trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
«Konsekvensane av avlyst eksamen gjer at vi i år får tre kull som konkurrerer om dei same plassane for vidareutdanning på svært ulike vilkår. Utan ei endring i opptakssystemet så vert ikkje prinsippet om lik rett til utdanning ivareteke. Ei tredeling av kvotane slik at elevane i kvart enkelt kull konkurrerer om eit hensiktsmessig tal plassar internt i det enkelte kullet, og ikkje «alle mot alle», kunne vore rettvis. Kva tiltak vil statsråden komme med for å vareta prinsippet om lik rett til utdanning?»
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Eg takkar for svaret. Det er veldig bra at det er sett ned ei gruppe som ser på dette, for eg vart litt uroa då eg høyrde svaret som statsråden gav til TV 2, der det vart vist til at avlyst eksamen òg har skjedd før, og at det har gått heilt greitt. Men eg håpar statsråden ser at det er stor skilnad på avlyst eksamen i 2008, 2010 og 2012, som var på grunn av streik, då folk kunne ta seg eit friår eller jobbe eit år. No kan ein ikkje reise, og ikkje får ein jobb, i den situasjonen vi er i no, med ein pandemi. Og det er jo andre året på rad at eksamen er avlyst. Kan statsråden seia noko meir konkret om kva tiltak han tenkjer seg? Er det fleire studieplassar ein ser føre seg, og vil det eventuelt koma nye studieplassar eller ei vidareføring av dei som er?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2021-02-24:
Takk for svaret. Eg deler det synspunktet, om det statsråden ikkje bør gå vidare med, men det eg har veldig lyst til å få ein garanti frå statsråden om, er at opptaket ikkje skal gå som normalt i år, og at han vil sjå på dette med å gjera noko med at det er ein urettferdig konkurranse, sånn som det er. Eg har veldig lyst til å få den garantien.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-24:
La meg takke representanten Heggø for spørsmålet. Det var ingen enkel avgjørelse å avlyse den skriftlige eksamenen. Det var det heller ikke i fjor. Det å frata elever eksamen får ikke bare konsekvenser for den enkelte, men det kan også, som representanten peker på, ha konsekvenser for tidligere og fremtidige elevkull. Det tar ikke regjeringen lett på. Eventuelle endringer i opptakssystemet må vi vurdere grundig og nøye. Det som kan virke som en fornuftig løsning for noen, kan ha uante konsekvenser for andre. Derfor har jeg satt ned en intern arbeidsgruppe i Kunnskapsdepartementet som skal skaffe oversikt og vurdere mulige tiltak, slik som en deling av kvoten, som representanten peker på. Jeg vil også invitere Elevorganisasjonen og Norsk studentorganisasjon til et møte for å komme med innspill. I tillegg skal Unit, som har ansvaret for Samordna opptak, se nærmere på opptaket i 2020. Det arbeidet departementet er i gang med, mener jeg er i tråd med det en samlet utdannings- og forskningskomité, inkludert Arbeiderpartiet, også har bedt meg om å gjøre, altså ta en vurdering av ulike tiltak uten å forhåndskonkludere. Jeg kan forsikre representanten om at regjeringen er opptatt av å snu alle steiner og vurdere hva som best sikrer et mest mulig rettferdig opptak til høyere utdanning høsten 2021.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-24:
Ett av svarene kan være flere studieplasser. Høsten 2020 opprettet vi 4 000 nye studieplasser ved høyere utdanning og 1 500 nye studieplasser på fagskolene. Disse er videreført i budsjettet for 2021, slik at det også vil være 4 000 flere plasser ved opptaket for dem som søker høyere utdanning. I tillegg til det har vi fått innspill om mange forskjellige potensielle løsninger, og jeg kan nevne to som jeg ikke kommer til å gå videre med. Det ene er å nulle eksamenskarakteren for dem som har hatt eksamen. Det mener jeg vil være veldig urettferdig for dem som gikk opp på eksamen, og enda viktigere: Noen har kanskje fått karakteren 1 i ett fag, altså ikke bestått, men stått på eksamen og dermed fått vitnemålet sitt. Da kan vi ikke bare nulle ut det resultatet. Det andre er å se på ulike typer algoritmer, altså regne ut hva som normalt ville skjedd med eksamen. Det kan være logisk i et Excel-ark, men veldig urettferdig for den enkelte elev, og det er grunnen til at jeg i intervjuer har nevnt dette med å dele opp kvoten. Men vi skal huske på at det å dele opp i flere kvoter også betyr færre plasser å konkurrere om i de ulike kvotene, og de som da ikke søker innenfor dem, vil få færre plasser å søke om. Da kan snittet gå opp der.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-24:
Ettersom vi ikke har forhåndskonkludert, ettersom vi skal ha møte med Elevorganisasjonen og med Unit, som organiserer Samordna opptak, og med Norsk studentorganisasjon, tror jeg uansett ikke at jeg skal garantere noe utfall, for det er helt åpenbart at i en slik situasjon vi er i nå, vil noen oppleve urettferdighet uansett hva vi gjør. Når det er sagt, så er det en grunn til at vi har satt i gang dette arbeidet, og det er et tydelig signal også fra Stortinget om at man ønsker å finne løsninger som gjør det så rettferdig som mulig. Det er det vi jobber med nå. Men jeg kan ikke garantere noe utfall, rett og slett fordi vi ikke er ferdige, og fordi vi heller ikke har hatt møte med elevene ennå.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Jeg vet ikke om jeg skal gratulere representanten med plassen på den siden av salen, men jeg ser fram til å ha gode debatter her i tiden som kommer. Det er ikke en klisjé å rydde opp i et arbeidsliv der folk ikke har hele, faste stillinger og opplever utrygghet. Det er ikke en klisjé å si at vi skal ha en aktiv næringspolitikk der staten går inn med det private næringsliv og sier at vi har noen mål å nå – hvordan skal vi nå dem sammen, hvordan skal virkemiddelapparatet virke bedre? Det er ikke en klisjé å si at når vi har en dobling av antall unge uføre på Erna Solbergs vakt, skal vi ta tak i det med nye virkemidler – ikke kutte i Nav, men styrke alle de tjenestene vi har for å få folk i jobb. Det er ikke en klisjé når vi styrker klimamålene til 55 pst. og øker CO2-avgiften til 2 000 kr. Listen er lang, men jeg forstår at VGs kommentator og den forrige statsministeren kan se på det som klisjeer og ullent språk, men det er konkrete målsettinger og forpliktelser. Som jeg sa i mitt innlegg, skal vi fylle det ut når vi legger fram våre budsjetter, våre planer og vår politikk i tiden som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
