trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-10:
Når det gjelder SVs skatteprofil, får alle som har inntekt under 350 000 kr, skattelette med den. Alle som tjener over det, får skatteøkning. Det mener vi faktisk er en rettferdig profil, for da er vi i nærheten av dem som har dårlig råd. Høyres profil har jo vært tvert imot, at man gir skattelette, og aller mest til dem som har mest. Hvordan man får til at det skal være de mest trengende, er helt uforståelig for SV. Ja, vi har et engasjement på dette, fordi vi mener at det er viktig – det er ideologisk viktig, selvfølgelig, men det er en plikt vi har, som har makt og innflytelse i dette landet, å være med og gi en verdighet i livet til dem som ikke har inntekter sjøl og muligheter til å ivareta dette. En viktig bit av dette er kommuneøkonomien, for det vil fremdeles være mange som har dårlig råd i Norge. Vi vil kanskje aldri kunne greie å ta bort alt. Men da må vi gjøre det sånn at det ikke blir umulig å ha dårlig råd, og veldig vanskelig, særlig for unger. Da er det viktig at skolen er så god at en ikke risikerer å bli skoletaper fordi mor og far ikke har råd til dataanlegg. Det er kjempeviktig at kommunen har en slik økonomi at den kan gi et fritidstilbud, et kulturtilbud som gjør at du kan få lov til å utvikle deg sjøl om mor og far har dårlig råd, et tilbud som gjør at du ikke må opp med lommeboka for alt du skal gjøre, noe som gjør at du føler deg utenfor i alle sammenhenger, og ikke får vært med. Dette er kjempeviktig, og her svikter Regjeringen, for den har ment at det har vært mye viktigere å dele ut disse skattelettene. Vi er dypt uenig i Regjeringens prioritering. Jeg skjønner at det i bakhodet her svirrer et eller annet om at hvis det regner på presten, drypper det på klokkeren. Det er noe slikt man tenker seg, at når man deler ut på den måten, blir det liksom mer økonomi, og så regner noe av dette ned på de fattigste. Men slik er det altså ikke. Hvis de som har minst, skal få nok til et verdig liv, er den eneste måten å få til det på, å vise politisk vilje til å tørre å fordele skikkelig. Det er det det går på. Et område som sosialministeren ikke har ansvaret for, men som er uhyre viktig, er jo boligpolitikken – det er hjemmet. Der svikter vi også, for det er veldig mange i Norge som ikke har råd til et skikkelig sted å bo og den tryggheten det er å kunne si til ungene sine når de legger seg om kvelden, at en er sikker på at her skal vi kunne bo. Der har vi en kjempejobb å gjøre, alle som sitter på Stortinget og enhver regjering.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Ja, det er egentlig paradoksalt. Vi sitter og behandler et budsjett på ca. 29 milliarder kr, budsjettet for Forsvaret for 2004, og vi behandler viktige sikkerhetspolitiske problemstillinger. Det som likevel har tatt mye arbeid, er spørsmålet om avhending av et forsvarsanlegg i Rissa kommune. Vi har en enstemmig merknad – det som er viktig med den merknaden, er faktisk at den er enstemmig – der vi sier at det er viktig at partene kommer til enighet. Men i det ligger også at Forsvarsbygg ikke kan tre nedover hodet på Rissa kommune en pris som kommunen ikke aksepterer. Det er ingen hemmelighet at Arbeiderpartiet hører til dem i denne salen som har ment at Rissa kvalifiserte for den merknaden som lå inne, og som Høyre var med på i budsjettinnstillingen i fjor, om at avhending av forsvarsanlegg til under markedspris skulle gjelde bare enkelte sterkt berørte kommuner. Man har ment at Rissa tilhørte den kategorien.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Jeg tror jeg oppfattet spørsmålet likevel. Arbeiderpartiet er fortsatt positive til at vi fortsetter å delta i utviklingsavtalen om Joint Strike Fighter. Vi mener at det er den eneste muligheten til å sikre norsk industri kontrakter i prosjektet. Men vi forutsetter – og det vil jeg veldig gjerne understreke – at Regjeringen fortsetter å gjøre et aktivt arbeid for at norske bedrifter blir med på dette prosjektet. Alle vet at det kommer ikke til å bli noe flykjøp i dette Stortinget uten at norsk industri er med. Så godt kjenner de fleste av oss flertallet i dette Stortinget. Jeg synes også det er viktig at Norge har gått inn i Industrial Participation Agreement med Eurofighter, og mener at deltakelse i begge disse programmene nå bør sikre norsk industri både kompetanse, forskning og utvikling og industriproduksjon.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Stortinget er blitt orientert om dette ved flere anledninger, bl.a. i en høring med statsråden 12. november, og også i et brev til Senterpartiets gruppe i forbindelse med finansinnstillingen, og selvfølgelig i andre dertil egnede fora. Imidlertid skal dette behandles 17. desember i Stortinget, og Arbeiderpartiet har ikke tatt stilling til videreføring av Irak-engasjementet, men vil gjøre det i forbindelse med den debatten. Vi støtter den styrken som er der nå. Den er der på bakgrunn av en FN-resolusjon. Det er et ingeniørkompani som utfører et utmerket arbeid, så vidt jeg har kunnet registrere. Vi var veldig klare på at forutsetningen for vår støtte var at de ikke måtte blandes sammen med okkupasjonsstyrkene. Vi kommer altså tilbake til en videreføring den 17. desember. At det ligger i budsjettet, er jo en selvfølge hvis Regjeringen foreslår det. Det er nettopp diskusjonen om at dette ikke skulle gå over bistandsbudsjettet, som gjør at det også nå ligger inne i budsjettet. Men det kan jo omdisponeres dersom Stortinget skulle komme til en annen konklusjon.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Det er vel slik at i forsvarsforliket var vi to parter. Det var ikke noen som sluttet seg til andre. Jeg deler representanten Hernæs’ syn på utviklingen av Forsvaret. Jeg er også enig i at det gjøres et imponerende arbeid ute i avdelingene, ikke minst av de offiserer som nå har ansvaret for omstillingen. Så vil jeg be Hernæs bekrefte at blant NATOs medlemsland er det Norge som bruker mest penger på Forsvaret pr. innbygger. Er det ikke også slik at vi nå får anerkjennelse både for dette og for den omstilling og modernisering av Forsvaret som Norge rent faktisk gjennomfører, og at vi ligger i teten i NATO når det gjelder å sikre kvaliteten og et framtidsrettet forsvar?