trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
Det kaller jeg et ladet, vidåpent spørsmål, for det er klart at vi mener heller ikke det. Faktum er at det er flere ting på én gang. For det første er jeg helt overbevist om at det å sørge for at det faktisk lønner seg å jobbe, gjennom skattepolitikken, har noe å si. Derfor foreslo vi å senke skatten for dem under 30 år med lave inntekter. Det ble reversert av venstresiden – nei da, her skal skattene opp også for de unge. Det tror jeg har noe å si for om det lønner seg å jobbe. Det andre er: Hvordan sørger vi for at flere kommer ut i jobb? Jeg tror uenigheten mellom representanten Kristjánsson og meg er at jeg mener bare at det er litt i overkant urimelig å si at hvis man er utenfor arbeidslivet og skal inn, skal man gå ned i levestandard når man begynner å jobbe. Jeg mener at det alltid må lønne seg å komme i jobb. Derfor skal vi også sørge for å ha et skikkelig apparat rundt, for hvis man ikke har hjelpetiltakene, hvis man ikke har måten for å sørge for at folk får kompetansen på plass eller for å bygge ned barrierene for å komme i arbeid, blir det bare en jakt på mennesker. Men hvis man klarer å kombinere det at det alltid lønner seg å jobbe, med en sunn og smart skattepolitikk som gjør at det er lønnsomt å gå på jobb, med tiltak som gjør at folk får kompetanse og hjelp til å komme i arbeid, da har man en god cocktail.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
Statsråden sa i sitt innlegg at det er viktig å sørge for at flere mennesker kommer i jobb. Det tror jeg vi kan være helt enige om i denne salen. Men for at flere skal få muligheten til å fullføre skole og utdanning, men også å komme i jobb, trenger noen litt ekstra hjelp og virkemidler for nettopp å klare det. For eksempel vet vi at mange av dem som sliter med hørselen, trenger tolker, og i de siste to budsjettene satte Solberg-regjeringen av penger til 59 nye slike utdanninger. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i fellesskap kutter i denne posten. Når statsråden vet at det var 5 300 uløste tolkeoppdrag bare i 2021, hvorfor mener hun da at det var en god idé å kutte i tolketjenesten med 15 mill. kr?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Mye dreier seg for tiden om covid-19 og det å sikre arbeidsplasser og næringslivet. Summen av det vi ser regjeringen har lagt på bordet, er det delte meninger om, både fra NHO og arbeidstakere. Man vil ikke redusere arbeidsgiverperioden ved permittering til tre dager, men man ønsker heller å se på muligheten for å øke arbeidsgiverperioden ved permittering. Dette kommer på toppen av allerede varslet 10 mrd. kr i skatteøkninger for næringslivet. Jeg er bekymret for arbeidsplassene og de mulighetene som næringsaktørene har til å stå i den pandemien vi har for tiden. Deler representanten bekymringen som næringslivet og undertegnede har for at man klarer å stå i dette, eller er det ubegrunnet bekymring?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Ja, jeg tar herved opp forslagene våre.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Vi mener at det er riktig at arbeidslinja skal være rettesnoren, at det alltid skal lønne seg å stå i arbeid. Vi synes det vil være fornuftig å harmonisere de ytelsene vi har i dag som gjelder arbeidsavklaringspenger, opp mot dagpenger.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Vi må nok være ærlige med oss selv og si at det er ikke alle de grepene man gjør gjennom tidene, som nødvendigvis er de rette, og at man på veien mot et mål må korrigere kurs. Det er ufornuftig at svært mange unge havner på uføretrygd, og da må vi rett og slett korrigere kursen underveis. Da tror vi at det å rette blikket mot at det skal lønne seg å stå i arbeid, er det viktigste vi kan gjøre for dem som, forhåpentligvis, skal over i arbeidslivet.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Nå nevnte vel ikke undertegnede i sitt innlegg akkurat skatt etter evne. Det undertegnede var fokusert på, var at de som har evne til å bidra i arbeidslivet, skal gjøre det, men samtidig mener vi at de som ikke nødvendigvis kan stå i arbeid, skal ha gode ytelser, som gjør at de kan leve av dem. Men jeg snakket om arbeidsevne, ikke skatteevne.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Fremskrittspartiet legger til grunn at de samlede ytelsene av uføretrygd og barnetillegg ikke skal overstige 90 pst. av den totale arbeidsinntekten man hadde tidligere. Det er fordi vi mener at det skal lønne seg å stå i arbeid, ikke leve på ytelser.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg vil si til representanten, men også til dem det gjelder, at vi har fortsatt meget gode ordninger i landet, og vi legger til grunn at de ordningene som vi skal ha i framtiden, også skal være bærekraftige. Men samtidig skal de ha et insentiv i seg: at det lønner seg å stå i jobb, ikke leve på stønad.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Som jeg avslutningsvis var inne på i mitt innlegg, opplever man for tiden – og man ser det også i mediene – at det stenges ned operasjonsstuer, og at helseforetakene omdisponerer sine ressurser. Det gjør i neste omgang at folk som har stått lenge i kø og ventet på operasjon, nå blir videre forskjøvet ut i forløpet, med det som konsekvens at de går fra sykepenger til arbeidsavklaringspenger. Hva tenker statsråden om denne situasjonen, og på hvilken måte ser hun at man kan gjøre et framstøt for å beholde dem i den ordningen de er på, siden dette gjelder økonomiske konsekvenser?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Undertegnede har sagt det flere ganger i dag: Det meste som skjer innenfor dette bygget, men også utenfor dette bygget, omhandler den vanskelige situasjonen folk og næringsliv står i på grunn av høye strømpriser og covid-19. Undertegnedes oppmerksomhet ble fanget da han reiste til Oslo på søndag og satt og leste Aftenposten fra lørdag, hvor et helseforetak varslet at det så ut som om de gikk 1,5 mrd. kr i overskudd fordi man har en covid-19-pandemi, og at man bl.a. har utsatt en del behandlinger til pasienter som trenger det. Dette synes jeg er sterkt bekymringsverdig. Det er faktisk sånn som jeg har snakket om tidligere, at vi skyver en del av disse pasientene ut i et løp der de helt uforskyldt ender opp med arbeidsavklaring kontra sykepenger. Da er det vårt ansvar å løse det problemet. