trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg kan forsikre om at vi har jobbet fortløpende med også dette prosjektet. Så innrømmer jeg at det siste året har vært spesielt krevende for politiet, gitt at vi har vært i en pandemi som også har tatt mye av våre og Politidirektoratets ressurser. Så vi er forsinket. Jeg kan ikke si akkurat når dette er på plass, men vi jobber så raskt vi bare kan med å få dette på plass.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg tør ikke redegjøre for statusen på det tekniske arbeidet. Jeg går ut fra at noe har skjedd siden 2016. Men når det gjelder Prüm-samarbeidet, er vi forsinket, det må vi bare erkjenne. Da må vi prioritere å få det på plass nå framover.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg er helt uenig i premissen for spørsmålet. Det har skjedd veldig mye på dette området. Det ble vist til Politianalysen, den kom i 2013. Etter det har vi fått en politireform, vi har fått nye og sterkere politidistrikt, vi har historisk mange ansatte, det er gjort noe med lovverket og noe med ressursbruken. Det gjøres noe på veldig mange områder. Så verden er en helt annen når det gjelder politidistriktene og Kripos’ arbeid mot organisert kriminalitet i dag, enn det var i 2013. Men når det gjelder akkurat den angjeldende avtalen, er vi forsinket.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Det har i hvert fall gått vel tre måneder, men det jeg sa da, og som fortsatt gjelder, er at vi må ta på alvor en dom som kom fra EMD. Det gjorde Riksadvokaten umiddelbart. Vi må ivareta folks menneskerettigheter, og det må vi gjøre på en skikkelig måte. Det betyr at det krever både forskrifts- og lovarbeid og praksisendring. Det tar det litt tid å få på plass. Vi er veldig klar over dette, og arbeidet med å få dette på plass har selvsagt prioritet, slik at vi igjen kan få tilgang til informasjon som politiet selvsagt trenger.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg er glad for representantens invitasjon til hastebehandling av viktige saker. Det blir viktig, og det kan godt være at det blir aktuelt – særlig denne våren, hvor vi faktisk har en frist fra regjeringens side på fredag for å fremme lovforslag for Stortinget. Så det er jeg veldig glad for, og det kan vi godt komme til å benytte oss av. Når det gjelder lovforslag for øvrig, kommer det en rekke endringer nå. Vi har lovet IPE-lagring. Vi har lovet en rekke lovforslag og forskriftsendringer, om machete f.eks. Det kommer nå fortløpende. Det jobbes veldig hardt i Justis- og beredskapsdepartementet for at vi skal få ut og på plass flest mulig saker før Stortinget går fra hverandre i juni.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Som tidligere informert til Stortinget har Politidirektoratet før representantforslaget ble fremmet, startet arbeidet med digitalisering av våpensøknader. Som representantene har vist til, har POD utarbeidet en konseptutredning om politiets våpensøknader. POD har lagt til grunn at det er gevinster å hente både for søkerne og for politiet ved å digitalisere, samt at digitaliseringen bør skje gradvis. Første trinn bør etter direktoratets vurdering være digitalisering av søknader om jaktvåpen. POD samarbeider derfor nå med Brønnøysundregistrene med sikte på å kunne tilby en digital våpensøknad for jaktvåpen før 1. september i år. Neste fase i samarbeidet vil være å planlegge utviklingen av et nytt nasjonalt våpenregister og en digitalisert forvaltningsløsning og vurdere om Brønnøysundregistrene kan drifte IKT-systemet på oppdrag fra politiet. Min vurdering er at det arbeides godt med denne saken i POD. De har en stor prosjektportefølje med mange prosjekter som er viktige for å nå ulike politiske mål og vedtak, herunder oppfølging av IKT-sikkerhet som følge av kritikk fra Riksrevisjonen. Dette arbeidet pågår kontinuerlig nå i POD. I innstillingen viser flertallet til Stortingets behandling av politimeldingen, vedtak 681, om å «opprette et nasjonalt våpenregister som legges til Brønnøysundregistrene og til Nordland politidistrikt med forvaltning i Mosjøen». I flertallets innstilling til vedtak bes regjeringen om å «legge frem forslag om digitalisering av søknad om tillatelse for samt lagerføring og innførsel av våpen, herunder en konkret fremdriftsplan for prosjektet, senest i revidert statsbudsjett for 2021». Som grunnlag for vedtakene vises det til konseptutredningen til POD. Utredningen utgjør kun en del av det pågående arbeidet med utviklingen av digitale løsninger for våpenforvaltingen. Saken er derfor ikke ferdig utredet. En digitalisering vil trolig medføre besparelser i antall årsverk i politiets våpenforvalting, men våpenforvaltningen for øvrig bør skje lokalt i hvert enkelt politidistrikt. Det vil være sentraliserende og uhensiktsmessig å flytte denne delen av forvaltningen til bare ett sted i landet, bort fra lokale distrikter. Det er derfor for tidlig å konkludere med hvor mange årsverk som blir berørt av opposisjonens vedtak om å opprette et nasjonalt register i Mosjøen. Men jeg kan betrygge opposisjonen på at våpensøknadene etter planen skal være digitalisert til høstjakten starter i september.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg håper virkelig representanten har hørt om digitalisering, siden det har skjedd historiske investeringer i offentlig sektor når det gjelder digitalisering gjennom de siste årene. Det er helt riktig at vi vil ta ting i rekkefølge. Når det gjelder våpensøknader, er det riktig at de skal være digitalisert til høstjakten begynner i september.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Det er riktig at det er jaktvåpen vi begynner med til høstjakten, og så tar vi ting i rekkefølge. Vårt politi har den største porteføljen sammenlignet med veldig mange andre lands politi. Det betyr også en stor IKT-portefølje. Derfor må vi rett og slett ta ting i rekkefølge. Men dette er et prioritert område, og jeg mener det blir veldig bra, først og fremst for brukerne, at vi får dette på plass. Derfor skal man jobbe så fort man kan. Jeg kan ikke gi noen eksakt tid, men dette er et arbeid som pågår «as we speak».
