Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-02-13:
Med St.meld. nr. 23 for 2005-2006 har vi fått lagt fram et veldig viktig dokument, som handler om deltakelse, åpenhet og demokratisering på et meget viktig arbeidsfelt. Jeg registrerte at saksordføreren så vidt var innom muligheten for å ta opp en debatt om EU-tilknytning. Det skal ikke jeg. Jeg skal holde meg til det saken gjelder. En aktiv europapolitikk som det jobbes med her, er et bevis på at vi er kommet til et veiskille når det gjelder norsk europapolitikk. I stedet for å ha en passiv tilpasning til direktiver og rettsakter vil Norge få muligheter for å ta initiativ til å utfordre EU og til å fylle et politisk handlingsrom som vi lenge har latt stå tomt. Senterpartiet er grunnleggende opptatt av et levende demokrati, av åpne debatter, og av at de folkevalgte skal styre landet på alle nivå. Det er de folkevalgte som skal stilles til ansvar for de beslutninger som tas. Jeg mener at med den innstillingen som utenrikskomiteen enstemmig har kommet fram til, og som er lagt fram for Stortinget, har vi kommet et langt steg framover når det gjelder et mer levende folkestyre. Senterpartiet er nok et konservativt parti når det gjelder styreform og politikk som svekker folkestyret, men vi søker å være et foregangsparti når det gjelder tilpasninger som kan styrke det samme folkestyret. Med Stortingets vedtak om større åpenhet og initiativrett for komiteene i EØS-saker mener vi at vi har foretatt et slikt steg i retning av en modernisering. Det er et steg i retning av at Stortinget tar mer ansvar og legger flere føringer der det kreves avveininger mellom suverenitetsavgivelse i saker som må løses globalt, og de nasjonale forpliktelsene og utfordringene som må løses lokalt. Norge skal og vil ha en selvstendig stemme i verden. Med den globale kapitals behov for stadig ekspansjon og økende avkastning har vi fått EU og EUs Lisboa-strategi, som har som mål å gjøre EU konkurransedyktig på det internasjonale marked. EU utvider stadig hva som anses for å være marked, inn på tradisjonelle innenrikspolitiske tema. Vi merker dette når det gjelder EUs politikk overfor Norge i forbindelse med EØS-avtalen. Det krever en aktiv og folkelig forankret politikk, der Norge skal bevare politisk handlingsrom for nasjonsbygging og en selvstendig stemme i globale tema. Jeg mener at Regjeringen følger opp det den har lovet. Vi har fått tilbake et av våre viktigste distriktspolitiske virkemidler, den differensierte arbeidsgiveravgiften. Regjeringen legger opp til at hjemfallsretten skal beholdes. Det ser ut til at vi får gjennomslag for det. Og vi tar oss god tid til å vurdere EUs tjenestedirektiv, slik at vi kan sikre oss at vi har nødvendige virkemidler for et verdig og inkluderende arbeidsliv, mot sosial dumping, samtidig som vi skal sikre forbrukernes rettigheter i et mer globalt marked. Senterpartiet merker seg gjennomgangen av Schengensamarbeidet. Det er likevel fra vår side grunn til å påpeke at dette arbeidet må gjøres noe mer grundig i samarbeid med de relevante fagkomiteer, og i tråd med hva vi er blitt enige om ved behandlingen av denne meldingen. Med Regjeringens nye europapolitikk og innstillingen fra utenrikskomiteen i dag vil vi på en langt mer aktiv måte være i stand til å legge tydelige føringer i prosessen. La oss se over til nabolandet Sverige, som er innenfor EU. I Sverige har det vært en modernisering av Riksdagens arbeidsmetoder allerede. Riksdagen skal gis «insyn, inflytande och kontroll» over regjeringens politikk i EUs ministerråd. Regjeringen kan ikke delta i de ulike ministerrådskonstellasjoner uten forutgående samråd med Riksdagen. I dette samarbeidet skal regjeringen orientere om status for de aktuelle spørsmål, om mulige konsekvenser for Sverige, om øvrige EU-lands posisjoner samt søke støtte for de preliminære svenske posisjoner og forslag til forhandlingsstrategi. Det kreves formelt sett «mycket stärka skäl» for at regjeringen skal avvike fra det de facto-mandatet den mottar fra EU-nemnden. Mer enn noen gang trengs et aktivt og mer politisk førende storting og åpenhet om de politiske valgene som gjøres. Til nå har arbeidsformene i Stortinget ikke vært gode nok. Det er derfor gledelig for Senterpartiet at vi har et samlet storting som ønsker at Norges EØS-politikk skal ha større grad av åpenhet, og at det skal være tydeligere føringer fra de folkevalgte. Stortinget skal nå få mer ansvar i EØS-politikken. Da kan de som valgte oss inn på Stortinget, også i større grad stille krav til oss når det gjelder ansvar. For Senterpartiet er dette bare et første skritt i retning av et mer moderne folkestyre. Gjennom denne behandlingen og de vedtak vi gjør, vil Det norske storting ta et tydeligere ansvar for de utfordringene som dagens EU-tilknytning gir, og som er en konsekvens av globaliseringen som vi er inne i. Tiden for et nytt demokrati er på vei. Senterpartiet er overbevist om at velgerne vil holde sine folkevalgte ansvarlige for politikken de fører. Mer åpenhet i Stortinget om EØS-saker og mer ansvar i utenrikspolitikken vil bidra til det. Vi trenger at de folkevalgte styrer. Vi trenger en åpen debatt. Jeg vil avslutningsvis gi honnør for det arbeidet som er gjort i komiteen, og for at vi fikk en samlet komite. Senterpartiet slutter seg til komiteens innstilling.