trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Me har i dag ei regjering som gjer det til eit poeng at ein ikkje har eit fast følgje her i huset. Som ei litt forvirra bie ein varm sommardag summar Regjeringa frå det eine partiet til det andre, og for meg verkar det ofte som om Regjeringa hentar inspirasjonen sin frå songen til Ingebrigt Davik, om jenta som ruslar fram på skuleveg, "hit eit steg, og dit eit steg". Det eine året får Regjeringa igjennom budsjettet med hjelp frå Framstegspartiet, neste år er det med hjelp frå Arbeidarpartiet, og no skjønnar eg at det til hausten igjen er Framstegspartiet som er den føretrekte partnaren. Innimellom alt dette vel ein altså å samarbeida med SV i f.eks. spørsmål om klimapolitikken, og ein får òg støtte frå SV i dag. Etter mitt syn gjev dette ei verkelegheit som er svært vanskeleg å føreseia. Saka i dag føyer seg etter mitt syn inn i eit mønster. Førre veke var det skattespørsmåla som ikkje blei avklarte. Mitt spørsmål til næringsministeren er om han føler at dagens regjering sitt "lausgjengeri" fører til føreseielege tilhøve og stabilitet for norsk næringsliv, som alle etterspør.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Det er naturleg når denne saka har fått det utfallet som ho har, at ein vil prøva å gje nokon skylda. Eg oppfattar det slik at regjeringspartia ønskjer å tildela meg svarteper. Det er komme fram påstandar i dag om at det er markeringsbehov hos meg og Arbeidarpartiet som har gjort at det ikkje har vore mogleg å få til noko i denne saka. Det vil eg på det sterkaste tilbakevisa. Eg vil faktisk også påstå at eg trur eg hadde vore ein mykje meir populær mann dersom eg i dag kunne ha gjort meg til talsmann for eit stabilt fleirtal i denne saka. Det har dessverre ikkje vore mogleg. No er det ikkje vanleg å gjera greie for dei samtalane som har vore mellom ulike parti, særleg ikkje når det ikkje har gjeve resultat. Men sidan det er blitt insinuert at eg ikkje har prøvt å få til eit opplegg, kan eg jo nemna at eg har vore hos SV fleire gonger. Ein har også teke det opp på parlamentarisk nivå, men SV gav tidleg beskjed om at dei ikkje hadde noko meir å gje på dette området. Til det kan ein seia at SV her har vore konsekvente, og ikkje lovt noko anna. Eit fleirtal med SV ville dessutan ikkje ha ført til eit breitt kompromiss, fordi det rett og slett ville ha blitt eit smalt fleirtal som hadde tvinga igjennom sitt syn. Derfor har det heile tida vore mitt ønskemål å komma fram til eit opplegg i lag med regjeringspartia. Det var tidleg klart at regjeringspartia ikkje hadde noko å gje når det gjaldt kroner og øre. Ein måtte altså finna ei løysing innanfor dagens kronebeløp. Det vil seia at Regjeringa ønskte å ta frå ein type sjøfolk og gje til ein annan. Innanfor det scenarioet hadde me altså ulike prioriteringar. Regjeringa hevdar at me har eit historisk høgt nivå på løyvingane til dette området. Det er heilt rett. Det dei ikkje tek med, er at det ikkje hadde vore slik om det hadde vore Regjeringa som bestemte. Regjeringa har kjempa med nebb og klør mot nettolønnsordninga for sjøfolk på ferjene og har også vore svært aktive for å prøva å hindra dei ordningane me fekk til for offshoreflåten. Eg er glad for at ein har droppa omkampen om offshorefartøya, men eg er sjølvsagt mindre glad for at ein no har greidd å få med seg SV på å fjerna støtteordningane til ferjene våre. Det eg opplevde, var eit ultimatum frå regjeringspartia der me i realiteten hadde ei moglegheit til å stemma for Regjeringas opplegg, som etter mitt syn ikkje var godt nok til å skapa eit varig forlik, rett og slett fordi det i det opplegget låg ei forskjellsbehandling som det ville vera vanskeleg å forklara. Når situasjonen likevel er blitt så ille, meiner eg at ein ikkje skal svartmala, og eg vil påpeika at eg ikkje gjorde det i innlegget mitt. Tvert imot trekte eg fram det som var positivt. Likevel er situasjonen for dei som jobbar på ferjene, sjølvsagt alt anna enn lys i kveld. Dei har eigentleg fått beskjed frå fleirtalet her i salen om å finna seg noko anna å gjera, og det meiner eg det må vera lov for oss som er ueinige i den politikken, å påpeika.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
I førre veke var det nokre merkelege oppslag i media om Kristeleg Folkeparti og ein ny fiskeripolitikk. Det var nokon som hadde skremt Kristeleg Folkeparti sin nye leiar ut i ein fiskebåt. Dette var sikkert ein nødvendig tur; eg reknar med at det var ein del av image-bygginga rundt hans person. Det er tydeleg at han blei inspirert av denne turen, for det var ikkje måte på kva fiskarane skulle oppnå med Kristeleg Folkeparti si hjelp. Det blei proklamert at samarbeid med næringa var svært viktig. Dette er sjølvsagt positivt, men det rimar jo svært lite med det som har vore verkelegheita. Etter mitt syn tyder det på at helseministeren ikkje har fått med seg kva som har skjedd på fiskeriministeren sitt område, for det er svært få område som har blitt ramma hardare av den nedskjeringa som regjeringspartia har gjennomført. Hadde det ikkje vore for den avtalen som Arbeidarpartiet har inngått med Regjeringa, så hadde denne sektoren nærmast vore ribba for verkemiddel. Mitt spørsmål til Molvær Grimstad er om ho trur at samarbeidsklimaet i næringa blir så godt med det som Kristeleg Folkeparti går inn for.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Går det an å splitta dei? Arbeidarpartiet vil vera med på forslag nr. 6.
Erlend Nornes (Høyre), 2004-06-15:
Saksordføraren streka i sitt innlegg under trongen for eit breitt forlik i denne saka. I media har eg sett at han har sagt at det bør kunna stå i ti år framover. Likevel vel altså Arbeidarpartiet å ikkje støtta Regjeringa sin kompetansemodell, men å vidareføra dagens ordningar og plussa på desse tilsvarande heile den ramma som Arbeidarpartiet hadde til desse føremåla då Akselsen sjølv sat i regjering. Arbeidarpartiet vel altså å satsa på ein modell som i løpet av dei ti åra han har eksistert, er endra eit tjuetals gonger, slik Akselsen sjølv sa i innlegget sitt. Synest representanten Akselsen at dette er eit godt bidrag til stabile rammevilkår for dei maritime næringane?