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Når SV reduserer bevilgningen til Hæren med 500 mill. kr, har det konsekvenser for 1 100 ansatte. Det må vel også få konsekvenser for forsvarsevnen, må det ikke det? Og så: Hvis det norske forsvaret skal sikre norske borgere og norske interesser, betyr ikke også det at vi må ha et aktivt internasjonalt samarbeid, delta i internasjonale operasjoner og bidra til konfliktløsing? Og i tillegg: Mener representanten Bjørklund at terrorangrep i verden startet 11. september 2001? Det var faktisk det representanten sa i sitt innlegg. Er det ikke nettopp vår unnfallenhet etter ganske kraftige og store terrorangrep, som angrepet på den amerikanske ambassaden i Nairobi, som førte til 11. september, og som muliggjorde at det ble bygd opp et slikt nettverk som det Al-Qaida i dag representerer?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
La meg først slutte meg til den beskrivelsen som Kristin Krohn Devold gir av innsatsen i Forsvaret. La meg også føye til at dersom Stortinget sender styrker til utlandet, må vi også stå bak dem i de debattene som er i etterkant. Det er helt riktig at de styrkene som er i utlandet, er det Stortinget som har sendt ut. Det pågår ellers for øyeblikket et arbeid i Regjeringen for å erstatte dagens redningshelikoptre. Arbeiderpartiet mener at det både er logisk og riktig at Forsvaret fortsatt skal være operativ ressurs i redningshelikoptertjenesten. Vi mener også at det da er logisk at Forsvaret får kjøpe et helikopter som vil inngå i Forsvarets og Forsvarets logistikk på en kostnadseffektiv måte. Vi er imidlertid urolige over signaler som kommer fra Justisdepartementet og fra Regjeringen. Mitt spørsmål til statsråden er: Mener statsråden at det er NH90 som er riktig helikopter å kjøpe inn, og vil Forsvaret fortsatt være operativ ressurs, hvis resultatet blir noe annet?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Jeg har bare noen få kommentarer til deler av debatten. La meg først kommentere det Einar Holstad sa om at forhåndslagrene er basert på foreldet materiell. Det er positivt feil. Tvert imot, her er det en rullering. Vi har framskutte forhåndslagre i dag, etter at daværende forsvarsminister Jørgen Kosmo reforhandlet avtalen med amerikanerne på midten av 1990-tallet. Amerikanerne har bl.a. tatt ut materiell, både til Balkan og Afghanistan, som så blir erstattet etter hvert. Det betyr også at dette i aller høyeste grad er moderne forsvarsmateriell. Det er ikke så lenge siden komiteen var på besøk på Værnes og fikk se de forhåndslagrene som er der. Så har jeg et spørsmål til Fremskrittspartiet – og det passer for så vidt bra at det er Per Ove Width som skal ha innlegg etter meg. I Fremskrittspartiets prinsipp- og handlingsprogram for 2001–2005 står det på side 58: «Ordningen med redningshelikopter bør videreutvikles med Forsvaret som en sentral operatør, og under Forsvarets totale operative ledelse.» For den som leser dette og kjenner til de knappe logistikkmessige ressurser som Forsvaret opererer under, synes det logisk om Forsvaret får kjøpe et helikopter som vil inngå i Forsvaret og Forsvarets logistikk på en kostnadseffektiv måte. Jeg lurer derfor på om Fremskrittspartiets talsmann i denne saken i justiskomiteen taler på vegne av sitt parti når han så sterkt argumenterer for at enhetshelikopteret, NH 90, ikke bør bli valgt som redningshelikopter. Jeg vil også be justisministeren, som nå er i salen, om å lytte til det som blir sagt her. Arbeiderpartiet har i sterk grad signalisert hva vi mener i den saken. Fremskrittspartiet kan faktisk komme til å komme på vippen hvis det er slik at Justisdepartementet kommer opp med feil fly, for å si det på den måten. Jeg regner med at vi får en sak til behandling i Stortinget før jul. Så til kommentarene fra bl.a. Marit Arnstad om Heimevernet og den utredningen som er gjort i forbindelse med den militærfaglige utredning som kommer til Stortinget i proposisjonen til våren. Hvis det er noen utredning i den militærfaglige utredningen hvor man har holdt seg til de klare flertallsmerknadene som ligger i komiteinnstillingen til St.prp. nr. 55 for 2001-2002, må det vel være denne utredningen. Der bad vi om at man så på større grad av fleksibilitet, større grad av spesialisering, la større vekt på kvalitet, så på forskjeller i innsatsen i byer og på skauen – for å si det slik – flere spesialavdelinger og en gjennomgang av distriktsstrukturen. Så her har man i aller høyeste grad forholdt seg til Stortingets føringer.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Det er ofte små detaljer som skaper store bølger. Komitelederen var inne på Hysnes og Rissa kommune. Der foreligger det et forslag som jeg sannelig ikke vet om vil komme til avstemning engang, fordi det er tvil på Stortingets kontor om forslaget er innenfor de reglene som gjelder for den slags. Men det sier rett ut: «Stortinget ber Regjeringa bidra til at «Hysnes leir» vederlagsfritt eller til sterkt redusert pris, overdras til Rissa Kommune.» Nå har vi heldigvis en flertallsmerknad som går i en annen retning. Og jeg vil gjerne be komitelederen bekrefte at det er viktig at vi fra Stortingets side sender en krystallklar beskjed om at forhandlinger om Hysnes Fort skal foregå mellom Forsvarsbygg og Rissa kommune, slik at man ikke har noen på sidelinjen som stiller seg hindrende i veien for å finne en praktisk løsning mellom de to partene det angår.