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Svaret på det siste er at en digitalisering vil medføre en mye bedre, likere og enklere behandling, først og fremst for dem som søker. Dette handler om ulike prioriteringer i de ulike distriktene. Vi har sagt hva som er våre viktigste prioriteringer, og det er å bekjempe og forebygge alvorlig kriminalitet. Her handler det rett og slett om prioritering og fordeling av arbeidsoppgaver som skjer internt i distriktene.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Interpellanten sa at våre veier skilles, og at vi har en helt annen inngang. Det tror jeg er helt riktig. Det er sånn at vi er opptatt av at Norge er en liten, åpen og eksportrettet økonomi. Vi er avhengig av eksport, vi er avhengig av internasjonal handel. Det er bra for norske arbeidsplasser, det er bra for norske skatteinntekter. Vi mener at EØS-avtalen er det aller viktigste for å sikre norske arbeidsplasser i hele landet. Der skilles altså våre veier – det har Senterpartiet et helt annet syn på. Men jeg må oppklare én helt grunnleggende ting, og det er at det ikke er nødvendig for å ivareta norske sikkerhetsinteresser at Norge og staten eier et selskap, et landområde eller naturressurser. Akkurat det har saken i dag vist, og representantens beskrivelse av saken kjenner jeg meg selvfølgelig heller ikke igjen i, og den stemmer ikke med den redegjørelsen jeg har gitt i dag. Men det kan selvfølgelig representanten velge å ha sine egne spekulasjoner om. Det er slik at vi har et lovverk som kan benyttes hvis det skulle være nasjonale sikkerhetsinteresser som kommer i spill, enten det gjelder en skog eller en fabrikk, som vi har sett et eksempel på i dag. Så må jeg si at jeg reagerer når regjeringen får ansvaret for at Stortinget er angrepet. Det er jo Stortinget som må ivareta sin sikkerhet, så skal vi ivareta nasjonens sikkerhet. Her har jeg opplevd at vi fram til nå har arbeidet veldig godt, og jeg stiller meg veldig forbauset til denne typen innlegg fra representanten.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Jeg tror jeg må være veldig tydelig. Det må ikke være etterlatt noe inntrykk av at regjeringen ikke ønsker en offentlig samtale om digital sikkerhet. Det har vi da på alle måter. Vi har også nå ugraderte trusselvurderinger som framlegges av NSM, E-tjenesten og PST, hvor dette er en viktig del. Det å blande sammen angrep på Stortinget med en sak og et flertallsforslag knyttet til skytjeneste synes jeg går langt ut over grensene. Vi er opptatt av digital sikkerhet. Det oppfatter jeg at vi samarbeider godt med Stortinget om, og jeg kan forsikre at dette står svært høyt på regjeringens dagsorden.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-03-23:
Jeg oppfattet ikke statsministerens uttalelse i 2014 som å være rettet til bare den isolerte debatten i Stortinget den dagen, men som rettet til den generelle debatten om norsk eller utenlandsk eierskap. Derfor er det ikke særlig betryggende å høre at hun i dag ikke ville ha omtalt det på en annen måte, slik jeg forsto justisministeren. Vi ser i sak etter sak at regjeringen som nå har Høyre som det største partiet, har en helt annen inngang til spørsmålet om nasjonal kontroll, som på mange fronter er et så viktig spørsmål for å trygge Norges sikkerhetsinteresser. Det handler om å klare å se helheten. Det har vi sett i dag at regjeringen har vært dårlig på, med en sak som Bergen Engines, som berører mange ulike departementer. Der har det vært en total svikt i evnen til å koordinere mellom departementene, slik som det framstår. Her har Næringsdepartementet fått uttale seg uten at det liksom skal være representativt for regjeringen, man har sendt saken mellom Forsvarsdepartementet, Utenriksdepartementet, Statsministerens kontor og Næringsdepartementet, og alle skyver ballen litt over til hverandre. Da Gjørv-kommisjonen kom med sine anbefalinger, gjaldt den første av dem tiltak på nasjonalt nivå: «Kommisjonens viktigste anbefaling er at ledere på alle nivåer i forvaltningen systematisk arbeider med å styrke sine egne og organisasjonenes grunnleggende holdninger og kultur knyttet til risikoerkjennelse […]» Det er det som bekymrer Senterpartiet: regjeringens holdning til trusselen fra utenlandske oppkjøp, og risikoerkjennelsen knyttet til at dette faktisk er en trussel mot norske sikkerhetsinteresser, slik vi bl.a. har sett i Bergen Engines-saken. Jeg lurer på: Er regjeringen i det hele tatt bekymret for at det nå er et tysk selskap som eier over 500 000 mål skog i Trøndelag, og at de aksjene fritt kan omsettes til f.eks. Russland eller Kina? De kan også kjøpe opp andre skogeiendommer, slik at det eierskapet i sum vil utgjøre ganske mye. Jeg lurer også på: Hvorfor vil ikke regjeringen styrke den digitale beredskapen og sikre at det er mindre makt som hviler hos de multinasjonale selskapene, som f.eks. Microsoft, når vi ser at nettopp sårbarheter i slike selskaper gjør at vi bl.a. har fått dataangrep mot Stortinget, mot demokratiet vårt? Hvorfor vil man ikke ta tak i og sikre bedre nasjonal kontroll over f.eks. den digitale beredskapen, og sikre bedre digital autonomi for Norge?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det er ikke veldig overraskende å konstatere at verken Høyre eller Fremskrittspartiet tar denne utfordringen spesielt mye på alvor. Jeg kan opplyse representanten Tybring-Gjedde om at interpellasjonen som vi har til behandling i dag, sendte jeg inn før Bergen Engines-saken ble kjent. Nasjonalt eierskap, nasjonal kontroll over infrastruktur, bedrifter, naturressurser og teknologi er noe som opptar Senterpartiet, og som ble aktualisert i lys av PSTs trusselvurdering, som kom den 8. februar. Dette var også et tema vi tok opp med statsministeren i spørretimen den 17. februar, hvor statsministeren svarte på spørsmål om problemstillingen – også før Bergen Engines saken var kjent. At Fremskrittspartiet ikke ser viktigheten av nasjonal kontroll – om det ikke er norsk eierskap, men at vi i hvert fall har kontroll med at det er allierte, og ikke fremmede stater som er trusselaktører mot Norge, som eier f.eks. skog eller landeiendommer – er ikke veldig overraskende, for Fremskrittspartiet har en helt annen inngang til konsesjonsregelverket. De ønsker å fjerne hele regelverket som kontrollerer hvem som kan eie både jordbruksland og andre eiendommer i Norge. Faktum er at PST er tydelig på at økonomiske virkemiddel kan brukes for å få innflytelse i Norge, på samme måte som man tradisjonelt har brukt etterretningsoperasjoner. Når det gjelder datalagring, er det ikke sånn at de to angrepene som det er kjent at vi har hatt mot Stortinget, er de eneste angrepene. Vi blir jo angrepet hele tiden, men det er heldigvis ikke alle som lykkes. Men når det helt åpenbart er en trussel mot demokratiet vårt, mener jeg det er spesielt om ikke regjeringen ser at det kan være grunn til å diskutere digital beredskap i offentligheten, uten at det handler om å plassere ansvar for dette konkrete angrepet. Spørsmålet mitt dreide seg om at vi nylig har diskutert i Stortinget om vi skal utrede en offentlig skyløsning for å sikre bedre lagring av data, bedre trygghet for vår infrastruktur, som er avhengig av dataløsninger, og bedre trygghet for folks opplysninger. Det har regjeringen gått imot, men regjeringen må likevel se på det, for Stortinget har overkjørt regjeringen i det spørsmålet. Det er fordi Stortinget er opptatt av digital beredskap, at Norge har digital autonomi, at vi ikke hviler alt på markedet og store multinasjonale selskaper som etter hvert blir veldig mektige. Det ville vært veldig utenkelig om vi i papirenes tid skulle sendt lastebillass med sensitive opplysninger ut av landet for lagring. Det er det vi i praksis gjør nå, og det gir Høyre sin godkjenning til når de ikke ønsker å forbedre regelverket.
