trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Det er mulig at man forsøker å latterliggjøre andres motiver i politikken på den måten representanten Slagsvold Vedum nå gjorde, at man synes det er morsomt. Jeg synes at vi med en viss seriøsitet skal diskutere hvilke utfordringer vi har i dette landet. Det er en utfordring hvis vi ikke har god nok kvalitet på de tjenestene vi gir folk. Det er en utfordring hvis vi ikke klarer å nå målene våre om nok landbruksproduksjon, f.eks. Våre statsråder i denne regjeringen står opp hver morgen og tenker: Hvordan kan jeg gjøre Norge bedre for innbyggerne i dette landet? Hvordan kan jeg sørge for at de voldsutsatte barna som opplever overgrep, møter et politi som er i stand til å etterforske den typen saker? Hvordan kan jeg sørge for at min kommune gir folk et godt nok tjenestetilbud, at det er god nok kompetanse til at det ikke er ett års forskjell i skolegangen mellom de svakeste skolekommunene og de beste skolekommunene i dette landet, som vi har fått dokumentert at det er, for å sørge for at det er god nok kvalitet på – og at vi løfter – hele skolen og utviklingen av den? Det er målsettingen for de medlemmene denne regjeringen har. De jobber ut fra en plan om at Norge skal bli bedre – vi skal levere bedre tjenester, vi skal skape flere jobber, vi skal sørge for å reformere dette landet, slik at vi i fremtiden kan bidra til at de svakeste i vårt land møter et velferdssamfunn som kan hjelpe dem på en enda bedre måte fremover. Vi skal ta i bruk ny teknologi, slik at vi bruker mindre penger på å administrere landet, og mer penger på å gi tjenester. Når en bruker mindre penger på å administrere landet, betyr det at noen færre personer sitter på et kontor for å gjøre manuelt arbeid, men vi bruker digitaliseringens muligheter til å gjøre det. Men derfor har vi også tenkt på at det har en sentraliseringseffekt. Derfor har vi en strategi der vi flytter arbeidsplasser ut av Oslo. Vi har flyttet mer ut nå, i den siste fireårsperioden, enn det den forrige regjeringen gjorde, og vi har en plan med Venstre for ytterligere utflytting av arbeidsplasser. Det er svaret på dette spørsmålet. Det er det vi kommer til å gjøre, og som vi også kommer til å gjøre i neste periode.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Vi mener at kommunereformen bør fortsette i neste periode for å jobbe frem enda bedre løsninger for folk, og jeg tror at eksemplene fra de kommunene som slår seg sammen, som viser hva de kan få til, og hvor godt den prosessen egentlig har gått i de aller fleste kommuner, kommer til å være eksempler til etterfølgelse. Men det er altså en svartmaling av hva resultatene av politikken er, akkurat som svartmalingen fra Senterpartiet før denne regjeringen tiltrådte. Jeg håper at representanten Slagsvold Vedum husker at han spådde at det ikke ville bli får i kålen hvis jeg ble statsminister. Vel, vi er nå selvforsynt med lammekjøtt for første gang på lang tid. Under Trygve Slagsvold Vedums tid som landbruksminister var man nødt til å importere betydelig mer lammekjøtt, så det er altså mer norsk får i kålen. Det er vel et godt eksempel på den retorikken som representanten fører, inn mot et valg. Jeg synes vi skal respektere hverandre på det området at vi har en intensjon om å gjøre Norge bedre. Vi kan være uenig i virkemidlene, men latterliggjøringsstrategien til Slagsvold Vedum synes jeg faktisk bare skaper diskreditt for norsk politikk.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Vi har begynt å måle etter kvalitetskriterier i forbindelse med politireformen, og det viser ut fra de første års resultater at responstiden på de alvorligste sakene er blitt betydelig bedre. Det betyr altså at det nå er større sannsynlighet for – etter at vi startet arbeidet, og måler tydelig på det – at i alvorlige saker når politiet raskere frem enn det de gjorde tidligere. Det er faktisk en kvalitetsindikator og et eksempel på resultater. Hvis man leser avisene nå, ser vi at lensmann etter lensmann står frem og sier at resultatene av den endringen som har skjedd, ser de nå, med et mer aktivt og tilstedeværende politi ute. Denne reformen kommer til å vise seg å være mye mer vellykket enn Senterpartiets spådommer om den. Men det er viktig at vi passer på, at vi sørger for at ressursene kommer dit, at vi sørger for å løfte politibudsjettene, slik som denne regjeringen har gjort, ut fra målsettingen om å kunne nå 2 politifolk per 1 000 innbyggere. Det viser seg nå å gå oppover mot det målet, istedenfor at det begynte å falle under den forrige regjeringen.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Dette er en prosess hvor man har bedt regionene selv ta ledelsen når det gjelder hvordan man skal gjøre det. Det har ikke vært en prosess hvor man primært har tegnet kartet sentralt. Det har vært mange prosesser som har vært gode, men det er også noen prosesser som ikke har vært gode – men det er for tidlig å avskrive at vestlandsfylket ikke kommer til å stå ved lag. For de to regjeringspartiene er dette en utfordrende prosess, for vi mener egentlig at vi ikke trenger et tredje forvaltningsnivå i Norge. Vi mener at man kunne hatt en annen løsning. Men vi har, fordi vi har en avtale i Stortinget, fulgt opp de avtalene vi undertegner, og etablerer et regionsnivå som sådant. Har vi funnet den perfekte geografien? Ja, det er jo litt avhengig av hvor man ser det fra, og hvilke oppgaver som er. Jeg tror at det å ligge på ti–elleve regioner gjør at man får mer slagkraftige regioner og får bedre samarbeid, med de oppgavene som nå vil bli tilført, og de ansvarsoppgavene som er i regionene. Så får vi sikkert se noen grensejusteringer etter hvert.