På kort sikt la Erna Solberg fram en regjeringserklæring i 2013 der hun ikke hadde med klima. Hun glemte klima. Nå ønsker hun en klimaplan fra regjeringen innen februar. Det tok sju og et halvt år før den forrige regjeringen leverte en klimaplan. Men takk for at planen kom, det var mange gode ting der. Når vi gjør grepet med elbil, for å ta det veldig konkret, er det for å si at kjøper man en elbil opp til 600 000 kr, kan man kjøre langt med familien sin. Kjøper man en el-Jaguar til 1,2 mill. kr, får man betale toppen selv. De pengene kan vi bruke til å bygge ladestasjoner i hele landet. Da kan folk kjøre bil og mer elbil i distriktene. Da blir bensin og diesel isolert sett mindre viktig. Det budsjettet representanten la fram, med økning i CO2-avgiften – vel, det møtte aldri virkeligheten i Stortinget. Representanten Solberg skulle da som statsminister møte Sylvi Listhaug og bli enig om denne økningen. Det får vi aldri se fasiten på. Vi skal legge fram våre budsjettendringer om noen dager, og da får vi se. Denne plattformen er full av ambisjoner og mål på klima, og vi skal levere på det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Den sentrale rollen står her. Statsministeren kommer til å engasjere seg i det arbeidet for fullt. Så tror jeg at diskusjonene om virkemidlene representanten nevner, er viktig, men vi har mye større ambisjoner enn det. Vi skal kutte i klimagassutslippene, bidra i verden, som jeg sier, og så skal vi lykkes med å utvikle verdikjedene på hydrogen. Jeg tror vi trenger sterkere virkemidler enn representanten har foreslått. Vi skal lykkes i en næringspolitikk som løfter fram og korter ned veien til at vi virkelig kan utnytte potensialet i havvind. Og vi skal sørge for at dette skjer i hele økonomien, i husholdningene, i avfall, i landbruk, i bygg og anlegg. Vi legger ikke fram detaljerte oppskrifter på det i en hurdalsplattform. Vi setter våre mål. Så skal vi sette oss ned med de partene som er berørt, de skal få eierskap og støtte. Staten skal stille krav, og den den skal stille opp. Det kommer vi til å se i tiden som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Det står fast at vi skal sørge for at barna våre lærer å lese, skrive og regne. Den beste måten å få til det på, er å få flere kvalifiserte lærere inn i skolen, der den regjeringen som har gått av, har sviktet. Derfor skal vi sørge for bedre rekruttering av lærere til lærerutdanningen. Vi skal sørge for å ikke hive ut av skolens læreryrker 20 000 erfarne lærere som står klar til å ta denne undervisningen. Vi skal styrke den tidlige innsatsen, slik at vi er trygge på at ungene våre kan lese, skrive og regne tidlig, ikke måtte ta tak i det når de kommer på ungdomsskolen. Denne ungdomsskolereformen som plutselig Høyre har kommet på etter åtte år i regjering, står i Hurdalsplattformen, den skal vi gå i gang med – kunnskapsministeren snakket om det i går. Så det er en satsing på tidlig innsats som vil komme gjennom grunnskolen og inn i ungdomsskolen, og med andre virkemidler enn den regjeringen som er gått av, har valgt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Nå blir jeg nesten rørt. Jeg er glad for at representanten Solberg har latt seg inspirere av dette flere ganger, og at hun nå gjør det til sitt og håper vi kommer til å følge opp det vi står for. Svaret er ja. Målet er å kunne avdekke i 2. og 3. klasse om ungene våre kan lese, skrive og regne. Hvis de ikke kan det, skal de få oppfølging. Men de som får oppfølging og spesialundervisning i dag, opplever at halvparten av den undervisningen skjer av folk som ikke er utdannede lærere. Det er en dårlig investering for å følge opp, uansett hvilken garanti man eventuelt måtte ha. Da er et av virkemidlene å gjøre noe med det, at det kommer flere kvalifiserte lærere inn i skolen for å kunne ta tak i det tidlig. Det er skolens oppgave å sørge for at ungene våre kan lese, skrive og regne. Vi vil påse at det skjer, men da må vi også ha den kompetansen som trengs. Da må vi satse bredt. Det er også viktig at ungene våre har helse, at det er en skolehelse, at de har fysisk aktivitet, og at de får en mer praktisk skole, så de kan lykkes i skolen. Ja, det er Arbeiderpartiets mål – det er regjeringens mål.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
La meg takke for lykkeønskningen og ønske tilbake til representanten Listhaug at hun også bidrar til et godt klima, både i salen og utenfor salen. Til spørsmålet vil jeg bare slutte meg til det utenriksministeren har sagt. Det er ikke Norges politikk å hente hjem folk som frivillig har reist ut og sluttet seg til IS eller andre terrorbevegelser. Så er det slik at vi har hatt den holdningen at vi bør ta sikte på å kunne hjelpe barn. Barn er uskyldige, og vi har støttet de tiltakene den forrige regjeringen foretok for å hjelpe barn hjem. Utover det vil jeg si at saker som kommer opp for Utenriksdepartementet og norske myndigheter, må behandles individuelt. De må gjennomgås for å se hvilken sammenheng de står i. Det gjelder generelt og i disse sakene. Men jeg vil understreke at Norge vil arbeide for å finne internasjonale løsninger på det problemet som gjelder for oss alle, at det sitter en lang rekke potensielt farlige mennesker i leirer i Nord-Irak og i Syria, som vi må være med på å kunne finne løsninger for.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Jeg gjentar det jeg sa i sted, at det er ikke noe Norge er forpliktet til å gjøre, det er ikke noe Norge har som politikk å gjøre. Kommer det henvendelser til utenrikstjenesten fra nordmenn i utlandet i ulike situasjoner, blir de behandlet individuelt ut fra den situasjonen de er i, og så blir det vurdert på det grunnlaget. Utover det har jeg ikke noen kommentar til denne enkelte saken.