trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-12:
Det er et veldig godt spørsmål. Det er nettopp i et samkjørt spor og gjennom samkjøring, så langt det er mulig, man også kan utvide mulighetene for norsk maritim næring utover det nasjonale behovet, sånn at norsk industri f.eks. kan delta i en europeisk konkurranse i større grad. Nå er dette arbeidet kommet relativt kort på NATO-nivå. Det er et program som er iverksatt, der jeg ikke – det skal innrømmes – har detaljkunnskap om nettopp hvor man er. Men for meg er det et mål at man skal være mest mulig samkjørt, sånn at også norsk maritim industri kan delta i en større konkurranse enn bare om de nasjonale fartøyene.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg takker for spørsmålet. Det er helt riktig beskrevet at i rammene av industriutslippsdirektivet er det fastsatt nye utslippskrav som også gjelder for norske lakseslakterier, på samme måte som de gjelder for f.eks. bryggerier, meierier og kjøttbransjen. Disse kravene er strengere enn de var tidligere, og det ligger litt i formålet med industriutslippsdirektivet at med ny kunnskap og etter hvert ny teknologi skal man få strengere krav til utslipp til miljøet og selvfølgelig også til HMS-krav. Dette er regler som ble kjent da de ble vedtatt i slutten av 2019, nærmere bestemt 4. desember 2019, og de skal først oppfylles 4. desember 2023, altså fire år etter. Formålet var nettopp å gi en overgangstid, gi en mulighet for å investere i nye renseløsninger og ny teknologi. Så er det staten ved statsforvalterne og med støtte fra Miljødirektoratet som skal sørge for både å bistå og også ivareta at dette blir oppfylt. Dette er en regel som er logisk, som Norge støtter, og så er vi klar over, og Miljødirektoratet er godt kjent med, at det for en del lakseslakterier kan synes krevende å oppfylle disse kriteriene på dato. Da finnes det et rom for enkeltvise unntak hvis de er godt begrunnet, og de må fremmes og begrunnes solid overfor statsforvalteren, både med tanke på kostnadsbilde og hva som er særlige utfordringer, og om man mener at man oppfyller standarden på andre måter. Det kan bare være enkeltvise unntak – og tidsbegrenset – til man får dette i orden, det er ikke rom for noe klassevis bransjeunntak fra dette. Jeg minner om at dette er regler som nå har vært kjent i to år, men når dette inntrer, i til sammen fire år, og det er nettopp fordi man skal få tid til å tilpasse seg. Så tror jeg vi skal ta inn over oss – og det er viktig – det som representanten påpeker, at spranget opp til å nå disse standardene nok er større for lakseslakteriene enn det er f.eks. for slakterier på land eller bryggerier, fordi standarden i Norge har lignet mer på det som nå kommer i hele EØS-området. Men slik er det altså. Hvis det er mulig å ha en konstruktiv dialog med næringen om hvordan dette kan løses, bidrar jeg gjerne til det, men dette er krav som gjelder for hele EØS-området. Det gjelder for hele EØS-området både fordi vi har noen felles miljøforpliktelser å oppnå, og fordi det skal være like vilkår, som kjent, for hele området.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Da må jeg returnere at premisset for det spørsmålet er at det kanskje ikke er mulig. Det er ikke jeg kjent med, jeg er kjent med at det kan være krevende. Da forstår jeg det slik at det kan være krevende enten fordi teknologien er kostbar, eller at den er vanskelig å få på plass i tide, eller begge deler samtidig. Det er muligens et argument man kan søke framført overfor forurensningsmyndigheten, som i dette tilfellet vil være statsforvalteren, i det enkelte tilfellet. Men det kan altså ikke gis noe klasseunntak eller bransjeunntak fra disse reglene. Reglene er der for å bli oppfylt, og så må man selvfølgelig se på dette i enkelttilfeller, hvis det skulle bli slik. Jeg vil igjen minne om at dette ikke akkurat er en nyhet av dagen, dette har vært kjent i flere år, og man har fortsatt nesten to år på seg til å forsøke å få på plass renseteknologien. En del av de andre bransjene jeg nevnte, har den eller mener at den er oppnåelig, så det er spesielt for lakseslakteriene, som kanskje har hatt jeg vil ikke si lavere standard, men i hvert fall lavere krav på seg enn det de nå får.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Selv om jeg er statsråd, skal jeg ikke påberope meg å være ekspert på lakseslakterier og setter meg gjerne mer inn i det. Jeg har forstått det slik at det har vært en dialog over tid med Miljødirektoratet, som er den etaten som forvalter dette, og det har kommet tilbakemeldinger om at det i hvert fall for noen er krevende, som jeg har sagt, så jeg erkjenner det. Men med økende kunnskap om miljøet på den ene siden, og med utviklingen av teknologi på den andre siden, kommer dette til å bli strengere i alle bransjer framover. Det følger av industriutslippsdirektivet. Grunnprinsippet i Norge er at forurensning er forbudt, og at forurenser må betale for ikke å forurense. Så må man sette standarder for hva det betyr i praksis. Det er rom for en dialog om spesifikke unntak der det er særskilt begrunnet, men disse reglene må etter hvert implementeres, og veldig mye teknologi utvikles nettopp fordi det stilles krav. Vi får regne med at det vil skje også i dette tilfellet.
Olve Grotle (Høyre), 2022-01-12:
Svaret frå statsråden byggjer på ein føresetnad om at det reint faktisk og teknisk er mogleg å innfri krava til desse standardane. Viss det skulle vise seg ikkje å vere tilfellet og ein heller ikkje kan søkje om unntaksvis fritak, slik statsråden seier, kva vil regjeringa då gjere – viss det ikkje er mogleg å innfri desse krava generelt?
