Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-11-23:
Jeg syns det er veldig bra at situasjonen for bostedsløse nå får stor oppmerksomhet. En viktig målsetting fra statens side er å stimulere kommunene til å lage gode boligløsninger for denne gruppa. Når det gjelder akuttiltak for vinteren, vil jeg understreke at sosialtjenesteloven klart pålegger kommunene å sørge for at bostedsløse får tak over hodet og beskyttelse for vinterkulda. Slike akuttløsninger må med andre ord kommunene få til innafor sine budsjetter. Kommunene kan ikke la bostedsløse sove ute om vinteren. Som boligminister har jeg et stort engasjement også for å hjelpe bostedsløse, og jeg ønsker særlig å få fart på kommunenes arbeid for å etablere gode boligløsninger spesielt for denne gruppa. Dette har Regjeringa tatt tak i. Det er galt når representanten Bjørnsen sier at lite er gjort fra Regjeringas side. Gode boligløsninger for bostedsløse og andre vanskeligstilte står sentralt i den tiltakspakka for en solidarisk boligpolitikk som jeg la fram på vegne av Regjeringa allerede i juli i år. På bakgrunn av dette er innsatsen overfor denne gruppa foreslått fulgt opp og styrket i det budsjettet som nå er til behandling her i Stortinget. Aktivitetsnivået for boligtilskuddet er foreslått økt med 152 mill. kr. Økninga er på over 30 pst. og kan gi 750-1 000 flere utleieboliger enn i år. Regjeringas satsing på tiltak overfor bostedsløse gjenspeiler seg også i sosialministerens budsjettforslag for neste år, der det foreslås til sammen avsatt 15 mill. kr til aktiviseringstiltak for langtids sosialhjelpsmottakere og tiltak for bostedsløse. 6 mill. kr av denne bevilgninga øremerkes til utviklingstiltak overfor bostedsløse i de største byene. Bostedsløse er, som jeg har skrevet i brev til kommunalkomiteen, den mest prioriterte gruppa innafor boligtilskuddsordninga. Derfor har søknader om prosjekter og boligløsninger for bostedsløse førsteprioritet innafor denne boligtilskuddsramma. Kommunene vil også få dekket opptil 50-60 pst. av kostnadene for slike boligløsninger. For en gjennomsnittlig kostnad på 800 000 kr vil kommunene få dekket opp til 480 000 kr fra statens side. Som en oppfølging av bl.a. utjamningsmeldinga ble det i år, som Stortinget er kjent med, og som flere også har vist til i sine innlegg, igangsatt et samarbeid med de største bykommunene for å bedre boligsituasjonen for de bostedsløse. Jeg kan melde at dette arbeidet er godt i gang. Mange av de om lag 6 000 bostedsløse vi har i Norge, har i første rekke et boligproblem, men vi vet at svært mange også har tilleggsproblemer som bl.a. er knyttet til rusproblemer og psykiske lidelser. Bostedsløse med sammensatte problemer har behov for boligløsninger der de kan få oppfølging. Utviklingsarbeidet har derfor som målsetting å sikre at bostedsløse får et helhetlig hjelpetilbud, der boligpolitiske virkemidler knyttes sammen med helse- og sosialtilbud der det er nødvendig. Målsettinga er rett og slett å utvikle en kjede av alternative boformer, hvor nødvendige helse- og sosialtjenester er tilkoblet ut fra brukerens behov og utvikling. Ettersom bistandsbehovet reduseres, skal en kunne gå ett trinn opp i kjeden. Jeg syns kommunenes engasjement i utviklingsarbeidet tyder på at de er opptatt av å få til gode løsninger. Jeg har stor tro på at dette prosjektet vil utløse aktivitet, også i flere kommuner enn de som var invitert, slik at vi får fram flere gode løsninger for denne gruppa. For i år har Sosial- og helsedepartementet avsatt 5 mill. kr til formålet, hvorav 3,5 mill. kr går til oppstart av utviklingsarbeidet. Husbanken er også inne med midler. Så har jeg lyst til å kommentere forslaget fra Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, der det foreslås en tilleggsbevilgning på 55 mill. kr for inneværende år. Vi har nå igjen ca. en måned til jul. Jeg er også svært opptatt av situasjonen for mennesker som ikke har noe sted å bo. Det mener jeg gjenspeiler seg i budsjettforslaget for neste år og i det utviklingsarbeidet jeg nettopp har vist til, og også det faktum at denne gruppa har førsteprioritet innafor denne ordninga. Kommer det flere søknader, vil kommunene få tilsagn om penger allerede i år. Det er med andre ord ikke penger det står på. Det som behøves, er flere gode løsninger, planer og ideer om hva som kan gjøres. Det er derfor ikke behov for tilleggsbevilgninger på årets budsjett til dette. Jeg dukker ikke unna, som representanten Bjørnsen sa, men det må være lov å sette spørsmålstegn ved realismen i å tro at en skal greie å bruke 55 mill. kr i løpet av en måned og få til løsninger overfor den gruppa vi her snakker om. Det er ikke Regjeringa som bygger boliger, det må kommunene i samarbeid med boligbyggelag og gjerne frivillige organisasjoner ta seg av. Vi må sørge for at pengene er der, og at lover og regelverk er tilpasset slik at vi får dette til, og den dugnaden er Regjeringa i høyeste grad med på. Når det så gjelder forslaget om å opprette en egen budsjettpost for etablering av boliger for bostedsløse, mener jeg at det ikke er en god løsning. Jeg tror at det å øremerke en egen post for dette vil motvirke god utnyttelse av ramma til boligtilskuddet og også motvirke den fleksibilitet som jeg faktisk mener er nødvendig, særlig når det gjelder vanskeligstilte. Det er viktig at staten og kommunene tar tak i situasjonen for bostedsløse. Det mener jeg at Regjeringa også har bidratt til gjennom handlingsplanen for en solidarisk boligpolitikk og i budsjettet for neste år. Jeg har stor tro på at vi skal få fram gode resultater, og vi har god kontakt med alle landets kommuner. I juli i år ble det sendt ut et brev til alle landets kommuner, der de ble bedt om å prioritere boligpolitikk. Vi sendte med vår handlingsplan for en solidarisk boligpolitikk, der bl.a. de bostedsløses situasjon var godt framme. Vi har hatt mer enn fem minutters møte med Oslo kommune, og med hensyn til det samrådet representanten Bjørnsen viste til, var Oslo kommune ved den politiske ledelsen de eneste som ikke møtte opp. Alle andre som var med på det samrådet, var meget godt fornøyd. Men jeg har i ettertid – fordi den politiske ledelsen i Oslo ikke møtte opp der – hatt flere møter med Oslo kommune, og jeg føler at vi har en god dialog. Vi har gjort mye når det gjelder kontakten med kommunene, spesielt med de store byene, men også med de øvrige kommunene. Det kommer vi selvfølgelig til å fortsette med, for vi er like utålmodige som Stortinget er, etter å finne løsninger for den gruppa blant oss som kanskje er den gruppa som har det aller verst i vårt samfunn.