Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Ved framlegginga av forslaget til revidert budsjett 2016 gav Venstre regjeringa honnør for at handlingsrommet dei hadde, i hovudsak vart brukt til å forsterka akuttiltak for å møta arbeidsløysekrisa på Sør- og Vestlandet, og me kritiserte regjeringa for at handlingsrommet primært var resultat av ein ny store auke i oljepengebruken i staden for reelle omprioriteringar og kutt i offentlege utgifter. Og når dei få kutta som faktisk vart gjorde, var kutt i klimatiltak som miljøteknologiordninga, utan noko spor til nye tiltak som forsterka det grøne skiftet, var det litt å gripa fatt i i forhandlingane denne gongen òg. Me bør vera såpass måtehaldne med superlativane og seia at sjølve avtalen om RNB isolert sett ikkje flyttar fjell. Me gjer nokre fornuftige justeringar i eit budsjett som etter budsjettavtalen før jul vart rimeleg bra. I forhandlingane hadde Venstre arbeidsløysekrisa på Sør- og Vestlandet og tiltak som forsterkar omstilling og grøn vekst, som hovudprioriteringar. Noko av det viktigaste for å gjennomføra ei vellykka omstilling er satsing på høgare utdanning, både for dei som skal ut i sin fyrste jobb, og for alle dei som får behov for å utdanna seg til ein ny bransje. Eg er difor både glad og stolt over at hovudkravet til Venstre i forhandlingane, fleire studieplassar – eit viktig akutt og langsiktig tiltak – enda opp med 400 nye plassar, der 200 er øyremerkte til Sør- og Vestlandet og 200 til helse og IKT. 400 studieplassar, som har ein årleg kostnad på vel 200 mill. kr når alle studentkulla er på plass, kan utvilsamt kallast ei rimeleg heftig prioritering i ei revideringsforhandling der me trass alt ikkje flyttar på meir enn knapt 500 mill. kr. At me fire budsjettvener prioriterer eit slikt krafttak i revidert på toppen av alt me har lagt inn av nye midlar og tiltak på kunnskapsfeltet tidlegare, viser kva kraft som ligg i dagens borgarlege samarbeid på område som er viktige for alle fire. Saman med nye 150 mill. kr til kommunale byggjeprosjekt, ei styrking av miljøteknologiordninga med 40 mill. kr, forskingsprogrammet FORNY2020 med 20 mill. kr og auke av lærlingtilskotet for fjerde gong, til no totalt 17 500 kr, er det liten tvil om at samarbeidet mellom Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia svarar godt på akuttkrisa og meir langsiktige behov for næringsutvikling og arbeidsplassar. Statsbudsjettforslaget regjeringa legg fram til hausten, vert likevel avgjerande på mange område. Eg varslar alt no at Venstre både i budsjettforslaget vårt for 2017 og i budsjettforhandlingane kjem til å bidra til at statsbudsjettet 2017 vert tidenes klimabudsjett. Å løysa klimakrisa handlar for sosialliberale Venstre om å sikra fridomen og tryggleiken til komande generasjonar. Dei skal ha minst same moglegheiter til å nyta og nytta naturen som me har privilegiet å gjera. Det geniale med tiltak som bidreg til å løysa klimakrisa, er at dei i regelen er tiltak som òg styrkjer konkurransekrafta til norsk næringsliv og industri på marknader som i større og større grad nettopp har grøne verdiar som dei tyngste drivarane. Budsjettavtalen i år kviler òg på føresetnader som kjem til å visast igjen i neste års budsjett. Mellom anna skal det medføra eit grønt skatteskifte som skal vera av ein storleik som forsterkar klimaforliket og gjev betydelege reduksjonar i dei norske klimagassutsleppa. Venstre er veldig glad for at statsministeren og finansministeren har teke på seg eit slikt ansvar. Det lovar godt ikkje berre for klimaet, men også for samarbeidsklimaet. Debatten me hadde tidlegare i veka om energimeldinga, viser òg med all tydelegheit at det vert dyrare og vanskelegare å koma i mål med dei norske klimaforpliktingane dess lenger me ventar. Å kjøpa seg fri gjennom kvotesystemet til EU er heller ingen farbar veg, m.a. fordi utslepp frå transportsektoren ikkje er omfatta av kvoteordninga. Det er òg fleire andre føringar som ligg i budsjettavtalen 