Iselin Nybø (Venstre), 2014-06-12:
I Venstres stortingsvalgprogram for perioden 2013–2017 står det helt klart at vi vil «tillate etablering av friskoler uten religiøst eller alternativt pedagogisk grunnlag». Dette har vi gått til valg på, og det er dette vi vil forsøke å få gjennomslag for på vegne av våre velgere. Samtidig har Venstre en stolt skolehistorie. Det var Venstre som i sin tid innførte fellesskolen, en skole der både fattige og rike satt i samme klasserom. Dette er en del av historien vår, og dette ønsker vi å verne om i det videre. For Venstre er det viktig at den offentlige skolen er det tilbudet som framstår som det naturlige valget for de aller fleste. Det er derfor kunnskap alltid har vært et prioritert område for Venstre. Men vi ser ikke på de private innslagene som noen trussel mot fellesskolen. Tvert imot ser vi på de private skolene som et viktig supplement til den offentlige skolen – de kan bidra med nytenkning og gi oss nye erfaringer rundt pedagogikk og organisasjonsformer. Så har jeg heller ikke oppfattet at de rød-grønne og Kristelig Folkeparti er imot private skoler, for de har jo selv innført dagens lov, som åpnet opp for både religiøse skoler og skoler med pedagogiske alternativer. For min del har jeg da litt problemer med å se den helt store forskjellen mellom et kristent gymnas og f.eks. et realfagsgymnas. Det kan ikke være slik at det er greit å starte opp skoler så lenge du fyller dem med religiøst innhold, mens skoler som er opptatt av selve faget og høy kvalitet på undervisningen, ikke skal få tillatelse til å starte opp. Men jeg skal ikke foregripe begivenhetene altfor mye, for denne debatten skal vi ta senere, når regjeringen legger fram forslag om ny friskolelov. I denne omgang er det først og fremst dispensasjonsadgangen som skal debatteres og voteres over. Regjeringen har lagt opp til en snever dispensasjonsadgang i påvente av at ny friskolelov kommer på plass. Det vil ifølge regjeringen selv kunne være aktuelt å gi tillatelse i et fåtall tilfeller. Vi vet at det er mange skoler der ute som ønsker å starte opp, og mange av disse har ventet lenge på at det skulle komme et nytt politisk flertall som gjør det mulig. Denne dispensasjonsadgangen er ikke ment å skulle åpne for at alle disse som nå har ventet i åtte år på å få søke, skal få tillatelse, og regjeringen har jo selv gitt uttrykk for – og det står også i lovteksten – at det kun er i «særskilde tilfelle» det skal gis dispensasjon. Venstre har i denne runden vært opptatt av at det er en «snever adgang» som dispensasjonsadgangen skal gi hjemmel til å åpne opp for. Vi er derfor glad for at det er en enstemmig komité som gir uttrykk for at det ikke skal gis dispensasjon i de tilfellene der vertskommuner eller vertsfylker er imot at slik godkjenning skal bli gitt. Hvor stor innflytelse vertskommunene og vertsfylkene skal ha over opprettelsen av privatskoler etter at den nye friskoleloven er på plass, regner vi med vil bli en ganske stor diskusjon når forslaget blir lagt fram. I Venstre har vi også programfestet at vi ønsker oss et regelverk som gir fylker og kommuner kontroll med etableringen av nye skoleplasser. Derfor er det også viktig for oss at statsråden nå ikke gir godkjenning til skoler – med hjemmel i denne dispensasjonsadgangen – som ikke nødvendigvis ville fått tillatelse til å starte opp når ny friskolelov er på plass. Så i de merknadene som flertallet står bak her, gjør vi en allerede snever dispensasjonsadgang enda snevrere. Vi ser nå fram til å se hvilke søknader statsråden mottar, og hvilke alternativer som rører seg der ute. Vi ser for oss at vi ganske raskt kan få på plass både realfagsgymnas og bransjedrevne skoler, og at disse erfaringene som søknadsprosessen gir oss, er noe vi kan ta med oss videre inn i arbeidet med ny friskolelov.