trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Leif Frode Onarheim (Høyre), 2004-12-09:
Jeg føler meg fri til å si at jeg nok har større erfaring i å starte bedrifter og å holde dem lønnsomme enn representanten Langeland. Vi er opptatt av å få lønnsomme bedrifter, og da må det ikke være basert på at man skal ha en pris som ikke er naturlig i forhold til markedet. Situasjonen i Mo i Rana er vanskelig, jeg erkjenner det. De hadde mulighet til å gå inn på en avtale for noen år siden. Det gjorde de ikke. Nå er man altså i en situasjon hvor denne nedtrappingen av kontraktene plutselig nærmer seg raskt. Derfor vil jeg henstille til representanten Klungland om raskt å forsøke å komme frem til hvilke alternativer han ser. Regjeringen har lagt frem et forslag om å se på opsjonsordninger som kan gi en viss mulighet, men det er ikke de store beløpene. Derfor er vi nå nødt til å skape og tenke industri fremover som kan være lønnsom, uten at samfunnet skal subsidiere den.
Leif Frode Onarheim (Høyre), 2004-12-09:
Som representanten Enger helt sikkert er klar over, skulle jeg gjerne ha sittet på toppen i Finansdepartementet fra tid til annen og tatt noen beslutninger. Det gjør jeg imidlertid ikke. Vi har sagt at sannsynligvis har denne ordningen ikke tilsiktede virkninger, og den kan føre til at man må betale mer hvis man skal gå inn for erstatning for frivillig vern, noe som antakelig ikke er riktig eller sannsynlig. Derfor har vi bedt om at man skal se på dette og vurdere det ut fra den vinklingen at vi ønsker større frivillighet i vernearbeidet. Vi ønsker at man skal kunne stille til disposisjon skog som er verneverdig, og da må det også være erstatningsordninger som gjør at det er interessant. Derfor håper jeg at man vil ta en runde på dette i Regjeringen, slik at man kan komme tilbake og i hvert fall forklare hva som er hensikten, hva en eventuelt kan forandre.
Leif Frode Onarheim (Høyre), 2004-12-09:
Representanten Klungland har nå syv ganger – delvis i replikker og delvis i innlegg – snakket som om han har løsninger på kraftkontrakter til Mo i Rana og andre steder. Det er veldig spennende og veldig interessant, for man har fra Arbeiderpartiets side sagt i alle de debatter som har vært tidligere, at det altså ikke er slik at vi kan levere kraft til under markedspris. Men det er viktig det som representanten Klungland var inne på, og som jeg er helt enig i: Vi må etter hvert sørge for å få tilstrekkelig med kraft, slik at industrien får kraft, men det blir stort sett på markedsmessige betingelser. Men så er det også slik at representanten Klungland tydeligvis har en annen oppfatning. Han vet hva slags kontrakt EØS kan akseptere, og derfor har vi nå lagt denne saken i hans hender. Han kan nå komme tilbake med en innstilling om hvordan dette skal gjøres, og så får vi se om EØS og Regjeringen kan akseptere den måten å gjøre det på. Nå har han alle muligheter til virkelig å komme med sine gode ideer og legge dem frem, istedenfor å male om og om igjen på noe som han hittil ikke har kunnet dokumentere.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Jeg takker også statsråden for orienteringen. Snøhvit-prosjektet er et teknologisk krevende prosjekt, der mye av de tekniske løsningene som skal brukes, ikke har vært i bruk eller skikkelig utprøvd tidligere. Dette vil helt klart være og har så langt vært en stor utfordring for utbygger, og kan nok forklare noe av de økonomiske overskridelsene. Statoil har tidligere tatt selvkritikk på at prosjektet ikke var tilstrekkelig modent da det ble igangsatt. Dette har selvsagt også vært en medvirkende årsak til at vi nå dessverre ser ytterligere overskridelser. Til tross for disse gjentatte overskridelsene ser vi heldigvis at det fortsatt er lønnsomhet i prosjektet, selv om den nå er redusert. Jeg vil også nevne at dette prosjektet har betydelige positive ringvirkninger for landsdelen totalt sett. Jeg forutsetter imidlertid at både Statoil og Regjeringen ser alvoret i situasjonen og sørger for at den økonomiske utviklingen i prosjektet blir brakt under kontroll, og at Stortinget holdes løpende orientert om utviklingen med hensyn til både framdriften og økonomien.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Jeg er mildt sagt forbauset over representanten Klunglands bekymring for kraftmangel og strømpriser. Jeg finner å måtte minne ham om Arbeiderpartiets stemmegivning i kraftutbyggingssaker – i Øvre Otta, i Saltfjellet/Svartisen og sist, men ikke minst, i Sauda. Og selvfølgelig: dette i tillegg til partiets dobbeltkommunikasjon med hensyn til bygging av gasskraftverk og CO2-utslipp. Man endrer her argumentasjon etter hvem man snakker med, og skifter mening fra dag til dag, og i dag hørtes det faktisk ut som om partiet var tilhenger av gasskraft. Jeg påpekte i debatten i Odelstinget i går at Arbeiderpartiet ikke ville sikre de samme utslippskrav i Norge som ellers i EØS-området, mens partiet i dag faktisk står sammen med Fremskrittspartiet om en lignende formulering. Som representanten Klungland er kjent med, fikk jeg ikke noe svar på dette i går. Jeg vil imidlertid gi Arbeiderpartiet og Klungland nok en anledning til å avklare disse forhold. Har partiet nå tatt et standpunkt, eller skal man fortsatt vingle rundt og skifte mening i disse viktige spørsmål fra dag til dag?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Til representanten Klunglands orientering debatterte Odelstinget i går et tidlig nasjonalt kvoteregime for såkalte klimagasser, et regime som Arbeiderpartiet og regjeringspartiene står bak, og som setter tusenvis av norske industriarbeidsplasser i fare. Jeg er forbauset over at arbeiderpartirepresentanten Klungland, som selv kommer fra industrien, er med på å utarbeide et slikt regime. Har ikke representanten Klungland og Arbeiderpartiet lurt på hvorfor Eivind Reiten og Norsk Hydro nå vil bygge opp aluminiumsproduksjon i Qatar istedenfor i Norge?