Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-06-10:
Selve tittelen på sjømatmeldingen fra regjeringen er en programerklæring som har bred, tverrpolitisk tilslutning. Vår felles visjon er at Norge skal være verdens fremste sjømatnasjon nå og i framtiden. Ifølge en rapport som regjeringen har fått utarbeidet, vil norsk sjømatnæring ha et økonomisk omsetningspotensial på hele 550 mrd. kr i 2050, altså en seksdobling i forhold til i dag. Det store spørsmålet blir da: Hvordan kan næringen i dialog og samarbeid med politiske myndigheter nå et så ambisiøst mål? La meg innledningsvis understreke at Kristelig Folkeparti stiller seg bak visjonen om fortsatt vekst i alle sektorer av norsk sjømatnæring. Samtidig vektlegger vi, med utgangspunkt i vår ideologiske forankring, prinsippet om et aktivt forvalteransvar når det gjelder ressurser og miljø. Vi merker oss derfor med tilfredshet at sjømatmeldingen inneholder et helt kapittel om bærekraftig forvaltning av naturressursene. Regjeringen legger til grunn at sjømatnæringen skal utvikle seg videre innenfor rammen av sosial, økonomisk og miljømessig bærekraft. Det blir også understreket at forvaltningen av sjømatnæringen skal baseres på prinsippet om føre-var-tilnærming og økosystemtilnærming. Dette er sterke, klare og viktige signaler fra regjeringen, som Kristelig Folkeparti vil støtte. Vi vil i vår praktiske politikk også gjøre vårt ytterste for at disse ordene skal bli fylt med innhold når politiske myndigheter skal legge rammer for forvaltningen av norsk sjømatnæring. I et kort innlegg er det ikke mulig å komme inn på alle sider ved utviklingen av norsk sjømatnæring slik den blir beskrevet i sjømatmeldingen. Jeg må derfor innskrenke meg til noen forhold som har vært viktige for Kristelig Folkeparti i arbeidet med behandlingen av meldingen. Spørsmålet om innretningen på kvoteordningen for kystflåten fikk stor oppmerksomhet i forbindelse med framleggelsen av sjømatmeldingen. Regjeringen signaliserte i utgangspunktet en heving av kvotetaket både for fartøy over 15 meter og for fartøygruppen 11–15 meter. Samtidig ble det gitt klare signaler om at regjeringen ønsker en økt spesialisering for det enkelte fartøy innen enten pelagisk sektor eller torskesektoren når kvotetaket er nådd. Regjeringen uttrykte derfor en målsetting om å innføre en kvotefordeling på 4+2 for fartøy over 15 meter og 3+1 i fartøygruppen 11–15 meter. Vi i Kristelig Folkeparti har merket oss at Norges Fiskarlag i sine høringsuttalelser til sjømatmeldingen argumenterte sterkt imot at kystfiskeflåten skulle tvinges inn i et system med økt spesialisering. Kristelig Folkeparti tok derfor på et tidlig tidspunkt til orde for frivillighet for det enkelte fartøy når det gjelder kvotefordeling mellom pelagisk sektor og torskesektor. Vi fremmer i dag, sammen med Fremskrittspartiet og Høyre, forslag om å be regjeringen sikre en slik valgfrihet ved at eier av fartøy over 15 meter og eier av fartøy i kategorien 11–15 meter også kan velge en kvotefordeling på henholdsvis 3+3 eller 2+2 innenfor kvotetaket. Vi er samtidig glade for å se at samtlige parti – også regjeringspartiene – etter hvert sluttet opp om det som hele tiden har vært primærstandpunktet til Kristelig Folkeparti. Dette er et svært viktig spørsmål for kystfiskerne. Det bør derfor være gledelig for hele fiskerinæringen å se at politikere i alle parti er villig til å lytte til saklig og god argumentasjon fra fiskernes egne organisasjoner. Det at regjeringen er villig til å gå så langt som til å justere sin egen politikk i forhold til nylig avgitt stortingsmelding, tyder også på fleksibilitet og god evne til å lytte. Derfor ønsker vi å tolke kursendringen til regjeringen positivt i denne saken. Men der slutter også godordene fra Kristelig Folkeparti til regjeringen. Sjømatmeldingen inneholder nemlig også et kapittel om havbruk, der regjeringen trekker opp linjene for framtidige rammevilkår for oppdrettsnæringen. Her er det adskillig å sette fingeren på i regjeringens beskrivelser av miljøtiltak og avveininger mellom hensynet til næringsvirksomhet og miljø. Det vil vi komme tilbake til i et senere innlegg. Til slutt vil jeg nevne et viktig forhold der Kristelig Folkeparti ser ut til å bli stående alene med sitt standpunkt. Samtlige parti i Stortinget vil åpne for en form for kompensasjon til kommunene ved etablering av drift av oppdrettsanlegg. Flertallet ønsker at dette skal være et engangsvederlag i form av en del av konsesjonsavgiften. Kristelig Folkeparti foreslår derimot en modell tilsvarende den som Nettverk fjord- og kystkommuner tar til orde for i sin høringsuttalelse, nemlig en årlig avgift beregnet ut fra areal på oppdrettsanleggene. Vi setter da som en forutsetning at dette ikke skal føre til økte utgifter for oppdrettsselskapene, men at arealavgiften skal være fradragsberettiget ved utligning av skatt. På vegne av Kristelig Folkeparti fremmer jeg forslagene nr. 1, 2 og 6.