Peter Frølich (Høyre), 2021-03-23:
Jeg vil takke en enstemmig komité, som har gått inn for endringer i konkursloven. Det er ikke noe tema som kan forene denne komiteen så sterkt som dette. Formålet er mer effektive konkursåpninger. Det åpnes for å flytte oppgaver fra rettssalen eller bostyreren til Konkursregisteret. Blant annet skal Konkursregisteret sørge for at konkursen tinglyses eller registreres i ulike registre, og at finansforetakene får beskjed om dette. Etter lovforslaget tar Konkursregisteret dermed over oppgavene som i dag ligger til bostyreren eller retten etter konkursloven § 79 fjerde og femte ledd – og det høres bra ut.
Peter Frølich (Høyre), 2021-03-23:
Jeg har lyst til å begynne med å komme med en viktig presisering, og det er at jeg tror at dette forslaget har en veldig god intensjon. Det er skrevet av en representant jeg har stor respekt for, og som jeg vet har et genuint engasjement for et viktig tema. Så må jeg hoppe rett til konklusjonen: Høyre mener at dette blir omfattende, det blir for dyrt, og det er ikke riktig medisin for å håndtere det problemet vi står overfor. Kripos har i dag det riksdekkende ansvaret for å slå ned på organisert kriminalitet, og det er en struktur som alt i alt fungerer og ikke bør endres mye ved. Det forslaget som ligger på bordet i dag, vil i realiteten sentralisere en stor ny enhet til Oslo. Det har sine konsekvenser. Jeg tror det vil gå på bekostning av det eksisterende arbeidet, og det vil gå på bekostning av politidistriktenes innsats. Det betyr en ny administrasjon, en ny organisasjon, nye oppstartsinvesteringer og et veldig tvilsomt utbytte av den pengebruken. I litt sånn nysgjerrighet over forslaget har vi lett etter instanser som kan støtte dette, enten instanser i politiet, eksterne fagpersoner eller forskere eller ledere eller fagforeninger som jobber i politiet, men vi har altså ikke klart å finne noen som støtter dette forslaget. Selv ikke Kripos, som teknisk sett skal få denne nye enheten, støtter forslaget. Det syns jeg er verdt å merke seg. De som jobber med bekjempelse av organisert kriminalitet hver dag, har tvert imot tatt kontakt og sagt at hvis dette forslaget går gjennom, kommer det til å svekke det pågående arbeidet med å bekjempe organisert kriminalitet. På den andre siden mener jeg også at forslaget har et detaljnivå som i seg selv gjør det uegnet for vedtak i Stortinget. Her er det lagt opp til at man skal vedta at det skal jobbes 24 timer i døgnet, man skal vedta at det skal være spaningskapasitet, datakyndige, informantbehandlere, nytt teknisk utstyr osv. Det er sikkert teknisk sett helt riktig, men det blir på et detaljnivå som ikke hører hjemme i denne salen. Jeg tror at hele debatten om organisert kriminalitet gjør at vi trenger å ha to tanker i hodet samtidig. Det ene er at Kripos isolert sett gjør en veldig god jobb, og at det fungerer bra, og på den andre siden må vi erkjenne at vi må gjøre mye mer. Da er det ikke avgjørende med ny struktur, sånn jeg ser det. Det vi kan gjøre, vi som sitter i denne salen, er å gjøre det vi er best til, nemlig å gi nye lovhjemler hvis det trengs, gi mer ressurser hvis det trengs, og sørge for at politiet har en ledelse som gjør at de kan vinne denne viktige kampen. Regjeringen har varslet at den kommer tilbake igjen med en stortingsmelding. Det betyr at vi står klar til å vedta det som trengs for å vinne kampen mot organisert kriminalitet, slå ned organisert kriminalitet. Det er en stortingsmelding og en debatt jeg ser fram til med stor glede.