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Representanten Width blir neppe forbauset når jeg forteller ham at det føles aldeles utmerket. Det er ingen unnskyldninger vi kommer med. Jeg må også minne om at det faktisk er vi som sitter i regjering, så hvis det er noen som slutter seg til noen – hvis det er den riktige formuleringen – er det faktisk Arbeiderpartiet som slutter seg til oss, og ikke motsatt. Det er veldig bra. Jeg må dessverre fastslå at Width igjen henger seg opp – slik jeg forsøkte å berøre indirekte i mitt hovedinnlegg – i et forsøk på å late som om vi nå svekker Forsvaret. Det er det motsatte vi gjør. Vi har måttet foreta visse justeringer av investeringene, bl.a. av hensyn til at vi har forskjøvet planperiodene, og også fordi det ble en litt annen kontantstrøm i forbindelse med MTB-kjøpene. Men vi har altså ikke rørt ved noen av de investeringene som går til å utføre de oppdragene av særlig farlighet som Hæren og Forsvaret må foreta seg.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Forlik har jo bl.a. som konsekvens at man er enig om det meste, slik at jeg kan slutte meg helt til det som Marit Nybakk sier. Jeg vil sende en sterk oppfordring – og jeg tror kanskje det ikke er nødvendig engang – til den operative delen av vårt forsvar om at de lytter mer til det som Regjeringen sier, det som det store flertallet i Stortinget sier, og det som NATO sier, enn til mennesker som, til tross for at det har lagt et ambisiøst ord som «fremskritt» til sitt partinavn, hele tiden opererer i fortiden.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Når det gjelder reduserte forsvarsbudsjetter, er det med respekt å melde en fagmann som uttaler seg. Hvis vi skulle gått inn for den reduseringen som SV står for, ville vi virkelig hatt grunn til å si at vi ikke har noe forsvar av relevant betydning. Jeg har ikke tenkt, til tross for at det sikkert er skuffende for representanten Bjørklund, å drive budsjettforhandlinger for 2005. Jeg synes vi har kommet greit igjennom behandlingen av budsjettet for neste år. Men det er helt klart at den plan som er fastlagt i det brede forliket, står fast. Så må vi se hvordan vi håndterer det i tilknytning til forandringen av planperioden, som jeg har sagt, og behandlingen av budsjettet ikke for neste år, men for året deretter.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Senterpartiet snakker pent om de store havområdene. Men de ville jo ikke bidra til de fartøyene som mer enn noe annet ville være med på å «show the flag» og sikre nettopp de havområdene. Jeg har også lyst til å understreke: I forhold til å være sikre på at man ikke foretar feilinvesteringer for fremtiden, er vi enige om at det ikke finnes noen absolutt sikkerhet for det. Men vi må gjøre så godt vi kan. Derfor blir det aldeles feil å snakke om at regjeringspartiene og Arbeiderpartiet reduserer investeringene til Hæren. Vi forskyver de investeringene i denne planperioden, fordi vi får en ny planperiode som overlapper den gamle, nettopp for at vi skal være sikre på at vi ikke foretar investeringer som i etterhånd vil vise seg å være feilaktige. Er ikke representanten Arnstad enig i at dette er en bra måte å håndtere et vanskelig dilemma på?
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Et par korte kommentarer i forhold til debatten så langt: Jeg konstaterer at heller ikke denne gang har Fremskrittspartiet kunnet dy seg for å bedrive en svartmaling av nivået i det norske forsvaret, en svartmaling som jeg mener direkte undergraver den respekten som Forsvaret bør ha, og den motiveringen som våre soldater bør tilføres fra Stortingets talerstol – de bør ikke gis inntrykk av at den svekkes. I den sammenheng vil jeg også nevne Per Ove Widths replikk til forsvarsministeren når det gjaldt utsettelse av noen investeringer i Hæren, hvor han henviste til at det betydde en svekkelse bl.a. av pansring, sikkerhet og moderne utstyr. Jeg ønsker å understreke – representanten Width vet det hvis han vil vite det, bl.a. gjennom høringer og også ut fra uttalelser her fra talerstolen tidligere – at ingen av dem vi har sendt ut til risikofylte oppdrag, er utstyrt på en annen måte enn det Forsvaret selv har bedt om. De er altså fullt utstyrt, med all den sikkerhet som vi er i stand til å tilby våre styrker. Det finnes ingenting som tilsier at vi sender styrker ut på et sviktende grunnlag i forhold til det behovet de har for utstyr og sikkerhet. Så vil jeg si et par ord til debatten med Marit Arnstad om utsettelser av investeringer. Det er klart det kan bli mye hærforsvar når man kutter fregatter, og når man kutter regionfelt. Jeg har lyst til å understreke den selvfølgelighet at det viktigste med et forsvar er å hindre krig og at landet blir utsatt for noen form for utpressing. I den sammenheng, i disse store sjøområdene, som representanten Arnstad også snakket om, er fregattene fullstendig avgjørende, nettopp for å kunne vise at Norge er en sjømakt, og at vi er beredt til å ta vare på våre områder. Så til regionfeltet: Som forsvarsministeren påviste, har Senterpartiet vært med på nesten alle utenlandsoperasjoner. Jeg håper de vil være det også i fremtiden, og teknologien går så fort at jeg skjønner ikke hvordan man skal ha samvittighet til å sende norske soldater til den type operasjoner uten at vi er villig til å ta i bruk det regionfeltet som alle i Forsvaret sier er helt nødvendig for at vi kan ha adekvat utdanning av soldatene våre. Så helt til slutt: Det burde vært mer tid til å snakke om behovet for EU-medlemskap. Jeg er selvfølgelig helt enig i at NATO-samarbeidet er det bærende i norsk sikkerhetspolitikk, men sannelig er det ikke viktig å se hva som nå er i ferd med å skje i EU også. Vi tilpasser jo dette til den realiteten som er, gjennom vår «Nordsjøstrategi», hvor vi har samarbeid både på sjøsiden, med landene i østersjøområdet, på flysiden, med Danmark og Nederland, og på hærsiden, med den tysk-nederlandske brigaden, etter hvert også korpset.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2003-12-04:
Helt enig, dette skal bli veldig kort. Det ble en liten sårhet over noen av innleggene i stad. Marit Arnstad har helt rett i at det må være mulig å reise debatten, men det må også være lov å være uenig i og forbauset over at det er mulig å gå inn for suvernitetshåndhevelse i våre store sjøområder og samtidig si nei til de fartøyene som kan håndheve den suvereniteten. Når det gjelder Per Ove Widths innlegg, var det som vanlig litt dobbeltkommunikasjon. Jeg velger nå på slutten av debatten å legge mest vekt på at han har begynt å snakke pent om Forsvaret, så får det heller være at mesteparten av innleggene både fra ham og Espelund ellers var en sammenhengende svartmaling av hvordan det står til. Bare en liten kommentar til det. Medlemmene fra Fremskrittspartiet sier i sine merknader: «Disse medlemmer viser til den misnøye med Norges forsvarsanstrengelser som har kommet frem i NATO.» Jeg må spørre: Har partiet en egen etterretning? Vi får stikk motsatte signaler fra NATO. Vi får signaler og beskjeder om at de er veldig fornøyd med Norge, og de fremhever Norge som et foregangsland i forhold til de andre NATO-landene når det gjelder forsvarsevne, omstilling og villighet til å satse på Forsvaret.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Når det gjelder det siste, om Rissa fort, vil vi komme tilbake til det senere i debatten. Jeg la merke til at representanten Nybakk ikke kom inn på et av de største innkjøpene vi skal ta en beslutning på, nemlig innkjøp av jagerfly. Jeg har lyst til å sitere hva Marit Nybakk sa 19. juni 2002 under forhandlingene i Stortinget: «Når det gjelder utviklingsavtalen som nå er inngått med Joint Strike Fighter, har vi også sagt at den avtalen kan termineres dersom det viser seg at vi ikke får norsk industri inn i dette programmet. Jeg har også sagt helt klart at jeg mener da at den skal termineres. Jeg vil også vise til at statsråden har sagt at hun vil komme tilbake til komiteen til høsten med en redegjørelse om hvor langt hun har kommet i arbeidet nettopp med å involvere norsk industri, noe som for oss er helt vesentlig.» Jeg regner med at statsråden kan komme tilbake til dette i sitt innlegg og redegjøre for status. Nå har Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet i innstillingen foreslått …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Da kommer jeg tilbake til forslaget.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Representanten Hernæs og likeledes representanten Nybakk bruker tid på å forklare hvorfor de ikke vil forholde seg til forliket. Forsvarssjefen gir uttrykk for store betenkeligheter i sine betraktninger rundt kuttet i forliket, eller til at partiene som skal forholde seg til forliket, ikke forholder seg til det. Det får, som han peker på, ganske betydelige konsekvenser. De bruker også langtidsproposisjonen som unnskyldning for ikke å fremme og ikke stå ved forliket – vi skal se hva som kommer. Dette er gamle toner. Jeg må si jeg er skuffet over Høyre, som i alle år har stått last og brast med Fremskrittspartiet i alle budsjettforlik og alle budsjetter tidligere. Nå har de slått seg sammen med Arbeiderpartiet. Fremskrittspartiet er nå det eneste partiet som står ved, og som vil opprettholde forliket som forlikspartnerne nå går fra. Hvordan føler representanten Hernæs dette?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Ja, jeg er opptatt av å forklare «budsjettsviket», som enkelte organisasjoner kalte det. Det er meget alvorlig, og det griper inn i mange forhold i Forsvaret. Jeg kan ikke se at det har noen relasjoner til det vi tidligere har vedtatt, om å redusere antall ansatte. Det ligger helt klart fremdeles, og det ligger også klart fra Fremskrittspartiet, for dette er en plan som er vedtatt. Det ligger budsjettmessig også inne. Men reduksjonen i budsjettet denne gangen omfatter i stor grad investeringer og materiellinnkjøp. Så vi står naturligvis fortsatt på det gamle forslaget som Lund henviser til, om reduksjoner i Forsvaret, men det må gjøres på en forsvarlig måte.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Nei, Fremskrittspartiet har ikke mistet troen, men derimot er vi kanskje litt betenkt over at Forsvarsbygg ikke greier å avhende disse eiendommene til den prisen de egentlig burde, og at det tar altfor lang tid. Når det gjelder dette spesielle forslaget, er det altså tenkt til et nasjonalt kreftsenter, og det mener vi har en så stor verdi at her kan vi gå litt utenpå de gamle forutsetningene. Nå står det også riktignok i forbindelse med fjorårets budsjett at vi kan avhende eiendommer til spesielt utsatte kommuner. Nå er vel kanskje ikke denne kommunen spesielt utsatt, men allikevel mener jeg at formålet her er så vesentlig at denne biten har Fremskrittspartiet stor tro på at vi skal gjøre på en skikkelig måte. Her går vi inn for at det skal avhendes på det grunnlaget som forslaget vårt viser til.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Det kan synes merkelig for mange at SV og Fremskrittspartiet har felles syn på veldig mange ting i budsjettet – ut fra litt forskjellige ståsteder, riktignok, men allikevel. Og vi fremmer jo faktisk også i stor grad felles forslag, i motsetning til en del andre. Hvordan vi skal fremme den effekten som Bjørklund var inne på, er en litt større historie og umulig å gi et reelt svar på i en kort replikk. Men vi har i budsjettinnstillingen pekt på en god del som vil være med på å fremme tiltak som Bjørklund etterlyser, og jeg ber ham om eventuelt å lese det. Jeg kan umulig i løpet av 10 sekunder nå – som er blitt til 9 i mellomtiden – redegjøre for alt det spørsmålet fra Bjørklund innholder.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Jeg vil også gjerne slutte meg til de ord som ble sagt av statsråden når det gjelder innsatsen til Forsvaret. Jeg synes riktignok at det er litt merkelig med kuttet i forsvarsbudsjettet, når forsvarssjefen er bekymret for kuttene på materialsiden. Han sier at det går ut over investeringer til pansrede spesialkjøretøyer og panserbekjempelsesvåpen, og at det får betydning for Hærens evne til egenbeskyttelse, ildkraft og mobilitet. Nettopp de styrkene vi skal sende ut, bebuder han at han kan få problemer med å bevæpne på en skikkelig måte. Og han sier videre at vi må skyve en baugbølge av investeringsprosjekter foran oss. Jeg synes jeg her merker en forskjell på statsrådens og forsvarssjefens mening. Er det her tegn til at det er uenighet mellom statsråden og forsvarssjefen?