Olve Grotle (Høyre), 2022-01-12:
Bakgrunnen for spørsmålet mitt er at eg har blitt kontakta av næringa, som seier at det faktisk ikkje er mogleg å oppnå desse krava, heller ikkje for lakseslakteri som ein no er i ferd med å byggje, der ein snakkar om investeringar på over 600 mill. kr. Det er bakgrunnen for spørsmålet mitt, men eg tolkar det slik at statsråden meiner at dette er mogleg reint faktisk og teknisk å få til.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
«I Stortingets spørretime onsdag 5. januar hevdet klima- og miljøministeren blant annet at det er «hevet over enhver tvil at det har en klimaeffekt at man elektrifiserer sokkelen». Kan statsråden dokumentere den globale klimaeffekten av å elektrifisere norsk sokkel samt gi siste oppdaterte anslag på kostnad per tonn redusert CO 2 -utslipp nasjonalt som følge av elektrifisering av sokkelen med strøm fra land?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
No høyrde vi statsråden seie at det heilt fram til 2030 må vere straum frå land som elektrifiserer sokkelen. Vi har også sett i media at NVE-sjefen har vore skeptisk til å gjere det, for det er snakk om kanskje så mykje som 10 pst. av kraftproduksjonen i Noreg som må brukast til å elektrifisere sokkelen, i ein situasjon der det er ein straumpriskrise i Noreg. Det som har vore lagt til grunn, er at det i året kanskje vil koste 1 200 kr per husstand i ekstra kostnader å elektrifisere sokkelen. NVE er bekymra, rett og slett for at det ikkje finst nok straum til å gjere det. Spørsmålet til statsråden er: Er det forsvarleg å sende ut kanskje så mykje som 10 pst. av den straumen som vi sårt treng på land, også for å halde låge straumprisar, i ein situasjon der det er kritisk straumpriskrise i Noreg, for folk flest og for næringslivet?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
Eg fekk ikkje heilt svar på om det var nok straum i Noreg til å kunne gjere det. Vi ser no skyhøge prisar på straum med bakgrunn i at det manglar straum i Europa. Det driv gassprisen, som gjer at vi får skyhøge straumprisar i Noreg. I tillegg er det veldig låg fyllingsgrad i magasina – berre 57 pst. no. Det er kritisk for norsk næringsliv, som i tillegg treng den krafta for å få lågast moglege prisar. Mengda straum i Noreg heng også i hop med straumprisane i framtida, så framleis er spørsmålet mitt: Er det forsvarleg å gå mot råda frå NVE, som stiller spørsmål ved om det i det heile er mogleg å sende 10 pst. av straumen vår ut på sokkelen når gassen vert send til Europa og brukt i gasskraftverk der nede? Det verkar ganske spesielt når vi er i ein slik straumpriskrise. Er det forsvarleg å sende så mykje straum ut på plattformene?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
I Norge produseres olje og gass effektivt og med lave utslipp. Utslippene er på vei ned. I forbindelse med tiltakspakken Stortinget vedtok våren 2020, ba et bredt flertall utgått fra dagens regjeringspartier – samt Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti – regjeringen om, sammen med bransjen, å legge fram en plan for hvordan utslippene fra olje- og gassproduksjonen på norsk sokkel skal reduseres med 50 pst. innen 2030. Regjeringen viderefører dette arbeidet. Plattformer, produksjonsskip og landanlegg trenger sikker tilgang på energi. Variabel fornybar energi som havvind kan ikke levere dette i dag. Kraft fra land er derfor foreløpig helt nødvendig for å få ned utslippene. Mange felt på norsk sokkel vil helt eller delvis drives med kraft fra land innen 2030. Hovedvirkemidlene for å redusere utslipp på norsk sokkel er kvoteplikt og CO 2 -avgift. Kostnaden ved klimagassutslipp i petroleumssektoren er betydelig høyere enn i de fleste andre sektorer. Dette gir selskapene sterk egeninteresse av å redusere utslippene sine. Kraft fra land innebærer store investeringer. Kostnader og potensialet for utslippsreduksjoner varierer fra innretning til innretning og fra felt til felt. I 2020 beregnet Oljedirektoratet tiltakskostnadene i tidlig planleggingsfase fra i underkant av 1 000 kr til opp mot 8 000 kr per tonn redusert CO 2 . Det som er klart, er at bruk av kraft fra land på plattformer gir lavere utslipp fra disse. Det vil også gi lavere utslipp innenfor Norges grenser, og det vil bidra til at vi når våre klimamål. Petroleumssektoren er omfattet av det europeiske kvotesystemet for klimagassutslipp. Reduserte utslipp innenfor kvotepliktig virksomhet i Norge, inklusiv på norsk sokkel, medfører et mindre behov for kvoter i Norge. Dette vil i betydelig grad frigjøre kvoter til bruk i andre virksomheter innenfor kvotesystemet. Videre vil gassen som frigjøres fra energiproduksjon på feltene, bli eksportert, og feltene vil etterspørre strøm fra kraftnettet i Norge. Å bruke kraft i stedet for gass på en plattform vil derfor ha marginal effekt på tilbud og etterspørsel i energimarkedene, men det er ikke dermed sagt at elektrifisering av plattformene ikke har noen klimaeffekt. For det første kan nasjonale tiltak innenfor kvotepliktig sektor bidra til lavere utslipp i Europa og globalt gjennom EUs såkalte slettemekanisme. Mekanismen innebærer at en gitt andel av kvoteoverskuddet i kvotemarkedet slettes dersom kvoteoverskuddet overstiger et visst nivå. Nasjonale tiltak som fører til at kvoteoverskuddet øker, kan dermed bidra til at flere kvoter slettes i EUs slettemekanisme. Effekten må forventes å være begrenset. For det andre er det viktig å huske at antall kvoter i kvotesystemet er politisk fastsatt. Mye av teknologien som skal til for å bringe de kvotepliktige utslippene mot null, er fremdeles umoden. Det er ikke gitt at prissignalet i kvotesystemet vil være tilstrekkelig til å utløse all den nødvendige teknologiutviklingen. Ekstrakutt innenfor kvotesystemet kan øke sannsynligheten for at det blir politisk mulig å stramme inn kvotesystemet i tråd med vedtatte planer.