Bent Høie (Høyre), 2015-05-05:
Representanten Grung tar opp et viktig tema i denne interpellasjonen. Muskel- og skjelettsykdommer omfatter en lang rekke tilstander og er den vanligste årsaken til sykefravær og uførhet. Flere av oss vil oppleve smerter i muskler og skjelettet i løpet av livet. For noen er smertene forbigående og trenger ikke behandling, men for rundt 30 pst. av den voksne befolkningen er smertene langvarige med nedsatt funksjon over tid, noe som kan gå ut over livskvaliteten. Vi er i gang med å skape pasientens helsetjeneste. Hva vi kan gjøre for denne store sykdomsgruppen, som «plager flest og koster mest», er et viktig tema i dette arbeidet. Vi trenger mer kunnskap, bedre samhandling og mer oppmerksomhet for å bedre tilbudet. Vår regjering har tatt hele helse- og omsorgstjenesten opp til bred debatt, bl.a. gjennom flere stortingsmeldinger som ser utviklingen av helse- og omsorgstjenesten i en sammenheng. Folkehelsemeldingen som regjeringen la fram før påske, har tre viktige stolper: Psykisk helse skal bli like viktig som fysisk helse i folkehelsearbeidet, betydningen av aktiv aldring for god helse hele livet, og det skal bli enklere å ta sunne valg. Forslagene våre vil påvirke hvordan vi skal lykkes med å forebygge og hindre forverring av muskel- og skjelettplager. Til høsten kommer Nasjonal helse- og sykehusplan som skal gjøre oss i stand til å planlegge en helsetjeneste med kapasitet og kompetanse til å møte framtidens behov. Om få dager legger vi fram stortingsmeldingen om primærhelsetjenesten for Stortinget. Her presenteres for første gang primærhelsetjenesten som en helhetlig tjeneste. Vi foreslår en rekke nytenkende tiltak om hvordan vi skal innrette tjenestene for å møte pasientenes behov og oppfylle intensjonene i Samhandlingsreformen. Pasienter med sammensatte behov må møtes med sammensatt kompetanse, og det vil vi legge til rette for. Jeg har lyttet til pasienter og brukere som sier at tverrfaglighet må være et bærende prinsipp i tjenestene. Vi vil at mer av arbeidet skal organiseres i tverrfaglige team for å gi bedre og mer helhetlig behandling og oppfølging, spesielt gjelder det pasienter som må følges opp over lang tid, f.eks. pasienter med nedsatt funksjon på grunn av muskel- og skjelettlidelser. Bedre oppfølging forutsetter at deltjenestene i kommunene samarbeider godt og legger opp et tilbud som er koordinert og tilpasset den enkelte brukers behov. Det kan være alt fra råd om å endre livsstil, hjelp til opptrening og rehabilitering eller tjenester for å mestre livet med kroniske sykdommer. Det er viktig at brukeren må ha et sted å oppsøke med sine spørsmål. Denne personen trenger ikke å være en fastlege. Det kan like godt være en fysioterapeut eller en sykepleier. Her er det mange muligheter. Regjeringen vil legge opp til at kommunenes ressurser kan brukes mer fleksibelt i det forebyggende arbeidet, til læring og mestring, habilitering og rehabilitering. Samhandlingsreformens intensjon om koordinerte og helhetlige pasientforløp, tidlig innsats og forebygging, og at folk i større grad skal få tjenester der de bor, vil kreve bedre organisering i kommunene og mer samhandling med spesialisthelsetjenesten. Teamorganisering rundt pasientgrupper med store sammensatte behov kan være én slik samarbeidsform. Mange brukere med muskel- og skjelettlidelser vil profitere på teambaserte løsninger på tvers av tjenestenivåene. Samlokalisering av tjenester er et første steg for bedre samhandling og samordning av dagens deltjenester. Regjeringen vil derfor stimulere til samlokalisering av slike tjenester. Vi har for liten kunnskap om de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Derfor arbeider Helse- og omsorgsdepartementet med å etablere et kommunalt helse- og omsorgsregister, forkortet KHOR. Registeret vil kunne gi oss viktige data for forskning, kvalitetsutvikling, helseovervåking og beredskap i primærhelsetjenesten. Med dette følger