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Jeg må si jeg er litt overrasket over Bjørn Hernæs’ utspill. Han tillegger meg at jeg har – jeg vet egentlig ikke hva slags uttrykk han brukte – nedvurdert eller ikke skrytt nok av Forsvaret. Det var jo nettopp det jeg gjorde. Etter statsrådens innlegg sa jeg at jeg støtter og bygger under det hun sa om at Forsvaret gjør en meget god innsats, og det gjør de både ute og hjemme. Så det må ikke misforstås, som Hernæs gjerne ville. Jeg kritiserte heller ikke forsvarsministeren. Jeg spurte henne, og jeg vil gjerne ha det klarlagt, om det er uoverensstemmelse mellom henne og forsvarssjefen i og med at forsvarssjefen så sterkt har kritisert dette forsvarsforliket, som altså ikke lenger er det det egentlig skulle være. Når det gjelder soldater og utstyr: Det er nettopp det forsvarssjefen sier, at med dette budsjettet klarer han ikke å kjøpe nytt og bedre verneutstyr for soldater som skal sendes ut. Det er hans faglige vurdering. Men jeg er sikker på at Forsvaret absolutt ikke kommer til å sende ut soldater som ikke er godt utstyrt. Det er jeg overbevist om. Når det gjelder helikoptre, som Marit Nybakk var inne på, er det en debatt som foregår i Fremskrittspartiet. Jeg kan si med en gang at min holdning antakeligvis er den samme som Marit Nybakks, at vi går for NH90. Men at det er diskusjon om dette, det er det ikke til å legge skjul på. Og som hun også sa: Dette er en sak som kommer til Stortinget. Da skal vi før det ha tatt en vurdering av og avgjørelse om det. Marit Arnstad trakk forslag nr. 4 under debatten her. Det var nok beroende på en liten misforståelse mellom Marit Arnstad og meg. Fremskrittspartiet står fremdeles på forslaget. Vi fremmer gjerne forslaget, da på egne vegne, slik at det ikke skal være noen misforståelser rundt det.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Om kort tid får Stortinget en redegjørelse fra utenriksministeren om Norges deltakelse i internasjonale militære operasjoner. Det er vi i SV glade for, men det ville vært en stor fordel om Stortinget også hadde hatt mer informasjon og et bedre beslutningsgrunnlag i forkant av denne budsjettbehandlingen når det gjelder hva som er «innbakt» i budsjettet med hensyn til internasjonale operasjoner, for å bruke komiteflertallets terminologi. Det står ikke ett ord om forlengelse av styrkebidraget i Irak i budsjettdokumentet, kun en generell beskrivelse av hva virksomheten til nå har gått ut på. I innspurten til budsjettarbeidet dukket det imidlertid opp en setning i innstillingen fra Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti der det heter at en «tar til etterretning» at bevilgning til en videreføring i Irak er «innbakt i budsjettet». Uklarheten oppstår når representanten Nybakk sier til Dagsavisen i går at hun ikke har tatt stilling til spørsmålet om videreføring av styrken i Irak. SV er jo glad for at pengene til Irak-styrken nå i det minste er lagt inn i forsvarsbudsjettet og ikke i bistandsbudsjettet. Men er komiteens leder tilfreds med måten Regjeringen har konsultert Stortinget på i spørsmålet om hvorvidt det norske styrkebidragets oppdrag skal forlenges utover perioden stortingsflertallet gav tilslutning til i sommer? Og hva mener representanten Nybakk om det norske bidraget i dag? Vil det være riktig av Norge å prioritere dette, også om man ikke har mulighet til å bidra i Sudan?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Forsvarsbudsjettet blir nå kraftig redusert i forhold til de måltallene som det tidligere har vært et bredt forlik om her i Stortinget, nemlig 118 milliarder kr i løpet av langtidsperioden. Det er jo særlig Hærens investeringer som må utsettes. Mener representanten Hernæs at det fremdeles er mulig å innfri det brede forliket, på 188 milliarder kr, i løpet av det siste året i langtidsperioden, eller er det egentlig greit at budsjettet reduseres?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Fremskrittspartiet og SV står faktisk ofte sammen når det er spørsmål om å redusere sløsing i Forsvaret. Men når det kommer til budsjettet, skiller vi som kjent ganske godt lag. SV har ved ulike anledninger dokumentert at Forsvaret bruker mange penger uten påviselig effekt. Hvordan mener Fremskrittspartiet at Forsvaret skal redusere innsatsen på prosjekter uten påviselig effekt? Hvilke virkemidler vil Fremskrittspartiet ta i bruk?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Jeg har registrert at Arbeiderpartiet og LO ved flere anledninger i det siste har gått hardt ut mot vår forsvarspolitikk av hensyn til antall arbeidsplasser som ville blitt borte dersom vår politikk hadde blitt gjennomført. Dette viser vel hva som er Arbeiderpartiets og LOs egentlige ærend i forsvarspolitikken, nemlig hensynet til arbeidsplasser. For SV er det mest naturlig at vi i forsvarspolitikken fokuserer på hvilke forsvarspolitiske prioriteringer som er viktige for å trygge vår sikkerhet. Det er klart at det er mulig å skjære ned på Hærens budsjett, slik vi har foreslått, og styrke utenriksbudsjettet. Det vil selvsagt innebære at noen mister jobben, f.eks. i Forsvarets innsatsstyrker, som SV har vært konsekvent imot hele tiden. Men jeg vil presisere: Det viktigste er altså ikke sysselsettingseffekten, men forsvarseffekten, som også har vært viktig for Arbeiderpartiet i omstillingen. Derfor har man tidligere vært enige om at man skal ha et nedtrekk på 5 000 mann, av hensyn til at vi skal ha det beste forsvaret. Distriktspolitiske virkemidler er viktig, men for oss er det overordnet at vi gjør de oppgavene som er viktigst.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
For SV er det ikke sysselsettingseffekten av Forsvaret som er det viktigste, men hva vi bruker ressursene til for å trygge vår sikkerhet. I SV har vi f.eks. liten tro på at militære virkemidler kan bekjempe terror. Vi har større tro på andre virkemidler. Derfor gjør vi slike typer disposisjoner, og det kommer vi til å fortsette med til vi har et forsvar som er tilpasset de behovene vi har, f.eks. med hensyn til å forvalte og beskytte de enorme havressursene våre, og ikke tilpasset offensive krigsoperasjoner med svake eller dårlige FN-mandater på den andre siden av jorda, som vi i hovedsak retter våre store investeringer mot. Det er også verdt å merke seg at vi i hovedsak reduserer investeringsbudsjettene, og ikke driftsbudsjettene, bortsett fra på noen områder.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