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Som vanlig er representanten Aasrud en klok representant. La meg bare presisere at jeg sa ikke at det var greit med høye bensinpriser, men jeg fikk spørsmål om hva hvis prisen var 20 kr – oppe i Gudbrandsdalen da jeg var der og møtte en journalist. Da sa jeg det er greit, da får jeg betale det. Det var det jeg sa den gangen. Men jeg vil på dette området sitere hva vi sier i Hurdalsplattformen, at regjeringen vil «redusere avgifter som rammer folk flest, som for eksempel elavgift og drivstoffavgifter, herunder differensiert veibruksavgift». Nå skal vi legge fram vår tilleggsproposisjon til statsbudsjettet. Der vil vi komme tilbake til det. Men vi er opptatt av at de som ikke har alternativer til å kjøre nullutslippskjøretøy, skal skånes, i den forstand at når vi øker avgiftene på drivstoff, er det sosial rettferdighet og geografisk rettferdighet som må ligge til grunn når vi fastsetter avgiftsnivået. Det vil vi ta med oss inn. Samtidig består jo pumpeprisen av flere elementer. Så her er det flere ting å se på i sammenheng, og det får representanten svar på når vi kommer litt inn i november.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
I rekken av gratulasjoner må jeg få lov til å si at jeg beklager at representanten Lysbakken står der, og at han ikke er plassert på annet vis i salen, men vi skal finne ut av det, og vi har mye felles å bygge på. Jeg er enig i at vi trenger et mer rettferdig skattesystem som fordeler byrdene mer rettferdig. Derfor har Arbeiderpartiets inngang i denne valgkampen – og det er også reflektert i Hurdalsplattformen – vært å si at de som tjener 750 000 kr og mindre, skal få kutt i skatt. Vi som tjener over, skal betale mer skatt. Vi som har formuer, skal betale mer i formuesskatt. Det er rettferdig. Samtidig skal vi være bevisste på at vi går ut av en pandemi. Vi skal ha forutsigbarhet for næringslivet, og derfor har vi lagt selskapsskatten flatt på 22 pst. På avgiftssiden sier vi at går en avgift opp, skal en annen avgift eller skatt gå ned. Det vil samlet sett kunne bidra til at vi får aktivitet i økonomien, flere i arbeid, bake kaken større, mer å fordele. Det er en politikk som baserer seg på mer rettferdig fordeling, og jeg er enig i at de med sterkest skuldre kan bære en tyngre bør.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Ja, vi har bekreftet våre mål. Vi skal nå dem med EU, vi skal nå dem gjennom tiltak i hele økonomien, og selvfølgelig må det reflekteres i tilleggsproposisjonen også, selv om det er kort tid. Så skal vi innføre arbeidet – som jeg tror representanten er enig i – med en klimabudsjettering, slik at vi budsjetterer også på klimakuttene. Men det er jo slik at her skiller nok SV og Arbeiderpartiet lag i synet på hvilken rolle industrien har. Arbeiderpartiet mener at industrien har kompetanse, teknologisk innsikt og forståelse for hva som skal til for å få nye nullutslippsnæringer, nye arbeidsplasser, nye næringer opp å stå. Derfor vil vi utvikle, ikke avvikle, men vi sier også i Hurdalsplattformen at vi skal ha et stabilt aktivitetsnivå med økt innslag av de nye fornybare næringene. Vi tror at en brå nedgang i olje- og gassvirksomheten tjener Europa dårlig, markedene dårlig, verden dårlig, og at det også svekker den innsatsen vi skal ha for å kutte klimagassutslipp. Industrien må være en veldig viktig aktør på 2020-tallet for å nå de målene vi skal nå i 2030.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Jeg sa vel noe av det i svaret til Lysbakken om vårt syn på skatt. En reduksjon i selskapsskatten startet på tampen av vår forrige regjering, i lys av at landene rundt oss hadde satt den skatten ned. Jeg er veldig bekymret for at vi får et race mot bunnen. Det advarer jeg mot. Det ser ut som det også har stoppet opp. Det er riktig at vi var kritiske til nedgangen til 22 pst., men vi mener det er riktig for stabiliteten i det norske nærings- og arbeidslivet at vi holder på den når vi nå er på vei ut av en pandemi. Det er feil å si at 22 pst. selskapsskatt bør økes for å ta milliardærene, som representanten Moxnes sier. Det er ganske mange som driver bedrifter og foretak i Norge, små og mellomstore bedrifter, som ikke er milliardærer, og som skal ha forutsigbarhet, og som skal ansette flere. Det som virkelig er jobbskapemaskinen i norsk økonomi, er de små og mellomstore bedriftene, og dem stiller denne regjeringen opp for, og da skal de ha stabilitet og forutsigbarhet. Men samtidig er det slik at de av oss med mest i inntekt og formue må betale mer skatt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Jeg synes det er interessant at vi nå får en belæring av Venstre om å være stabile i europapolitikken, i synet på forholdet til Europa og tilknytning der. Men jeg deler synet til representanten om at EØS-avtalen er viktig; den ligger til grunn for Norges forhold til Europa, og den ligger til grunn i Hurdalsplattformen. Det vet Europa, det vet EØS-partnerne våre, og det er det ingen tvil om. Så tror jeg det er nyttig – som vi skriver i plattformen – at vi får en oppsummering av erfaringene fra de siste ti årene med EØS-avtalen. Vi hadde Europautredningen fra 2012. Den ga oss masse viktig kunnskap om hvordan det samarbeidet fungerte. Nå har vi ti nye år, med en del særtrekk som vi trenger mer kunnskap om. Flere har vært opptatt av hvilke erfaringer det er med andre alternativer. Arbeiderpartiet har sagt at vi ikke trenger å utrede alternativer til EØS-avtalen; den er vi for. Men vi har jo ikke noe imot at vi oppsummerer erfaringene som nærstående land har med sitt forhold til Europa. Det tror jeg kan opplyse debatten. Noen av våre nærstående land har EU-medlemskap, andre har andre avtaler med EU enn det Norge har. Det tror jeg ikke blir oppfattet som utfordrende i det demokratiske Europa.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Svaret på det spørsmålet er ja. Dette er en regjering som er utgått fra partier som skal ta vare på og utvikle Norge, dvs. kompetansen til nordmenn, men også det naturgrunnlaget Norge bygger på. Klima- og miljøministeren holdt gode innlegg i går om at det beste vernet av naturen ikke nødvendigvis er at den ikke er i bruk, at den ikke forvaltes, at man ikke drar nytte av det naturen gir av muligheter, men det skal selvfølgelig være innenfor rammene av at vi tar et forvalteransvar. Vi har i denne plattformen f.eks. vært tydelige på betydningen av å verne om matjord. Mange i Norge tror at vi har veldig mye geografi der det ikke bor folk, men vi har lite matjord, og det krever at vi har oppmerksomhet om det og tiltak for det. Vi definerer naturutfordringen som like sentral som klimautfordringen. Vi har Klimakur, men vi trenger også å se på en naturkur – hvordan vi tar vare på naturen – som en del av det helhetlige forvalteransvaret.