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Som jeg sa i mitt innlegg, hadde vi helst sett at vi hadde fått på plass 40 mill. kr til utjevning av nettariffer, som vi hadde i vårt primære budsjettforslag. Det lyktes vi ikke med. Men jeg tror likevel de 17,5 mill. kr kommer dem som trenger det mest, til gode. Men det er selvsagt andre ting som gjør at strømkundene må svi. Det er en manglende balanse mellom tilbud og etterspørsel. Det er nettopp det som er hovedårsaken til at prisene stiger. I tillegg til dette har vi foreslått fra denne talerstol en gjennomgang av nettariffene der vi skal stille større krav til effektivitet hos nettselskapene. Det kunne verken SV eller noen andre partier være med på. I tillegg til dette har vi også tatt til orde for en reduksjon av elavgiften, som heller ikke SV vil være med på.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Det er helt riktig at Fremskrittspartiet støttet energiloven som har gitt et mye bedre strømmarked for kundene, og som har gjort at strømprisene er blitt lavere, inntil politikerne begynte å blande seg inn på tilbudssiden i dette markedet, som Arbeiderpartiet har hovedansvaret for. Jeg vil i den forbindelse minne om Jens Stoltenbergs nyttårstale for fire år siden, da han sa at nå var det slutt på vannkraftutbyggingene, og sånn ble det. Når en griper inn på tilbudssiden i et marked, vil ikke markedet fungere. Prisene stiger, og vi får mangel.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Statsråden sa i sitt innlegg at petroleumssektoren har stor betydning for Norge. Jeg er selvfølgelig enig i det. Derfor må vi hele tiden fokusere på sokkelens konkurransekraft. Vi må ikke bli blendet av høye oljepriser. Disse er like høye over hele verden, og gir på ingen måte norsk sokkel noen fortrinn, kanskje snarere tvert imot. Konkraft kom for en tid tilbake med en rapport som viste hvordan man kunne få på plass lønnsomhet i mindre marginale felt, samt øke ressursutnyttelsen i eksisterende felt i sluttfasen. Regjeringen viste dessverre liten interesse for disse grep. Jeg vil derfor spørre statsråden om hun nå vil børste støv av denne rapporten, lese den på nytt og foreslå de nødvendige grep for å sikre at norsk sokkel fortsatt skal være et interessant område for de internasjonale oljeselskapene.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Eg er einig med Arbeidarpartiet i at Regjeringa ikkje i det heile følgjer opp det breie rovdyrforliket som var, der ein skulle ha kommunale pottar til førebyggjande tiltak, og der ein skulle leggja til rette for Skandinavisk Rovviltsenter. Ingen av dei tinga er følgde opp. Ikkje noko av den førebyggjande verksemda knytt opp mot rovvilt er følgd opp. Det beklagar eg sterkt, og det beklagar òg m.a. Bonde- og Småbrukarlaget, som var fornøgde med det som i utgangspunktet stod i teksten, men som no er misfornøgde. I det heile har eg inntrykk av at det er Framstegspartiet som har fått gjennomslag i nokre saker. Det går på kalking, der ein plussar på 20 mill. kr, som er veldig positivt, og så går det på kulturminne, der ein òg plussar på. Men Kristeleg Folkepartis profil når det gjeld miljø, snakka me òg om i går. Eg synest profilen svekkjer seg også i dag, ikkje minst knytt opp mot miljøvennleg reiseliv, det med Friluftslivets år neste år. Så kva er no eigentleg Kristeleg Folkeparti sine miljøsaker?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
No ser ein, i forhold til det Onarheim no var inne på, kor tom den verktøykassen til Høgre er. Når ein har moglegheiter til å skapa industriarbeidsplassar, som før var viktige for Høgre, men der det no er viktigare å tenkja på at ein skal tilpassa seg marknaden og ikkje styra, ser ein eksempel på kva Høgre er blitt, eller kva god Høgre-politikk er. Det er nemleg dette: Lat marknaden styra! Klarer ikkje industrien å tilpassa seg marknaden, legg ein han ned. Det er det Onarheim no seier til oss. Det er det Regjeringa òg seier til oss. Me har forlangt at dei skal utgreia dette. Dei har ikkje eingong gidde å undersøkja om det er andre land som har fått til eit slikt industrikraftregime. Heller ikkje det! Det er nei til alle aktive tiltak for å gjera noko for arbeidsplassar i Noreg. Det er det me høyrer frå Høgre, også i Finnmark, der ein kunne ha medverka til å ta fisken tilbake til fylket og nettopp fått arbeidsplassar på plass. Kva er det no som er igjen av Høgre sin næringspolitikk?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Til liks med Arbeidarpartiet, som er eit stort parti, er SV òg eit stort parti. Det betyr at det i denne saka er ulike syn i Grenland, akkurat som det i Arbeidarpartiet, så vidt eg har forstått, er ulike syn når det gjeld vern eller utbygging av Vefsna. Eg kjenner mange flinke folk i Arbeidarpartiet som har eit veldig fornuftig syn. Så når det gjeld gassrør til Grenland: Me veit ikkje kor lenge me har eit forlik denne gongen heller, for no har Regjeringa skifta partnar når det gjeld klima, og det kan jo henda at ho skiftar partnar igjen. Men me har altså eit forlik med regjeringspartia – med Høgre, med Kristeleg Folkeparti og med Venstre – om gasspolitikken i Noreg. Me har det forliket fordi Arbeidarpartiet skulle ha 3 milliardar kr på bordet med ein gong. Då blei dei tvungne til å komma til oss og vera med på ein fornuftig gasspolitikk. Eg personleg, og eit fleirtal i SV, meiner no at båt som transportmiddel er det beste, men det skal partiet ta stilling til i løpet av våren.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Det er jo fint med julehelsingar. Ein må ikkje la vera å setja pris på dei. Men til liks med Høgre er det klart at me ser utfordringar. Kristeleg Folkeparti er imot sjølvbestemt abort – og sit i regjering med Høgre. Høgre er for EU – og Kristeleg Folkeparti er imot. I det heile er Høgre eit guffent parti når det gjeld miljøpolitikk, og det viser dei no når dei tvingar dei andre ned i den miljøgrøfta dei no er i. Det er jo nettopp det eg seier. Dersom SV skal komma i den situasjonen som me ønskjer, saman med Arbeidarpartiet og Senterpartiet – arbeidet har begynt for lenge sidan, det skal ikkje begynna over nyttår – er det utfordringar i forhold til dei sakene me diskuterer i dag, om energi. På miljøsida er me einige om ganske mykje, faktisk, f.eks. friluftsliv og allemannsrett, men det er altså ei betydeleg utfordring når Høgre og Arbeidarpartiet – dei to store – slår seg saman som dei gjer i EU-saka.