trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
En ting jeg var spent på da jeg slo opp i politimeldingen, var hva som står om organisert kriminalitet. Det er tidligere omtalt av regjeringen i en stortingsmelding fra 2014–2015 som en av våre største sikkerhetsutfordringer, på linje med terror, men i denne stortingsmeldingen er dessverre organisert kriminalitet bare nevnt så vidt – jeg holdt på å si i en bisetning – knyttet til internasjonalt politisamarbeid. Desto mer positivt er det at et stort flertall i Stortinget som består av Senterpartiet sammen med Høyre, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, har fremmet forslag til vedtak III i innstillingen: «Stortinget ber regjeringen sørge for at alle landets politidistrikt setter i verk umiddelbare tiltak for å avverge og bekjempe gjengkriminalitet(…) (…) Det er et viktig forslag som blir vedtatt. Det er stort behov for å styrke innsatsen i alle politidistrikter. Gjennom den kontakten jeg har hatt med mange av politidistriktene, har jeg sett at de org.krim-enhetene som ble bygd opp fram mot 2013 i alle politidistrikter, nå er langt færre. De er slått sammen og er en del av store såkalte FEE-enheter, og det er langt færre som jobber kontinuerlig med organisert kriminalitet enn tidligere i de politidistriktene jeg har forhørt meg med. Det er viktig at vi ruster opp denne innsatsen, for mange steder rundt i landet har jeg sett at de kriminelle nettverkene, som ofte har basis i Oslo-området, også opererer på kryss og tvers av politidistriktene, og at det er hendelser med kjente miljøer som er involvert helt andre steder enn i Oslo-området. En av tingene som slås fast, og som Økokrim sier i sin risikorapport som kom i desember, er at de gjengkriminelle miljøene nå går mye mer inn i det vi oppfatter som tradisjonell økonomisk kriminalitet, som fiskerikriminalitet, og er bakmenn på en annen og mer avansert måte enn vi er vant til. Det som også er blitt mer avansert, er at de bruker en type kommunikasjon som er kryptert. Det er kryptert telefoni. Det er dataløsninger som er vanskelige for politiet å trenge gjennom. Det er bruk av kryptovaluta, osv. En ting jeg vil spørre statsråden om, er status på oppfølging av dommen i Den europeiske menneskerettsdomstol. Etter den kom Riksadvokaten med et midlertidig direktiv om at politiet ikke skulle gjøre databeslag, som å beslaglegge mobiltelefoner, hvis det kunne være kommunikasjon med advokater eller prester eller annet på dem. Det har ført til at politiet er i villrede om hva de nå skal gjøre av databeslag. De skal sende dem til tingretten, heter det, men de har jo ikke utstyr eller kompetanse til å gjøre de gjennomgangene. Jeg vil gjerne høre om status på det fra statsråden.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Jeg vil gjerne få utdype litt før statsråden kommer opp og sikkert vil svare, hva jeg legger i bekymringen rundt politiets mulighet til å gjøre databeslag og analysere dem. Det kom et direktiv fra Riksadvokaten den 17. desember etter en dom i EMD-domstolen samme dag. Det går ut på at man ikke skal kunne beslaglegge og gå igjennom mobiltelefoner, nettbrett, datamaskiner osv. hvis det ikke åpenbart er uriktig når de som eier dette, påstår at det er en kommunikasjon med en advokat eller andre der. Bekymringen til politiet er selvsagt at nå gis det beskjed ut til de kriminelle miljøene om at man bare kan si at det er kommunikasjon med f.eks. en advokat eller en prest på telefonen, og da kan ikke det beslaglegges. Dette har skapt stor usikkerhet i politiet når det gjelder å etterforske mange typer kriminalitet. Også mer tradisjonelle kriminelle, som vi ikke forbinder med det, har lært seg mye mer av teknologien med å bruke krypterte telefoner, bruke det mørke nettet, bruke kryptovaluta o.l. Det er overraskende for politiet hvor mange som nå begynner å beherske den typen teknologi. Og når det nå, som statsråden svarte meg på et skriftlig spørsmål den 12. januar, skal være en streng vurdering før man gjør det som Riksadvokaten sier er alternativet: å sende det til tingrettene – det skal være en streng vurdering fordi tingrettene har liten kapasitet – så setter det politiet i en vanskelig situasjon. Jeg får beskjed om at det er behov for en avklaring. Statsråden svarte meg i det samme svaret den 12. januar at hun har satt i gang en prosess med Riksadvokaten og Politidirektoratet for å prøve å finne en løsning på dette som er mer mulig å praktisere for politiet når de vil bekjempe kriminalitet på en god og effektiv måte. Min bekymring er også at det fra Riksadvokatens side den 17. desember ikke ble satt i gang et samspill med politiet for å vurdere konsekvensene, og hvordan et sånt direktiv skulle utformes. Så vidt jeg er kjent med, har det ikke vært noen type kontakt om det, og jeg synes det er kritikkverdig at man ikke, når man må skape en løsning raskt, tar seg tid til en runde om hva som er en mulig måte å praktisere dette på. Jeg er som sagt bekymret for dette, fordi det er mye av den etterforskningen vi er avhengig av, som stopper opp. Jeg tror også at tingrettene rundt i landet er bekymret hvis de får oversendt denne typen beslag, fordi meg bekjent har de ikke kapasitet, kompetanse eller utstyr til å analysere avansert kryptert kommunikasjon. Det er det nesten bare Kripos som har utstyr og ressurser til å gjøre i Norge nå.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Jeg vil bare bekrefte at det står «uavhengig», som representanten Vågslid nå sa, i det vedtaket til II. I punkt I står det som representanten Eide refererte til: «kontinuerlig tilstedeværelse av politi med utgangspunkt i politistasjoner eller politiposter i de ytre bydeler i Oslo Sør og Oslo Øst». Det er altså det som de to stasjonene dekker. Jeg oppfatter vedtaket sånn at det er et rom for politiet å utrede mulige lokaliseringer, altså hvordan man vil ha tilstedeværelse i Oslo Øst og Oslo Sør. Jeg hadde håpet at man hadde satt i gang en prosess for å finne det rommet, for å vise at man vil ha en tilstedeværelse i tråd med vedtaket til I. Med sammenslåing oppfatter jeg også f.eks. at spesialister som jobber med det samme saksfeltet, trenger å sitte sammen, og man trenger da å ha løsninger for det. Politiet har sine behov her, og befolkningen har sine behov. Jeg skulle ønske man viste litt mer velvilje til å utvikle en modell som er god for alle parter.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-23:
Først har jeg bare lyst til å gi justisministeren ros. Hun har vært fantastisk sterk i den vanskelige tiden som vi er i, og jeg har full forståelse for at det er ulike ting – både lokalt osv. – som det er umulig å holde fullstendig oversikt over. Jeg må følge opp litt det som Jan Bøhler tok opp. Vi ble enige i Stortinget 1. desember om at Manglerud politistasjon ikke skulle legges ned, at den ikke skulle slås sammen til en ny politistasjon. Likevel har Oslo-politiet nå levert en søknad til Justisdepartementet om nettopp det, som da er i strid med Stortingets vedtak. Statssekretær Sættem sier til Aftenposten på fredag at søknaden er til behandling. Med andre ord holder han det åpent om Oslo-politiet skal få det som de vil. Det er altså en reell mulighet for at Justisdepartementet vil godkjenne en søknad som er i strid med Stortingets vedtak. Mitt konkrete spørsmål er: Kan justisministeren nå bekrefte at hun vil avslå søknaden fra Oslo politidistrikt?
