Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-08:
Stortinget har ved flere anledninger tatt opp behovet for å styrke innsatsen i forhold til kvinners helse og bedt Regjeringen om å iverksette tiltak. For å få et bedre grunnlag for å utforme en helhetlig satsing oppnevnte regjeringen Jagland høsten 1997 et utvalg som fikk i oppdrag å utrede kvinners helse i Norge. Jeg fikk overlevert NOU 1999:13, Kvinners helse i Norge, i januar i fjor. Utredningen fastslår at i Norge har kvinners helse først og fremst et positivt fortegn, og mange kvinner har gode forutsetninger for god helse. Norge byr på velutviklede helsetjenester, ganske bra fødselshjelp og vilkår for barneomsorg. Det er likevel kunnskapsmangel både om spesifikke kvinnesykdommer og om sammenhenger mellom helse og levekår. Samtidig finnes mye viktig kunnskap som ikke tas i bruk eller ikke får prege helsepolitiske beslutninger og praksis i helsevesen og trygdeetat. I helsetjenester og velferdsordninger finnes utbredte forestillinger om at kvinner og menn behandles likt, og at slik bør det være. Det finnes imidlertid flere eksempler på at lik behandling fører til uheldige konsekvenser for kvinner; bl.a. er det påvist at de har fått andre og flere plager enn menn etter operasjoner, plager som kunne vært unngått dersom operasjonsteknikken hadde vært bedre tilpasset kvinners anatomi. Utredningen om kvinners helse i Norge inneholder forslag til mer enn 50 ulike tiltak av forskjellig karakter og innhold. Kvinnehelseutvalget har lagt særlig vekt på tiltaksforslag som kan skape strukturer og rutiner for å sikre integrering av kjønnsperspektiv i kunnskapsutvikling, beslutningsprosesser og i praktisk arbeid. Tanken er at slike strategier og tiltak på sikt vil bidra til å gi et bedre helse- og velferdstilbud til kvinner, men også til menn. Utredningen har nå vært på bred høring. Gjennomgående stiller høringsinstansene seg svært positive til vurderingene og gir i hovedsak generell støtte til utvalgets tilnærming, problembeskrivelse, og til de foreslåtte tiltakene. Sosial- og helsedepartementet utarbeider nå en strategiplan for oppfølging av kvinnehelseutredningen. Den vil, som utvalget foreslår, ha fire hovedsatsingsområder som skal sørge for ivaretakelse av kvinne- og kjønnsperspektiv: i pågående tiltak og prosesser i beslutningssystemer i kunnskapsproduksjon – forskning og undervisning gjennom kvalitetsutvikling og tilsyn Når det gjelder forskning, vil vi foreslå i et eget tiltak at det opprettes en klausul om at begge kjønn må være inkludert i forskningsprotokollen, hvis det ikke kan angis en overbevisende grunn for at et kjønn er utelatt, dersom kliniske og basalmedisinske prosjekter skal få offentlig støtte. Strategiplanen vil også inneholde et eget tiltak for å kvalitetssikre behandlingsmetoder i et kjønnsperspektiv. Det finnes i dag flere forskningsmiljøer innenfor ulike fagområder som har kompetanse på kvinnesykdommer og kjønnsdimensjonen i helsevesenet. Både departementets sonderinger blant forskere og praktikere på dette feltet i 1997, kvinnehelseutredningen og høringsrunden tilsa at man i stedet for å etablere et nytt senter skulle satse på å styrke de kompetansemiljøene som allerede finnes, og koordinere deres innsats bedre. Dette vil legges til grunn i strategiplanen. Departementet vil komme tilbake til strategiplanen i forbindelse med budsjettet for 2001.