trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-09:
Først vil jeg si at landbruket allerede gjør mye, og jeg vil igjen understreke at landbruket faktisk er den eneste næringen i Norge som har en forpliktende avtale med staten om kutt i klimautslipp. Det er viktig, og det er bra. Så har jo landbruket også sagt at man har manglet verktøy. Fordi forrige regjering ikke la noe verktøy i den verktøykassa, har denne regjeringen etter kort tid sagt at vi skal etablere Bionova, som skal være landbrukets verktøykasse, nettopp for å kunne gjennomføre viktige klimatiltak på egen gård, og ikke minst at man har en klimarådgivning som også bidrar til at bonden får hjelp til å gjøre de riktige valgene. Så regjeringen jobber nå i startfasen med å finne ut hva Bionova skal være og hvordan det skal organiseres. Jeg er veldig glad for at vi har prioritert det allerede i budsjettet nå, og det kommer til å bli et viktig arbeid framover.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-09:
Min viktigste jobb er å bidra til norsk matproduksjon og, ikke minst, også å øke selvforsyningsgraden til 50 pst., som også er et ambisiøst mål i Hurdalsplattformen. Jeg er veldig opptatt av at de klimatiltakene vi gjør, også i landbruket, ikke skal gå ut over matproduksjonen. Det er også et viktig element i denne debatten, og også – når vi nå ser situasjonen i verden – hvor viktig matproduksjonen i det enkelte land kommer til å være framover. Det må vi ikke undervurdere. Så mer norsk matproduksjon er det vi har tatt til orde for, og da kan vi ikke innføre klimatiltak som nettopp reduserer matforbruket. Så vil jo regjeringen hele tiden gjøre vurderinger. Nå har vi ikke fått de nye kostholdsrådene, men jeg er veldig klar og tydelig på at det vi gjør på klima, ikke skal gå ut over norsk matproduksjon.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Vi må forvente et høyt antall flyktninger til Norge snart. Mange av flyktningene må via asylmottak. Regjeringen må raskt sikre at tilstrekkelig kapasitet bygges opp. De senere dagene har jeg fått innspill om at driftsoperatører står klare til å oppskalere sin mottakskapasitet, men at de ikke har fått nødvendige avklaringer fra utlendingsmyndighetene og Justis- og beredskapsdepartementet. Det haster å få dette på plass. Vil regjeringen raskt sikre at det gis de nødvendige tillatelser til å begynne oppbyggingen av mottakskapasitet?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-09:
Takk for svaret. Jeg deler også gleden over at kommunene og også andre nå sier at de raskt kan oppskalere, men jeg opplever vel fortsatt at de har spørsmål knyttet til hvor mye de skal oppskalere, når de får klarsignal på om de skal oppskalere eller ikke. Statsråden sier at man raskt skal anskaffe flere mottaksplasser. Jeg lurer på hvor raskt man nå går i gang med det, og hvilket antall plasser UDI nå sørger for at det blir oppskalert med.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-09:
Jeg er helt enig i at regjeringen må forberede seg på at det vil komme et betydelig antall. Det er også bakgrunnen for at Høyre har stilt disse spørsmålene gjentatte ganger. Det er positivt at man har gått til anskaffelse av 8 000, men jeg tror nok det er nødvendig at regjeringen ser på om man klarer å oppskalere enda mer, enda raskere. Når statsråden sier at det er 8 000 plasser, lurer jeg på innenfor hvilken tidshorisont man klarer å oppskalere til de 8 000 plassene. I det forrige svaret sa statsråden at man snarlig skulle lyse ut nye konkurranser. Da er mitt spørsmål: Når skal disse konkurransene lyses ut, og innenfor hvilken tidshorisont er oppbyggingen av disse plassene?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-09:
Regjeringen er i full gang med å bygge opp mottakskapasiteten til å ta imot flyktninger fra Ukraina. Vi skal møte de menneskene som har mistet sine hjem, med varme og omsorg, og vi skal også gjøre det på en ansvarlig måte og legge til rette for at den praktiske hverdagen som både flyktningene og folk rundt i Norge vil møte, går så godt som mulig framover. Den grusomme invasjonen av Ukraina har allerede ført til at over to millioner mennesker har forlatt landet. Det er også grunn til å tro at det tallet kommer til å øke betraktelig. Selv om vi antar at de fleste vil flykte til Ukrainas naboland, som er det mønsteret vi ser så langt, må vi også forvente at det vil bli en betydelig økning i ankomstene til Norge i tiden framover. Regjeringen følger den utviklingen tett, og vi er opptatt av å ha god beredskap for å innkvartere asylsøkere som kommer til Norge. Det operative ansvaret for innkvartering ligger hos Utlendingsdirektoratet. For å sikre at UDI er best mulig forberedt til å håndtere et større antall asylsøkere, ba jeg kort tid etter at krigen brøt ut om at UDI skulle sette i gang arbeidet med å anskaffe ytterligere mottakskapasitet. Det har vært helt nødvendig for å tilpasse til dagens situasjon, hvor ankomsttallene til Norge allerede har økt, og vi må ha en beredskap for en større økning i tiden som kommer. Nå som vi går i gang med oppskaleringen, er det også viktig å si at antallet mottaksplasser ikke nødvendigvis vil være det samme som antallet flyktninger vi mottar. Vi ser også på andre ting, som direktebosetting og innkvartering i private hjem. UDI benytter nå eksisterende rammeavtaler som gjør det mulig raskt å anskaffe nye