Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-06-16:
Først må jeg si at det var noen refleksjoner en gjorde seg da en hørte representanten Asmyhrs videreformidling av innkomne e-poster på Fremskrittspartiets datamaskin det siste halvår. Så må jeg nok si at fra Stortingets talerstol å si at en er glad for at en har bidratt til at det nå er en forståelse av at det er behov for å følge opp og forbedre Mattilsynet, er en noe spesiell påstand. En skal vel ikke grave så veldig dypt i de budsjettproposisjonene som har kommet til Stortinget de siste åra, for å se hvilket omfang det er på oppfølging av Mattilsynet, og hvilke prosesser som har vært i etterkant særlig av E. coli-saken, som jo var en stor og alvorlig sak, og som det var nødvendig også fra departementets side å gå inn i på en mye mer omfattende måte enn hva som vanligvis blir gjort. Så at det er forbedringsprosesser som også skyldes et forbedringspotensial i Mattilsynet, er alt annet enn nytt. Det er noe som det har vært jobbet med lenge. Så må jeg også si - litt i forlengelsen av det representanten Jacobsen akkurat sa - at det er litt eiendommelig å sitte i stortingssalen og høre at et stortingsflertall hindrer Fremskrittspartiet i å øke det statlige byråkratiet og øke den statlige ressursbruken. Det er jo det som er konsekvensene av tenkninga til Fremskrittspartiet her. Så får vi heller leve med at representanten Asmyhr påtar seg rollen som den som definerer risiko knyttet til ulike smitteveier på det enkelte gårdsbruk. Ved etableringa av Mattilsynet i 2004 fikk vi en tilsynsetat som kan følge hele produksjonskjeden av mat fra jord og fjord til bord. Mattilsynet har en sentral rolle i arbeidet for å sikre mattrygghet og bidra til fortsatt god plante- og dyrehelse og god dyrevelferd i Norge. Mattilsynet har også en viktig rolle i å bidra til kvalitet og redelighet i produksjon og omsetning langs matproduksjonskjeden. Jeg er glad for at innstillinga næringskomiteen har avgitt til Dokument nr. 8-forslaget som er til behandling i dag, viser at det fortsatt er brei enighet om at det var et riktig grep å etablere Mattilsynet som et helhetlig tilsynsorgan for både land- og sjøbasert mat. Mattilsynet er fortsatt en ung organisasjon, og det har blitt omtalt av andre på talerstolen her i dag. Jeg deler forslagsstillernes og komiteens engasjement og utålmodighet knyttet til de utfordringene som fortsatt gjenstår før vi kan si at Mattilsynet har oppfylt alle de målsettingene som ble satt i forkant av etableringa. Det var bred politisk enighet om at etableringa av et felles mattilsyn av Statens landbrukstilsyn, Statens dyrehelsetilsyn, Statens næringsmiddeltilsyn, deler av Fiskeridirektoratet og mer enn 80 kommunale tilsynsetater skulle gi effektiviseringsgevinster i form av reduserte kostnader. Med det budsjettet en vedtok i denne sal for 2008, er det tatt ut en effektiviseringsgevinst på 10 pst. over budsjett siden etableringa av Mattilsynet. Dette har Mattilsynet sjøl opplevd som krevende. Jeg har derfor vært særlig opptatt av at budsjettreduksjonene ikke skulle føre til aktivitetsreduksjon, men til en reell effektivisering, slik at Mattilsynet fortsatt kan levere en veilednings- og tilsynsproduksjon som i sum er minst like god som i de innfusjonerte etatene. Både kvalitative og kvantitative forhold ved tilsynet er viktige parametere for å måle Mattilsynets virksomhet. Jeg har i den sammenheng vært særlig opptatt av at Mattilsynet prioriterer å være ute i virksomhetene for å veilede og føre tilsyn med at regelverket blir etterlevd. Slik sett var også representanten Jacobsens innlegg interessant. Jeg har stilt klare forventninger om økning av det utadrettede arbeidet fra det nivået vi så omkring og rett etter etableringa. Mattilsynet arbeider i tillegg for å få et mer målrettet