Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-11-26:
Dette er en viktig dag for Norges forsvarsevne, og jeg er veldig glad for at vi nå har kommet til enighet om helheten i langtidsplanen for forsvarssektoren, og at planen er styrket med nye tiltak i forhandlingene. Det har vært et stort arbeid med omfattende forhandlinger på Stortinget. Krevende og store beslutninger er blitt tatt. Norge har vært godt tjent med en bred enighet i de lange linjene i sikkerhets- og forsvarspolitikken, og enigheten har tjent landet vårt under ulike regjeringer og skiftende sikkerhetspolitiske forhold. Utviklingstrekkene denne regjeringen pekte på i forrige langtidsplan, treffer oss i dag med forsterket hastighet og større alvor. Sikkerhetsutfordringene er sammensatt og treffer bredt. Russland, vår store nabo i øst, blir den dimensjonerende faktoren i sikkerhetsutfordringene. Hvorfor er det sånn? Kunne vi sett dette tidligere? Vel, noen analytikere peker tilbake til Putins tale på sikkerhetskonferansen i München i 2007, der han sa at hans tillit til NATO var svekket, at han måtte ta andre grep. Senere samme år sa Russland opp rustningskontrollavtalen for konvensjonelle våpen. Konflikten i Georgia i 2008 regnes også som et startpunkt for en negativ utvikling. Det var likevel få som forutså den hurtige moderniseringen av Russlands militærmakt som startet i 2008, og som fortsetter med full styrke i dag. Den ulovlige annekteringen av Krim og destabiliseringen av Ukraina i 2014 markerer et veiskille i nyere europeisk historie. Det ble brukt militærmakt for å oppnå politiske målsettinger i Europa. I tillegg drøfter vi regelmessig Kinas fremvekst, økt stormaktsrivalisering, den teknologiske utviklingen – utfordringene og sårbarheten vi ser der. Dette er ting som påvirker hvordan vi analyserer og tolker våre nærområder. Det er 13 år siden 2007 – ikke så lenge, men det viser hvor raskt forsvars- og sikkerhetspolitikken kan endre seg. Jeg er enig med veldig mange i denne sal som sier at Norge må ha et forsvar som kan ivareta de mest krevende oppgavene uavhengig av dynamikken i de sikkerhetspolitiske utviklingstrekkene. Dette er vår forsikringspremie for å bevare trygghet og sikkerhet. Tiårene siden den kalde krigen har vist at det er enkelt og raskt å bygge ned Forsvarets struktur. Det tar imidlertid tid å bygge Forsvaret opp igjen. Med den forrige langtidsplanen startet denne regjeringen en langvarig satsing på Forsvaret. Vi tok viktige grep. Vi bedret vedlikeholdet og tilgangen på reservedeler. Vi økte øving og trening. Og vi begynte innfasingen av strategiske kapasiteter. Langtidsplanen gir en helt nødvendig økonomisk satsing på vår forsvarsevne. Det er en plan som er realistisk finansiert, bærekraftig og gjennomførbar. I dag sikrer vi at vi også i morgen har et forsvar som er i stand til å løse de mest krevende oppgavene. Regjeringen startet arbeidet med en ny langtidsplan i august 2018. I tillegg til det interne arbeidet med analyser, grunnlagsarbeid og politikkutforming har regjeringen innhentet mange eksterne innspill. Dette sikrer et godt utgangspunkt for valg og prioriteringer og har lagt til rette for en bred og åpen forsvarsdebatt. Forsvarets forskningsinstitutt leverte et forskningsbasert innspill: Hvordan styrke forsvaret av Norge? Hensikten var å vise overordnede muligheter for utvikling av Forsvaret. Forsvarssjefens fagmilitære råd ga det mest sentrale innspillet til ny langtidsplan. I mandatet beskriver regjeringen den sikkerhetspolitiske situasjonen og gir forsvarssjefen politiske prioriteringer og føringer. På bakgrunn av dette anbefalte forsvarssjefen en omfattende styrking