Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-06-19:
Når det gjelder komitefordeling, er jeg for så vidt langt på vei enig i det representanten Sande nettopp sa. Det er i hvert fall en debatt som er viktig å ta. Jeg vil takke saksordføreren for en grundig jobb i saken, for gode merknader og arbeid. Den forrige kulturminnemeldingen, St.meld. nr. 16 for 2004–2005 Leve med kulturminner ble framlagt av Bondevik II-regjeringen med daværende miljøvernminister Knut Arild Hareide. Ved behandling av meldingen satt Stortinget som nasjonalt resultatmål nr. 1 at det årlige tapet av verneverdige kulturminner og kulturmiljøer skal minimaliseres. Innen 2020 skal tapet ikke overstige 0,5 pst. årlig. Ifølge Fortidsminneforeningen er beregnet tap i dag minimum 1,5 pst. I dag behandler Stortinget en ny kulturminnemelding kalt Framtid med fotfeste. Meldingen skal tydeliggjøre hvilke utfordringer som gjenstår for at vi innen 2020 skal nå målene som ble vedtatt i Stortinget i 2005. Jeg tror ikke jeg tar munnen for full hvis jeg sier at denne meldingen føles litt som tilløp uten hopp. Det er en melding som er god på beskrivelse og dårlig på tiltak. Det er kanskje derfor den ble fremmet så mye på overtid – samtidig med mer enn 100 andre overtidssaker. Siden forrige melding har regjeringen fjernet et av de viktigste virkemidlene i kulturminnepolitikken: Kulturminnefondet. Det vil si: Kulturminnefondet er der fortsatt i navnet, men selve fondet som skulle sørge for finansiering, er fjernet. En sikker og stabil fondsløsning er erstattet med årlige bevilgninger over statsbudsjettet. Regjeringens forklaring er at utbyttet ble lavt på grunn av synkende rentenivå. Løsningen på det er jo å sette avkastningen lik avkastningen fra Statens pensjonsfond utland på 4 pst. – ikke å fjerne selve fondet. Da ville bevilgningene til kulturminnevernet blitt doblet. I stedet fjerner en altså det fondet som vi fikk opprettet under Bondevik II-regjeringen. Riksantikvaren har fastslått at overføringene til kulturminnevernet må øke betraktelig dersom målet fra 2005 skal nås. Det er Kristelig Folkeparti enig i. Det mest gledelige med denne meldingen er derfor ikke alle beskrivelsene fra regjeringen, men forslagene som vi i opposisjonen har samlet oss om i innstillingen. De viser hvilken politikk alle som er opptatt av kulturminnevern, kan vente seg etter valget hvis det blir et nytt flertall. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti fremmer i dag forslag om innføring av fradrag i skattepliktig inntekt for kostnader til vedlikehold av fredede bygg utenfor virksomhet. Vi vil innføre moms- og fradragskompensasjon for pliktig vedlikehold av fredede bygg i privat eie. Vi foreslår også å avvikle kommunenes adgang til å ilegge eiendomsskatt på fredede bygg i privat eie – akkurat som Riksantikvaren har bedt om. Dette er svært målrettede tiltak som vil frigjøre store beløp til vedlikehold av fredede kulturminner og bringe oss nærmere målet om å redusere tapet av verneverdige kulturminner. Jeg antar at også Venstre støtter mange av forslagene. Disse tre partiene foreslår også å gjenopprette Kulturminnefondet som fond i statsbudsjettet for 2014. Av våre merknader kommer det fram at vi ønsker en forutsigbar avkastning av fondet og dermed forutsigbar kapitaltilgang for kulturminneprosjektene. Dette kan ivaretas gjennom å sette avkastningen av fondet lik avkastningen av SPU på 4 pst. Dette grepet vil alene doble tilgjengelige midler til vedlikehold av kulturminner. Ifølge Riksantikvarens Utviklingsnett har to av tre kommuner i Norge ikke vedtatt plan med fokus på kulturminner og kulturmiljøer. Mange av de vedtatte planene er av eldre dato. Samtidig vet vi at mange kommuner ønsker seg kulturminneplaner for bedre å kunne forvalte kulturminnene i kommunen. Med en kulturminneplan vil kultur- og skoleetatene kunne bruke kulturminnene til å skape gode opplevelser. Næringslivet kan utvikle gode tilbud basert på kulturarven, og eierne og andre berørte får større forutsigbarhet og mulighet for hjelp og støtte til bruk og vedlikehold. Kristelig Folkeparti mener at kommunene må gis sterkere insentiver til å utarbeide kulturminneplaner. Derfor bør det opprettes en ny tilskuddsordning for utarbeidelse av kommunedelplaner for kulturminner og kulturmiljø i norske kommuner. Den beste måten å sørge for en bedre og mer offensiv politikk på for bevaring av kulturminner er å stemme inn et nytt flertall ved stortingsvalget til høsten.