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Helseministeren snakket i går veldig innsiktsfullt om betydningen av vårt felles helsevesen i møtet med pandemien. Hun og jeg har snakket om tilliten. Finansministeren og jeg har snakket om betydningen av små forskjeller og tillit i Norge, og at det må vi bygge på. Men reiser man rundt i landet, møter man også mennesker, både midt i en by og langt utenfor en by, som opplever avmakt – avmakt overfor beslutninger. Hvor tas beslutningene? Er jeg involvert? Blir jeg hørt? Maktutredningen på 1970-tallet hadde det som sitt store tema: makt og avmakt. Jeg mener at i et demokrati som vårt, som bygger på folkestyre og nærhet til folk, er oppmerksomheten om avmakten noe vi skal følge med på – og er det litt av det, er det alvorlig. Avmakten man føler hvis man ikke får en helt fast stilling, ikke har rettigheter på jobb, ikke tør å si fra, mister fordelene sine i en jobb hvis man fagorganiserer seg: Hvis representanten tenker at det er å snakke Norge ned å være opptatt av dette, er vi rett og slett uenige. Jeg mener vi skal være opptatt av å begrense avmakt der det finnes.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Jeg vil også takke for debatten. Det har vært to interessante dager, godt opplyst. Jeg har inntrykk av at Hurdalsplattformen setter en ny dagsorden; det er litt ulike inngangsvinkler til det. Opposisjonen har markert dette fra ulike vinkler, og vi tar det med oss når vi nå arbeider videre. Denne regjeringen vil søke løsninger i Stortinget. Det ligger i sakens natur. Det er gledelig å notere at det finansministeren og jeg var ute med for noen timer siden – at vi trenger tiltak for å avhjelpe situasjonen for dem som er i en vanskelig situasjon grunnet økte strømutgifter – ser det ut som at et bredt flertall i Stortinget slutter seg til. Jeg kan bekrefte at regjeringen vil handle meget snart i den forbindelse. Når regjeringen handler, er det da avgjørende at Stortinget igjen handler når saken kommer til Stortinget, slik at dette kan bety noe for folk raskt. Representanten Solberg tok opp bekymring for utviklingen i pandemien og vil ha en orientering av statsministeren i Stortinget. Jeg må da tenke at det må ha skjedd noe siden forrige torsdag til i dag, som gir grunn til uro. Jeg kan dele med denne salen at en samlet regjering lot seg oppdatere av helsemyndighetene på lørdag, i en grundig redegjørelse. Inntrykket er at det man nå følger nøye med på, er innleggelser. Det er der vi kan måle belastningen i landet. Smittetallene er én ting; innleggelser er noe annet. Det er ikke kommet meldinger til oss som gir uttrykk for at det gir grunn til dyp uro. Vi følger situasjonen. Vi er opptatt av innsatsen for å få folk til å vaksinere seg første og annen gang og at trykket holdes oppe. Her spiller kommunene en sentral rolle, og vi kommer til å følge det meget nøye. Skulle det bli behov for å orientere Stortinget om tiltak, midler osv., vil vi selvfølgelig gjøre det. Det er også viktig å kunne nå ut til befolkningen med kommunikasjon om saken. Det kan gjøres ved brede pressekonferanser, slik det er gjort til nå, og det kan også gjøres gjennom annen type informasjon som når folk der de bor. Særlig når det gjelder helsepersonell, tror jeg det er viktig å nå dem med grundig informasjon, slik at de er trygge i den hjelpen de gir, at de er vaksinert, og at de har tilgang på vaksiner. Jeg kan bekrefte for Stortinget at vi følger situasjonen nøye og blir nøye oppdatert – både helseministeren og jeg – og at vi kommer til å ta grep. Jeg vil for øvrig si at det er en regjering som har gått av, som ville avvikle alle tiltak som skulle gå på sosiale rettigheter for folk som var uten jobb – fordi krisen tilsynelatende var over. Vi er opptatt av å holde tiltakene i live så lenge krisen varer. Det er de økonomiske og sosiale tiltakene. Vi vil selvfølgelig også følge den medisinske situasjonen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
Jeg vil på ny få lov til å gratulere Jonas Gahr Støre med både statsministerjobben og ny plassering under replikkordskiftet i trontaledebatten. Vi har nok hørt debatten litt ulikt, Jonas Gahr Støre og jeg, om hva som har vært temaene så langt i denne debatten. Jeg opplever at et hovedtema har vært at vi egentlig ikke vet så mye om kursen til den nye regjeringen. Vi vet lite om de konkrete forslagene, fordi vi sjelden har fått en mer ullen og mindre konkret redegjørelse. Så langt gikk det at VGs kommentator skrev at det var bemerkelsesverdig hvor mange slagord og klisjeer de hadde klart å presse inn i det som skal sette retning for regjeringens arbeid. Da lurer jeg helt konkret på: Er det fordi Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke klarte å bli enige om en konkret politikk i Hurdal, eller er det fordi Arbeiderpartiet har begynt å tvile på egne løsninger at det er så ullent?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
En regjeringserklæring er ofte en måte å vise retning, ja, men det er også å vise konkrete ting man skal gjennomføre. Denne regjeringserklæringen er svært lite konkret. La meg begynne med ett av de områdene som jeg virkelig mener trenger konkrete, kortsiktige og gode løsninger, nemlig klimaområdet. På klimaområdet vet vi at det haster, og vi vet at hvert tonn vi sparer tidlig i denne tiårsperioden, kommer til å bety mye mer enn hvert tonn man sparer på slutten. Men alle de konkrete tiltakene på klimaområdet fra denne regjeringen så langt er å svekke de tiltakene som skal til. Man ønsker ikke å innføre CO2-avgift på den måten – i alle fall er det uklart – den forrige regjeringen har lagt opp til i sitt statsbudsjett. Man øker momsen på elbiler, som betyr at insentivene for å kjøpe elbil blir mindre. Rekken er ganske lang. Da lurer jeg på om Jonas Gahr Støre kan gi konkrete svar på hva i denne regjeringserklæringen som på kort sikt kommer til å kutte utslipp.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