Peter Frølich (Høyre), 2021-03-23:
Opposisjonspartiene i Stortinget har metoder som etter hvert begynner å bli ganske gjenkjennelige. Det er å reise viktige, store debatter, men hele tiden ha som premiss at ingen ting gjøres, ingen ting er gjort, alt er bare stillstand. For eksempel gjelder det stortingsmeldinger: Hvis de får nyss om at det kommer en stortingsmelding over horisonten, fremmer de et forslag om at nå trenger vi en stortingsmelding. Eller hvis det etterlyses noen lovbestemmelser, og det varsles fra regjeringen at det er under utarbeidelse, kommer de med forslag om at nå må disse lovbestemmelsene komme. Eller hvis det gjøres et internasjonalt arbeid, f.eks. opp mot EU eller andre organer om internasjonale regler som skal gjelde for Norge, er de raskt på ballen for å foreslå nasjonale regler i denne salen. På samme måte ser vi at Stortinget har kommet med forsalg om å få fortgang i en digital våpenforvaltning – som allerede er i full sving, og som kommer. I høst varslet statsråd Mæland at digital våpenforvaltning kommer, og tidligere i år ble det varslet at den skulle komme innen høstjakten. Likevel må altså flertallet i Stortinget vedta noe med et premiss om at ingenting egentlig gjøres. Det er ikke så farlig, det er helt fint å slå inn åpne dører, men det er litt interessant å observere. En annen ting som er ganske interessant å observere, er spillet rundt Mosjøen. Det synes jeg er mer problematisk. Man gikk i politimeldingen ut og vedtok at det skulle legges et våpenregister i Mosjøen. Kaken kom frem, og det ble brukt store ord. Bjørnar Skjæran var ute og sa at det skulle komme et sted mellom 15 og 20 arbeidsplasser. Avisen sa at det er en sped begynnelse, men at vi må huske at Brønnøysundregistrene startet med 15–20 arbeidsplasser. Det er altså ikke måte på hvilke forventninger som er bygd opp rundt dette prosjektet. Det er dypt problematisk – det er veldig, veldig problematisk fordi det kommer til å bli et stort fall når disse forventningene høyst trolig ikke innfris. De som jobber med våpenregister, skjønner ikke hva dette er for noe, de klør seg i hodet. Justiskomiteen er helt enig om at våpenforvaltningen i utgangspunktet skal være desentralisert. Å drive et register krever ikke 15–20 årsverk, som Bjørnar Skjæran påstår. Når jeg utfordrer ham på det, kommer det bare tilbake at man ikke ønsker å gå inn i en polemikk. Man gjentar altså påstanden og holder forventningene i live. Opposisjonen skriver i innstillingen at de er tilfreds med vedtaket. Jeg tror at Mosjøens innbyggere hadde vært tilfreds hvis man kunne få klarhet i hva dette prosjektet er. Hvor mange skal være ansatt? Hva er dimensjonene? Hvilke arbeidsoppgaver skal det være? Det hadde vært velkomment, og det hadde også gjort meg tilfreds.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Det har vært interessant å lytte til denne debatten, for jeg opplever at man diskuterer alt annet enn det som er sakens kjerne. Man konstruerer en problemstilling om at det er et problem at politidistriktene skal jobbe mot organisert kriminalitet, de kriminelle gjengene, som om det er i strid med at vi skal ha nasjonale ressurser som i enda større grad skal kunne gjøre det samme. Det syns jeg er en ganske pussig problembeskrivelse, for det handler altså om å gjøre begge deler samtidig. Man må selvfølgelig ha de lokale kreftene i de lokale politidistriktene som er i stand til å ta i disse sakene, men man er helt avhengig, særlig på noen helt spesifikke punkter, av å ha en særskilt kompetanse og særskilt innsats på nasjonalt nivå. I de aller, aller fleste land har man valgt å utruste seg på den måten. Når vi ser det tiltakende kriminalitetsbildet, er det for meg komplett uforståelig at Stortinget i dag faktisk ikke stemmer for dette, som faktisk er et godt forslag fra Jan Bøhler. Fremskrittspartiet stemmer for det vi er for og mot det vi er mot. Det gjør vi i denne saken, og vi kommer til å støtte dette forslaget. Jeg opplever litt at vi her diskuterer noe helt annet enn forslaget som ligger på bordet. Sosialistisk Venstreparti gjør dette til en mulighet til å snakke om Black Lives Matter, som om det var tema i denne saken. Selv om det er mange problemstillinger SV tar opp i sitt innlegg som er viktige, er det vanskelig å forstå at det har noen sammenheng med det vi diskuterer her i dag. Høyre opplever jeg at rett og slett prøver å konstruere en motstand i politiet mot dette. Det er klart at når øverste politiske ledelse for politiet går imot forslaget, krever det vel litt – skal vi si – guts fra politiledere å gå imot det justisministeren har sagt og uttalt til media og også kommet med svar til Stortinget på. Å be om at politiledere i Kripos, Politidirektoratet og andre plasser ute i politidistriktene skulle mene noe annet, tror jeg kanskje er å forvente litt for mye. Men hvis man lytter til politiet som sitter nærmest problemet, hvis man spør polititjenestekvinner og -menn som opplever utfordringer med organisert kriminalitet, så syns de faktisk dette er et godt forslag, og det syns jeg kanskje man bør ta med seg. Arbeiderpartiet prater selvfølgelig om alt mulig annet. De prater om Prüm og litt sånn andre forskjellige ting og kamp mot organisert kriminalitet i stort, men dessverre svikter Arbeiderpartiet i denne saken. Selv om man kanskje lovet det i forutsetningene da forslaget ble lagt frem, svikter man i dag, og forslaget får dessverre ikke flertall.