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-23:
Det begynner å bli veldig sent på kvelden, og jeg skal prøve å gjøre dette veldig tydelig. Det er tre forhold som ikke er nevnt i selve politimeldingen, men som likevel er til behandling her i dag, gjennom løse forslag. Det ene handler om politiets støtte til barnevernet som vi har snakket om. Jeg skal ikke repetere innholdet der, men vi setter fram et løst forslag som ikke får flertall. De rød-grønne partiene vil likevel støtte det, og det gir gode signaler til en ny rød-grønn regjering, som er nødt til å følge opp dette. Det handler om at vi ønsker klarhet i og oversikt over i hvilken grad politiet gir bistand til barnevernet, og hva slags maktmidler som blir benyttet, og eventuelt, i neste omgang, om de skal reguleres. Denne saken vil komme igjen til en ny behandling i Stortinget senere i vår. Det andre handler om politistasjoner i Oslo. Jeg nevnte det så vidt under replikkvekslingen. Vi ble 1. desember enige om at Stortinget ikke aksepterte nedleggelse av Manglerud og Stovner politistasjoner, og heller ikke oppbyggingen av én stor politistasjon som skulle dekke hele Oslo Øst. Da må jeg bare korrigere justisministeren litt, for det ble vi faktisk enige om der. Stortinget legger altså til grunn «en helhetlig og langsiktig plan som innebærer kontinuerlig tilstedeværelse av politi med utgangspunkt i politistasjoner eller politiposter i de ytre bydeler i Oslo Sør og Oslo Øst». Stortinget har vedtatt at det skal være politistasjoner i bydelene i Oslo. Det vil altså være et brudd på Stortingets vedtak hvis Oslo-politiets søknad om å legge ned disse stasjonene og bygge én enhet, godkjennes av justisministeren. Derfor er det foruroligende at statssekretæren stilte dette åpent; det burde umiddelbart vært avvist. Vi kommer til å stoppe dette i et løst forslag i dag, så det blir et vedtak nr. 2 om den samme saken, som justisministeren må ta med seg tilbake til departementet. Jeg vil nevne én sak til veldig kort: Forrige uke ble vi kjent med at politiet hadde bistått namsmannen i å kaste ut en barnefamilie på Tøyen. Politiet var bevæpnet – det var tre eller fire barn – og de brukte også skjold. Det var ingen dramatikk til stede. Politiet oppførte seg høflig, men de hadde med seg en ganske tung utrustning, og familien ble vettskremt. Politiet begrunner dette med at de er utstyrt med en generell bevæpning og er nødt til å bruke våpen. Vi har laget et forslag i dag der vi mener at det skal gjøres unntak fra generell bevæpning når politiet skal i oppdrag hvor barn og småbarnsfamilier er til stede. Det får heller ikke flertall, men det støttes av de rød-grønne partiene. Vi tar det med oss i neste runde, til høsten, når det blir en ny regjering.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-23:
La meg oppklare disse to vedtakene vi gjorde 11. desember. Det ene vedtaket handlet om at vi ønsket å bevare en lokal struktur på politistasjonen i Oslo; vi ønsket ingen nedleggelse. Men innenfor den rammen er det selvfølgelig rom for strukturelle endringer av politiet, og hvis det skal foretas strukturelle endringer, ber vi om den konsekvensanalysen som er meldt her. Det betyr ikke at konsekvensanalysen skal ende opp med at man bryter med vedtak I. Vedtak I ligger fast. Den strukturen for de lokale stasjonene skal være. Det skal ikke være en sammenslåing, men man skal gjøre en konsekvensanalyse av andre strukturelle endringer. Det er slik Stortingets intensjon har bestemt det, og hvis beslutningen i departementet går på å legge ned disse to politistasjonene og lage én ny stasjon for Oslo Øst, bryter det med flertallsvedtaket Stortinget gjorde 11. desember.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Arbeidarpartiet meiner som kjent at regjeringa har svikta i hovudintensjonen i gjennomføringa av nærpolitireforma. Eg har vore medlem av justiskomiteen under åtte justisministrar, og eg har stilt det same spørsmålet til alle åtte som eg no skal stille. Spørsmålet mitt er: Korleis går det an, når ein har eit mål om å styrkje nærpolitiet, og ein har vedteke i Stortinget at alle attverande tenestestader skal styrkjast med bemanning, at me i dag står i ein situasjon der dette ikkje er tilfellet? Omtrent alle representantar for Høgre er opptekne av å snakke om at me ikkje skal ha eit 1990-talspoliti, og snakkar nærmast som om ein har forlate heile hovudintensjonen i nærpolitireforma. Så spørsmålet er: Er det slik at ein har forlate hovudintensjonen, eller er det slik at det eigentleg aldri var meininga, til å begynne med, reelt å styrkje det nære politiet og den viktigaste beredskapsressursen, som Gjørv-kommisjonen så tydeleg understreka?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Betyr det statsråden no seier til meg, at vedtaket om å styrkje alle attverande tenestestader ikkje gjeld? Det er det eg høyrer når eg spør – styrking av bemanninga lokalt, som Stortinget har vedteke, og som ein seier i nærpolitireforma er eit mål, har ein forlate. Kan eg få statsråden til å bekrefte det?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Takk for gjennomgangen av organisasjonskartet i politiet. Det var ikkje det eg spurde om. Eg registrerer at eg heller ikkje frå denne statsråden får svar på det eg spør om. Arbeidarpartiet har òg over lengre tid vore oppteke av satsinga på arbeidslivskriminalitet. Der meiner me innsatsen frå regjeringa er for svak. Halmstrået regjeringa ofte svarar med når me utfordrar dei på dette, er at dei har a-krimsenteret. For kort tid sidan kom det fram at regjeringa ikkje har sørgt for at politiets innsats for a-krimsenteret har vore heimla og avklart i lovgjevinga. Økokrimsjefen sa til VG 7. februar at politiet kan ha brote lova, og justisministeren varslar at ho skal gjennomgå dette. Spørsmålet mitt til justisministeren er: Når blei justisministeren klar over desse manglande heimlane for a-krimsentera, og vil justisministeren rydje opp i dette, samtidig som ho sørgjer for å oppheve teieplikta mellom etatane, slik ein har gjort i Sverige?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