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg er opptatt av at vi skal ha stabile rammevilkår også for den industrien som foregår på sokkelen. Det er viktig for næringen, og det er også viktig for det politiske miljøet at vi har stabile rammevilkår. Noen av dem som allerede har fått tilknytning til nettet, er f.eks. Troll B og C, Oseberg feltområde og Oseberg sør. Det vil være en reduksjon av 450 000 tonn CO 2 per år på Troll B og C og om lag 320 000 tonn CO 2 på Oseberg feltområde og Oseberg sør. De har fått tilkopling til nettet, og det er viktig at vi har forutsigbarhet for det. De har fått tilkopling på vilkår. Det betyr at de bl.a. kan koples ut ved vedlikehold eller feil på nettet. Grunnen til at de tåler det, er at dette er installasjoner som også har en gassturbin, og dermed kan sikre stabil kraftforsyning. Alternativnytten må man gjerne vurdere samfunnsmessig, men klimaeffektene er utvilsomme.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har et stort kraftoverskudd i Norge, på om lag 20 TWh. Behovet for kraft vil øke fordi vi elektrifiserer alle deler av samfunnet vårt, og vi har klimamål som omfatter alle sektorer. Det betyr at alle næringer uansett skal nedover når det gjelder utslipp. Vi skal mot netto null i 2050, og alle deler av samfunnet vårt skal elektrifiseres. Potensielt gir all forbruksøkning også en mulig prisøkning dersom man ikke kommer etter med utbygginger av nettet. Vi har i dag, som jeg sa, fortsatt et kraftoverskudd i Norge. Det er ikke en kraftkrise som sådan. Vi har en priskrise i Norge per dags dato. Problemet noen steder er overføringskapasitet. Vi er nødt til å bygge ut nettet vårt sånn at vi får kraften fram dit vi trenger den, og det er en av de oppgavene som ligger aller fremst på mitt bord.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Kraftprisene har vært uvanlig høye i Sør-Norge gjennom 2021 og inn i 2022. Regjeringen har hele tiden fulgt situasjonen tett og vurdert ulike tiltak for å bøte på de høye strømutgiftene til folk i norske hjem. Regjeringen har derfor lagt fram flere tiltak. Vi har fått på plass en støtteordning for husholdninger som inntrer når kraftprisene i snitt over en måned har vært over 70 øre per kWh. For desember var stønadsgraden 55 pst. av en kraftpris på over 70 øre, og for januar til mars har regjeringen foreslått å øke stønadsgraden fra 55 pst. til 80 pst. La meg illustrere forskjellen: Gitt prisene markedet forventer, vil en enebolig med et årlig forbruk på 27 000 kWh nå få dekket om lag 2 460 kr av strømregningen sin for januarforbruket. Det er 770 kr mer enn det som ville vært tilfellet med en stønadsgrad på 55 pst. For en leilighet med et årlig forbruk på 11 000 kWh vil staten dekke i overkant av 1 000 kr. Det er i overkant av 300 kr mer enn om stønadsgraden var på 55 pst. De samlede overføringene fra staten under stønadsordningen vil avhenge av hva kraftprisene faktisk blir og det faktiske forbruket i perioden. Foreløpig er stønadsordningen anslått til totalt nesten 9 mrd. kr. Regjeringen har i tillegg redusert elavgiften med 48 pst. i vintermånedene januar–mars og med 9 pst. i de øvrige månedene. I tillegg har vi økt bostøtten, økt overføringene til kommunene for merutgifter til økonomisk sosialhjelp, gitt støtte til studentene og økt tilskuddet til Enova for energieffektivisering. Samlet sett gir dette en treffsikker og målrettet tiltakspakke som vil gi husholdningene betydelig drahjelp. Vanligvis tar det mange måneder med forberedelser for å få på plass nye statlige ordninger, men nå står vi i en ekstraordinær situasjon, og derfor har vi på kort tid utviklet denne nye ordningen. Regjeringen kommer til å fortsette å følge nøye med på kraftsituasjonen i tiden framover, for vi tar nemlig folks bekymringer på alvor.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Først har jeg lyst til å si at gitt de prisene som markedet forventer, vil man med regjeringens ordning få langt mer enn 4 000 kr tilbake igjen på strømregningen sin. Det som er fint med denne ordningen, er at den er ubyråkratisk og lett å administrere. Folk trenger ikke foreta seg noe for å få igjen de pengene. Det ble spurt om hva vi skal gjøre videre, utover dette, for å hjelpe dem som betaler. Til det vil jeg si at forbrukerministeren, altså barne- og familieminister Kjersti Toppe, og undertegnede har hatt et møte med nettselskapene der vi drøftet problemstillingen. Tilbakemeldingen er at de selvfølgelig vil bistå dem som har problemer med å betale regningene sine, med bl.a. betalingsutsettelse og nedbetalingsplan. Fra nettselskapenes side oppfordres de det gjelder, om å ta kontakt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Takk for oppfølgingsspørsmålet. Som jeg sa innledningsvis, følger vi situasjonen veldig tett. Vi har gjennom denne vinteren lagt fram flere tiltak. Jeg opplever ikke at det er nødvendig med noen form for konkurranse i hvordan vi skal følge situasjonen tett. Alle partiene har innsett at denne situasjonen ble mer alvorlig enn den var tidlig i høst. Derfor er det viktig å følge situasjonen tett. Det er mange i næringslivet som sliter, og det vet jeg at næringsministeren følger tett. Inkludert i den ordningen som regjeringen har lagt fram knyttet til husholdningene, er bl.a. landbrukseiendommene. Det er viktig å følge situasjonen for næringslivet tett. Jeg vil også minne om at det er ganske store forskjeller når det gjelder de ulike bedriftene, og hvor hardt dette rammer. Det er også et tegn på at vi må følge dette veldig tett.