Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Regjeringen vil ta Norge trygt ut av koronakrisen ved å skape mer, inkludere flere og sikre et godt velferdstilbud til innbyggerne. For å få til det må vi gjøre det vi kan for å sikre jobb og inntekt for den enkelte og for å sikre kommunenes evne til å levere gode tjenester. God og forutsigbar kommuneøkonomi er avgjørende for at kommunene skal kunne levere de tjenestene som innbyggerne forventer og har krav på i hverdagen – trygge barnehager, en god skole, verdige omsorgstjenester, fungerende kollektivtransport og rent vann i springen, for å nevne noe. Regjeringen har gjennom snart åtte år sørget for at kommunene har handlingsrom til å levere. Siden 2013 har kommunesektorens frie inntekter blitt økt med anslagsvis 35 mrd. kr, og da tar jeg ikke med de ekstra milliardene som ble tilført i forbindelse med koronapandemien. Dette tilsvarer en årlig realvekst på 1,4 pst. I statsbudsjettet for 2021 anslo vi kommunesektorens frie inntekter til totalt 412 mrd. kr. Samlet sett er den økonomiske situasjonen i kommunesektoren god. I 2020 fikk kommunesektoren som helhet et netto driftsresultat på 3 pst. av inntektene. Hvert år siden 2015 har kommunesektoren oppnådd et driftsresultat som er bedre enn eller på høyde med TBUs anbefaling på 2 pst. Som følge av gode driftsresultater de senere årene har antall kommuner i ROBEK gått kraftig ned. Ved inngangen til juni 2021 var kun 14 kommuner registrert i ROBEK. Til sammenligning var tallet 46 i 2013. Kommunene og fylkeskommunene har jevnt over solide reserver. Ved utgangen av 2020 utgjorde disposisjonsfondene om lag 68 mrd. kr mot om lag 30 mrd. kr ved utgangen av 2013. Med dette som bakteppe må jeg si at jeg stusser litt over beskrivelsene som gis av kommuneøkonomien i denne salen. Vi har mer enn nok å være uenige om politisk om vi ikke skal prøve å finne på ting underveis. Jeg vil derfor oppfordre representantene fra opposisjonen til å ta inn over seg de faktiske tallene som vi ser i kommunesektoren. Det er en helt ærlig sak at man ønsker at kommunesektoren skal få mer penger enn det de har fått, men det å si at kommunesektoren har blitt sultefôret under denne regjeringen, det er rett og slett ikke riktig. Og jeg mener at vi bør holde oss for gode til å finne på den typen ting i en debatt som angår folks velferd. Kommunene har gjort en enestående innsats i møtet med koronapandemien. Dette handler i første rekke om smittevern og beskyttelse av utsatte grupper. Men det handler også om at de tjenestene som vi hver dag forventer av kommunene, har blitt levert under nye og svært krevende omstendigheter. Regjeringen har hele tiden vært tydelig på at kommunesektoren skal kompenseres for skattesvikt, inntektsbortfall og merutgifter i forbindelse med pandemien. Sammen med KS etablerte regjeringen derfor en arbeidsgruppe for å kartlegge de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren av pandemien. I 2020 fikk kommunesektoren om lag 18 mrd. kr i ekstrabevilgninger begrunnet i koronapandemien, hvorav 12 mrd. kr var kompensasjon for merutgifter og mindreinntekter. Basert på konklusjonen i arbeidsgruppens rapport er kommunesektoren samlet sett kompensert for de økonomiske konsekvensene av pandemien i 2020. Det er samtidig variasjoner mellom kommunene når det gjelder hvor hardt de er rammet av koronapandemien, hvor strenge tiltak de har hatt, og hvor store de økonomiske konsekvensene har vært. Derfor er en stor del av kompensasjonen gitt som skjønnsmidler. Departementet har, og vil fortsatt ha, tett kontakt med statsforvalterne om situasjonen i kommunene. I 2021 er det bevilget og foreslått mer enn 23 mrd. kr ekstra til kommunesektoren som følge av koronapandemien. Dette inkluderer 1,9 mrd. kr som er gitt som en særskilt kompensasjon for skattesvikten i 2020. Når arbeidsgruppen kommer med en ny rapport i august, vil regjeringen komme tilbake med en ny vurdering av de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren etter det. Jeg har også merket meg at en enstemmig komité ber regjeringen forlenge arbeidsgruppens mandat. Regjeringen fortsetter satsingen på kommunesektoren i 2022 med en vekst i frie inntekter på mellom 2 og 2,4 mrd. kr. Dette kommer på toppen av at skatteanslaget for 2021 er oppjustert med 3,2 mrd. kr. Disse midlene videreføres til 2022. Veksten i de frie inntektene gir kommunene handlingsrom etter at merutgifter til demografi og pensjon er dekket. Dermed legger regjeringen til rette for at kommunene kan fortsette å utvikle tjenestetilbudet til det beste for innbyggere og næringsliv, til tross for at veksten i oljeinntekter vil gå ned og antall eldre vil gå opp i årene som kommer. Det ligger an til at Stortinget vil fatte flere anmodningsvedtak til regjeringen i dag. Komiteen er bl.a. opptatt av ressurskrevende tjenester, ferjeavløsning og fylkesveier, for å nevne noe. Regjeringen vil komme tilbake til disse forslagene i statsbudsjettet for 2022.