Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 1999-10-06:
Jeg vil få lov til å benytte noe av min tid til å gjøre representanten Norvoll oppmerksom på at han antagelig har en relativt svak oppfattelsesevne når det gjelder å legge seg på minne hvem som diskuterer skolepolitikk i denne sak, da han tydeligvis anser en noe heftig debatt i valgkampen som å være det som gjelder, og ikke det som er blitt sagt her i denne sal i de siste to år. Jeg håper at vi skal ha glede av representanten Norvolls fortsatte tilstedeværelse blant oss, og at han ikke blir stående i en eller annen helsekø og vente på behandling for dette problemet sitt. Når det konkret gjelder evalueringen av Reform 94, har noen hevdet at dette var en innholdsreform. Da må man stille spørsmål om det var det kvalitative innholdet i den videregående skolen som skulle reformeres, eller om det var et ønske – som det fremgår av mange dokumenter – om en raskere gjennomstrømning og derved mer utdannelse for flere mennesker til samme pris. Min konklusjon på dette skal jeg la være å trekke, den kan få lov til å henge i luften. I Fremskrittspartiet har vi gjentatte ganger satt fingeren på viktigheten av fritt skolevalg. Fritt skolevalg betyr jo ikke bare fritt valg av bygning eller geografisk avstand, men det har veldig mye å gjøre med den enkelte elevs reelle motivasjon for fagkretser og sammensetning av fagkretser. Dette mener vi er en drivkraft for ethvert menneske som skal lære, som skal utvikle seg for fremtiden, til å gjøre det absolutt maksimale ut av situasjonen. For å få til en innholdsreform basert på fritt skolevalg, konkurranse om fagkretser etc. mener vi at vi også må ha inn et langt sterkere element av skoleledelse. Vi ser og har sett over lang tid via undersøkelser utført av Olweus, Ogden m.fl. og sist av et innlegg søndag 3. oktober i Dagsavisen av en psykiater ved navn Sandanger at stadig flere unge mennesker får store depresjoner og må behandles for psykiatriske lidelser. Dette med skoleledelse må derfor sterkere inn i bildet, med grensesetting, folkeskikk, respekt for andre og respekt for seg selv. Skoleledelsen må ha evne til å gripe inn i situasjonen og hjelpe eleven til å løse sine egne problemer – og merk: Jeg sier ikke at skoleledelsen eller læreren skal løse problemene for eleven, men at de skal gi eleven en forståelse for hvordan vedkommende selv kan løse problemene sine. Dette tror jeg blir viktigere og viktigere i et komplisert samfunn. Vi vet at rundt 50 000 barn i grunnskolen gruer seg hver dag for å gå på skolen. Tallet er ikke mindre i videregående skole. Jeg skulle ønske at disse tingene i langt sterkere grad hadde vært en del av flertallets innholdsreform enn akkurat det vi har vært vitne til her i dag. For å bedre læringsmiljøet, for å øke muligheten til en kvalitativ, faglig innlæring må vi få mindre mobbing, mindre engstelse og nervøsitet blant dem som deltar, for vi har sett og vet av erfaring at alt dette plutselig kan bli utløst i ganske ekstreme voldsepisoder med knivbruk osv. Dette ønsker ikke Fremskrittspartiet, og Fremskrittspartiet har gjennom tid arbeidet med muligheter for å skaffe verktøy til skolens folk, hvor de kan gå inn og gjøre nettopp disse tingene. Jeg håper at småkonflikter av den type som representanten Norvoll prøver å trekke opp, kan legges til side for å løse de andre problemene som er mye større, mye mer omfattende, og som vil være mye mer givende i denne sammenheng.