Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Noen få ord om den saken vi nå behandler. Først: Det er generelt slik at det å arbeide for at det skal bli enklere å forholde seg til skjemaer og regler mv. for næringslivet, er en viktig oppgave for denne regjeringen. Derfor fremmet vi forslag om revisjonsplikten. Derfor har vi satt i gang et stort arbeid om EDAG, som er den elektroniske rapporteringen mellom næringsliv og etater. Derfor har vi også på andre områder nå satt i gang et stort arbeid for å se på forenklingsmuligheter. Så en skal ikke tvile på at det arbeidet kommer til å fortsette. Så er det slik, som flere talere har påpekt i dag, at en må veie litt ulike hensyn opp mot hverandre når det gjelder slike ting – på den ene siden hensynet til forenkling og på den andre siden hensynet til kontroll. Det er et klassisk tilfelle som enhver – hadde jeg nær sagt – både finansminister og regjering må vurdere i slike sammenhenger. Det er her også vist til kampen mot økonomisk kriminalitet. Så går det også an i diskusjonen å hevde at en grense som har stått uberørt siden 2001, på en måte har en slags inflasjonsvirkning. Men hovedargumentet, avveining mellom grense og kontroll, endrer for så vidt ikke karakter av den grunn, for det vil alltid ligge der som en problemstilling. Det er riktig, slik det også har blitt påpekt av flere talere her, at det opprinnelige forslaget som Venstre la inn, har blitt endret noe i forbindelse med innstillingen. En har f.eks. endret det som gjelder en bedrift som i en periode har større inngående avgift enn utgående avgift. Her vil det kunne være en ulempe at en ikke får anledning til å levere oppgaven oftere. Det ble også vist til at skattekontoret i dag har myndighet til å avslå søknad om årsterminoppgave og trekke tilbake igjen tidligere meddelelse/samtykke, enten når betalingsplikten ikke overholdes, eller når en begår andre overtredelser av bestemmelser i loven. Det ble også påpekt at det var behov for en tett oppfølging overfor denne gruppen, og at to måneders avgiftsoppgaver ville gi bedre anledning til det. Dette har ikke komiteens mindretall tatt hensyn til i det endrede forslaget. Så jeg finner grunn til å holde fast ved at kontrollbehovet overfor den enkelte virksomhet er viktig, og i tifelle må også en obligatorisk ordning kombineres med en adgang for skattekontoret til å pålegge tomånedlige oppgaver. Så har det budsjettvirkning, det kommer en ikke utenom. Og så er det en henvisning til det en kaller «særbehandlingen av primærnæringene». Det som er poenget her, er at når det gjelder primærnæringene, er det en sterkere kontroll enn for andre næringer, bl.a. fordi omsetningen i primærnæringene automatisk blir rapportert til ligningsmyndighetene gjennom omsetningsledd både innenfor landbruk og fiske. Men når det er sagt, kan jeg for så vidt gi det løftet til forslagsstilleren at vi selvsagt skal ta dette forslaget med i den vurderingen som vi skal gjøre framover av mulige nye forenklingstiltak for næringslivet og for dem som er opptatt av skjemaveldet. Så helt til slutt: Når det gjelder momssystemet i sin alminnelighet og henvisningen fra forslagsstiller til den undersøkelsen som kom i fjor høst, tror nok jeg at en av hovedgrunnene til at momssystemet kom dårligere ut enn det direkte skattesystemet, er at momssystemet er komplisert ved at det er flere momssatser. Man har 0 pst. og 25 pst., og så har man mellomsatser. Man har unntak fra momssystemet, og det gjør at momssystemet er mer komplisert enn det burde være, så en stor forenkling ville f.eks. ha vært å ha to momssatser. Men jeg regner jo med at veien dit er lang – altså fra 0 pst. og et eller annet mer. Men det er nok en lengre diskusjon.