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Vi har lyttet til argumentene rundt endringene ved lensmannskontorene, og justisministeren har gått inn for tre av klagene, der man mener det er gode og avstandsmessige argumenter knyttet til det. Jeg mener det er en oppfølging av Stortingets vedtak knyttet til politireformen. Det er slik at man er nødt til å se på hva som er de saklige begrunnelsene, ikke på antall klager, for det er jo klager hvor man har ønsket å opprettholde politikontor som knapt har åpningstid, eller som har veldig kort åpningstid, og veldig lite tilstedeværelse. Vi er nødt til å få god nok kvalitet på polititjenestene, og jo mer man binder opp til å ha et åpent kontor, jo mindre ressurser sitter man igjen med til å kunne bruke på reell etterforskning og tilstedeværelse ute for å bekjempe kriminalitet. Jeg skjønner at endringer alltid er krevende når de skjer, men hvis man ser på resultatene i det som er tradisjonelle distriktskommuner, er ledigheten lav, det går bedre i de områdene, og det går bedre for landbruket i dette landet, så det er mange gode resultater også.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg våkner om morgenen med god hukommelse – selv om det er lenge siden – på det å være lokalpolitiker. Og jeg husker at vi som lokalpolitikere var i stand til å finne gode, praktiske løsninger i våre kommuner. Jeg ønsker mer desentralisering av makt tilbake til kommunene. Jeg ønsker mindre detaljstyring av kommunenes tilbud. Jeg mener at kommunene er bedre til å finne gode løsninger. Men jeg vet også at vi må ha en kvalitet i kommunene til å kunne ta de vanskelige avgjørelsene for de menneskene som trenger det offentlige aller mest, de som er svakest. Mange av disse diskusjonene dreier seg ikke om spørsmålet om sentralisering eller desentralisering, men om vi har respekt for fagkompetanse og behovet for bredde, og hvor viktig offentlig sektor er i vårt samfunn for dem som trenger hjelpen aller mest. Det er ikke sånn at det er holdbart hvis man har litt kunnskap om et område, et lite kurs for å kunne jobbe med dette, hvis det er en multifunksjonshemmet, eller andre, som trenger hjelpen. Da trenger man også fagkunnskap, og da trenger man faktisk større kommuner for å skape gode tilbud.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Dette er tross alt et forslag hvor vi flytter kvoter – hvis det gjennomføres – fra trål til kystfiske. Det er jo ikke en fordeling av torskekvotene som sådan. I utgangspunktet er det slik at kystfiskerne har den absolutt største andelen av kvotene totalt sett i Norge, men i en avvikling av plikter vil man i så fall gi mer tilbake igjen til kystfisket, for å sørge for at det blir mer ressurser lokalt enn fra de trålerne som i dag har en plikt til å levere. Så det blir en litt spesiell måte å sette sammen spørsmålet på, når vi vet at den største andelen av torskeressursen allerede går til kystfiskerne, og de altså får mer gjennom den ordningen vi har foreslått. Nå ligger saken i Stortinget. Det er en sak som for noen samfunn vil ha en utfordring ved seg. Derfor har vi sørget for at det skal være mulig å kunne etablere god ny næringsdrift knyttet til dette. Men det er altså slik at vi må sikre oss at vi har lønnsomhet i alle ledd, hvis ikke ender vi istedenfor opp med å fryse fisken utenfor kysten vår.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg mener at det i kampen mot barnefattigdom er veldig viktig å ha to tanker i hodet på en gang. Det ene er at vi må jobbe intensivt med det som er årsakene til barnefattigdom, det andre er at vi må avhjelpe der hvor det faktisk er barnefattigdom. Når det gjelder det første, mener jeg at vi har enda flere steg å gå i årene fremover, for antallet fattige barn kommer til å øke de nærmeste årene fordi ettervirkningene av den store tilstrømmingen av flyktninger og asylsøkere, og familiegjenforeninger, kommer til å ramme en av de mest sårbare gruppene. Hovedårsaken til at fattigdomstallene har økt de siste årene, er nettopp den gruppen, barn av innvandrere. Derfor er det viktig å ha en god integreringspolitikk, og det viktigste prinsippet er at vi må forsøke å få alle i jobb. Foreldre som er i jobb, er faktisk den beste garantien mot barnefattigdom. Den andre delen dreier seg om å jobbe videre med det regjeringen gjør når det gjelder rus og psykisk helse, for det er også en annen stor og viktig kilde – det å sørge for at vi ikke gjør det å få psykiske problemer til en ny måte å havne i fattigdomsutfordringer på, fordi man ikke har en tilknytning til arbeid, og det å jobbe med å få snudd og hjulpet rusutsatte voksne og barn på et tidlig tidspunkt. Det er bekymringsfullt at fire av ti innvandrerkvinner er uten jobb. Det er et stort tall. Vi vet også at det er svært mange enslige forsørgere i enkelte av disse gruppene. Det betyr at det er viktig for oss å ha en god integreringspolitikk med krav om å bygge opp rundt det. Jeg mener også at vi samtidig skal avhjelpe fattigdom for barn, og derfor er det viktig å bygge videre på noen flere gratistilbud. Hvor mye vi får råd til, må vi vurdere i hvert enkelt budsjett, men vi er ikke mot å tenke oss en fremtid med et gratis barnehagetilbud og et gratis SFO-tilbud. Gradvis bør vi i så fall gjøre det for alle. Men det er et spørsmål om hva vi har råd til hvert eneste år, og da er det riktig å målrette i begynnelsen.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg mener at verden har vedtatt et kart for den typen utvikling fremover. Det er de 17 bærekraftsmålene vi har vedtatt. Det forplikter hvert enkelt av de 193 landene som har undertegnet på det, men det forplikter også oss i den internasjonale verden å følge opp og forplikter oss til å gjøre tiltak her hjemme for å nå de målene på egen kjøl. Det er ikke minst et spørsmål om å bygge på det prinsippet som er viktig i bærekraftsmål 17. «We do it together» – vi må ha med oss sivilsamfunn, vi må ha med oss næringslivet, vi må ha med oss hele det brede samfunnet for å løfte dette. Jobbskaping er utfordring nr. én i mange av de landene hvor det nå er store utfordringer med ekstremisme, hvor det er store ungdomskull, og det er mange som melder seg ut. Da er jobbskaping utfordring nr. én i mange av disse landene, det å skape investeringer og stabilisere. Men når det gjelder å løse utfordringene i USA og trekke paralleller mellom Norge og USA, vil jeg advare veldig sterkt mot det. For i Norge snakker vi om at det er en gruppe personer som ikke er så stor, men som kanskje utgjør 10 pst. som har falt helt utenfor, og som vi trenger å jobbe med for å få inn i arbeidslivet, mens i USA er det egentlig veldig mange flere som er i den situasjonen at de ikke opplever økonomisk utvikling.