Eirik Milde (Høyre), 2014-12-05:
Med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering er det satt i gang mange tiltak for å redusere konfliktnivået i rovviltforvaltningen. En høy beredskap for uttak av rovvilt som gjør, eller kan gjøre, skade, bidrar nok til den reduksjonen i tap på vel 20 pst. eller 10 600 dyr, som beitenæringen nå opplever. En styrking av de regionale rovviltnemndene var et viktig punkt i rovviltforliket av 2011. Alle de konkrete punktene i forliket om å styrke nemndene er fulgt opp av den nye regjeringen. Ikke minst ser vi en tydelig endring når det gjelder behandling av påklagede saker – som representanten Fredriksen tidligere var innom fra denne talerstolen. Når det gjelder lisensfelling av bjørn, varierer resultatene mye fra år til år. Senterpartiet har i merknadene gjort til et poeng at det i år bør bli felt bare to av ni bjørner på lisensfellingskvoten. Det de kanskje behendig unnlater å si, er at i 2011, under Senterpartiets tid i regjering, ble kun to av 27 bjørner felt. Tilsvarende tall for 2012 var to av 15. Det kan kanskje tyde på at kvoten ikke alltid gjenspeiler det antall bjørner som faktisk befinner seg i områdene under jakta. Denne regjeringen har satt i gang mange nye tiltak for å effektivisere lisensjakta, ikke minst når det gjelder jerv. Det åpnes for mer bruk av snøscooter, praktisk erfaring med bruk av kunstig lys ved åtejakt, ha en åpen høring om bruk av bildeovervåking/elektronisk varsling for tilsyn med fangstbås for jerv og ha en dialog med jegerinteresser for å høste gode erfaringer med dagens lisensjakt. Høyre følger opp i regjering det vi sa i opposisjon. Andre sier noe annet i opposisjon enn det de faktisk gjorde i regjering. Det er også varslet to saker til Stortinget i 2015, en om evaluering av ulvesonen og en om bestandsmål for ulv i Norge. Som representant for et fylke – Østfold – som befinner seg innenfor ulvesonen, blir dette spennende debatter å delta i neste år. I 2015 er det Friluftslivets år, noe jeg har store forventninger til. Et aktivt friluftsliv har ikke bare en egenverdi i seg selv, det er også viktig i det forebyggende helsearbeidet. Helsedirektoratet har i en rapport beregnet at potensialet for en samfunnsøkonomisk gevinst ved økt fysisk aktivitet er på hele 239 mrd. kr årlig, eller, sagt på en annen måte, 406 000 leveår med god livskvalitet. Når Friluftslivets år går av stabelen i 2015, blir det en bred nasjonal dugnad for å fremme friluftsliv. Fylkeskommuner, kommuner, friluftsråd og et stort spekter av frivillige vil bidra til å få oss alle ut i skogen og oppleve naturen. Det skal fokuseres på økt deltakelse i og interesse for friluftsliv, og det skal handle om glede og naturopplevelser. Under budsjetthøringen fikk komiteen vite at det manglet 3 mill. kr for å fullfinansiere alle de planlagte aktivitetene. Jeg er derfor svært fornøyd med at samarbeidspartiene har funnet plass til denne etterspurte økningen. Det er også gledelig at det har kommet ytterligere 2 mill. kr til Skjærgårdstjenesten, 2 mill. kr til tilrettelegging for funksjonshemmede i friluftsområder og 3 mill. kr til mer driftsstøtte til friluftsorganisasjoner. Selv om beløpene kanskje ikke i seg selv er så store, sett i sammenheng med hele statsbudsjettet, går pengene til aktivitet i samarbeid med frivillige. Slik sett gir dette merverdi for mange mennesker. Til slutt en liten kommentar om skogplanting. Samarbeidspartiene er enige om at midlene ikke kan benyttes til utplanting av utenlandske treslag som f.eks. sitkagran, og at det skal gjøres en vurdering av om norsk gran kan nyttes på Vestlandet eller nord for Saltfjellet. Representanten Arnstad sa at dette ville blokkere treplanting. Jeg tror det lønner seg å vente på en faglig vurdering før man konkluderer hva denne vurderingen faktisk vil lande på. Jeg registrerer også at en pressemelding 21. november fra Norges Skogeierforbund har overskriften: «Stort gjennomslag for skognæringen!»