av Forsvaret. Regjeringen har innrettet forsvarsstrukturen langs linjene i forrige langtidsplan og i tråd med prioriteringene i det fagmilitære råd. Arbeidet med ny langtidsplan har vært tett koordinert med Justis- og beredskapsdepartementets arbeid med den nye stortingsmeldingen Samfunnssikkerhet i en usikker verden. Den økende avhengigheten mellom Forsvaret og sivile sektorer og den økende kompleksiteten i trusselbildet krever at sivilt-militært samarbeid videreutvikles helhetlig. Dette arbeidet må vi bare fortsette med fremover. Jeg har reist landet rundt for å få innspill og har gjennomført flere dialogmøter. Vi har fått innspill fra næringsliv og akademia. Vi har fått innspill om personell og kompetanse fra det utvalget vi nedsatte, Svendsen-utvalget. De prioriterte tiltakene i langtidsplanen er basert nettopp på gode innspill, grundige faglige utredninger, analyser, politiske vurderinger og prioriteringer. I de nærmeste årene skal Forsvaret fase inn en rekke nye kapasiteter og gjennomføre flere oppgraderinger. Det vil øke Forsvarets operative evne og bidra til å tette gap innenfor eksisterende planverk og NATOs kapabilitetsmål for Norge. Regjeringen vil øke antall årsverk i Forsvaret og innrette økningen i tråd med anbefalingene fra det fagmilitære rådet. Regjeringen vil starte arbeidet med å bygge opp nye avdelinger, og fra 2024 vil vi starte arbeidet med å innføre nye, større materiellsystemer. For å øke evne og kapasitet til å understøtte allierte forsterkningsstyrker opprettes flere kaderavdelinger. Det vil starte omgående og pågå frem mot 2025. For å øke ildkraft og operativ evne anskaffer vi nye stridsvogner til Hæren. Innføring av langtrekkende presisjonsild vil øke denne evnen ytterligere. Sammen med opprettelsen av den fjerde manøverbataljonen i Brigade Nord, vil dette oppfylle et sentralt NATO-mål for Norge. Vi anskaffer nye ubåter på slutten av 2020, og vi etablerer en ny innsatsskvadron i Marinejegerkommandoen. I Luftforsvaret vil innføring av de nye F-35 kampflyene og P-8 maritime patruljefly ha hovedprioritet frem mot 2025. Disse strategiske kapasitetene vil være viktige for å styrke Forsvarets kampkraft i en fellesoperativ ramme. Det skal utredes ny overflatestruktur, som skal erstatte dagens overflatekampfartøy og ivareta vedvarende operativ evne etter 2030. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om dette i 2022. Vi anbefaler at Bell 412 på Rygge erstattes av en ny helikopterkapasitet fra 2024 som er tilpasset spesialstyrkene, og Stortinget har lagt på en skvadron med dedikert helikopter for Hæren som skal stasjoneres på Bardufoss. Langtidsplanen innebærer et betydelig økonomisk løft for forsvarssektoren. Regjeringen la til grunn 16,5 mrd. kr mer til Forsvaret i 2028 enn vi gjør i dag. Med endringene som har kommet gjennom behandlingen i Stortinget, plusser vi ytterligere på. Gjennom forhandlingene har vi blitt enige om å styrke planen ytterligere. Jeg er glad for at det er bred politisk enighet i Stortinget på tvers, og at regjering og opposisjon har forpliktet seg til at alle tiltakene i planen vil bli finansiert. Det er med stor glede jeg kan konstatere at det er bred enighet i denne sal om å satse på Forsvaret. Dette er et viktig og krevende arbeid å følge opp i tiden fremover. Denne langtidsplanen skal implementeres og gjennomføres. Regjeringen har forpliktet seg til å fortsette satsingen på Forsvaret, og vi forplikter oss til å gjennomføre de endringene vi debatterer her i dag. Det forplikter òg Stortinget. Vi som politikere må være uredde og ta ansvar også for gjennomføringen av planen. Dette handler om vår felles sikkerhet.