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Jeg synes det var litt interessant å høre debatten her nå. Jeg opplever at Arbeiderpartiet, med representanten Vågslid, er veldig opptatt av å glatte over uenigheter mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet – at man skal klare å finne ut av ting dersom man havner i posisjon og havner i regjering i lag. Jeg opplever kanskje at denne debatten har bevist det stikk motsatte. En representant fra det tredje partiet som sannsynligvis må med hvis det skal bli et flertall etter valget, Gud forby, av disse rød-grønne partiene – ja, de må ha med seg SV også – har nettopp beskrevet forslaget fra Senterpartiet som et rasistisk forslag, i hvert fall knyttet til medieutspillene i så måte. Det framstår ikke nødvendigvis som det beste utgangspunktet for at disse tre partiene skal finne sammen og klare å lage en god justispolitikk som tjener land og folk. I den grad man kan se uenigheter mellom de partiene som i dag utgjør et ikke-sosialistisk flertall på Stortinget, tror jeg det er småsaker i forhold til det vi kommer til å se dersom det skulle bli et rød-grønt flertall etter valget. For det får vi demonstrert i en ganske avgrenset debatt som dette, som handler om konkret å styrke Kripos nasjonalt til å kunne styrke og ivareta nasjonal bekjempelse av gjengkriminalitet og organisert kriminalitet. Det klarer Senterpartiet og SV å gjøre til en konfliktsak, hvor man tar i bruk «r-ordet» – beskriver hverandre som rasister. Det illustrerer kanskje litt av problemet. I så måte håper jeg at man heller kan finne sammen via andre konstellasjoner i Stortinget for å skaffe gode flertall, sånn som vi viser i dag, ved at Fremskrittspartiet og Senterpartiet klarer å finne sammen. Hvis vi i tillegg hadde klart å få Høyre med på å gjøre noen gode vedtak i dag, hadde vi hatt et klart og tydelig flertall. Jeg skal ikke spekulere for mye i det, men jeg ser det kan bli spennende tider i norsk justispolitikk framover dersom det er Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV som skal styre den skuta sammen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Konkret er dette et representantforslag fra Senterpartiet, som lyder: «Stortinget ber regjeringen legge frem forslag om digitalisering av søknad om tillatelse for samt lagerføring og innførsel av våpen, herunder en konkret fremdriftsplan for prosjektet, senest i revidert statsbudsjett for 2021.» Det skal vel være revidert nasjonalbudsjett. Dette er en sak som komiteen i det alt vesentlige slutter seg til. Dette forslaget får flertall i dag. Det er kun Høyres medlemmer i komiteen som ikke er med på innstillingens forslag til vedtak, så jeg skal ikke dra det noe videre ut. Men jeg viser også til at Stortinget allerede har vedtatt plassering av digital våpenforvaltning i Mosjøen. Det gjorde vi i forbindelse med en sak tidligere i år, og vi ser det som helt naturlig at man følger opp forslaget og gjennomfører digitalisering. Det er bekymringsverdig at man i en del politidistrikt opplever svært lang ventetid, det vises til saksbehandlingstid på opptil 24 uker. Det varierer stort, fra 3 til 24 uker, så det er helt åpenbart at man har mye vinne på å få en sentralisert forvaltning. Det er til beste for innbyggerne i dette landet. Det lar seg utmerket godt gjøre å ta i bruk de moderne verktøyene som eksisterer, og digitalisering er selvfølgelig kun av det gode. Dette forslaget blir vedtatt i dag med et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Arbeidarpartiet støttar langt på veg intensjonane og særleg beskrivingane i representantforslaget, om situasjonen knytt til gjengkriminalitet, kriminelle nettverk, utfordringar med gryande ungdomskriminalitet. Når me no ikkje støttar forslaget om ei sentral eining i Kripos, skal eg forklare det. Det er bl.a. fordi me i fleire år frå Arbeidarpartiets side har vore aller mest opptekne av å styrkje politiet i heile landet, styrkje politidistrikta frå nord til sør, aust til vest. For få dagar sidan hadde komiteen eit interessant møte med Politidirektoratet, Kripos og Økokrim, der me fekk gode orienteringar om det arbeidet som skjer i Kripos. Me fekk orienteringar om operasjon Hubris, operasjon Emma osv., så slik sett er jo ikkje debatten i dag om Kripos skal eller ikkje skal jobbe med alvorleg organisert kriminalitet, eller Økokrim for den del, det skal dei, og eg har inntrykk av at dei operasjonane dei fortel om, som har vart i lang tid, også har svært gode resultat. Det Arbeidarpartiet har etterlyst i fleire år, er ein meir dedikert og permanent innsats, særleg i politidistrikta, og, som me har understreka saman med Senterpartiet og SV, særleg i dei politidistrikta dette angår mest. Der har me nyleg gjort gode vedtak her i Stortinget i forbindelse med politimeldinga, der me har vedteke at me skal be regjeringa setje politiet i stand til å styrkje arbeidet mot gjengkriminalitet. Så meiner me det òg er viktig i debatten om organisering å setje spørsmålsteikn ved når det er rett å føreslå nye einingar og ikkje. For det er ikkje veldig mange veker sidan me behandla politimeldinga, og då var Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV einige om at ein ikkje skal gjennomføre strukturendringar no mens ein ventar på evalueringa av nærpolitireforma. Slik sett meiner eg det ville vore naturleg å diskutere eventuelle endringar i ein større samanheng og ein større heilskap. Så er det ingen tvil om at Arbeidarpartiet framleis meiner at me må styrkje nærpolitiet, me må få gjennomført etterforskingsløftet og påtaleløftet. Det er dei aller viktigaste prioriteringane for oss. Det at offer for kriminalitet står i lange, uverdige køar, mens kriminelle får strafferabattar, det er ikkje godt nok. Me har òg teke til orde for at me treng fleire verktøy for å kjempe mot organisert kriminalitet, og me treng å styrkje politidistrikta med fleire resursar. Me har lenge peikt på at det er ei for svak styrking av nærpolitiet, og me meiner, i den saka me diskuterer i dag, det er heilt sentralt å ha eit sterkt Kripos i samarbeid med eit godt lokalt forankra nærpoliti i politidistrikta. Så er det fleire forslag som blir fremja her i dag. Eg vil berre til slutt seie at Arbeidarpartiet kjem til å støtte forslag nr. 7, som me meiner er godt grunngjeve. Det verkar fornuftig å be regjeringa sørgje for at politiet saman med Riksadvokaten finn ei løysing her.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Organisert kriminalitet blir prioritert av regjeringa, sa justisministeren. I 2016 uttalte dåverande justisminister Anders Anundsen i Stortinget då me godkjende Prüm-avtalen, at det var ein stor dag for kampen mot organisert og alvorleg kriminalitet og terror. Som kjent må kampen mot organisert kriminalitet skje i eit internasjonalt samarbeid, og dei seinare åra har fleire medium avdekt at det er store problem med å få på plass den viktige avtalen operativt, at arbeidet har vore kraftig forseinka, og at budsjettet har sprokke med fleire hundre millionar kroner. Justisministeren sa seinast i mars i fjor at Justisdepartementet og Utanriksdepartementet arbeider for å sikre at alle nødvendige steg blir tekne for at Prüm-avtalen kan tre i kraft. Spørsmålet mitt er: Kva for nødvendige steg har justisministeren teke, og kva er status no for det viktige – og det som òg blei omtalt som det historiske – Prüm-samarbeidet?