Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-11-16:
Formålet med proposisjonen er å håndtere situasjonen på Storskog og forhindre at mennesker uten beskyttelsesbehov kommer til Norge. Selv om det er en ekstraordinær situasjon, må vi nøye vurdere hvilke virkemidler og tiltak som må gjennomføres for å få det resultat vi ønsker. Vi må også få fram og vurdere om tiltakene kan få konsekvenser som er uønsket, og dette bør være avklart til annen gangs behandling. Saken har ikke vært på høring, og det har ikke vært mulig å stille oppklarende spørsmål til departementet i forkant, men Kristelig Folkeparti er positiv til intensjonen i proposisjonen og vil i dag stemme for forslagene. Men Kristelig Folkeparti vil holde muligheten åpen for å vurdere de enkelte tiltakene, og vi kan muligens kunne komme til å stemme annerledes ved annen gangs behandling. Når det gjelder instruksjonsmyndighet overfor UNE, er dette et spørsmål som har vært grundig vurdert tidligere, og konklusjonen har vært at man ikke skulle gi departementet instruksjonsmyndighet i asylsaker, fordi organets legitimitet, tillit og uavhengighet ville bli svekket. Forslaget er derfor vidtrekkende, og den eneste begrunnelsen fra regjeringens side er at de vil ha mer politisk kontroll. Innvandringspolitikk bør imidlertid føres gjennom lov og forskrift og ikke gjennom instruksjon av klageorgan. Det er nå satt ned et utvalg som skal vurdere bruken av særdomstoler, inkludert om UNE bør erstattes med en forvaltningsdomstol. Kristelig Folkeparti velger derfor under tvil å støtte dette forslaget i dag, også fordi det vil bli vurdert senere, eventuelt gjennom en evaluering eller tidsbegrensning av loven. Når det gjelder retur til tredjeland, legger gjeldende rett til grunn at man kan nekte å realitetsbehandle søknader hvor søkeren «har reist til riket etter å ha hatt opphold i en stat eller et område hvor utlendingen ikke var forfulgt, og hvor utlendingen vil få en søknad om beskyttelse behandlet». Regjeringen foreslår nå å ta bort siste leddsetning. Kristelig Folkeparti mener uavkortet at det må foretas en rettssikker vurdering av beskyttelsesbehov for å sjekke om søkeren vil bli forfulgt i det landet vedkommende sendes til. For ifølge utlendingsloven § 73 tredje ledd kan man ikke sende tilbake til land hvor det er fare for at man blir forfulgt. Kristelig Folkeparti vil derfor støtte dette forslaget likevel, med forbehold om at endringen medfører at man kun kan nekte realitetsbehandling av personer som faktisk har oppholdstillatelse i tredjeland, eller som er statsborger i et annet land og ikke har beskyttelsesbehov. Når det gjelder meldeplikt og bestemt bosted, foreslår regjeringen å utvide hjemmelen for hvilke personer som kan pålegges bestemt oppholdssted og meldeplikt. Det foreslås at personer som har blitt nektet realitetsbehandling, eller som mest sannsynlig vil bli nektet realitetsbehandling, kan pålegges meldeplikt og bestemt oppholdssted. Dette gjelder også mindreårige og søkere som har barn som er mindreårige. Kristelig Folkeparti ser at det kan foreligge gode grunner for å gi myndighetene en slik kontroll på Storskog, og meldeplikt og pålegg om bestemt oppholdssted er et inngrep av mindre karakter og vil ikke i samme grad medføre frihetsberøvelse. Vi kan derfor støtte det punktet. Når det gjelder pågripelse og fengsling, foreslår regjeringen å utvide hjemlene for når asylsøkere kan frihetsberøves. Det er i dag allerede vide hjemler for å pågripe og fengsle asylsøkere, bl.a. ved unndragelsesfare, når man ikke samarbeider om å oppklare sin identitet, eller når man ikke overholder meldeplikt eller pålegg om bestemt oppholdssted. Frihetsberøvelse er et stort inngrep overfor enkeltindivid. Det burde vært gjennomført vanlig saksprosedyre med høring og grundigere utredning i dette spørsmålet. Kristelig Folkeparti er derfor spørrende til dette forslaget og ønsker særlig svar på to spørsmål: Hvilke tilfeller vil falle inn under § 105, og hvilke tilfeller vil falle inn under § 106? Hvordan stiller forslaget seg til EUs returdirektiv artikkel 15 med tanke på at fengsling for å gjennomføre retur hovedsakelig bare kan skje dersom det foreligger unndragelsesfare eller motarbeiding av retur? Storskog er jo Norges eneste grense innen Schengen-avtalen, og det er derfor viktig at vi har avklart det spørsmålet. Utlendingsloven § 107 regulerer plassering på og drift av utlendingsinternat, i dag Trandum. Personer som frihetsberøves på utlendingsrettslig grunnlag, skal som hovedregel plasseres der. Her foreslår regjeringen at det bør sikres innkvartering i et grensenært område for å tilrettelegge for en rask og mindre ressurskrevende prosess. Derfor foreslår regjeringen å endre § 107, slik at de som pågripes og fengsles, som hovedregel skal anbringes i utlendingsinternat eller på annet særskilt tilrettelagt innkvarteringssted. Kristelig Folkeparti mener at et slikt alternativ ikke vil være gunstig og ikke regulert av § 107. Men departementet foreslår imidlertid at reglene for § 107 tredje til åttende ledd skal gjelde så langt de passer. En viktig konsekvens av det vil være at makt og maktmidler kan tas i bruk av politi. Alternative innkvarteringssteder må være særskilt tilrettelagt for denne bruken, dvs. asylmottak med begrenset sikrings- og kontrollordninger og ikke åpning for å bruke fengsel eller andre fasiliteter som brukes i strafferettslig sammenheng. Kristelig Folkeparti kan derfor støtte dette forslaget, slik departementet har skissert. Når det gjelder utreisefrist i utlendingsloven § 90, som omhandler tidsfrist for når utlendingen må forlate riket, er den normalt sju til tretti dager. Departementet foreslår at dersom en søknad er nektet realitetsbehandlet etter § 32, dvs. at søkeren har asyl eller annen form for beskyttelse i et annet land, eller har oppholdt seg i en stat eller et område hvor man ikke var forfulgt, skal det være omfattet av unntakstilfellene i § 90. Det betyr at man kan sette en kortere utreisefrist eller ingen frist i det hele tatt. Kristelig Folkeparti støtter også dette forslaget. Kristelig Folkeparti vil støtte Arbeiderpartiets forslag om evaluering som kan kaste lys over mange av de tingene som vi nå setter i verk. Statsråden holdt et innlegg her som ga en del nyttig tilleggsinformasjon for oss, og jeg takker også for åpenheten som ble gitt her fra talerstolen for å kunne svare på de spørsmål som vi måtte reise nå i denne fasen. Så vil lovens begrensning forhåpentligvis bli begrenset til inntil to år, og da får vi tid til å vurdere denne saken underveis. Kristelig Folkeparti ser fram til videre behandling – spesielt når vi kommer over på bosetting og integrering, der vi har mange gode forslag som henger sammen med dagens behandling av proposisjonen.