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet dette Dokument 8-forslaget som nå er sendt videre til komiteen. Men undertegnede og Fremskrittspartiet er av den formening at dette haster, for vi kan ikke vente i det lengste på at folk skyves over i en problemfase. Private tilbydere av helsetjenester har fortalt at de har ledig kapasitet og kan bidra til å redusere helsekøene. Men det er tydeligvis manglende styringssignaler fra gjeldende statsråd til at man benytter seg av den kapasiteten. Da er det statsråden som er til stede i denne salen, som får problemet, ved at man skyver folk fra å være på sykepenger over i en vanskelig økonomisk situasjon, som selvfølgelig arbeidsavklaringspenger vil være. Derfor ber jeg innstendig om at man i denne fasen ikke handler for sent og for lite, som har vært gjennomgangstonen nå gjennom koronapandemien og med den nye regjeringens inntreden. Her må vi faktisk handle på forhånd, før vi kommer i den situasjonen. Vi må benytte oss av den ledige kapasiteten som finnes ute, slik at flest mulig blir behandlet istedenfor å stå i kø.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg har en stemmeforklaring: I innstillingen til Prop. 1 S for 2021–2022 har Rødt to forslag, og Fremskrittspartiet kommer til å støtte Rødts forslag nr. 2 i saken. Ellers ønsker jeg å takke for samarbeidet i komiteen og ønsker alle sammen en riktig god jul.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
De siste tiårene har Arbeiderpartiet lagt den såkalte arbeidslinjen til grunn for sin politikk. Den er også nevnt i regjeringsplattformen. Da snakker vi ikke om den arbeidslinjen som Martin Tranmæl i sin tid meislet ut, der det var statens oppgave å skaffe arbeid til alle, men snarere om den arbeidslinjen som Gro Harlem Brundtland innførte, der man har en tro på trygde- og stønadskutts helbredende effekt som grenser helt over i landskapet for alternativ medisin. Mitt spørsmål til representanten Moflag er: Ser ikke Arbeiderpartiet og representanten at måten arbeidslinjen har blitt praktisert på også av Arbeiderpartiet de siste tiårene, ikke først og fremst har vært en politikk som gjør at det lønner seg å jobbe, men tvert imot blitt en politikk som gjør at det straffer seg å være syk?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Gjennom åtte år med Høyre i regjering fikk vi kutt i barnetillegget for uføre, kutt i feriepenger på dagpenger, kutt i arbeidsavklaringspenger, kutt i brillestøtte, og på vei ut døren foreslo de også et kutt i fribeløp for uføre. Gjennomgangsmelodien var tydelig: Fattige og syke folk skal motiveres til å jobbe med pisk og kutt. Når friske og rike folk, derimot, skal motiveres av Høyre til å jobbe, er det ikke snakk om å svinge pisken, da er det fram med gulroten. Da skal det være bonuser, da skal det være skattekutt, da skal det være belønninger. Derfor stiller jeg et helt vidåpent spørsmål: Hva er årsaken til at representanten Asheim og hans parti tror at fattige folk best lar seg motivere med pisk, mens rike folk best lar seg motivere med gulrot?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Det var mange fine ord i representanten Olsens innlegg, om folk flest, om velferd, og om gode ytelser for dem som ikke står i arbeid. Men hvis man leser det som står i representanten Olsen og Fremskrittspartiets alternative budsjett, vil man der finne forslag om å kutte i arbeidsavklaringspenger, kutte i barnetillegg for uføre og kutte i overgangsstønaden for enslige forsørgere. Det følger jo den linjen som Fremskrittspartiet som en del av det borgerlige flertallet har hatt gjennom åtte år. I går strøk jeg på oppkjøring for andre gang, så jeg skal ikke belære noen om trafikkregler, men selv jeg har fått med meg såpass at en kan ikke blinke til venstre og kjøre til høyre. Det er nettopp det Fremskrittspartiet gang på gang gjør når de kommer med denne retorikken, men samtidig kommer med nye forslag til trygdekutt. Så mitt spørsmål til representanten Olsen er ganske enkelt: Hva vil han si til de uføre og dem på arbeidsavklaringspenger som vil få mindre å rutte med dersom Fremskrittspartiets politikk skulle ha blitt vedtatt her i dag?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Takk for spørsmålet. Det er i alle fall riktig å anta at en får flere inspektører med Rødts alternative budsjett enn en får med Arbeiderpartiets budsjett, for det er lagt inn 20 mill. kr til Arbeidstilsynet på toppen av det Arbeiderpartiet og de andre partiene har lagt inn. Så får jeg rette representanten Sundnes’ spørsmål videre til Finansdepartementet, og hvis de har gitt oss feil opplysninger, beklager jeg det på det aller sterkeste.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Representanten Kristjánsson kjenner ikke til at det er noen omtrentligheter i Rødts budsjett, verken om arbeidstilsynet, AAP eller andre ordninger. Vi har laget et budsjett, som alle andre partier, på en helt normal måte, basert på de svarene som vi får fra det dyktige og uhildede embetsverket i Norge, som svarer alle andre partier og oss på lik linje – får vi anta og håpe. Vårt budsjett er selvfølgelig saldert på en ordentlig måte, slik som alle andre budsjetter er. Jeg har tidligere blitt fortalt fra statsråden fra talerstolen om Rødts uansvarlige økonomiske politikk, men den som leser Rødts alternative budsjett, vil se at det er akkurat like ansvarlig – eventuelt uansvarlig – som det alle andre partiers budsjetter er. Det brukes ikke noe mer oljepenger i det budsjettet enn det gjør i de andre, og det er finansiert hovedsakelig ved å skattlegge de rikeste i dette landet litt mer, noe som Arbeiderpartiet også bør vurdere å følge til neste år.