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Eg konstaterer at Framstegspartiet ikkje svarer på utfordringa knytt opp mot Rana-samfunnet, men framleis vel å svikta Rana-samfunnet i dag, ved å stemma mot forslaget om å gje industrien der overgangsordningar. Det beklagar eg, men det skal dei jaggu meg få høra i Rana. Når det gjeld spørsmålet om Snøhvit blir lønnsamt, vil det visa seg etter kvart som overskridingane kjem. Men slik som det ser ut, så blir det det. Eg var i Hammerfest sist helg, og der er det sjølvsagt eit ønske om å få spreidd aktiviteten og arbeidsplassane knytt opp mot dette. Det kan alle forstå. Så til dette med fisken, om ein skal ta han frå Tromsø by, eller kvar ein skal ta han frå. Dersom ein gjer slik som Framstegspartiet og Høgre seier, overlèt fisken til dei store, kraftige reiarane, dei som liksom kan feia opp all fisken på null og niks – som dei no har gjort – og ikkje lèt kystfiskarane få ressursen, blir det slik som representanten seier. SV sin politikk er at kystfiskarane skal fiska i sine område, og at fisken skal foredlast lokalt. Det er vårt utgangspunkt, ikkje å sentralisera dette, slik Framstegspartiet legg opp til.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Statsråden, som jo er EU- og EØS-tilhengar, er òg tilhengar av at ein skal ha mindre styring og meir merkt styring i utgangspunktet. Då blir det færre og færre verktøy i verktøykassa, og som statsråd Gabrielsen sa her for ei stund sidan, så er ho nesten tom. Og det er nettopp det det dreier seg om når det gjeld industrikraftregimet. SV føreslo i 1998 i samarbeid med LO og miljøbevegelsen eit regime på 12,50 øre retta mot tiltak innanfor miljø og klima. Men det fekk me ikkje lov til – det var fleirtalet her med på. Dei ville ikkje prøva det ut eingong. Det som er litt merkeleg, er at når ein i oppmodingsvedtaket spør om ein kan sjekka med andre land, så har ein altså ikkje gjort det. Det betyr jo at ein ikkje er interessert i å ha eit industrikraftregime som verkar i Noreg. Ein er ikkje interessert i å hjelpa industrien i Rana, til dømes. Eit spørsmål til slutt. Vil Årum-saka bli teken opp med Hafslund på møtet den 15. desember?
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Jeg tror nok at det er flere enn Onarheim som spør seg om hva den rød-grønne alliansen ville bety for utviklingen av nordområdene, dersom den situasjonen en gang skulle oppstå. Jeg vil også få lov til å takke statsråden for hennes gjennomgang av og orientering om overskridelsene ved Snøhvit-prosjektet. Som statsråden sa i sitt innlegg, var det et bredt flertall i Stortinget som stilte seg bak utbyggingen av prosjektet våren 2002. Snøhvit er et enormt prosjekt, med store utfordringer. Det vil produsere gass i store mengder til markedet i mange år framover, det vil bringe store inntekter til den norske stat og gi betydelige positive ringvirkninger til en landsdel som sårt trenger til ny aktivitet, i tråd med det også Hallgeir H. Langeland ønsker. Et utbyggingsprosjekt i denne størrelsesorden vil alltid ha en del usikkerhetselementer ved seg, og det er selvsagt flere årsaker til svikt i så vel framdrift som økonomi ved Snøhvit. Stortinget bør derfor ikke bli overrasket over at sprekkdannelser kan inntreffe i et opplegg som er så omfattende som Snøhvit-prosjektet er, når det skal omsettes i praksis. Det er imidlertid grunn til å reagere ved gjentatt svikt i planlegging, gjennomføring og påfølgende kostnadsoverskridelser i det omfang vi nå er vitne til. At det tidligere ble varslet en mulig sprekk i størrelsesorden 4–6 milliarder kr, redegjort for av daværende statsråd Einar Steensnæs, gjør ikke situasjonen mindre alvorlig. Jeg vil minne om at dette heller ikke er første gang at et utbyggingsprosjekt sprekker kraftig på kostnadssiden. Utbyggerne må derfor vite å ta til etterretning det uakseptable i at dette skjer gang på gang. Da Stortinget behandlet denne saken i 2002, lå det noen klare forutsetninger til grunn knyttet til økonomi og leveringsforpliktelser for gass. De økonomiske forutsetningene har sviktet, men samtidig er jeg glad for at Statoil likevel kan ivareta sine kontraktforpliktelser, av hensyn til vår tillit i markedet. Det er imidlertid grunn til å understreke at utbyggerne har et ansvar i forhold til de vedtak Stortinget har fattet, og de forutsetninger som lå til grunn for disse vedtakene. Det kan ikke understrekes tydelig nok at Stortinget har forventninger til at alt som står i utbyggernes makt, nå blir gjort for å hindre ytterligere kostnadssprekk og endret framdrift for Snøhvit-prosjektet. Jeg tar til etterretning at prosjektet fortsatt har den nødvendige lønnsomhet ved seg, selv om robustheten selvsagt reduseres når utgiftssiden viser seg å bli så mye annerledes enn forutsatt og planlagt. La meg til slutt få gi uttrykk for også en klar forventning til at den nye konsernledelsen evner å bringe prosjektet under kontroll. Jeg har også tillit til at statsråden vil følge den videre utviklingen av Snøhvit-prosjektet med den oppmerksomhet som det nå synes åpenbart for alle er nødvendig.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Jeg var jo også en del i de dype skoger under behandlingen av rovviltmeldingen og fikk klare beskjeder og sterke inntrykk av hvordan lokalbefolkningen, de som levde i disse områdene, opplevde rovdyrproblematikken. Dette var jo en sak som kanskje var, og fortsatt er, vanskeligere enn mange andre politikkområder, og jeg er veldig glad for at vi fikk på plass et så bredt forlik i Stortinget som det vi faktisk gjorde. Det skaper soliditet, som kan gi økt forutsigbarhet i forhold til forvaltningen av rovdyr, men også i forhold til dem som må leve med rovdyr. Jeg er også veldig glad for at vi evnet å få til en ordning som i større grad ivaretar lokale interesser med større lokalt engasjement og innflytelse. Regjeringen legger opp til at arbeidet med økt informasjon og kunnskap om rovvilt skal prioriteres innenfor rammen av de 32 mill. kr som er foreslått til forebyggende og konfliktdempende tiltak i 2005. De regionale rovviltnemndene skal innenfor en pott med midler til hver region prioritere midler også til forebyggende tiltak i husdyrhold og konfliktdempende tiltak rettet mot kommuner og lokalsamfunn. På bakgrunn av dette er jeg ikke enig i den beskrivelsen at Regjeringen ikke følger opp rovdyrforliket.