Ingjerd Schou (Høyre), 2019-10-17:
Det nordiske samarbeidet er uttrykk for vår mest grunnleggende utenrikspolitikk. Det vet ikke minst en som meg, som kommer fra Østfold, hvor vi deler grense med Sverige mot øst, og hvor havet mot sør åpner seg mot Danmark. Det er to saker som angår Norges samarbeid med Norden, som vi har til behandling i dag. Den ene er rapporten fra Stortingets delegasjon til Nordisk råd for andre halvår 2017 og kalenderåret 2018. Den andre er regjeringens stortingsmelding om nordisk samarbeid. Jeg tenkte jeg først skulle si noe om rapporten. Nordisk råd er et godt organ for nordisk samarbeid, og rapporten til behandling omfatter altså kalenderåret i fjor, 2018, da Norge hadde presidentskapet. Norge benyttet den posisjonen særlig til å vektlegge arbeidet for å nå FNs bærekraftsmål 14, om havene. Jeg så også i møte med landene i FN og i høynivåuken som var, at mange av landene kaller dette verdensmålene. De omfatter altså oss alle. Videre framhevet vi etterspørselen etter nordiske løsninger innen likestilling og klima og behovet for å forsvare den nordiske arbeidslivsmodellen. Nordisk råd vektlegger nedbygging av grensehindringer for borgere i Norden, og siktemålet er å bringe de nordiske landene og myndighetene stadig tettere sammen og løse praktiske problemer for våre innbyggere. Det er spesielt viktig at Norge også framover benytter samarbeidet innen Nordisk råd for å fremme fellesnordiske løsninger på sektorområdene klima og miljø, men også kunst og kultur, vekst og utvikling, velferd og sikkerhet. Norge er tjent med et sterkt og omfattende vennskap og samarbeid med våre nærmeste naboer, og det er positivt at rapporten viser at Nordisk råd er benyttet til nettopp dette. Jeg vil benytte anledningen til å vise til at Nordisk råds årlige hovedsesjon i fjor ble arrangert på Stortinget 30. oktober–1. november. Det var 900 delegater som deltok. Hovedtemaet for sesjonen i Norge var de nordiske landenes robusthet i møte med andre lands forsøk på å påvirke og undergrave politiske prosesser. Spørsmålet om cybersikkerhet og hybrid krigføring sto dermed sentralt i dette møtet. Denne delegasjonen utarbeidet et eget presidentprogram for formannskapsåret for å bidra til et fortsatt bærekraftig og trygt Norden, med satsingsområdene helseteknologi og pasientsikkerhet, utdanning, inkludering og mobilitet, miljø og sikkerhet til havs og forsvar og sikkerhet. Så til noe mer om stortingsmeldingen og det nordiske samarbeidet: Det nordiske samarbeidet utgjør et uvurderlig fellesskap for Norge. Foruten et nært samarbeid, dyrking av et varig kulturelt fellesskap og sterke vennskapsforhold har det nordiske samarbeidet bidratt til konkrete resultater, som nordisk passfrihet, et felles arbeidsmarked og et integrert nordisk energimarked. I Granavolden-plattformen, underskrevet av de fire regjeringspartiene, legges det til grunn at det nordiske samarbeidet skal utvikles og forsterkes. Erklæringen peker også på at samarbeidspotensialet i Norden skal utnyttes der det gir nytte for innbyggerne våre, næringslivet og landene. Det er positivt at regjeringen følger opp plattformen ved å legge fram en stortingsmelding om nordisk samarbeid. Meldingen følger opp eksisterende tiltak på området, spesielt med sikte på ny visjon og målstruktur for Nordisk ministerråd. De tre strategiske hovedprioriteringene som presenteres i meldingen, er positive. De tar hensyn til både store utfordringer vi står overfor, og områder der det faktisk er mulig å gjennomføre noe gjennom nordisk samarbeid. Dette gjelder et grønt Norden, et konkurransedyktig Norden og et inkluderende Norden. Jeg mener at Norge har de beste forutsetninger for å spille en svært sentral rolle i arbeidet med å nå disse tre strategiske hovedprioriteringene, kanskje spesielt med tanke på målet om et grønt Norden. Vi har en unik posisjon som produsent av energi og besitter store kapasiteter innen avansert høyteknologi. Dette vil stå helt sentralt i arbeidet for en bærekraftig og karbonnøytral energiproduksjon i Norden framover.