vi opp et av tiltakene i den nasjonale forsknings- og innovasjonsstrategien HelseOmsorg21. Teknologi er en bærebjelke i framtidens helse- og omsorgstjeneste. Nye digitale tjenester på nett gjør at brukerne kan ta aktive valg om egen helse og bedre mulighetene til å påvirke eget helsetilbud. For å få god pasientflyt må helsepersonell kunne kommunisere digitalt og utveksle nødvendig helseinformasjon om pasienten. Jeg er derfor glad for at Stortinget vedtok forslaget om at nødvendige helseopplysninger kan følge pasienten gjennom hele pasientforløpet. Habilitering og rehabilitering har i mange år vært pekt på som et av helse- og omsorgstjenestens svakeste områder. Til tross for gjentatte tverrpolitiske ambisjoner om å løfte området, har lite skjedd. Det vil vår regjering gjøre noe med. Derfor har vi sagt at vi vil legge fram en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering. Denne opptrappingsplanen skal i hovedsak være rettet mot kommunene. Flere grupper av pasienter rammes av langvarige smerte- og utmattelseslidelser der det ikke lar seg påvise noen klar medisinsk forklaring på lidelsene. Dette utfordrer helsetjenesten. At noe er vanskelig å forstå, gjør ikke alvoret mindre. Regjeringen er opptatt av å gi disse pasientene et bedre tilbud. Målet er klart: Dette er en gruppe som har behov for og krav på et bedre tilbud enn det vi kan gi i dag. Vi har gjort en rekke prioriteringer, vi har satset økonomisk, og vi gjennomfører tiltak som skal bedre tilbudet til pasienter med langvarige smerte- og utmattelsestilstander. I 2015 er det bevilget 20 mill. kr til et pilotforsøk i spesialisthelsetjenesten for at pasienter skal få bedre tilbud om utredning og et enklere møte med tjenestene. Det skal også opprettes et læringsnettverk med de aktuelle fagmiljøene for å styrke kunnskapsformidlingen og sikre likhet i behandlingstilbudet på landsbasis. Prosjektet skal utvikles i samarbeid med kommunehelsetjenesten og pasientene. De regionale helseforetakene har etablert et nasjonalt forskningssamarbeid om muskel- og skjeletthelse, som ett av seks fagområder. Forskningssamarbeidet koordineres av Helse Sør-Øst. Det er etablert seks medisinske kvalitetsregistre innen muskel, skjelett og bindevev. Disse registrene gir gode muligheter for pasientnær forskning om effekten av og kvalitet på behandlingstilbudene. I statsbudsjettet for 2014 ble tilskuddet til forskning i helseforetakene økt med 100 mill. kr. Midlene skulle gå til tjenesterelevant og praksisnær klinisk forskning og helsetjenesteforskning på syv prioriterte fagområder, bl.a. muskel- og skjelettplager og smerte- og utmattelsessykdommer. Tilskuddet er videreført i 2015. Da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2015, ble det tildelt ytterligere 10 mill. kr til klinisk forskning innenfor psykiske lidelser og muskel- og skjelettlidelser. Etter utlysing av midlene er muskel- og skjeletthelse tildelt fire av tolv prosjekter. Økt kompetanse og samhandling mellom helsepersonellgrupper innen muskel- og skjelettområdet er avgjørende for å møte utfordringene på en god måte. I Meld. St. 13 for 2011–2012, Utdanning for velferd, påpekes behovet for bedre samsvar mellom kompetansen til nyutdannet helsepersonell og behovet for kompetanse i tjenestene. Det arbeides for å få på plass et nytt system for styring av læringsutbytte i utdanningene. Systemet skal bidra til at brukere, myndigheter og tjenestene får større innflytelse på innholdet i utdanningene. Det er mye positivt i gang på muskel- og skjelettområdet. Jeg har omtalt organisering i tverrfaglige team, pilotforsøk, forskning og samarbeid med Kunnskapsdepartementet om å få mer innflytelse på innholdet i utdanningene. Dette, sammen med regjeringens satsing på en helhetlig helse- og omsorgstjeneste og opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering, vil bidra til økt kompetanse og samhandling mellom helsepersonellgrupper innen muskel- og skjelettområdet.