Erlend Nornes (Høyre), 2004-06-15:
Saksordføraren har gjennom sitt innlegg og sine svarreplikkar konstatert at det ikkje var mogleg å få til eit breitt forlik i denne saka, og han har gjeve Regjeringa heile skulda for det. Det kan då vera interessant å spørja representanten Ryan om han kan seia noko om kva saksordføraren har gjort for å involvera SV for å få til eit breitt forlik.
Erlend Nornes (Høyre), 2004-06-15:
Enoksen viste i innlegget sitt til dei ordningane som vart innførte for skipsfarten i 1996. Då vert det freistande å visa til side 80 i skipsfartsmeldinga, Vilje til vekst. Figuren viser at i løpet av dei tre åra Senterpartiet sat i regjering sist, vart støtta til sjøfolk år for år redusert frå 471 mill. kr pr. år til 307 mill. kr i det siste statsbudsjettet som Senterpartiet var med på å leggja fram. Kva truverd meiner då Senterpartiet å ha, når dei skuldar denne regjeringa for å vera for passiv når det gjeld å styrkja rammevilkåra for norsk maritim næring?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Saksordføreren har til mediene uttrykt fortvilelse over at vi ved behandlingen av denne skipsfartsmeldingen ikke klarer å skape ro og stabilitet for norsk skipsfartsnæring. Han har også uttrykt at det er fortvilet at ferjerederiene nå vil utfases, og at man ikke klarer å finne en løsning for kystfarten og for andre fartøyskategorier. Vi har hatt en rekke utredninger, bl.a. forskningsprosjektet European Maritime Benchmark, som viser at hvis vi ikke bedrer rammebetingelsene i Norge, vil veksten i de andre europeiske skipsfartslandene være langt større. Aktørene i Norge vil i større grad virke der veksten finner sted, og der avgjørelsene fattes. Mitt spørsmål til saksordføreren blir: Hva tror han, med den bakgrunn han har ved å ha vært saksordfører, at de langsiktige konsekvensene og virkningene for norsk skipsfart nå blir hvis denne innstillingen blir stående?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Det skipsfartsorganisasjonene ber om gjennom sin overbygning Maritimt Forum, er å harmonisere rammebetingelsene, få de samme betingelsene som europeiske konkurrentland. Så skal de ta opp kampen, brette opp skjorteermene og gjøre resten av jobben selv. De er temmelig sikre på å vinne, fordi Norge ennå er verdensledende på kompetanse innenfor skipsfart. Men dette ønsker ikke Høyre. Næringslivsvennlige Høyre ønsker ikke å hjelpe dette området, som kanskje er det eneste, eller i hvert fall ett av få, der vi er verdensledende på kompetanse, og der vi har mange arbeidsplasser. Jeg forstår ikke dette, for, også teoretisk, som professor Torger Reve på Handselshøyskolen BI sier, hvis vi subsidierer eller gir støtte til ett element i denne klyngen, er denne klyngen totalt sett så lønnsom og er den som står for nest mest verdiskaping i Norge etter olje og gass. Da jeg satt sammen med Gabrielsen i næringskomiteen, kjempet han for refusjonsordninger. Hvorfor har Høyre forandret sin innstilling til norsk skipsfart og maritim sektor?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Jeg vil henlede oppmerksomheten på våre merknader i innstillingen. Det er riktig at Kommunal- og regionaldepartementet har lagt denne utlendingsforskriften ut på høring. I den saken og når det gjelder selve skipsfartsmeldingen, som vi behandler her i dag, ønsker vi å høre alle instanser på begge sider, enten det er Sjømannsforbundet og tilsvarende organisasjoner, eller Rederiforbundet og andre næringsorganisasjoner. Når vi har fått alle høringer inn, skal Fremskrittspartiet ta sitt standpunkt. Men det skal vi gjøre balansert og på bakgrunn av at vi har hørt alle i det norske demokratiet som blir berørt av denne saken.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Jeg har ett minutt. Å bruke offentlige midler til å være med og konkurrere om verdifulle biter av norsk næringsliv: Kraftsektoren som en evigvarende ressurs skaper utrolige verdier for Norge og vil skape enda større verdier i fremtiden. Når det gjelder infrastruktur og veier, er det investeringer Norge må ta i alle fall, men tar vi dem nå, kan vi utnytte disse mulighetene i lengre tid enn om vi tar investeringene i løpet av ti-femten år. Det er god økonomi og står for god verdiskaping. Når det gjelder skipsfarten, vil vi gi de samme rammebetingelser som fattigere skipsfartsland i Europa. Men de har skjønt én ting: Skal de overleve med en høy levestandard, må de bygge seg opp innenfor maritim sektor. I Lisboa-traktaten ønsker man å ha disse virkemidlene til 2011 for å suge til seg kompetanse og verdiskaping. Det burde Norge også være våken for, før det er for sent!
