Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-12-12:
Vi skal alle ta inn over oss at landet vårt er i ein av dei mest krevjande situasjonane vi har hatt på fleire tiår. Oljeprisen har gått dramatisk ned. Arbeidsløysa har auka. Vi er midt oppe i ei flyktning- og migrasjonskrise, og terror i Europa skapar mykje frykt. Situasjonen krev ansvarleg, trygg og handlekraftig styring. Det har vi heldigvis i dag. Høgre peika allereie før valet i 2013 på at Noreg hadde ei utfordring med eit todelt næringsliv. Tida vi er inne i no, viser kor rett vi hadde. Oljeprisfallet og behovet for omstilling kom raskare enn dei fleste hadde trudd. Det er stor semje om dei kortsiktige og nødvendige grepa for å handtere auka arbeidsløyse, men konfliktlinjene i norsk politikk handlar om korleis vi rustar Noreg for framtida. Det var debatten i 2013, og det vil bli debatten også i 2017. Eg er glad for at regjeringa har lagt fram eit statsbudsjett for 2016 for arbeid, aktivitet og omstilling. Dei store pengane i budsjettet blir brukte til å tryggje arbeidsplassane, til å auke aktiviteten og til å bidra til å ta Noreg trygt igjennom omstillingane, som kjem raskare enn mange hadde forventa. Satsinga på kunnskap, forsking og innovasjon legg grunnlaget for at nye bedrifter og arbeidsplassar kan skapast i Noreg. Tiltak for gründerar gjer det mogleg for folk å omsetje dei gode ideane sine til nye bedrifter og på den måten skape nye arbeidsplassar. Det same gjer raskare utbygging og betre vedlikehald av infrastruktur. Det reduserer kostnadene for næringslivet, og det gjer arbeidsreisa tryggare for alle. Det er eit faktum at det er eit stort behov for omstilling. Difor er ei av hovudsatsingane i dette budsjettet ein eigen tiltakspakke på 4 mrd. kr for endå sterkare å motverke veksten i arbeidsløysa og å hindre at arbeidsløysa bit seg fast. Utfordringane med sterk nedgang i oljeprisen og auka arbeidsløyse har vore krevjande å løyse i statsbudsjettet. I tillegg kom dei akutte tiltaka i samband med ein ekstremt stor auke i asyltilstrøyminga. Det seier seg sjølv at det ikkje er lett både å få på plass dei praktiske tiltaka og å få dekt inn 10 mrd. kr i eit budsjett som alt er lagt fram. Likevel har ein klart det på rekordtid. Eg vil gje regjeringa og samarbeidspartia ros for at dei har klart å få til eit godt, forsvarleg budsjett for landet vårt i ei svært krevjande tid. Det er svært gledelig å sjå at oppe i alt dette har regjeringa og samarbeidspartia fått til eit budsjett der kommuneøkonomien har blitt styrkt. Budsjettavtalen betyr ein realvekst i dei samla inntektene til kommunesektoren på 8,7 mrd. kr i 2016. Av veksten er 4,7 mrd. kr frie inntekter, der 4,2 mrd. kr er til kommunane. Det er minst på same nivå som under den raud-grøne regjeringa. Eg har vore lokalpolitikar i 20 år, og eg har aldri høyrt så liten kritikk av kommuneopplegget i statsbudsjetta i desse 20 åra som no. Det er det beste provet på at regjeringa og samarbeidspartia spelar på lag med kommunesektoren. Det er også svært gledeleg å sjå at regjeringa og samarbeidspartia vidarefører den kraftige satsinga på fylkesvegar som vi har sett dei siste åra. Investeringsramma i rentekompensasjonsordninga for fylkesvegar er på heile 3 mrd. kr i 2016. I tillegg kjem det 200 mill. kr. til å ruste opp fylkesvegane. Det betyr at satsinga på fylkesvegane er auka med over 1,2 mrd. kr sidan denne regjeringa overtok. Regjeringspartia og samarbeidspartia har også i fellesskap fått på plass viktige påplussingar i budsjettet som kjem mange fylke til gode, m.a. kompensasjon for differensiert arbeidsgjevaravgift og midlar til breibandutbygging. Denne regjeringa, i lag med samarbeidspartia, gjennomfører no ei innfasing av nytt inntektssystem for fylkeskommunane som den raud-grøne regjeringa feiga ut av å ta, år etter år i si regjeringstid. Dette blir gjort på ein slik måte at også dei som tapar i det nye inntektssystemet, kan leve med det. Det viser handlekraft og gjennomføringskraft. Gjennom arbeidet med budsjettavtalen har ein fått auka tapskompensasjonen for fylkeskommunane, og eg vil gje forhandlarane i regjeringspartia og samarbeidspartia ros for å ha fått på plass viktige justeringar i eit elles godt budsjettframlegg. Ein god offentleg sektor handlar ikkje berre om pengar som blir overførte til kommunane. Det handlar minst like mykje om å forenkle, forbetre og effektivisere offentleg sektor for å få meir ut av dei midlane som er i sektoren, og få til betre tenester for innbyggjarane. Etter åtte år med raud-grøn regjering der dette var totalt fråverande og reine framandorda, har denne regjeringa, med Kommunal- og moderniseringsdepartementet i spissen, sett fart på dette arbeidet. Vi ser allereie store framsteg – fleire saker om plan- og bygningslova, forenkling av byggtekniske forskrifter, fjerning av tidstjuvar, forenkling på alle område og betre styring i staten. Det siste er digitalisering av offentleg elektronisk postjournal, som kjem i løpet av kort tid. Alt dette er viktig – og er i seg sjølv ei reform av offentleg sektor.