Jeg konstaterer at det ikke var et eneste forslag som fører til at en kommer til å kutte mer. Tvert imot er det altså forslag som måtte svekke det. Jeg understreker igjen: Vi har et budsjett der vi er blitt enige med EU om hvor store kutt vi skal ha. Hvert tonn vi kutter tidlig, teller hvert eneste år fremover. Derfor har det mye større verdi, og derfor er det så viktig at vi gjør de tingene som regjeringen la opp til. Vi la opp til en klimaplan fordi vi har en avtale, fordi vi har økt ambisjonene, og fordi vi skal levere bedre på klima fremover. Men den nye regjeringen har ingen nye tiltak, og det må jeg si er litt rart, for i valgkampen ga Jonas Gahr Støre inntrykk av at han hadde en klimaplan, at han var mer konkret enn den daværende regjeringen for hva man skulle gjøre – uten at han heller den gangen sa noe om innholdet. Men en ting han sa, var at Statsministerens kontor skulle få en mer sentral rolle i klimapolitikken enn i dag. Da lurer jeg på: Hvordan har statsministeren tenkt å gjøre det – altså en mer sentral rolle?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
Det er altså bare å konstatere at Arbeiderpartiet ikke har den klimaplanen – men de hadde et klimaseminar de skulle invitere partene til – at det var det som var klimaplanen til Arbeiderpartiet, at det de sa i valgkampen, var at den konkrete planen ikke eksisterte, for vi kan ikke se den igjen i det som faktisk ligger i erklæringen. Det er bekymringsfullt, for hvis man ikke nå har flere tiltak, men vil svekke de tiltakene daværende regjering har gjort, når vi ikke målene våre tidlig nok. Det betyr ikke at vi klarer å kutte klimautslippene på et tidlig tidspunkt. Jeg skulle gjerne også spurt om noen andre tiltak som var interessant Det er jo slik at vi fra Høyres side i løpet av mange år har jobbet hardt for at norsk skole skal møte hver enkelt elev, bidra til at hver enkelt elev får bruke sitt potensial og sitt talent. Vi har laget regler for det, bl.a. intensivopplæring i skolen for dem som henger etter. Da blir vi alltid møtt med en lese-, skrive- og regneerklæring fra Arbeiderpartiet – den viktigste valgkampsaken i 2017, i 2019 og også i 2021 fra Arbeiderpartiet. Den er heller ikke med i erklæringen. Ble det for vanskelig å gi en garanti om at man skulle lese og skrive, eller var Høyres politikk bedre?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
Jeg er glad for at regjeringen har valgt å ta Høyres valgkampsak. Ingen av partiene i regjeringen snakket om en ungdomsskolereform, men har nå lagt det inn i sin plattform. Jeg er glad for at Høyre kan påvirke Arbeiderpartiet og regjeringens politikk når vi har gode ideer, og vi kommer tilbake med mange andre. I 2017 var Arbeiderpartiets viktigste skoleløfte til foreldre en lese-, skrive- og regnegaranti for barna. Det var det også i 2019. Vi har sett ute i kommunene at kommunepolitikerne til Arbeiderpartiet ikke klarer å levere på dette. Nå har Arbeiderpartiet fått regjeringsmakt, og dette står fortsatt i programmet deres; det er det viktigste svaret Arbeiderpartiet har hatt. Vil statsminister Jonas Gahr Støre utstede en garanti i denne fireårsperioden om at alle barn skal lære å lese og skrive og regne godt nok, eller går han vekk fra det valgløftet som har vært det viktigste skolepolitiske valgløftet til små barn og deres foreldre i løpet av de siste tre valgkampene?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-21:
Jeg vil først få lov til å kommentere at det ikke er sånn at vi ikke har tiltak knyttet til bøndene og kutt i CO 2 -utslippene. Hele landbruksoppgjøret dreier seg om å se på kostnadsfaktorer og innretninger knyttet til det. Hele landbruksoppgjørsapparatet dekker altså spørsmålet om hva slags tiltak det skal være. Derfor vred vi vårt tilbud til bøndene i vår i retning av at det skulle stimulere til lavere klimautslipp. Det er ingen annen næring i Norge som på alle sider får kostnadene sine beregnet og kompensert på den måten som bøndene gjør, og så får ny politikk. Det var egentlig ikke derfor jeg tenkte at jeg skulle si noe. Det var fordi denne debatten har vært nesten kjemisk fri for å diskutere det vi fortsatt står oppe i, som er en pandemi. Selv om vi har gjenåpnet Norge, er det all sannsynlighet for at vi for øyeblikket står overfor en ny høstøkning i smitten. Vaksineringstempoet på andre dose for en del grupper, og også på første dose for de siste resterende gruppene, ser for øyeblikket ut til å gå svært mye saktere enn vi håpet at det skulle gjøre. Vi ser også at innleggelsene øker igjen, og vi ser fra veldig mange andre land i Europa at det nå er en oppblomstring i pandemien. Jeg vil derfor få lov til å spørre statsministeren om han har noen planer for hvilken måte regjeringen vil håndtere pandemien på fremover, og om de vil komme tilbake igjen til Stortinget for å orientere oss om denne situasjonen, om de nå i det hele tatt har et blikk på hvilken situasjon som kan utvikle seg. Vi har aldri sagt at vi er ferdig med pandemien i Norge. Faren er at vi kommer tilbake til både lokale tiltak og kanskje gruppevise områdetiltak. Da jeg var statsminister, hadde jeg et ønske om å orientere Stortinget. Jeg fikk beskjed om at Stortinget ville la seg orientere hver gang jeg ba om å få komme. Nå har jeg da tillatt meg å spørre om statsministeren har en strategi for hvordan han vil håndtere pandemien videre, og om han vil komme tilbake igjen til Stortinget med en orientering om regjeringens politikk på området.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