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
"Konkurransedyktige betingelser", sa statsråden. Ja, mon det! Det er to viktige pilarer her som betyr noe for sjøfolkene og skipsfarten spesielt. Den ene er skattepilaren, og ingen kan vel med hånden på hjertet si at det er forpliktende formuleringer totalt sett når det gjelder tonnasjeavgift og formuesskatt som sikrer rederiene i forhold til investeringer. Vi har heller ikke fått lovfesting når det gjelder nettolønnsordninger, som man har i Sverige og Danmark, og tar som en selvfølge der. Det er altså milevid forskjell på norske rammebetingelser og europeiske rammebetingelser. Men på ett område spesielt er det positivt, og det er når det gjelder tonnasjebeskatningen. Der går Regjeringen inn for å legge seg på europeisk nivå. Men jeg vil spørre statsråden direkte: Hvordan er det med innretningen? I Europa har man bygd på den hollandske modellen, selv om det også der er noe forskjeller, men ordningen er mye mer fleksibel. Vil man kunne gi noen signaler til dem som skal lese skipsfartsmeldingen nå, om tonnasjebeskatningens innretning? Blir den harmonisert?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Vi er nå på tampen av denne debatten om skipsfartsmeldingen. Det vil være vanskelig for et hvilket som helst parti, med hånden på hjertet, å gjøre en realistisk oppsummering. Vi må vel alle være enig i at med det som ligger i meldingen, vil fremtiden for norsk skipsfart være preget av stor usikkerhet. Nå blir det opp til dem som ønsker å satse ute, å bruke egne penger, enten ved å videreføre skipene og installasjonene på norske hender eller ved å satse på norske sjøfolk med den forringelse av ordninger som vil bli resultatet av denne behandlingen. Norsk skipsfart er historisk inne i en negativ trend. Vi vet at store norske rederier kjøpes opp. Bergesen, et av verdens største tankrederier, er kjøpt opp av et shippingfirma i Hongkong, og etter det kjøpet har rederiet tjent enorme pengebeløp. Vi vet også at verdens største rederi for bøyelastere - Navion - er kjøpt opp av Teekay i Canada. Dette er en negativ trend. Den usikkerheten som er skapt ved de vedtakene som skal fattes her i kveld, tror jeg neppe vil være en forbedret situasjon eller noe håp for dem som skal foreta investeringer, som skal kjøpe og selge og sørge for norsk maritim virksomhet. Jeg ønsker å kommentere noen av innleggene. Først til representanten Slungård. Det er stor forskjell på å bruke og å forbruke statens midler. Beviselig står norsk skipsfart for den nest sterkeste verdiskapingen i Norge, med 40-50 milliarder kr i verdiskaping hvert eneste år. Så ved å satse litt av offentlige midler på denne sektor, forsøke å nærme oss det man gjør i EU, har man en enorm kompetanse og verdiskaping. Det er stor forskjell. Så til representanten Arnesen, som er tidligere sjømann. Jeg hadde ikke ventet at man skulle begynne å kritisere Fremskrittspartiet. Siden jeg var saksordfører i forbindelse med siste skipsfartsmelding i 1996, har vi alltid stått for det vi har lovet. Og når det gjelder spørsmålet om arbeidstillatelse på kysten, må vel også Arbeiderpartiet akseptere at vi trenger tid til å høre alle høringsinstanser og få trekke de konklusjoner vi ønsker. Det er jo ansvarlig å gjøre det og ikke fatte forhastede slutninger. Så til SV og representanten Djupedals uttalelser om å fjerne nettolønnsordningene. Det vil ikke hjelpe norske hoteller. Det som da vil skje, er at fergerederiene har to alternativer: De kan flagge ut til bekvemmelighetsflagg og få utenlandske mannskaper, eller de kan flagge ut til Sverige og Danmark og få nettolønnsordninger med de mannskapene som følger av det. Color Line satser veldig mye på turisme og gjør det profesjonelt.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Landbrukssektoren setter en del negative rekorder om dagen, skal vi stole på hovedstadsmediene. Vi har de høyeste matvareprisene i hele Europa og har til og med gått forbi Island og Sveits. Vi har de største overføringer pr. bonde, bare forbigått av Sveits, og vi har mange misfornøyde bønder, som holder seg for nesen når de godtar jordbruksavtalen. Prisutviklingen i Norge på matvarer er høyere enn den generelle prisutviklingen, og prisforskjellene til Europa øker. Statsråden har tidligere i år lovet å foreta marginundersøkelser på prisutviklingen i alle ledd av matvarekjeden. Hvis det nå viser seg som resultat at en del ledd har urimelig økte marginer, hvordan vil statsråden håndtere dette? Hvis det skal ha noen hensikt å presentere en marginundersøkelse, må man også gjøre noe med det når man avdekker resultatene.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
I 14 år har Stortinget snakket om at reintallet er altfor høyt i forhold til beitegrunnlaget, men situasjonen har blitt verre og verre. Jeg skal sitere fra en replikkrunde jeg hadde med statsråden da vi behandlet reindriftsavtalen for to år siden, hvor statsråden sa: "Jeg kan forsikre både representanten Hedstrøm og Stortinget for øvrig om at jeg er veldig opptatt av at vi nå klarer å opprettholde det tempoet - minst - som det her er lagt opp til, og at det fra Stortingets side ikke kan aksepteres at utøverne i reindriftsnæringen ikke nå følger opp disse prosjektene som vi iverksetter. I så fall må vi vurdere en hardere linje" Og videre: "La dette være en løftet pekefinger". Dette var altså for to år siden. Jeg synes det er omtrent i stil med hva statsråden sier i dag. Skal vi ha den samme debatten til neste år, eller kan vi nå være rimelig sikre på at de virkemidlene som Regjeringen nå setter inn for å få ned reintallet, vil virke? Kan statsråden gå på talerstolen og si noe konkret om hvordan Stortinget skal tro på at det virker bedre enn det som har vært gjennomført?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Fremskrittspartiet også.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Vi støtter forslaget.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Eg er veldig overraska over representanten Akselsen sitt innlegg i forhold til det å få til eit breitt forlik, for saksordføraren veit at det ikkje er riktig, det som han seier, at regjeringspartia ikkje har hatt vilje til å samtale. Det vi har sagt, er at vi ikkje har meir pengar enn det som ligg inne i ramma frå før av. Og på Stortinget er det ikkje fleirtal for å bruke meir enn 1 milliard kr, som er tre gonger så mykje som det Arbeidarpartiet var med og brukte da dei sat i regjering. 