trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Årets stortingsvalg ble et klimavalg og resulterte i en ny Arbeiderparti–Senterparti-regjering. Velgerne sa tydelig nei til høyreregjeringens ikke-eksisterende klimapolitikk. Men velgerne sa også nei til klimapolitikk som er moraliserende, usosial, som straffer vanlige folk, og som legger ned arbeidsplasser i Norge. Velgerne sa derimot ja til en klimapolitikk som kutter utslipp, skaper jobber og er sosialt rettferdig. Derfor er jeg veldig glad for at Hurdalsplattformen legger opp til nettopp det. Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har i budsjettenigheten med SV levert tidenes grønneste klimabudsjett. Det får i dag flertall her i salen. Vi skal de neste ni årene kutte norske utslipp med 55 pst. Det gjelder hele økonomien og er langt mer ambisiøst enn det den forrige regjeringen gjorde. Det er en formidabel utfordring som vi har gode muligheter til å lykkes med. Utslippskutt skal være kjernen i strategien for vekst, eksport og jobbskaping. Norge skal igjen bli en eksportnasjon. Vi skal – i motsetning til den avgåtte regjeringen – føre en aktiv næringspolitikk og satse på områder som karbonfangst, havvind, hydrogen, batteriteknologi, grønn skipsfart og andre fornybare næringer. Jeg er veldig glad for at regjeringen styrker Enova det kommende året. Det er en økning på 750 mill. kr, som bl.a. vil gi utslippskutt, teknologiutvikling og omstilling i næringslivet. Vi skal bygge hurtigladestasjoner over hele landet, og vi skal gjeninnføre støtte til husholdningene, slik at de også kan være med på det grønne skiftet. Når vi nå er på slutten av debatten, har jeg særlig lyst til å trekke fram Fremskrittspartiets anmodning om ikke å henge seg opp i det som har skjedd de siste åtte årene. Representanten Frank Edvard Sve fra Fremskrittspartiet nekter å forholde seg til de siste åtte årene. Han maner salen til ikke å se bakover. Det skjønner jeg veldig godt, for Fremskrittspartiet i posisjon har lite å være stolt over. Her er en liten påminnelse: Elavgiften har økt med 50 pst. de åtte årene Fremskrittspartiet var i posisjon, og momsen har ikke blitt rørt. De siste ukene har Fremskrittspartiet foreslått en engangsutbetaling på 4 000 kr i desember, men hva vil Fremskrittspartiet gjøre i januar, februar og mars? Og selv om jeg vet at det smerter alle representanter fra Fremskrittspartiet å høre det, må jeg gjenta det: Tidligere olje- og energiminister Tord Lien, fra Fremskrittspartiet, hadde som politisk ambisjon å øke strømprisene. Da er det bare å gratulere Fremskrittspartiet. Endelig har partiet fått til noe – dessverre.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg har lyst til å ta et lite tilbakeblikk. I 2014 ga Fremskrittspartiets olje- og energiminister konsesjon til å bygge to nye utenlandskabler, som i dag er i drift. I 2015 signerte Fremskrittspartiets statssekretær i Olje- og energidepartementet en avtale med ni andre europeiske land – en felles erklæring som slo fast hvordan landene skulle gå fram for å fjerne handelsbarrierene og åpne energimarkedene i Europa. I et av disse punktene står det at en ikke skal begrense grensoverskridende handel med elektrisitet, selv i tider med høye priser. Fremskrittspartiet var med på å endre energiloven sånn at privat utbygger kan bygge utenlandskabler, og de kjempet for å melde Norge inn i ACER i 2018. Tenker representanten Sve og Fremskrittspartiet at disse politiske beslutningene kan ha noe å si for at strømprisen er der den er i dag?
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2021-12-17:
Denne høsten har blitt preget av ekstraordinært høye strømutgifter og strømpriser. Bekymringen er stor hos mange, og det er forståelig. De støtteordningene på strøm som regjeringen i samarbeid med SV innfører denne vinteren, er viktige, men de gir ingen varige løsninger for verken husholdninger eller industrien. Vi må sikre at det norske folk har en større forutsigbarhet enn det vi opplever nå. Jeg er derfor glad for at regjeringen setter ned en energikommisjon som kan gå inn i denne problematikken. Mitt ønske for debatten framover er at vi kan bruke innestemme når denne utfordringen skal løses. For det finnes ikke bare ett enkelt tiltak som vil løse det. Her må det tenkes klokt, og vi må se på handlingsrommet vi har i de ulike avtalene som er inngått. Flere overføringskabler og høye priser på gass og kull i Europa kombinert med lite vind har gjort at Norge har blitt en nettoeksportør av kraft denne vinteren. Sånn kan vi ikke fortsette. Strømmen vi produserer i Norge, bør i størst mulig grad gå til husholdninger og til industri som skaper arbeidsplasser. Tilgang på rimelig og ren kraft har vært og er et av industriens viktigste og fremste konkurransefortrinn, og vi må gjøre alt i vår makt for at det skal være sånn også i framtiden. Senterpartiet og Arbeiderpartiet er derfor opptatt av å sikre det norske folk og industrien god tilgang på kraft. En stadig større elektrifisering i transportsektoren, eller økt bruk av hydrogen, vil kreve mer strøm, både direkte til lading og indirekte til produksjon av hydrogen. Industrien har signalisert et økt kraftbehov de neste årene, både i eksisterende industri og ny industri, f.eks. batteriproduksjon. Jeg er derfor glad for at Hurdalsplattformen slår fast at det ikke skal bygges nye utenlandskabler under denne regjeringen. Strøm er et felles gode som vi skal hegne om, og som vi først og fremst må tenke nasjonalt om. Men det handler ikke bare om å hegne om det vi har. Det handler også i stor grad om å øke produksjonen av fornybar kraft. Mange av løsningene på klimautfordringene ligger i industrien. Da er det viktig at vi sørger for at industrien har god tilgang på rimelig kraft i årene framover.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2021-12-17:
Olje- og gassindustrien skal utvikles, ikke avvikles, har Senterpartiet og Arbeiderpartiet slått fast i Hurdalsplattformen. Det er egentlig ganske utrolig at det er nødvendig å presisere, men sånn har det altså blitt. Petroleumsnæringen er en viktig næring som bidrar med store inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser til landet vårt, og dersom klimamålene skal nås, må verden klare å erstatte fossil energi med fornybar energi. Det er helt klart noe vi må samarbeide om. Utslippene skal ned på norsk sokkel. Faktum er at norsk olje- og gassnæring allerede er godt i gang med den omstillingen. Den kompetansen som petroleumsnæringen har opparbeidet seg over år, er nøkkelen for å få til det grønne skiftet. I Agder innehar vi stor kompetanse innenfor offshore, sjøfart, leverandørindustri og prosessindustri. Og når jeg besøker den industrien, blir jeg optimistisk, for disse miljøene er med på å utvikle den nye teknologien vi trenger – ny teknologi som vi er helt avhengig av i det videre arbeidet med det grønne skiftet. Jeg er derfor glad for den økte bevilgningen på 300 mill. kr for å styrke Enovas aktivitet rettet mot omstilling i næringslivet. Og Enova er et viktig virkemiddel som blir kraftig styrket, for både teknologiutvikling, elbilladere og ikke minst enøktiltak. På samme måte som Enova har bidratt til omstilling og utvikling i industrien, skal Bionova bidra til landbruksnæringen og omstillingen der. Den satsingen som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV landet i budsjettforhandlingene, er godt nytt for landbruket. Jeg er spesielt glad for at tiltak skal innrettes slik at de gir bønder med alle typer driftsstørrelser og driftsformer en reell mulighet til å motta midler til klimatiltak på sin gård. Det er viktig for Agder-landbruket, det er viktig for landbruk i hele landet, og det er viktig for matproduksjonen.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Eg er einig med representanten Sve i at vi for all del må unngå at straumprisen blir ein ekstra skatt som samfunnet vårt ikkje greier å bere. Men er representanten Sve einig i at offentleg eigarskap av kraftproduksjonen er eit gode i denne situasjonen, ved at vi faktisk har midlar til å kunne hjelpe straumkundar med dårleg betalingsevne?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Eg er veldig glad for at ministeren snakkar om natur som ein premiss for den energi- og miljøpolitikken som vi skal ha framover. Villaksen er komen på raudlista og står i fare for å bli utrydda. Samtidig skal det føregå ei mengde vassdragsrevisjonar, konsesjonsrevisjonar for vasskraft. Her er pukkellaks, her er effektkøyring på grunn av meir uregulerbar kraft inn i kraftsystemet vårt. Korleis vil energi- og miljøministeren vera med og bidra til at vi får ei betre forvaltning av villaksen framover?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Energi og miljø er til debatt. Bakteppet av aktuelle kriser og saker understreker kor viktig dette saksområdet er no og for framtida, både nasjonalt og internasjonalt. Vi kan snakke om å finne balansen mellom natur og energi. Her må vi vite kva vi gjer, ikkje minst til havs. Høgsterettsdommen i vindkraftsaka på Fosen kom midt i budsjettprosessen vår, og han synest seie mykje om kvar staten Noreg står med tanke på å ta vare på naturareala, Europas siste villmark. Det var vel aldri Stortingets intensjon at marsjordren om å byggje ut meir fornybar energi skulle vere ei fullmakt til konsesjonsmyndigheitene om å bryte menneskerettane. Dette er ikkje ei budsjettsak, men ei alvorleg sak som har med dette området å gjere, og som det er viktig at vi har med oss vidare når vi skal tenkje energi og miljø i framtida. For viss vi skal få ned dei europeiske prisane ved å gire opp fornybar produksjon i Noreg, då må vi byggje vindkraft i fleire etasjar. Vi må rekne på storleikane, og vi må rekne på konsekvensane for naturareal. Nesten som for å understreke alvoret for norsk natur kom villaksen og villreinen for første gong på lista over trua artar i Noreg, ei raudliste der særleg fuglar og sjøfuglar er ei stor gruppe i tillegg. Arealbruksendring er ei av dei største utfordringane. Her skulle eg gjerne ha sett at vi fekk inn mykje meir midlar i budsjettet for å målrette tiltak for å snu utviklinga både for klimakutt og utryddingstrua artar, og tiltak for å få ei meir forsvarleg arealforvalting i kommunane med tanke på vegbygging og strandsoneforvalting. SV har stått på i forhandlingane for å få ei betre fordeling, klimatiltak og ei redningspakke for natur. Vi er glade for dei miljøsigrane vi fekk inn i avtalen med regjeringspartia: 450 mill. kr til Enova, 100 mill. kr meir øyremerkte energitiltak i hushalda, 50 mill. kr til å styrke Klimasats til kommunane og ikkje minst dei 120 mill. kr meir til frivillig skogvern. Det er òg meir til miljøkartlegging i havet ved Mareano og til Runde Miljøsenter, som har ei så sentral rolle i å forske på marine område og den økologiske funksjonen deira. Vi treng ein betre politikk for natur og miljø, men rekninga for dei menneskeskapte krisene kan vi ikkje lenger sende til naturen og næringane som haustar av evigvarande ressursar.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Vi har flytta på pengar i budsjetta og konsentrert oss om det for å få eit betre budsjett og ein meir rettferdig del til klima og natur, i eit par månader. Men kva skjer? Kraftprisane flyttar meir pengar enn oss. Vi har fått til eit bra budsjett, men vi må gjere noko med desse prisane, og vi må gjere det i samarbeid med landa rundt oss, for politikarar i heile Europa sit i krisemøte etter krisemøte for å finne løysingar. Det er faktisk ikkje meir enn eit år sidan det var snakka om 40–50 øre i gjennomsnittspris som høge prisar i dei langsiktige kraftmarknadsanalysane. Slik systemet fungerer, flyt krafta dit ho blir best betalt, og det har Stortinget med veldig mange parti vore med på å få til. Vi har ei energipriskrise i Noreg og ikkje ei forsyningskrise. Mykje tyder på at det vil vere ustabile prisar framover og høgre prisar, og fordi vi bur i eit mørkt og kaldt land og har stort energibehov, slår prisane ekstra sterkt ut i livet til folk her. SV ynskjer difor at vi skal få ramma inn kraftmarknaden og få ein politikk som gjer at ein skjermar samfunnet mot slike utslag som ein