For å fortsetje der førre talar slapp, er eg heilt einig i det poenget at det viktigaste må vere kva politiet skal gjere. Arbeidarpartiet har jo vore tydelege i merknadene på det som eg opplever at Politiets Fellesforbund er veldig oppteke av, at om ein gjer endringar i stillingstitlar osv., så er det ei reint språkleg endring, og at det er viktig at ein viser til forhandlingane mellom partane i arbeidslivet viss det skal gjerast andre endringar. Eg vil då berre slå eit ørlite slag for forslaget me har fremja om at ein bør kunne vurdere «nærpolitisjef» som tittel. Men det var ikkje difor eg tok ordet. Eg er nemleg heilt einig med representanten Mari Holm Lønseth frå Høgre i at det viktigaste no er å styrkje dei gjenverande tenestestadene og det lokale politiet. Ho viser til at politiet sjølv seier at dei i Trøndelag ikkje ynskjer å gjenopprette nedlagde lensmannskontor. Det skjønar eg godt, for ein må fyrst og fremst fokusere på å styrkje nærpolitiet, slik Stortinget har vedteke. Det eg berre vil minne om, er at «geografisk driftseining» ikkje seier folk så veldig mykje. Det er mange rare forkortingar i politiet, men det er f.eks. gamle Telemark politidistrikt. Det er stort. Så Stortingets vedtak går mykje nærmare enn det. Så det Høgre eigentleg gjer – med no å seie at me skal styrkje dei geografiske driftseiningane – er å fjerne seg frå det vedtaket Stortinget har gjort. Me forventar jo at ein fylgjer vedtak, men det ser ikkje slik ut. Det er mange forslag i saka. Arbeidarpartiet har over lang tid kjempa for eit digitalt våpenregister i Brønnøysund og ei forvaltning i Nordland politidistrikt, og me er veldig glade for å få gjennomslag for den saka. Det hadde vi kanskje eigentleg ikkje trudd, slik som det såg ut i media i vekene før behandlinga, men det er eit kjempeviktig vedtak, og det hastar å få det på plass. Eg var sjølv saksordførar for endringar i våpenlova tilbake i 2018. Så det er ei gledeleg sak. Når me snakkar med folk rundt om i politiet, høyrer me veldig mykje ulikt, og det er eit faktum, det representanten Jenny Klinge frå Senterpartiet seier, at Høgre bør tenkje over kvar rosen kjem frå. For det eg opplever som komitéleiar når me besøkjer politidistrikt – der det blir gjort veldig mykje bra, politiet skal ha mykje skryt for at dei evnar å stå i tronge budsjettider, osv. – er at avstanden mellom dei med leiaransvar og dei utan er veldig stor. Då er eg heilt einig med representanten Klinge i at me må nok halde oss til dei resultata me ser, og ikkje berre kven me har snakka med, og då er det jo slik at det ikkje er  ei styrking av dei lokale tenestestadene. Me ser av politiets kapasitetsundersøking at det er to fleire årsverk i operativ patrulje. Om ein er fornøgd med det, seier det nok meir om regjeringspartia enn om kritikken frå opposisjonen.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Me har vore opptekne av veldig mange forskjellige ting i denne behandlinga, og Arbeidarpartiet har over tid òg vore bekymra over talet på politioppdrag knytte til psykisk sjuke personar. Me har skrive i innstillinga at me meiner at regjeringa bør lytte til politimeistaren i Oslo politidistrikt, som ber om å få kome i gang med psykiatriambulansar. Det har me veldig god erfaring med frå bl.a. Bergen, og helsepolitikarane i Arbeidarpartiet er veldig opptekne av dette. Til representanten Frølich: Korleis kan det ha seg at folk ute i Noregs land reagerer så kraftig på at nærpolitiet ikkje er styrkt, når det er så aldeles fantastisk strålande, slik ein kan høyre det frå Høgre? Eg kan gje eit eksempel. Då innbyggjarane i Hjartdal kommune fekk beskjed om at lensmannskontoret deira skulle leggjast ned, gjekk dei med på det fordi dei fekk beskjed om at politistasjonen på Notodden skulle styrkjast, og det totale tilbodet og patruljane skulle styrkjast i området. Det same gjaldt på min heimstad, Dalen i Tokke kommune. Der la ein ned lensmannskontoret. Det var ikkje veldig mange protestar mot det, for me fekk beskjed om at ein skulle styrkje politiet i Vest-Telemark, og at det skulle bli fleire politi lokalt. Når me då ser at politistasjonen på Notodden mistar bemanning og blir svekt, reagerer jo ordførarane i Notodden og Hjartdal på det, for det er ikkje det som blei lova. Eg trur ikkje dette eigentleg er så vanskeleg å skjøne, men eg har eit inntrykk av at regjeringspartia no for alvor spring frå løfte og målsettingar og redefinerer nærpolitiomgrepet. Det opplever eg ofte at me frå Arbeidarpartiet blir stilt spørsmål om: Kva er eigentleg nært? Det er jo viktig å vere nær på nett, og så ser me at Riksrevisjonen for så vidt ikkje er vidare imponert over den innsatsen heller. Senterpartiet må gjerne harselere med oss når det gjeld titlar. Det er ikkje den viktigaste saka. Eg trur ikkje det automatisk blir fleire politifolk ute i landet uansett kva det heiter. Det viktigaste for Arbeidarpartiet er å sørgje for eit sterkare driftsbudsjett for politidistrikta, sørgje for eit påtaleløft som gjer at ofre for kriminalitet ikkje skal stå i uverdige køar, og at me leverer på det me lova innbyggjarane då politireforma blei vedteke: eit likare politi over heile landet. Me høyrer av mange innlegg her i dag at me ikkje er i nærleiken av å vere der. Jobben er langt frå gjord. Eg vil åtvare alle frå Høgre som i dag trur og prøver å seie at me no set punktum. Absolutt ikkje – skulle det bli eit regjeringsskifte til hausten, har eg tru på at Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV vil kome langt lenger i det arbeidet enn me no har sett frå Høgre og veldig mange statsrådar frå Framstegspartiet.