1 milliard kr er eit kjempehøgt beløp. Så om Akselsen verkeleg ville ha samarbeidd for å få til eit kompromiss, ville han ha sett at det ikkje er fleirtal for å bruke meir pengar. Vi var villige til å diskutere innhald og omprioriteringar, men skjønte at Arbeidarpartiet var meir opptekne av eigenprofilering enn av å få til eit kompromiss. Sidan Akselsen er oppteken av stabilitet: Kva med å redusere og på sikt avvikle f.eks. formuesskatten, som vil bety veldig mykje for denne næringa?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Det som har blitt meg fortalt, er at det forslaget som Arbeidarpartiet har lagt fram her, vil koste om lag 300 mill. kr meir enn det som Regjeringa har lagt fram, og det som ligg inne i stortingsmeldinga frå før av. Derfor er det litt merkeleg at Arbeidarpartiet i tolvte time kastar inn dette forslaget i staden for å ta utfordringa vår, når ein veit at regjeringspartia ikkje har meir pengar å bruke, og når vi tidlegare har invitert Arbeidarpartiet til ein dialog for å omprioritere innafor ramma for å oppnå ei brei semje og eit breitt forlik. Men det er òg ting det er semje om - sidan det blei påpeika. Det er semje om reiarlagsskattordninga, om at det skal brukast 1 milliard kr til sjøfolk, om omlegginga av maritim utdanning, om verdien av forsking og innovasjon i den maritime næringa, om utvidinga av NIS til norsk sokkel og NIS som konkurransedyktig register, om nettolønn til offshoreflåten i NIS, og om å vidareføre den ordninga som vi har i dag. Ein del område er det semje om, men eg kunne ønskje at Arbeidarpartiet hadde vist større vilje til å få endå breiare semje.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Eg og representanten Lodve Solholm kjem frå eit flott fylke, Møre og Romsdal, der denne industrien og denne næringa er veldig sterk. Sjølvsagt lyttar vi til næringa. Før Ansgar Gabrielsen la fram Regjeringa si melding, hadde òg han reist land og strand rundt og lytta til næringa sine utfordringar. Det som Regjeringa har fremma med kompetansemodellen, er breitt forankra i store delar av næringa. Men så er det slik at ein gjerne vil ha enda meir pengar til enda fleire grupper enn det som Regjeringa har lagt opp til. Eg kan godt dele ønsket om å ha enda meir pengar å fordele, men vi må halde oss til ei ramme. Framstegspartiet kunne ha vore med på å omprioritere innafor ramma, men det var det òg nokre belastingar med, så Framstegspartiet har ikkje vore interessert i det, men flaggar sine primærstandpunkt. Framstegspartiet sa tidlegare at dei ville bruke 75 milliardar kr meir på samferdsle, og i går ville dei bruke 30 milliardar kr meir til Statkraft. Eg veit ikkje kor mange milliardar kroner meir dei vil bruke før veka er gått!
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Først til representanten Akselsen, som følte at han kanskje fekk litt mykje "trøkk" her. Men det er klart at når Akselsen i sitt hovudinnlegg rettar såpass mykje skyts mot regjeringspartia og òg sende ut ei pressemelding da innstillinga blei lagd fram, der hr. Akselsen er oppgitt over regjeringspartia sin totale mangel på forhandlingsvilje og vilje til forlik, er min intensjon å peike på at det faktisk ikkje er riktig. Det veit òg representanten Olav Akselsen. Så kan vi sikkert bruke mykje tid på å diskutere her, men vi har hatt vilje til å forhandle, og vi har hatt vilje til å omprioritere. Det er heilt riktig at vi har hatt ei ramme å ta omsyn til, men Arbeidarpartiet kunne ha vore med og påverka innafor ramma om dei hadde vilja. Men eg trur det er viktig å seie, som Ivar Kristiansen òg var inne på i sitt innlegg, at her er ganske mykje positivt også for skipsfartsnæringa. Stortingsmeldinga heiter "Vilje til vekst - for norsk skipsfart og de maritime næringer", og er eit godt utgangspunkt. Dei fleste partia vil ha ei god og sterk maritim næring i Noreg. Det er litt ulik innfallsvinkel til korleis ein skal løyse dette, men eg meiner at næringa har grunn til optimisme. Som vi ser i media, er det òg reiarlag som seier dei vil flagge tilbake til Noreg, ut frå dei signala som er komne. Eg trur vi alle har ei felles oppgåve framover i å stå på i fellesskap og sikre best moglege rammevilkår for næringa og halde oppe dei løfta som vi har gitt her i dag. Eg har god tru på at vi kan greie å kome fram til konstruktive og gode løysingar for denne utruleg viktige næringa som skipsfartsnæringa er, ut frå kor mange arbeidsplassar og kor mykje verdiskaping ho bidreg med i Noreg. Til slutt vil eg seie at det er grunn til optimisme. Så gjeld det ei lita stemmeforklaring, for å ta det med det same. Kristeleg Folkeparti, og eg går ut frå at det gjeld alle regjeringspartia, vil stemme imot alle mindretalsforslaga. Det betyr ikkje at vi er ueinige i alt som ligg der. Det kan vere element som kan vere positive, og som vi òg kan vere delvis einige i, men som vi ikkje finn grunn til å instruere Regjeringa i. Når det gjeld romartalsforslaga, vil vi sjølvsagt stemme for forslag nr. 1 og romartalsvedtak IV, men resten vil vi stemme imot.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Representanten Bendiks Arnesen har retta ganske sterk kritikk, spesielt mot Kristeleg Folkeparti, i samband med fiskeriavtalen og oppseiinga av han. No var det slik at då avtalen om revidert nasjonalbudsjett blei inngått, var Arbeidarpartiet innforstått med at vi kom til å fremme dette forslaget i ei anna sak. Det finst jo forskjellige former for avtalar som er gjorde her i huset som har strekt seg over lengre tid enn eit budsjett gjer, men i denne saka blei det ikkje gjort nokon avtale, og Arbeidarpartiet visste om det. Så litt i forhold til den krisemaksimeringa som har vore. På 1990-talet var fiskeriavtalen på 3 milliardar kr, og i dag er han på rundt 50 mill. kr. I Dagbladet i dag uttaler ein til Regjeringa: "Snu, eller gå av", og at Arbeidarpartiet og SV meiner at Ludvigsen sitt grep rammar busetjing og sysselsetjing i distrikta: "Resultatet kan bli nedlegging av fiskeribedrifter i Nord-Norge." Dette er krisemaksimering. Ser ikkje representanten Arnesen det?