har sett den siste tida. Ein har fått til ei kriseløysing no i lag med regjeringspartia, men i samband med den energimeldinga som vi skal diskutere, må vi tenkje veldig systemkritisk og kome fram med meir varige politiske løysingar. Og med det klimaet som er i Europa no, vil eg tru det her er mange land som også leiter etter slike løysingar som vi kan få til eit samarbeid om. Det eg tenkjer er veldig viktig i den situasjonen som vi er i, er at vi får gira opp satsinga på enøktiltaka skikkeleg. I samband med budsjettet var det viktig for oss å auke summen til bruk i Enova, både til ny teknologi og ei kraftfull satsing på enøk i bygningar og private hushald, noko som regjeringa Solberg så å seie hadde fjerna. Den delen av elavgifta som hushalda betaler inn, skal gå ut igjen til energitiltak i hushalda. I vårt alternative budsjett har vi sett av 800 mill. kr for å få gjort meir der, og vi fekk inn 100 mill. kr meir til hushalda i budsjettavtalen. Ved å utnytte vasskraftverka våre betre og få ut potensialet for enøk kan vi gjere oss mindre sårbare for prissvingingar og unngå å bruke enorme naturareal til vindkraftverk. Den mest miljøvenlege energien er den energien vi ikkje bruker.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Grunnen til at vi er skeptiske til å fortsetje olje- og gassleiting, er nettopp det at Klimapanelet og IEA har sagt at no kan vi ikkje ta opp meir. Det er det som er bakgrunnen. Då må vi forhalde oss til den kunnskapen på ein ansvarleg måte. Dessutan er det sånn at før eller seinare blir det tomt, og viss vi skal fortsetje med den olje- og gassutvinninga vi held på med no, når skal dette flyet lande då? Vi må begynne å lande det, vi må begynne å ta vare på anna type verdiskaping. Møbelindustri, ferdigvareindustri – vi kan halde på med mykje som er god industri, utan at det nødvendigvis er direkte oljebasert.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Heile Europa er i ein ekstrem situasjon på grunn av høge gassprisar. Førre regjering, og Stortinget, forplikta oss til eit system der prisen blir sett på den måten han blir no. Når energimeldinga kjem, må vi ta ein skikkeleg grundig diskusjon om korleis ein skal ramme inn dette på en annan måte. Vi har altså valt eit 100 pst. marknadsbasert system, og det er det som øydelegg oss no, ikkje berre i Noreg. Ein må løfte blikket litt og ikkje berre snakke om eple. Dei som var med på å gjere desse avtalane, må ta ansvaret for at dette faktisk er konsekvensen, noko SV åtvara mot då dei blei inngått. Kva har vi gjort no? Vi har forhandla med regjeringa for å få ei breiare ordning, ei ordning som famnar fleire, og som har ei høgare ramme. Når det gjeld at det er 30–40 mrd. kr som går inn til staten, trur eg ein må rekne nøyare på det talet. For det offentlege eigarskapet, kommune, stat og fylke, har også hatt ekstra utgifter på grunn av høge straumprisar. Forslaget regjeringa hadde til straumpakke, var på 4,6 mrd. kr. SV har fått pakka opp med 1,125 mrd. kr. Det er 200 mill. kr til kommunane, som skal gå til sosialhjelp for å sikre dei som har aller størst behov. Det er ikkje sant at dette ikkje inneber ei sikring av dei som treng det mest, som Høgre påstår. Det er 465 mill. kr i auka bustøtte i januar, februar og mars, som ifylgje regjeringa bidreg til at 50 000 fleire får rett til bustøtte. 460 mill. kr går til å auke kompensasjonen til alle ved å auke graden av høge straumprisar som regjeringa dekkjer, frå 50 pst. til 55 pst. 118 mill. kr går til bustøtte for desember. Dette er vanskeleg å stable på plass på «no time», for ingen hadde trudd at det skulle gå sånn, men det har gått sånn no. No trur eg Stortinget skal samle seg, og at vi skal jobbe i lag med energimeldinga, få på plass skikkelege, varige avgrensingar for marknadskreftene, slik at vi beskyttar samfunnet mot desse enorme prisane som vi er blitt pålagde av systemet som Stortinget her har vore med på og forplikta oss til.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Eg skal ikkje bruke 3 minutt til, men eg og representanten Astrup er einige i at dette er noko som Stortinget har vore einige om. Så må no Stortinget behandle energimeldinga, og då må vi sjå nøye på dette. Det som gjeld i dag, er hasteordninga for å kompensere dei som no slit med straumrekninga. For ordens skuld: Grete Wold i SV føreslo at ei slik ordning måtte på plass allereie i oktober. Det vart stemt ned.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Vi har en mulighet for å skape forandring sammen. Etter valget i 2021 har SV havnet i en avgjørende posisjon her i Stortinget. Velgerne våre har nå mulighet for å få uttelling, til å flytte på makt og forandre Norge. Klimakrisen og ulikhetskrisen vil definere hele det tiåret vi nå har startet på. Disse to utfordringene henger sammen, og de må løses sammen. Det er dette tiåret vi bygger landet grønt for å løse klimakrisen og ruste Norges økonomi for framtiden, og det er dette tiåret vi må snu de økende forskjellene til mindre forskjeller og mer rettferdighet. Før 2030 må vi gjøre enorme framskritt i å kutte utslippene av klimagasser. I SVs alternative statsbudsjett viser vi hvordan vi kutter norske utslipp med 70 pst. innen 2030 sammenlignet med det utslippene var for 31 år siden, i 1990. Dette er nødvendig for at Norge skal ta det internasjonale ansvaret vi har for å begrense den globale oppvarmingen til 1,5 grader. Vi viser kuttene våre, tiltak for tiltak, tonn for tonn. Vi kommer med helt konkret politikk som kutter utslipp i industrien, i transportsektoren, hos oljeselskapene, og som leverer en historisk satsing på ny, grønn industri, og legger om hele økonomien for et klimavennlig og rettferdig Norge. En sånn radikal omlegging skal komme flertallet til gode. Folk flest skal komme bedre ut av den omstillingen Norge skal gjennom. Derfor er vi også glade for at vi de siste dagene og nettene har forhandlet med regjeringspartiene om en strømstøtteavtale som hjelper dem som nå sliter med de høye strømregningene, og som hjelper dem som sliter mest, mest. Det er et samlet storting som har