Siri A. Meling (Høyre), 2011-02-24:
Debatten om gasskraftverk i Norge er på mange måter en diskusjon full av det mange vil oppfatte som dobbeltmoralske holdninger. Norge, som en stor energileverandør av gass til bl.a. Europa, arbeider for at landene i større grad skal ta i bruk naturgass fremfor kull ut fra et miljøperspektiv. Gass har under halvparten så store klimautslipp som kull, og det er til og med hevdet fra enkelte hold at EU kunne oppfylt sine klimaforpliktelser bare ved å legge om fra kull til gass i sin elektrisitetsforsyning. Samtidig som gass markedsføres som miljøvennlig i andre land, har vi en noe underlig debatt i Norge om etablering av gasskraftverk. Ut fra et forsyningssikkerhetsperspektiv er det fornuftig å etablere andre former for energiproduksjon enn vannkraft, noe som vil gjøre oss mindre sårbare for endringer i nedbørsmengden. Gasskraft er et slikt alternativ. I en global klimautslippssammenheng betyr det ingenting om gassen brennes i Norge eller om det skjer i et annet land. I tillegg må man ved gass som brennes i Norge, kjøpe kvoter i et felles europeisk marked. Det er i dag ingen formelle krav til CO2-rensing av gasskraftverk i Norge som er hjemlet i konsesjonsregelverket etter energiloven, eller når det gjelder utslippstillatelse etter forurensningsloven. Imidlertid er det, som forslagsstillerne påpeker, politisk bestemt av den sittende regjering at alle nye gasskraftverk skal ha CO2-rensing og deponering fra oppstart. Dette kravet gjør det ytterst vanskelig, sannsynligvis umulig, å etablere nye gasskraftverk i Norge. Et eksempel fikk vi denne uken da Industrikraft Møre la sine planer om gasskraftverk på Elnesvågen på is inntil videre fordi det ikke er kommersielt mulig å innfri myndighetenes krav om rensing fra første dag uten at staten er med og tar et økonomisk ansvar for merkostnadene ved rensing samt ansvar for infrastruktur for deponering. Høyre ønsker at nye gasskraftverk skal tilrettelegge for rensing, men vi vil ikke gi pålegg om rensing ved oppstart før denne teknologien er kommersielt tilgjengelig. Eventuelle krav om rensing før denne tid vil måtte medføre at staten tar en andel av disse merkostnadene. Dette er også en naturlig konsekvens av klimaforliket. Selv om etablering av gasskraftverk i Norge ikke vil ha noen betydning for de globale utslipp av klimagasser, vil det gjøre det mer utfordrende å nå målene i vårt nasjonale klimaforlik. Ved å tillate større utslippspunkter vil vi måtte bidra ytterligere i andre sektorer for å nå våre klimaforpliktelser frem mot 2020. Da er det etter vår mening naturlig at staten tar et ansvar for merkostnadene ved rensing samt tilrettelegger for transport og deponering av CO2. Siden regjeringens månelandingsprosjekt på Mongstad både er utsatt og forventes å ha en høy kostnadsramme, har Høyre tatt til orde for å flytte renseprosjektet ut av Mongstad og heller støtte rensing ved etablering av gasskraftverk andre steder i landet. Det kan f.eks. være prosjektet som Industrikraft Møre nå har måttet legge på is, siden de fikk avslag på sin anmodning om statlig deltagelse i dette prosjektet. Høyre mener at det ikke skal stilles strengere utslippskrav for klimagasser enn det som er vanlig for gassprodusenter i andre EØS-land. Gasskraftverk i Norge vil være underlagt det felles europeiske kvotesystemet. Utslipp av CO2 fra gasskraftverk i Norge vil derfor ikke påvirke de samlede utslipp av CO2 fra EØS-området. Grunnen til at vi ikke slutter oss til Fremskrittspartiets forslag, er at det i dag ikke er noe i lovverket som tilsier at gasskraftverk ikke kan bygges uten CO2-rensing fra oppstart. Dette er som sagt signaler som er gitt i Stoltenberg II-regjeringens politiske plattform. Jeg vil til slutt på vegne av Høyre fremme vårt forslag om at representantforslaget vedlegges protokollen.