SV mener selvsagt at vi skal delta internasjonalt og ikke være unnfallende i forhold til internasjonal deltakelse. Men i forhold til internasjonale militære operasjoner mener vi at det må foreligge gode, klare FN-mandater for deltakelse. Ellers mener vi at vi i større grad må prioritere å bruke våre midler på andre typer virkemidler, som reduserer muligheten for at terrorisme oppstår. Det som etter SVs mening er den store unnfallenheten, er at vi nettopp ikke har vært i stand til å greie å ta fatt i de store grunnleggende konfliktene som danner et grunnlag for terrorisme. Når det gjelder forslaget om å redusere bevilgningen til Hæren, innser vi at det vil berøre arbeidsplasser – men arbeidsplasser i Forsvarets innsatsstyrker, som i hovedsak er rettet mot deltakelse i internasjonale operasjoner, er ikke en type arbeidsplasser som vi ønsker å verne spesielt mye om.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Jeg var i replikken til Marit Nybakk inne på hvordan Stortinget har blitt informert om Regjeringens planer om forlengelse av det norske Irak-bidraget utover januar 2004. Som sagt, SV mener at det i budsjettet burde vært redegjort for på en helt annen og mer presis måte at det lå inne en bevilgning til videreføring av Irak-bidraget i forhold til budsjettet for internasjonale styrker. Det holder altså ikke å peke på et spørsmål fra Senterpartiet i finanskomiteen. Mener statsråden at det er å konsultere Stortinget? Det står ikke noe om denne videreføringen i budsjettet. Det er interessant at finansieringen av Irak nå skjer over forsvarsbudsjettet, og ikke over bistandsbudsjettet. Men dette setter også Regjeringens argumentasjon for inneværende års finansiering i et litt merkelig lys. Vi har oppfattet at Regjeringen så det som naturlig at det ble bevilget over bistandsbudsjettets nødhjelpsbevilgning i år, fordi dette var et oppdrag av ren humanitær karakter. Dette har vi betvilt. Vi har også kritisert at nødhjelpsmidler ble brukt. Ligger det en innrømmelse fra Regjeringens side i dette? Nå er det høyst usikkert om Norge kan bidra f.eks. i Sudan, noe jeg antar vi vil komme tilbake til og diskutere etter utenriksministerens redegjørelse.(Presidenten klubber.) Men jeg vil spørre forsvarsministeren: Hvor mye av bevilgningene over kap. 1792 vil i 2004 gå til Irak-styrkene? Og hvordan ser forsvarsministeren på mulighetene(presidenten klubber igjen) for å kunne øke Norges bidrag til fredsoppdrag i Afrika innenfor denne bevilgningen? (Presidenten klubber.) (presidenten klubber igjen)
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Som saksordfører for redningshelikoptertjenesten – det er vel den delen som fortsatt ligger i forsvarsbudsjettet – vil jeg berømme Forsvaret for den høye kvaliteten på den tjenesten, og den tryggheten den gir folk på utsatte arbeidsplasser på land og sjø. Det er godt å se at Forsvaret gjennom sin høye driftskompetanse kan yte et slikt bidrag til best mulig ivaretakelse av liv og helse når ulykken er ute. Denne jobben skal Forsvaret fortsette å gjøre. Så vil jeg på ny over til Irak og norske styrker der. Jeg stilte et par spørsmål til forsvarsministeren som jeg ikke fikk svar på, og jeg vil gjerne gjenta dem. Spørsmålene var: Hvor mye av bevilgningen over Kap. 1792 vil i 2004 gå til Irak-styrkene? Og hvordan ser forsvarsministeren på mulighetene for å kunne øke Norges bidrag til fredsoppdrag i Afrika innenfor denne bevilgningen? Jeg tenker her ikke bare på den økonomiske inndekningen, men også på om det finnes ressurser for å utføre operasjoner i Afrika dersom oppdragene i både Irak, Afghanistan og Kosovo skal videreføres til sommeren.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Representanten Width var svært opptatt av å forklare hvor dårlig forliket mellom Arbeiderpartiet og Regjeringen er. Men jeg har lyst til å stille et spørsmål til Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet har sikkert også merket seg at Forsvarsdepartementet har vansker med å få redusert antall årsverk i Forsvaret. Jeg har sett på Fremskrittspartiets hovedprioriteringer i budsjettet for 2004. Der står det at Fremskrittspartiet som en følge av forsvarsbudsjettets størrelse frykter større utrygghet blant Forsvarets ansatte og frykter en personalflukt både blant sivile og militære. Jeg lurer på om Fremskrittspartiet ikke lenger står bak målsettingen om å redusere Forsvaret med 5 000 ansatte i løpet av inneværende langtidsperiode, som partiet støttet i Innst. S. nr. 342 for 2000-2001. Der slår komiteen fast at målet med omleggingen var å spare 2 milliarder kr årlig i driftskostnader og å få til en bemanningsreduksjon på 5 000 årsverk.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Den første delen av innlegget til representanten Bjørklund får vi komme tilbake til den 17. desember, når vi skal diskutere den typen spørsmål. Jeg har lyst til å gå inn på det som vi diskuterer i dag, nemlig budsjettet. SV snakker ofte om et varmere samfunn, om utviklingen av alle landsdeler, og om at vi alle skal få det så godt her i landet. I SVs alternative forsvarsbudsjett foreslår partiet å kutte forsvarsbudsjettet med 4,4 milliarder kr. Det er ikke bare det at SV er mot utvidelse og ombygging av dokken i Bergen og truer de arbeidsplassene det er snakk om der, men hvorfor vil SV ta jobben fra dem som bygger MTB-er i Vest-Agder? Og hva skal de leve av, de 500 ansatte bare i Hæren som ville bli overtallige med SVs alternative forsvarsbudsjett? Hvordan skal bosettingsmønsteret i Nord-Norge kunne opprettholdes med SVs forslag til forsvarsbudsjett? Hva skal de leve av, de som jobber på arbeidsplasser som er avhengige av gjenkjøpsavtaler, som f.eks. avtaler knyttet til kjøp av nye fregatter?