vedtatt at Norge skal gjennomføre store utslippskutt innen 2030, men det er bare ett parti som har lagt fram en troverdig plan for hvordan de skal nå sine mål, og det er SV. Vi viser i vår klimabudsjettering utslippskuttene og satsingen på grønn industri. Et av de områdene hvor vi er nødt til å gjennomføre store kutt, er hos oljeselskapene. Det norske oljeeventyret har vært viktig for vår felles velferd, men nå har vi blitt for oljeavhengig. Tiden er overmoden for omstilling av norsk økonomi. Heldigvis har vi gode forutsetninger for et grønt skifte. Vi har høykompetente arbeidsfolk og har etablert en leverandørindustri. Vi har naturressurser, og vi har tilgang på kapital. Alt dette er helt avgjørende når vi skal bygge framtiden. Vi har inngått en budsjettavtale med regjeringspartiene hvor vi har fått gjennomslag for masse. En av de tingene vi har fått gjennomslag for der, er å øke støtten til Enova med 700 mill. kr. I dag kom nyheten om at Yara på Herøya får 283 av disse millionene til satsing på nullutslippsammoniakkproduksjon. Det tiltaket alene vil kutte utslippene med nærmere én million tonn CO 2 . Dette viser at et SV i posisjon, som er villig til å bruke posisjonen og sin makt, gir konkret uttelling for kutt i utslipp og skaping av nye arbeidsplasser.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Jeg trodde vel ikke at jeg skulle få oppleve at Venstre var partiet som skulle be andre partier om å jekke ned sine miljøambisjoner, men nå har vi hørt det også. Undrenes tid er altså ikke forbi. For å svare på spørsmålet: Ja, den enigheten vi har inngått med regjeringen, er vi fornøyd med. Vi tror også at den kommer til å føre til større utslippskutt enn det Solberg-regjeringen la opp til – det er vi sikre på. La meg bare trekke fram noen eksempler: Jeg viste til et eksempel, om Yara, i innlegget mitt. Vi har fått til 700 mill. kr mer til Enova. Vi har fått økt prisen på forurensing for de som forurenser mest: oljeselskapene. Vi har fått økt CO 2 -avgiften med 28 pst. Tiden min er ute, men jeg får sikkert mulighet til å gå inn på resten av listen i neste svarreplikk.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Vi vil mer, vi vil mye mer enn det som er i budsjettavtalen med regjeringspartiene. Men vi har fått på plass viktige tiltak for å kutte utslippene i langt større grad enn Solberg-regjeringen. Det er ikke riktig, som representanten Elvestuen sier, at Solberg-regjeringen la opp til en økning på 28 pst. i CO 2 -avgiften for oljeselskapene, som vi fikk gjennomslag for. De ville ha halvparten så stor økning; de ville ha en økning på stusslige 15 pst. Vi har nesten doblet den økningen, fordi vi mener at de som forurenser mest, også skal være med på å kutte utslipp av klimagasser. La meg fortsette på listen min: Vi har fått til endringer på engangsavgiften for fossile varebiler, som gjør at vi kommer til å få flere elektriske varebiler. Vi har også fått gjennomslag for at man skal se på tiltak for å øke andelen elbiler i leasingmarkedet. Listen er lengre, og jeg håper på(presidenten klubber) flere oppfølgingsspørsmål. (presidenten klubber)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
I tillegg til de skyhøye strømprisene vi har hatt i vinter, har folk vært urolige for de nye ordningene for nettariffer som den foregående regjeringen planla, og som det lå an til at skulle bli innført. Jeg er glad for at SV har fått gjennomslag for at de nye endringene og forskriften ikke skal innføres våren 2022. Til Energi Norge og nettselskaper som likevel planlegger å gjøre dette: De må forberede seg på en telefonstorm fra sinte kunder. De må forberede seg på et omdømmetap som vil svekke dem. Vi vil også se på – for det har blitt satt spørsmålstegn ved det – om de, i henhold til dagens lovverk, har lov til å gjøre disse endringene. Det vil vi se på.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Representanten Sve må ha fulgt usedvanlig dårlig med når han sier at det er 5–6 mrd. kr som går tilbake til folk. De endringene som nå gjøres, både i budsjettavtalen og i strømstøtteordningen som er lagt fram, beløper seg til over 9 mrd. kr. Så her bør representanten Sve oppdatere kunnskapen sin. I tillegg bør representanten Sve lese SVs alternative budsjett og også se på de gjennomslagene vi har fått i budsjettavtalen, som nettopp bruker mye av disse inntektene til å styrke den offentlige velferden. På grunn av de høye strømprisene fikk Statkraft økt fortjeneste, og en del av den økte fortjenesten fikk SV gjennomslag for at vi skulle bruke på gratis SFO, billigere tannhelse – offentlige velferdsreformer som kommer det norske folk til gode.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
I sitt innlegg sa representanten Elvestuen at vi må forsterke innsatsen i kampen mot klimakrisen. Samtidig opplevde undertegnede å bli kritisert av representanten i replikkordskiftet her i sted for å ha for høye ambisjoner, for å ha forsterket innsatsen mot klimakrisen for kraftig. Det jeg lurer på, er: Hvor går grensen for Venstre? Hva er en for kraftfull innsats i kampen mot klimakrisen?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Jeg tenkte jeg skulle begynne med å fortelle en godt bevart hemmelighet. Det er at statsråden og jeg har en felles fortid i Norges Naturvernforbunds landsstyre for flere år siden. Det var svært hyggelig, og det var ikke minst et viktig arbeid som ble gjort. Mitt spørsmål retter seg også inn mot noe av det Naturvernforbundet og SV har vært svært opptatt av, og som er et langsiktig tiltak for å hjelpe folk med de skyhøye strømregningene. Det er noe av det viktigste vi kan gjøre både for å kutte utslippene av klimagasser og for å spare naturen for unødige inngrep, og det er energieffektivisering. Vi har nå gjennom åtte år ventet på den forrige regjeringens plan for å redusere energibruken i bygg med 10 TWh. Kan vi forvente en forsterket innsats fra den nye regjeringen på dette?