Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2015-12-18:
Stabil energiforsyning er grunnleggjande for eit moderne velferdssamfunn og eit konkurransefortrinn for norsk industri. Regjeringa vil framleis vidareutvikle norsk energibransje og sørgje for gode og stabile rammevilkår for petroleumssektoren og fornybar energi i Noreg. Noreg har vore, og vil vere, ein føregangsnasjon innanfor miljøvennleg energiproduksjon og -forbruk, bl.a. innanfor vasskraft, vindkraft, bioenergi og andre fornybare energiformer. Låge straumprisar og utsikter til vedvarande kraftoverskot i den nordiske marknaden gjer det vanskeleg å få lønsemd i nye kraftprosjekt i Noreg. Samtidig vil låge kraftprisar gjere det meir attraktivt å etablere ny kraftforedlande verksemd i Noreg, og vil på sikt føre til prisnormalisering, bl.a. gjennom etablering av grøne datasenter og omlegging til lågutsleppssamfunnet. Dei to nye mellomlandssambanda til Tyskland og Storbritannia vil styrkje forsyningssikkerheita og gi betre kraftbalanse og auka verdiskaping i Noreg. Olje- og gassverksemda er ein berebjelke i norsk økonomi trass i utfordrande tider med låg oljepris. Ho bidreg til arbeidsplassar og nærings-, teknologi- og samfunnsutvikling over heile landet, og vil gjere det i mange tiår framover. Framstegspartiet ønskjer å vere tydeleg på at petroleumsnæringa framleis er den viktigaste næringa både økonomisk og når det gjeld sysselsetjing. Kontinuerleg kompetanse- og teknologiutvikling er ein føresetnad dersom ein skal halde oppe aktiviteten på norsk sokkel og innfri det tverrpolitiske målet om auka utvinningsgrad frå felt i produksjon. Eg er glad for at regjeringa auka løyvinga til petroleumsforsking i 2016, og at Petoro òg blir styrkt. Denne forskinga legg grunnlaget for at utvinninga av olje og gass skjer på ein mest mogleg ressurseffektiv og miljøvenleg måte. Lat meg også få utrykkje glede over at mange av dei store kontraktane, spesielt til Johan Sverdrup-feltet, har gått til konkurransedyktige norske firma. Det er etter kvart også ei erkjenning at fossil energi framover vil møte krav om utsleppsavgifter på eit slikt nivå at det er viktig å utvikle gode og kostnadseffektive teknologiar for fangst og lagring av CO2. Som kjent gjennomfører Olje- og energidepartementet ein moglegheitsstudie for etablering av eit fullskalaanlegg i Noreg, og det er tre aktuelle punktutslepp som er til vurdering – i tillegg til at Noreg har sagt seg villig til å bidra til realiseringa av eit fullskalaanlegg i Europa. Det blir føreslått å løyve til saman 255 mill. kr til forsking, utvikling og demonstrasjon av CO2-handtering i 2016. Stortinget har slått fast at Noreg skal slutte seg til EUs klimarammeverk, og Framstegspartiet meiner det er svært fornuftig at vi legg oss på same nivå som våre viktigaste handelspartnarar, som er nettopp Europa. Vidare har Paris-avtalen no ei målsetjing om å kome godt under 2-graders-scenarioet, noko som vil bli krevjande for mange land, nærmare bestemt 195 av verdas nasjonar, med første rapporteringsår i 2023. Når vi då kan lese i media at arbeidarpartileiar Jonas Gahr Støre vil ha nullutslepp i Noreg allereie i 2030, kan ein gjerne spørje seg korleis ein tenkjer – når 40 pst. reduksjon i 2030 blir sett på som for krevjande. Skal vi leggje ned industrien og olje- og gassaktiviteten, eller kva slags teknologisk revolusjon ser Arbeidarpartiet føre seg? Det ville det vere interessant å få svar på. Det som klart er ei utfordring, er reduksjonar innanfor ikkje-kvotepliktig sektor, med transport og landbruk som to eksempel. Målet om miljøvenleg transport og fleire køyretøy og skip over på elektrisitet gjer det også ønskjeleg å stimulere til framleis å auke produksjonen av norsk vasskraft – i eit regime der det blir tatt tilstrekkelege miljøomsyn i utbygging og produksjon. I den samanhengen er også hydrogen ei spennande energiform som sannsynlegvis vil bli viktig framover. Men ein må gi noko, og fornybar energi kjem ikkje av seg sjølv. Til slutt vil eg vise til eit lite punkt i innstillinga om eit fantastisk informasjonssenter i ei lita bygd på Sunnmøre, med ei fantastisk historie om aktivitet i arktisk område, både på land og sjø. Det gjeld Ishavsmuseet Aarvak i Brandal, som denne gongen får ei løyving for å sørgje for at også funksjonshemma får høve til å besøke dette fantastiske senteret, der også Ragnar Thorseth har utstillinga si, med alle dei aktivitetane han har hatt gjennom eit langt liv i det same området.