Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2002-06-13:
Kollektivmeldingen er den første i sitt slag om et totalt kollektivtransporttilbud. I denne forbindelse er Kristelig Folkeparti opptatt av at man skaper et godt samfunnsøkonomisk kollektivtilbud. Ser man miljøfordelene ved bruk av kollektive løsninger, har man ikke noe valg. Jo høyere passasjergrunnlaget er, jo mer lønnsomt er det å satse på kollektivtransport. Miljø og framkommelighet i byområdene gjør det enda viktigere å redusere biltrafikken, særlig i rushtidene. Mange steder har vi ikke plass til flere privatbiler. Vi kan ikke lenger bygge oss ut av problemene. Lavere priser er bl.a. viktig for at kollektivtransporten skal kunne trekke til seg reisende som ellers ville bruke privatbilen. Et godt kollektivtilbud kan enkelte steder redusere behovet for veiutbygging samt at det kan bety mindre køer og dermed bedre framkommelighet. Dette bør være til glede både for privatpersoner og for næringslivet. Det må derfor utvikles et kollektivtilbud som er dimensjonert for å være et reelt alternativ til bruk av privatbil. Dette krever bl.a. høy frekvens, god fremkommelighet, punktlighet og kortere reisetid. I tråd med Sem-erklæringen vil Regjeringen i perioden 2002–2005 øke satsingen på kollektivtransport med 1,5–2 milliarder kr. Særlig vekt skal legges på storbyene, der økte statlige bevilgninger til kollektivtransporten skal kombineres med økt fylkeskommunal og kommunal satsing på kollektivtransport og lokale tiltak for å begrense trafikken med privatbil. Potensialet for forbedring er stort innenfor kollektivtrafikken, både med hensyn til kapasitet, frekvens, punktlighet, komfort og service. De reisende må ha trygghet for at de kommer fram til fastsatt tid. Potensialet for kollektivtransporten er svært forskjellig i byområder, tettsteder og distrikter. I samferdselspolitikken må man ha ulike løsninger for distriktene og for byområdene. Et godt transportsystem i alle deler av landet er avgjørende for å sikre verdiskaping og velferd. Dette skal oppnås gjennom å styrke innsatsen på veinettet i distriktene og gjennom å videreutvikle gode og raske kollektivtilbud internt i regionene og mellom landsdelene. Det er derfor fortsatt nødvendig å styrke satsingen på veiutbygging i distriktene. I dette ligger det at man også vil sikre distriktene et best mulig samferdselstilbud. Samarbeidsregjeringen vil derfor fremme en samferdselspolitikk som sikrer god fremkommelighet og effektive transportkorridorer for befolkning og næringsliv over hele landet. Innbyggertallet i byområdene vokser raskere enn den generelle befolkningsveksten. Befolkningsveksten fører til økte miljø- og køproblemer relatert til transport i byområdene. Kollektivtransportens rolle vil i fremtidens samferdselsløsninger bli enda viktigere enn i dag. Vi må satse spesielt på å styrke kollektivtransporten som skal skje i byområdene. Dette vil spesielt dreie seg om Oslo og Akershus, Drammen, Nedre Glomma-regionen, Grenland, Kristiansand, Nord-Jæren, Bergen, Trondheim og Tromsø. Stortinget viser nå vilje til å prioritere kollektivtrafikk foran bilbruk i storbyene. Dette er en helt ny giv for miljø og transport i byområdene våre. Uten en slik økt satsing i storbyene ville de om kort tid stå i fare for å bli kvalt i trafikk, forurensning, støy og krav om stadig flere veier i boområder. For å øke kollektivtransportens andel er det nødvendig å vri transporten bort fra personbil og over til kollektive transportmidler. Bedre fremkommelighet for kollektive transportmidler er avgjørende for å øke andelen som velger bort privatbilen. En stor del av kollektivtransporten skjer med buss på vei, og økt fremkommelighet for buss er derfor viktig. Kristelig Folkeparti er glad