Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Arbeiderpartiet er fornøyd med å ha fått i stand et budsjettforlik med regjeringspartiene. Jeg vil takke komiteen og budsjettpartnerne for en ryddig prosess og for tålmodighet i forhold til å få på plass de siste justeringene. Før jeg dukker ned i denne komiteens fagfelt, vil jeg imidlertid allikevel minne om det mer overordnede grunnlaget for forliket. Arbeiderpartiet ville ha større innsats mot arbeidsledigheten og prioritering av fellesoppgaver som skole, eldreomsorg og sykehus framfor skattelettelser. Det har vi oppnådd og slik bidratt til å redusere noe av høyredreiningen i det norske samfunn. Det er bra. Jeg mener budsjettsamarbeid er godt for landet, og jeg tror også for politikkens omdømme. Arbeiderpartiet er opptatt av å kunne skape politiske resultater. Viktige saker som sysselsetting, skole, helse og kommuneøkonomi har fått gjennomslag. Samtidig krever forlik visse ofre. Det er ikke alltid like lett, og noen kutt har kostet. Vi vil imidlertid ikke løpe fra det ansvaret som ligger i forliket. Det betyr allikevel ikke at vi freder debatten på viktige områder for Arbeiderpartiet, som f.eks. uenigheten om den frie etableringen og finansieringen av private skoler. Vi vil også følge nøye situasjonen på områder som ikke ligger i våre ønsker om kutt, for det er i Arbeiderpartiets alternative budsjett vår politikk og våre hovedprioriteringer kommer til syne. Arbeiderpartiet ser det som en viktig oppgave å styrke den offentlige fellesskolen, gi barn og unge kunnskaper, og tilpasset opplæring er et viktig mål. Vi mener at en god skole forutsetter en styrking av både innhold og ressurser, og at en styrking av elevenes læringsutbytte bl.a. må skje ved å øke timetallet i grunnskolen. Derfor er vi særlig glad for at Arbeiderpartiet fikk gjennomslag for en utvidelse av skoledagen på småskoletrinnet allerede fra høsten 2004. Utviklingsarbeid innenfor skolen er en krevende oppgave, der skoleledere, lærere og elever er avhengig av tillit og økonomi for å lykkes. En av forutsetningene er derfor å sikre at kommunene får ressurser til å ivareta sine oppgaver på skoleområdet. Derfor er vi også spesielt fornøyd med at vi gjennom forliket har fått med oss regjeringspartiene på å gi kommunene over 2 milliarder kr mer i frie inntekter. Dette vil være med på å hindre skolenedleggelser, dyrere skolefritidsordning, kutt i lærerstillinger, osv. Gjennom forliket har vi nå vist politisk vilje og innfridd noen av løftene fra valgkampen om en satsing på skolen. Arbeiderpartiet har alltid vært et skoleparti, og det har vi tenkt å fortsette med. Vi vil derfor framover arbeide for bedre og mer undervisning. En økning av timetallet med to timer for første klasse og én time pr. uke for trinnene 2–4 er begynnelsen. Timene skal bl.a. brukes til å styrke elevenes grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og regning. Dessuten skal timetallet i småskolen økes ytterligere i 2005. Vi får også muligheter til å drøfte dette i forbindelse med behandlingen av oppfølgingen av Kvalitetsutvalget til våren. En økning i timetallet vil også bety mindre behov for skolefritidsordningen og indirekte lavere utgifter for foreldrene. Vårt mål er at skolefritidsordningen må integreres sterkere i en utvidet skoledag. Her foregår det mye positivt rundt omkring i kommunene med å ha noen undervisningstimer, ha fysisk aktivitet innimellom – i regi av SFO – så noen undervisningstimer og så leksehjelp i SFO. Arbeiderpartiet er opptatt av at elevene sikres et godt fysisk arbeidsmiljø. I budsjettforliket har vi sikret at utlånsordningen til skolebygg