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det er mange faktorer som påvirker de norske kraftprisene, bl.a. variasjoner i nedbør, vind og temperatur her hjemme. Gjennom mellomlandsforbindelsene påvirkes norske priser av kraftsituasjonen i Europa, særlig i de sørlige delene av Norge. Her spiller bl.a. gass og kull og CO 2 -priser inn, i tillegg til værforhold som vind. Vi får denne påvirkningen på våre priser både gjennom kablene fra UK og Tyskland, som kom på plass under den forrige regjeringen, men også gjennom Danmark og Sverige, som vi er nært knyttet til gjennom flere kabler. Mellomlandsforbindelsen North Sea Link, mellom Norge og Storbritannia, er bygget med en kapasitet på 1 400 MW. Kabelen ble satt i prøvedrift 1. oktober i fjor. Etter planen ble kabelen først satt i drift med 700 MW før den tilgjengelige kapasiteten gradvis skulle øke fram til ordinær drift innen utgangen av året. Den 6. desember meldte Statnett at det på grunn av tekniske problemer vil være 700 MW tilgjengelig kapasitet på kabelen fram til midten av februar i 2022. I konsesjonssøknadene for kablene til Tyskland og Storbritannia beregnet Statnett at norske kraftpriser i gjennomsnitt vil øke med 4 øre per kWh i 2020 og med i overkant av 3 øre per kWh i 2030 som følge av den økte utvekslingskapasiteten. Det ble anslått at prisvirkningene i enkeltperioder og -år kan være større eller mindre. Gjennomsnittsanslaget er ikke representativt for dagens kraftsituasjon, med uvanlig høye prisnivåer og -forskjeller. Påvirkningene på kraftprisene i Sør-Norge er større enn gjennomsnittsanslaget. Prisene i nordlige deler av landet er mindre berørt. Hvordan kapasitetsøkningen på North Sea Link vil påvirke strømprisen i Norge på kort sikt, vil som nevnt avhenge av prisene på gass, kull og CO 2 , i tillegg til værforhold i Europa. På lengre sikt vil strømprisen også påvirkes av utviklingen i kraftproduksjon, forbruk av kraft og nettutbygging og nettforsterkinger. Regjeringen tar bekymringene over høye strømpriser på alvor. Derfor har vi jobbet fram en omfattende støttepakke, men vi må også tenke langsiktig. I Hurdalsplattformen varslet vi at regjeringen vil sette ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovet og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft. Vi vil også utrede hvordan norsk krafteksport påvirker norsk forsyningssikkerhet og norske strømpriser, og hvilke konkrete tiltak som kan bidra til å sikre at norsk fornybar kraft forblir et konkurransefortrinn for norsk industri.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg skal ikke svare nøyaktig på tidspunktet, men vi skal snakke med våre samarbeidspartnere i de andre både nordiske og europeiske landene. Det er en samtale som er løpende. Jeg tenker at veldig mange av våre naboland også har store utfordringer i den situasjonen vi ser i dag. I dag har f.eks. den svenske regjeringen lagt fram en strømsikringsordning, som likner veldig på den vår regjering har lagt fram. Det er et tegn på at mange prøver å håndtere den pågående, ekstraordinære kraftkrisen. Jeg mener det er viktig at vi utreder hvor stor påvirkning kablene har, slik det er omtalt i Hurdalsplattformen, og slik jeg også sa til spørreren, fordi det er vanskelig å anslå den isolerte virkningen av utenlandskablene på dagens kraftpriser. Men det er helt åpenbart at med en sterkere tilknytning til Europa påvirkes vi mer av forholdene der.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
I konsesjonssøknaden for kablene til Tyskland og Storbritannia er det nok ikke tatt høyde for den prispåvirkningen som vi ser i dag. Derfor mener jeg det er viktig å gå gjennom dette og se på det, og så får resultatet av undersøkelsene knyttet til hvordan det påvirker, også si litt om hvordan vi skal agere. Representanten Moxnes spør litt om tiltak som påvirker kraftmarkedets funksjonsmåte. Vi har i den krisen som vi står i nå, som først og fremst handler om en strømpriskrise med veldig høye priser, lagt fram en ordning der vi skal tilbakeføre en god del penger til husholdningene som ikke direkte virker inn på funksjonsmåten til markedet. Det har vi gjort fordi vi frykter at det kan forverre situasjonen å gripe direkte inn uten at det er utredet ordentlig.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Statnett kategoriserte 27. september i fjor kraftsituasjonen i Sørvest-Norge som stram, for første gang på fire år. Bakgrunnen for dette var lave tilsig og negativ utvikling i fyllingsgraden. I løpet av høsten kom det godt med tilsig til magasinene i Sør-Norge. Den bedrede magasinsituasjonen, sammen med tilgjengelig importkapasitet, tilsa utover høsten en mer normal kraftsituasjon. Den 18. november i fjor endret Statnett derfor kategoriseringen av kraftsituasjonen tilbake til normal. Statnett fortsetter å gjøre kontinuerlige vurderinger av kraftsituasjonen og vil endre status dersom situasjonen tilsier det. Selv om det europeiske kraftsystemet nå er i en ekstraordinær situasjon, er ikke fyllingsgraden vi ser i dag, unik. Vi skal ikke lenger tilbake enn til 2019 for å finne lignende nivåer. Vi er langt fra en situasjon med rasjonering i dag. Statnett setter som systemansvarlig til enhver tid den kapasiteten på utenlandsforbindelsene som er forsvarlig, ut fra driften av nettet i Norge. Eventuelle begrensninger på overføringskapasiteten gjøres av driftsmessige hensyn, f.eks. som følge av kapasitetsbegrensninger i det innenlandske nettet. Vi er ikke i en situasjon nå som tilsier at kraftsituasjonen medfører driftsmessige utfordringer. Samtidig rammer de ekstraordinært høye strømprisene økonomien til mange i Norge. Vi har derfor tatt flere grep gjennom høsten og vinteren. Blant annet har vi styrket den viktige sikringsordningen der vi som fellesskap avlaster husholdningene for en høyere andel av strømregningen. Det er en rettferdig omfordeling til fordel for vanlige folk i en krevende tid for mange. Men vi er nødt til også å tenke langsiktig. I Hurdalsplattformen varslet vi at regjeringen bl.a. vil sette ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft, hvilket vi også har i dag, med om lag 20 TWh i året. Vi vil også utrede hvordan norsk krafteksport påvirker norsk forsyningssikkerhet og norske strømpriser, og hvilke konkrete tiltak som kan bidra til å sikre at norsk fornybar kraft forblir et konkurransefortrinn for norsk industri.