for at komiteen slutter seg til at det i tillegg til kollektivfelt også settes i gang et arbeid med sikte på å gi kollektive transportmidler prioritet, bl.a. gjennom aktiv styring av lyssignaler. Dette har Kristelig Folkeparti ment lenge, og er glad for at de andre partiene følger etter. Det skal nå innføres en statlig finansiert skole- og studentrabatt på 40 pst. på månedskort. Ordningen skal settes i verk fra 1. august i år. Målet for Kristelig Folkeparti er 50 pst. rabatt. Men å gå fra null til 40 pst. nå er en dramatisk forbedring. Kristelig Folkeparti er opptatt av at man nå ser hvor viktig ungdom og studenter er som brukere av kollektivtrafikken. Dette handler om å skape gode miljøvaner for fremtiden. Bevilgningene til investeringer i jernbanens infrastruktur skal økes i årene fremover. Investeringene i infrastruktur for jernbane prioriteres i hovedsak til de mest trafikkerte strekningene. Dette er i tråd med innstillingen til Nasjonal transportplan for 2002–2011. Dette vil innebære at innsatsen konsentreres om de fire hovedstrekningene Oslo–Stavanger, Oslo–Bergen, Oslo–Trondheim og Trondheim–Bodø, intercitytriangelet rundt Oslo, dvs. Lillehammer–Skien–Halden, og de lokale strekningene rundt Oslo, Stavanger, Trondheim og Bergen. Dette vil bidra til at togtilbudet får en bedre kvalitet på disse strekningene. NSB vil få større frihet til å tilpasse togtilbudet til konkurrerende trafikk. Dette gjelder både tilpasning av stoppmønster, større takstfrihet og eventuelt andre tiltak for å styrke togenes konkurranseevne. Det legges vekt på bedre kapasitet og kvalitet samt å få ferdigstilt påbegynte utbygginger. I første omgang vil investeringstilskudd for å bedre kvaliteten på tilbudet samt prisreduksjon for studenter og skoleelever bli prioritert. Og i neste omgang vil prisreduksjon for øvrige reisende bli tilgodesett. Det er viktig å øke tilskuddene til kollektivselskapene for å bedre tilbudet og sikre vedlikehold av infrastruktur. Nasjonale målsettinger om å øke kollektivtransportens markedsandel bør følges opp med at staten bidrar mer direkte i finansieringen av den lokale kollektivtransporten. Ansvarsfordelingen mellom staten og fylkeskommunene bør videreføres, og hoveddelen av den lokale kollektivtransporten skal fortsatt dekkes av fylkeskommunenes frie inntekter. Det er viktig å gi fylkeskommunene et incentiv til å satse på lokale kollektivtransporter gjennom resultatbasert tilskudd. Tilskuddene til operatørselskapene i kollektivtransporten bør gi incentiver til et bedre tilbud og økt antall reisende. Slike avtaler skal gi incitamenter til kostnads- og markedseffektivitet og bidra til at samfunnsøkonomiske og bedriftsøkonomiske mål i større grad blir sammenfallende. Selskapene må ha økonomiske incentiver til å gjennomføre samfunnsøkonomisk lønnsomme tiltak. Utgangspunktet for slike kontrakter må være at de reisendes situasjon forbedres. Kollektivtransporten skal ta en større andel av transporten i storbyene. Samtidig må veksten i transportbehovet begrenses. Mer gods bør føres over til jernbane og båt. Det er viktig å utvikle miljømessige og samfunnsøkonomiske gode løsninger for både privatpersoner og næringsliv. Kristelig Folkeparti mener at vi politikere må bli flinkere til å finne gode miljøløsninger. Det betyr bl.a. løsninger som gjør at vi kan frakte gods på tog og båt – med andre ord bort fra landeveistransport. Regjeringen ønsker også å legge til rette for at det blir opprettet flere ekspressbussruter. Hensikten med denne liberaliseringen er å legge til rette for et samlet sett bedre rutetilbud for publikum. Dermed kan kollektivtransporten bli i stand til å styrke sin stilling i konkurransen med privatbilen. For øvrig vil jeg anbefale komiteens tilråding.