Kristin Vinje (Høyre), 2014-11-25:
I sin redegjørelse om viktige saker i EU-samarbeidet understreket europaminister Helgesen at en av våre største fremtidssatsinger er den investeringen vi frem til 2020 har forpliktet oss til å gjøre i historiens største forsknings- og innovasjonsprogram, Horisont 2020. Norge har helt siden 1980-tallet deltatt i EUs rammeprogrammer for forskning og teknologisk utvikling, og siden 1994 har vi deltatt fullt ut på grunnlag av EØS-avtalen. Og hvorfor gjør vi det? Vår statsminister Erna Solberg har sagt at kunnskap er den nye oljen. Regjeringen har tydelig markert i både ord, tall og handling at det skal satses tungt og målrettet på kunnskap. Satsing på forskning og innovasjon er nødvendig for å sikre norsk konkurransekraft og skape arbeidsplasser også i fremtiden. Siden Erna Solberg tok over som statsminister, har vi merket et taktskifte i forskningspolitikken. Ifølge NIFU, som har analysert regjeringens forslag til budsjett for 2015, har offentlige bevilgninger til forskning aldri tidligere utgjort en høyere andel av BNP. Ifølge NIFUs analyser innebærer Høyre–Frp-regjeringens forslag til budsjett en realvekst på 4,2 pst. Denne veksten kommer året etter en realvekst på 4,1 pst. i 2014-budsjettet. Det budsjettet som er forhandlet frem mellom regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti, er ytterligere styrket med hensyn til forskning. Budsjettforliket innebærer også en kraftig satsing på nytt næringsliv, ny teknologi og innovasjon. To nye såkornfond skal etableres, der staten støtter private investorer for å utvikle nye bedrifter, som i mange tilfeller har sitt utspring i forsknings- og universitetsmiljøer. For å lykkes med å skape fremtidens samfunn og trygge norske arbeidsplasser må vi være internasjonalt konkurransedyktige. Det gjelder også i aller høyeste grad våre forsknings- og innovasjonsmiljøer. Vi er en del av Europa, og vi kan verken sikre vår egen konkurransekraft eller bidra til å styrke bærekraftig vekst i Europa uten at vi samarbeider. Derfor satser regjeringen tungt på internasjonalt samarbeid. Som deltaker i det europeiske forsknings- og innovasjonssamarbeidet kan Norge sammen med Europa være i front av den globale kunnskapsutviklingen, løse de store globale utfordringene og sikre Europa industrielt lederskap. Regjeringen har gjort reelle prioriteringer i statsbudsjettet for 2015 ved å satse spesielt på EU-samarbeidet. I budsjettet har regjeringen, i tråd med sin egen strategi for EU-forskningen, foreslått å øke bevilgningene til tiltak som sikrer norsk deltakelse i Horisont 2020, med 115 mill. kr, i tillegg til de store investeringene i kontingent. I langtidsplanen for forskning og høyere utdanning legges det opp til en videre opptrapping av slike tiltak frem mot 2018. Programsamarbeidet er en viktig del av vårt samarbeid med EU, og i tillegg til forskningssamarbeidet vil jeg trekke frem utdanningssamarbeidet vi har gjennom Erasmus+. Erasmus+ åpner for mulighet til utveksling for elever, lærlinger, studenter og lærere, og internasjonale nettverk og samarbeidsavtaler for skoler, universiteter og høyskoler. Her er det også muligheter for ungdom, ansatte og tillitsvalgte i frivillige organisasjoner og fritidsklubber – og for breddeidretten. Gjennom partnerskap og kunnskapsallianser åpnes også dørene for samarbeid med næringslivet. Det er også bra at de fire samarbeidspartiene i Stortinget har funnet en løsning for å sikre norsk deltakelse i neste fase av Copernicus-programmet. Videreføringen åpner muligheter for norsk høyteknologisk næringsliv. Kontraktpotensialet for norske aktører for perioden 2014–2020 er på i overkant av 1 mrd. kr, og informasjon fra Copernicus vil bli av sentral betydning for å fatte informerte beslutninger i klima- og miljøpolitikken. Regjeringen har som mål at Norge skal være blant Europas mest innovative land. En forutsetning for at vi skal klare det, er at vi leverer på forskning. En av hovedprioriteringene i norsk forsknings- og innovasjonspolitikk er internasjonalisering, og deltakelse i EUs rammeprogrammer er derfor en bærebjelke for vårt arbeid for internasjonalisering av norsk forskning og innovasjon. Det vil bidra til å bygge opp vitenskapelig kvalitet, gi økt tilgang til både det europeiske og det globale markedet og dermed styrke vår konkurranseevne, gi tilgang til større forskernettverk, infrastruktur og mobiliseringsordninger, og det vil gi oss en unik arena for å styrke samarbeidet også med aktører utenfor Europa. Regjeringen har høye ambisjoner for norsk forskning, og for at vi skal lykkes, må vi lykkes med vår deltakelse i EUs rammeprogram. De mulighetene må vi gripe, og derfor satser regjeringen målrettet på de tiltakene som bidrar til at vårt næringsliv og våre forskningsmiljøer skal delta fullt ut i det europeiske samarbeidet.