Heidi Greni (Senterpartiet), 2019-04-25:
Senterpartiet mener høye strømpriser kunne vært unngått dersom avgiftsnivået på strøm hadde vært lavere. Regjeringen har økt elavgiften med 36 pst. de senere årene, og det har direkte innvirkning på folks strømregning. Videre ivrer regjeringen for å øke strømeksporten gjennom bygging av ny eksportkabel mellom Norge og Skottland, og det vil gi enda høyere strømpriser i tiden framover. Senterpartiet mener kraften må forvaltes slik at vi har en lavere kraftpris enn i det europeiske markedet. Norge er kaldt, og mange har ikke noen annen mulighet til oppvarming enn strøm. Rimelig kraft er også avgjørende for å styrke vår egen produksjon og skape norske arbeidsplasser. Dagens politikk for høyere strømpriser rammer vanlige folk og gjør at industrien vår blir svakere. Samlet sett rammer høye strømpriser både industri og privatpersoners økonomi, og det rammer særlig personer med trang økonomi fra før veldig hardt. Senterpartiet har vært kritisk til endringer i avgiftspolitikken og endringer i bostøtteordningen, og mener det er en uheldig utvikling som rammer dem som har trangest økonomi, aller hardest. Skattelette kommer de rikeste til gode. Avgiftsøkning rammer alle likt, og det går mest ut over dem som har lite fra før. I vinter har det vært særlig trangt for mange grunnet høye strømpriser. Derfor var vi glade da det ble fremmet forslag om en engangsutbetaling. Senterpartiet støttet selvsagt dette, og det ble enstemmig vedtatt i Stortinget. Nå kommer det opplysninger om at man blir trukket i andre stønader, tilsvarende det som kom i engangstilskudd for strøm. Det kan umulig ha vært Stortingets intensjon at vi skulle gi med den ene hånden og ta med den andre. Derfor støtter vi forslag nr. 5, fra Rødt, om at ingen skal trekkes i andre stønader selv om de får den engangsutbetalingen som Stortinget var enstemmig enig om var nødvendig. Senterpartiet har vært imot de endringene i bostøtteordningen som regjeringen har gjennomført, fordi mange har falt ut av ordningen og blitt sosialklienter. Derfor ber vi om at det foretas en del endringer i bostøtteordningen, slik at flere igjen kan komme inn under ordningen. Det er imidlertid ikke noe mål at andelen personer som får bostøtte, skal være den samme som i 2013. Vi tenker at målet må være at færrest mulig skal ha behov for bostøtte framover. Derfor kan vi ikke støtte forslag nr. 4, fra SV, for vi mener at det må være det til enhver tid reelle behovet som avgjør. Vi fremmer derfor et eget forslag. Vi mener ordningen må endres slik at flere personer kommer inn under den. De som har behov for det, må få hjelp. Det er også uforståelig at barnefamilier ikke kan få dekket oppvarmingskostnader, mens alders-, uføre- og etterlattepensjonister får det som en beregning av bostøtten. Oppvarmingskostnader for dem som ikke har det som en del av husleien, blir et påslag i grunnlaget for dem som har alderstrygd, uføretrygd eller etterlattepensjon, men ikke for andre. Det mener vi er urimelig. Aleneforeldre, barnefamilier osv. har akkurat det samme behovet for oppvarming, og det må være likt for alle. Derfor støtter vi forslaget om at dette må endres. Nye uføre har en høyere terskel for å komme inn under bostøtteordningen enn dem som var inne i ordningen fra før uførereformen. Dette mener vi det må rettes på. De har akkurat like lite å rutte med etter at boligutgiftene er betalt, og vi må sørge for at dette blir en ordning som er lik for alle uførepensjonister. Som følge av bl.a. endringer i bostøtteordningen og endringer i ordningen med arbeidsavklaringspenger belastes nå sosialbudsjettet i kommunene mye mer enn det som er vanlig. Kommunene blir ikke kompensert for dette, og skjerpelser i nasjonale ordninger vil få store konsekvenser for tjenestetilbudet i kommunene. Vi kan ikke rigge nasjonale ordninger så dårlig at det går ut over grunnleggende tjenester som skole og eldreomsorg. Vi kan ikke redusere nasjonale støtteordninger og mene at kommunene skal betale for det, uten at de blir kompensert fra staten. Jeg tar opp forslaget fra Senterpartiet.