Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-01-12:
Arbeidstvistloven er en viktig lov for norsk arbeidsliv. Gjeldende lov fra 1927, som i hovedsak bygger på vår første arbeidstvistlov fra 1915, har vært en slitesterk lov. Loven har i hovedsak fungert bra, og det har ikke vært omfattende endringer i årenes løp. Arbeidslivets parter er sentrale på dette rettsområdet. Hovedorganisasjonene, Arbeidsrettens leder og Riksmeklingsmannen har deltatt i arbeidet med ny lov gjennom en referansegruppe, og vi har hatt et godt samarbeid. Også andre gode krefter, både dommere og professorer, har bidratt med gode innspill. Gjennom Arbeidsrettsrådets innstilling i 1996 og Stabel-utvalget i 2001 ble behovet for materielle lovendringer drøftet. Etter lange og opphetede diskusjoner ble det imidlertid kun gjennomført mindre materielle endringer. Den gamle loven bærer likevel preg av at den snart er 100 år. Gjennom de siste årene har dessuten arbeidslivet endret seg, og det er kommet til mange nye organisasjoner. Nye og uerfarne brukere synes at det er vanskelig å finne fram i arbeidstvistloven, og det er mange spørsmål den ikke gir direkte svar på. På denne bakgrunn har departementet foretatt en teknisk og språklig modernisering av loven. Det er laget en ny lovstruktur, og titler og begreper i loven er gjort kjønnsnøytrale. Vi får nå, som nevnt, vår først riksmekler. Loven er forenklet ved at bestemmelser i loven av 1927 som ikke har praktisk betydning, er opphevet. Sammen med et forslag om å oppheve en foreldet paragraf om riksmeklingsmannens virksomhet ble også gjeldende bestemmelser som åpner for å kunne innkalle til mekling uten at alle lovens vilkår var oppfylt, foreslått opphevet. Dette var en misforståelse, noe LO også påpekte under høringen den 8. desember. I mange lokale saker er det slik at en fagforening prøver å få opprettet en tariffavtale med arbeidsgiver uten å lykkes. Det kan da innkalles til mekling i den aktuelle kretsen, og tvister kan løses uten at det blir nødvendig å varsle plassoppsigelse. Jeg er fornøyd med at komiteen foreslår å ta en bestemmelse som åpner for dette, inn igjen i den nye loven. Prosessreglene for Arbeidsretten i gjeldende arbeidstvistlov kopierte i noen grad bestemmelser i den gamle tvistemålsloven, som nå er erstattet av ny tvistelov. Vi har gått gjennom den nye tvisteloven og sett på hvilke bestemmelser der som det er nødvendig eller ønskelig å ta inn i den nye arbeidstvistloven. Et viktig siktemål har vært å bidra til å effektivisere avviklingen av saker for Arbeidsretten. Spørsmålet om Arbeidsrettens administrative tilknytning er vurdert på bakgrunn av de omfattende endringene i organiseringen av norske domstoler som er gjennomført. Blant annet på bakgrunn av innspill i en høring fra 2007 foreslår regjeringen at Arbeidsretten fortsatt skal ha administrativ tilknytning til Arbeidsdepartementet. Arbeidsretten er en liten domstol, og det er viktig å sikre at den er en så robust og faglig attraktiv arbeidsplass som mulig. Dette er bakgrunnen for forslaget om at Arbeidsretten skal ha tre fast ansatte dommere på fulltid. Regjeringen foreslår også en ny lov om lønnsnemnd i arbeidstvister. Det er foretatt relativt omfattende forenklinger og språklige og tekniske endringer i forhold til den gjeldende loven. Avslutningsvis vil jeg peke på at det har vært en viktig premiss for arbeidet at den nye loven skal bli mer oversiktlig, lettfattelig og enklere å finne fram i. Jeg mener at vi har fått dette til uten å svekke avtalefriheten og partenes handlingsrom. Jeg regner derfor med at den nye loven blir like slitesterk som den gamle har vært.