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Økt satsing på kalking, økt satsing på kulturminner, økt satsing på ny fornybar energi, rekordstor satsing på å få fram CO2-teknologi for gasskraftverk – jeg kunne nevne en liste som ble svært lang. Den ligger nedfelt i innstillingen. Kristelig Folkepartis profil er ivaretatt, den er forsterket, og jeg føler nok at vi som parti kan stå rakrygget i forhold til den innstillingen som foreligger. Med henvisning til debatten i går er jeg stolt over – og det sa jeg vel også under debatten som vi hadde om kvoteloven – at denne regjeringen, som Kristelig Folkeparti er en del av, og som vår statsråd representerer, for første gang fikk på plass et system for handel med kvoter med sikte på å få ned klimagassutslippene. Vi har satt dette inn i et system. Det er den første regjeringen som har gjort det, og det er vi faktisk stolte av. Derfor er både budsjettet og det som skjedde i Stortinget i går, god Kristelig Folkeparti-profil.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Jeg tror ikke representanten Inger S. Enger og jeg er så forferdelig uenige i spørsmålet om nettariffer og om at det er behov for tiltak som kan avbøte uforholdsmessig høye nettariffer enkelte steder i landet. Det tror jeg også Regjeringen er oppmerksom på. Men vi tar samtidig innover oss det faktum at når vi står i en krevende budsjettsituasjon, hvor vi faktisk ønsker å prioritere forskning så høyt som denne regjeringen har gjort, og som Stortinget også lenge har etterlengtet, er det et problem å få plass til alle gode formål. Jeg er allikevel glad for – og det tror jeg også Inger S. Enger er – at vi tross alt har fått tilbake 17,5 mill. kr, og at det kan bidra noe til å dempe virkningene med hensyn til den skjevheten som er når det gjelder nettariffene i de deler av landet som trenger det aller mest.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Jeg er helt enig med Inger Enger i at det skjedde mye bra i forbindelse med energiloven. Den har virket relativt bra sett i forhold til de intensjoner som ble lagt, særlig når det gjelder prisutviklingen, da prisene har ligget under det nivået vi hadde før vi fikk energiloven på plass. Så jeg stiller meg bak den endringen som fant sted på begynnelsen av 1990-tallet. Jeg registrerer selvfølgelig at Arbeiderpartiet stemte for energiloven i sin tid. Mitt spørsmål til Inger Enger dreier seg om vern, fordi Senterpartiet har tatt til orde for en såkalt vernepause. Kan Inger Enger si noe mer om hva man vil bruke en slik vernepause til, hvor lenge man tenker seg at denne skal vare, og eventuelt hva konsekvensene måtte være om dette stopper helt opp?
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Det hender fra tid til annen at samtalene bak i rotunden kan være vel så interessante som det som blir sagt her framme. Jeg vil bare ta en liten oppsummering i forhold til et par hovedpunkter som har vært oppe. Det har ikke vært noen temperatur med hensyn til standpunkter i debatten her i dag, selv om noen har hatt standpunkter, selvfølgelig, men også andre standpunkter enn det de har hatt før. Jeg tenker kanskje ikke minst på den holdning Arbeiderpartiet har inntatt til kraftkontrakter, hvor vi har hatt en felles forståelse med Arbeiderpartiet hele tiden av at det var snakk om overgangsordninger, og det er mange år tilbake, så vi begynner å snakke om systemer og ordninger som har vart over veldig lang tid. Men nå har da Rolf Terje Klungland fått en utfordring som saksordfører for det kapittel 6 som var trukket ut av budsjettet, og nå er vi spent på hva som kommer ut av det. Men om vi kan finne en løsning for industrien som også kan samsvare med ESA, og som kan ivareta hensynet til utfordringen bl.a. i Rana, så tror jeg det er et samlet storting som vil være svært glad for det. Så var Sigvald Oppebøen Hansen oppe og sendte en hilsen hjem til Grenland. Jeg registrerer med en viss tilfredshet at Arbeiderpartiet har fattet et vedtak når det gjelder infrastruktur på gass, som er litt annerledes enn det vi hadde ventet. Man har nemlig skapt inntrykk av at bare Arbeiderpartiet fikk det som de ville, så skulle vi i sin helhet fullfinansiere det som var av infrastruktur på gass rundt omkring i landet. Nå har Arbeiderpartiet kommet til den erkjennelsen at skal vi få noe som helst på plass, særlig i forhold til rør, så innebærer det en felles innsats fra myndighetene på den ene siden og en del andre aktører på den andre siden. Det vil altså si at tanken om at staten skal fullfinansiere infrastrukturtiltak i form av rør, har Arbeiderpartiet også nå lagt til side. Det samsvarer helt med det som var nedfelt i gassmeldingen, og det som regjeringspartiene har stått for i denne debatten hele tiden. Da har vi, tror jeg, et grunnlag for å kunne diskutere muligheten for et forlik i gasspolitikken framover når det gjelder infrastrukturbygging, for da har vi den samme virkelighetsoppfatning. Ellers vil jeg si at jeg er veldig glad for at vi nå går mot slutten i denne saken. Stortinget har i dag gitt to statsråder det arbeidsverktøyet de trenger for å jobbe inn i 2005. Og jeg registrerer også med tilfredshet at statsrådene har fått det verktøyet som de har bedt Stortinget om å få. I klartekst vil det si at hovedtyngden av Regjeringens politikk og forslag til budsjett for 2005 har fått full tilslutning i Stortinget. Det er en trygg posisjon for to statsråder som skal begynne et nytt virkeområde, og ikke minst er det for regjeringspartiene i Stortinget trygt å vite at vi har såpass solid ryggdekning for hovedtyngden i vårt økonomiske opplegg for neste år.