Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-05-08:
Helse- og omsorgsdepartementet har som kjent ansvaret for en rekke virksomheter med ulik organisatorisk tilknytning. I forhold til vårt overordnede mål om å sikre befolkninga gode og effektive helse- og omsorgstjenester, er sjølsagt god økonomi og regnskapskompetanse nødvendig i alle ledd i virksomhetene. I departementets oppfølging av de forhold som Riksrevisjonen har omtalt, og som kontroll- og konstitusjonskomiteen har behandlet i si innstilling, vil jeg trekke fram følgende forhold: Jeg har for det første merket meg de kommentarer som komiteen har kommet med i forbindelse med Riksrevisjonens merknader til Kreftregisteret. Den revisjonen som ble omtalt i brev til Stortinget av 12. februar 2007, punkt nr. 4, er gjennomført, og de forhold som er påpekt i Dokument nr. 1, skal nå være fulgt opp. Midlene som urettmessig ble tilført fondet, er nå tilbakeført til Kreftregisteret og registrert i regnskapet der. Fondet vil etter dette, og slik det fra etableringen av var forutsatt, bare bestå av gavemidler. De private avtalene for enkelte ansatte er avviklet. Saken er også særskilt fulgt opp i foretaksmøtene i de regionale helseforetakene i januar i år. Jeg mener det er nødvendig, på bakgrunn av de forhold som Riksrevisjonen har påpekt, også å vurdere om Kreftregisteret er hensiktsmessig organisert. I den sammenheng vil en måtte se på ulike løsninger, herunder også en eventuell organisering utenfor helseforetakssystemet. Stortinget vil sjølsagt bli orientert på egnet måte. Helse- og omsorgsdepartementet har et tett samarbeid med Sosial- og helsedirektoratet for å forbedre målbeskrivelser og resultatrapportering. På bakgrunn av Riksrevisjonens kritikk av Sosial- og helsedirektoratets tilskuddsforvaltning og bruk av tilskuddssystemet Pandora har departementet og direktoratet foretatt en gjennomgang av saksfeltet. Svakheter i tilskuddssystemet er nå rettet opp. Det er presisert at hele organisasjonen skal ta i bruk systemet, samtidig som det må stilles krav til kompetanse og ledelsens ansvar for å kvalitetskontrollere prosessene. Jeg har også merket meg at komiteen deler Riksrevisjonens innvendinger mot prosessen bak inngåelse av avtaler mellom to helseforetak og Eurosleep Øst AS. Allerede høsten 2006 instruerte jeg foretakene om å rydde opp i dette, og avtalene er avviklet. Jeg er svært opptatt av at det ikke skal oppstå uklarheter i forholdet mellom private og offentlige ytere av helsetjenester, og at reglene om offentlige anskaffelser skal følges av alle helseforetak. Når det så gjelder balansekravene, viste det korrigerte årsresultatet i 2005 et underskudd på om lag 1,4 milliarder kr. Helse Midt-Norge og Helse Nord oppnådde vesentlig dårligere resultat enn eiers styringskrav. Jeg har både gjennom 2006 og så langt i 2007 skjerpet kravene til rapportering og oppfølging av den økonomiske situasjonen i de regionale helseforetakene. Rapporteringsopplegget er utvidet både når det gjelder økonomi, bemanning, kvalitet og aktivitet. Alle helseregioner må nå rapportere månedlig til Helse- og omsorgsdepartementet, og det skal også rapporteres resultatavvik for det enkelte helseforetak. Mitt departement har hyppige oppfølgingsmøter, og jeg har også bedt de regionale helseforetakene gå gjennom sine organisasjoner for å se til at de har rett og tilstrekkelig økonomisk kompetanse i alle ledd. I forhold til Helse Midt-Norge har Riksrevisjonen påpekt manglende oppfølging av eiers styringskrav fra Helse Midt-Norges side gjennom 2005. Dette er et alvorlig forhold, som jeg allerede i januar 2006 grep fatt i. Da ble, som kjent, styreleder og resten av styret i det regionale helseforetaket byttet ut. Jeg har siden det fulgt utviklingen i dette regionale helseforetaket nøye. Det skjer nå, heldigvis, vesentlige endringer både i hvordan det regionale helseforetaket organiserer seg i forhold til sine underliggende helseforetak, og i de styringsrutiner som er og blir etablert. Jeg har også merket meg at Riksrevisjonen har kritisert at sakkyndige i ledende stillinger har fått betalt overtid i strid med Hovedtariffavtalens bestemmelser. Dette har departementet tatt opp med Nasjonalt folkehelseinstitutt, og departementet har fått bekreftet at instituttet ikke under noen omstendighet skal pålegge sine ansatte overtid i strid med Hovedtariffavtalens bestemmelser.