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Kristeleg Folkeparti vil framleis ha ein offensiv fiskeripolitikk og samarbeid med næringa. Eg trur at ved å rette søkjelyset mot desse områda - selfangst, føringstilskott og andre ting som kjem på statsbudsjettet - kan vi faktisk få meir politisk debatt i Stortinget om utfordringar for næringa. Eg trur ikkje næringa blir skadeskoten av at fiskeriavtalen blir sagd opp, men eg trur at vi kan få enda meir og enda betre konstruktive debattar her i Stortinget. Når det gjeld partileiaren sin båttur, var ikkje det tilfeldig. Vi har jobba grundig med ein rapport spesielt i forhold til tiltakssona i Nord-Troms og Finnmark, om utfordringar som er der. Ut frå denne rapporten har Kristeleg Folkeparti utarbeidd ein rapport som går på fiskerinæringa og utfordringane der, som vi har gått inngåande inn i og jobba målretta og konkret med. Denne rapporten kan hr. Akselsen godt få ein kopi av, så han ser at dette ikkje er tilfeldig. Vi er veldig glade for at partileiinga vil engasjere seg i fiskeripolitikk, for det er faktisk ei enormt viktig næring for landet vårt.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Dersom representanten Elvik trur at Kristeleg Folkeparti sit defensivt på sidelinja i fiskeripolitikken, tek ho grundig feil. Eg meiner at opposisjonen her krisemaksimerer unødvendig. Og det er klart at når ein i Dagbladet framstiller det omtrent som om dette vil føre til nedlegging av fiskeribedrifter i Nord-Noreg, er ein då med på å setje spørsmålsteikn ved om ein verkeleg stikk fingeren i jorda og ser kor mykje dette dreier seg om. Det er mange måtar ein kan ha samarbeid med næringa på. Ein kan gå over på ulike område, og Fiskeridepartementet kan samarbeide med næringa sjølv om ein ikkje har ein fiskeriavtale. Og ein ser at beløpet endrar seg - 3 milliardar kr var beløpet tidleg på 1990-talet, og no er det på rundt 50 mill. kr. Ein ser at dette er ei dramatisk endring, og vi bør vere stolte over at vi har ei så flott fiskerinæring som eksporterer og står for mykje verdiskaping. Så er det utfordringar, og dei tek vi på alvor. Det er ingenting som tilseier at vi ikkje skal vere offensive i forhold til desse områda som i dag er med i fiskeriavtalen.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Det siste som representanten frå SV sa, er ikkje heilt riktig. Men det reknar eg med at fiskeriministeren kjem inn på litt seinare. Det seier seg sjølv at når beløpet har vore på 3 milliardar kr og no har gått ned til rundt 50 mill. kr, så har intensjonen med fiskeriavtalen blitt oppfylt. Så kan det vere forskjellige måtar å samarbeide med ei næring på, men ein kan ikkje halde fast på alt slik som det har vore, fordi ein har hatt tradisjon i så og så mange år for å ha ein fiskeriavtale som kan vere moden for å endrast. Det å få debatt her i Stortinget om kor mykje tilskott vi skal gi til selfangst, trur eg faktisk er bra for fiskerinæringa. Eg trur at vi manglar noko av den levande fiskeripolitiske debatten i salen, og det å få fram meir kva vi skal bruke desse pengane på, trur eg er sunt for næringa, og eg trur også det er sunt for Stortinget. Det er ikkje noko gale med fiskeriavtalen i seg sjølv, men det er eit spørsmål kva type avtalar ein skal ha framover, kva det er som er mest formålstenleg. Og eg trur ikkje at næringa kjem dårlegare ut av dette.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Representanten Bendiks H. Arnesen beveger seg vel innenfor terminologien "valgløfter". Det kunne ha vært interessant å føre videre en diskusjon med Arbeiderpartiet under dette temaet, men jeg tror Bendiks H. Arnesen gjør seg til talsmann for en feilaktig oppfatning hvis han mener at det her ligger forslag til brutale kutt i den foreslåtte meldingen og i komiteinnstillingen. Det er ikke riktig. Det vi foreslår, er en annen prioritering innenfor samme bevilgningsrammer som - jeg bare gjentar - ligger på et historisk høyt nivå. Det kan ikke anses for å være kutt. I tillegg vet sannsynligvis representanten Arnesen at vi fremmer forslag på skatte- og avgiftsområdet som først og fremst vil komme til å treffe norsk maritim sektor best av alle for fremtiden.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg tror det må være en stor misforståelse, det representanten Hedstrøm nå gir uttrykk for, at det er den oppfatningen som han mener partiet Høyre representerer. Det vi foreslår, er jo en kompetansemodell som representanten Hedstrøm vet har fått svært god omtale innenfor det maritime miljø, fra Rederiforbundet, Maritimt Forum, pluss at en rekke rederier har gitt klart uttrykk for at dette anses å være svært positivt. Det betyr at man kan ikke prioritere alle om bord, men man må prioritere det som er grunnlaget for ha et nav, en cluster, med utgangspunkt Norge, for å drive internasjonal virksomhet. Nettolønn til alle vil sannsynligvis ikke kunne være konkurransedyktig likevel, innenfor alle områder. Særlig tenker jeg da på NIS-flåten som sådan. Men det å gi uttrykk for at vi svikter norsk maritim sektor, er en totalt feilaktig oppfatning. At vi prioriterer, i motsetning til det Fremskrittspartiet er i stand til, burde ikke overraske noen.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg tror at replikkrunden bare viser at Regjeringens forslag har store muligheter til å bli gjeldende politikk for norsk maritim sektor fremover. Jeg tror at når man gir seg i kast med å stille spørsmål til oss om hva som skal til for å prioritere høyt nok, er svaret for det første at vi må kunne prioritere det som er viktigst av alt. Vi må kunne rangere. Skal vi velge innenfor våre naboland, innenfor EU, må vi ikke bare shoppe på øverste hylle. Det kunne være fristende å følge representanten Enoksens resonnement, men da må vi gjøre det fullt ut, og da er jeg ikke sikker på at vi har Senterpartiet med lenger. Skulle vi eksempelvis ta med på kjøpet EUs landbrukspolitikk eller politikk på andre områder, er jeg ikke sikker på at vi får den brede samling om disse spørsmål som Enoksen etterlyser.