Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-03-10:
Saksordføreren har på utmerket vis gått gjennom innholdet i den saken som vi har til behandling i dag, men jeg ønsker å komme med noen generelle betraktninger og knytte et par kommentarer til noen av forslagene. Først tror jeg det er viktig å understreke at det er bred enighet i Stortinget om viktigheten av FN og at det er avgjørende at organisasjonen fungerer godt. FN er viktig for Norge, ikke minst fordi det er en helt sentral kanal for vår bistand. Det er viktig at de pengene vi bevilger, blir brukt på en fornuftig måte, og at FN har gode budsjett-, rapporterings- og evalueringssystemer. Og vi må ha fokus på effektivitet og resultatoppnåelse. Det blir fremmet flere forslag her i dag som handler om å stille flere krav til FN og at vi skal ha en annen budsjettstrategi enn den vi har i dag. Flertallet i komiteen er av den oppfatning at det er lite hensiktsmessig at enkeltland stiller masse særegne krav, fordi det bl.a. vil føre til enda mer byråkrati og til at forvaltningen blir mer komplisert. Som giver deltar Norge i en rekke styrende organer som nettopp legger planer og budsjetter. Det er sentralt for påvirkning og kontroll for oppfølgingen av våre økonomiske bidrag, men også for å legge føringer for organisasjonens samlede virksomhet. Så over til et par av forslagene. Fremskrittspartiet foreslår at Stortinget skal be regjeringen om å «legge prinsippet om null nominell vekst i FNs budsjetter til grunn ved de årlige/toårige budsjettbehandlingene i organisasjonen». Det forslaget er jeg sterkt uenig i. Et slikt prinsipp vil i praksis føre til nedbygging av FNs aktiviteter og FNs rolle, og, som det skrives i merknadene fra flertallet i komiteen, at vi vil få en statisk tilnærming til FNs oppgaver gjennom sementering av gamle oppgaver snarere enn et FN som endrer seg i tråd med nye globale oppgaver. Fremskrittspartiet foreslår også at ordningen med flerårig indikativt tilsagn til FNs underorganisasjoner skal avvikles. Det forslaget er jeg også sterkt uenig i. Flerårige tilsagn bidrar til større forutsigbarhet for organisasjonene og gjør dem i stand til å drive mer effektivt og i stand til å følge opp langtidsplanene de har, og prioriteringene i disse. For oss som giver er også flerårige tilsagn hensiktsmessig, for da kan vi komme med forventninger om reformvilje, om resultatbasert styring og mer effektivitet. Når det gjelder forslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet som omhandler reformarbeidet i FNs avdeling for fredsoperasjoner, og ønsket om at regjeringen skal legge fram en rapport, har jeg lyst til å presisere at Norge har vært en pådriver i forhold til de reformprosessene som har gått de siste årene. Statsråden har også i brevet til komiteen gjort rede for det arbeidet som gjøres, og jeg regner med at han også kommer inn på det i sitt innlegg. Til slutt: Jeg er opptatt av at vi skal ha kontinuerlige diskusjoner om FNs utfordringer, både når det gjelder effektivitet og resultater. Mitt utgangspunkt i den diskusjonen er at Norge skal bidra til å styrke FN, ikke det motsatte. Norge må være aktiv når det gjelder reformarbeidet, og vi må bruke den innflytelsen vi faktisk har, til det beste for organisasjonens utvikling. Helt til slutt vil jeg ta opp det forslag som er fremmet av regjeringspartiene i innstillingen.