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Det er mange gode forslag som man i prinsippet kan være enige om, men som av og til kan være vanskelig å finne plass til i statsbudsjettet og annet. Jeg er opptatt av at det er to ting som er viktig med SFO. Den ene er selvfølgelig tilgangen for alle. Den andre er kvaliteten og innholdet i SFO. Det er det også viktig å ha fokus på, slik at det ikke bare blir en parkering, men at det faktisk blir et godt tilbud til de barna som går der. Summen av gode ting vi skal gjøre, er ofte litt større enn hvert enkelt års statsbudsjett krever. Derfor er det viktig å begynne, og jeg er enig i at vi begynner med et forsøk nå på SFO. Vi sørger også for å se på ordningene knyttet til barnehagetilbudet. Men så mener jeg at det aller viktigste vi gjør, er å sørge for å ha nok ressurser til god tidlig innsats og systematisk oppfølging av barn som begynner å falle akterut. For kilden til å stå utenfor arbeidslivet i voksen alder og komme inn i en negativ trend, starter når vi ikke følger godt nok opp på det pedagogiske tilbudet.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Det er det ikke. Litt realisme må vi ha med i den politiske debatten. Barnefattigdommen i Norge øker fordi vi har hatt en stor flyktningtilstrømning. Vi har mange asylsøkere, vi har stor familiegjenforening. Vi har for dårlig integreringspolitikk i Norge. Vi gjør noe med det. Vi bruker 0,5 mrd. kr mer på nye integreringstiltak i årets budsjett for å sørge for at barn opplever at foreldrene deres kommer i jobb, og derfor får et annet utgangspunkt også for sine barneliv. Men vi må ha en viss anstendighet i diskusjonen om hva som er årsakene til at f.eks. barnefattigdom øker. Det er først og fremst et spørsmål om antallet asylsøkere og familiegjenforente som har kommet til landet de siste årene. Så har jeg lyst til å understreke at jeg mener Anniken Huitfeldt sa noe veldig klokt høsten 2013, knyttet til en del av disse ulikhetsdiskusjonene. Hun sa at mange av de tiltakene som vi har diskutert i dag, aldri kommer inn i den type statistikker eller annet. Det betyr at mange av de tiltakene som vi nå jobber med, ikke vil kunne leses ut av en statistikk. Det vil fortsatt være fattige barn, selv om de har fått ferie, selv om de har fått gratis barnehage – men vi har gjort noe med opplevelsen av fattigdom.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Tidlig innsats for fattige barn er bl.a. de tiltakene vi har satt inn i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre på Stortinget, som har bidratt til at opplevelsen av det å være i en familie med dårlig økonomi, blir mindre. Vi har økt støtteordningene til 193 mill. kr. Det betyr at det blir flere barn som får en ferieopplevelse, for det er flere som er på ferie. Det er flere som kan være i barnehage fordi de får gratis barnehagetilbud, og det er flere steder hvor man kan låne utstyr og delta i idrettsaktiviteter. Vi ser at det samarbeidet som vi har undertegnet avtale med frivilligheten og alle andre i kommunesektoren om, om å gi adgang og mulighet til å finne løsninger, slik at alle barn får en fritidsaktivitet, brer seg godt i det norske samfunnet. Men tidlig innsats dreier seg selvfølgelig også om å forhindre at man faller ut av skolen og ikke klarer å følge opp. Det er en viktig del av det vi gjør nå, og jeg vil si at dette er den største skolesatsingen i neste periode.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Regjeringen har jobbet mot ulikhet fra vi kom inn i regjeringskontorene, og det er ikke noe nytt at jeg snakker om dette. Dette snakket jeg om før vi kom inn i regjeringskontorene, men vi har jo en annen oppfatning av hvordan kampen mot ulikhet faktisk vinnes, enn det SV åpenbart har. Det er jo ikke sånn at det å bruke 1 mrd. kr mer på skolehelsesøstre og psykisk helsehjelp i kommunene akkurat er en dårlig satsing mot ulikhet, når vi vet at psykisk helse er en av hovedgrunnene til at barn og unge ramler ut av skolen, ikke fullfører og senere blir uføretrygdet. Det er jo en satsing denne regjeringen har gjort. 3 mrd. kr mer til innovasjon og nyskaping i forhold til det sideleiet dette lå på under forrige regjering, er ikke en dårlig satsing hvis vi mener det å skape nok jobber er viktig for at de som har utfordringer, kommer seg i jobb. 9 av 10 kr denne regjeringen har brukt, har vi faktisk brukt på investeringer i offentlig sektor eller på velferdssatsinger, men vi har brukt én del på det å gjøre Norge bedre for å starte bedrifter, fordi vi mener det er nødvendig å gjøre det. Vi har en regulering av folketrygden som følger de prinsippene som er lagt i forbindelse med selve trygdeoppgjøret og selve pensjonsreformen. Jeg registrerer at SV nå har meldt seg ut av det de var for da de satt i regjering sist gang, og at de ikke lenger støtter opp under det at denne generasjonen eldre også skal være med på å skape et mer bærekraftig pensjonsopplegg for fremtidige generasjoner. Men nettopp fordi vi har sett at det er store utfordringer i dag, så har vi lagt inn i revidert nasjonalbudsjett til den gruppen som ikke fikk en ekstra økning i budsjettforliket på Stortinget i høst, altså at de som har noen tilleggspensjoner får en ekstra skattelettelse fordi vi ser at det blir en ekstra stor tupp ned i år pga. reguleringsprinsippene som er der. Derfor har vi i vårt skatteopplegg nettopp gitt mer penger til pensjonistene både i dette og i tidligere skatteopplegg.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg vil først få lov til å oppklare en åpenbar misforståelse hos representanten som sier at skattelettelsene ikke går til dem som har lave inntekter. Alle de som har størst gevinst av den skattelettelsen som ligger i revidert budsjett, er de med de laveste tilleggspensjonene. Minstepensjonistene betaler ikke skatt, de får altså ikke skattelettelse, men etter budsjettopplegget for inneværende år får de 4 000 kr mer fra 1. september i år, på samme måte som de fikk i fjor, med en ekstraordinær økning som flertallet på Stortinget, da vi behandlet budsjettet, ble enige om for å avhjelpe akkurat denne ordningen. Det er altså en åpenbar misforståelse hvis man ikke ser at de skattelettelsene som nå gjennomføres, gir mest til dem med de laveste tilleggspensjonene. Så har jeg lyst til å understreke at veldig mange av de tiltakene vi gjør, nettopp er bedre. La meg ta et eksempel: multifunksjonshemmede. Det er to store reformer denne regjeringen har gjennomført: endringer i pleiepengeordningen og BPA-ordningen, to ordninger som vi fremmet for Stortinget, og som den forrige regjeringen ikke ville gjøre, som er et milliardløft som vi nettopp tar for den gruppen, med bedre tjenester og bedre muligheter for å kunne leve et bedre og verdigere liv.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