tilsyn med særlig vekt på tilsyn i de virksomhetene der sannsynlighet for og konsekvenser av regelverksbrudd er størst. Dette mener jeg er helt riktig og i samsvar med de målene som ble satt ved etableringa. Jeg registrerer med tilfredshet at både forslagsstillerne og jeg er opptatt av at den interne ressursfordelinga i Mattilsynet må gi mest mulig ressurser til det utadrettede arbeidet. Dette har vært og vil fortsatt være viktig for meg i styringsdialogen med Mattilsynet. Jeg er enig med både forslagsstillerne og resten av komiteen i at det fortsatt er utfordringer før Mattilsynet har nådd målet om å utøve et enhetlig og helhetlig tilsyn. Disse utfordringene arbeider Mattilsynet aktivt for å møte bl.a. gjennom opplæring, erfaringsutveksling og utvikling av et felles elektronisk tilsynssystem. Det er samtidig viktig å være oppmerksom på, slik komiteen også anfører, at regelverket på matområdet i økende grad gir målrettede krav heller enn detaljstyring. Det blir dermed en sentral utfordring for Mattilsynet å gi fagkompetansen i virksomhetene rom for å velge ulike løsninger som fyller de målrettede kravene, men samtidig harmonisere skjønnsutøvelsen slik at det ikke oppstår uakseptabel forskjellsbehandling mellom region- og distriktskontorer. Det oppfatter jeg er noe av hovedbudskapet fra komiteen her i debatten i dag. Min oppfatning er at det samlet sett er positivt både for virksomhetene og for forbrukerne at Mattilsynet er en desentralisert organisasjon med betydelig kompetanse på de mange distriktskontorene, sjøl om dette isolert sett gir en utfordring i forhold til tanken om likebehandling. Jeg vil imidlertid legge vekt på oppfølging av det arbeidet Mattilsynet gjør for å få nødvendig enhet og helhet i tilsynsarbeidet. God harmonisering mellom regionkontorene er, som komiteen anfører, viktig i denne sammenheng. Jeg registrerer at komiteen mener at slik harmonisering best kan oppnås gjennom sentrale retningslinjer, men vil peke på at det etter min vurdering også er viktig med horisontal koordinering mellom regioner som jobber med samme type problemstillinger. Det nye tilsynssystemet som er under utvikling i Mattilsynet, blir et viktig instrument for harmonisering av forvaltninga. At tilsynet møter sine brukere med en positiv grunnholdning, er viktig. Mattilsynet legger stor vekt på å etterleve sine verdier om åpenhet, raushet, engasjement og redelighet i møte med virksomhetene. Mattilsynet legger også stor vekt på å gi brukerne god informasjon om rettigheter og plikter etter det regelverket tilsynet forvalter. Sjøl om det finnes enkelte eksempler som kan tyde på det motsatte - og det er jo gjerne de som dukker opp - opplever jeg at Mattilsynet som etat har oppmerksomhet rettet mot det å være serviceinnstilt, samtidig som det utøver sin viktige oppgave med hensyn til å verne viktige samfunnsinteresser. Høy tillit i befolkninga tyder på at befolkninga anerkjenner det arbeidet som Mattilsynet gjør for å beskytte forbrukerne. Jeg er enig med komiteens flertall i at Mattilsynet sjøl må vurdere sin egen service, og at det ikke er nødvendig med en egen handlingsplan for å gjøre Mattilsynet til en serviceetat. Jeg vil i det videre arbeidet fortsatt ha stor oppmerksomhet rettet mot at Mattilsynet utvikler seg i samsvar med de målene som ble satt ved etableringa, og at etaten fortsetter forbedringsarbeidet i tråd med de styringssignalene som er gitt. Mattilsynets ledelse har gjort viktige organisatoriske og styringsmessige grep for å følge opp resultatene av de evalueringene som allerede er gjort. Jeg vil legge vekt på god rapportering til Stortinget gjennom budsjettproposisjonen, både av oppnådde resultater og av styringssignaler. Jeg deler komiteflertallets oppfatning, at det for tida ikke er behov for ytterligere evalueringer av Mattilsynet.