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Rahm nevnte i sitt innlegg at overføring av nettariffer var tatt ut. Jeg forstod da at svaret på at det var tatt ut, var at det var lagt vekt på forskning. Det er vel og bra med forskning. Men det er bare det at folk lever ikke akkurat av forskning, de lever her og nå. Derfor er dette med utjamning av nettariffer en viktig sak. Jeg vet at det er flere grunner til at nettleien har steget. Men nå vet vi at nettleien i Sogn og Fjordane gjennomsnittlig er på 7 480 kr, og i Oslo er den på 4 880 kr. Det er store forskjeller. Jeg vil spørre Rahm om hvilken tankegang som ligger bak når Regjeringen går inn for å kutte ut en slik ordning som er utjamnende for hele landet.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Jeg fikk med meg av innlegget til Onarheim at Regjeringen hadde en god hånd om vernearbeidet. Når det gjelder skogvern, sa han at frivillig vern er en god vei å gå. Det er jeg helt enig i at det er. Men som kjent er det nå endringer i landbruksbeskatningen, og det vil dessverre føre til at det blir skatt på frivillig vern. Det er sannsynligvis ikke tilsiktet, men jeg vil gjerne spørre representanten Onarheim fra Høyre hvilke refleksjoner han gjør seg om det.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Jeg har ofte blitt møtt med at Eivind Reiten er energilovens far, og jeg er på mange måter stolt over at han er en senterpartimann. Det var mye bra som skjedde med energiloven, og den har fungert i svært mange år, men det er slik med den loven som med alle andre lover, at en må gjøre endringer når det er nødvendig. Det ser jeg ikke bort fra burde skje med energiloven også. Sannsynligvis burde vi ha litt mer når det gjelder forsyningssikkerhet. Det kan vi komme tilbake til. Så er Arbeiderpartiet bekymra for Senterpartiets syn når det gjelder industrien. Da vil jeg bare minne om at SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet i dag er sammen om et forslag som gjelder industrien i Mo i Rana, hvor vi faktisk mener at kraftkontraktsaken bør tas ut og ses på på nytt. Det er jo nettopp med tanke på å hjelpe industrien i Distrikts-Norge, som trenger det svært godt.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Jeg må for det første si meg svært glad for at Rahm stiller seg bak det jeg sa om energiloven. I denne salen må en passe på å være glad for all den støtte en kan få, om det gjelder store eller små ting – og energiloven er jo faktisk en svært stor ting. Når det gjelder vern, er Senterpartiet også opptatt av det, men vi føler at Regjeringa har vært svært ivrig etter å verne, faktisk før erstatningsordninger i en del sammenhenger har vært på plass. Og det er på den bakgrunn det nå er fremmet et Dokument nr. 8-forslag, som ligger i Stortinget, om at vi vil ha en vernepause. Det betyr at en vil utrede konsekvensene – hvordan vern har virka i de områder hvor folk har hatt det, hvordan det har virka på befolkningsutvikling og hvordan det har virka på næringslivet. Vi ønsker rett og slett en konsekvensutredning når det gjelder vern. Det er ikke tidsfesta hvor lenge dette skal vare, men jeg føler at det vil gi en ganske god pekepinn om i hvilken retning en bør gå her.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Det er som kjent lettere å spørre enn å svare. Jeg kunne også tenke meg at Klungland hadde utdypa det litt mer, istedenfor bare å komme med spørsmål. Men det er klart at i et marked med for lite kraft vil prisene gå opp. Derfor er det viktig å få inn mer kraft. Vi er bl.a. opptatt av dette med mini- og mikrokraftverk, og NVE har faktisk laga en rapport som sier at man kan få 15–20 TWh ut av slike små kraftverk. Dessuten har vi dette med restaurering av eksisterende kraftverk. Vi kan også få 10–15 TWh av bioenergi. Da mener jeg at vi burde ha mer enn nok! Jeg syns at i sånne debatter som denne, glemmer vi ofte enøk. Vårt forbruk skal ikke stige inn i – hva skal jeg si – himmelen, det må være viktig at vi også er villige til å redusere forbruket og til å tenke nytt.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Statsråden var i sitt innlegg inne på at sikker energi er helt nødvendig, og at mye vannkraft gjør situasjonen sårbar. Det har hun selvfølgelig på mange måter helt rett i. Derfor vil også andre energikilder enn vannkraft være viktig. Statsråden nevnte fossilt brensel, men jeg har litt lyst til å komme inn på fjernvarme. I meldingen om forsyningssikkerhet støttet flertallet Regjeringens forslag om at man skulle ha ei egen ordning for fjernvarme, og det var knytta store forventninger til det. Det er viktig å bygge ut fjernvarmenettet med tanke på bruk av bioenergi, spillvarme og vel også avfallsvarme. Statsråden har henvist til at Enova skal ta seg av dette. Det er for så vidt greit nok, hvis de hadde hatt litt mer penger, for på grunn av bortfall av tilsagnsfullmakten for 2005 vil de nå få mindre penger. Jeg vil bare spørre: Hvordan ser statsråden på dette? Og vil statsråden komme tilbake med ei ordning som er spesiell for fjernvarme?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-12-09:
Den såkalte fjellteksten blei presentert i revidert nasjonalbudsjett for 2003, og den blei som kjent godt mottatt den gangen. Høringsinstansene pekte entydig på behovet for økt forvaltningsinnsats i nasjonalparkene. Det er beklagelig at de gode ønskene om mer aktiv bruk av verneområdene ikke er fulgt opp med midler og konkrete tiltak. De utruligste organisasjoner, fra næringsorganisasjoner til miljøvernorganisasjoner, gikk sammen og laga et opprop hvor de sa at fjellteksten må følges opp i praksis. Det eneste konkrete resultatet så langt er at forbud mot kommersiell ferdsel i nasjonalparker er oppheva. Onde tunger vil ha det til at det har medført mer snøskuterkjøring, og det var vel ikke akkurat noe hovedmål. Men det er helt klart at det bør være utviklingsmuligheter for flere næringer i dette området. Hva vil statsråden gjøre for å mjuke opp regelverket og skaffe flere midler?
