Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-02-05:
Kristelig Folkeparti deler oppfatningen til interpellanten om at det er altfor mange tomme våningshus rundt om i landet. Det er rett nok stor variasjon mellom de ulike landsdelene, med relativt mange som er bosatt på gårder i sentrale jordbrukskommuner i Mjøsområdet, rundt Oslofjorden, på Jæren og i Trøndelag. Men det er svært mange landsbrukseiendommer uten fast bosetting i Nord-Norge og i mindre sentrale jordbrukskommuner. Selv om vi er enige med interpellanten i at fraflyttingen er urovekkende, er vi på helt ulike banehalvdeler når det gjelder hva som skal til for å bedre situasjonen. Fremskrittspartiet og Høyre ønsker å fjerne boplikten og står for en politikk som etter alt å dømme vil gjøre vondt verre. Uten boplikt på eiendommer over 100 mål åpner det seg et marked for at landbrukseiendommer blir store fritidseiendommer for kapitalsterke investorer som bare blir boende i korte perioder, i ferier o.l. Det er ikke dette Kristelig Folkeparti oppfatter som levende bygder eller en framtidsrettet landbrukspolitikk. En fersk undersøkelse som blir presentert i Nationen i dag, slår fast at boplikt gir mer stabil bosetting. Riktignok får ni av ti som søker fritak, innvilget det. Men ni av ti søker aldri om fritak fra boplikten, og blant disse er det over 90 pst. sjanse for at de bor på gården i over 40 år etter innflytting. Har gårdbrukeren søkt om fritak, er sjansen mye større for at gården blir fraflyttet etter at fritaksperioden er over. Dette kan tyde på at boplikten gjør at gårdbrukerne tenker seg nøye om før de overtar en gård, og tar langsiktige valg. Som forskeren bak rapporten sier: «Dei kunne gitt blaffen og flytta etter den pålagde femårsperioden, men det gjer dei ikkje.» Kristelig Folkeparti mener derfor at lovbestemt boplikt er et viktig virkemiddel i distrikts- og landbrukspolitikken. Landbrukseiendommene utgjør ryggraden i mange bygdesamfunn og er utgangspunkt for lokal verdiskaping og vekst. Landbrukseiendommer som er drivverdige, bør prissettes nettopp ut fra at de er drivverdige, og de bør være i aktiv drift. Det er ikke tvil om at boplikt virker prisdempende. Hadde ikke det vært tilfellet, hadde vi ikke hatt politisk støy om denne saken. Samtidig er det uheldig at praksis varierer sterkt fra kommune til kommune. Skal bopliktordningen ha en framtid, må den praktiseres rimelig likt og med sunn fornuft. Her har landbruksministeren en utfordring, slik at boplikten kan virke etter formålet, nemlig å holde oppe bosettingen og skape liv, trivsel og aktivitet rundt i hele landet. Et annet viktig tiltak for å sikre bosetting på gårdene i distriktet er å føre en landbrukspolitikk som gir bøndene forutsigbare rammevilkår når det gjelder priser og budsjett. I disse spørsmålene er Kristelig Folkeparti det opposisjonspartiet som er landbrukets og Distrikts-Norges fremste støttespiller. Fremskrittspartiet står for en politikk som vil rasere norsk landbruk slik vi kjenner det i dag, og som virkelig vil få fortgang i mørkleggingen av vinduene på gårdsbruk landet rundt. Det er heller ikke til å komme bort fra at Høyres og dels Venstres landbrukspolitikk også innebærer endringer som vil føre til vanskeligere rammevilkår for bøndene og økt sannsynlighet for fraflytting. Regjeringspartiene har på sin side hatt Kristelig Folkepartis støtte til det som stort sett har vært en videreføring av den landbrukspolitikken som ble ført under Bondevik II-regjeringen. Samtidig har Regjeringen nå en jobb å gjøre for å innfri de forventningene som de rød-grønne partiene skapte under valgkampen i 2005. Lederen av Norsk Bonde- og Småbrukarlag, Ole-Anton Teigen, skrev i Nationen i går at norsk landbruk er inne i en skjebnetid. Han sier at «det er nå det gjelder», dersom vi skal berge landbruksmiljøet i Distrikts-Norge. Fjerning av boplikt eller andre tiltak som vil gjøre landbruksvirksomhet og bosetting mer usikker, er det siste norske bygder trenger nå. Kristelig Folkeparti vil gjøre sitt for at landbruket skal få så gode og forutsigbare rammevilkår som mulig, og for at landbrukspolitikken skal være mest mulig i tråd med de signalene vi får fra landbrukets organisasjoner og fra folk på bygdene. Kristelig Folkeparti ser med stor interesse på de forslag om skjerping og sikring av boplikten som er sendt ut på høring i dag.