Signe Øye (Arbeiderpartiet), 1998-12-08:
Fornøyde budsjettkamerater på Stortinget, mens senterpartiordfører raser mot budsjettforliket, kan vi lese i Moss Avis fra 26. november i år. Dette er ikke noe enkeltskrik fra én enkelt ordfører i Østfold, for aldri før har vi opplevd et så unisont rop om hjelp fra Kommune-Norge. For å få sine budsjetter i balanse må skoler og barnehager legges ned, skolefritidsordningen blir mye dyrere, aktiviteten ved sykehusene må dempes og utbyggingen av eldreomsorgen reduseres til neste år i forhold til den vedtatte eldrepakka. De færreste ville ha trodd at det var dette kommunebudsjettet som skulle være «flaggskipet» i forhold til Voksenåserklæringen – et budsjett med enda mer høyrepolitikk, og som gir kommunene enda mindre penger. Det skal bli skattelettelser sentralt, men til gjengjeld blir det mange og store skatte- og avgiftsøkninger ute i kommunene. Skal velferdstilbudene reddes, må foreldrebetalingen for barnehager og skolefritidsordning økes kraftig og vann-, kloakk- og renovasjonsavgiftene må økes tilsvarende. Eldre og pleietrengende må få økte egenandeler. Alle disse økningene rammer flatt. De som har minst å rutte med fra før, må yte like mye som dem som har mest. Alle vet at det er de svakeste som sitter igjen som de største taperne. Og dette godtar en sentrumsregjering som var så opptatt av å utjevne forskjellene mellom folk da de satt i opposisjon. Nå er det skattelettelser til de rikeste som er blitt det viktigste for sentrumsregjeringen. Bondevik-regjeringen har mer enn halvert de ordinære arbeidsmarkedstiltakene, fra et gjennomsnitt i 1998 på 15 000 plasser helt ned til, etter forliket med Høyre og Fremskrittspartiet, 7 000 plasser i 1999. Arbeidsdirektoratet sier at arbeidsledigheten kan komme opp i 70 000 til neste år. Derfor mener Arbeiderpartiet at tiltaksnivået for neste år er uansvarlig lavt. Det er fortsatt 50 000 ledige som trenger skolering, arbeidstrening eller omskolering for å komme i arbeid. Bare i Østfold gikk Norsk Finpapir AS med 180 ansatte konkurs i går, og de 200 ansatte ved Moss Glassverk har fått melding om oppsigelse. Arbeidskontorene i Østfold sier de ikke vil ha noen mulighet til å gi alle disse menneskene et tilbud om omskolering. De fleste av disse er ufaglært. De trenger omskolering. Nå vil alternativet være å gå passiv og hente dagpenger. Dette er meningsløst, og det er en utrolig defensiv politikk fra Regjeringens side. Alle, samfunnet som helhet, taper på en slik politikk. Vi får flere syke, flere uføretrygdede og flere blir sosialklienter. Høyre og Fremskrittspartiet har hele tiden vært imot å bevilge penger til arbeidsmarkedstiltak. Nå har sentrumspartiene gitt etter for presset. Det synes vi i Arbeiderpartiet er trist. Enslige forsørgere som nå er under utdanning, står i fare for å måtte slutte. Arbeidsmarkedsetaten er den største hovedaktøren i arbeidet med å få enslige forsørgere i jobb. Ta f.eks. barnepass. I dag ordnes det slik at barnepass organiseres gjennom arbeidsmarkedstiltak. Faller dette bort, slik det nå meldes at det er fare for fra arbeidskontorene, ja så faller hele prosjektet bort. Vi har 10 000 ledige ungdommer mellom 16 og 24 år. Vi har nesten 10 pst. ledighet blant innvandrere og flyktninger. Det er disse som blir taperne i forhold til budsjettet. Arbeiderpartiet tar de sterke signalene om økt ledighet på alvor. Vi øker derfor bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak med 159 mill. kr. Samtidig øker vi antall stillinger i A-etaten. Jeg vil gi ros til Regjeringen for at spesielle arbeidsmarkedstiltak videreføres på samme nivå som Stortinget bestemte i fjor. Det er meget viktig at disse tiltakene ikke svekkes. Arbeiderpartiet støtter også en utvidelse utover de 70 ASVO-plassene som er foreslått. Arbeiderpartiet mener arbeidsmarkedsbedriftenes tilbud kan være godt egnet til kvalifisering av enkelte innenfor gruppen flyktninger, psykiatriske pasienter, vanskeligstilt ungdom og eldre arbeidstakere som får problemer i det åpne arbeidsmarkedet. Selv en så forsiktig hentydning om å hjelpe de svakeste på arbeidsmarkedet våget ikke Senterpartiet og Kristelig Folkeparti å slutte seg til i komiteen. Men slik blir det når «storebror», Høyre og Fremskrittspartiet, bestemmer.