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Magasinfyllingen i norske magasiner er på 56 pst., noe som tilsvarer et energiinnhold på 48,8 TWh. Til sammenligning har det norske forbruket vært på i overkant av 130 TWh de siste årene. Statnett følger situasjonen veldig tett som systemansvarlig. Vi så også bl.a. at det ble spart på vannmagasinene i forbindelse med at det ble importert strøm de siste dagene av fjoråret, noe jeg også mener er viktig. Men som jeg sa i svaret på spørsmålet: Jeg er ikke redd for at vi nå kommer i en situasjon med rasjonering, for vi har et relativt godt tilsig til de magasinene som er. Så det er jeg ikke bekymret for i dag.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det er ingen tvil om at de siste par årene har vært en viktig påminnelse om at kraftforsyningen vår er svært væravhengig, og at vi også har lang erfaring med at vi påvirkes av forholdene i våre naboland. Vi har en tilknytning til Europa også via Sverige og Danmark, som vi har hatt kraftsamarbeid med de siste 60 årene, så den påvirkningen er der også fra før av. Avtalene som regulerer kraftsamarbeidet, er det ikke statsråden som er systemansvarlig for, det er Statnett og deres samarbeidspartnere i de landene, og de opererer dette på bakgrunn av de avtalene vi har i dag. Som sagt vil jeg veldig gjerne gå gjennom dette, for de isolerte virkningene på pris av utenlandskablene er det litt vanskelig å anslå nøyaktig, og de tiltakene man eventuelt kan gjøre der, må vi følge opp i det videre, ut fra det som blir svaret på den undersøkelsen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Strømnettet er et naturlig monopol, og nettselskapenes inntekter er derfor underlagt en streng regulering etter energiloven. Myndighetene fastsetter en årlig tillatt inntekt for hvert av landets omkring 100 nettselskaper. Innenfor inntektsrammen er det nettselskapene som fastsetter tariffer innenfor gjeldende regelverk, basert på selskapenes kunnskap om eget nett og lokale forhold. En ny nettleiestruktur gir ikke økte kostnader. Omleggingen til effekttariffer innebærer ikke en endring i inntektsreguleringen. Det er en annen måte å dekke inn kostnadene for utbygging og drift av nettet på. Dersom noen må betale mer, vil andre betale mindre. For hvert eksempel på høyere regning som trekkes fram, er det derfor tilsvarende tilfeller hvor prisen går ned. Såkalte effektbaserte tariffer gir en mer rettferdig fordeling av nettkostnadene mellom kundene ved at man må betale for det man belaster nettet. Formålet er å gi insentiver til å jevne ut strømforbruket slik at kapasiteten i strømnettet utnyttes bedre, og på den måten holde nettleien så lav som mulig ved at nettinvesteringene ikke blir større enn nødvendig. Nytt og forsterket strømnett er forbundet med både store økonomiske kostnader og vanskelige avveininger knyttet til lokalisering, natur og miljø. Da er det, i hvert fall etter mitt syn, viktig at vi bruker strømnettet vi allerede har, på en best mulig måte. Dette gir over tid lavere nettkostnader for strømkundene, mindre naturinngrep og færre konflikter knyttet til nettutbygging. Varslet samlet inntektsramme for nettselskapene, eksklusiv Statnett, har økt fra 17,2 mrd. kr i 2021 til 19,3 mrd. kr i 2022. Ifølge Reguleringsmyndigheten for energi skyldes økningen i hovedsak økte kraftpriser til å dekke nett-tap og store investeringer i nettanlegg. Økningen i nettleie har bakgrunn i den økte inntektsrammen, men det har ikke med ny nettleiestruktur å gjøre. Vi må ikke stille oss slik at norske strømkunder må investere store penger i nett som ikke trengs. Mye av forbruket kan fordeles utover dagen med bruk av forsiktige insentiver. Det er viktig, for nett er dyrt, og vi kan ikke belage oss på å bygge oss ut av alle utfordringene når det er kundene som betaler. Det er riktig, for det er også urettferdig at strømkunder med lavt og ufleksibelt forbruk skal måtte betale ekstra for nett når det kunne vært unngått dersom de som med enkle grep kan styre sitt forbruk, hadde fordelt det utover dagen. Representanten Marhaug spør om jeg kan garantere at nettleien ikke øker med overgangen til effekttariffer. Jeg kan i alle fall garantere at dersom vi ikke tar grep for å spre det høye effektforbruket utover dagen, vil nettleien gå unødvendig opp over tid for å betale for nettinvesteringer som kunne ha vært unngått.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har et strømnettutvalg som jobber og skal levere sin innstilling 15. juni i år. Jeg tror at de også vil komme med noen anbefalinger til hvordan vi kan prioritere nettet annerledes enn det vi gjør, og jeg vil avvente med å konkludere endelig til det er gjort. Men det jeg har lyst til å si noe om, også knyttet til innføringen av ny nettleie, er at vi – selvfølgelig i tråd med Stortingets flertall – har utsatt ikrafttredelse av forskriften om effektbaserte tariffer til 1. juli, og det er mange nettselskaper som har snudd seg rundt og utsatt innføringen. Jeg tar sikte på å innkalle representanter for nettselskapene til et snarlig møte om det arbeidet. Da tenker jeg at statsråden også skal utfordre nettselskapene på de tallene som representanten Marhaug presenterer her, for å høre hvordan de vurderer situasjonen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg må nesten svare det samme som jeg sa i sted: Vi har et strømnettutvalg som nå er i arbeid og skal jobbe med en del av disse problemstillingene, og det vil være riktig av meg å komme tilbake med tiltak