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Eg takkar for svaret. Betyr det då at norsk politi er på akkurat same staden som i 2016, at ein brukar minst ei arbeidsveke på å gjere datasøk etter DNA-spor frå utanlandske valdtektsmenn og kriminelle?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Tusen takk for svaret, det er jo klargjerande. Då er eigentleg mitt siste spørsmål om statsråden kan bekrefte at det som blei omtalt frå Erna Solbergs regjering i 2016 som ein historisk dag for kampen mot alvorleg organisert kriminalitet og terror – i 2016 – ikkje er operativt per mars 2021.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Eg er heilt einig med representanten Klinge. Me snakkar eigentleg altfor lite om offera for kriminalitet, uansett kva for type kriminalitet me diskuterer. Eg har behov for berre å kommentere eit par ting. Eg er heilt einig i det Jan Bøhler beskriv når det gjeld særleg det som ligg i Politianalysen. Eg meiner det som ligg der, og det som òg låg i nærpolitireforma, på ingen måte er følgt opp. Me veit jo at situasjonen ute i politidistrikta òg når det gjeld kompetanse på økonomisk kriminalitet, er at der ligg me òg langt etter. Beskrivinga av situasjonen i Møre og Romsdal veit me òg gjeld fleire andre politidistrikt, og det er òg bakgrunnen for at me meiner det aller viktigaste er å sørgje for å setje politidistrikta i heile landet i betre stand kapasitetsmessig til både å kjempe mot gjengkriminalitet, ha kunnskap og kompetanse og kapasitet når det gjeld organisert kriminalitet, og ikkje minst styrkje nærpolitiet. Så ser me veldig fram til den stortingsmeldinga som blir varsla her. Der forventar me at det blir mest av det justisministeren sa til slutt, nemleg tiltak. Det har ikkje mangla på forslag frå særleg dei raud-grøne partia i Stortinget dei seinare åra når det gjeld tiltak, verktøy osv. Eg forventar òg at me i den stortingsmeldinga får ei forklaring på kva som har skjedd med Prüm-samarbeidet. Det høyrest kanskje litt teknisk ut, men i 2016 signerte me ein avtale som skulle sørgje for eit meir effektivt og godt internasjonalt DNA-samarbeid. Eg er heilt einig i det dåverande justisminister frå Framstegspartiet sa, at det var ein veldig viktig dag for å få på plass det. No har det gått mange år, og mange justisministrar har kome og gått. Eg har utfordra fleire på det. Det blir her vist til at det er ein del forseinkingar, kanskje knytte til koronapandemien. Her trur eg me må vere forsiktige med å vise til pandemien, for eg har utfordra justisministrar før dagens justisminister, lenge før pandemien, på kvifor dette Prüm-samarbeidet enno ikkje er operativt. Me har hatt fleire mediesaker om at det har vore 100 mill. kr i budsjettsprekk. Det er fellesskapet sine pengar me snakkar om, så me må få betre svar på kva som har skjedd her. Eg ser fram til den stortingsmeldinga som er varsla. Eg vil òg understreke det representanten Bøhler seier om leveranse og svar på behov for betre tiltak når det gjeld inndraging. Her har Stortinget og dei raud-grøne partia vore tydelege i lang, lang tid, og difor forventar me ei stortingsmelding med mange gode tiltak i tråd med både det me har vedteke her, og det regjeringspartia varslar at skal kome.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Arbeidarpartiet tek på største alvor det som ligg i politiets trusselvurdering, og som eg er godt orientert om. Eg har berre lyst til å seie på slutten av debatten at det i denne debatten til tider kunne verke som om Kripos ikkje eksisterer i dag. For Arbeidarpartiet sin del vil eg berre understreke at intensjonen, og særleg verkelegheitsbeskrivingane av utfordringane med gjengkriminalitet, deler Arbeidarpartiet fullstendig med Senterpartiet. Me ynskjer å styrkje politidistrikta og Kripos, men me meiner òg, som me har føreslått tidlegare, at me bør styrkje Økokrim. Så trur eg ikkje det fell ned på om ein treng ei spesialisert nasjonal eining i Kripos eller ikkje, men eg er overtydd om at Arbeidarpartiet saman med Senterpartiet finn fram til betre løysingar for framtidas politi enn det dagens høgreregjering gjer.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Dagens system for våpenforvaltning er heilt utdatert. Det har me vore einige om lenge, eigentleg. Eg var saksordførar for endringar i våpenloven i 2018. Me slutta oss til våpendirektivet, og det at me enno ikkje er komne lenger med digitalisering her i 2021, er eigentleg ganske dårleg. Som representanten Amundsen viste til, gjorde me eit veldig viktig vedtak i forbindelse med politimeldinga, der me vedtok å få på plass eit nasjonalt digitalt våpenregister som blir lagt til Brønnøysundregistera og i Mosjøen, som statsråden òg skriv i svarbrevet sitt. Så me støttar absolutt forslaget og meiner det er bra om regjeringa allereie i revidert nasjonalbudsjett kjem med den planen som ein her ber om. Det er viktig å minne om at me har fått kritikk frå Riksrevisjonen når det gjeld våpenforvaltninga, så her er det viktig å få det på plass. Òg slik sett er det bra at dette forslaget får fleirtal i dag.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Det er nå en dramatisk situasjon i politiets arbeid med organiserte kriminelle nettverk, for Riksadvokatens direktiv 17. desember om beslag av telefoner, iPad-er og annet elektronisk utstyr som politiet ikke kan gjennomgå selv hvis man sier det foregår kommunikasjon med advokater e.l., og at det da skal sendes til tingrettene, har skapt nesten stans i politiets arbeid med å analysere disse verktøyene for kriminelle. Jeg hadde kontakt med noen i politiet nå som hadde sendt telefoner de hadde beslaglagt, til tingretten i Oslo. Etter ti dager hadde de ikke fått noen melding tilbake – bare beskjed om at de må leie inn kompetanse for å kunne gjøre det, for tingretten er ikke satt opp til det. Jeg spurte statsråden om dette den 7. januar i et skriftlig spørsmål, og hun sa hun jobbet med det. Nå har det gått snart fire–fem måneder siden 17. desember. Hvorfor kommer det ingen avklaring på dette? Det haster veldig, og det er praktiske løsninger på det.