Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-12-15:
Foregående taler sa at regjeringspartiene var mest opptatt av å snakke om fortiden. Vel, jeg snakker mer enn gjerne om nåtiden. Løfter vi blikket og ser oss rundt, ser vi at Norge i særdeleshet er i en fabelaktig posisjon når det gjelder økonomisk trygghet, når det gjelder næringsutvikling, når det gjelder sysselsetting – og ikke minst et solid statsbudsjett og styring. I budsjettinnstillingen fra komiteen på side 10 står egentlig hele historien. Der står det: «Fra 2004–2009 ble det skapt 253 900 nye arbeidsplasser i Norge samtidig som sysselsettingen steg fra 75 pst. i 2005 til 76,4 pst. i 2009.» Det er en historie om et land som altså har klart seg gjennom finanskrisen med en økning i sysselsettingen, en økning i sysselsettingsgraden og en lav arbeidsløshet, helt ulikt så å si alle andre vestlige land. Foregående representant viste til filmen «Mitt liv som hund». Jeg kan si at i mitt liv som Trond hadde jeg aldri trodd at vi skulle klare oss så godt når internasjonal økonomi blir rammet så hardt. Det er bare gjennom systematisk satsing, trygg styring og handlekraft mot finanskrisen at vi har sikret at norske arbeidstakere har en bedre situasjon enn noen andre. Jeg hørte tidligere her at det var bekymring for at det er sterk sysselsettingsvekst i offentlig sektor. Men det meste av sysselsettingsveksten kommer altså i privat sektor. Jeg lurer også på hvordan opposisjonen tenker når de stadig trykker på for at vi skal gjøre enda mer for skoleelevene våre, for dem som trenger helsestell, for eldre som trenger omsorg, hvis vi ikke samtidig også skal styrke sysselsettingen på disse områdene. Vi må gjøre begge deler, og det er det vi gjør. Med trygg økonomisk styring sikrer vi også velferden gjennom solide offentlige inntekter, gjennom overskudd på statsbudsjettet og gjennom investeringer i framtiden. Jeg antar at når Fremskrittspartiets hovedtalsmann sier at dette er et budsjett på det jevne, så er det noe av det peneste en FrP-er noensinne kommer til å karakterisere et rød-grønt budsjett som. Så det tar jeg som en solid tillitserklæring. Budsjettet for 2011 er solid. Det er foreslått 7,45 mrd. kr på Nærings- og handelsdepartementets område. Viktige prioriteringer er handel og internasjonalt samarbeid, innovasjon og forskning, kommersialisering av miljøteknologi, forenkling for næringslivet, og ikke minst, gjennom nordområdesatsingen, en kartlegging av våre naturressurser og grunnlag for ny næringssatsing. Internasjonale markeder har stor betydning for næringslivet. Det merker vi nå når det går dårlig i mange andre land. Eksportrettede sektorer er avhengig av hva som skjer ute. Og selv om EU fortsatt er vårt viktigste marked, ser vi nå, ikke minst etter finanskrisen, at land som Kina, Brasil og India blir stadig viktigere for verdensøkonomien, og dermed også stadig viktigere for norsk utenrikshandel. Verden er i endring, og vi må endre oss i takt med den. Derfor bruker vi mye tid på å legge til rette for norsk næringsliv i disse landene gjennom handelsavtaleforhandlinger, og ikke minst gjennom å være med bedrifter og næringslivet ut, åpne dører, knytte kontakter, møte forretningspartnere og legge til rette for at vi kan være der det skjer. Jeg er også fornøyd med at de høye garantirammene for Garanti-instituttet for eksportkreditt i 2010 er videreført neste år. Dette var en viktig del av tiltakspakken mot verftskrisen i vår, og det er stor aktivitet på området. I budsjettet for 2011 er det satt av om lag 2,18 mrd. kr til næringsrelevant forskning på Nærings- og handelsdepartementets område. Mesteparten av midlene, 1,34 mrd. kr, går til Forskningsrådet, med sentrale initiativ som brukerstyrt innovasjonsarena, marin bioprospektering og miljøteknologi. Og selv om internasjonale kontingenter fører til at noen poster på forskningsbudsjettet til regjeringen justeres, er dette altså et av de største forskningsbudsjettene vi noensinne har hatt. Jeg tror vi aldri har brukt mer på forskning i Norge enn vi gjør i budsjettet for 2011. Det er en investering i framtiden. Det er grunnlag for nye arbeidsplasser. Ikke minst vet vi at skal vi løse klimaproblemene, skal vi møte miljøutfordringene, må vi spille på lag med næringslivet. Vi må bruke hele den kraften, det engasjementet, den innovasjonen som finnes i næringslivet, om vi skal få til dette. Derfor var