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Rødt tror det er hundre andre måter å løse den typen problemstillinger på enn gjennom kommersielle bemanningsbyråer. Representanten Molberg sier at vi ikke anerkjenner bemanningsbyråer. Vi anerkjenner jo eksistensen av kommersielle bemanningsbyråer, og at de selvfølgelig spiller en rolle i arbeidsmarkedet med arbeidsformidling i det systemet vi har i dag. Men vi mener, i likhet med resten av fagbevegelsen, at det er en dårlig måte å formidle arbeidskraft på. Vi tror på et arbeidsliv med hele, faste stillinger, der ikke-kommersielle bemanningsbyråer er de som har ansvaret for å sikre livsnødvendig arbeidskraft til f.eks. helseoppgaver. Hvis arbeid til alle er jobb nummer én, som en rekke partier her sier – i hvert fall når det er valgkamp – får man anta at det ikke bør være opp til noen få private bemanningsbyråer å stå for det å skaffe arbeid til folk, men at det bør være en offentlig oppgave. Det offentlige helsevesenet må i alle fall være i stand til å kunne få arbeidskraft på andre måter enn å være prisgitt kommersielle bemanningsbyråer.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Det er representanten fra Rødt enig i. Og representanten fra Rødt ser med stor glede på kursendringen som har skjedd når vi har fått et nytt flertall på Stortinget etter åtte ganske så blå år. Vi har egentlig hatt en lang periode i Norge – gjennom skiftende regjeringer – der trygdesystemet er blitt drevet av mistillit, og der velferdsstaten er blitt skviset på en rekke ulike områder. Nå synes det som om det er kommet en kursendring som gjør at vi sakte, men sikkert kan begynne å gjeninnføre tilliten i velferdssystemet og i Nav, og at vi sakte, men sikkert kan begynne med å bygge opp velferdsstaten på ny. Og så har representanten Lundteigen helt rett i at Rødt som regel vil overby regjeringen – og naturligvis også på dette området. Derfor har vi satt av enda mer penger til stillinger i Nav i vårt alternative budsjett, for nettopp å styrke førstelinjen og de andre gode formuleringene som ligger i Hurdalsplattformen.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Representanten Bergstø snur jo dette fullstendig på hodet. Rødt har bevilget mye mer penger til arbeidsavklaringspenger i sitt budsjett enn både det som lå inne fra regjeringen opprinnelig, og det som har kommet fram i enigheten gjennom Hurdalsplattformen. Det er fordi Rødt i likhet med SV deler ønsket både om å reversere alle de kuttene som har kommet i arbeidsavklaringspenger fra den foregående regjering, og også den ambisjonen som foreløpig er en ambisjon, men som vi alle sammen forhåpentligvis har et mål om å få realisert, nemlig at folk skal kunne være på arbeidsavklaringspenger fram til de er ferdig avklart. Det har Rødt satt av penger til i sitt budsjett, og det ser vi fram til å gjennomføre, forhåpentligvis sammen med et stort flertall i denne salen.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Gjennom pandemien har Stortinget vedtatt flere forbedringer i dagpengeordningen, forbedringer som også statsråden og regjeringen har utvidet til å gjelde i første omgang ut januar. Det kommer av en erkjennelse av at man vet at det å leve på 62 pst. av tidligere inntekt i dagpenger ikke er spesielt enkelt for veldig mange, særlig ikke for mange lavtlønte. Det som derimot er litt merkelig, er at det ikke synes å komme noen initiativ fra regjeringen om å forbedre dagpengeordningen permanent. Hva er det som er årsaken til at det skal være lettere å være arbeidsløs fra en lavtlønt stilling til vanlig enn når det er pandemi? Skyldes det rett og slett at man tenker at de som er arbeidsløse til vanlig, har mer skyld selv i at de er arbeidsløse?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-21:
Denne høsten har vi sett hvor alvorlig høye strømpriser kan ramme husholdninger og enslige i Norge. Vi har sett hvordan trygdede, lavtlønte og pensjonister sliter med å betale strømregninger som er to, tre og fire ganger så høye som det som er normalt. Vi har også opplevd at når vi med beste vilje har forsøkt å gi penger over bostøtten til mange av dem som trenger hjelp med å betale strømregningen, er ikke bostøtten i nærheten av å treffe alle dem som trenger hjelp med å betale regningene for å ha et verdig sted å bo. Årsaken til det – og dette er også grunnen til at jeg tar det opp i denne debatten – er at de endringene som ble gjort i forbindelse med uførereformen i 2015, gjorde at samtlige av landets uføre så å si ble katapultert over inntektsgrensen for bostøtte gjennom det som nærmest var en teknisk endring. Da begynte man å skattlegge uføretrygd annerledes, og da økte man ikke bare uføretrygden, men også skatteprosenten. Problemet er bare at bostøtten ikke tar hensyn til hva man har i lommen; den tar hensyn til bruttoinntekten. Dermed befinner vi oss i en situasjon som er så absurd at til vanlig har ingen uføre i landet rett til å søke om bostøtte. Det er ikke bare det at de ikke får innvilget bostøtte; de har ikke rett til å søke engang, fordi de ligger stort sett 8 kr over grensen for å få bostøtte hver eneste måned. De er altså 8 kr for rike til å få hjelp fra denne velferdsordningen. Det må være et nyttårsforsett for både oss i denne komiteen og Stortinget for øvrig å ordne opp i denne helt åpenbart utilsiktede urettferdigheten. Jeg vil gjøre oppmerksom på to anmodningsforslag som Rødt har fremmet i saken. Det er forslagene om å forbedre erstatningsordningene for ofrene etter trygdeskandalen, som på folkemunne er kjent som «Nav-skandalen». Dagens erstatningsordning har vært for dårlig. Vi har brukt altfor lang tid på å rydde opp i det som er det mest omfangsrike justismordet i nyere norsk historie. Det betyr at folk som har blitt dømt til fengsel, ennå ikke har vært i nærheten av å få den oppreisningen de har krav på. Derfor har Rødt fremmet to forslag. Det første er å etablere en forskuddsbasert erstatningsordning, etter modell fra den nederlandske trygdeskandalen. Det andre er å endre på rettshjelpsordningen som skal bistå ofrene for Nav-skandalen, slik at flere får den hjelpen de har behov for, og som det bare skulle mangle at staten bidro med etter å ha begått den uretten som staten tross alt har begått mot svært mange trygdede mennesker her i Norge.