La meg starte med å gratulere statsminister Jonas Gahr Støre med ny jobb. Jeg håper det blir et godt klima i Stortinget de neste fire årene. Jeg har lyst til å ta opp en viktig sak. Vi opplevde jo at den forrige regjeringen, med Høyre i spissen, valgte å hente en IS-terrorist til Norge – en person som helt frivillig forlot Norge, som støttet halshogging, voldtekt, lemlestelse og drap av uskyldige barn, kvinner og menn. Debatten er i gang igjen. Fremskrittspartiet er tydelig på at vi kan hente barna, men vi vil ikke være med på å hente mødrene. Utenriksministeren har tidligere sagt at vår generelle holdning er at vi ikke ønsker å hente disse kvinnene hjem, men at hver sak må vurderes individuelt. Mitt spørsmål er: Jobber utenrikstjenesten med å hjelpe IS-kvinnene hjem til Norge nå?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Det håper jeg betyr at man jobber for en internasjonal straffedomstol som gjør at disse blir dømt og må sone i de områdene forbrytelsene er begått. Det som er problemet her, er at vi ser at disse IS-kvinnene skyver barna foran seg for å prøve å få norske myndigheter til å hente dem til Norge. Jeg fikk ikke svar på spørsmålet om utenrikstjenesten nå jobber med dette, så derfor vil jeg prøve meg på et annet spørsmål: Kan statsminister Gahr Støre garantere at regjeringen ikke vil hente IS-kvinner til Norge?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Det betyr at vi får ingen garanti, og da taler vel kanskje det for seg. Det har også vært betydelig forvirring når det gjelder avgiftspolitikken på diesel og bensin fra den nye regjeringen. Statsministeren har jo tidligere sagt at det er helt greit med priser opp mot 20 kr per liter. Jeg tror nok at mange familier med vanlige inntekter og aleneboende som nå opplever økt rente, høye matvarepriser og skyhøye strømpriser, ikke er enig i det. Klima- og miljøministeren har vært ute og sagt at det blir høyere avgifter, og jeg må si at gårsdagen var heller ikke særlig oppklarende på dette punktet. Verken Arbeiderpartiet eller Senterpartiet vil garantere at avgiftene ikke øker, og representanten Aasrud sa: «men vi skal finne gode løsninger som gjør at de som er avhengige av å bruke bil, skal slippe en stor økning». Det tror jeg er en fattig trøst for mange som nå sliter med å betale regningene. Kan statsministeren garantere at avgiftene ikke går opp på diesel og bensin?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Det har vært en greit debatt. Jeg tror de aller fleste er glad for å komme ordentlig i gang med denne politiske høsten. Det er også kjekt å se så mange nye på talerstolen. Men dessverre har vi ikke blitt så veldig mye klokere av denne debatten. La oss ta bensin- og dieselavgiftene. Klima- og miljøministeren har jo, som jeg flere ganger har påpekt, vært i Politisk kvarter og sagt at det blir en økning. Representanten Aasrud nøyde seg med å si at man skal slippe en stor økning. Statsministeren sa at representanten Aasrud er klok, og for øvrig leste han opp det som står i erklæringen, som heller ikke gjør oss kloke. Senterpartiet har heller ikke klart å garantere at det ikke blir økte avgifter, verken representanten Arnstad eller den nye finansministeren. Så vi får vente og se hva som kommer i tilleggsproposisjonen. Stortinget har en mulighet her i dag til å sette ned avgiftene fra 1. november. Det ligger konkrete forslag på bordet om det, men det er vel liten sannsynlighet for at man benytter muligheten til å komme vanlige folk i møte ved å stemme for det. Så er det IS-kvinnene. Heller ikke her får vi noen garanti for at den nye regjeringen setter ned foten for å hente disse personene til Norge – personer som har støttet et av de mest bestialske regimene vi har sett på lang, lang tid. Når det gjelder strøm, har vi fått brakt på det rene i løpet av disse dagene, og det skal jo også voteres over her i Stortinget, at man skal få på plass en økning i bostøtten, man hever støtten til dem som mottar den. Men det er bare 4,4 pst. av husholdningene i Norge som mottar bostøtte. Det skal vi vel egentlig være veldig glad for, men det betyr altså at for over 95 pst. av befolkningen – veldig mange av dem vil vel være vanlige folk – vil ikke det bety noen verdens ting. Fremskrittspartiet har også her gitt Stortinget muligheten til å ta grep her og nå ved å fjerne momsen, som utgjør 25 pst. av regningen, og der staten nok en gang håver ekstra mye inn når prisene er høye. Men heller ikke der ser det vel kanskje ut som vi får flertall. Så er det elavgiften, som regjeringen skal komme tilbake til, men som utgjør småpenger sammenlignet med momsen. Fremskrittspartiet kommer til å støtte forslaget om bostøtte, at regjeringen skal komme raskt tilbake med det. Så kommer vi også til å støtte forslag nr. 15, fra Høyre. Det er det vi vil støtte. Takk for debatten.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Jeg skjønner at representanten Arnstad synes undertegnede er litt tungnem. Men jeg tror jeg må si at det nok er flere enn meg her i salen som har et problem med å forstå hva denne regjeringen egentlig vil. Problemet er at det heller ikke her er blitt oppklart. Jeg har lært å lese, for ganske mange år siden, og jeg har også lest plattformen, men det er likevel uklart hva man faktisk ønsker å gjøre. Når det gjelder skatter og avgifter, er fasiten som Fremskrittspartiet i hvert fall kan legge på bordet, at vi har bidratt til å redusere skatter og avgifter med 37 mrd. kr i de åtte årene vi hadde innflytelse. I løpet av de siste årene reduserte vi avgifter med mange, mange milliarder kroner, bl.a. på grensehandelsutsatte varer, som vi er spent på hva den nye regjeringen vil gjøre med. For oss handlet det om å redde arbeidsplasser, skape arbeidsplasser i Norge og beholde inntekter i Norge i stedet for å sende dem over grensen. Nå er det Senterpartiets tur til å vise velgerne hva de faktisk får til. Jeg er klar over at de sikkert kommer til å snakke mye om Fremskrittspartiet framover også, men nå kommer det snart en tilleggsproposisjon som vi skal se på, og som vil si noe om hva man ønsker å gjøre. Så skal man også inngå forlik med SV, og så får vi etter det ta en diskusjon om hvordan vi ligger an framover. Det er sånn at Senterpartiet har muligheten her i dag både til å fjerne momsen, til å fjerne elavgiften, til å sette ned avgiftene på bensin og diesel. Man har alle muligheter til å innfri, og kanskje også overinnfri, det man har lovet velgerne. Men det gjenstår å se. Jeg gleder meg i hvert fall til å se hva som kommer. Vi har sagt vi vil være konstruktive på det vi er enig i. Vi stemmer for det vi er for, mot det vi er mot, og så får vi se når budsjettet skal gjøres opp.