Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2007-03-29:
Interpellanten peker på at til tross for at det lenge har vært et mål å bruke IKT og telemedisin for å få bedre samhandling innen den medisinske behandlingskjeden, ligger det store hindringer i veien for at dette i dag kan brukes som et effektivt verktøy. Jeg er helt enig i at det må legges bedre til rette for bruk av IKT og telemedisin i spesialisthelsetjenesten, men jeg er opptatt av at også den kommunale helsetjenesten må heves til samme teknologiske nivå som spesialisthelsetjenesten. Det er i dag en gråsone mellom kommunalt styrt helsetjeneste og statlig styrt helsetjeneste. Den kommunale helsetjenesten mangler kvalifisert personell, og Regjeringen har satt seg høye mål med hensyn til å ansette flere i helse- og omsorgssektoren. Det er et økende antall brukere, og det er også økt sykelighet blant brukerne. Erfaringen så langt er at IKT brukes i liten grad, og det meste av dokumentasjonen foregår på papir og kommunikasjon med telefon og brev. Enkeltkommuner er i gang med prosjekter og tjenester, noe bl.a. KS og Samspill 2007 har bidratt til. Men det er nesten ingen samordnet satsing på IKT og elektronisk samhandling mellom kommuner og mellom kommuner og sykehus. Helseforetakene har hittil vært de mest sentrale drivkreftene for å øke samarbeidet med kommunene, men deres hovedfokus er spesialisthelsetjenesten. Den statlige helsetjenesten er preget av høy status, høyt kvalifisert personell, økende antall brukere og pasienter og mer komplekse problemstillinger. For å støtte den statlige helsetjenestens bruk av telemedisin og IKT er det opprettet en rekke sentre og funksjoner, som f.eks. Nasjonal IKT, Nasjonalt senter for telemedisin, KITH, Norsk Helsenett osv. Tilsvarende ressurser er ikke tilgjengelig for kommunal sektor, og jeg mener at dette er en problemstilling vi må ta tak i. At det er mye å hente, kan et eksempel fra Tromsø illustrere. Der igangsatte Nasjonalt senter for telemedisin et prosjekt på ett av de kommunale sykehjemmene i byen, i samarbeid med Tromsø kommune. Kroken sykehjem og to omsorgsboliger i Tromsø var de første aldersinstitusjoner i Norge som ble koblet til et nasjonalt helsenett. Prosjektet hadde som mål å etablere elektronisk kommunikasjon mellom sykehjemmet og tilsynslegene for å utveksle spørsmål og svar via sikker e-post. I tillegg ble det etablert elektronisk kommunikasjon mellom sykehjem og sykehus for å få svar på laboratorieprøver og motta epikriser. Dette førte til at sykepleierne kunne spare mye tid på ikke lenger å vente i telefonen på opptatte leger, svar på laboratorieprøver kom mye tidligere, og sykepleierne opplevde det som lærerikt og effektivt å bruke nye verktøy. Tromsø kommune har nå fem sykehjem og to hjemmetjenesteenheter på nett og er i gang med fullskalaimplementering av elektroniske løsninger. Kommunen tenker på framtidig rekruttering og kan ikke sitte stille og se på at spesialisthelsetjenesten forblir mer attraktiv for nyutdannet helsepersonell. Det bør være en målsetting å heve kommunene opp til et tilsvarende teknologisk nivå som spesialisthelsetjenesten. Jeg vil derfor be statsråden utdype hvordan hun mener det teknologiske nivået i kommunehelsetjenesten kan utvikles og heves.