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Ein observasjon etter budsjettdebattane dei siste vekene, og også her no, er at Arbeidarpartiet sine representantar snakkar med stor patos og er veldig stolte av mange av satsingane i dette budsjettet. Det er f.eks. billigare SFO. Det er starten på ei tannhelsereform. Det er feriepengar for arbeidsledige, barnetillegg for uføre, avkorting av sosialhjelp. Men kva er det dei har til felles, desse tinga som Arbeidarpartiet er så stolt av? Det er at Arbeidarpartiet ikkje har føreslått dei. Det er at det ikkje er forslag frå regjeringa. Alt er satsingar som SV i budsjettforliket her i Stortinget har fått til. Det er ein interessant observasjon i seg sjølv at det på ein måte er SV som må til for at Arbeidarpartiet skal vere stolt av det dei gjer. Spørsmålet går på finansiering, for dette er finansiert i stor grad med mellombelse inntekter, bl.a. utbytte frå Statkraft, som forhåpentlegvis ikkje er der neste år med lågare straumpris. Kor skal då pengane kome frå?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Eg trur eg og Venstre meiner det same som Arbeidarpartiet gjer, eg håpar i alle fall det, nemleg at dei ordningane vi riggar oss med under ein krisesituasjon – med andre råd enn vanleg til befolkninga, med strenge reglar om smittevern, bl.a. at ein skal vere heime om ein kjenner det minste teikn til å vere forkjølt – er litt andre ordningar enn det vi har til vanleg. Eg trur Arbeidarpartiet er einig i det. Om Arbeidarpartiet er einig i det, forstår eg ikkje kvifor representanten Vereide stiller spørsmålet på den måten han gjer. Men når det gjeld ein normal situasjon, trur eg det er viktig å ta inn over seg at Noreg framleis har det høgaste sjukefråværet i verda. Det er mykje høgare enn i nabolanda våre, og det lar seg ikkje forklare på nokon annan måte enn at vi har andre ordningar enn alle andre land, bl.a. full lønskompensasjon frå dag éin i eitt år. Det har vi ikkje for nokon andre ordningar i trygdesystemet vårt. Kvifor vi har det for den ordninga, er det ikkje heilt enkelt å forstå, med dei dårlege resultata vi ser.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Det nivået på fagforeiningsfrådraget som vi no har hatt, og som Venstre har vore for, er det same nivået som var på fagforeiningsfrådraget sist Arbeidarpartiet sat i regjering. Dersom ein skal tolke representanten Vereide ordrett, betyr det at då Arbeidarpartiet sist var i regjering, var ein mot eit organisert arbeidsliv, då var ikkje ordningane gode nok. Eg trur ikkje det er rimeleg å anta at det er det representanten meiner. Eg trur heller ikkje det er slik at ein skal måle i kva grad ein er for eit organisert arbeidsliv eller ikkje, på kor store skattelettar ein skal få som fagorganisert. Venstre er for eit organisert arbeidsliv. Vi observerte og registrerte at sist ein utvida fagforeiningsfrådraget, klarte ein ikkje på forskingsmessig grunnlag å vise at det førte til nokon auke i organisasjonsgrad. Det har heller ikkje regjeringa vist til at skjedde då, eller at vil skje no. Det er noko ein antek, som ikkje har vist seg å stemme historisk sett. Men vi får håpe at det stemmer no, for eg er for at fleire skal fagorganisere seg. Eg håpar at dette fører til eit rush av folk som vil melde seg inn i fagforeiningar, men det er dessverre ingenting frå norsk historie som tyder på at det vil skje.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
I ei replikkveksling her for ein månads tid sidan vart statsråd Tajik utfordra av representanten Kristjánsson om kvifor ein i regjeringa sitt tilleggsnummer ikkje fann plass til det Arbeidarpartiet hadde lova dei skulle finne plass til, nemleg feriepengar for dei som går på dagpengar, brillestøtte, barnetillegg for uføre, starten på tannhelsereform, SFO m.m. Svaret frå statsråd Tajik den gongen var at det var fordi Arbeidarpartiet fører ein ansvarleg økonomisk politikk. Det er eigentleg eit svar det står respekt av, og det var ærleg. Så står det kanskje litt mindre respekt av at ein går til val på noko ein ein månad seinare meiner er økonomisk uansvarleg. Men no har dette vorte endra i forliket med SV. No er desse ordningane på plass, og då får vi tru at det er finansiert på ein ansvarleg måte, nemleg gjennom auka varige inntekter, men det er det jo ikkje. Det er finansiert med mellombelse ekstraordinære inntekter i utbyte frå Statkraft på grunn av høge straumprisar. Har det gjort det budsjettopplegget vi skal vedta i dag, meir ansvarleg?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Nysalderinga er sjeldan arenaen for dei største ueinigheitene i salen, heller ikkje i dag, men nokre ueinigheiter er det. Det har nok bakgrunn i at det er ei veldig krevjande tid. Det er veldig mange bedrifter og ikkje minst tilsette som dei siste vekene har fått dei beskjedane dei absolutt ikkje ville få, som har det tungt, og som går ei tung jul i møte. Difor har det naturleg nok vore mykje diskusjon dei siste vekene om kva støtteordningar som må på plass for å sørgje for at vi klarer å sikre arbeidsplassar og inntektsgrunnlaget til familiane. Veldig mykje av det har det vorte sagt at skal kome på eit aller anna tidspunkt, og at det ikkje er nødvendig å gjere det no, i nysalderinga. Så vi får vente i spaning på det som skal kome i ein proposisjon frå regjeringa etter jul, men på nokre punkt har det etter Venstre sitt syn vore heilt nødvendig å gjere noko no. Det har vi sagt heile tida gjennom dei siste par vekene: Det er ikkje nok berre å kome etter jul; ein må også få ut pengar no, før jul. Det er bakgrunnen for at vi har meint at det er heilt nødvendig å fylle på den kommunale kompensasjonsordninga, slik at ein får pengar ut til bedriftene. Det kom ikkje ei krone til det i forslaget frå regjeringa. I innstillinga frå komiteen var det også fint lite støtte til det forslaget frå Venstre. Men no, i siste sving, har det altså vorte ei einigheit mellom dei raud-grøne partia om at det skal verte fylt på i kompensasjonsordninga. Betre seint enn aldri, får vi seie. Det er bra at ein innser at dette er nødvendig, og det er bra at det har fungert å løfte opp den debatten. Den andre debatten som mange har vore innom, og som eg også kort vil nemne, er debatten om lønsstøtte. Det er heilt nødvendig å få på plass ei lønsstøtteordning. Det som vart presentert på fredag, var langt frå godt nok. Det har vorte betre i løpet av helga, men hovudproblemet står att. Det er den rigide innrettinga der ein må nytte anten permittering eller lønsstøtte, noko som betyr at dersom ei bedrift ikkje klarar å finne meiningsfylt arbeid til absolutt alle tilsette, men likevel ønskjer å sørgje for at i alle fall nokre klarar å gå på jobb, får ein ikkje lønsstøtte. Det er for rigid. Eg trur det vil føre til fleire permitteringar enn nødvendig. Det har også møtt skarp motstand frå bl.a. arbeidsgjevarsida i arbeidslivet. Difor tek eg opp forslag nr. 13, frå Venstre, om å sørgje for at det skal vere mogleg å få lønsstøtte også med ein kombinasjon av heil og delvis permittering, og håpar at så mange parti som mogleg vil støtte dette i dag, slik at vi kan få ei god ordning som fungerer best mogleg – ikkje ei halvvegs god ordning. Til sist vil eg også varsle at Venstre subsidiært kjem til å støtte forslag nr. 12, som gjeld kommunal kompensasjonsordning, og håpar at så mange som mogleg, med dei vedtaka som vert gjorde i dag, i alle fall kan puste litt lettare inn mot julehøgtida.