som følger opp deres anbefalinger. Det handler også om utvikling og finansiering av strømnettet. Slik systemet fungerer i dag, er det kundene som betaler for nettet, og dermed tenker jeg at det er viktig å følge opp de anbefalingene som strømnettutvalget vil komme med. Det er bl.a. slik at en del av utviklingen av nettet i dag betales gjennom anleggsbidrag fra industri og bedrifter som skal ha tilkobling, slik at ikke alt belastes de husholdningskundene som vi snakker om i dette tilfellet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Nasjonal kontroll over energien og trygg forsyningssikkerhet i Norge er svært viktig for regjeringen, og det er omtalt i Hurdalsplattformen. Et flertall på Stortinget bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Miljøpartiet De Grønne fattet i mars 2018 vedtak om samtykke til å innlemme den tredje energimarkedspakken i EØS-avtalen. Avtalen som ble inngått mellom de nevnte partiene i forbindelse med behandlingen, handler bl.a. om at det skal være nasjonal og samfunnsmessig styring og kontroll over vannkraftressursene, og at norske myndigheter skal ha full styring og kontroll over alle avgjørelser med betydning for energisikkerheten i Norge. Dette gjelder også avgjørelser knyttet til industri og utkobling av kraft. For Arbeiderpartiet er forsyningssikkerhet i Norge helt sentralt. I et værbasert system som vårt, der forskjellen mellom det høyeste og det laveste nivået på vannkraftproduksjonen de siste ti årene er omtrent 60 TWh, er god utvekslingskapasitet med våre naboland svært viktig. Nå står hele det europeiske kraftsystemet i en veldig krevende situasjon. Økt innslag av fornybare energikilder både i Norge og ikke minst i resten av Europa vil gi svingninger i kraftprisene, men det vi ser nå, er et uvanlig høyt prisnivå i hele det europeiske kraftsystemet. Ekstraordinært høye gasspriser er den viktigste enkeltårsaken, samtidig som kullpriser, CO 2 -priser og værmessige forhold alle har trukket i retning av høye kraftpriser. I en slik situasjon må regjeringen stille opp og beskytte norske husholdninger mot ekstreme priser. Det opplever jeg at regjeringen gjør gjennom den pakken som nå foreligger, med sikringsordningen, elavgiftskutt, bostøtte, sosialhjelp, ENØK-støtte og økt støtte til studentene. ACER er et byrå for samarbeid mellom energireguleringsmyndigheter og skal fungere som rådgiver for praktiseringen og utviklingen av regelverket for det indre markedet for energi. Det er mange forhold som påvirker kraftprisene, og som ikke har noe med ACER å gjøre. Vi har et markedsbasert kraftsystem, og Norge er en del av et nordisk og europeisk kraftmarked. Det har vi vært i mange år. Det pågår endringer i energisystemene rundt oss, som også er med på å påvirke det norske kraftsystemet. Kraftprisene har vært uvanlig høye i Sør-Norge gjennom 2021 og inn i 2022. Regjeringen har lagt fram flere tiltak som skal kompensere for dette. Vi har lyttet til folks tilbakemeldinger og sørger nå for at strømstønadsordningen blir styrket. Det er viktig for oss at folk skal kunne leve et vanlig liv selv om vi nå opplever helt uvanlige strømpriser. Jeg mener kravene i avtalen fra 2018 er oppfylt. Selv om Norge tar del i et mer harmonisert regelverk for energimarkedene gjennom EØS-avtalen, har vi fortsatt suverenitet med styring og kontroll over energiressursene våre, alle avgjørelser med betydning for energisikkerheten i Norge og utformingen av vår nasjonale energipolitikk.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Hovedspørsmålet her handlet om ACER, og jeg mener, som jeg sa, at avtalen fra 2018 er innfridd. Vi har nemlig kontroll over vannressursene våre. Vi har samfunnsmessig og nasjonal styring og kontroll over dem, og i alle avgjørelser som gjelder energisikkerheten i Norge, har vi kontroll. Så er det opp til oss å lage den energipolitikken vi har. Vi har hatt en regjering som har hatt én energipolitikk og et stortingsflertall som har hatt én energipolitikk. Vi har varslet en rekke tiltak for å sikre norsk industri rikelig og rimelig fornybar kraft. Vi skal bl.a. sette ned en energikommisjon, som nevnt tidligere i dag. Vi skal se på hvilken påvirkning utenlandskablene har, for å kartlegge det. Videre har vi et strømnettutvalg som jobber med tiltak for å styrke nettet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg tror jeg deler oppfatningen til representanten om at norsk industri er viktig for utviklingen av landet vårt, og at energipolitikken er en viktig del av det. Et av de største konkurransefortrinnene vi har hatt i Norge, har hele tiden handlet om at vi har hatt rikelig og rimelig tilgang på fornybar kraft. Det er regjeringens målsetting at vi fortsatt skal ha det, og vi har hatt det bl.a. med det markedsbaserte systemet vi har hatt etter energiloven siden 1991. Bakgrunnen for spørsmålet som ble stilt, handlet om hvorvidt vi mente at kraftpolitikken fortsatt lå under folkevalgt kontroll og styring, noe vi mener at den gjør. Vi skal bruke den muligheten til å sikre vår egen industri og våre egne muligheter og ikke minst bygge ut overføringsnettet sånn at vi kan skape ny industri rundt omkring i landet vårt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har en ekstraordinær situasjon i kraftmarkedet med svært høye strømpriser, særlig i Sør-Norge, og det er ingen tvil om at mange har store utfordringer og er bekymret for at de ikke skal greie å betale strømregningen. Jeg er derfor glad for at vi har fått på plass en støtteordning for husholdninger, og at denne kommer til å bli ytterligere styrket. Støtteordningen inntrer når kraftprisen i snitt over en måned har vært over 70 øre/kWh. Med den varslede styrkingen av ordningen vil staten betale 80 pst. av kraftprisen over 70 øre, og den delen staten skal betale, blir trukket fra på den neste