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg vil bare understreke at dette er akutt. Vi har opplevd i Stortinget at når det er noe som haster veldig, kan vi få hastesaker og stille opp her i Stortinget for å få det løst. Det sitter nå folk i alle politidistrikter som skal jobbe med det vi snakker om i dag, organisert kriminalitet, og som ikke kommer videre fordi tingrettene ikke er satt opp til å ta imot disse mobiltelefonene og annet. Jeg har, knyttet til hvilke tiltak og lovforslag vi trenger, et spørsmål til statsråden. Det har siden Tor Mikkel Wara snakket om det i september 2018, vært lovt at det skal komme lovforslag når det gjelder forbud mot kriminelle gjenger, oppholdsforbud og nye bestemmelser for inndragning, slik at kriminelle penger kan inndras lettere. Vi gjorde vedtak om dette på Stortinget senest i desember. Når vil statsråden komme med dette? Det har vært snakket om det i snart tre år fra regjeringens side at man skal komme med slike forslag.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg kan bekrefte det representanten Amundsen er inne på, at det nok er forskjellige meninger om dette blant dem som jobber i disse etatene som er nevnt. Det er ikke så veldig overraskende at lederne i Oslo politidistrikt og Kripos og Øst slutter opp om nåværende struktur. Jeg synes jo det er overdrevet å si at det er «en ny struktur» vi skal bygge opp når vi vil bygge opp en enhet i Kripos, hvor man f.eks. også har bygd opp Nasjonalt cyberkrimsenter, NC3, de senere årene uten at man har kalt det «en ny struktur». Det jeg gjerne ville følge opp, er dette med kapasiteten i politidistriktene, når det vises til det, i forhold til det jeg leste opp fra Politianalysen fra 2013. Jeg vil ikke gå inn på tall, hvor mange som jobber med dette i det enkelte politidistrikt, det er ikke riktig. Representanten Klinge refererer til en offentlig kilde, nemlig en tilsynsrapport fra Møre og Romsdal politidistrikt, og det finnes lignende tilsynsrapporter. Den informasjonen jeg har fra mange som jobber med dette i ulike politidistrikter, er dessverre at tallene mange steder er veldig lave når det gjelder antallet som jobber med organisert kriminalitet kontinuerlig, og som ikke flyttes mellom forskjellige oppgaver, men har som oppgave å følge disse miljøene døgnet rundt, som det sto i Politianalysen. Jeg vil ikke be om et svar på det i dag, men jeg er kjent med at det er utarbeidet, etter rapportering fra hvert politidistrikt, en rapport for POD om kapasiteten når det gjelder organisert kriminalitet i politidistriktene. Og jeg vil oppfordre statsråden til å vurdere hvordan hun kan orientere justiskomiteen om kapasiteten i politidistriktene, slik at vi får den oversikten, og at det ikke bare blir sporadiske tall som jeg og andre kan nevne, men at vi kan få en rapportering. Jeg er klar over at noe av dette er taushetsbelagt. Derfor går jeg ikke nærmere inn på tall her nå, men de tingene som jeg er sikker på at jeg har informasjon om når det gjelder kapasiteten, er illevarslende. Det er viktig å huske på at arbeidet med organiserte kriminelle nettverk går på – hvis vi tar det i hovedtrekk – fire nivåer. Ett nivå er på gata, hvor de som selger narkotika, de som utøver vold osv., er. Det neste nivået er de som leverer til dem. Nivået over der er gjenglederne og kretsen rundt dem. Og nivået over der er bakmenn, som ofte sitter i utlandet eller inngår i internasjonale kriminelle nettverk. Kripos jobber med de to øverste nivåene – bakmenn, internasjonale nettverk, gjengledere som jobber på tvers av politidistrikter, og som holder seg langt unna gata for ikke å bli tatt – og det trenger vi, og det er politidistriktene avhengig av at blir gjort for at de skal kunne gjøre jobben sin. Så jeg synes det er feil å utsette landet for den risikoen at vi ikke tar disse varslene på alvor og ikke ruster opp kapasiteten til å ta tak i nettverkene.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg må si at jeg er veldig overrasket over karakteristikken av forslaget om en gjengenhet som handler om å bekjempe kriminelle miljøer som særlig utsetter de områdene hvor vi har ressurssvake mennesker og ungdom som trenger støtte og hjelp, om å bekjempe disse nettverkene – at det kalles et rasistisk forslag. Jeg må si jeg ble veldig overrasket over karakteristikken. Det var toner jeg ikke var forberedt på å høre når det gjelder innsats mot miljøer som utsetter alle for utrygghet. Når SV sier at vi mangler fullstendig dokumentasjon, har man ikke fulgt med på presentasjonen av Nasjonal trusselvurdering fra politiet i forrige uke om at dette er en økende trussel, eller lest Økokrims rapport fra desember om hvordan denne trusselen øker, og hvordan gjengkriminelle nå går inn i mange typer kriminalitet landet rundt. Jeg blir skuffet over slike karakteristikker.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
Jeg tar ordet igjen etter å ha blitt referert til av representanten Amundsen, som sliter med å finne relevansen til saken i innlegget jeg holdt tidligere. Det vil jeg selvfølgelig gjerne få oppklare. Jeg takker for øvrig for å bli nevnt og dermed bydd opp igjen hit, på et vis – jeg møter jo bare her som vara, så jeg tar imot med begge hender alle mulighetene jeg får til å stå her. Det er hyggelig. Jeg synes at Black Lives Matter er veldig relevante i denne saken, fordi de tar rasistiske strukturer på alvor. Det prøver jeg også å gjøre. Spesielt fordi – som jeg nevnte i mitt innlegg – politi og politivold i så stor grad har vært i fokus i Black Lives Matter-bevegelsen, synes jeg det er relevant å ta opp. Videre mener jeg at Senterpartiet og Fremskrittspartiet iblant retter seg bevisst mot innvandringskritiske velgere, med populistiske utspill. Det tror jeg er farlig, og det er ikke noe jeg tar lett på å si, for det er en alvorlig anklage å si at noen partier og representanter kommer med rasistiske og populistiske utspill. Men jeg mener at dette kan kalles det. Jeg mener det er populistisk fordi det går så langt utenfor de faglige rådene. Forslagsstillerne mangler fullstendig dokumentasjon på problemets omfang. Dermed mener jeg det er overspilt å gjøre en så stor greie ut av det, i motsetning til heller å bry seg om f.eks. voldtekt og vold i nære relasjoner, som vi har solid dokumentasjon på allerede. Flere talere i denne saken har nevnt at vi må ha to tanker i hodet samtidig. Det er et litt morsomt og oppbrukt uttrykk som kan brukes om absolutt alt, egentlig. Jeg synes man alltid burde ha minst to tanker i hodet samtidig, og en av de tankene burde være de rasistiske strukturene som dette samfunnet er bygd på, og som politiet også kan komme i skade for å legge for stor vekt på, dersom vi gjør organisatoriske endringer som dette.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