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Ja, det vil han gjere.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-21:
Eg vil gjerne utfordre finansministeren til å gje ei ordentleg grunngjeving for kvifor dette alle-eller-ingen-prinsippet i lønsstøtteordninga er så viktig for regjeringa. Det har eg eigentleg ikkje høyrt, bortsett frå ein representant for LO som meinte at det ikkje kan vere slik at ein lèt arbeidsgjevarar velje mellom kven av dei tilsette som skal gå på jobb og ikkje. Er det då slik at regjeringa synest det er betre at alle vert permitterte, enn at nokre som ein faktisk klarer å finne meiningsfullt arbeid og meiningsfulle opplæringsprogram til, får moglegheita til å gå på jobb med lønsstøtte? Det er fort det som er alternativet for mange av desse bedriftene, og som me no ser at heller permitterer alle. Kvifor er det å føretrekkje?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Representanten Asheim kommer med sterke angrep på motstanderne og refererer mange tiltak som Høyre står for å ha gjort. Likevel er det et faktum at de økonomiske forskjellene, alle forhold tatt i betraktning, har økt fra 2013. Forskjells-Norge skapes først og fremst gjennom hvordan arbeidslivet fungerer. Arbeidsledighet er noe vi skal kvitte oss med. Det er mest utbredt blant dem som har delvis arbeidsevne, eller bare har en svak tilknytning til arbeidslivet, og det er et resultat av at det er en ubalanse mellom tilbud og etterspørsel med hensyn til arbeidsfolk. Det er altså viktig å styre arbeidsmarkedet i stort. Er Høyre enig i at en bør ha litt større etterspørsel enn tilbud med hensyn til arbeidsfolk for å sikre full sysselsetting?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Representanten fra Fremskrittspartiet sa at alle skal bidra etter evne. Nå er jo ikke Fremskrittspartiet så glad i avgifter, noe heller ikke Senterpartiet er glad i, men mens vi i Senterpartiet er glad i skatt, er Fremskrittspartiet heller ikke glad i skatt. I vårt skattesystem har vi en personlig skatt når det gjelder formue og inntekt, og den er progressiv. Når representanten sier at alle skal bidra etter evne, betyr det da at Fremskrittspartiet støtter progressiv inntektsbeskatning og progressiv formuesbeskatning – med de endringene som regjeringa nå har lagt til grunn – for nettopp å gjennomføre representantens grunnsyn?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Det var bra, da har vi fått avklart at Fremskrittspartiet ikke støtter skatt etter evne på inntekt og formue, noe vi fikk i 1881, så her har de litt å ta fatt i. Men til de svakeste: Vi har nå fått rettet opp barnetillegget i uføretrygden, slik at dersom summen av uføretrygd og barnetillegg er høyere enn den tidligere arbeidsinntekten, skal det ikke være avkorting i barnetillegget. For de menneskene det er snakk om her, er i mange tilfeller grunnlaget for uføretrygden svært lavt, og når en i tillegg blir uføretrygdet etter før å ha vært i arbeid, blir evnen til å forsørge familien svakere. Ønsker altså Fremskrittspartiet å kjøre prinsippet om arbeidslinja så langt at de gruppene av mennesker som vi her snakker om, med de ungene, skal presses ned økonomisk, slik som høyreregjeringa foreslo?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Jeg lever i den virkelighetsforståelse at Rødt bestandig vil overby både regjeringspartiene og SV i avtaler som dreier seg om vårt område, samtidig som Rødt er fornøyd med den linja vi står for. Men Rødt går altså lenger. Spørsmålet mitt handler om historiene som representanten Mímir Kristjánsson refererte til. Han sa at historiene ikke er unike. Jeg er helt enig: Historiene er ikke unike. Derfor har vi i Hurdalsplattformen sterke formuleringer om Nav, om omorganisering av Nav, og at regjeringen vil støtte at kommuner som ønsker å gjenåpne Nav-kontor, kan gjøre det, sikre at Nav-kontorenes åpningstider sikrer god tilgjengelighet for alle brukere og bygge styringen av Nav på tillit til de ansattes kompetanse og delegere mer myndighet til førstelinja. Er representanten fra Rødt enig i dette?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Trygderetten er en viktig institusjon. Det er dessverre økende restanser i Trygderetten og vridning i saksammensetningen de siste årene, der flere saker enn tidligere handler om arbeidsavklaringspenger og uføretrygd. Dette har ulike partier påpekt over mange år, men nå er vi kommet i den heldige situasjonen at det er en samlet komité som sier at en «vil vektlegge kvalitetsutvikling i klage- og ankesaksbehandlingen og riktig og enhetlig lovforståelse i klage- og ankesakskjeden». Det er veldig viktig at departementet følger opp dette. Jeg vet at det er nedsatt et utvalg som ser på det, og jeg håper inderlig nå at denne enstemmige komitémerknaden forsterker behovet for at Trygderetten må fungere godt, og at Trygderettens vedtak får konsekvenser for hvordan resten av saksbehandlingskjeden i Nav fungerer. Så gjelder det arbeidsavklaringspenger. Der er det inntektssikring i ordningen, med 66 pst. av inntektsgrunnlaget, og denne inntektssikringen er avgjørende viktig og må ikke svekkes. I tillegg til inntektssikringen er formålet med arbeidsavklaringspengene todelt. Det er for det første å avklare helsesituasjonen – gir det grunnlag for uføretrygd, eller er det ut i arbeid