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Eg skal ikkje trekkje ut debatten unødvendig, men eg tenkte eg ville kome med ei stemmeforklaring. Arbeidarpartiet kjem til å stemme for forslag nr. 18, frå SV. Så har eg behov for nokre avklaringar når det gjeld forslag nr. 19, òg med tanke på det statsråden seier frå talarstolen. No skal eg sjå ganske nøye på det vedtaket, voteringa er ikkje før på torsdag, men eg er ganske sikker på – og det kan nokon korrigere meg på – at det me bad om, var ei uavhengig utgreiing. Då vil eg gjerne ha svar på om det er det statsråden meiner at ho har fått. Me vil kanskje òg ha anledning til å sjå det. Eg vil berre varsle at voteringa er på torsdag. Me vil sjå litt nøye på det som blir sagt, men for vår del var det heilt avgjerande å sørgje for at me fekk ei uavhengig undersøking, for å forhindre ei samanslåing av dei to politistasjonane.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Høgre overser totalt kritikken som kjem frå dei lokale tillitsvalde, som kjem frå dei største forbunda som organiserer politifolk. Det er ikkje så overraskande, det opplevde Jenny Klinge og eg seinast i ein debatt med representanten Foss på Lokalsamfunnskonferansen. Me får vel berre vere einige om å vere ueinige, det trur eg me rett og slett må gjere. Til voteringa: Det svaret eg får frå statsråden no, er jo ikkje tilfredsstillande – det held ikkje for meg at statsråden «oppfatter» at det er det, osv. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV har eit anna forslag i dag, som ikkje får fleirtal, men me meiner at ein skal stanse all pågåande sentralisering no i påvente av ei evaluering av politireforma. I ljos av det er det nok òg heilt naturleg for oss å støtte det forslaget til SV. Men voteringa er på torsdag. Dersom statsråden har nokre heilt nye opplysningar, får me eventuelt få dei, men eg oppfattar òg, som Jan Bøhler understrekar, at det me bad om, var ei uavhengig undersøking, og det var òg eit klart ynske frå dei partia som stod bak, om ikkje å gjere eit slikt grep no. Takk for debatten.
Peter Frølich (Høyre), 2021-02-23:
Først: Jenny Klinge påsto at jeg hadde sagt noe sånt som at Senterpartiet ikke begrunner sine påstander godt nok. Det har jeg ikke sagt. Men jeg kunne ha sagt det på en god dag, så jeg tar gjerne eierskap til det sitatet likevel. Det jeg har sagt, er at denne reformen har fått godkjentstempel. Det har Senterpartiet betvilt fra talerstolen. Men da må vi nesten forholde oss til tyngdekreftene og se på hva som har fått flertall, og hva som ikke har fått flertall. Jeg kommer aldri til å påstå at Senterpartiet bejubler denne reformen. Det har vi fått dokumentert på 100 sider. Det gjelder dessverre i stor grad også Arbeiderpartiet. Det er ingen som tar bølgen for politireformen i opposisjonen. Men fundamentene består. Det er ikke forslag som er i nærheten av å rokke ved dem. Det betyr – tross stormene, tross krigsoverskriftene – at reformen har fått godkjentstempel, og det er bra for politiet. Så er det en annen ting jeg har lyst til å gripe tak i, og det er denne påstanden som hele tiden kommer, om at regjeringen ikke følger opp vedtaket om at lensmannskontorene skal styrkes. Det er et forslag som også Høyre i sin tid var med på i stortingssalen, og jeg vil si at det er akkurat det som har skjedd: Lensmannskontorene er styrket. Det kan vi stå med rak rygg og hevet hode og si. De har fått tilgang til helt nye og moderne operasjonssentraler, de har fått en sterk og klar ledelse, de har fått tilgang til fellesenheter som gir mye bedre – mye bedre – assistanse enn tidligere, og de har fått tilgang til nytt utstyr og nye etterforskningsmetoder. Det er en rekke punkter som gjør at vi med hånden på hjertet kan si at lensmannskontorene er styrket sammenlignet med hvordan det var før politireformen. Og nå kommer i tillegg nye stillinger som skal ut i GDE-ene, og det kommer til å være prioriteten framover. Så det er all grunn til å gå med hevet hode. Det siste jeg vil si, gjelder våpenregister, der Siv Mossleth nå har vært inne og skapt forhåpninger om mange nye arbeidsplasser i Mosjøen. Jeg synes det er problematisk at et flertall går inn for å lokalisere et våpenregister til Mosjøen uten å kunne fortelle hva det går ut på. Hvilke dimensjoner er det? Hva skal det koste? Hvor mange arbeidsplasser blir det? Og aller viktigst: Hvilke funksjoner er det som skal ligge der? Stortingsflertallet er på den ene siden klare på at våpenforvaltningen skal være lokal. Jeg går ut fra at stortingsflertallet ikke ønsker å sentralisere den til Mosjøen. Men registeret skal ligge der likevel. Og Justisdepartementet prøver ikke å harselere, de er stort sett ganske A4 og grå. De sier rett ut: Dette gir ikke arbeidsplasser. Når vi påpeker dette, sier Arbeiderpartiets nestleder at de ikke vil ha noen polemikk. Men de må jo kunne gi et svar.