det en gledens dag i går da jeg sammen med miljøvernministeren kunne være til stede under undertegningen av en ny periode for NOx-avtalen som på en glimrende måte bruker avgiftssystemet for å gjøre det ulønnsomt å forurense, samtidig som en kanaliserer pengene tilbake til innovasjon og nyskaping, slik at vi utvikler de nye produktene som gjør at vi kan kombinere arbeidsplasser og næringsutvikling og godt miljø. Miljøteknologi bidrar til å løse miljøutfordringene. Samtidig skaper vi nye arbeidsplasser, og, ikke minst, sørger vi for at norske bedrifter er konkurransedyktige når de internasjonale miljøkravene blir strengere, for det kommer de til å bli. Mange bedrifter i Norge er allerede i full gang med å skape miljøvennlig teknologi og miljøvennlige varer og tjenester. Vi vil om kort tid legge fram en nasjonal strategi for miljøteknologi, men i budsjettet for 2011 er vi allerede i full gang med å øke bevilgningene til miljøteknologi kraftig. Vi har en strategi som omfatter et program på 500 mill. kr i løpet av tre år, derav 167 mill. kr i økning på 2011-budsjettet. Innovasjon Norge er antakelig vårt viktigste virkemiddel på næringsområdet. I 2011 er det satt av 1,47 mrd. kr til Innovasjon Norge. Innovasjon Norge gjorde en strålende jobb gjennom finanskrisen med å forvalte regjeringens ekstraordinære tiltak. Nå er vi tilbake til en normal budsjettsituasjon. De aller fleste av de ekstraordinære tiltakene er reversert gjennom budsjettet for 2010 og forslaget for 2011, og Innovasjon Norge skal tilpasse sin administrasjon til en ordinær virkelighet. Derfor har Innovasjon Norge et kutt på administrasjonsbudsjettet sitt. Samtidig har vi i nysalderingen for 2010 et noe større tilskudd, slik at omstillingsprosessen kan gå på en god måte. SIVA er en annen viktig pådriver for innovasjonsevne og verdiskaping. I 2010 ble det lagt fram en evaluering av SIVA. Evalueringen ble iverksatt etter initiativ fra departementet og merknadene fra komiteens representanter fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti om at evalueringen initiert av Riksrevisjonen derfor ikke er riktig. Nordområdene er viktig for regjeringen. Det vi nå gjør for å kartlegge de geologiske ressursene, at vi faktisk dobler NGUs kapasitet og sender fly, helikoptre og teknikere ut for å kartlegge hva vi har av potensial når det gjelder mineralressurser, tror jeg er framtidsrettet. Det kommer ikke bare til å føre til at vi får mange gode arbeidsplasser, men at det også gir vår del av verden tryggere tilgang på viktige mineraler. Maritim sektor er et av regjeringens hovedsatsingsområder. Jeg er fornøyd med at vi viderefører viktige deler av tiltakspakken fra i vår. Staten er eier i norske selskaper for å sikre langsiktig verdiskaping og ivareta fellesskapets interesser. Når vi i dag behandler endringene på 2010-budsjettet, gjennomfører vi også en av de største kapitaløkningene i noe statlig selskap noen gang. Dette har bakgrunn i en lang og omfattende diskusjon, flere gjennomganger i styret i Statkraft og endringer i strategi, god dialog med departementet og ekstern vurdering av investeringsplanene. Dette har nå resultert i at regjeringen kan anbefale at vi reverserer utbyttet for 2010 og øker egenkapitalen, slik at selskapet totalt sett styrkes med 14 mrd. kr. Dette vil gi et investeringsprogram på om lag 82 mrd. kr. Selskapet har da lagt til grunn et høyt utbytte, om lag på dagens nivå. Dette vil være den mest omfattende satsingen på fornybar energi noensinne, og det er virkelig et kinderegg: Vi sørger for arbeidsplasser og kompetanse innenfor fornybar energi, vi sørger for at vi får mer tilgang på energi til øvrig næringsliv og husholdninger, og vi får overskudd i statskassen ved at avkastningen etter de eksterne konsulentenes anslag faktisk vil bli større med den nye strategien enn med den gamle. Bedre kan det ikke gjøres. Vi har brukt ekstern finansiell rådgiver. Vi har brukt lang tid, for vi vet at dette er fellesskapets penger, vi vil være trygge på at de brukes på en god måte, og at dette er en god plassering av penger. Dette er ikke en utgift, det er en investering som skal gi mer penger tilbake til gode tiltak på statsbudsjettet. På den bakgrunnen har vi foreslått å styrke egenkapitalen. Det er med glede jeg ser at hele komiteen støtter forslaget. For et så stort selskap er det viktig med kontinuitet, langsiktighet og forutsigbarhet.