mottak. I tillegg har det de siste dagene oppstått akutte behov for å få mottaksplasser raskt, og UDI har gjennomført hurtige prosesser knyttet til det. Det har allerede vært utlyst en konkurranse for et stort antall ytterligere akuttinnkvarteringsplasser, og UDI er også i en prosess med snarlig å lyse ut ytterligere konkurranser. Det er godt å se at UDI opplever en stor velvilje i markedet, fra både leverandører av mottak, kommuner, hoteller og andre som har tilgjengelig og egnet bygningsmasse. Regjeringen har besluttet å innføre en ordning med midlertidig kollektiv beskyttelse i Norge som vil gjøre oss bedre i stand til å håndtere en massefluktsituasjon, når det kommer til både saksbehandling og mottakskapasitet. Det vil bidra til korte opphold i asylmottak, fordi ukrainere som omfattes av ordningen, vil kunne få oppholdstillatelse raskt og dermed også kunne bosettes. Det er godt å se at kommunene er på tilbudssiden, og Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, som ligger under Arbeids- og inkluderingsdepartementet, skal kartlegge bosettingskapasitet i alle kommunene i landet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-09:
Vi har gått i gang med det for lenge siden. Den første runden med konkurranse på mottaksplasser har jo allerede vært, den er avsluttet, og i den runden ble det anskaffet 8 000 plasser. Det kommer også til å bli utlyst flere konkurranser. Vi følger som sagt situasjonen nøye, for situasjonen knyttet til migrasjonsstrømmene er fortsatt i bevegelse. Det kan fortsatt være flere mennesker som flykter fra Ukraina. Det er sannsynlig med den utviklingen vi ser der. Vi må forberede oss på at det kan bli ulike scenarioer også for Norges del. Vi kan se for oss et scenario der det kommer et betydelig stort antall til Norge, og vi må være forberedt på og ta høyde for at situasjonen framover kan utvikle seg i den retningen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-09:
Det vil bli lyst ut konkurranser i løpet av de nærmeste dagene. Da representanten stilte spørsmålet sitt, som var forrige torsdag, så situasjonen helt annerledes ut. Regjeringen har jobbet masse med dette gjennom helgen, gjennom denne uken, de tre dagene som har gått av denne uken. Det skjer en økning hver dag når det gjelder dette. Det er også mange spørsmål der vi jobber med å finne gode innretninger, f.eks. hvordan private hjem kan være en del av beredskapen for å kunne ta imot et potensielt veldig stort antall flyktninger. Så har jeg forståelse for at det er mange spørsmål om det konkrete. Vi skal være veldig forsiktige med å tallfeste noen potensielle scenarioer for Norge, av gode grunner, og vi forbereder oss på å håndtere dem som reiser til Norge.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
På vegne av representantene Audun Lysbakken, Kirsti Bergstø, Lars Haltbrekken, Andreas Sjalg Unneland og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om skatteplikt ved utflytting fra Norge.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-22:
I lys av de høye strømprisene har jeg gleden av å sette fram et forslag på vegne av representantene Dag-Inge Ulstein, Olaug Vervik Bollestad og meg selv om å frita husholdningene fra nettleie, som jo slår særlig hardt ut for dem som har lave og også vanlige inntekter.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Covid-19-vaksiner, legemidler og medisinsk utstyr bør gjøres tilgjengelig for alle, også lav- og mellominntektsland. På det punktet er jeg enig med representantene. Nå er hovedfokus på krigen i Ukraina, men vi må ikke glemme at covid-19-pandemien er den verste helsekrisa i vår levetid, med alvorlige sosiale og økonomiske konsekvenser. Det har også vist hvor sårbare land er i møte med globale helsekriser, og internasjonalt samarbeid er helt avgjørende for håndteringen. Regjeringa var raskt ute etter regjeringsskiftet med å justere Norges posisjon i dette spørsmålet, og Norge støtter et unntak fra TRIPS-avtalen for patenter på covid-19-vaksiner. Så til spørsmålet om vi bør gå inn for et kompromiss eller ikke. For meg handler solidaritet om å få gjennomslag for noe. Det blir altså ikke noe vedtak i WTO uten at det er enstemmig, altså et kompromiss. Det å fremme et primærstandpunkt og gå ned med flagget til topps synes jeg ikke bidrar til framgang i dette spørsmålet, for vedtak i WTO krever enstemmighet, og debattene i Genève det siste året viser at det brede forslaget ikke kan oppnå konsensus. Det gjelder både produktomfang, varighet og bestemmelser i TRIPS-avtalen. Patenter på vaksiner og legemidler mot covid-19 er sentralt i debatten, og vi må jobbe ut fra det som er utgangspunktet, det som er realiteten, det som er verden slik den faktisk er. Norge vil lytte til alle argumenter for å bringe oss framover i forhandlingene, og vi deltar i videre forhandlinger med en pragmatisk holdning for å få en rask avklaring. Debatten til nå har vært for polarisert, og da blir det ingen endring. Det er dette som er Norges holdning. Norge har også lederskap i det internasjonale samarbeidet for covid-19-vaksiner, sammen med Sør-Afrika, og vi har bidratt med 6,5 mrd. kr til ACT-A og 2 mrd. kr for 2022. Norge deler i tillegg vaksinedoser gjennom vaksinesamarbeidet COVAX. COVAX har levert 1,4 milliarder vaksinedoser så langt, og de planlegger å levere ytterligere 900 millioner doser i løpet av første halvår 2022. COVAX har også levert 80 pst. av vaksinedosene i lavinntektsland. Samtidig deler jeg vurderingen av at vaksinetilgangen er svært ulik. Den største utfordringen i 2020 er nå utrullingsapparatet på landnivå. Produksjonskapasiteten er ikke lenger hovedhinder for likeverdig tilgang til covid-19-vaksiner.