Peter Frølich (Høyre), 2021-02-23:
Jeg må bare si at jeg synes det er veldig alvorlig og trist at mitt ønske for politiet, at vi skulle respektere politiet og politilederne og deres ansvar, blir brutt allerede i første sving av et stortingsflertall som går inn og egentlig overtar rollen som politimestre. Det er viktig å huske på at hvis ikke vi gir ansvar, kan vi heller ikke ansvarliggjøre. Dette forkludrer godt etablerte ansvarsforhold som vi har praktisert siden tidenes morgen. Jeg synes dette setter en veldig, veldig uheldig presedens. Hadde jeg vært politimester i Oslo i dag, ville jeg ha vært forvirret, men også ha følt at stortingsflertallet tråkker over en veldig alvorlig og prinsipielt viktig grense. Jeg liker ikke utviklingen, og jeg håper at stortingsflertallet tenker seg om før torsdag.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-02-23:
Eg finn meg faktisk ikkje lenger i at vi i Senterpartiet og dei mange andre som kritiserer politireforma, blir skulda for svartmåling. Kva med det biletet som Framstegspartiet og Høgre målar av politietaten før reforma? Ein skulle tru det var ein einaste stor sump av inkompetanse og dugløyse. Og så skal dei stadig få oss som ønskjer at innbyggjarane skal ha offentlege tenester nær seg, til å stå fram som forhistoriske. Vi får visst ikkje med oss at ny teknologi kjem, og heller ikkje at det skjer endringar i samfunnet. Representanten Elvestuen, frå regjeringspartiet Venstre, sa i innlegget sitt at nettet er ein ny arena for kriminalitet – men auka kriminalitet på nett vart jo trekt fram allereie i den politireforma som vart vedteken for over 20 år sidan. Vi i Senterpartiet er i stand til å forstå at datakriminalitet er alvorleg og viktig, og at det er viktig å kjempe mot det, samtidig som vi ikkje bagatelliserer annan kriminalitet. For ungar og vaksne som blir utsette for fysiske overgrep utan å bli filma, er det ikkje noko formildande omstende at spreiing av overgrep på nettet aukar. Det vi høyrer i dag, er ei merkeleg historieskriving frå regjeringspartia og Framstegspartiet. Det er m.a. merkeleg at ingen frå desse partia nemner terrorhendinga i Bærum i august 2019, der det viste seg at det var færre patruljar i Asker og Bærum enn det var før reforma. Patruljen som vart sett på oppdraget, brukte Google Maps fordi denne patruljen frå Majorstua ikkje hadde lokalkunnskap. Så synest eg det er nærmast parodisk korleis sitat frå Arne Johannessen blir overforbrukte, både i innlegg i aviser for tida og i salen i dag. Eg lurer på om Høgre nokon gong reflekterer over at det stort sett er leiarar som har ansvar for å gjennomføre politireforma som lovpriser sin eigen jobb. Eg lurer òg på om dei forstår kor vanskeleg det har vore for politifolk gjennom gjennomføringa av denne reforma, og likeins no, faktisk å kritisere reforma. Når det kjem så mykje kritikk som det faktisk gjer, kostar det noko for dei som kjem med det. Representanten Frølich var tidlegare inne på dette med at vi liksom ikkje dokumenterer godt nok det vi seier, men dokumentasjonen frå regjeringspartia her i dag er tydelegvis Arne Johannessen. Men den kritikken som vi har sett fram i vår innstilling – det som Senterpartiet er med på i innstillinga frå justiskomiteen – er basert på forsking. Han er basert på Riksrevisjonen, Riksadvokaten og politiet sine eigne rapportar, der det m.a. kjem fram at oppklaringsprosenten for straffesaker for 2020 var den lågaste på ti år. Det er fullt mogleg å auke budsjettet til politiet og innføre ny teknologi og nye arbeidsmåtar utan å gjennomføre massive sentraliseringsreformer.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-02-23:
Senterpartiet tykkjer dette politiavdelingsleiar-forslaget er dårleg, og vi ønskjer å behalde «lensmann» som omgrep. Må det vere noko anna enn «lensmann», må vi kome til noko anna enn «politiavdelingsleiar». Namnet «nærpolitireform» er gjort så gale narr av, og med rette, at det å kalle lensmannen «nærpolitisjef» i staden ville vore parodisk, etter mi meining. Eg skreiv nettopp på Facebook at eg inkluderte meg sjølv i omgrepet «nordmann». «Mann» og «menn» betyr jo i ein del uttrykk ikkje berre karar, men også menneske og femner om begge kjønn. Då meiner eg at det er opp til oss sjølve som samfunn om vi vel å bli historielause og kutte ut ord som «lensmann», som har eksistert i 900 år, for å gjere alt såkalla kjønnsnøytralt, eller om vi vel å la ord som «lensmann», «nordmann» og «allemannsretten» framleis femne også oss kvinnfolk. Eg stemmer for det. Kjønnsnøytralt krev jo i praksis inkjekjønn, og både «leiar» og «sjef» er hankjønnsord.
Frida Melvær (Høyre), 2021-02-23:
Politireforma har betydd ei stor, men nødvendig omstilling av politi- og lensmannsetaten, og det er jo ikkje unaturleg at ei reform av denne størrelsen vert opplevd både utfordrande og krevjande. Men no ser vi resultata, at reforma har vore rett. Politiet innfrir i tur og orden på dei måla og forventningane vi har sett når det gjeld dei viktige samfunnsoppdraga dei har. Tilliten i befolkninga til politiet er veldig høg i Noreg, og folk kjenner seg i all hovudsak trygge der dei bur. Det bør vi gle oss over. Eg er veldig imponert over det arbeidet politiet har lagt ned dei siste seks åra for å byggje ein etat som er rigga til å møte både dagens og framtidas utfordringar – eit sterkare politi, med betydeleg auka ressursar, betre metodar og moderne materiell. Det har vore mykje støy og kritikk frå opposisjonen her i Stortinget sidan reformarbeidet starta. Personleg tenkjer eg at den kritikken står eg rakrygga i, for målet med reforma har vore så viktig for å møte dei nye samfunns- og kriminalitetsutfordringane vi står overfor. I møte med politiet er ei av dei største bekymringane dei no har, at det som er bygt opp, skal verte rive ned att. Det er ei gjennomgåande tilbakemelding om å få ro til å utvikle og ferdigstille alle delane av reforma. No kan eg ikkje sitere Arne Johannessen meir, for det har vore gjort så mange gonger her, men det innlegget han hadde i avisa Firda, kom med bakgrunn i ein endelaus straum av lesarinnlegg frå Senterpartiet om kor gale alt står til i politiet, og at dette kjem av politireforma. Eg forstår at politiet føler behov for å ta til motmæle når Senterpartiet langt på veg nemner opp seg sjølv til politiets alternative kommunikasjonsavdeling, særleg når informasjonen dei