De største skattelettelsene som er gitt, er gitt til folk med vanlige inntekter. En vanlig familie med to inntekter har i snitt fått 8 000 kr mindre i skatt, så de store summene på statsbudsjettet har gått til det. Men det er klart at når vi endrer formuesskatten fordi vi ønsker at norskeide bedrifter ikke skal få en skatteulempe i forhold til utenlandsk eide bedrifter, så betyr det at reduksjonen kan måles i at de som har eierskap i bedrifter eller som har høy formue, har fått noe lavere beskatning. Det er en stimulans til å skape det landet som har flere jobber i fremtiden, som skaper rom for å sikre at bedrifter kan investere mer i forskning og utvikling istedenfor å måtte ta ekstraordinære utbytter for at eiernes formuesskatt skal betales. Jeg skjønner at SV ikke er opptatt av privat eierskap, og de er ikke opptatt av jobber. Jeg er opptatt av både jobber og privat eierskap i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
For det første er de feil, de tallene som representanten Jonas Gahr Støre oppgir. Vi har sagt fra Høyres side at skattelettelsene skal være lavere i denne perioden. Vi har lagt opp til mer moderate skattelettelser i neste periode fordi vi har gjennomført en del av de skattelettelsene som vi var mest opptatt av. Men fortsatt mener vi at vi skal gi skattelettelser til vanlige folk når vi gjør endringer og gir skattelettelser f.eks. på bedriftssiden. Fremover er vi selvfølgelig også nødt til å jobbe med hvordan vi får en god inntektsbase. Det er et interessant paradoks: Det snakkes om hvor mye penger vi har gitt i skattelettelse på formuesskatten, men provenyet fra formuesskatten er bare én milliard lavere nå enn den var da denne regjeringen tiltrådte. Det betyr at til tross for at vi har satt ned satsene, er provenyet av inntekten betydelig høyere enn det som anslås i måten man beregner det på. Det betyr igjen at regnestykkene til Arbeiderpartiet – hvor mye handlingsrom det måtte være, og hvor mye det koster – ikke nødvendigvis henger sammen.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Alle vedtak om endringer i enkeltvedtak vil bli sendt direkte til folk, men den månedlige slippen vil man kunne hente digitalt. Det er veldig mange eldre pensjonister som er fullstendig i stand til å gjøre det. Og så er det mulig å ringe en servicetelefon og be om å få opplest hvor mye man har i pensjon. Det lages tilbud for dem som har vanskeligheter med det. Dette er et typisk eksempel på å ta ut gevinster av digitalisering. Vi bruker mindre penger på å sende brev i posten. Det absolutt store flertallet av dem som i dag vil få den typen slipper, er fullstendig i stand til å lese elektroniske meldinger, men en liten gruppe vil ha problemer. Da må vi lage hjelp til den gruppen som har den utfordringen, i stedet for å bruke mye penger på å sende ut papir som jeg antar at de fleste mennesker raskt ekspederer i et bosspann i nærheten. Det er å ta i bruk de moderne virkemidlene og bruke pengene vi har på statsbudsjettet, til gode tjenester framfor på egentlig unyttige tiltak.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg har med interesse sett videoen, og jeg har også sett at det spørsmålet som fikk flest likes, var spørsmålet om hva MDG skal gjøre for å komme over sperregrensen. Det har ikke jeg svar på, for å si det sånn, til dem som har spurt om det. Vi har et regime for olje- og gassutviklingen der det er opp til selskapene å foreta de kommersielle vurderingene av om det vil være mulig og lønnsomt å drive og utvinne. Når det store systemskiftet kommer, kommer investeringene i olje- og gassnæringen til å gå ned. Men vi ser det ikke som vårt politiske ansvar å pushe den biten. Derfor har vi et arbeid for omstillingen og endringene i vårt samfunn. Det er derfor vi bruker mer penger på innovasjon – på forskning, på å sørge for at det er grunnlag for fremtidens bedrifter på andre områder. Vi vet at olje- og gassnæringene gradvis kommer til å avta i betydning i norsk økonomi, og at vi må hente vekst fra andre bedrifter. Det er derfor vi har hatt en aktiv politikk for å sørge for at vi skal ta i bruk nye, muliggjørende teknologier. Det er derfor vi har en aktiv politikk for å fremme industri i Norge. Det er for at vi skal ha flere ben å stå på i fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Jeg tror bildet av situasjonen rundt nødsentralene kan være noe mer nyansert enn det som kommer frem i både VGs oppslag og spørsmålet her knyttet til dette. Under behandlingen av reformen i justiskomiteen for to år siden, opplyste Justis- og beredskapsdepartementet at det var ønskelig å få samlokalisert alle de tolv innen en treårsperiode, men det var for krevende å love å få det til. Men tidlig i 2018 vil altså fem nødsentraler for politi, brann og redning være samlokaliserte. I ett av disse vil også AMK-sentral være med, og det er i Nordland. Samlokalisert nødsentral i Innlandet er åpnet. Nordland åpner 6. juni, og Møre og Romsdal åpner i løpet av året. Øst og Sør-Øst planlegges åpnet i 2018. Det er selvfølgelig relevant å diskutere dette i forbindelse med en omlokalisering, for når det skal bli 12 politikammer i stedet for 26, betyr det at man flytter på, samlokaliserer og gjør annet, og da må man gjøre vurderinger og endringer i dette. Det som var det avgjørende etter 22. juli-kommisjonens arbeid, var at det skulle være bedre kapasitet ved nødsentralene hos politiet. Det har vi sikret gjennom politireformen, hvor det er satt en minimumsgrense som er høyere enn den som var 22. juli, som skal sikre at det er flere som kan ta imot meldinger. Vi jobber altså målrettet for at vi skal få til samlokalisering av disse og nødsentralene, men det vil ikke være likt alle steder. Dette har Stortinget vært godt informert om under arbeidet med selve reformen. Men vi er på vei, og vi håper å komme i havn, men vi tok et forbehold for to år siden om at vi ikke nødvendigvis ville være i havn i løpet av tre år, for det er krevende. Det er krevende bl.a. i Vest politidistrikt, for de mangler et nytt politihus, som man jobber med å få plassert. Når det er plassert, vil det fysisk være enklere å lokalisere dette.