med sin arbeidsevne? Punkt to er kvalifisering for arbeid, for dem som altså ikke er berettiget til uføretrygd. Her er det sjølsagt en glidende overgang mellom helseavklaring og arbeidskvalifisering. Arbeidsavklaringen kan også ende opp i at uføretrygd er den rette inntektssikringen framover. Men her må det bli en kraftig styrking av tiltak for kvalifisering til arbeid. Dette gjelder eksempelvis utdanning, særlig fullføring av videregående skole for ungdom, kvalifiseringsprogrammet som er i kommunal regi, og statlig lønnsstøtte til foretak, som da kan utbetale tarifflønn til personer som er avklart til arbeid, men som har vanskeligheter med å skaffe seg arbeid. Det har ellers vært fokusert på arbeidsmarkedstiltak når det gjelder nettopp dem som ikke har fullført videregående opplæring. Der er det en komitémerknad på side 23 i innstillingen hvor det er en felles komité som sier at dette kan føre til «varig utenforskap». Her er det viktig at en har et samspill mellom skole, altså fylkeskommunen, og Nav. I Buskerud er det gode erfaringer med UngInvest, som har vært drevet fram av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, og det er et tiltak som også nå blir videreført ellers. Jeg vil også på det området si at kuttet på den posten som Høyre har påpekt, er noe som må grundig vurderes videre, slik at de tiltakene blir forbedret.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Det gjelder sak nr. 6, som jeg er saksordfører for. Det er et forslag fra representantene Wiborg og Listhaug angående å sikre rettigheter til dagpenger og sykepenger for alle arbeidsfolk uten aldersdiskriminering, uavhengig av alder. Regjeringa Solberg satte før sommeren 2020 ned et utvalg som skal evaluere pensjonsreformen, og der inngår det i mandatet å evaluere aldersgrenser i sammenheng med ulike inntektssikringsordninger. De skal avgi innstilling innen 1. mars 2022, og derfor går flertallet i komiteen – alle unntatt Fremskrittspartiet og Rødt – inn for at det er tilrådelig å se dette arbeidet og arbeidet med aldersgrenser for inntektssikring i sammenheng, og tilrår derfor at forslaget fra Fremskrittspartiet ikke vedtas. For øvrig vil jeg også ønske riktig god jul og takke statsråden for solid innsats i den korte perioden som hun har fungert i rollen.
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Underskrivne ønskjer å utfordre representanten litt. Eg hadde sjølv ein samtale med nokon som opplevde kor knusande det var å vere altfor lenge under arbeidsavklaringsordninga, og korleis ei redusert inntekt gjorde kvardagen og livet enda vanskelegare. Eg ønskjer å spørje representanten kvifor han meiner at det er riktig å gjere ytterlegare kutt i arbeidsavklaringspengane.
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Det var eigentleg svar som forventa, og det tek meg til det som er det eigentlege spørsmålet mitt: Viss Framstegspartiet og den gamle borgarlege regjeringa sin politikk for arbeidslivslinja, deira syn, hadde fungert, kvifor har det etter åtte år med borgarleg styre blitt ei dobling av talet på unge uføre?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Først og fremst må eg seie at påstandane om at det har gått treigt i svingane no, er litt underlege når ein samanliknar dei to vekene vi har brukt på å få på plass ei lønskompensasjonsordning, med dei om lag to månadene som førre regjering brukte for å kome med tiltak. Men det er ikkje det eg skal spørje om. Det eg skal spørje om, er likevel relatert til pandemien og korona. For åtte månader sidan uttrykte representanten Rotevatn at det var riktig å gjere kutt i sjukelønsordninga, pandemi eller ei. No er vi komne i gang på nytt. I ein situasjon der folk bør vere heime når dei er sjuke: Meiner representanten Rotevatn framleis at det er riktig at det skal bli dyrare for folk å vere heime når dei er smitta, enn å gå på jobb?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
I oppslaget der representanten Rotevatn var sitert, var det ganske tydeleg at det gjaldt uavhengig av pandemi, men det er veldig gledeleg at det her blir korrigert, om ikkje meir. Oppfølgingsspørsmålet går på korleis vi rustar oss både under pandemiar og utanfor pandemiar, anten det er snakk om teknologiske omstillingar eller anna. Vi i Arbeidarpartiet meiner at eit organisert arbeidsliv er avgjerande for å lykkast både i pandemihandtering og i omstilling generelt. Kvifor meiner representanten Rotevatn at det er riktig å fryse fagforeiningsfrådraget i staden for å gjere det litt meir rimeleg og overkomeleg for folk å organisere seg i fagforeiningar?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Eg har ikkje alltid vore den flinkaste i skulen og i klasserommet. Faktisk var det i min tidlegare barndom snarare tvert imot: på bakarste benk, mangelfull motivasjon – og tal som dansa i staden for å rekne når eg såg på dei. Likevel var eg ein av dei heldige som fekk spesiell merksemd av læraren min, og som hadde ressurssterke foreldre som kunne hjelpe meg gjennom det eg sleit med. Ein ting som eg likevel kjenner litt på, sjølv om eg klarte meg og kom igjennom, er når eg er på besøk i heimtraktene mine, går ut av bilen på parkeringsplassen og møter kjensfolk som sat på bakarste benk – med meg – i oppveksten, og som ikkje hadde dei same føresetnadene og det same laget rundt seg. Nokre har hamna ut i rus, mange har blitt arbeidsledige og falle utanfor. Eg trur ikkje det har stått på evnene, viljen eller motivasjonen deira. Eg trur mange av desse folka, venene mine, har minst like mykje bra å bidra med som eg har, men føresetnadene var aldri heilt der. Om det er éin ting eg ønskjer meg av politikken, og om det er éin ting som motiverer meg til å jobbe her og stå på denne talarstolen, så er det nettopp at vi får på plass ordningar som kan hjelpe desse, og som kan sørgje for at folk som har falle utanfor, anten det er i skulen eller i arbeidslivet, kan få ei hjelpande hand og ei moglegheit, eit sterkare lag rundt seg som kan vere med og løfte dei til sitt eige potensial. Det er det eg ønskjer av politikken. Mykje av dette er ikkje enkelt, mykje tek tid, men med vilje og ein sosialdemokratisk politikk der ein ser potensialet i kvar og ein, trur eg at det er mogleg.