gjev ut, ikkje samsvarer med politiet sine eigne opplevingar. Så kan vi jo bevege oss litt lenger nord i Sogn og Fjordane, til Gloppen, der Senterpartiet har styrt samanhengande sidan 1960-talet. Der uttalte politioverbetjent Roset til avisa Firda Tidend då han vart spurd om kva som hadde endra seg i politiet etter reforma: «Eg meiner det har vore ei jamn stigning i kurva, og slik eg ser det er vi blitt betre på alle felt. Det er godt å oppleve at kvaliteten og organiseringa er meir lik over heile landet. Sjølvsagt står det igjen mykje som vi kan bli betre på, vi er på ingen måte så gode som vi kan vere på alle felt, men vi har heilt klart heva oss mykje.» Han fortel òg at kontoret no er fullt bemanna for fyrste gong sidan 2010, at det landsdekkjande sambandet til politiet har styrkt kommunikasjonen internt, og at samarbeidet mellom og auka kompetanse hos dei tilsette styrkjer det operative arbeidet. Lensmennene i Sunnfjord og Sogn uttrykkjer det same og støttar politireforma fullt ut. Det er kanskje på tide at Senterpartiet legg ned dei verbale våpena og overgjev seg. Politireforma er komen for å bli. Det er få om nokon som etterspør reverseringsreforma til Senterpartiet.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-02-23:
Nostalgien kommer fort krypende når jeg tenker på lensmannen i bygda. Jeg har selv jobbet som lensmannsbetjent i ti år på et lite lensmannskontor, og vet hvor viktig det er å være nær folk og være der folk er. Da jeg jobbet som lensmannsbetjent, skjedde det en rivende utvikling. Det var det digitale som utfordret oss på lensmannskontoret, og jeg opplevde at lensmannen ikke lenger på samme måte greide å være på de arenaene der ungdommene var. Så kan jo Arbeiderpartiet og Senterpartiet harselere så mye de vil her i dag over uttrykk som «fra gata til data», men det var sånn det var, og det er sånn det er. Strukturen med mange små lensmannskontor ble fort utdatert, og det ble fort sårbart. Det måtte gjøres noe for å trygge befolkningen. Den rivende kriminalitetsutviklingen har slått om seg, og jeg er ikke i tvil om at det var helt riktig å legge ned flere kontor og kraftsamle til større enheter. Situasjonen nå er den at vinningskriminaliteten har gått ned med 40 pst. de siste årene. Den nye hverdagskriminaliteten handler om at bedriftseiere og enkeltpersoner i bygd og by blir lurt til å gi fra seg penger gjennom bevegelser på nettet. Ofte leder sporene ut av landet, internett kjenner som kjent ingen grenser. Antallet seksuelle overgrepssaker både på nett og ellers øker voldsomt, og antallet familievoldssaker likeså. Det ble behov for en større spesialisering og en samling av ressursene. Men, sier du, kunne vi ikke ha fått til begge deler, kunne vi ikke ha fått til både å bevare lensmannskontorene og samtidig satse på tiltak som gjør at vi kan møte den nye kriminaliteten? Strukturen med hundrevis av små lensmannskontor har vært sårbar, og det er lurt å organisere seg i litt større fagmiljøer. Å få til det på hundrevis av kontor er ikke realistisk. Men vi har sørget for å bruke pengene sånn at folk over hele landet opplever økt trygghet og god beredskap. Jeg blir fortsatt nostalgisk når jeg tenker på lensmannen, men har for lengst innsett at når samfunnet endrer seg, må også politiet endre seg, sånn at folk får den hjelpen de trenger i en ny tid med et nytt trusselbilde.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-02-23:
Representanten Klinge var sår fordi hun oppfattet at Høyre og Fremskrittspartiet beskylder Senterpartiet for uriktig svartmaling. Nå skal jeg ikke male, jeg skal sitere: «Senterpartiet driv med ein direkte nedsnakking av politiet sin innsats og våre resultat her i Sogn og Fjordane.» Det sier Arne Johannessen til NRK, og nevner bl.a. at de i 2020 har fått 9 nye stillinger, 19 nye politibiler og har startet byggingen av 3 nye politihus. Så beskylder Lene Vågslid oss for kun å sitere Arne Johannessen, som jeg nå nettopp gjorde, men Frida Melvær hadde vel tre eller fire andre sitater i sitt innlegg for noen minutter siden. Jeg kan også legge til det som politimester Bøen i Møre og Romsdal har uttalt. Så det handler også om å ville lytte. Politietaten må kontinuerlig utvikle kompetansen for å holde tritt med samfunns- og kriminalitetsutviklingen. Politihøgskolen er navet i all utdanning i politiet, og skolen må gis de beste rammer til å ivareta utdanning av nye politistudenter, etter- og videreutdanning og forskningsarbeid. En rammefaktor er å ha et tilrettelagt og moderne bygg som kan drives på en kostnadseffektiv måte. Dette har vært diskutert i snart 15 år, og det er bred enighet om at en ny politihøgskole må bygges. Både skolen selv og eksterne rapporter har pekt på at det er betydelige besparelser på drift ved å etablere en ny skole i tillegg til avdelingen i Bodø. Regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet har vært tydelige på at ulike finansieringsmuligheter må vurderes når planleggingen av en ny skole en gang starter. Faktisk kan finansieringsløsningen i seg selv være en av nøklene for å komme i gang med arbeidet. Det burde være mulig å finne et bredt flertall i denne sal for å kunne åpne opp for å akseptere en løsning f.eks. med konkurransebygg. Konkurransebygg var nettopp den tilnærmingen den rød-grønne regjeringen la til grunn ved byggingen av flere politihus og tingretter i sin siste regjeringsperiode. Lokalisering skaper ofte mye debatt, og jeg kunne selvfølgelig valgt å gi mange gode grunner til at en ny politihøgskole burde legges til Moss, men debatten om lokalisering må komme på et senere tidspunkt og ut fra en helhetsvurdering. Først må de prinsipielle beslutningene tas. Framtidens politi, som vi debatterer i dag, har behov for en tidsriktig kompetanse, og før regjeringen kan påbegynne arbeidet med hvor en ny skole skal ligge, må man utrede hva den skal tilby, hva som er etatens langsiktige behov, og så kan vi sikre dette gjennom en god og moderne skole, med tanke på både den akademiske sammensetningen og de fysiske rammene. Politireformen får i dag fornyet tillit. Enkelte partier bruker store ord og er ekstra høye og mørke i debatten, men når det kommer til substansen, får reformen i dag sterk støtte fra et flertall i denne sal.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-02-23:
Jeg vil si litt om forslaget under V, som er fremmet av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, og som dermed er et forslag som har flertall: «Stortinget ber regjeringen opprette et nasjonalt våpenregister som legges til Brønnøysundregistrene og til Nordland politidistrikt med forvaltning i Mosjøen.» Dette er et viktig forslag av flere grunner. Både for politiet og for jegere og våpenforhandlere er det veldig vanskelig og tidkrevende at det ikke er mulig å søke om tillatelse til å eie våpen over nett. Nå er det faktisk sånn at ungdom som tar jegerprøven før sommerferien, kanskje ikke får kjøpt seg våpen tidsnok til å delta i høstjakta. Sånn kan vi ikke ha det. Jeg er glad for at det nå blir flertall for et digitalt våpenregister. Samarbeidet mellom Brønnøysundregistrene og politimiljøet i Mosjøen er et veldig godt eksempel på hvordan offentlig innovasjon kan bidra til veldig gode løsninger. Men det som bekymrer meg, er den svært negative holdningen til dette fra Justisdepartementet og regjeringa. I Senterpartiets representantforslag, Dokument 8:67 S for 2020–2021, pekes det på hvordan våpensøknadsprosessen er det som vil gi høyest gevinst å digitalisere. Det vil si at det vil bli en samfunnsøkonomisk gevinst på ca. 270 mill. kr over ti år. Konseptutredningen peker på en rekke fordeler for folk ved full digitalisering. Hvor mange arbeidsplasser dette vil gi i Mosjøen, f.eks., er et spørsmål som Justisdepartementet harselerer med i mediene, og det skuffer meg veldig. Mosjøen har faktisk mistet 51 statlige arbeidsplasser de siste årene, 19 av dem i politiet. Det er ganske sikkert at dette ikke kan veie opp for de arbeidsplassene som er mistet i politiet i Mosjøen, men det er veldig viktig likevel. Deler av forvaltningen skal beholdes ute i politidistriktene. Det er kjempeviktig, for det er mange saker som fortsatt vil kreve fysisk håndtering av våpen og personlig oppmøte. Vi trenger denne vekselvirkningen mellom et nasjonalt digitalt våpenregister og våpenforvaltning på de lokale politikontorene.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-02-23:
I 2015 vedtok et bredt flertall i Stortinget politireformen, og nå i dag er vi med på fortsatt å peke ut kursen for hvordan politiet skal møte morgendagens kriminalitet. Jeg satt i justiskomiteen på det tidspunktet politireformen ble vedtatt, og jeg hadde med meg de debattene som var i forkant av reformen – om et politi som ikke fant ressursene, og om manglende lederskap. Det var mange analyser og rapporter som var tydelige på at politireformen var nødvendig. Nå har reformen vart i nesten seks år, og vi har erfart hva som har skjedd i politiet gjennom disse årene. Politiet, som alle andre viktige samfunnsaktører, er nødt til å følge med i det samfunnsbildet vi lever i, og må endre seg i takt med det. Politiet er endringsvillig og har gjort en formidabel jobb. Det er rett og slett nydelig å lese diverse intervju med politiledere rundt om i landet som absolutt er fornøyd med politireformen. Også i mitt eget nærområde på Helgeland har politiet uttrykt tilfredshet med reformen. Vi skal være åpne for at ikke alt er tipp topp – men det betyr jo bare at vi må la politiet få lov til å fortsette å utvikle seg, få lov til å endre seg i takt med endringene i kriminalitetsbildet og med samfunnsutviklingen. Det som gjør meg trist og frustrert, er å høre den gjentatte plata fra Senterpartiet om at alle endringer «det er fali’, det». Ingen lensmannskontor skulle legges ned, selv om det beviselig ikke ga den nødvendige trygghet og kvalitet, og politi på hjul og etterforskning på stedet bare føyst de bort. Kanskje de skulle lyttet til flere av sine egne ordførere, som Dan Håvard Johnsen fra Lyngen. Han sa det klart til Nationen i fjor, at før reformen var politiet så lite til stede at promillekjøring og slagsmål ikke ble rapportert inn. «Hvis folk kjørte tulling rundt omkring, så klappet man heller tak i dem og sa: «Nå tar du deg sammen». Det var på grensen til selvjustis i lokalsamfunnet. Så kom politireformen. Man kan si mye om prosessen i den, men resultatet har vært helt fantastisk for oss.» Dette er altså uttalelser fra en fornøyd Senterparti-ordfører. Nå har vi to polititjenestemenn per tusen innbyggere i Norge. Det er en viktig milepæl som er nådd. Vi har fått et moderne politi som etterforsker sakene raskere og bedre. Ikke nok med det, også politiets responstid er blitt bedre i alle kategorier den måles i. Det var noen fra opposisjonen som tidligere i dag fra denne talerstol snakket om at vi måtte være mer rause. Ja, kanskje Arbeiderpartiet og Senterpartiet skal begynne å bli litt mer rause og framsnakke politiet og politireformen. Lytt til regionlensmann Ole Johan Skogmo i Nord-Troms. Han sa klart og tydelig at de har blitt bedre på kompetanse på alle områder, og ikke minst har de fått flere ansatte.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-02-23:
Bokstavelig talt mens vi står her og debatterer denne saken, fortsetter altså sentraliseringen av polititjenestene. I Østfold er det nå namsmannsfunksjonene som skal sentraliseres. I Fredrikstad flyttes den ut av sentrum og ut på et jorde utenfor Sarpsborg, bilbasert, stikk i strid med alle andre strategier dette landet påberoper seg om dagen. For Askims del var det sånn at Askim politistasjon ble etablert for omtrent ti år siden under den rød-grønne regjeringen, men det var en frivillighet, det var en nedenfra-og-opp-reform, der det var en gjensidig forståelse mellom kommunene som valgte å gi fra seg sine lensmannskontor mot at man skulle få en styrket funksjon i Askim med bl.a. en økt forebyggende funksjon. Hva har skjedd under denne regjeringen? Jo, først flyttet man passtjenestene, så flyttet man utlendingstjenestene, og nå flytter man altså seks sivile namsmannsstillinger fra Askim til Ski – og det til tross for at Høyre sa at når man ble en stor og robust kommune, skulle man få flere statlige arbeidsplasser. Her skjer altså det stikk motsatte. Jeg vil også bruke noen ord på Politihøgskolens lokaler. De er utgått på dato for lenge siden, og et bredt flertall har konstatert det. Men regjeringen har neglisjert og utsatt det gang på gang. Prosessen har pågått i over 15 år, og det er på tide at regjeringen får opp farten. Et nytt, moderne bygg vil bidra til reduserte utgifter ved at det er mer kostnadseffektivt å drifte enn dagens bygningsmasse. En flytting av Politihøgskolen fra dagens