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
Jeg har fulgt Stortingets behandling av rovdyrmeldinga fra de dype skoger hvor disse dyrene virkelig lever. Med stor skepsis vurderte jeg forliket mellom de politiske partiene, men satte min lit til at dette ville føre til økt satsing på forebyggende og konfliktdempende tiltak. Stor var skuffelsen da jeg så budsjettforslaget, og også budsjettforliket med Fremskrittspartiet. Ikke én krone mer til tiltak for å dempe konfliktene som er i befolkningen når det gjelder rovdyr. Heller ikke én krone til å hindre skader for dem som blir belastet med rovdyrene. Er det ikke vanskelig, som saksordfører for rovdyrmeldinga, hvor man tilstrebet et bredt politisk forlik, å være vitne til at lovnadene ikke følges opp av egen regjering?
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
4,4 pst. økning på Miljøverndepartementets budsjett – og ikke en krone mer til forebyggende tiltak når det gjelder rovdyr. Men det var ikke det jeg skulle spørre ministeren om. En ser dessverre stadig eksempler på at allemannsretten ikke er selvfølgelig lenger. Derfor må det hele tiden drives aktiv politikk for å sikre allmennheten muligheter for friluftsliv og rekreasjon. Mange eiendommer som staten planlegger å selge – bl.a. gjør Forsvaret det – kan brukes av alle hvis de ikke kjøpes opp av kapitalsterke investorer. Derfor bad Stortinget i juni i år, da saken om Østre Bolærne var til behandling, om at det ble foretatt en gjennomgang av alle eiendommene staten planlegger å selge, for å finne ut hvilke eiendommer som er egnet til å brukes av allmennheten. Den planen har ikke Regjeringen laget. Den har lagt fram en liste over eiendommer.(Presidenten klubber.) Føler ikke miljøvernministeren behov for å lage en plan for salg av disse eiendommene, eller skal det skje etter innfallsmetoden? Lærte Regjeringen ingenting av Østre Bolærne? – Beklager, president! (Presidenten klubber.)
Siri A. Meling (Høyre), 2004-12-09:
Jeg har lest igjennom merknadene både fra Arbeiderpartiet og fra Sosialistisk Venstreparti. Det er jo ikke til å komme vekk fra at det spriker en del, ikke minst når det gjelder denne aktive næringspolitikken og satsingen der, som Klungland er opptatt av. Hvis vi tar for oss prosjektene i Barentshavet, hvor Sosialistisk Venstreparti ikke bare er imot, men hvor de til og med lar stortingsrepresentanter gå til sivil ulydighet for å hindre prosjektenes framdrift der oppe, må jeg spørre representanten Klungland om han er komfortabel med den enorme kløften i politikken mellom Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Ser han for seg at Sosialistisk Venstrepartis politikk – denne nei-, nei- og atter nei-politikken – skal fremme industriutvikling i dette landet? Hvilken forutsigbarhet vil Klungland si at dette gir til de enkelte aktørene innenfor bl.a. petroleumsnæringen?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Jeg vil først få uttrykke glede over det vi står sammen med Arbeiderpartiet om i denne innstillingen. For det er mye vi kan være enige om, både betydningen av friluftsliv og sikring av strandsonen samt forslaget om å sikre kraftleveranser til kraftkrevende industri. Men her møter vi også et av paradoksene. Årsaken til Rana-samfunnets problemer neste år er jo en kombinasjon av den nye energiloven og den EØS-avtalen som Arbeiderpartiet ivret slik for. For nettopp i energipolitikken opplever vi gang på gang at Arbeiderpartiet møter seg selv i døren, og partiet kan ikke skjule seg bak gasskraftverk som aldri blir bygd. Så mitt spørsmål til representanten Klungland er derfor: Har dere lært noe? Vil dere i framtiden begynne å lytte litt mer til SV når det gjelder energipolitikken?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Det er ofte rørende å lytte til Fremskrittspartiets bekymring for norske strømkunder. I år bruker vi 40 mill. kr på å utjevne forskjellene i overføringstariffene mellom distriktene og mer sentrale strøk. I år kommer nesten 22 av disse millionene strømkundene i Sør-Trøndelag til gode. Jeg konstaterer at bekymringen ikke stikker veldig dypt, når Fremskrittspartiet faktisk kan gjøre noe. Skarve 17,5 mill. kr på landsbasis er mindre enn det bare Sør-Trøndelag får i dag. Mitt spørsmål er derfor: Synes Fremskrittspartiet at strømkundene har grunn til å være fornøyd med dette resultatet? Det samme gjelder for forslaget om kraftleveranser til Rana-samfunnet. Hvorfor kan ikke Fremskrittspartiet stemme for det forslaget og slik sørge for at det faktisk får flertall i denne salen i dag?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Mange fine ord til tross er det en realitet at Regjeringens forslag til statsbudsjett ikke innebærer noen økning av bevilgningene til miljøforskning. Og i lys av de siste rapportene som har kommet i forhold til nettopp menneskeskapte klimaendringer, viser det seg jo at behovet er større enn noensinne. I sine høringsuttalelser til budsjettet påpekte Norges forskningsråd at det bare er Norge som forsker på konsekvensene av og tilpasning til klimaendringer i Norge – det burde jo være en selvfølge. Bygninger, forsvarsinstallasjoner, kulturminner, veier, jernbane, flyplasser, havner, vannmagasin, vann- og avløpssystemer – alt er blitt etablert under gårsdagens klimaforhold. Det statsbudsjettet som nå blir vedtatt ved hjelp av Fremskrittspartiet, fører til at denne delen av klimaforskningen i stor grad blir stående udekket, ifølge Forskningsrådet. De har identifisert et tilleggsbehov på 34 mill. kr. Føler statsråden seg trygg på at statsbudsjettet bidrar til tilstrekkelig forskning? Sitter Miljøverndepartementet på en kompetanse rundt disse spesielle spørsmålene som statsråden vil la oss andre få del i, eller ser han at Forskningsrådet faktisk har en betimelig påpekning?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2004-12-09:
Hvis vi fører Kristelig Folkeparti-Venstre-resonnementet til Langeland til ende, blir jo resultatet at SVs miljøpolitikk blir borte med Arbeiderpartiet. Klungland fra Arbeiderpartiet gav oss tidligere i dag en rørende beskrivelse av viljen til felles politikk. Det var dette røde-mørkerøde-med litt grønnskjær-alternativet som hadde en glimrende felles politikk. Nå ser vi at de innenfor energi- og miljøområdet har tre–fire fellesforslag av 44 opposisjonsforslag. Forslagene er vel mest å betrakte som julehilsener – svært lite forpliktende; de angir ingen politisk retning. For øvrig har ikke SV og Arbeiderpartiet et eneste felles forslag. Er det et problem for SV at de skal ut i regjeringsvalgkamp over nyttår med en energi- og miljøpolitikk der de har så marginalt felles med sin største samarbeidspartner?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Det har vært sagt mye om Snøhvit i dag. Det er viktig å minne om at på tross av overskridelsene er Snøhvit et lønnsomt prosjekt. Bedrifter i Nord-Norge har fått leveranser for over 2 milliarder kr til Snøhvit-prosjektet. I Vest-Finnmark har næringslivet fått leveranser for 1,6 milliarder kr. Det tror jeg ikke man skal glemme når situasjonen er slik som den er i Finnmark, og spesielt i en del kystkommuner, som sliter med høy arbeidsledighet. Så sa representanten Langeland noe som var ganske interessant: Løsningen var at fisken skulle tilbake til Finnmark. Hvor skal representanten Langeland hente den fisken fra? Skal det være fra Troms? Skal han hente den fisken fra kystmiljøene i Troms som så vidt klarer seg, er det Nordland som skal få blø, eller er det Lofoten som skal få svi for at fisken skal tilbake?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Fremskrittspartiet har fremmet to forslag som går på miljøvernorganisasjonene. Det ene går på behovet for å få utarbeidet et nytt regelverk for økonomisk støtte basert på like kriterier, og det andre forslaget går på å fjerne økonomisk støtte til de organisasjonene som bryter loven og driver med kriminelle handlinger. Det får vi selvfølgelig ikke flertall for i år heller, men vi synes det er riktig å fremme dette forslaget. Spesielt bekymret er vi for at Natur og Ungdom driver med ulovlige aksjoner, rett og slett fordi det er en organisasjon som skal verve ungdom, og vi synes det er for galt at de skal bli vervet inn i kriminalitet. Vi ser imidlertid at Regjeringen ønsker å støtte det. Men spørsmålet til statsråden er: Vet statsråden hvor mye penger frivillige miljøvernorganisasjoner totalt får over statsbudsjettet? Da tenker jeg ikke bare på Miljøverndepartementets budsjett, men totalt. Hvis svaret er ja, vil jeg gjerne ha den oversikten. Hvis svaret er nei, er jeg bekymret.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Jeg skal ikke forlenge debatten noe særlig, men jeg har lyst til å få svar på to spørsmål vi har stilt. Det ene spørsmålet er til statsråden, for han svarte ikke på spørsmålet mitt i replikken. Vet statsråden hvor mye frivillige miljøvernorganisasjoner totalt får over statsbudsjettet, ikke bare fra Miljøverndepartementet, men også de andre departementene? Det vil jeg gjerne at statsråden kommer opp og svarer på nå. Er svaret ja, vil jeg gjerne ha en oversikt over det – ikke akkurat i salen her, men få det tilsendt. Spørsmål 2 går til Arbeiderpartiet. I går stemte Arbeiderpartiet imot følgende forslag som vi fremmet: «Stortinget ber Regjeringen arbeide for at norsk industri skal ha like krav til utslipp av såkalte klimagasser som man har i andre land innen EØS-området.» I dag er Arbeiderpartiet med på et likelydende forslag fra Fremskrittspartiet. Kan Arbeiderpartiet forklare meg hvorfor man er imot den ene dagen og for neste dag?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Jeg skal bare takke statsråden for svaret. Jeg registrerer at han ikke har oversikt over hvor mye penger frivillige miljøvernorganisasjoner får av staten. Med andre ord: De kan ha et ganske tykt og langt sugerør rett inn i statskassen – for å finansiere sin egen kriminalitet. Når det gjelder Rolf Terje Klunglands svar, var det ikke noe svar. Og det skjønner jeg for så vidt ganske godt, for det Arbeiderpartiet sier og gjør den ene dagen i denne salen, henger ikke sammen med det de gjør dagen etterpå. Jeg skjønner godt at representanten Klungland ikke kunne svare på det spørsmålet jeg stilte ham.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg er glad for det engasjementet både representanten Fossum og Arbeidarpartiet viser nettopp i forhold til å sikra allmennheita moglegheiter til aktivt friluftsliv. Det er òg eit sterkt ønske frå ei samla regjering. Det er Regjeringas siktemål at dei områda som blir vurderte til å vera av stor interesse når det gjeld friluftsliv, ikkje skal leggjast ut for sal eller bli overdregne til private, men framleis vera i offentleg eige, når det gjeld Forsvaret sine eigedommar. Det er eit arbeid som pågår. Eg kan òg formidla at Direktoratet for naturforvaltning blir teke inn i dette arbeidet, nettopp for å gjera ei slik vurdering, og Regjeringa har òg gitt signal om at ho vil komma tilbake til dette arbeidet i revidert nasjonalbudsjett. Så i Friluftslivets år følgjer Regjeringa nettopp opp signala frå representanten Fossum. Me ønskjer å sikra allmennheita sine interesser. Det vil altså bli følgt opp i forhold til Forsvaret sine eigedommar, og me kjem tilbake i revidert nasjonalbudsjett.