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Jeg har med interesse lest Rødts alternative budsjett som øker Arbeidstilsynets budsjett med ytterligere 20 mill. kr forbeholdt 40 nye stillinger i Arbeidstilsynet. Inspektører i Arbeidstilsynet lønnes i henhold til statens lønnsregulativ med en lønn mellom 550 000 kr og 730 000 kr. I tillegg kommer godtgjøringer og utlegg til pensjon. I privat sektor regner man en årslønn pluss 50 pst. stilling. Er det rett å anta at en ikke får 40 nye inspektører for 20 mill. kr?
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Med gårsdagens lansering fra Rødts leder i VG om at Rødt er det nye Arbeiderpartiet, er det rimelig å forvente at Rødt vet hvordan arbeidsfolk lønnes. Er det andre omtrentligheter i Rødts alternative budsjett representanten Kristjánsson på det nåværende tidspunkt ønsker å orientere denne salen om, f.eks. mangelen på inndekning i sitt eget AAP-forslag?
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Arbeidsfolk i Norge fortjener trygge arbeidsplasser. De fortjener et arbeidsliv som bygger dem opp og ikke bryter dem ned, et arbeidsliv til å leve med hele livet, helt til man går i pensjon. Arbeidstilsynets budsjett styrkes for å styrke Arbeidstilsynets kapasitet, herunder veiledning, tilsyn og kontroll rettet mot useriøsitet og sosial dumping. Bevilgningsøkningen vil samtidig gi økt tilstedeværelse og synlighet der utfordringene er størst. Det understrekes fra komiteens behandling en forventning om en betraktelig økning av de fysiske tilsynene. Dette er også i tråd med tilbakemeldinger fra arbeidslivets parter. Fra mange deler av arbeidslivet rapporteres det om svært graverende forhold. I tillegg til de mange sakene i bygg- og anleggsbransjen er bl.a. den private velferdsbransjen i vinden, sist gjennom den meget omfattende dommen i Stendi-saken. Etter en mer enn tre år lang rettskonflikt mellom Stendi og 22 medlemmer i Fagforbundet har retten kommet til at det har vært svært omfattende brudd på arbeidsmiljøloven og andre sentrale lover. Det er grunn til å tro at Stendi ikke er alene om den forretningsmodellen de har lagt til grunn – grunn nok til at Arbeidstilsynet ser bransjen ekstra nøye i kortene. Over år har antall tilsyn gått jevnt og trutt nedover, fra 17 939 tilsyn i 2015 til 12 362 tilsyn i 2019. I pandemiåret 2020 var tallet nede i 9 606, og nær 300 av disse var såkalte postale tilsyn. I denne perioden har antall mottatte varsler om kritikkverdige forhold økt. I løpet av perioden fra 2015 til i dag er antallet inspektører i tilsynets forebyggende avdeling, tilsyn, gått ned. En oppbygging av antallet inspektører på tilsyn, og satsing på deres kompetanse knyttet til useriøsitet i arbeidslivet, er viktig for å nå Arbeidstilsynets og regjeringens mål. I a-krimarbeidet arbeides det med aktører hvis forretningsmetode er å omgå norsk regelverk. Hver enkelt sak krever dermed mer ressurser. Det må innhentes dokumentasjon nok til å sannsynliggjøre brudd på regelverk, og det må benyttes observasjoner og omfattende dokumentgjennomgang mye oftere enn for kun få år siden. Etter åtte år med Solberg-regjeringen er Arbeidstilsynets styringsprosess vinklet mot mål- og resultatstyring i så detaljert grad at det bærer preg av «new public management». Det vanskeliggjør tilsynsoppgavene, og tilsynsantallet går ned. Det må være en balanse mellom registrering og rapportering og den nytten man har av disse registreringene, og jeg er spesielt glad for at man tar tak i disse utfordringene gjennom en tillitsreform i offentlig sektor, noe som er løftet fram av arbeidsminister Tajik i dag. Med dette budsjettet starter det etterlengtede renholdsarbeidet i arbeidslivet. Det tar dessverre mer enn ett år å rydde opp etter Solberg-festen, men jobben starter med denne regjeringen og med et godt samarbeid med partene i arbeidslivet – til beste for arbeidsfolk, som fortjener trygge arbeidsplasser. De fortjener et arbeidsliv som bygger folk opp og ikke bygger dem ned.