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Selv om vi fortsatt er tidlig i uken, registrerte jeg i går at Fremskrittspartiet nok kunne tenkt seg et kraftfond, et statlig sådant, i størrelsesorden oppimot 30 milliarder kr. I dag har Fremskrittspartiet foreslått å bruke 75 milliarder kr mer enn det som var Regjeringens forslag, ved behandlingen av Nasjonal transportplan. Så mitt spørsmål til representanten Hedstrøm blir: Blir det penger igjen til å finansiere Fremskrittspartiets valgløfter til norske sjøfolk når bare ukens løfter hittil er innfridd?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Mitt råd til Kystpartiet er at de kanskje starter med å lese hva Norges Fiskarlag har uttalt når det gjelder nettolønn. Det kunne ha vært en god start før man gyver løs som man gjør i dagens debatt, med et så vidt høyt og langt sprang. Det andre jeg vil si, er at Fremskrittspartiet må finne seg i at man, når det fra det hold kommer en skyllebøtte om såkalt manglende oppfølging, tillater seg å stille spørsmål om hvorvidt Fremskrittspartiet har penger igjen til norske sjøfolk, når man på ønskelisten i går hadde 50 milliarder kr. Jeg tok dessverre ikke nok i, det var ikke 30 milliarder kr man hadde, det var 30 milliarder til kraftfond, og så var det bortimot 20 milliarder til skattelettelse til petroleumssektoren - pluss dagens bud på 75 milliarder i økte kostnader til transportsektoren. Og vi er i denne uken bare kommet til tirsdag! Når Akselsen føler seg som svarteper i denne saken, er det selvfølgelig et galt bilde. Det er ingen som må påta seg den rollen i denne debatten. Men jeg tror vi gjør norsk maritim sektor, norsk maritim næring, en bjørnetjeneste når vi er i ferd med å henge en sørgeramme rundt denne debatten. Det kan ikke beskrives som noe annet enn at man ikke har nådd opp, verken til eget eller andres ambisjonsnivå. Og når det brukes begrep som "desto større var skuffelsen", og "det er bare smuler igjen", henger ikke dette i hop med den virkelighet som denne saken er forbundet med. Det er en melding som trekker opp noen prinsipielle retningslinjer som jeg har en følelse av i stor grad har oppslutning i denne sal, og, jeg gjentar, som får en bevilgning fra den norske stat som er historisk høy. Akselsen og andre vet at det som foreslås på dette nivået, skal videreføres. Mer interessant er de forventningene som bl.a. representanten Akselsen setter til Arbeiderpartiet, om at man vil være i stand til å øke dette historisk høye nivået i tråd med de forslagene som er lagt frem her i dag. Én ting er at man passerer ca. 300 mill. kr mer, det andre er hva tallet på skatte- og avgiftslettelser måtte innebære. I tillegg vil det jo bli svært interessant. Jeg tror at av hensyn til norsk maritim næring, er det antakelig på tide å finne en noe mykere landing på denne debatten enn noen gjør forsøk på.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Saksordføreren har på en ryddig og grei måte redegjort for arbeidet i komiteen. Jeg har bare et par merknader som jeg synes det er viktig å fremføre overfor norsk reindriftsnæring, som på mange måter er en syklisk næring som svinger opp og ned, og som gjerne kan sammenlignes med en del andre næringer, men som har sine helt spesielle særpreg. Jeg vil, i likhet med saksordfører, særlig rette oppmerksomheten mot ett forhold som gjelder denne næringens markedssituasjon og det forhold at statsråden grep inn i situasjonen før jul og sørget for at avsetningen kom i gang igjen. Hele denne næringen består av et slags paradoks når vi har markedssituasjonen som bakgrunn. Reineierne ønsker å levere produkter som de har massevis av, samtidig som vi har en sluttbruker som strutter av iver etter å kjøpe reindriftsnæringens produkter, og så ser vi at innimellom denne situasjonen svikter det. Da er man nødt til å rette søkelyset mot de aktørene som har fått et hovedansvar for å sørge for bærekraften i reindriftsnæringen, nemlig at det er noen som kjøper deres produkter, varer og tjenester, og at vi har noen ledd imellom dette som har et ansvar for at markedssituasjonen i større grad fungerer og harmonerer, enn det som har vært tilfellet hittil. Jeg er svært glad for at landbruksministeren har tatt fatt i dette forholdet, som også går ut på å studere distribusjonsledd og det ansvaret som Landbrukssamvirket har på dette området. Det er nokså klart for meg at dette blir venstrehåndsarbeid, ikke primærarbeid, fra Landbrukssamvirkets side. Da er vi nødt til å gjøre det som er mulig innenfor avtalens ramme, for å komme frem til at det må være flere, andre og kanskje nye aktører som skal få en ny rolle sammen med eksisterende aktører. Skal vi lykkes med denne næringen, og skal vi lykkes med samisk kultur og utvikling, må vi ha en vilje til å se på reindrift på samme måten som vi ser på all annen næringsvirksomhet. Hvis ikke gir vi denne næringen en ryggsekk som den aldri vil være i stand til å bære med seg videre. Jeg tror også at vi har gitt reindriftsnæringen en tung ryggsekk å bære, for vi har satt likhetstegn mellom reindrift og samisk kultur. Storsamfunnet forventer at denne næringen skal drive i morgen på samme måten som man gjorde for 250 til 300 år siden, fordi dette er i tråd med vårt tradisjonelle kulturbegrep. Jeg tror vi har nok dokumentasjon til å se at denne næringen klarer ikke alene å bære videre den samiske kultur og utviklingen i Finnmark med denne tunge ryggsekken med seg. Hvis ikke verdiskapingsbegrepet får en større plass innenfor reindriften, er jeg redd vi får en evigvarende diskusjon rundt begrepet statsstøtte som har et islett av en stigmatiserende holdning overfor hele den samiske befolkning. Vi har en plikt på oss til å rydde opp i dette begrepet. Jeg er glad for at begrepene markedstenkning, markedsadgang og markedsføring har fått en langt større plass innenfor reindriftsnæringen enn tidligere, og det håper jeg bare er en begynnelse på den videre ferd.