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Tilbake igjen til det jeg sa i mitt første svar: Det er viktig å skille disse to tingene fra hverandre. Nødsentralene følger den planen som er lagt opp i forbindelse med politireformen. Vi har ambisjon om å forsøke tre år, men det er advart om at det kan være noe for kort tid. Fem av dem vil være på plass i løpet av 2018, altså to år før 2020 og politireformens endepunkt knyttet til disse spørsmålene. Så det er ikke noe grunnlag etter min mening for det som har stått om at vi ikke kommer til å være i havn e.l. Men så er det noen enkeltsaker. Jeg har vært politiker så lenge at jeg vet at i alle lokaliseringssaker er det mange sterke krefter, og det er noen enkeltsaker hvor det helt sikkert vil være mange sterke krefter som har ønsket en annen løsning, fortsatt, som f.eks. rundt Drammen. Der er det altså gjort en vurdering av at Tønsberg har et bedre og mer fleksibelt sted, og at det var der man la hovedkontoret for politiet. Vi har ikke noe grunnlag for å overprøve det eller for å si at det er trenert av Politidirektoratet.
Erna Solberg (Høyre), 2017-05-31:
Det er en feil beskrivelse av mitt svar på én og en halv time i høringen at det er en hovedforklaring. Men det er en delforklaring for hvorfor man på politisiden ikke var kommet lenger. På et tidspunkt og akkurat rundt det tidspunktet hvor det ble kontrollert av Riksrevisjonen, trodde man at man hadde gjort de tingene, for man hadde fått et feil signal. Men det var ikke min hovedforklaring. Jeg har også sagt at vi var for dårlige. Det tror jeg vi skal innrømme. Det var for dårlig oppfølging av objektsikringen. Det er nå gjort veldig mange tiltak for å få til objektsikringen på en god måte. Det er også viktig å huske at objekter går inn og ut av lister avhengig av andre sikringstiltak, så det vil alltid være noen objekter man kanskje ikke er ferdig med planene rundt fordi de er nymeldte til listene, og andre som går ut av disse listene. Derfor er dette et dynamisk arbeid. Men det er klart det var en vekker, også for å se hvor mange steder og på hvilket område vi hadde hatt for dårlig tempo på dette.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-05-31:
Jeg må si jeg synes det er lite ydmykhet å spore hos en statsminister som gjorde seg veldig høy og mørk i 2013. Den gang var det ikke spor i Erna Solbergs resonnement av at produktivitetsveksten hadde falt i hele den vestlige verden i kjølvannet av finanskrisen. Det var Jens Stoltenbergs svik, og det var rød-grønt gap. Siden den gang har produktivitetsutviklingen stupt. Nå sier statsministeren i sitt svar til Gahr Støre at vi kommer til å se resultater av hennes politikk de neste årene. Men i perspektivmeldingen er forventningene til framtidig produktivitetsvekst justert ned for hvert eneste år fram til 2060. Den eneste grunnen til at gapet ikke har vokst seg større, er at partene har tatt ansvar gjennom svært moderate oppgjør, altså at trepartssamarbeidet, som statsministeren hevdet ikke var det viktigste, har fungert. Spørsmålet er nå: Synes statsministeren at uttalelsene hennes står seg godt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-05-31:
Historie var for øvrig et av mine favorittfag på videregående, men jeg tenkte jeg skulle prøve å se litt framover. Effektivitets- og avbyråkratiseringsreformen er en av reformene som vi har jobbet litt med i budsjettene, og det å finne mål for økt effektivitet og produktivitet i offentlig sektor er ikke alltid det enkleste. Men det vi har sett, og som jeg regner med at også statsministeren opplever som en utfordring, er at direktoratene, det en kan kalle «lag 2» i den statlige forvaltningen, har på tross av politiske målsettinger hatt en økning i antall ansatte. På tross av det vi har gjort med effektivitets- og byråkratiseringsreformen, har altså antallet ansatte gått opp. Så mitt spørsmål er: Hvordan måler statsministeren effekten av den reformen som har navnet «effektivitets- og avbyråkratiseringsreform»?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-05-31:
Erna Solberg sa at hennes store prosjekt var omstilling av norsk økonomi – og hva har skjedd? Olje- og gassinvesteringene har gått fra å være litt over 200 mrd. kr til ca. 150 mrd. kr i år, mens bolig- og eiendomsinvesteringene nå har blitt på over 200 mrd. kr. Industriinvesteringene – beregnet for 2017 – er på rett i overkant av 20 mrd. kr. Så omstillingen har ikke vært å bygge industri, men det har vært å pusse opp leiligheter, bygge flere boliger. Er Erna Solberg fornøyd med at vi har de laveste investeringene i norsk industri på 30 år?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-05-31:
Når vi ser tilbake på perioden Høyre og Fremskrittspartiet har styrt Norge, kan en lett få inntrykk av at hver statsråd har stått opp om morgenen og tenkt: Hva er det jeg kan sentralisere i dag? Når justisministeren har våknet, har strekt seg litt, ristet litt på kroppen og tenkt: Er det ikke litt for mange lensmannskontorer i Norge? Jeg tror jeg får legge ned lensmannskontorene i distriktene. Eller når helseministeren har stått opp i naboleiligheten, har pusset tennene og tenkt: Er det ikke litt for mange lokalsykehus? Vi må prøve å få lagt ned så mange sykehus som mulig i distriktene. Eller når landbruksministeren er ferdig med kaffekoppen sin, og har tenkt: Det er for mange små og mellomstore bruk, vi må ha bare de store. Eller når arbeids- og sosialministeren har følt tyngden av Nav-kontorene, og har tenkt: Det eneste fornuftige er å legge ned Nav-kontor i Distrikts-Norge. Eller når kommunalministeren har våknet i Bærum, gnidd seg i øynene og tenkt: Dette landet har altfor mange kommuner – jeg vil ikke sette noe tall, men færre skal det bli. Statsminister Erna Solberg har styrt den mest sentraliserende regjeringen dette landet noen gang har sett. Og nå legger hun og Høyre planer for hvordan denne sentraliseringen kan fortsette, hvis hun vinner valget. Statsministeren har gjentatte ganger understreket fra denne talerstolen at frivillighet er linjen i kommunereformen. Nå har vi svaret – tvang er svaret. I Høyres nye partiprogram er man tydelig på at nå kan man bruke tvang. Kan statsministeren nå være ærlig på at Høyre vil bruke tvang, og vil tvinge igjennom færre kommuner i neste periode?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-05-31:
Svaret er bare retorikk, for statsminister Solberg har i hvert eneste budsjett forsøkt å kutte satsingen på bredbånd rundt omkring i hele Norge. Hun skyver de svakeste barna foran seg for å argumentere for sentralisering og stordrift i absolutt alle spørsmål. Denne regjeringen har hatt ett svar på alt i offentlig sektor, og det er stordrift. Svaret er at det har blitt over 1 000 flere byråkrater i departement og direktorat i Oslo og området rundt, ifølge Aftenposten – det er svaret. Etter Høyres egen ordførerkonferanse ble vi kontaktet av flere Høyre-ordførere som var svært bekymret fordi Jan Tore Sanner sa at reformen skal forsterkes, at det skal brukes mer tvang, dette går ikke over. Kan Erna Solberg avkrefte det Høyres egne ordførere har sagt til oss, at Sanner har varslet at det skal bli sterkere lut i neste periode for å tvinge flere kommuner til å slå seg sammen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-05-31:
For å spare penger har regjeringen kuttet ut å sende pensjonsslippen i posten til eldre folk som ikke klarer å lese pensjonsslippene sine digitalt. Mitt spørsmål til Erna Solberg er: Har man gjort det for at eldre folk ikke skal kunne lese hvor dårlig trygdeoppgjøret er?
Abid Raja (Venstre), 2017-05-31:
Det er ingen grunn til å ta lett på lav sysselsettingsandel og utfordringer knyttet til produktivitet, verdiskaping og innovasjonen i Norge. Utfordringen var imidlertid minst like stor under den forrige regjeringen, og istedenfor å bruke de store pengene på det viktigste smurte de rød-grønne tynt ut til alt og alle. I regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett er det viktige forslag som kan øke sysselsettingsgraden, øke produktiviteten og verdiskapingen i Norge, spesielt knyttet til gründerskap og de minste bedriftene. Det er Venstre svært glad for, og vi håper å kunne forsterke den profilen i de konstruktive forhandlingene som nå pågår. Mitt spørsmål gjelder derfor dem som er mer varig utenfor arbeidslivet, og utfordringene knyttet til lav sysselsettingsandel. Hvordan kan vi i årene som kommer, lage en stor dugnad for å få flere inn? Venstre har i forbindelse med perspektivmeldingen tatt til orde for en reform der hovedregelen skal være at man sikrer inntekt gjennom tilpasset arbeid, ikke kun gjennom passive ytelser. Er statsministeren enig i at dette er et interessant spor for å løse en viktig utfordring?
Abid Raja (Venstre), 2017-05-31:
Hver dag føler tusenvis av foreldre glede når vi sender våre barn til skole. Barn lærer mestring, opplever selvtillit og får økt selvfølelse. Noe av det beste med skolen er SFO, sier barn og foreldre. Det er der de gjennom lek og moro knekker sosiale koder, bygger vennskap og opplever flerfoldige ferdigheter. De trygges og ses av gode voksne også utenfor klasserommet. Og det er det vi alle ønsker for barna våre, at de skal være glade og fornøyde inni seg. Vi hører om tidlig innsats og at en god barndom varer livet ut. Da har vi sjansen: Vi kan ytterligere bidra til å skape en god barndom som for flere barn vil vare livet ut. Vi kan jevne ut oddsen for flest mulig barn. Venstre har bidratt til å ta et krafttak på barnehage, og gratis kjernetid fra barnet er tre år er innført. I år har Venstre også fått regjeringen med på en 20-millioners-forsøksordning med gratis SFO. Hva ytterligere behøver statsministeren før hun er villig til å være med på at samtlige barn i Norge også skal få delta på SFO uavhengig av mamma og pappas inntekt?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
Det vi ser her, er en statsminister som møter seg selv i døren med et smell. Hvis det hun sa for fire år siden, var riktig, må hun også begynne å ta ansvar for at hennes egen politikk ikke har fungert disse fire årene. Det er rekordhøy pengebruk, skattekutt som ikke virker, og situasjonen er altså at andelen investeringer i bedrifter er den laveste på 25 år, mens boliginvesteringene går i taket. Erna Solberg legger opp til en økonomi hvor spekulasjon skal lønne seg mer og produksjon mindre. Det er sannheten etter fire år. Unge forretningsmenn investerer i boliger istedenfor å investere i bedrifter. Da er mitt spørsmål: Når har statsministeren og høyresiden tenkt å innrømme at vi har et skattesystem som favoriserer investeringer i eiendom foran investeringer i arbeidsplasser? Og enda viktigere: Når har de tenkt å gjøre noe med det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
På sin utmerkede liste over sentraliseringsstatsråder kunne representanten Slagsvold Vedum fortsatt med fiskeriministeren, som våkner opp og lurer på hva han kan gjøre for de store trålrederne i dag. Regjeringen har altså utløst et kystopprør i Nord-Norge med sitt forslag til fordeling av torsken når trålerpliktene faller bort. Kystfiskerne skal få 7 pst. Torsketrålerne skal få 93 pst. Så også der er denne regjeringen en regjering for dem på toppen, dem som har mest fra før, og ikke for kystens folk. Vi vet også at frossenfisk fra trålere hjelper lite for norsk sjømatindustri, og derfor er også den landbaserte industrien frustrert over dette. SV mener fiskerettighetene skal gå til kystflåten, sånn at de kan skape liv, aktivitet og arbeidsplasser i kystsamfunnene våre og i nord. Hvorfor vender regjeringen kystfiskerne ryggen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