Igjen vil jeg si at vi er enig i at dette problemet er reelt, og at folks opplevelse rundt det er reell. Jeg vil møte representanten Bøhler med å si at dokumentasjonen, den finnes selvfølgelig, men det er omfanget av problemet som ikke er godt nok dokumentert, mener jeg, til å lage en helt egen enhet for det. Jeg har tidligere presisert at det ikke nødvendigvis er forslaget og forslagsteksten i seg selv som bygger opp til en rasistisk undertone. Det er mer medieutspillene som har kommet fram i sammenheng med dette forslaget, der jeg mener Senterpartiet bevisst har spilt på interessene til innvandringskritiske velgere for å gjøre denne saken til noe større enn den er. Det synes jeg er viktig å ta opp, for det kan vi ikke fortsette med. Vi kan ikke fortsette å skylde på innvandrere for alt som er galt.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
Jeg er ikke så dårlig i matte – jeg kunne nok ha klart å få en firer i standpunkt på første forsøk, men jeg var så lei av skolen da jeg tok matte, at jeg ikke helt prioriterte å legge ned innsatsen i det, kan jeg si. Det er litt flaut å se tilbake på nå i ettertid, men akkurat der og da føltes det viktigere å bruke tiden på fritidsaktiviteter og ha et trivelig liv enn å få gode karakterer. Jeg hadde uansett gode nok karakterer til å komme inn på en del kule studier uten den fireren i matte. Dette var altså da jeg gikk på videregående for seks år siden, før firerkravet var innført, og før jeg visste hva det ville bety for mine videre sjanser innen utdanning å ha akkurat denne karakteren i akkurat dette faget. Men nå jobber jeg på en skole. Jeg trives utrolig godt når jeg får lov til å bli kjent med elevene, se på at de utvikler seg, og høre deres refleksjoner rundt alt som skjer rundt dem. Jeg opplever det som et stort ansvar å ha en innflytelse i barns liv hver dag, og jeg føler at jeg passer godt inn i rollen det er å lede en klasse. Derfor kan jeg godt tenke meg å gjøre mer av dette og søke meg inn på lærerutdanningen. Men for å gjøre det må jeg først ta en dyr privatisteksamen for å spikre den fireren som jeg mangler i dag, og da blir jeg ett semester forsinket i å ta fatt på lærerutdanningen. Det betyr ekstra mye nå som alle lærerutdanninger er femårige, og det vil ta enda lengre tid før jeg eventuelt vil komme ut i jobb som lærer. Det gjør min vei inn i dette yrket betydelig lengre, ikke bare bokstavelig talt fordi det tar lengre tid, det gjør det også til en mindre fristende vei å ta, og jeg tviler på om det er riktig valg for meg. Det synes jeg er synd, for det er mye annet med læreryrket som virkelig appellerer. Jeg tror det var gode intensjoner bak å innføre firerkravet i matematikk. Det er klart at vi skal ha høy kvalitet på lærerne og på undervisningen som gis i den norske skolen, men nå som det har vært et krav om en firer i matte for å komme inn på lærerutdanningen i noen år, ser vi så mange saker der det slår ut på en uheldig måte og gjør at vi mister gode lærere, at jeg mener vi kan konkludere med at kravet har vært mislykket. Derfor synes jeg, delvis av rent egoistiske hensyn, selvfølgelig, men aller mest ut fra samme argumentasjon som de andre rød-grønne representantene har lagt fram i dag om rekruttering av lærere, at det er spesielt viktig å støtte forslaget som – passende nok – har fått navnet «forslag 4» i denne saken i dag. Og selv om det ikke går igjennom i dag, kan det jo godt hende vi har et annet flertall i denne saken om bare noen måneder som gjør at vi kan droppe dette firerkravet. Det blir en god dag for den norske skolen.
Solveig Schytz (Venstre), 2021-03-23:
De siste årene har kriminaliteten i Oslo-regionen gått ned, mens ungdomskriminaliteten har gått opp. Den store majoriteten av ungdom begår ikke kriminalitet, det er et lite mindretall som står for problemene med gjeng- og ungdomskriminalitet. De viktigste tiltakene vi gjør overfor disse ungdommene, er på skole og i nærmiljøet. Områdene i Oslo med høy ungdomskriminalitet er også de områdene som har flest barnevernssaker. For å forhindre kriminalitet blant unge må vi rette fokuset vårt mot tidlig innsats. Atferdsproblemer og kriminalitet forebygges best før problemene har blitt omfattende. Systematisk arbeid rettet mot å styrke barnefamilier og barn i utsatte situasjoner, som tiltak mot barnefattigdom, diskriminering, mobbing, atferdsproblemer og utenforskap i skole- og vennemiljø, er viktigst. Det handler om frihet og muligheter. Barn og ungdom som allerede har kommet inn i en kriminell løpebane, trenger hjelp til å komme ut av den. Barn som har begått kriminalitet, trenger reaksjoner som fremmer deres følelse av verdighet. Venstre mener at vi alltid må ta utgangspunkt i barns beste. Vi må finne en balanse mellom myke og harde tiltak, der politiet får de virkemidlene de trenger, samtidig som vi sørger for tidlig innsats og å forebygge gjengkriminalitet. Derfor mener Venstre at en ny omorganisering med en egen sentral gjengenhet i Kripos ikke er veien å gå. Politidistriktene er styrket de siste årene og bedre rustet til å håndtere gjengkriminalitet enn noen gang før. Det bygges opp kompetanse i politidistriktene for å kunne møte utviklingen i kriminalitetsbildet, og problematikk og bekymring rundt gjengkriminalitet oppstår særlig i de store byene. En sentral gjengenhet vil kunne føre til at ressurser som ville gitt best uttelling ute i politidistriktene, isteden plasseres i en egen enhet på sentralt nivå. Gjengkriminalitet er en prioritert oppgave for regjeringen. Som nevnt har unge som begår kriminalitet, ofte store og sammensatte utfordringer, og det krever en bred tilnærming. Snart skal Justisdepartementet legge fram melding om ungdoms- og gjengkriminalitet, som forhåpentligvis gir oss både et godt bilde på utfordringene vi står overfor, og gode verktøy til å forebygge kriminaliteten.