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Det kan høres ut som at representanten Arnstad ikke har fått med seg de avgiftsreduksjonene som har kommet på plass de siste årene, både i revidert nasjonalbudsjett og i det ordinære budsjettet. Men hvis vi først skal gå inn på historien, kan det være verdt å nevne at da Senterpartiet styrte sist gang, var de opptatt av at Norge skulle bli Europas batteri. Borten Moe, som den gangen var olje- og energiminister, inngikk avtale med både Storbritannia og Tyskland om å bygge utenlandskabler. Men for å være helt ærlig tror jeg at de som nå er redde for at de ikke har råd til å betale strømregningene sine, gir katten i det. Det er ikke det som betyr noe for dem. Det de vil vite, er hva denne salen skal gjøre for dem, slik at de har penger til å betale den regningen, og det er dessverre her man svikter ved ikke å stemme for å sette ned moms og fjerne elavgift. Så vil det heller ikke hjelpe for strømprisen framover, som denne regjeringen og Senterpartiet vil, å fortsette denne storstilte elektrifiseringen av sokkelen, der vi tar dyrebar fornybar kraft og sender fra fastlandet og ut på oljeplattformene. Det er ren symbolpolitikk, som koster opp mot 50 ufattelige milliarder kroner, og som ikke kommer til å bety noe verdens ting for klimaet i verden. Men så navlebeskuende har vi blitt at vi er mest opptatt av å se på vår lille andedam i stedet for å se på verdens klima, at vi har faktisk ikke en egen atmosfære. Hvis det var sånn at representanten Arnstad var opptatt av å tenke langsiktig, burde man nå stoppe den galskapen som foregår med å elektrifisere norsk sokkel. Så til representanten Lysbakken, som sier at vi er bekymret. Ja, vi er faktisk det. Vi er bekymret for at et parti som ønsker å avvikle norsk oljenæring, den viktigste næringen dette landet har, får innflytelse og makt. Jeg er redd for at dette kommer til å bli brukt som et forhandlingskort i diskusjonene om statsbudsjettet. Og er det noe som vil ramme vanlige folk, så er det i hvert fall at hvis denne næringen får seg et skudd for baugen, får politikere med makt som faktisk greier å redusere aktiviteten. Det andre jeg er bekymret for, for vanlige folk, er avgifter, for vi vet at SV gjennom alle tider har vært både kreativ og svært ivrig etter å flå innbyggerne med avgifter, og som vi vet, rammer avgifter mest dem som har minst, fordi det er de som har utfordringer med å betale.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
La meg først få benytte denne anledningen til å gratulere statsministeren. Så får jeg kanskje ingen gratulasjon tilbake for at jeg står her, men så lenge den politiske avstanden på en del viktige områder for oss er for stor, er det sånn det blir. Men begge våre partier er del av et svært stort flertall mot den regjeringen som nå har gått av, og en viktig grunn til det store flertallet er den økende ulikheten i makt og rikdom – Forskjells-Norge. Det er og må være et helt sentralt mål for denne perioden at utviklingen mot økende forskjeller i landet vårt blir brutt, at vi får det vendepunktet som veldig mange mennesker har stemt for. Da må vi endre arbeidslivet, vi må satse på velferden, men det er ikke til å komme forbi at den aller viktigste grunnen til at ulikhetene øker i Norge, er at de rikeste drar ifra. Da må vi gjøre noe med et skattesystem rigget for de rike. Er statsministeren enig i at kraftig skjerpede skatter for den økonomiske eliten er nødvendig for å få forskjellene ned?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
Forrige regjering mislyktes i klimapolitikken, og det er derfor ingen av oss skal legge for mye vekt på Høyres forsøk på å renvaske seg selv nå om dagen. Den regjeringen bommet på 2020-målene, og den hadde ingen plan for å nå 2030-målene. Derimot bør den nye regjeringen legge større vekt på miljøbevegelsens reaksjon på Hurdalsplattformen. Der har kritikken vært skarp, og det mener jeg er forståelig, for regjeringsplattformen leverer ikke noen endring i oljepolitikken og heller ingen nye tiltak av betydning for raske utslippskutt. Så er det jo slik, som statsministeren er veldig klar over, at nå teller hvert år hvis vi skal nå 2030-målene, og det betyr at 2022 også må bli et år hvor vi tar nye steg for raske utslippskutt. Jeg merker meg at det er mange spørsmål nå knyttet til om regjeringen i tilleggsproposisjonen vil svekke enkelte klimatiltak. Jeg regner med det er uaktuelt for statsministeren, og at han heller vil legge fram en tilleggsproposisjon hvor vi får nye tiltak for raske utslippskutt. Vil han det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
SVs nye og styrkede gruppe har fått deltatt i debatten og vist tydelig hva slags linje vi kommer til å ligge på i det nye stortinget. Vi vil søke resultater for dem som har stemt på oss, for rettferdighet og miljø. Derfor er jeg glad for at Stortinget vil slutte seg til vårt forslag om at de som mottar bostøtte og sosialhjelp, skal få hjelp til strømregningen, og at det skal skje. I hvert fall skal det legges fram forslag om det, noe som kan gi trygghet før neste strømregning kommer innen utgangen av oktober. Det er godt signal, folkens, fordi det vil gi trygghet. Det er et signal som gir trygghet til dem som opplever at de må skru av varmen fordi frykten for strømregningen er stor. Vi skal ikke være et land der folk må fryse i frykt for store strømregninger. Det er imidlertid viktig å huske på at det har gjennom de siste årene vært en rekke usosiale kutt som bl.a. har betydd at færre enn før mottar bostøtte. Derfor vil jeg håpe at regjeringen i arbeidet videre med tiltak også ser på hvordan man kan nå ut de mange som har det svært trangt økonomisk, men som likevel ikke er omfattet av bostøtteordningen. Det er nødvendig å få til ordninger som gjør det mulig å søke også for dem, og det er nødvendig å få til permanente ordninger, sånn at ikke storting eller regjering må gripe til adhocløsninger hver gang vi får en stor prisøkning. Regjeringen som gikk av, satte ned et utvalg som skulle se på dette, men de skal komme med sin innstilling til våren, og det er jo litt sent når vi vet at det store problemet for mange kommer til å være gjennom denne vinteren. SVs utgangspunkt for denne stortingsperioden er at vi er del av et flertall mot den regjeringen som gikk av. Vi har bidratt til at vi har fått en ny regjering, men vi er samtidig et opposisjonsparti uten bindinger. Det betyr at vi skal møte den nye regjeringen konstruktivt og kritisk, og det vi kommer til å være aller mest opptatt av, er det vi har vært aller mest opptatt av: å få gjort noe med Forskjells-Norge og å vise handling i møte med klima- og naturkrisen. Vi trenger virkelig forandring i en avgjørende tid, og det er det som er dette stortingets oppgave å levere, etter et valg der så mange har bedt om nettopp det – virkelig forandring.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