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Statsråden sa i sitt innlegg at NATO var svært godt fornøyd med Norges omstilling, og at vi var tidlig ute med omstillingen. Det er jeg glad for. Men jeg har registrert at det foregår en debatt – med statsrådens kollegas kronikk i Aftenposten, min kollega Halvorsens innlegg her og utenriksministermøtet i Napoli – om EUs forsvarspolitikk. Jeg vil gjerne høre hva statsråden mener om den gryende debatten, og hvilken betydning det vil ha i forhold til den rosen vi får fra NATO om den innsatsen som vi har gjort for å omstille oss og imøtekomme kravene. Det kan ikke være meningen at vi skal gjøre dette i NATO, og så skal vi gjøre det samme i EU. Da er det noe som ikke stemmer.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2003-12-04:
Bare for å forsøke å fullføre det innlegget som jeg hadde begynt på: Russland er fremdeles en nabo det er viktig å ha et godt forhold til. Arbeiderpartiet vil derfor legge vekt på at vi tar ansvar i saker som kan virke inn på Norges forhold til Russland. Det er viktig for oss hvordan Russland håndterer sitt fiskeoppsyn, sitt atomavfall, sin oljeproduksjon og sin oljetransport. Forholdet mellom Norge og Russland er et forhold mellom en småstat og en stormakt. Russiske myndigheter tillegger sin nordflåte stor strategisk betydning. Størstedelen av Russlands strategiske atomvåpen er ombord i fartøy hjemhørende på Kolahalvøya, og det vil fortsatt være en helt vesentlig russisk militær oppgave å beskytte disse. De store naturressursene som er knyttet til de russiske nordområdene, vil forsterke dette bildet. Når det er sagt, må det også sies at Russlands militære styrker har store mengder eldre, dårlig vedlikeholdt utstyr som må utrangeres. Denne utrangeringen er det ønskelig å utføre på en skikkelig måte. Norge har på den bakgrunn engasjert seg i opprydding og sikring av radioaktivt materiale fra russiske utrangerte ubåter. Samarbeidet mellom Russland, USA og Norge, og nå også Storbritannia, er et viktig instrument i arbeidet med å støtte det russiske forsvar i å løse disse problemene. Norge og Russland har tilstøtende interesser i et område av stor ressursmessig og strategisk betydning. Situasjonen og utviklingen i nordområdene har på denne måten virkninger på Norge, og ikke minst for det norske sjøforsvaret. Forsvaret må ivareta en rolle som kan virke stabiliserende på regionen sett under ett. Forsvarets rolle kan omfatte tilstedeværelse av norske marinefartøyer og andre militære kapasiteter for å drive overvåking, myndighetsutøvelse og kontinuerlig suverenitetshåndhevelse. Samarbeidet mellom Luftforsvaret og Sjøforsvaret er viktig her, for flyovervåking kan dekke et mye større område enn fartøyene. Men fartøyene kan oppsøke det som det er verdt å undersøke. Innkjøp av våre nye fregatter og MTB-er er viktige i så måte. Disse fartøyene vil sammen med Kystvakten og Luftforsvaret sikre vår suverenitet i området. Og så tror jeg alle om noen år vil takke forsvarskomiteens flertall for at fartøyene kan vedlikeholdes i Norge. Mannskapene vil sikkert også være takknemlige, ikke minst fordi de da får seg en bergenstur.
Åge Konradsen (Høyre), 2003-12-04:
I årets budsjettinnstilling fremmer Fremskrittspartiet bl.a. følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringa bidra til at «Hysnes leir» vederlagsfritt eller til sterkt redusert pris, overdras til Rissa Kommune.» Dette høres jo for så vidt tilforlatelig ut, men det er bare det at i fjorårets budsjettinnstilling fremmet Fremskrittspartiet følgende forslag: «Stortinget samtykker i at:1. Forsvarsdepartementet for 2003 kan:a) avhende fast eiendom uansett verdi til markedspris». Og da er mitt spørsmål: Er det slik at FrP i løpet av det siste året også har mistet troen på markedsøkonomien?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Først vil jeg rose SV for deres merknader og standpunkter – ikke fordi Fremskrittspartiet nødvendigvis er enig i så mange av dem, men det er viktig å se en sak fra minst to sider. Når det gjelder SVs budsjett, er det ganske dramatisk – minus 4,4 milliarder kr. Man vil redusere landforsvaret ganske betraktelig, man vil – som det står – «støtte nedbyggingen av invasjonsforsvaret i Nord-Norge», etc. Vil ikke en reduksjon på 4,4 milliarder kr på såpass kort tid rasere Forsvaret?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Jeg ønsker å sette søkelyset på forslag nr. 2, fra Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet. Det gjelder Krigsinnvalidehjemmet Bæreia. I forslaget står det: «Stortinget ber Regjeringen om å bidra til å sikre driften av Bæreia dersom det viser seg vanskelig å få til full brukerfinansiering fra 2005.» De som er der og får pleie og hvile, er mennesker som har vært villige til å ofre alt, til og med livet sitt. Det vil også i framtiden være behov for denne typen tjeneste. Det forbauser meg mye at regjeringspartiene, bl.a. med lokale representanter som kjenner stedet godt, ikke kan være villige til å være med på å støtte dette forslaget. Jeg ønsker derfor å høre begrunnelsen for det.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Når det gjelder avslutningen i svaret på replikken, kan jeg bare si at det står i merknaden fra Senterpartiet at uheldige prosjekter som fregatter «bør søkes avsluttet». Senterpartiet ønsker økte midler til Hæren og Heimevernet, noe Fremskrittspartiet selvfølgelig synes er bra. Men vi skiller oss ut på ganske mange andre punkter, bl.a. når det gjelder dette med regionfelt. Regionfelt Østlandet er også et prosjekt som Senterpartiet ønsker og mener bør søkes avsluttet. Da blir spørsmålet til Senterpartiet: Hvor mener man at de norske jenter og gutter som bl.a. skal ut i internasjonale oppdrag, skal trene på en ordentlig måte, slik at de kan ta vare på seg selv og sine, og gjøre det oppdraget som Norge pålegger dem på en sikker, god, effektiv og bra måte?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-12-04:
Bare noen få setninger om forslag nr. 3, fra Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, hvor vi ber Regjeringen foreta «en evaluering av Forsvarsbygg og dets virksomhet i forbindelse med internfakturering av leiekostnader». På mine reiser i Forsvars-Norge har jeg sett mye rart. Jeg har sett mye positivt. Det meste har vært positivt. Men det jeg ser nå om dagen, er at ganske mye utstyr står ute. Det står ute og ruster. Det forfaller og blir ødelagt, mens det én meter fra f.eks. bilen er en tom garasje. Grunnen til at den tomme garasjen står der, er rett og slett at Forsvaret, altså den ene enheten, ikke har råd til å leie og betale den husleien som Forsvarsbygg krever. Det kan være både bygninger som er bygd av tyskerne for mange år tilbake, og det kan være helt nye anlegg som Forsvaret i dag har brukt penger på. Men spørsmålet er: Er dette riktig bruk? Er det noe som skurrer her? Jeg synes det er merkelig at vi ikke har råd til å lagre godt, moderne utstyr, at det på grunn av leiekostnader selges til spottpris til oppkjøpere, og at vi dermed, slik Fremskrittspartiet ser det, svekker Forsvaret. Derfor undrer det meg mye at ikke flertallet kan være med på det forslaget.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-04:
Jeg ble litt glad da jeg leste i Glåmdalen at Bæreia var veldig fornøyd med det som stod i budsjettproposisjonen. De mener at de skal greie å skaffe midler til driften. Jeg har vært veldig opptatt av Bæreia og ønsket egentlig at Bæreia skulle bli et kompetansesenter for alle som er i internasjonale oppdrag, som tidligere FN-soldater og kanskje med noen sideblikk til asylsøkere og innvandrere. Det er de som har vært ute i internasjonale oppdrag, og som har krigserfaring, som også kan hjelpe den gruppen. Men jeg måtte bare innse at det var en annen måte Bæreia ønsket å drive sin virksomhet på, der det mellommenneskelige, det å kunne snakke sammen, var det aller viktigste, og ikke det å ha helsefaglig kompetanse for å styrke og hjelpe dem som hadde fått problemer.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-04:
Da jeg i mitt innlegg tok utgangspunkt i samfunnssikkerhetstenkningen, var det nettopp for at vi også i internasjonale oppdrag er nødt til å tenke på en litt annen måte, legge det med den kalde krigen og tenkningen som var rundt den, litt bak oss. Vi er nødt til å se på hele samfunnet og hva det trenger. Det gjelder også i forhold til å fordele virkemidlene. Vi trenger faktisk det militære til å gjøre en jobb ute, med de terrortrusler og de problemene som er bl.a. i Afghanistan og Irak. Jeg tror ikke de humanitære organisasjonene hadde kommet så langt. Det ser vi bl.a. i Irak, hvor organisasjonene har trukket seg ut. Det er de militære som gjør en god jobb. Da må en ikke henge seg opp i at de er militære, men se på samfunnssikkerheten og den totale beredskapen som det aller viktigste. Vi skal gå sammen både sivilt og militært for å gjøre en god jobb for befolkningen.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-04:
Ettersom Forsvarsbygg har vært tema i flere av innleggene, vil jeg som saksordfører for det kapitlet ta opp noen få temaer. Når det gjelder avhending, vil jeg presisere viktigheten av et godt samarbeid mellom Skifte Eiendom og kjøper. Det gjelder også Rissa kommune. Derfor håper jeg nå at samarbeidet gjenopptas, og at de kommer til enighet. Det har forsinket prosessen at det har vært jobbet for et politisk vedtak her i salen. Det viser seg at resultatene for etterbruk har blitt best der Forsvarsbyggs kompetanse og erfaring har blitt brukt. Forsvarsbygg med Skifte Eiendom har en stor oppgave med å avhende ca. 2 millioner m2 som Forsvaret ikke lenger har behov for. Det er ikke til å unngå at det blir en del kommentarer etter innslag på TV som bl.a. viser fjellanlegg i sju etasjer, som aldri har vært i bruk, og heller ikke vil bli brukt i Forsvaret. Vi som jobber med forsvarspolitikk, ser jo sammenhengen – at det ble planlagt og bygd i en tid hvor den kalde krig og invasjon var trusselen. Nå er det et annet trusselbilde og andre behov, også i forhold til bygningsmasse. Derfor er det meget positivt at det blir betydelig vektforskyving bort fra kostbare, permanente og stasjonære løsninger i retning av rimeligere, flyttbare og fleksible moduler. Det vil redusere utgiftene betydelig, slik at ressursene kan overføres til investeringer i og drift av Forsvarets styrkestruktur. Forsvarsministeren startet sitt innlegg med å rose alle dem som gjør en kjempejobb i den omfattende omstillingsprosessen som foregår i Forsvaret. Det er en tøff omstilling og smertefullt for mange – noen gir uttrykk for det. Vi er nok ikke flinke nok til å gi ros for den innsatsen de gjør, og jeg slutter meg til den rosen som forsvarsministeren gav. For meg er det også viktig å gi en anerkjennelse for det fredsarbeid som Forsvaret står for. Som en som har vært gjennom en prosess fra pasifist til nestleder i forsvarskomiteen, er jeg glad for verdigrunnlaget som Forsvaret bygger på, og spesielt Telemark bataljon som har bearbeidet det til å være en mer skreddersydd utgave for deres oppdrag. Jeg håper den debatten får større plass i Forsvaret, for soldatene trenger det for å bli mer sikre i sin oppgave.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-04:
Kan ein kjempe mot terrorisme med militære middel? Verkar dei investeringane som ein gjer i samband med bomber osb.? Dette er spørsmål som har blitt drøfta lenge, ikkje minst etter 11. september 2001. USA har gått til to krigar sidan då, først i Afghanistan og så i Irak. Men spørsmålet er for så vidt like uavklara. Det vi er vitne til, er at verdas største militærmakt, med verdas mest avanserte våpen og etterretningssystem kjempar i blinde mot terrorismen. Spørsmålet om ein kan kjempe mot terrorismen med militære verkemiddel, er relevant også i Noreg, der Forsvaret no i større grad dreiar seg mot nettopp å kjempe mot terror med militære verkemiddel, og gjerne med NATO som oppdragsgjevar. Meiner representanten Wisløff Nilsen at fordelinga av ressursane mellom militære verkemiddel mot terror på forsvarsbudsjettet, og dei midlane som går til konfliktløysing og bistand over utenriksbudsjettet, er balansert? Eller kunne ho ha tenkt seg at meir av verkemidla gjekk over utenriksbudsjettet, slik som vi i SV meiner, ikkje minst for å kunne bruke det utvida sikkerheitsomgrepet meir effektivt?