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg vil først av alt takka for det samarbeidet som regjeringspartia har hatt med Framstegspartiet i forhold til budsjettet, sjølv om eg, når representanten Korsberg samanliknar dette med himmel, nok har enda større forventningar til ein himmel enn det representanten Korsberg har. Men me er glade for det samarbeidet me har fått til. I forhold til det som gjeld frivillige miljøvernorganisasjonar, gir Miljøverndepartementet støtte til dei organisasjonane som er landsomfattande, som har demokratiske styringsorgan, og som er medlemsbaserte. Me har nettopp valt å prioritera dette gjennom 15 pst. auke til desse organisasjonane, som gjer eit så viktig arbeid. Men eg er imot å ta bort støtta til dei organisasjonane som eventuelt er usamde med oss av politiske årsaker, på same måte som eg òg er imot å ta bort statsstøtta til dei politiske partia som bryt lova anten ved sivil ulydnad eller ved ulovleg politisk reklame. Eg meiner me skal fremja interessene til miljøorganisasjonane og akseptera ei viss usemje om måla innanfor miljøpolitikken.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg er til liks med representanten Vaggen Malvik sterkt oppteken av at me skal prioritera forsking. Det viser jo nettopp den rapporten som eg kom inn på i mitt innlegg, som gjekk på Arctic Climate Impact Assessment. Det er ein stor forskingsrapport, med over 300 forskarar, og Noreg har hatt ei leiarrolle. Og det er faktisk gledeleg å kunna seia at innanfor klimaforsking ligg Noreg i fremste rekkje. Me har store, gode fagmiljø. Me har ikkje minst hatt eit arbeid i forhold til dei arktiske strøka, der me ligg i fremste rekkje. Eg kan òg seia om den rapporten, som var eit stort internasjonalt arbeid, at Noreg hadde nestleiaren i det arbeidet. Derfor har Noreg under ulike regjeringar prioritert nettopp klimaforskinga. Det vil denne regjeringa gjera vidare, og det gjer me òg med det budsjettet som me har lagt fram no.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Det er viktig at me ser moglegheitene som vern kan gi. Turistar som tek turen til Noreg, kjem jo nettopp for å oppleva våre nasjonalparkar og den fantastiske naturen me har. Derfor har Regjeringa òg sett behovet for å auka midlane til skjøtsel. Og det ligg inne ein auke på 27 pst. i det budsjettet som me no legg fram, ein auke på nær 5 mill. kr. Det kan godt vera at me er nøydde til å auka det ytterlegare, men det er viktig at me ser på dei moglegheitene som vern gir oss. Eg har lyst til å seia til representanten Inger Enger at eg har møtt to av hennar partikollegaer, ordføraren i Dovre og ordføraren i Valle, som eg synest nettopp står for ein politikk i forhold til vern som er framtidsretta og god: det å sjå på vern som ei moglegheit for utvikling lokalt. Det ønskjer Regjeringa å følgja opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg er einig med representanten Klungland i at vi må ta vare på strandsona. Det er viktig med nasjonal politikk som nettopp varetek det. Me har ei utfordring, ikkje fordi politikken er blitt lagt radikalt om på noko som helst område, men for kvart år som går, har vi opplevd at strandsona er blitt bygd ned. Derfor har eg òg i min dialog med fylkesmennene bedt om ein streng praksis, bedt om at det skal takast nasjonale omsyn for å sikra strandsona på ein god måte. Det er Regjeringas politikk, det gjorde òg Børge Brende. Eg veit òg at representanten sin partikollega, Siri Bjerke, gjorde det same. Men det er ei utfordring likevel når me ser utviklinga, og den må følgjast nøye. Eg vil ikkje kommentera nokre konkrete saker. Dei kan hamna på mitt bord, så eg vil ikkje gå inn i dei, men framheva at det er viktig med ein strandsonepolitikk der ein ser dei nasjonale verdiane, og som gjer at me ikkje får ei utbygging av strandsona.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg er glad for å få spørsmål om dei frivillige organisasjonane, dei er eg oppteken av. Og me treng frivillige miljøvernorganisasjonar, som gjer eit betydeleg arbeid. Den fagkunnskapen dei sit inne med, og det arbeidet dei gjer, er ein verdifull del av eit godt og demokratisk samfunn. Derfor ønskjer me òg å prioritera dei, og det har me gjort gjennom det budsjettet me har lagt fram. Me har auka, som eg nemnde i mitt førre innlegg, grunnstønaden til dei frivillige organisasjonane med 15 pst., dvs. ein auke frå litt i overkant av 26 mill. kr til 30 mill. kr i grunnstønadsbeløp. Dei som mottek stønad innanfor grunnstønaden, er frivillige organisasjonar som har miljøvern som si kjerneverksemd. Dei er altså demokratisk oppbygde, dei har eit landsomfattande omfang, og dei er medlemsbaserte. Utover det har me òg prosjektstønad som me gir, som er ein stønad på i overkant av 23,7 mill. kr. Dette er ulike organisasjonar som jobbar med miljøvern som ein del av det området dei er opptekne av, og som kan søkja prosjektstøtte her. Det kan òg vera organisasjonar som får stønad m.a. frå andre felt, men som har eit engasjement innanfor miljøvernområdet. Når ein blir beden om å gi ei samla utgreiing om dei frivillige organisasjonane, sit eg korkje med dette materialet eller trur at det finst. Eg kjenner godt til dette frå mi tid i Finansdepartementet, da det blei jobba med momskompensasjonsordningar for frivillige organisasjonar. Heldigvis har Noreg eit mylder av frivillige organisasjonar, ikkje berre innanfor miljøsektoren, men innanfor – eg vil seia – nesten alle andre sektorar som gjer eit djupt og viktig arbeid, og som er ein viktig del av den samfunnsstrukturen som me har. Innanfor det ansvarsområdet som eg har, som er miljø, ønskjer eg å støtta opp om desse organisasjonane. Eg ønskjer å leggja til rette for at dei kan vera aktive, stilla kritiske spørsmål til styresmaktene og vera partnarar, i den grad dei finn det interessant. Eg har tru på eit samfunn som er bygt på demokratiske tradisjonar, og dei frivillige organisasjonane høyrer med som ein del av det.