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg slutter meg til saksordførerens oppfatning av viktigheten av Dokument nr. 8-forslaget, som egentlig har en god timing i dag, fordi det meget tungt sammensatte Grønnevet-utvalget leverte sin innstilling i dag og har vært nokså konkret med hensyn til forslag på punkter som kan bidra til å styrke norsk fiskerinærings ramme- og arbeidsvilkår for årene fremover. Jeg slutter meg også helt og fullt til det som saksordføreren har sagt, med hensyn til å drive nytenkning. Det føler jeg at Grønnevet-utvalget i stor grad har bidratt til i dag. Men det stiller også et krav som må berøre oss alle sammen, når vi til syvende og sist får dette til behandling, om at vi evner å legge bort gammelt tankegods og også selv bidrar i det nyskapings- og nytenkningsarbeidet som saksordføreren etterlyser. Så gir saksordføreren uttrykk for at han ikke i sin villeste fantasi kunne ha forutsett at spørsmålet om oppsigelse av fiskeriavtalen ville bli tatt opp ved denne anledningen. Det kan han godt ha rett i, men det kan ikke ha kommet som noen overraskelse at dette spørsmålet bringes til torgs. Det har kun en praktisk foranledning, i og med at Stortinget avslutter det praktiske arbeidet i denne sesjonen nå i løpet av få dager, og vi så det slik at det var mest hensiktsmessig å fremme det i en sak som dette. Jeg tror at SV gjør Arbeiderpartiet urett hvis man legger noen skyld for denne type behandling på Arbeiderpartiet. Man kan neppe klandre dem for dette forslaget - som jeg herved tar opp på vegne av mindretallet, Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti. Det lå ikke noe annet i budsjettavtalen med Arbeiderpartiet enn at dette spørsmålet ikke skulle behandles i forbindelse med innstillingen til revidert nasjonalbudsjett. Men hele Stortinget visste at forslaget ble fremmet i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Og det er korrekt som representanten Arnesen sier, at det ikke er noe parti som kan forhindre oss eller andre i å fremme et hvilket som helst forslag, jf. dette forslaget, i en hvilken som helst annen relevant sak som har med dette arbeidet å gjøre. Jeg tror også man skal være veldig forsiktig i forhold til at man fremmer forslag om å si opp fiskeriavtalen, med å gi noen slags forhåndsdom om hva dette kan medføre for norsk fiskerinæring. Da tror jeg man er på fullstendig ville veier, og jeg tror man gir seg i kast med en beskrivelse av norsk fangstnæring i særdeleshet som det overhodet ikke er dekning for. Man må i hvert fall ikke gjøre et forsøk i denne behandlingen på en slags elendighetsbeskrivelse, for det tror jeg det er få innenfor næringen som kjenner seg igjen i. Til slutt vil jeg bare si på vegne av, tror jeg, alle de tre partiene som står bak forslaget, at vi akter å ha et meget nært, godt og konstruktivt samarbeidsforhold til alle organisasjonene i norsk fiskerinæring, uavhengig av behandlingen av dette forslaget.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Nå så jeg faktisk en uttalelse fra lederen av Norges Fiskarlag der han klart gav uttrykk for at han ikke var overrasket over at dette forslaget dukket opp. Jeg bare gjentar at jeg tror det er på tide å få norsk fiskeripolitikk og de politiske forslag inn til behandling i denne salen. Vi har sett, hvis vi går inn i oss selv og er litt ærlige i dette spørsmålet, at de siste års forhandlinger rundt fiskeriavtalespørsmål, eller mangel på avtale, neppe har vært noe konstruktivt bidrag til å fremme norsk fiskerinæring. På den annen side er ikke dagens forslag noe bilde på at vi kommer til å dempe ned vårt engasjement, enten det er for lineegningssentral, sjøpattedyrfangst, føringstilskudd eller hva det måtte være som måtte være aktuelt å ha inn i et videre samarbeid mellom storting og norsk fiskerinæring.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg synes det er litt kuriøst at man dreier spørsmålet om norsk fiskerinærings rammer og arbeidsvilkår til de høyder, enten vi snakker om 30 mill. kr eller om 60 mill. kr, at det blir et spørsmål i en avtale mellom norsk fiskerinæring og staten. For det er ikke der rammevilkårene for norsk fiskerinæring hører hjemme eller bør høre hjemme. Jeg forstår meget godt dem som gir uttrykk for overraskelse, sågar også stor overraskelse, men jeg forventer også at man legger litt bånd på seg selv og ikke sier at man er vanvittig overrasket over at et slikt forslag dukker opp. Det helt avgjørende for oss var å få presentert dette i en hensiktsmessig form nå helt i sluttfasen av arbeidsuka i Stortinget. Om det kunne vært gjort på en annen måte, i form av et Dokument nr. 8-forslag, skulle jeg mer enn gjerne vært med på å diskutere. Men substansen og realiteten i dette forslaget får vi rimelig tid til å komme tilbake til.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg har i hvert fall ikke ment å ta lederen av Norges Fiskarlag til inntekt for vårt syn. Det jeg derimot gjorde et forsøk på å presentere her, var en uttalelse fra lederen av Norges Fiskarlag der han gav uttrykk for at han ikke var overrasket. Jeg tror faktisk at det er noe i nærheten av det jeg gav uttrykk for. Men det som jeg mener er overmåte viktig, er at vi i større grad får fordelingspolitikken hva angår norske fiskerier, inn i denne salen. Det må være bakgrunnen, ikke bare det at det er en forhandlingssituasjon mellom en regjering og en organisasjon som skal være ledetråd og først og fremst gi de mest presserende prioriteringer innenfor det fiskeripolitiske området, som jeg føler det har vært. I de siste årene har vi sett at det har vært svært, svært stor avstand mellom tilbud og krav. Vi har mistet fokus her i salen på de viktige områdene innenfor norsk fiskeripolitikk.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Høyre hadde tidligere sterke formuleringer når de omtalte tidligere regjeringers manglende innsats for skipsfarten og norske sjøfolk. Høyre kritiserte i sterke ordelag at ordningen var for dårlig, og partiets leder skrev brev til fagorganisasjonene og sa at bare Høyre kom i regjering, skulle det bli bedre rammevilkår og bedre forhold for norske sjøfolk på norske skip. Hva er det som har endret seg så mye at Høyre nå kutter i rammevilkår som de før ville forbedre? Høyre hadde hatt større rammer til rådighet for å gjøre situasjonen bedre hvis de hadde ønsket det. Det vet også representanten Kristiansen.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Det virker som om statsråden var mer opptatt av norske sjøfolk før han ble statsråd. Etter min mening har statsråden nå invitert til grep som vil svekke mulighetene for norske arbeidsplasser på norske skip. Statsråden snakker mye om det å eie og drive, og om skatt. Men han snakker mindre om sjøfolk som ikke har sertifikater. Tror statsråden at de endringer som nå gjøres for skipsfarten, vil skape rekruttering og flere arbeidsplasser til sjøs, eller føler statsråden nå at han svikter norske sjøfolk, spesielt ut fra sitt tidligere engasjement for norske sjøfolk?