Jeg kan forsikre representanten Arnstad om at også forslag nr. 8 er veldig bra, så det er trygt eventuelt å stemme for det også. Også i SV gjør vi det sånn at vi stemmer for det vi for, originalt nok, og det betyr også at vi kommer til å stemme for en del enkeltforslag fra både Rødt, Fremskrittspartiet, Høyre og Miljøpartiet De Grønne. Men det var egentlig representanten Listhaug som fikk meg til å tegne meg på nytt, for denne frykten for samarbeid med SV har jo vært en gjenganger, også i valgkampen til Fremskrittspartiet, og det har vært viktig å mane fram skremsler om hva som kan ramme nasjonen hvis SV skulle få avgjørende innflytelse. Men da er det kanskje et poeng å minne om følgende: I de årene Fremskrittspartiet styrte Norge, førte man en forskjellspolitikk hvor milliardærene fikk alt de ba om, hvor jeg tror mange av dem som hadde forventet store skatte- og avgiftsletter, ble veldig skuffet, og hvor det hvert eneste år var sånn at SV fremmet et alternativt statsbudsjett hvor det store flertall av skattyterne kom ut med et lavere samlet skatte- og avgiftsnivå enn det Fremskrittspartiet var med på i regjering. Jeg bare sier det, for det kan godt hende at mange vil oppdage i løpet av denne perioden at der Fremskrittspartiet gjennom åtte år brukte sin makt på å få forskjellene opp, på å være med og rigge skattesystemet for de rike, kommer vi systematisk til å bruke all makt vi får, til å få forskjellene ned, sånn at vi skal få et mer rettferdig samfunn og bekjempe Forskjells-Norge. Så er jeg helt enig med Marit Arnstad i at Stortinget må være beredt til å behandle et forslag fra regjeringen knyttet til strømutgifter veldig raskt. Nå setter Stortinget, gjennom å støtte SVs forslag, en kjapp frist for regjeringen, men vi vet at det lar seg gjøre, for det har vært gjort før, og det vil gi trygghet at Stortinget gir det signalet i dag. Da må Stortingets partier selvsagt også være klar til å hastebehandle det når det kommer, sånn at folk også får pengene så raskt som overhodet mulig.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-21:
I 2017 var en viktig oppsummering fra Arbeiderpartiet at etter mange forlik til høyre skulle de tydeligere tilhøre venstresiden. Det begynner veldig bra i plattformen til regjeringen, nemlig med at det er et historisk sterkt flertall for en ny og mer rettferdig kurs for landet. Men da er det også litt skuffende at plattformen slår ring om det som er dårlige forlik med de borgerlige i miljøpolitikken og også i skattepolitikken. Vi ser at kuttene i selskapsskatten fredes. Dette er skatt på overskudd når man har trukket fra utgiftene, penger som ikke er investert i arbeidsplasser. Da Høyre kuttet mer enn skatteforliket, altså ned til 22 pst., gikk Arbeiderpartiet imot, men nå vil Arbeiderpartiet frede også det siste kuttet fra Høyre. Etter krisen må regningen deles rettferdig. Milliardærenes overskudd kan ikke fredes. Er Støre med på en ny kurs med en skattepolitikk som kan finansiere f.eks. gratis tannhelse for alle?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-21:
Det har blitt sagt mye lurt, ikke bare fra Rødts åttedoblede stortingsgruppe, men også fra flere andre i salen. Heldigvis er sunn fornuft jevnt fordelt i samfunnet og iblant også i stortingssalen. Jeg vil framheve to ting. Det første er det som Rigmor Aasrud fra Arbeiderpartiet sa, nemlig at kampen mot Forskjells-Norge er blant de aller viktigste kampene vi kan ha for å bevare den samfunnsmodellen som vi har. Det er nesten som om vi i Rødt skulle sagt det selv. Men for å få til det trenger vi også en mindre kapitalistisk samfunnsmodell, hvor arbeidsfolk får mer makt på jobben og også kan styrke velferdsstaten. Så sa statsråd Tonje Brenna at vi må sørge for at barnehagene ikke drives av profitt, men av et ønske om å drive gode barnehager, og det er helt riktig. Her kan ikke regjeringens løfter gjennomføres med et barnehageforlik 2.0 med de borgerlige. Her må venstresiden i Stortinget sikre en ny retning. Så en stemmeforklaring: Vi i Rødt er både forventningsfulle, konstruktive og utålmodige, så vi stemmer derfor for de fleste forslagene, men mot forslagene nr. 15–17, forslagene nr. 19–20 og nr. 24– 26. Rødt er for å kutte i usosiale avgifter, men vi er ikke for å bruke milliarder på å gi like mye – eller mer – til dem med luksusforbruk, som bruker dyrebar strøm til å varme opp hytteoppkjørselen, eller Jacuzzien, enn til dem som har dårlig råd, som har dårlig isolerte boliger, og hvor det virkelig kniper på kontoen når strømregningen kommer. Derfor er forslag nr. 20 feil prioritering. Men vi er for forslag nr. 21 om reduksjoner i elavgift og moms i budsjettet, så det blir mulig å sikre rettferdige avgiftskutt. Vi er altså for alle forslag som er fremmet om strakstiltak, og som Rødt gikk i spissen for med forslagene våre i forrige uke. Til slutt: I forrige periode stemte først Senterpartiet, SV, MDG og Venstre for forslaget fra Rødt om registreringsplikt for statsråder og statssekretærer som har jobbet for næringsinteresser. Deretter støttet Arbeiderpartiet, Senterpartiet, MDG og Rødt forslag fra SV om det samme, mens Venstre hoppet av i siste sving. Dette må bety at det nå er et stort stortingsflertall for å få dette på plass. Så jeg håper på støtte til forslag nr. 5 fra Rødt for å styrke folkestyret opp mot PR-bransjen og lobbykrefter og samtidig for å sikre tilliten til politikken og til de folkevalgte.