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Ja, jeg er nok uenig i det som er SVs tilnærming i denne saken, at det viktigste er å flagge sitt standpunkt. Norge har en veldig sterk posisjon i WTO. Vi står utenfor EU, vi har mulighet til å bygge bro, vi har et veldig godt forhold til veldig mange av de andre landene, og vi har et veldig godt forhold til Sør-Afrika. Jeg mener at det som kan bringe arbeidet framover i denne saken og hindre at situasjonen er fastlåst, er nettopp et land som Norge, som bidrar til kompromiss. Hvis det ikke er et kompromiss, blir det ingen løsning. Kompromiss er ikke uttrykk for at en er feig på noen som helst slags måte. Et kompromiss er selve grunnlaget for å få til endringer. Jeg mener at SVs standpunkt ikke hadde brakt oss noe nærmere – snarere lenger fra – et resultat i denne saken. Norge tar et lederansvar fordi vi blir lyttet til fra flere, og vårt forhold til veldig mange av de minst utviklede landene har gitt oss denne lederposisjonen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Ja, Norge tar et veldig stort ansvar, men nå er jo mye av forhandlingene overført til en gruppe hvor uenighetene er størst, nemlig India, Sør-Afrika, EU og USA. Vi kan på sett og vis ikke hoppe inn i denne gruppen, men utenfra kan vi si veldig klart og utålmodig at vi ønsker en rask løsning, for det er det som har vært problemet i denne saken. Problemet har ikke vært mangel på lanserte primærstandpunkter. Problemet har vært, slik det veldig ofte er i Verdens handelsorganisasjon, vilje til å inngå kompromisser for å få til resultater. Det er min grunnleggende utenrikspolitiske tilnærming at det som er det viktigste, er å få til resultater. På dette området har det tatt altfor lang tid.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Svaret på det er nei. Det som det internasjonale samfunnet har bidratt med, er ikke tilstrekkelig på noen som helst slags måte, men vi har bidratt så langt vi har kunnet fra norsk side. Norge har bidratt med finansiering i utstrakt grad, og vi har tatt en lederrolle sammen med veldig mange fattige land. Vi er blant dem som bidrar, men det internasjonale samfunnet har ikke vist seg tilstrekkelig i møte med denne pandemien. Det har vi sett resultatet av. Pandemien er fortsatt veldig virksom på mange av de fattigste kontinentene, hvor også graden av vaksinasjon er lav. Det er først og fremst utrullingskapasiteten som er hovedproblemet nå, men jeg har liten tro på det å stille seg på en side i internasjonale organisasjoner og si «take it or leave it». Det tjener ingen på, spesielt ikke WTO.
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-03-22:
Ulike varianter av representantforslaget vi behandler i dag, har tidligere vært fremmet, og det er ikke underlig. Pandemien har hatt enorm påvirkning på livene våre. Selv om vi nå er i ferd med å legge deler av pandemien bak oss, er det for tidlig å erklære den som et tilbakelagt kapittel. I tillegg er det viktig at vi trekker lærdommer av pandemien og dermed blir bedre rustet for å møte neste smittsomme virus eller annen sykdom. Overordnet sett har lærdommen vi må trekke vært at en pandemi ikke er avsluttet et sted før den er slått ned alle steder. På dette grunnlaget er det ikke vanskelig å forstå motivasjonen bak det foreliggende representantforslaget, som etterlyser tiltak for å øke den globale tilgangen på vaksiner, medisiner, medisinsk utstyr og medisinsk teknologi i kampen mot covid-19. Vi går inn for å avvise forslaget, og jeg vil redegjøre for hvorfor komiteens flertall gjør det. Forslagsstillerne gjør rett i å påpeke en global skjevfordeling av vaksiner og medisiner mot covid-19. Vi har også sett nye mutasjoner og utbrudd av viruset som følge av at det ikke er slått ned i tilstrekkelig grad overalt. Det er viktig å understreke at Norge har tatt en lederrolle i initiativ for å sørge for en jevnere fordeling av vaksiner, helt siden pandemien først brøt ut. Dette har vi gjort gjennom både vaksinesamarbeidet COVAX og det internasjonale samarbeidet i covid-19-responsen, The Access to COVID-19 Tools Accelerator, ACT-A, hvor Norge sammen med Sør-Afrika er ledere. Vi er godt kjent med forslaget fremmet i WTO av India og Sør-Afrika om unntak for visse bestemmelser om handelsrelaterte sider ved immaterielle rettigheter i TRIPS-avtalen. Dette initiativet har stått sentralt i representantforslaget vi behandler nå. Utfordringene med dette initiativet er at det er for vidtgående. Det risikerer å forårsake redusert forskning på og utvikling av legemidler og medisinsk utstyr. Dette kan skje fordi insentivene for å produsere blir borte. Det er ikke heldig. En av de sentrale lærdommene fra denne pandemien er hvor hurtig legemiddelselskapene var i stand til å utvikle og produsere effektive vaksiner. Jeg vil gjerne vise til hva The Economist skrev på lederplass 19. februar 2022. Her ble det overbevisende argumentert for at det i første omgang er produksjonskapasiteten i fattigere land som forhindrer omfattende distribusjon av vaksiner der, ikke rammene for den internasjonale handelen. Det viktigste bidraget fra Norge i kampen mot covid-19 globalt er tiltak som medfører økt distribusjon av vaksiner og medisinsk utstyr. I denne sammenhengen vil jeg gjerne understreke at det var under regjeringen Solberg at vi mobiliserte sterkt for politisk og økonomisk støtte gjennom nevnte ACT-A og vaksinepilaren COVAX. For vår del er det viktig at den nye regjeringen opprettholder dette arbeidet og fortsetter det viktige sporet vi igangsatte. Det er nettopp det vi ser at regjeringen gjør, og slik sett har flertallet gått inn for å avvise forslaget, men erkjenner også fullt ut at denne typen forslag kommer til debatt, for en pandemi er ut fra sin definisjon verdensomspennende og kan sånn sett ikke løses nasjonalt.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-03-22:
Jeg vil takke saksordføreren for en grundig redegjørelse om saken, men vil bare presisere – eller kanskje forsterke – noen få poeng. Representantene løfter et særdeles viktig tema, og vi i Senterpartiet er enig i at covid-19-vaksiner, legemidler og medisinsk utstyr bør gjøres tilgjengelig for alle. Det er en komplisert sak, men målsettingene må være krystallklare. I vår regjeringsplattform slår regjeringen fast at den vil være med på å bekjempe smittsomme sykdommer. Dette skal gjøres ved å «bidra til finansiering, utvikling og likeverdig fordeling av vaksiner og annen helseteknologi som markedet ikke leverer alene.» Norge støtter det internasjonale initiativet for å sikre global tilgang til og effektiv distribusjon av covid-19-vaksiner. Sammen med Sør-Afrika spiller Norge en aktiv rolle som medleder for fasiliteringsrådet i The Access to Covid-19 Tools Accelerator, ACT-A, for å mobilisere andre land til å bidra med sin andel. Norge har også innfridd løftet om å dele fem millioner vaksinedoser med det internasjonale vaksinesamarbeidet, COVAX og jobber samtidig for at flere rike land skal dele vaksiner med utviklingsland. Denne pandemien er avhengig av internasjonalt samarbeid, og vi må finne gode løsninger multilateralt. Det er svært viktig også når vi er i en situasjon hvor pandemien har et annet fokus i vårt eget land. Diskusjonen om TRIPS-unntaket har vært fastlåst i over ett år. I dette innebærer det å finne fram til et kompromiss som har mulighet til å oppnå konsensus og dermed bidra til global vaksinerettferdighet. Forslaget fra Sør-Afrika og India er svært omfattende og hadde, som det er sagt tidligere her, ingen mulighet til å bli vedtatt. Da diskusjonen i WTO om et unntak fra TRIPS-avtalen per i dag er fastlåst, mener regjeringen at unntak for patenter på vaksiner er et godt utgangspunkt for å finne enighet. Jeg tror det er en klok vurdering av vår regjering. Med dette støtter Norge internasjonale initiativ for å sikre global tilgang til og effektiv distribusjon av covid-19-vaksiner. Viktigheten av å finne gode løsninger multilateralt i møte med covid-19-pandemien må også påpekes. Det skjer ved å åpne opp for at Norge kan støtte et begrenset unntak fra WTOs avtale om de immaterielle rettighetene. Det er også svært viktig for å finne en løsning på et problem som er ganske utfordrende. Unntaket bør begrenses til patent på vaksiner og medisiner mot covid-19. Senterpartiet støtter regjeringen i å jobbe for et kompromiss, slik regjeringen har sagt at de vil.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-03-22:
Jeg viser til representantforslaget fra stortingsrepresentantene Silje Hjemdal, Terje Halleland Himanshu Gulati og Roy Steffensen om at Flyhistorisk Museum Sola får overta F-16. Representantene fremmer følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen sørge for at Forsvarsmateriell går i dialog med Flyhistorisk Museum Sola med sikte på overtakelse av flytypen F-16 til sin utstilling.» Museet på Sola ble startet i 1983 av en gruppe lokale entusiaster som vi i og for seg ser over hele landet når det gjelder akkurat det å ivareta historien vi har rundt våre fly. Museet fikk tillatelse til å ta i bruk den gamle tyske hangaren ved Sola Sjø, og samlingen har etter hvert gradvis blitt bygd opp. Denne hangaren blir også benyttet av flyfaglinjen ved Sola videregående skole, som er en veldig god kombinasjon når det gjelder denne type arbeid. Flyhistorisk Museum Sola har per i dag en omfattende flysamling som består av 56 fly, hvorav nærmere 40 er utstilt og lokalisert i denne verneverdige hangaren ved Sola Sjø. Flyhistorisk Museum Sola er det eneste museet i landet som har en samling som omfatter alle jetjagere Luftforsvaret har operert fram til innføringen av F-16. Det er i seg selv meget imponerende. Det vil være noen fly som ikke er interessante for kjøpere som operative jagerfly. Det er viktig å presisere at F-16 ennå i høyeste grad er et operativt jagerfly. De som ikke blir solgt, vurderer forsvarssektoren bruken av. Det er allerede planlagt med to fly til Forsvarets museer, hvor et vil bli utstilt på flysamlingen på Gardermoen og et på Norsk Luftfartsmuseum i Bodø. Det er viktig at komiteen gjør oppmerksom på at det vil være noen maskiner som ikke selges, og som kan brukes til eksempelvis opplærings- og museumsformål, som jeg har sagt. Komiteen er også av den oppfatning at Flyhistorisk Museum Sola er en av flere gode formidlere av vår flyhistorie. Samtidig gjør komiteen også oppmerksom på at det er flere som er interessert i disse flyene. Det påpekes, som tidligere nevnt, at det er mange interessenter, og Forsvarsmateriell er fortsatt i prosess med å avhende F-16-systemet, og de identifiserer fortløpende salgspotensialet til hvert enkelt fly. Det må gjøres en helhetlig vurdering av alle søknadene før de kan besvares. Til slutt vil jeg bare gjenta at museet på Flyhistorisk Museum Sola er en god formidler av vår flyhistorie. Selv om flertallet i innstillingen sier at forslaget ikke bør vedtas, er fortsatt museet på Sola selvfølgelig en aktuell part som på et senere tidspunkt kan bli aktuell for F-16-fly, vil jeg anta.