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Jeg skal ikke bidra til å dra ut denne debatten. Jeg har bare lyst til å si til representanten Hedstrøm når han uttrykker skuffelse over mine utsagn: Det jeg tror norske sjøfolk er skuffet over, er at Fremskrittspartiet ikke vil ta avstand fra endringer av forskrifter som gjelder arbeidstillatelse. Det er åpenbart at dette vil åpne konkurransen enda mer, og jeg tror det er mange som er skuffet over at Fremskrittspartiet ikke står fast ved sin støtte til norske sjøfolk. Det er nå vi skal stemme over dette, og jeg konstaterer at Fremskrittspartiet stemmer imot å stoppe de endringene. Det har vært mye diskusjon om ferjenes konkurranse med norske hotell. Det er vel i virkeligheten slik at disse ferjene genererer trafikk til norske hotell og ikke fra norske hotell. Jeg vil tro at det må være bedre at vi har norske sjøfolk på disse ferjene enn at vi har utenlandske. Så til Djupedal: Næringen har ikke gjort seg avhengig av slik støtte - den har de fått på grunn av den konkurransesituasjon som er utenfor landets grenser. Dette gjelder ikke skattelettelser til de rike, det gjelder å beholde vanlige norske sjøfolk på norske skip. Det gjelder ikke minst distriktsarbeidsplasser - arbeidsplasser i alle norske kommuner, uansett hvor de måtte ligge hen. Det gjelder også, ikke minst, å sikre en sterk maritim virksomhet langs hele kysten. Jeg vil si det så sterkt at jeg tror Djupedal og SV har misforstått dette. Det dreier seg ikke om at vi skal subsidiere rederiene, men det dreier seg om å holde norske sjøfolk på norske skip.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Representanten Solholm framstiller det som at det bare gjelder et beløp. Dette dreier seg ikke bare om et pengebeløp, det dreier seg også om en viktig samarbeidsavtale, noe Fiskarlaget selv skriver i sin pressemelding, som vi fikk tilgang på i dag. Det er helt åpenbart at det i denne avtalen har ligget et viktig samarbeidsmoment, og det er også slik at det framover kan være aktuelt at også de beløpene som ligger inne, kan bli økt. Men jeg vil jo si at hvis man mener å ville opprettholde pengene i avtalen, hvorfor begynner man da med å kutte garantilotten, samtidig som man foreslår å fjerne avtalen?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Det er vel ingen gitt i en budsjettavtale å gjøre en så sterk avtale at man nekter avtalepartene å fremme forslag i Stortinget. Jeg tror ikke at en avtale kan bli så sterk. Og det var vel ingen som hadde drømt om at man skulle komme med denne saken i et Dokument nr. 8-forslag, hvor det overhodet ikke hører hjemme. Så det tror jeg ikke vi kan gardere oss mot. Så vil jeg si at for oss vil det være veldig viktig etter et maktskifte å ha en god dialog med næringen, og da er det klart at en slik avtale som vi har hatt i 40 år, er det beste redskap for å gjennomføre det. Det er ikke sikkert at den skal være i sin nåværende form, men en avtale må vi ha.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Jeg har ikke for vane å drive krisemaksimering, og jeg tror at næringen og andre partier har formulert seg sterkere enn jeg har gjort i denne saken. Men jeg tror man skal ta næringen på alvor når de tar såpass sterke ord i sin munn. Så må jeg jo si at jeg undrer meg over at Kristelig Folkeparti, som på en måte har vært garantisten for denne avtalen gjennom alle disse 40 årene, plutselig snur og blir motstander av avtalen. Jeg må også si at det undrer meg at når den nye partilederen i Kristelig Folkeparti reiser land og strand rundt og proklamerer at man skal ha mer samarbeid med næringen, så kvitterer man med å si opp en gammel fiskeriavtale som har fungert godt.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Representanten Kristiansen framstiller det omtrent som at dette er noe næringen har ventet på og på en måte føler at de kan akseptere. Slik er det jo ikke. Vi har vært i møter med representanter for hele næringen, og for en gangs skyld er alle enige - dette er feil vei å gå. Jeg følte at Åsa Elvik ikke fikk svar på det hun spurte om. Hvorfor har man ikke konsultert næringen før man gjorde dette? Og mitt tileggsspørsmål er: Når informerte man næringen om at man ville gjøre dette?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Statsråden er opptatt av å få fram at dette ikke er en avtale for samarbeid. Dette er stikk i strid med den oppfatning en samlet næring har når det gjelder dette spørsmålet. Dersom det er slik at den økonomiske delen skal legges inn i de årlige budsjett, at Regjeringen har vilje til å legge dette inn i de årlige budsjett, hvorfor startet man da med å kutte i garantilotten, som er en del av denne avtalen? Hvorfor har statsråden et behov for å få bort denne avtalen, mot en samlet nærings ønske? Det er jo ikke et krav fra næringen å få avtalen bort. Det er tvert imot et krav fra næringen å få beholde den. Føler ikke statsråden at dette svekker samarbeidet med næringen, og at muligheten til omforente tiltak for næringen dermed svekkes?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Det er vel ingen som verken har tatt til orde for eller har trodd at det skal være mulig å ha konkurransevilkår som skal matche lavkostland og skatteparadisene. Det vi snakker om, er å ha konkurransevilkår som matcher våre nærmeste konkurrenter, landene rundt oss. La meg få lov til å gi Regjeringen honnør. Meldingen er offensiv og er god i beskrivelsen av de behov som næringen har. Det har aldri vært brukt så mye penger, kanskje ikke en gang inflasjonsjustert, som det er blitt gjort i det siste. I så måte er dette vel og bra. Problemet er bare at landene rundt oss har forbedret sine konkurransevilkår vesentlig i en periode hvor vi har gjort det motsatte. Vi startet godt i 1996, men så har vi dessverre reversert en del av disse ordningene. Skal nå clusteren bli konkurransedyktig i framtiden, må vi forbedre konkurransevilkårene. Der går ikke Regjeringen langt nok, og mitt spørsmål til Ivar Kristiansen er: Hva slags grep mener Høyre det nå er nødvendig å ta - jeg snakker ikke om lavkostland - for å skape det brede politiske kompromisset som er nødvendig for at dette skal være bærekraftig over tid?