Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2000-12-14:
I dagens budsjett fordeler vi nesten 196 milliarder kr til helse- og sosialtjenester i landet vårt. Samtidig vet vi at hvert fjerde menneske på jorda må greie seg med mindre enn en dollar om dagen – altså mindre enn det en liter bensin koster. Det gir oss et perspektiv på hvor privilegerte vi er. Og det sier noe om å prioritere rett. Heldigvis er det stor politisk enighet om å prioritere helse. Og vi er alle enige om å videreføre helsereformene. Tempoet er vi litt uenige om. 70 mill. kr mer til psykisk helse som nå er foreslått, er en god forbedring i forhold til det opprinnelige budsjettforslaget til Arbeiderpartiet. Det er også positivt at en foreslår en mer fleksibel bruk av pengene, slik at de kommuner og fylkeskommuner som har gode og realistiske planer, nå kan fullføre sine prosjekter raskere. Nesten hver tredje uføretrygd skyldes psykiske lidelser. Flere undersøkelser tyder på at de samme personene har svært dårlige levekår, og at det er vanskelig å integrere dem i arbeidslivet. Departementet har opprettet et prosjekt i samarbeid med Stavanger kommune og Fontenehuset i Stavanger om å utvikle tverretatlige arbeidsforberedende tiltak. Kristelig Folkeparti håper erfaringene vil sikre at flere mennesker med psykiske lidelser kan få være helt eller delvis i arbeid. Mer kunnskap og informasjon om psykiske lidelser gir trygghet, både til de som gir hjelp, dem som får hjelp, og deres nærmeste. Det har vist seg at barn som lever sammen med foreldre med psykiske lidelser, ofte er blitt glemt i behandlingssystemet. Jeg har lyst til å gi honnør til Redd Barna som har satt søkelyset på dette og satt i gang prosjektet «Pasienter har også barn» ved Blakstad sykehus. Dette har stor forebyggende effekt, da langtidsstudier viser at halvparten av barna ofte får en liknende diagnose som foreldrene senere i livet, om de ikke blir hjulpet på et tidlig tidspunkt. Forebygging nytter. Vi har nettopp avsluttet en seksårig handlingsplan mot selvmord. Den viser at fra 1988 til 1997 har det vært nedgang i selvmordstallene i Norge på 30 pst. Det skal vi glede oss over. Samtidig er det viktig at en følger opp den nye tiltaksplanen, bygger opp behandlingstilbud i alle kommuner og gir etterutdanningstilbud i suicidologi som er planlagt for neste år. Selvmordstallene er fremdeles for høye. De utgjør omtrent det dobbelte av antall trafikkdrepte i landet vårt. Abortforebyggende arbeid er viktig. Den informasjon som skole og helsetjeneste gir de unge, har ført til at færre unge velger abort. Stadig flere gravide ønsker samtaler og rådgivning hos AAN. Evaluering av deres arbeid viser at det utføres et kvalitativt godt arbeid. For Kristelig Folkeparti var det viktig å få tilbake den millionen som var kuttet på AANs budsjett. AAN og andre frivillige organisasjoner er et viktig og nødvendig supplement til offentlig virksomhet. Evangeliesentrene, tiltak i regi av KRAFT og andre frivillige rustiltak har fått 6,15 mill. kr mer enn opprinnelig budsjettert. Mange kjenner det arbeid som Maritastiftelsen har drevet i en årrekke. Opptil 100 000 skolelever har hvert år sett film og deltatt i skoleopplegg. De siste årene har antall skolebesøk gått ned på grunn av dårlig økonomi og kriterier for å få stønad. Dette er tragisk i en tid da narkotikamisbruk blant yngre brukere stadig øker og terskelen for å prøve narkotika er blitt adskillig lavere enn for få år siden. En samlet komite ber om at tildelingskriteriene om nødvendig endres, slik at også stiftelser kan få driftstilskudd. Personlig er jeg svært glad for at det er bevilget 150 000 kr til et dagsenter for oppfølging av metadonbrukere ved T5 i Arendal. Det er viktig at tidligere misbrukere får hjelp til å mestre hverdagen når de skal etablere en ny rusfri livsform. Kristelig Folkeparti holder fast på at tildeling av narkotiske stoffer som metadon og buprenorfin kun skal skje av spesielt autorisert personell som er gitt godkjenning for denne spesielle oppgaven. Vi er uenig med flertallet, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, som vil åpne for at spesialister i allmennmedisin etter søknad kan forskrive slike medikamenter til pasienter. Vi frykter at dette vil føre til en liberalisering og økt press fra personer som har rusmiddelproblemer. Neste år er utpekt som FNs Internasjonale Frivillighetsår. Det er i Norge i dag 236 frivillighetssentraler som får statsstøtte gjennom Frisam. Arbeidet spenner fra besøkstjeneste, oppstart av selvhjelpsgrupper til integrering av flyktninger i lokalmiljøet. Komiteen presiserer at udisponerte midler skal prioritere opprettelse av flere sentraler i kommuner og bydeler som ikke har slike tilbud. Kristelig Folkeparti ser den nytten som opptreningsinstitusjonene gir pasientene, slik at de kan bedre sitt funksjonsnivå og hindre tilbakefall av sykdom. Vi ser det som positivt at det innføres en fast egenandel på 190 kr pr. døgn for pasientene. Den nye finansieringsordningen kan gi uheldige utslag for noen opptreningsinstitusjoner. Ulikheter med hensyn til vedlikehold, investeringer og vakanser bør tas hensyn til. Ved etablering av nye institusjoner må en sikre en best mulig geografisk fordeling. Med unntak av to institusjoner i gruppe II finnes det ingen opptreningsinstitusjoner i gruppe I fra Rogaland til og med Vestfold. Det betyr derfor svært mye at en enstemmig komite er positiv til at Agder Opptrening blir etablert i Aust-Agder. CatoSenteret i Son har høy kvalitet på sine tjenester. Kristelig Folkeparti støtter fullt ut at det kjøpes tjenester ved senteret i 2001 som tilsvarer inntil 30 plasser. Vi støtter også at trygdeetaten kjøper helsetjenester for sykmeldte ved CatoSenteret. Regjeringen har gitt opp å finne fram til en ordning med egenandelstak for tjenester som ikke omfattes av dagens egenandelstak. Jeg er glad for at en samlet komite ikke har gitt opp, og ber om at det gjøres et nytt forsøk på å skjerme kronikere og storforbrukere av helsetjenester. Mange sliter med ryggplager. Det hevdes at 80 pst. av verdens befolkning vil stifte bekjentskap med denne smertefulle og ofte invalidiserende plage i løpet av livet sitt. Nasjonalt ryggnettverk har samlet kunnskap og utviklet tverrfaglige kliniske retningslinjer for korsryggsmerter. Det er svært viktig at Ryggnettverket nå får 500 000 kr ekstra til å implementere disse i gode modeller. En samlet komite har bedt Regjeringen utarbeide en ny handlingsplan med ytterligere rekrutterings- og stabiliseringstiltak for sykepleiere og annet helsepersonell. Kristelig Folkeparti vil sterkt understreke at handlingsplanen også må inneholde tiltak for hvordan en får flere utdannede sykepleiere tilbake til sykepleieryrket. Det er anslått at ca. 14 000 ferdig utdannede sykepleiere ikke praktiserer yrket sitt. Mye tyder på at det ikke bare er lønn som skal få dem tilbake. Og det haster! For vi lykkes ikke med våre helsereformer om vi ikke har helsepersonell nok.