blir økt med 1 milliard kr utover Regjeringens forslag for å få fortgang i rehabilitering og vedlikehold av skolebygg. Voksenopplæring og etter- og videreutdanning er sentralt for å oppfylle målsettingen om livslang læring og lik rett til utdanning. Særlig er det viktig i en tid med høy arbeidsledighet og større behov for omskolering og økt kompetanse. Arbeiderpartiet har vært og er kritisk til at Regjeringen for andre år på rad bruker voksenopplæringssektoren som salderingspost, enda vi vet at behovet er stort, og at voksne ikke får ivaretatt sine rettigheter. Dette er reduksjoner vi ikke har ønsket, og vi vil komme tilbake til dette ved neste korsvei. Nå skal det sies at vi gjennom budsjettavtalen fikk økt tilskuddet til studieforbundene med 17,5 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. Arbeiderpartiet vil primært fortsatt opprettholde målet om gratis undervisningsmateriell for elevene i videregående skole, og har i sitt alternative budsjett avsatt 100 mill. kr til utlånsordning i regi av fylkeskommunene. Vi mener at en slik ordning bedre vil sikre lik rett til utdanning enn en sterk behovsprøvd stipendordning. Arbeiderpartiet er tilfreds med Regjeringens bevilgninger til universitets- og høyskolesektoren – særlig med tanke på Kvalitetsreformen. Skal den lykkes, er bevilgninger nødvendig. Kvalitetsreformen hviler imidlertid på to bein. Det ene er institusjonenes tilrettelegging og oppfølging av studentene, det andre er studiefinansiering og studentvelferd. Her har vi vært mindre fornøyd med at studentene delvis betaler for Kvalitetsreformen ved kutt i studiestøtten og velferdstilbud, som studentboliger. Innenfor de økonomiske rammer som Regjeringen foreslo, og som vi har holdt oss innenfor, og med våre hovedprioriteringer på sysselsetting og skole i vårt alternative budsjett, fant vi derimot ikke rom for å fastholde modellen og nivået på studiestøtten. Vi fikk heller ikke gjennomslag for å legge inn igjen 30 mill. kr til studentboliger fra vårt alternative budsjett i forliket. Investering i forskning er avgjørende for samfunnet og framtiden vår. Arbeiderpartiet er enig i at vi må opprettholde den ambisiøse målsettingen om å trappe opp norsk forskning til minst gjennomsnittlig OECD-nivå i løpet av 2005, og mener det vil kreve både økte offentlige bevilgninger og en spesiell utfordring med å øke forskningsinnsatsen i næringslivet. Jeg går ut fra at det ikke er noen resignasjon fra Regjeringen når det påpekes usikre variabler og den store utfordringen en slik målsetting innebærer. Arbeiderpartiet er tilfreds med økningen i forskningsbevilgningene. Samtidig har vi merket oss de foreløpige erfaringene med SkatteFUNN som et viktig virkemiddel for å styrke næringslivets muligheter for forskning og utvikling. Vi har registrert i innstillingen at regjeringspartiene, i motsetning til i fjor, ikke er med på å understreke betydningen av de direkte næringsrettede og brukerstyrte programmene som bevilges fra Næringsdepartementet til Forskningsrådet med et beløp på i underkant av 1 milliard kr. Jeg håper dette ikke innebærer noen realitetsendring. Disse midlene er viktige for å supplere næringslivet der næringslivet selv ikke satser, og oppmuntre bedrifter med liten eller ingen erfaring med FoU til å bygge opp nødvendig kompetanse. Arbeiderpartiet har tatt ansvar for et statsbudsjett for 2004 gjennom et forlik med regjeringspartiene. Vi mener at dette samlet sett er det beste resultatet som kunne oppnås ut fra våre prioriteringer i alternativt budsjett. Samtidig innebærer et forlik både fordeler og ulemper, noe jeg også har prøvd å få fram i dette innlegget.