Statsministeren etterlater seg en politisk arv preget av massive feilinvesteringer, rekord i oljepengebruk kombinert med skattekutt som ikke fungerer. Det verste: Erna Solbergs regjering har vært en regjering som i beslutning etter beslutning har vist at de synes det er greit at ulikhetene i makt og rikdom i Norge øker. Det er en forskjellsregjering som i beslutning etter beslutning prioriterer dem som er på toppen av det norske samfunnet. Derfor var det mange, tror jeg, som i likhet med meg ble litt overrasket da statsministeren for to en halv uke siden sa at Høyre nå skulle trappe opp kampen mot ulikhet. Det er jo litt sent, noen uker før sommerferien i det siste året som statsminister. Tre dager etter den erklæringen kom altså regjeringen med et trygdeoppgjør som nok en gang fører til at pensjonister får mindre å leve av. Hvem går det mest ut over? Jo, eldre med lave pensjoner, som ikke har annet å lene seg på enn folketrygden, og som ikke får glede av skattekuttene til regjeringen. Statsministeren har fått 123 411 kr i lønnsøkning på tre år. Snart har hun enda en økning i vente. En enslig folketrygdpensjonist med 180 000 i inntekt i 2014 har tapt 10 000 kr i samme periode. Synes statsministeren at det er å trappe opp kampen mot ulikhet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
Skattekutt som altså de pensjonistene som har lite, ikke får nyte godt av. SV synes det er feil at mennesker som allerede har lite, skal få mindre, mens de på toppen skal få mer. Man kan nesten ikke snakke om ulikhet og se bort fra fordelingen av rikdom. Til syvende og sist er den avgjørende for om ulikheten vokser eller går ned. Noen må betale for skattefesten til den økonomiske eliten. Listen over dem som er utsatt for usosiale kutt under Erna Solberg, er lang: multihandikappede, trafikkskadde, arbeidsløse, uføre som har mistet barnetillegget, aleneforsørgere som får mindre støtte enn før, færre får bostøtte – og jeg kunne ha fortsatt. Hvis Erna Solberg nå skal ta kampen mot ulikhet, må hun sørge for at de som har minst i det norske samfunnet, ikke får mindre å leve av. Det må bety en eller annen form for kursendring når det gjelder alle disse usosiale kuttene. Er det ett eneste av disse usosiale kuttene statsministeren nå har tenkt å gjøre om på, siden hun har tenkt å ta kampen mot ulikhet?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-05-31:
USAs president, Donald Trump, har nyleg besøkt bl.a. Saudi-Arabia, G7-møtet og NATOs toppmøte. Presidentens utsegner undervegs har ei tydeleg adresse òg til heimepublikumet, noko som ikkje er nytt. Det som derimot er nytt, er den betydelege usikkerheita som er skapt hos NATO-allierte, frihandelspartnerar, klimapolitikarar og i menneskerettsmiljø. Det er skapt usikkerheit i mange land med ein open økonomi som framleis har stor interesse av frihandel. Kan me forvente meir proteksjonisme? Det er skapt usikkerheit blant klimapolitikarar. USAs president har enno ikkje avklart om den nye administrasjonen vil vrake Paris-avtalen. Det er skapt usikkerheit i menneskerettsmiljø. USAs president prioriterer å besøkje Saudi-Arabia og eit gigantisk våpensal til landet. Det var fokusert mykje på militær opprusting, men lite på demokrati og menneskerettar. Statsminister Erna Solberg var sjølv til stades på NATO-toppmøtet. Der unnlét president Trump å stadfeste USAs forplikting på artikkel 5 i NATO-pakta om gjensidig hjelp – eller prinsippet om ein for alle, alle for ein. Kanslar Merkel og utanriksminister Gabriel i Tyskland tok det som eit dårleg signal. Tida da me fullt og heilt kunne stole på andre, er til ein viss grad forbi, det er det eg har erfart dei siste dagane, sa kanslar Angela Merkel søndag. Mitt spørsmål er derfor: Med dei atterhald Angela Merkel sjølv vektlegg, er statsministeren einig i det kanslaren seier, og deler statsministeren Merkels vurdering? Meiner statsministeren at det i etterkant av NATOs toppmøte er ei større usikkerheit om USA står ved NATO-forpliktingane i same grad som tidlegare?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-05-31:
Eg takkar for svaret. Men nettopp på grunn av dei tydelege signala som både kongressmedlemar, senatsmedlemar, USAs forsvarsminister og USAs utanriksminister har gitt – dei har vore så tydelege – overraskar det at USAs president vel å ikkje vise same tydelegheit når han kjem til NATOs toppmøte og har moglegheit til å gjere det. USA er verdas leiande supermakt. Det er ingen som har ein forsvarskapasitet som USA. Deira forsvarsbudsjett er nesten ti gonger større enn det Russland har, og NATO står òg i ei særstilling. Men det er ikkje berre forsvarskapasitetsmessig USA har vore viktig. Dei har òg vore det når det gjeld det ein kan kalle verdiane me ønskjer skal prege utanrikspolitikken: demokrati, menneskerettar, kvinners rettar, trusfridom. Dette har jo vore verdiar som USA har løfta. Med hovudoverskrifta «America first», opplever statsministeren no at eigeninteresse går ut over dei viktige verdiane som USA og Noreg står felles om – meller har gjort – i utanrikspolitikken?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-05-31:
Kva den enkelte statsråd tenkjer og seier til seg sjølv om morgonen, veit ikkje eg, eg har ikkje eit så tett forhold til regjeringa, men eg forstår bekymringa over at mange reformer kan gi ei for stor sentralisering. Kristeleg Folkeparti har vore med på reformer innanfor transportsektoren, innanfor justissektoren og innanfor helse – fordi me har meint at det har vore rett. Men me har òg sagt nei til tvangssamanslåing av kommunar, me har sagt nei til nedlegging av lokale sjukehus, me har sagt nei til eit inntektssystem me meiner kunne bli for sentraliserande, me sa nei til å bli med på ein heilskapleg forsvarsplan der Heimevernet sakte, men sikkert blei trappa ned, og me sa nei til å leggje ned skattekontor. Me synest òg det er bekymringsfullt at dei vedtaka me gjorde da me diskuterte landbrukspolitikk i denne salen for fem veker sidan, ikkje blir følgde opp når me kjem til landbruksforhandlingane. Mitt spørsmål er: Synest statsministeren regjeringa har lytta godt til klagene frå politikontora? Det har vore 72 klager, og tre har blitt tatt omsyn til.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-05-31:
Jeg har alltid vært glad for at statsministeren er aktiv på sosiale medier, men Trump er kanskje litt for aktiv, så jeg er glad for at det ikke er så mye av politikken som styres der. Men Trump skrev nettopp en «tweet» der han varslet at han skulle ta en avgjørelse knyttet til Paris-avtalen på klima. Sist helg prøvde G7-landene å komme fram til en enighet, men en klarte ikke engang å finne enighet om en formulering rundt klimaendringer, så en ble enig om å gi Trump bedre tid. Forbundskansler Merkel i Tyskland uttalte til media at hun syntes det var ekstremt problematisk, og la meg legge til at jeg er glad for at Europas sterkeste land har en så dyktig og klok leder, som ledet an i disse spørsmålene. Men det jeg ønsker å utfordre statsministeren på, er dette: Hva gjør Norge konkret – diplomatisk eller på andre måter – for å medvirke til at USA blir i Paris-avtalen? Og hvis de eventuelt velger å gå ut, hvordan ser statsministeren på konsekvensene av det?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2017-05-31:
I en tid som denne er det en fordel at det er såpass bred enighet om NATO-medlemskapet i Norge. Statsministeren sa for tre dager siden at det er for tidlig å avskrive NATO-samarbeidet. Det er kanskje litt i overkant defensivt, men jeg tror likevel de er enige om det viktigste, og at vi kan notere oss at amerikanerne øker sin militære tilstedeværelse med mer øving og trening i Europa. Statsministerens parti, regjeringa og Arbeiderpartiet var enige om langtidsplanen for Forsvaret, som innebærer en styrking av Forsvaret. Men samtidig er det et økt behov for trening og forsvars- og sikkerhetspolitisk samarbeid med land som Tyskland, Storbritannia, Nederland, Danmark og ikke minst våre naboer Sverige og Finland. Hva vil statsministeren gjøre for å styrke forsvars- og sikkerhetssamarbeidet med de ulike NATO-land, og også med Sverige og Finland?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-05-31:
Statsministeren understrekte hvor sammensatt USA fortsatt er – også i klimaarbeidet – fra stat til stat og fra by til by. Det er mange som ønsker og vil mye, men samtidig er det ikke noen tvil om at det internasjonale lederskapet innenfor klimaarbeidet vil bli svekket, i hvert fall med de signalene som Trump nå gir. Statsministeren er opptatt av at USA fortsatt er en sterk alliert innenfor NATO. Men likevel er det ingen tvil om at det er en utfordring til Europa både til å bidra mer og til å ta et større ansvar internasjonalt. Det er mye som tyder på at vi på flere felt, også på frihandel, har et USA som trekker seg mer tilbake og involverer seg mindre. Når en skaper et tomrom, er det en fare for at andre fyller det tomrommet. Da blir mitt spørsmål til statsministeren, som også har vært på nordisk statsministermøte: Hvordan vil hun bidra til at det er Europa som tar en større rolle, og at det ikke er andre makter som tar den rollen?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
Uavhengig av alliansepolitikken, eller kanskje nettopp på grunn av alliansepolitikken, har det i mange tiår vært enighet i Norge om ikke å ha utenlandske baser på norsk jord. Den enigheten ser ut til, uten særlig offentlig debatt, å ha gått i oppløsning med opprettelsen av en amerikansk base på Værnes. Hvordan vil statsministeren kommentere nyhetene om at det vurderes en permanent amerikansk base på Værnes i Trøndelag?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-31:
Statsministeren inviterer oss inn i sin egen virkelighet der pensjonistene har vær så god å være fornøyd, selv om Pensjonistforbundet er svært misfornøyd, der kutt til sårbare grupper er til deres eget beste, og der formuesskattekuttene har fungert, selv om tallene viser at andelen investeringer i norske bedrifter er den laveste på 25 år. Hvis statsministeren skal bekjempe ulikhet, bør det også gjenspeile seg i en av de viktige omfordelingsordningene vi har i Norge, nemlig skattesystemet. Der er fasit etter fire år med Erna Solberg-styre at de uten formue i Norge får mindre enn 10 kr om dagen i skattekutt, mens de med 100 mill. kr i formue og mer får 575 000 kr i året i snitt. Jeg hadde ikke greid å finne på et mer usosialt skatteopplegg om jeg hadde prøvd. Hvordan synes statsministeren at den skattepolitikken hun har ført de siste fire åra, harmonerer med det plutselig nyvunne ønsket fra Høyre om å være partiet som går til valg på å bekjempe ulikhet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-05-31:
Sentraliseringen fra denne regjeringen har vært helt systematisk, og det må det være lov å påpeke, enten en gjør det med litt humor og glimt i øyet eller en velger å gjøre det på andre måter. Regjeringen har gjennom hele perioden satt i gang det ene sentraliseringsprosjektet etter det andre, og et av dem har vært politiet. Vi er nå inne i den tredje store politireformen på 20 år, og alle har betydd mer sentralisering, men ikke mer slagkraft. Til og med undersøkelser blant politifolk sjøl viser at de mener at regjeringens reform gir mindre politi og mindre trygghet lokalt. Men i politireformen ser regjeringen ut til å svikte både i distriktene og på toppen. Politidirektoratet har også est ut og doblet driftsutgiftene sine siden denne regjeringen tiltrådte, og Politidirektoratet har bevisst unnlatt å følge opp bl.a. samlokalisering av nødsentraler. Politidirektøren mener politikerne har hatt urealistiske forventninger og lite kunnskap, og de har gjort sitt beste for å trenere prosessen. Er statsministeren fornøyd med en politireform som både fører til dårlig beredskap i distriktene og et politidirektorat som kan oppfattes som en stat i staten?