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Jeg synes det lyder hult når flere representanter fra Høyre fra denne talerstolen skyter fra hofta og ikke anerkjenner at alle de tre partiene, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, samlet står bak det statsbudsjettet som ligger på bordet. I samme åndedrag skryter de på seg ordninger fra forrige periode vi alle vet er Kristelig Folkepartis fortjeneste. Hvis vi fortsetter sånn, er jeg redd for at vi ikke gjør demokratiet lettere tilgjengelig for folk, heller det motsatte. La oss alle være enige om å ta ansvar for de respektive statsbudsjettene hver og en står bak. Høyre gjentar til stadighet at det skal lønne seg å jobbe. Alle som har jobb, vet det. Det lønner seg faktisk ikke bare rent økonomisk, det er bra for helsa også. Det er faktisk mer lønnsomt å være frisk i jobb. Og da vil jeg over til fantastiske arbeidsfolk, de som har fått ufortjent mye tyn de siste årene, folk i Nav, som jobber ut fra de verktøyene de har hatt til rådighet, og gjør en fantastisk jobb. Tusen takk, alle sammen! Nå er det deres tur til å få nye verktøy og innflytelse gjennom en tillitsreform. Det er bra for alle – alle som i løpet av livet er innom velferdstjenestene våre. Og om jeg får lov: Kombinert med bortfallet av en generell mulighet for arbeidsgiver til å tilby en midlertidig kontrakt vil folk komme varig inn i jobb og ikke være kasteballer fra midlertidige kontrakter til midlertidige kontrakter. For det er nemlig situasjonen for dem med den løseste tilknytningen til arbeidslivet. De vil vi i Arbeiderpartiet jobbe for.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Det er viktig for denne regjeringa at alle får moglegheita til å fullføra vidaregåande skule og å byggja på med vidare utdanning, viss ein ønskjer det. Denne regjeringa har ikkje minst i Hurdalsplattforma synleggjort behovet for å ha fleire satsingar som varetek ungdom på veg inn i arbeidslivet, bl.a. med utforminga av ein ungdomsgaranti, og ikkje minst ei aktivitetsreform for unge uføre med ein jobbgaranti. Det er klart at me vil òg sjå nærare på behovet for fleire tolkar, men det òg må sest i ein større samanheng, slik at me kan sikra at kvar enkelt ungdom får den oppfølginga som han eller ho måtte trenga.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Det er ingen tvil om at det er ein svært krevjande situasjon for ganske mange med dei smitteverntiltaka som er innførte, og med dei avgrensingane som det kan leggja på moglegheitene ein del har til å vera i arbeid, sjølv om dei måtte ønskja å vera i arbeid og få prøvd ut arbeidsevna si og ikkje minst få eit sterkare fotfeste i arbeidslivet. Eg kan berre svara for ein del av dei tinga som skjer innanfor mitt eige budsjett, men noko av det som eg har bidrege til, saman med kollegaene mine i regjeringa, er at pensjonert helsepersonell skal kunna bidra med covid-handteringa utan avkorting i pensjonen. Det vil kunna gjera det mogleg for helsevesenet å handtera meir enn det dei kanskje elles ville ha vore i stand til å handtera. Det vil òg setja dei i betre stand til å følgja opp saker og problem som ikkje berre er covid-relaterte.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Denne regjeringa vil gjennomføra ein tillitsreform i offentleg sektor, og for meg er det spesielt viktig å få gjennomført det i Nav. Eg kjem til å starta med å gjennomgå målings- og styringsparametrane for Nav. Det vil eg gjera i lag med leiinga og dei tilsette, for å forsikra meg om at det berre er dei måleparametrane som er ytst nødvendige, som er dei som fortset å vera parametrane ein bruker. I tildelingsbrevet for 2022 vil tillitsreforma verta sett i gang. Det vil bestå av fleire premissar, men bl.a. vil det handla om å vareta større rom for fagkunnskap til dei tilsette. Det vil handla om at ein i større grad tek i bruk den norske arbeidslivsmodellen der leiinga og dei tilsette er meir jambyrdige. Det vil òg gje dei tilsette i Nav større rom til å påverke sin eigen arbeidskvardag, og alt dette vil handla om å sikra kvaliteten i møte med brukarane betre enn det ein har klart så langt. I tillegg har me bidrege til auka driftsbudsjett i Nav.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Me har bidrege til endringar i dagpengeregelverket, og dei gjer det lettare for fleire å få dagpengar no i den ekstraordinære situasjonen med smitteverntiltak, som rammar ganske mange i små stillingsbrøkar eller i deltidsstillingar. Me veit at når særleg restaurant- og serveringsbransjen er nøydde til å stengja ned eller delvis stengja ned, er det mange i dei bransjane som har nettopp små stillingsbrøkar, og som difor må få lettare tilgang til dagpengar. Men eg vil understreka at dette og forhøgd dagpengesats handlar nettopp om at det er ein ekstraordinær situasjon, og at ganske mange av dei som opplever at dei må over på dagpengar, ikkje har andre reelle jobbmoglegheiter fordi myndigheitene har pålagt smitteverntiltak og smitterestriksjonar som gjer at ein ikkje kan søkja eller få andre typar jobbar. Det er det som skil denne ekstraordinære situasjonen frå det som ville ha vore ein ordinær situasjon. Eg vil understreka at òg det ordinære dagpengeregelverket er eit godt regelverk.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-21:
Eg lar meg gjerne belæra av andre om korleis ein driv trygg økonomisk styring, men ikkje av representanten Rotevatn eller partiet Venstre. Når dei har sete i regjering eller forhandla om budsjett, har dei sjølve teke utbyte frå Statkraft i seine nattetimar. Dei har sjølve bidrege til å kasta plutselege avgifter på folk for å få budsjetta sine til å gå i hop. Etter at dei har forhandla fram nye budsjett, har partiet Venstre stått og skrytt av at dei har skrudd CO 2 -avgifta opp, samtidig som Framstegspartiet har skrytt av at dei har skrudd vegbruksavgifta ned, slik at dei har nulla dei politiske satsingane til kvarandre totalt og fullstendig ut. Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet vil i det minste i same retning. Me har nokolunde same maktanalyse til grunn for dei politiske prioriteringane som me gjer. Eg er stolt over at det budsjettforliket me har fått til saman med SV, bidreg til at ein varetek endå meir av det som er viktig for livet og lommebøkene til vanlege folk. Så vil eg understreka at det er alltid heilskaplege økonomiske vurderingar som avgjer om det er trygg økonomisk styring eller ei, og eg er glad for at omstenda har tillate andre heilskaplege vurderingar no enn det dei gjorde for nokre månader sidan.