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Kva skal til for å få til eit kompromiss, og kva skal til for å få til eit godt kompromiss som faktisk kan fungera i kampen mot covid-pandemien? Sånn eg ser det, er det inga motsetning mellom det å flagga eit primærstandpunkt og det å godta noko som er betre enn ingenting. Er utanriksministeren ueinig i det?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Eg merkar meg at utanriksministeren meiner at det er ei motsetning mellom å flagga eit primærstandpunkt og ta stilling til ei sak, og det å vera med på å støtta opp under det som kan bli eit resultat som då står eit stykke vekk frå primærstandpunktet. SV er ueinig i ei sånn tilnærming og meiner at det ikkje er noka motsetning mellom det å seia meininga si og det å kunna inngå eit kompromiss på eit seinare tidspunkt. Gjeve den situasjonen vi står i no, med eit avtaleutkast som ikkje er det som trengst for å kunna kjempa ned pandemien effektivt, fordi det bl.a. ikkje gjev tilgang på teknologi for medisinar og testutstyr, vil Noreg ta ein meir aktiv rolle i den vidare diskusjonen og ta initiativ til eller støtta vidare forhandlingar med dette som utgangspunkt?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Det ser ut som me ikkje blir einige om kva det er som kan bringa verda framover, og at det å ta eit standpunkt og flagga eit standpunkt kan spela ei rolle i det. For meg er det ikkje det same som eventuelt å godta eit kompromiss som ligg der. Mitt neste spørsmål til utanriksministeren blir då: Meiner utanriksministeren at det som nå ligg på bordet, det avtaleutkastet som enno ikkje er vedteke i WTO, er tilstrekkeleg for å kunna kjempa ned pandemien?
Seher Aydar (Rødt), 2022-03-22:
Ingen er trygge før alle er trygge. Det har vi sett ganske tydelig. Et virus, en mutasjon som oppstår i Storbritannia, i India eller i Sør-Afrika i dag, kommer til å dukke opp hos oss i morgen. Tidlig i pandemien så man hvor skjevt vaksinene ble fordelt. Da advarte også forskerne om at mutasjoner vil oppstå i områder med lav vaksinasjonsgrad, og det er akkurat det vi nå har sett skje. Vi lever ikke i en verden der vi kan sørge for oss selv og tro at det er nok. Det er ikke bare for vår egen sikkerhet vi skal sikre vaksiner. Det handler også om solidaritet. Mens vi setter tredje dose på våre friske ungdommer, står helsearbeidere og utsatte grupper i utviklingsland uten. Mens vi gleder oss over gjenåpning, er noen afrikanske land knapt kommet i gang med vaksiner. I Burundi var ingen fullvaksinert ved årsskiftet, mens bare 0,1 pst. av Kongos 90 millioner innbyggere var fullvaksinert. Det viser tall fra WHO. Under pandemien har størstedelen av dosene av vaksiner som Moderna og Pfizer/BioNTech, blitt sendt til rike land. Millioner av doser som var lovet til lav- og mellominntektsland, har blitt forsinket. Bare 9,6 pst. av Afrikas nærmere 1,2 milliarder innbyggere er fullvaksinert ved årsskiftet. Det er en urettferdighet vi ikke kan se på. Rødt støtter derfor initiativ til å produsere vaksiner i utviklingsland gjennom teknologioverføring. Det vil også gjøre disse landene mer selvstendige og la dem bidra til den globale motstandsdyktigheten mot covid-19. Vi kan ikke ofre helsen til store deler av jordas befolkning for å beskytte legemiddelgigantenes profittjag. Vi må faktisk sette menneskeliv og helse foran profitt. Dagens vaksiner og medisiner mot covid-19 er utviklet i en dugnad av offentlige forskere og finansiering, og med offentlig testkoordinering og finansiering. Det som i dag bidrar til å motvirke pandemien, er et fellesgode. Påstanden om at et unntak fra immaterielle rettigheter for å bekjempe pandemien vil hindre innovasjon, har ikke grunnlag i hvordan det faktisk fungerer i dag. Det koster et amerikansk legemiddelfirma i snitt 1,8 mrd. dollar å utvikle et nytt legemiddel, mens de tjener i snitt over 18 mrd. dollar per legemiddel. Altså er inntektene ti ganger høyere enn utviklingskostnadene. Midt i covid-pandemien brukte syv av de ti største legemiddelselskapene i USA mer på salg og markedsføring enn på forskning og utvikling. Kongressen i USA fant i en rapport i juli at de 14 største legemiddelselskapene brukte 57 mrd. dollar mer på utbytte og kjøp av egne aksjer enn på forskning i perioden fra 2016 til 2020. Det er realiteten. Da skulle det egentlig bare mangle at Norge, som ønsker å være et solidarisk land, er det i praksis. Forslaget fra India og Sør-Afrika er avgrenset til å motarbeide pandemien, og det er jeg ganske sikker på at vi i utgangspunktet har et felles ønske om. Da bør vi også støtte det forslaget.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-03-22:
Jeg vil takke forslagsstillerne for å ta opp et viktig tema: hvordan vi kan få en mer rettferdig fordeling av vaksiner internasjonalt. En mer rettferdig fordeling er både det riktige og det kloke å gjøre i denne situasjonen. Den ulikheten vi ser, er tvers igjennom usolidarisk. Det øker faren for nye farlige mutasjoner, og det forlenger de dramatiske økonomiske og sosiale konsekvensene av pandemien. Vi i Kristelig Folkeparti vil fortsatt jobbe for at Norge skal bidra mer internasjonalt i denne saken, i WTO, med nye initiativ for å få en bedre framtidig global helseberedskap, og gjennom investeringer, både innenfor og utenfor bistandsbudsjettet. Samtidig er det åpenbart at Norge tidlig tok ansvar i denne krisen og har bidratt mye. Vårt utviklingsarbeid ble omstilt for å møte pandemien, og sammen med Sør-Afrika tok Norge på seg å lede det viktigste internasjonale samarbeidet for å bekjempe covid-19 gjennom ACT-A. Vi bidro også – og bidrar videre – med viderefordeling og finansiering av vaksinedoser. Noe av det andre som Norge har lagt vekt på i det politiske arbeidet, gjennom både ACT-A, WHO og WTO, er å få en dialog med andre land om de forslagene som kom på banen, og også å øve press på legemiddelindustrien. Norge jobber for å øke produksjonskapasitet, sikre lave priser og få til mer solidariske løsninger. Jeg vet ikke hvor mange ganger vi hørt, både i salen her og ellers, ordene «ingen er trygge før alle er trygge». Det er ikke bare ord, det er både sant og viktig ikke å glemme. Selv om vi nå opplever at pandemien er over, er ikke det tilfellet. Nye virusvarianter er en trussel mot både global helsesikkerhet, internasjonal handel og økonomi og i siste instans også en sikkerhetspolitisk trussel. Retten til helse er en menneskerettighet, og uten tilgang til vaksiner og andre nødvendige helsetjenester fratas mennesker retten til helse. Å sikre likeverdig tilgang er avgjørende for å forebygge og behandle sykdom og unngå negative økonomiske effekter av pandemien. De økonomiske effektene av covid-19 rammet de fattigste og mest utsatte landene aller hardest. I WTO har både denne og den forrige regjeringen tatt på seg jobben med å arbeide for konsensus om en løsning. Det mener jeg er viktig. Et godt forslag er et forslag som kan presse fram en enighet som faktisk kan endre situasjonen på bakken. Derfor vil Kristelig Folkeparti stemme mot forslag nr. 1 og for forslagene nr. 2 og 3.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Selv om koronapandemien akkurat nå begynner å virke litt fjern for oss, både fordi situasjonen i verden er som den er, og fordi pandemien snart ser ut til endelig å være over i Norge, er pandemien i hele verden på ingen måte over. Det har blitt sagt at korona er et forstørrelsesglass på forskjellene mellom folk. Det har det vært i Norge, men framfor alt har det vært det internasjonalt, og tydeligst har vi kanskje sett det i fordelingen av vaksiner. Lenge var hovedutfordringen at det ikke var nok produksjon av vaksiner. I dag er problemet at vi ikke får vaksinene ut dit folk bor. Dagens regjering tar et internasjonalt lederansvar for å skaffe nok vaksiner til alle. Statsminister Jonas Gahr Støre har sammen med Sør-Afrikas president tatt lederskapet i organisasjonen ACT-A. I januar lanserte han, sammen med FNs generalsekretær Guterres og WHOs generaldirektør, en kampanje for å skaffe nesten 17 mrd. dollar innen juni 2022. Vi oppfordrer alle ledere fra verdens rike land til å bidra. Norge ga i desember 2 mrd. kr ekstra til dette viktige arbeidet. Norge arbeider også innenfor WTO for et kompromiss som kan fjerne patenter på covid-19-vaksiner. Det ble tidlig signalisert fra den nye regjeringen etter at vi vant valget i september. Hvorfor er det viktig med et kompromiss? Hadde det ikke vært bedre om Norge kunne være det landet som gikk lengst? Sannheten er at vi ikke får til noen ting uten enighet. Derfor er det mest radikale å gå inn for et kompromiss, for det er da vi kan få til forandring for folk. Det å være ren og rank i denne saken løser ingenting. Det som løser noe, er å mobilisere andre land til å jobbe for enighet. Skal man få til noe, er det et kompromiss som må til. Det har kommet signaler om at det kan være mulig å få til noe, så jeg ønsker regjeringen lykke til med det viktige arbeidet for å skaffe nok vaksiner til alle.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Eg følgde debatten frå kontoret og tenkte at dette er ein debatt eg må ta ordet i, for eg synest ein må gi regjeringa kred for å vere kreativ i forklaringa si på kvifor ein ikkje har løfta primærstandpunktet sitt. Eg hugsar veldig godt tilbake til da Gro Harlem Brundtland hamra laus på spesielt USA, men sjølvsagt også Sveits, Storbritannia, dei store legemiddelprodusentlanda, som ønskte å blokkere utrulling eller patentfritak i møte med store sjukdomar som spende seg over heile verda – hiv, aids osv. Det var aldri noko tvil om at Noreg var villig til å strekkje seg til kompromiss når det kom til stykket. Det som er historisk nytt i denne saka, er to ting: For det første har USA plutseleg opna for ein avgrensa tilgang til patentfritak. Det er veldig interessant frå eit land som har ein stor legemiddelindustri. Veldig mange av desse vaksinane, medisinane og testutstyret osv. har produsentane sine i USA. Det andre nye er at Noreg har gått bort frå ei lang linje i norsk politikk som har handla om å gå inn for patentfritak i ei avgrensa tid på la oss seie 5 år, for å handtere og hjelpe verda med å