fakturaen. Det er også viktig at husholdningenes insentiver til å gjøre energieffektive valg ikke svekkes unødig. Innslagspunktet på 70 øre/kWh er derfor satt på et ganske høyt nivå for kraftprisen. Så høye kraftpriser gir i seg selv forbrukerne insentiver til å tilpasse seg og spare strøm. Ved å sette et pristak for aktørene i kraftmarkedet kan vi komme i en situasjon der markedet ikke fungerer som det skal. Kraftmarkedet er avgjørende for å sikre balanse i et sammensatt kraftsystem fra dag til dag og time til time. Rammene for kraftsystemet er derfor også viktig med tanke på forsyningssikkerheten. Innenfor dagens system er det markedet som skal sikre at produksjonen av kraft er lik forbruket av kraft – til enhver tid. Prissignalene markedet gir, er dessuten viktig for å synliggjøre at det er knapphet på strøm, og at vi derfor bør spare på strømmen. Støtteordningen som er innført, er en treffsikker ordning, og den er innrettet slik at hvis kraftprisen blir høyere, blir også støtten fra staten høyere. En stønadsgrad på 80 pst. sikrer at husholdningene får en god hjelp til å betale strømregningen, samtidig som de fortsatt har økonomiske insentiver til å holde strømforbruket nede. Vi har altså i tillegg satt inn flere kraftfulle tiltak for å begrense folks strømregninger gjennom vinteren, og vi følger situasjonen i kraftmarkedet tett. Det er mange som har tatt til orde for tiltak som påvirker kraftmarkedets funksjonsmåte. Det vil jeg fraråde, for vi overskuer ikke virkningene av det på kort sikt, og i verste fall kan det forverre situasjonen. Markedet har en viktig funksjon og må få virke uten innblanding. Det er bedre da at vi setter inn disse tiltakene for å hjelpe befolkningen med å betale de skyhøye strømregningene.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg ønsker ikke å avvise noen forslag, for vi følger altså utviklingen av situasjonen tett, men vi har valgt å legge fram en strømstøtteordning som bistår husholdningene i å betale regningene sine. Markedet er helt elendig på omfordeling, og da er det omfordeling som skal til for at vi får det til. Jeg vil likevel advare litt mot å sette et pristak for aktørene i kraftmarkedet. Et eksempel kan være at produsentene f.eks. ved et pristak vil disponere magasinene etter hvordan de tror pristaket kommer til å bli satt på lengre sikt, og det kan gi en ganske lite tjenlig magasindisponering. Ved et pristak er vi heller ikke sikret import dersom vi virkelig trenger det, og pristaket må i så fall da settes høyere enn i våre naboland, og vi risikerer at prisen på sikt blir høyere enn det som er nødvendig.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
En strømstønad som dekker store deler av prisen over et visst nivå, slik vi har lagt fram, virker i praksis på mange måter som et pristak for mange husholdninger. Dagens stønadsordning er god på den måten, nettopp ved at vi kan justere den, også hvis prisene øker, og at husholdningene vil få mer igjen når prisene øker. Men jeg har lyst til å advare litt mot at man i en ekstraordinær situasjon, i det som er en strømpriskrise, gjør tiltak som ikke nødvendigvis treffer krisen, men som påvirker langsiktig, og som kanskje har en uheldig påvirkning på noe vi ikke ønsker, for vi ønsker ikke at prisene skal legge seg stabilt høyere. Fra 2010 til 2020 var prisene gjennomsnittlig på 33 øre/kWh, og det er ikke ønskelig å legge opp til en politikk som eventuelt fører til at prisene blir varig høye.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Regjeringen vil at norsk petroleumsindustri skal utvikles, ikke avvikles. Petroleumssektoren er en høyproduktiv næring som bidrar med store inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser i Norge. Samtidig må utslippene fra olje- og gassvirksomheten ned. I forbindelse med Stortingets vedtak om midlertidige endringer i petroleumsskatteloven våren 2020 ba et bredt flertall – utgått fra dagens regjeringspartier samt Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti – regjeringen om sammen med bransjen å legge fram en plan for hvordan utslippene fra olje- og gassproduksjonen på norsk sokkel kunne reduseres med 50 pst. innen 2030. Regjeringen viderefører dette arbeidet, bl.a. som omtalt i Hurdalsplattformen. Alle store elektrifiseringstiltak, inkludert mer bruk av kraft fra land på norsk sokkel, gir isolert sett høyere kraftpriser i Norge. Samtidig har vi et godt utgangspunkt for å ta i bruk fornybar kraft til utslippsreduksjoner og verdiskaping. Det er per i dag et kraftoverskudd i Norge på om lag 20 TWh i et normalår, og det forventes fortsatt tilgang på fornybar kraft i årene som kommer. Det er vanskelig å si hvordan én faktor vil påvirke kraftprisen. I 2020 utførte Oljedirektoratet og NVE en studie som vurderte virkningen på kraftsystemet som følge av økt bruk av kraft fra land. I studien legges det til grunn at flere modne og umodne prosjekter blir realisert. NVEs analyser viser at realiseringen av de studerte kraft-fra-land-prosjektene vil gi en økning i kraftprisen i alle prisområder. I 2030 er økningen i kraftpris anslått til å være på om lag 1 øre/kWh i Sør-Norge, 4,2 øre/kWh i Midt-Norge og 5,8 øre/kWh i Nord-Norge. Mot 2040 vil elektrifisering av sokkelen ha mindre virkning på kraftprisene. Det er viktig å understreke at slike langsiktige framskrivninger av kraftpriser og isolerte virkninger av økt forbruk er beheftet med stor usikkerhet. Tilgang på rikelig med ren og rimelig kraft har i årtier vært den norske industriens fremste konkurransefortrinn. Regjeringen vil at dette også i framtiden skal være fortrinnet for norsk industri og bidra til verdiskaping og sysselsetting i hele landet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Utslippene er på vei ned på norsk sokkel. Som jeg sa, var det i forbindelse med tiltakspakken