2016, som skal fylgjast opp i neste budsjett. Me skal etablera Fornybar AS, eit nytt, statleg investeringsfond på inntil 20 mrd. kr, som vil vera eit målretta tiltak for å tetta eit av dei største hindera i dag for å sikra at ny, grøn teknologi maktar vegen frå laboratoriet til oppskalering, industrialisering og kommersialisering: mangelen på nok og langsiktig nok risikokapital som har rygg til å vera med på prosessar som kan ta både fem og ti år. Me må få på plass ei reell skattefrådragsordning for enøk-tiltak i eigne heimar, slik me saman lova veljarane før valet i 2013. Danmark har no etablert ein funksjonell modell og bana veg for at Noreg kan gjera det same. Venstre har lenge teke til orde for å innføra skatteincentiv, eller skattefrådrag, for langsiktige investeringar i oppstartsselskap, t.d. basert på eksisterande modellar i Sverige og Storbritannia. Regjeringa skal utgreia aktuelle modellar for Noreg og leggja dette fram i haustens budsjett. Elleve månader studiestøtte skal fasast inn med fyrste auke og utbetaling i mai 2017. Me må òg få på plass ei ordning med differensiert opphaldsbetaling og gratis kjernetid i skulefritidsordninga etter modell frå barnehagane. All forsking viser at deltaking i skulefritidsordning for dei yngste årskulla er det beste integrerings- og læringstiltaket me kan setja inn. Retten til barnehageplass bør ytterlegare utvidast til å gjelda ungar som fyller eitt år seinast innan utgangen av desember. Me må få fart på moderniseringa og effektiviseringa av offentleg sektor. Oppfylginga regjeringa har av produktivitetskommisjonen slik det går fram av revidert-dokumenta, er i beste fall ein noko famlande start. Oppdraget frå Stortinget var at regjeringa skulle koma med konkrete forslag om å redusera byråkrati og effektivisera staten i RNB. Det er ikkje fylgt opp. At byråkratiet ikkje berre aukar, men aukar urovekkjande mykje når løfta er dei motsette, bør vera rimeleg god motivasjon for regjeringa til å fylgja dette opp i 2017-budsjettforslaget. For at komande generasjonar ikkje skal sitja igjen med ei massiv rekning frå oss som styrer pengebruken og prioriteringane i dag, er me nøydde til å få oljepengebruken ned på eit meir berekraftig nivå. Det er fullt mogleg utan dramatiske fylgjer, kanskje heller tvert imot. I kvart alternative budsjett Venstre legg fram, bruker me mindre oljepengar enn det regjeringa gjer, og samstundes klarer me å frigjera monaleg meir til dei som treng det mest. Utgangspunktet burde vera godt. Begge regjeringspartia har klare programformuleringar om at veksten i offentleg sektor skal vera lågare enn veksten i privat sektor(eller BNP for Fastlands-Noreg) (eller BNP for Fastlands-Noreg) Oljepengebruken aukar med 25–30 mrd. kr kvart år. Thøgersen-utvalet, som regjeringa sette ned for å vurdera oljepengebruken, tilrår 5–8 mrd. ekstra oljekroner kvart år, ein budsjettimpuls på 0,2 pst. Gjennomsnittleg budsjettimpuls er til samanlikning i snitt 0,77 pst. med dagens regjering i førarsetet. Drivkrafta ikkje berre til Venstre, men òg regjeringspartia til å gjera noko med oljepengebruken bør slik sett vera svært god. Med tanke på at dei totale utgiftene i statsbudsjettet no nærmar seg svimlande 1 300 mrd. kr, ganske nøyaktig dobbelt så mykje som det finske når me korrigerer for kostnadsskilnadene, bør handlingsrommet til likevel å prioritera nye, nødvendige satsingar vera rimeleg bra. Me står utvilsamt overfor mange utfordringar og enorme moglegheiter, men det er ikkje noko land i verda som er betre rusta enn oss til ikkje berre å løysa utfordringane, men òg leggja grunnlaget for nye arbeidsplassar, ny industriell vekst og slik sikra framtidig velferd og handlefridom. Budsjettet i 2017 skal spegla den politiske viljen og evna dette krev. Venstre kjem til å bidra tungt i så måte. Kor lette eller vanskelege budsjettforhandlingane til hausten vert, er det primært opp til regjeringa å styra gjennom budsjettforslaget dei legg fram for Stortinget i oktober.