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Jeg har lyst til å snakke om en juvel i norsk miljøpolitikk, en juvel som kanskje ikke er så godt kjent, for den har vært veldig vellykket. På 1990-tallet og tidlig 2000-tall slet Norge med å innfri sine internasjonale forpliktelser om å kutte utslipp som førte til sur nedbør. SV fikk tidlig på 2000-tallet gjennomslag for å opprette det som i dag er kjent som NOx-fondet. Det er et samarbeid mellom regjeringen og næringslivet, hvor næringslivet forplikter seg til å kutte utslipp av nitrogenoksider som gir oss sur nedbør. Gulroten for dem er at så lenge de holder seg til avtalen og kutter utslippene i tråd med den, slipper de en NOx-avgift. Når jeg sier at dette er en juvel i norsk miljøpolitikk, er det fordi dette viste seg å fungere. Dette gjorde at Norge overoppfylte sine internasjonale forpliktelser om å kutte utslipp som førte til sur nedbør. I budsjettenigheten mellom SV og regjeringspartiene nå i høst har vi lagt grunnlaget for en ny juvel i norsk miljøpolitikk. SV har fått gjennomslag for at man skal se på en tilsvarende ordning for oljeselskapene når det gjelder å kutte utslipp av klimagasser. Regjeringen blir nå pålagt å utrede en klimaavtale mellom regjeringen og oljeselskapene som skal kutte utslippene. SV mener at oljeselskapene må ta det samme ansvaret som alle oss andre og kutte utslippene med 55 pst. innen 2030, sammenlignet med 1990. Gulroten vi tilbyr dem, er at de skal få slippe en økt CO 2 -avgift. De pengene skal de da i stedet kunne bruke selv til å sørge for kutt i utslippene av klimagasser fra oljeselskapene. Sånn kan vi få fart i klimakampen og arbeidet med å kutte utslippene. Det gledelige er at oljeselskapene selv og næringslivet selv har bejublet denne ideen. Vi ser nå fram til at regjeringen raskt kommer i gang med dette arbeidet, sånn at vi neste år kan ha inngått en sånn avtale med oljeselskapene og sikre utslippskuttene framover.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Raudt seier nei til elektrifisering av sokkelen. Raudt seier nei til vindmøller til havs og til lands. Raudt seier nei til utbygging av fleire vasskraftverk. Raudt seier nei til olje og gass. Raudt er som Arbeidarpartiet oppteke av arbeidsplassar i distriktane. Spørsmålet mitt er: Korleis skaper Raudt arbeidsplassar ut frå desse kriteria, og korleis sikrar ein inntekter for framtidige generasjonar?
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Raudt svarte ikkje på korleis dette skaper arbeidsplassar, men det er ikkje mitt oppfølgingsspørsmål. Raudt tek i sitt program berre høgd for normalår, med normal vasstand, når dei snakkar om kraft. Korleis vil Raudt sikra nok kraft til folket i Noregs land når vasstanden er låg og vinden står stille?
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
I 2017 stranda ein kval utanfor Sotra i Hordaland. Dette var ein gåsenebbkval som var på jakt etter glasmaneter. Då kvalen blei obdusert, var sjokket stort. Me fekk sjå at magen til kvalen var full av plast. Kvalen hadde forveksla plastposar med glasmaneter. Denne kvalen blei over heile verda eit symbol på marin forsøpling. I november i år fekk eg vera med på premieren til NRK-serien «Plasthavet». Serien gjev oss eit sjokkerande innblikk i plastproblematikken både på land og til havs. Ein skulle kanskje tru at problemet hadde blitt betre sidan 2017, men det har dessverre blitt verre. Hovudpersonen i serien, Kenneth Bruvik, er ein mann med eit ekte engasjement som held merksemda på plastproblematikken levande og dagsaktuell. Kenneth veit kva det er snakk om, for han har oppsøkt og filma fuglefjell dekt av plast og opna fisk og sjøfugl og funne plast i magen på dei. Han viser oss gjennom serien kor stort problemet med plast er. Me veit i dag at plast ikkje forsvinn, men blir til mikroskopiske partiklar som blir ein del av næringskjeda vår. Konsekvensen av dette veit me mykje om, men ikkje nok. Plast er ein global handelsvare med lange verdikjeder. Det betyr at Noreg ikkje kan løysa dette aleine, men må jobba saman med andre land, med næringslivet og med sivilsamfunnet for å ta viktige grep. Plastforureining er eit globalt miljøproblem som er synleg i ditt og mitt nærområde. Det er nødvendig å fremja meir berekraftige plastprodukt, meir berekraftig bruk av plast og redusera mengda av plastavfall som ikkje kan materialgjenvinnast. Noreg har gjennom FNs femte miljøforsamling ei sentral rolle, der klima- og miljøminister Espen Barth Eide frå vår eiga regjering er president. Klima- og miljøministeren skal jobba særskilt med plastutfordringane. Noreg skal her ha ei leiande rolle i arbeidet for å få med oss resten av verdssamfunnet og utvikla system for gjenvinning og avfallshandtering av plast. Plast er ein synleg og usynleg trussel som gjer skade på natur, dyr og menneske. Me må ta ansvar for framtidige generasjonar og for forsøpling som allereie ligg i naturen. Eg vil oppfordra alle til å sjå dokumentaren «Plasthavet» på NRK. Eg ser fram til vidare arbeid og rolla Noreg tek i kampen mot plastforureining.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Når Framstegspartiet, med representanten Hoksrud, legg seg på ein Robin Hood-retorikk, blir eg overraska. Då må eg spørja: Har ikkje Framstegspartiet sete i regjering i sju av dei åtte siste åra? Kor var då tiltaka for vanlege folk? Og kor var då midlane til vanlege folk? Forsvann midlane kanskje i formuesskatt til dei rikaste? Kva tiltak har eigentleg Framstegspartiet vore med på for å gjera kvardagen betre for vanlege folk? Me er alle opprørte over historiene folk fortel oss, og det er akkurat desse stemmene og historiene som gjer at regjeringa no kjem med desse tiltaka. Framover må me jobba endå tettare for å løysa desse oppgåvene. Når Raudt vel å kalla tiltaka for smular, viser det kanskje at Raudt ikkje heilt har sett seg inn i kva desse tiltaka faktisk betyr for vanlege folk.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-12-17:
Rødt sier ja til fastlandsindustri, men nei til det fastlandsindustrien kommer til å trenge, som er økt fornybar kraft i årene framover. Nå har Statnett akkurat lagt fram en markedsanalyse hvor de sier at etterspørselen etter kraft kommer til å bli enorm. Det er ikke luksusforbruk som driver den etterspørselen; den kommer særlig fra grønn industri. Det er fra batterifabrikker, datasentre og hydrogensatsinger, og også fra forbrukere som vil lade elbilen. Hvis Rødt i tillegg skal avvikle olje- og gassnæringen i løpet av veldig få år, kommer ikke det til å kreve mindre kraftproduksjon, det kommer til å kreve mer – hvis man ikke ønsker massiv arbeidsledighet. Igjen: Rødt har et problem, for regnestykket går ikke opp. Det går ikke an å være imot nesten enhver ny utbygging av fornybar energi samtidig som man skal nå klimamålene og så skape arbeidsplasser. Rødt har tidligere sagt at de ikke trenger å være for økt produksjon av fornybar energi, fordi de vil kutte forbruket. Da er mitt spørsmål: Hvilke grønne industrier får nei fra Rødt, fordi de vil kutte forbruket?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-12-17:
Jeg ble litt overrasket da jeg hørte slutten av statsrådens innlegg, for der skryter statsråden av satsingen på restaurering av natur og vern. Men det som var oppsiktsvekkende i budsjettforslaget fra regjeringen, var snarere tvert imot et kutt på 120 mill. kr i frivillig vern av skog. Dette var et kutt som SV heldigvis fikk reversert, men det sier jo noe om prioriteringene til Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Vi vet at gammel skog binder mer karbon enn ung skog. Vi vet også at det er veldig mange skogeiere som har blitt enige om frivillig vern, men som nå venter på at det kommer penger i kassen for at det kan betales erstatning. Og så henger ikke dette kuttet helt på greip med regjeringsplattformen, for der står det at regjeringen ønsker å «styrke det frivillige skogvernet, gjennom en mer treffsikker ordning for frivillig vern». Da er mitt spørsmål til statsråden: Er et kutt på 120 mill. kr i frivillig skogvern en mer treffsikker ordning?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-12-17:
Jeg tror det er mange som har opplevd å være takknemlig for at andre partier i ny og ne redder inn kutt som man kanskje selv personlig er imot. Men det hindrer jo ikke det faktum at det faktisk var slik at Arbeiderpartiet og Senterpartiets første grep var å kutte i frivillig skogvern – i tillegg til at man har en regjeringsplattform som går ganske langt i å fjerne en del tiltak som er viktig for natur, bl.a. å fjerne forbud mot nydyrking av myr. Jeg vil gå litt mer grundig inn i hva som står i plattformen, for i Arbeiderpartiets partiprogram står det at målet er at 10 pst. av den norske skogen skal vernes. Dette vedtok også Stortinget i 2016, mot Senterpartiets stemmer bl.a. Men det interessante er at formuleringen i regjeringsplattformen er nesten identisk med Arbeiderpartiets partiprogram, bortsett fra at målet om 10 pst. er fjernet. Så mitt spørsmål til statsråden er: Gjelder målet om 10 pst. vern av skog fremdeles, med Senterpartiet i regjering?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-12-17:
Langs kysten kjører det nå elektriske ferger. Annenhver nordmann som kjøper bil, kjøper elbil. Batterifabrikker inngår nå store leveranseavtaler. Hydrogransatsinger er på frammarsj – 1 mrd. kr fra Enova bare i dag morges. La det ikke være tvil: Dette ville ikke skjedd uten en offensiv klimapolitikk de siste årene. Det hadde ikke skjedd uten Solberg-regjeringens satsing på Enova, uten tydelige klimakrav i offentlige innkjøp og uten et grønt skatteskifte, som Høyre har gått i bresjen for. Det har ikke vært helt lett for den nye regjeringen å følge opp dette. Først legger de fram en regjeringsplattform som øker klimamålene, men som svekker klimatiltakene. Deretter kommer det et budsjett som kutter mindre klimautslipp enn Solberg-regjeringens budsjett. Så kommer det et budsjettforlik med SV, der statsminister Gahr Støre ganske skråsikkert påstår at de klart kutter mer enn Solberg-regjeringens budsjettforslag, men der regjeringen sliter med å peke på hvilke konkrete nye tiltak som faktisk kutter og monner. Høyre er opptatt av å se framover. Vi har ikke tid til stor avstand mellom ord og handling. Akkurat nå er det mange muligheter i Norge, og norsk næringsliv må gripe dem før de løper fra oss. Klarer vi f.eks. å skape sirkulære verdikjeder – der det er mer lønnsomt å reparere, gjenbruke, gjenvinne og resirkulere produkter istedenfor å kaste dem – er det ikke bare bra for naturmangfoldet og for å kutte utslipp. Det kan også bli lønnsomme forretningsmodeller i en verden der det er et stort press på naturressurser. Det er ikke bare in med måtehold og moderasjon, du kan også tjene penger på det. Vi trenger egentlig ikke å vente på nye utredninger for å gjøre noe allerede nå. Det ligger mange forslag for en ny, sirkulær økonomi på bordet. Det kan regjeringen følge opp med en gang. Da jeg var liten, kunne vi fiske i Oslofjorden om sommeren. Nå er torskebestanden på et historisk lavt nivå. Miljøgifter, mikroplast og forsøpling hoper seg opp. Det er bra at vi har begynt å ta grep for å gjøre noe med situasjonen i Oslofjorden, men det minner oss også om at det ikke går an å se klimapolitikk isolert fra natur- og miljøpolitikken i framtiden. Alt henger sammen med alt. Høyre i regjering la fram et budsjett for å ta vare på mer natur, få bedre kunnskap om arter og økosystem, øke skogvernet og satse på å restaurere natur. Mens vi doblet skogvernet, var det skuffende å se at Arbeiderpartiet og Senterpartiet i utgangspunktet ønsket å kutte 120 mill. kr i frivillig skogvern. Jeg håper ikke dette er et frampek på hvilken verdi regjeringen tillegger natur framover. Natur har en viktig egenverdi, men bærekraftig bruk av naturen er også helt avgjørende for at vi kan drive næringsvirksomhet om 10 år og om 30 år – enten det er forvaltning av ressurser i hav eller på land. Overforbruk og sløsing tjener ingen på. Natur må være rammen for all politikk.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-12-17:
Siden det meste er sagt, og siden jeg ikke ønsker å være møteplager, skal jeg unngå å kommentere det faktum at det er en del partier her som konkurrerer i å være mot ny kraftproduksjon, men samtidig er for lave, stabile strømpriser i framtiden. Det er et regnestykke som ikke går opp dersom vi faktisk skal oppnå klimamålene. Jeg vil også nevne at jeg synes det er urovekkende at vi i løpet av debatten ikke får et klart svar fra regjeringen knyttet til hybride kabler og havvind. De sier at det kommer, men det er åpenbart stor splittelse internt i regjeringen, som gjør at vi er bekymret for at man ikke får en lønnsom utvikling av havvind i den skalaen som man kan få, og som veldig store selskaper er klare og beredt til å gå i gang med. Men det jeg kom opp for å si, er at Høyre ønsker å støtte forslag nr. 8 i innstillingen, og at vi kan merke oss det, og så skal jeg unngå å forlenge møtet videre.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-17:
Det vil jeg gjerne.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-17:
Jeg er alvorlig bekymret for situasjonen som veldig mange har stått i. Tilgangen til å varme opp og lyse opp stedene der vi bor, er grunnleggende for å leve et godt liv. Men Fremskrittspartiets kraftnasjonalisme er ikke bra politikk, av den enkle grunn at det kan gi økte kostnader for folk, at det svekker forsyningssikkerheten vår, og ikke minst at det vil føre til store inngrep i naturen. Vi er for å øke elavgiften, men vi er også for å hjelpe dem med dårlig råd til å betale strømregningen. Det er et betydelig problem at de av oss som tjener mest, bruker aller mest strøm – ja noen vil til og med si at vi sløser med strømmen – mens folk går rundt og sparer og ikke har mulighet til å varme opp og lyse opp leiligheten sin. Det er ikke sånn det skal være. Jeg er bekymret for de økte strømprisene, men jeg er uenig med representanten i at vår politikk vil ramme dem med dårligst råd. Vår politikk sørger for at de med dårligst råd får muligheten til å betale strømregningen. Det er derfor vi har foreslått en kontantutbetaling, men det er også derfor vi er glade for at regjeringen endelig har blitt enig med SV om en ordning som vil hjelpe betydelig flere med å betale strømregningen.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-17:
MDG er for at vi skal være koblet på det europeiske kraftmarkedet. Grunnen er egentlig ganske enkel, og den fikk også representanten Sve beskjed om fra direktøren i NVE: Hvis vi kun hadde forsynt oss selv med kraften vår, hadde vi måttet bygge ut en del prosjekter som hadde rammet naturen vår, som hadde sørget for ulønnsomme kraftprosjekter i norsk natur. Dagens kraftpolitikk sørger for at vi fordeler byrden av å produsere kraft, og at vi deler på den med hverandre. Det har noen uheldige utslag, men de utslagene må vi løse med sosial politikk og omfordeling. Vi løser ikke situasjonen ved å stenge av kablene til utlandet.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-17:
Det som også er unikt for Norge, er at vi er en kraftnasjon. Vi tjener enorme mengder på at kraftprisen er høy, og at gassprisen i dette tilfellet har vært høy. Vår løsning er å dele ut de pengene til folk, enten gjennom det som regjeringen og SV nå har blitt enige om, å hjelpe folk med å betale strømregningen, eller som Miljøpartiet De Grønne har foreslått, en kontantutbetaling til folk. Mitt hovedpoeng er dette, og det er jeg ganske sikker på at også Hansson var inne på i mediesaken som representanten viser til: Vi må sørge for at folk kan betale de høye strømprisene. Man får ikke kuttet strømprisene over tid, vi trenger langsiktige tiltak for energieffektivisering. Vi må også sørge for at når strømprisen er høy, skal folk ha råd til å betale den, og særlig de som bruker minst strøm, men som også rammes hardest av de høye strømprisene.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-17:
Jeg er veldig glad for at stortingsflertallet i dag blir enige om en strømpakke til alle dem som i uker og måneder har gått rundt og gruet seg til dagen strømregningen kommer i postkassen. Dette er ikke en perfekt ordning, og det er heller ikke en langsiktig og varig ordning, men det er en ordning jeg tror de fleste i denne salen, og de som trenger hjelp til å betale strømregningen, lever greit med. Miljøpartiet De Grønne har to viktige ankepunkter mot ordningen vi ligger an til å vedta. Det ene er at den ikke er målrettet mot dem som trenger hjelpen. Det andre er at den ikke sørger for at de som bruker mest strøm, fordi de også tjener mest, sparer på strømmen. Derfor fremmer vi, sammen med Høyre og Venstre, et forslag om å senke det foreslåtte taket på 5 000 kWh i til 3 000. Vi foreslår også å øke kompensasjonsgraden tilsvarende. Da vil de med et lavt og middels forbruk få noe mer, mens de med et høyt forbruk får et insentiv til å ta ned det forbruket. Miljøpartiet De Grønne mener at en langsiktig løsning også må være en rettferdig løsning, en løsning som bidrar til bedre omfordeling av de økte inntektene til staten, og som er forutsigbar uavhengig av om man bor i en enebolig på landet eller i en leilighet i byen. En langsiktig løsning bør derfor baseres på et system som trer i kraft hver gang kraftprisene overstiger et visst nivå. Staten og kommunene tjener mye på de høye strømprisene gjennom utbytte fra kraftselskapene, samtidig som skatteinntektene fra kraftsektoren øker. Miljøpartiet De Grønne har derfor tidligere fremmet forslag om å etablere et gulv for denne typen inntekter. Det innebærer at når inntektene overstiger et slikt gulv, deles de ut igjen med et likt beløp til hver innbygger. I vårt forslag ville det i denne situasjonen gitt omtrent 2 000 kr til hver eneste innbygger i hele landet. Dette kommer i tillegg til en kraftig opptrapping av støtten til energieffektivisering og lokal energiproduksjon, f.eks. solceller på eget tak. Det fine med våre løsninger er at de gir et insentiv til energisparing samtidig som de senker vanlige folks strømregninger og virker omfordelende ved at de som har minst, relativt sett, får mest. Det er rettferdig, det er miljøvennlig, og det er forutsigbart for alle. Med det tar jeg opp forslaget Miljøpartiet De Grønne har sammen med Kristelig Folkeparti, og det vi har alene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-17:
Jeg synes det er interessant å høre diskusjonen også knyttet til det mer langsiktige utfordringsbildet. For selv om det har vært stor enighet i denne sal om den politikken som er vedtatt, tenker jeg at den situasjonen som er oppstått, også må få oss til å gå grundig inn i det, og jeg er glad for at regjeringa også har varslet at en ønsker å se på det. Jeg synes det er absurd å følge krafthandelen, der en ser at en kan sende større mengder ut av landet enn det en har mulighet til å importere når strømmen faktisk av og til er billigere i Europa. Så det å jobbe videre med den tematikken ser også Kristelig Folkeparti fram til. Men i dag diskuterer vi den kortsiktige løsningen, den akutte krisen og at en skal finne en løsning som kan kompensere folk for de urimelig høye regningene som vi ser. Som både Høyre og Venstre har vært inne på, hadde vi, de tre partiene, i fellesskap et eget forslag som var mer målrettet, og som jeg skulle ønske en kunne gått videre på, som hadde gått inn på lønninger til folk og i større grad hjulpet dem som har lavere inntekt. Men vi har respekt og forståelse for at det ikke var mulig på kort tid, og derfor har Kristelig Folkeparti også valgt å støtte modellen som regjeringa legger fram, men med en justert sats, fordi inntektene for staten blir enorme. Nå har vi ikke, som flere har vært inne på her, fått helt eksakte regnestykker ennå, men vi vet at dette bidrar til store inntekter for staten, kanskje titalls milliarder ekstra. I Kristelig Folkeparti mener vi at det er viktig at vi skal ha billig strøm for næringslivet, men også for forbrukere mener vi det skal være rimelig i Norge. Derfor foreslår vi å øke kompensasjonen til 80 pst. når det er over 70 øre. Jeg får kanskje fremme Kristelig Folkepartis forslag nå, før jeg glemmer det. 70 øre er en høy kraftpris, så hvis anslagene som OED skriver om i proposisjonen, slår til, vil det være en veldig høy strømpris for forbrukerne, selv med Kristelig Folkepartis forslag, som går betydelig lenger enn det regjeringa har foreslått. Det andre vi foreslår, er å inkludere november. Det overrasker meg at regjeringa og SV valgte å ikke inkludere november, og heller ikke valgte å gå lenger, når vi vet de betydelige inntektene staten får. Sammen med Høyre og Venstre fremmer vi også et forslag som gjelder kompensasjon til næringslivet. Det mener jeg er viktig. Noen faste utgifter blir vel inkludert i kompensasjonsordningen, men det er ikke alle som inkluderes i den ordningen. Det er viktig at regjeringa ser på hvordan en eventuelt skal komme tilbake til en kompensasjon der, og også at en ser på hvordan dette slår ut for frivilligheten. Det kan bety mye for en del av de organisasjonene, for kirkebygg, kultur og ulike aktører som vil få det krevende. Jeg er overrasket over at en ikke går lenger. Samtidig er jeg glad for at Stortinget har klart å behandle dette så raskt, sånn at en får en løsning som betyr at folk iallfall får noe hjelp, selv om jeg skulle ønske det var mer.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-17:
Vi er inne en krevende fase i pandemien, det er stor usikkerhet. Jeg tror vi alle har snakket med både ansatte og bedriftseiere som gir uttrykk for fortvilelse, men også en helt annen trøtthet over tiltak, over at en på ny måtte gå inn i nedstengninger. Jeg synes debatten her har vært god, for den viser en vilje som finansministeren håpet på skulle være i Stortinget, om å komme i møte og å være konstruktive. Det vil jeg signalisere tydelig at også Kristelig Folkeparti er opptatt av å være. Men det jeg stiller spørsmål ved, er om forutsigbarheten for næringslivet og for de ansatte faktisk vil være til stede. For flere av spørsmålene som har blitt reist i dag, er: Er det mulig å kunne ha overskudd i år for å få tilgang til ulike støtteordninger? Kan en permittere noen og få lønnsstøtte for andre? Kan en ta ut utbytte for å være en del av kompensasjonsordningen, osv.? Jeg er helt sikker på at finansministeren kan komme med noen svar, og det er et godt utgangspunkt for å kunne vite hvordan en skal håndtere situasjonen. Men SV kom på talerstolen og sa noe annet, jeg har lest andre utspill, og en vet at gjennom forhandlinger, om det er gjennom helgen eller hva det enn er for noe, kan det komme andre svar. Jeg har stor forståelse for at det er vanskelig å presentere dette, og jeg har stor forståelse for at det jobbes på spreng, men det er krevende å gå inn i julen uten å vite om en skal permittere, om en skal satse på lønnsstøtte, om en har mulighet til å kunne få tilgang til den støtten som er signalisert, eller ikke. Det er ett ord som veldig ofte går igjen når vi snakker med næringslivet, og det er «forutsigbarhet». Akkurat nå er det også det de har største mangel på. Jeg ber regjeringa gjøre det de kan for å sikre at det er en trygghet, at det er forutsigbarhet – og om en da sammen med SV, eller på andre måter, ønsker å involvere Stortinget, men iallfall skape størst mulig trygghet for næringslivet, og for de ansatte, for at de kan vite hvordan julen blir, og hvordan de neste månedene blir.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det er ingen tvil om at havvind er en særdeles viktig satsing for denne regjeringen. Det slår vi fast både i Hurdalsplattformen og – ikke minst – gjennom den økte bevilgningen og at vi har opprettet en egen seksjon for havvind, der vi nå gjennomgår alt som handler om rammene og rammeverket for havvind. Utbygging av havvind er en stor industriell mulighet for norske utbyggingsselskaper, kraftselskaper og ikke minst leverandørindustrien, og regjeringen har store ambisjoner. Når det gjelder mellomlandsforbindelser, mener jeg at det ikke er det denne debatten handler om. Her handler det om at vi skal finne gode løsninger, og det kommer vi til å diskutere. Hybridprosjektene vil uten tvil ha virkninger på kraftsystemet. Vi arbeider nå med virkningene og juridiske sider ved det, og regjeringen må vurdere de utredningene før vi kan ta endelig stilling til hybridprosjekter på norsk sokkel.