lokaler sentralt på Majorstua vil også utløse betydelige frigjorte midler i kapital, kapital som eventuelt kan investeres i nybygg der tomte- og byggekostnadene er lavere enn sentralt i Oslo. Vi skal ikke ta stilling til hvor en sånn skole skal flyttes, men for en østfolding må det være lov å slå et slag for å flytte den til Moss. Det er innenfor dagpendleravstand med tog, og det bidrar til å styrke Østfold og Mosseregionen, som i dag har svært få statlige arbeidsplasser, og stadig færre med denne regjeringen. Nå flyttes det altså med Namsmannen seks til fra Askim til Ski. En høgskole sentralt plassert vil bidra til å styrke byutviklingen i Moss. Konseptet som er lansert, er etter min mening et godt konsept som vil kunne gi et bygg raskt og til lavere kostnader. I Moss ligger det også godt til rette for ulike gode operative treningsforhold som politiet trenger, som skytebane, tilgjengelighet for bilkjøring, øvelsessenter og samarbeid med andre offentlige etater, bl.a. Forsvaret. Selv om jeg er overbevist om at Moss er rett lokasjon, skjønner jeg at Stortinget ikke skal ta den beslutningen i kveld. Det viktigste nå er å komme i gang med planleggingen for en ny politihøgskole. Hver dag er en tapt dag, og det er en tapt dag både økonomisk og kompetansemessig.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-02-23:
Gjennom denne regjeringsperioden har politiet blitt kraftig styrket. Målet om to politifolk per tusen innbyggere er nådd, og det har blitt over 2 100 flere politifolk siden regjeringen tiltrådte. La meg bare få ta noen eksempler fra mitt eget politidistrikt på hva denne satsingen har betydd. I Trøndelag har vi totalt fått over 200 flere ansatte i politiet, og nesten 170 av dem er politifolk. Vi har fått reelle budsjettøkninger på godt over 140 mill. kr, eller 21 pst., siden 2013. Trøndelag politidistrikt har klart å innfri alle kravene til responstid i 2020, også i de minst befolkningstette områdene. Det skulle man egentlig ikke tro når man hører Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne debatten. Men om de ikke har lyst til å tro på tallene, skulle man kanskje håpe og tro at de ville lytte til noe av det politiet selv sier om reformen. Allerede i 2017 kunne vi lese på nrk.no at resultatet av at lensmannskontorene i Malvik og Stjørdal var sammenslått, var et mer synlig politi i Værnesregionen. Fra å ha et lensmannskontor med korte åpningstider fikk man et lensmannskontor på hjul som ga flere synlige og operative politifolk i Værnesregionen. På samme tid sa Jon Paulsby, som da var lensmann i Meråker, Selbu og Tydal, til Adressa at han støttet reformen, og at folk i bygda fortalte på kontoret at de ikke hadde sett så mye politi i Meråker før. Så sent som i januar kunne vi lese i Trønderavisa at politiet i nordre deler av Trøndelag heller ikke ønsket Arbeiderpartiet og Senterpartiets politi. Snorre Haugdal sa den 12. januar til Trønderavisa: «Vi har fått bedre bemanning, bedre utstyr, fagmiljøer og teknologi til å kunne være til stede og tilgjengelig uten at man sitter inne på et kontor i hver kommune.» Han sa også at han ikke ønsket gjenåpning av de nedlagte lensmannskontorene, men heller en styrking av politiets tilstedeværelse. Det er både jeg og Høyre helt enig i, og det er også derfor regjeringen har sagt og fortsatt sier at de geografiske driftsenhetene skal styrkes i tiden framover. Løsningen for et bedre politi i framtiden er å stå på politireformen og bygge på det kanskje aller viktigste prinsippet den har, at politiet alltid må tilpasses den tiden vi lever i, og kriminalitetsbildet i samfunnet.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
I Kabelvåg i Lofoten har vi et unikt tilbud: Nordland kunst- og filmhøgskole, som er Norges og Skandinavias eneste tilbyder av et bachelorprogram innenfor bevegelige bilder. Studiet Bachelor i bevegelige bilder ved Nordland kunst- og filmhøgskole ble akkreditert av NOKUT i 2017. Bachelorprogrammet i bevegelige bilder bygger på skolens lange tradisjoner innenfor feltet kunst og film, og programmet er utviklet av kunstnere og filmskapere som har sitt virke i krysningsfeltet mellom de to kunstformene. I dag eies Nordland kunst- og filmhøgskole av Nordland fylkeskommune, som hittil har helfinansiert høgskolen uten statlig tilskudd. Fylkeskommunen har også finansiert en omfattende infrastruktur som gjør at Nordland kunst- og filmhøgskole har topp moderne fasiliteter som kan imøtekomme kravene til en filmutdanning på høyeste nivå. Så har det oppstått utfordringer knyttet til finansiering av skolen fordi fylkeskommunen ikke har mulighet til å videreføre finansieringen av en høgskole. Nordland kunst- og filmhøgskole må derfor finne en annen finansiering for å kunne videreføres. Det er en samlet komité som lenge har vært klar over denne utfordringen, og vi har gjennom ulike merknader de siste årene henstilt til at det måtte sikres en overgangsfinansiering. Komiteen er også enstemmig i dag om at regjeringen må på banen i denne saken. Vi ber regjeringen vurdere tildeling av studieplasser til Bachelor i bevegelige bilder så snart det er mulig. Nordland kunst- og filmhøgskole er i dialog med NTNU om en mulig innlemming i Kunstakademiet Trondheim. En innlemming av Nordland kunst- og filmhøgskole i en akkreditert institusjon vil være en god løsning slik situasjonen står nå, og at denne institusjonen kan søke om studieplasser på ordinært vis opp mot de årlige budsjettprosessene. Jeg er veldig glad for at komiteen står samlet om dette, og at komiteen gir så tydelige signaler. Nå er det opp til statsråden. Jeg vil spesielt takke utdanningspolitisk talsperson i Høyre, Kent Gudmundsen, for et meget godt samarbeid i denne saken. Jeg håper det vil være mulig å finne en løsning for denne unike skolen som ligger midt i hjertet av Lofoten, og som alle skjønner er en svært viktig institusjon som bidrar mye i sitt lokalmiljø.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Jeg er veldig glad for at komiteen er så samlet og så tydelig i denne saken. Men jeg har en bekymring nå, og det dreier seg om statsråden. Han sa i sitt innlegg at dette måtte bli gjenstand for politiske prioriteringer. Det er ikke spesielt tydelig. Mener statsråden at komiteens framstilling er tydelig nok, sånn at han personlig vil ta denne oppfordringen på alvor? Og hvordan vil statsråden i så fall gjøre det?