Stortinget vedtok våren 2020, et flertall på Stortinget som også ble enige om at man skulle legge fram en plan for hvordan utslippene fra olje- og gassproduksjonen skulle reduseres ytterligere. Når det gjelder petroleumssektoren, er den omfattet av det europeiske kvotesystemet for klimagassutslipp. Reduserte utslipp innenfor kvotepliktig virksomhet i Norge, inklusiv norsk sokkel, medfører et mindre behov for kvoter i Norge. Det vil i betydelig grad frigjøre kvoter til bruk i andre virksomheter innenfor kvotesystemet. Videre vil gassen som frigjøres fra energiproduksjonen på feltene, bli eksportert. Å bruke kraft i stedet for gass på en plattform vil derfor ha marginal effekt på tilbud og etterspørsel i energimarkedene, men det er ikke dermed sagt at ikke elektrifisering av plattformene har klimaeffekt. For det første kan tiltak innenfor kvotepliktig sektor bidra til lavere utslipp i Europa(presidenten klubber) og globalt gjennom EUs såkalte slettemekanisme(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det blir jo litt blanding mellom klimaeffekt og effekten på strømprisene her. All elektrifisering vil, dersom man ikke fyller på med ny kraftproduksjon, ha effekt på prisene. Det er jo tilbudet som følger etterspørselen. Det gjelder også dersom vi øker antall elbiler. Når det gjelder klimaeffekten, mener jeg det har effekt. Bare for Troll B og C, som planlegges nå, og som det ble innlevert PUD på i desember 2021, er det planlagt en reduksjon på 450 000 tonn CO 2 . Det vil alltid være en vurdering av nytteverdi og alternativ verdi av kraften. Hvert eneste elektrifiseringsprosjekt må i så fall behandles hver for seg. Når det gjelder de som har fått tillatelse så langt, har de tillatelse på vilkår, slik at man bl.a. kan ta ut overføringen av elektrisitet dersom tiltak på nettet tilsier det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Regjeringen har siden i høst fulgt situasjonen i kraftmarkedet tett og på relativt kort tid etablert en støtteordning som retter seg mot husholdningene i Norge. For regjeringen har det vært viktig å finne løsninger raskt, som treffer dem som trenger hjelp. Den valgte ordningen treffer godt ved at den når raskt ut til husholdningene direkte gjennom strømfakturaen. For desember 2021 var stønadsgraden 55 pst. av kraftprisen over 70 øre. Fra januar til mars har regjeringen foreslått å øke stønadsgraden fra 55 pst. til 80 pst. Situasjonen i kraftmarkedet er ekstraordinær, både i Norge og i landene rundt oss. Strømprisen har gjennom sensommeren og høsten 2021 beveget seg til uvante høyder historisk sett i Norge. Gjennomsnittsprisen i Norge for 2021 endte på rundt 61 øre/kWh. Til sammenligning var snittprisen for årene 2020 og 2019 henholdsvis 10 øre og 38 øre/kWh. Samtidig ser vi større prisforskjeller mellom landsdeler enn det vi har vært vant med tidligere. Basert på historiske priser er 70 øre/kWh en høy strømpris i Norge. Strømprisen har de siste ti årene ligget på rundt 30 øre – dvs. 33 øre/kWh i 2010–2020. Siden 2010 har kun et fåtall uker hatt en pris på over 70 øre/kWh. I dagens situasjon mener jeg at dette innslagspunktet er fornuftig, også sett i lys av at vi nå vil øke andelen fra staten på det som kommer over 70 øre. For regjeringen har det vært viktig å finne løsninger som ikke svekker forsyningssikkerheten eller har utilsiktede prisvirkninger i den ekstraordinære situasjonen som vi er i nå. I Hurdalsplattformen slår vi fast at regjeringen vil utforme flere kraftfulle tiltak for å redusere høye strømkostnader, som inkluderer lavere avgift på elektrisk kraft – som vi har levert – økt bostøtte, geografisk prisutjevning av nettleie, styrkede forbrukerrettigheter og økt produksjon av norsk kraft. Regjeringen har lyttet til folks tilbakemeldinger, og vi sørger nå for at sikringsordningen blir styrket. Det er viktig for oss at folk skal kunne leve et vanlig liv, selv om vi nå opplever helt uvanlige strømpriser. I Norge stiller vi opp for hverandre når det røyner på.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har lagt fram en stønadsordning i en helt spesiell situasjon, en ekstraordinær situasjon der kraftprisen har blitt usedvanlig høy. Det er for å avhjelpe de høye prisene – toppene over 70 øre. Det betyr at det fortsatt vil være relativt høye strømregninger for mange husholdninger å betale, men vi stiller opp for dem når de blir ekstraordinært høye. Bakgrunnen for at vi har lagt oss på 70 øre, er nettopp at det historisk sett er slik at det er omkring det som har vært toppen. Det er en helt ny ordning. Vi har aldri gjort tilsvarende før. Det som er unikt med den, er at den følger kunden også når prisene blir høyere, sånn at blir prisen høyere, vil man også få mer igjen. Det er også en viktig faktor knyttet til dette. Det går an å følge tett med videre og se hvordan prisutviklingen vil være.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg har i denne spørretimen på vegne av regjeringen gjort rede for en rekke av de tiltakene som vi ønsker å gjøre for å få kontroll over strømmarkedet. Det handler bl.a. om at vi skal sikre økt kraftproduksjon for å møte de behovene som vi har i Norge når vi skal bygge ut ny industri. Det skal også handle om å holde prisene nede for vanlige folk. Men en ekstraordinær situasjon, en strømpriskrise, møter vi med ekstraordinære tiltak og tiltak som vi kan få raskt på plass. Det har regjeringen gjort i denne situasjonen. Vi har rullet ut en ordning på rekordtid som vil gi betydelig støtte til alle husholdninger, og i tillegg har vi gjort masse for dem som trenger det aller mest. Vi har økt bostøtten, vi har utvidet bostøtten, vi har laget en ordning som gjør at studenter skal få lån og stipend, og vi har redusert elavgiften for alle. Det er viktig å gjøre på kort sikt, og så må vi gjøre mer på lengre sikt.