komme seg gjennom ein pandemi, i dette tilfellet. Det er det nye. Berre for å ta eit eksempel: Baricitinib, som er ein medisin som gjer at ein kan få ein mykje betre utvikling på sjukdomen i løpet av 14 dagar, kostar 7 amerikanske dollar dersom ein produserer han lokalt, i dette tilfellet i India. Dersom ein skulle gjort dette gjennom innehavaren av patentretten, ville det kosta over 1 000 amerikanske dollar. Det er den differansen som skaper problem. For meg er dette ein ubegripeleg norsk posisjon, for viss poenget her er å kome seg gjennom ein pandemi, må målet vere å få ut både medisinar, vaksinar og testutstyr raskast mogleg, og det finst lokal produksjonskapasitet som kan gjere dette mogleg. Det gjer at ikkje enkelte land blir sperra ute frå avtalar, ved at patentrettar varer i fleire tiår, osv. Regjeringa vel altså å gå rett på sitt eigentlege primærstandpunkt, og det er ei avgrensa patentfritaksordning som gjeld berre vaksinar og ikkje alt det andre som skal til for å løyse problemet. Eg må seie at etter denne runden med spørsmål aner eg ikkje kva dei norske interessene er i dette spørsmålet. Er det nokon som kan forklare meg det? Kan statsråden kome opp og forklare heilt ærleg kva som eigentleg er Noregs interesser i denne saka? Det er for meg ubegripeleg kvifor ein har brote ei linje frå Brundtland til i dag.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Vi er i ein ekstraordinær situasjon som kan vare mykje lenger enn vi håpar. Dette er ein situasjon som legg press på alle delar av det norske samfunnet. Spesielt sårbart i den situasjonen vi er i no, er norsk jordbruk, der stort sett alt av innsatsfaktorar har opplevd ein veldig auke i pris. Dette var ei utvikling vi såg lenge før krigen i Ukraina var eit faktum, men som har akselerert sidan den gongen. SVs mantra i vår er: Ingen bonde å miste, ingen produksjon å tape. No har allereie våronna begynt for nokre gardsbrukarar, og våronna er like rundt hjørnet for dei aller, aller fleste. Så det er ein kritisk fase vi står i no. Da vi behandla straumstøttepakka litt tidlegare dette halvåret, blei vi einige med regjeringspartia om at regjeringa skal følgje situasjonen i norsk jordbruk nøye, og ein skal kome tilbake med tiltak dersom det er nødvendig for å sikre produksjonen og sikre at bønder ikkje går ut av yrket eller reduserer produksjonen sin som følgje av den krisa vi er i. For SVs del var det sentralt for at vi da kunne droppe gjødselforslaget vårt. Vi forventa også at regjeringa følgde situasjonen nøye og ikkje minst var aktiv dersom noko skulle vise seg å gå feil veg. I dag opplever vi at mange ikkje synest garantiane er gode nok. Derfor er utgangspunktet mitt i denne diskusjonen å følgje nøye med på kva som kjem frå regjeringa, for lojaliteten vår ligg sjølvsagt på matsikkerheita si side. Det vil vere katastrofalt dersom vi går gjennom denne våren med redusert produksjon. Det vil få langsiktige negative konsekvensar for norsk matsikkerheit i ei tid der nettopp matsikkerheit er heilt fundamental for sikkerheita til riket vårt. Grunnen til at vi ikkje ønskjer å gå inn på tilleggsforhandlingar – det var eit krav vi løfta allereie i januar – er at vi ser at sjølve forhandlingane, sjølve hovudforhandlingane i hovudavtalen mellom jordbruket og staten, er like rundt hjørnet. Så tida har på mange måtar laupt frå oss med tanke på tilleggsforhandlingar, men det betyr ikkje at det ikkje ligg eit stort ansvar på regjeringa. Med interesse vil eg følgje innlegga vidare.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Vi hadde ein straumstøtterunde før krigen – eg føler det er uendeleg lenge sidan. Da var situasjonen ein heilt annan enn det han er no. Det er sjølvsagt blitt mykje verre internasjonalt, i Europa og i Ukraina, men også for norsk landbruk. I merknadane frå Stortinget la Stortinget eit særleg ansvar på regjeringa for «om nødvendig» å fremje tiltak sånn at ein ikkje «svekker landbrukets evne til å anskaffe nødvendige innsatsfaktorer i forbindelse med vekstsesongen». No står vi like framfor våronna. Nokre er allereie i gang. Vi får i alle fall mange meldingar om at bønder ikkje har råd til å skaffe seg bl.a. gjødsel. Forbereder regjeringa nokon tiltak?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-22:
Når det gjeld det lange løpet, trur og håpar eg at SV og regjeringa er på det same arket: Vi skal byggje jordbruket opp til eit heilt anna nivå enn det vi har sett med nedbygginga dei seinare åra. Men det er spesielt med våren no. Vi kan stå i fare for å miste bønder, miste produksjon i løpet av våren. Det var difor SV, da vi gjekk inn i straumstøtteforhandlingane, peikte på at det er mange andre ting som driv opp kostnadane i jordbruket, mange andre ting som kan gjere at folk vel å gå ut av yrket – det kritiske i ein situasjon der vi mister bønder og mister produksjon. Nettopp difor er det så avgjerande med tiltak. Eg opplever korngarantien som eit tiltak der ein lover lønsemd i kornproduksjonen. Det er ein viktig lovnad å kome med. Men på gjødsel, som jo er endå meir nærliggjande, kva skjer der?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-03-22:
Luftforsvaret har en stolt historie og en sterk tradisjon for å ta vare på sin historie og formidle den på en god måte. Nå er det F-16 som er i ferd med å gå over i historien for det norske luftforsvaret, på samme måte som Thunderjet, Freedom Fighter og Starfighter tidligere har gått over i historien. I disse dager, når vi minner oss om betydningen av det transatlantiske båndet og NATO-medlemskapet, kan man jo nevne som en digresjon at Starfighter mottok man som en del av den amerikanske våpenhjelpen i 1963. F-16 har egentlig på en bemerkelsesverdig måte vært i tjeneste over mange år. Her er det mye å lære av de oppgraderingsprogrammene og det gode vedlikeholdet som Luftforsvaret skjøtter sitt materiell med. F-16 er jo, som Fasteraune sa, ikke gått ut på dato, det er andre nasjoner som ønsker å kjøpe dette flyet. Men til slutt, for Norges del: Romania ønsker å kjøpe 44 av disse flyene, er det vel sagt, og Draken International ønsker å kjøpe 12. Man vet ut fra tidligere salg av militært utstyr at det er behov for å selge en del tilleggsutstyr som kan brukes som deleutstyr til de militære kapasitetene som skal inn i operativ drift. Her er vi egentlig ved kjernen i dette spørsmålet. Det kan være behov for å selge noen ekstra fly, slik at de som kjøper fly som skal inn i operativ tjeneste, har tilgang på fly som kan brukes til deleformål. Derfor er det litt tidlig på nåværende tidspunkt å konkludere om man har fly til overs som kan brukes til museumsformål, utover de to flyene som er tenkt tatt hånd om av flymuseet i Bodø og flymuseet på Gardermoen. Fra Høyres side og for så vidt fra flertallet i komiteens side støtter man regjeringens anbefaling i dette spørsmålet. Det er litt for tidlig på nåværende tidspunkt å se om man har flere fly å avse til museale formål. Det står ikke på viljen til å se om dette kan la seg gjøre, men man må se hva man har å rutte med når man har landet de kommersielle avtalene for salg til de to kontraktspartnerne som jeg nevnte.
May Helen Hetland Ervik (Fremskrittspartiet), 2022-03-22:
Dette er en viktig sak i et historisk perspektiv. Det er en viktig sak for flyhistorien, og det er en viktig sak for historien til Luftforsvaret. Ved Flyhistorisk Museum Sola er det i dag over 30 fly som er stilt ut. Museet har både tyske og norske fly som ble brukt under annen verdenskrig. I tillegg har de modeller av alle de jetjagerne, som det ble sagt fra talerstolen tidligere i dag, som det norske luftforsvaret tidligere har operert, bortsett fra at de mangler F-16, som ble tatt ut av drift i 2021. Bodø og Oslo har fått tildelt hvert sitt F-16-fly, og vi i Fremskrittspartiet stiller oss undrende til at først regjeringen og nå flertallet i utenriks- og forsvarskomiteen ikke vil ta standpunkt og la Flyhistorisk Museum Sola få overta et av F-16-flyene. Vi mener det er spesielt også ut fra at Senterpartiets parlamentariske nestleder, Geir Pollestad, overfor Stavanger Aftenblad har vært veldig tydelig på at dette skal vi løse. Hvis man mener noe med det man sier, bør det være en enkel sak å støtte dette representantforslaget og be regjeringen sørge for at Forsvarsmateriell går i dialog med Flyhistorisk Museum Sola med sikte på overtakelse av flytypen F-16 til sin utstilling.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-03-22:
Avhendingen av F-16-systemet er det største avhendingsprosjektet i forsvarssektoren av sitt slag, med betydelige inntekter til Forsvaret. Prosjektet har pågått i over to år, og det nærmer seg nå kontraktsinngåelse for salg av de fleste flyene. Blant annet ga det rumenske parlamentet i desember tilslutning til en anskaffelse av 32 norske F-16-jagerfly. Det er veldig bra at Romania som NATO-alliert med sin geografiske lokasjon øst i Europa kan ha nytte av F-16-flyene i flere år framover. Så vil det også være noen fly som ikke er interessante for kjøpere som operative jagerfly. Disse vurderer forsvarssektoren bruken av. Vi har mottatt søknader fra forskjellige aktører som ønsker å overta fly til eksempelvis museums- og undervisningsformål. Det er allerede planlagt med to fly til Forsvarets museer, hvorav ett vil bli utstilt på flysamlingen på Gardermoen og ett på Norsk Luftfartsmuseum i Bodø. Det er altså ikke Bodø og Oslo som får disse flyene, det er Forsvarets museer. Derfor er det tatt beslutning om disse to. Jeg er av den oppfatning at Flyhistorisk Museum Sola er en veldig god formidler av vår flyhistorie og utvilsomt vil være en sterk kandidat til å få overta ett av flyene. Imidlertid finnes det som nevnt mange interessenter for disse flyene, og jeg mener at det må gjøres en helhetlig vurdering av alle søknader før man kan konkludere. Jeg ser det derfor ikke som hensiktsmessig at det fattes et stortingsvedtak om fordeling av ett fly til Flyhistorisk Museum Sola. Det betyr altså ikke, som jeg har sagt, at ikke Flyhistorisk Museum Sola er en meget god og aktuell kandidat, men at det skal vurderes i en helhetlig sammenheng.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-22:
Takk til komiteen for greit samarbeid i denne saken. Rødts forslag om tilleggsforhandlinger for jordbruket er fremmet som et svar på svært høye kunstgjødselpriser, sammen med høyere priser på energi og andre råvarer, som kan gjøre det ulønnsomt for norske bønder å så matkorn våren 2002. Matkorn krever mer gjødsel enn fôrkorn, og i en produksjon der marginene allerede er små, kan høyere gjødselpriser ta vekk lønnsomheten og få bøndene til heller å produsere avlinger med mindre økonomisk risiko. Denne beslutningen må kornbøndene ta før våronna, og våronna kommer nå. Derfor var intensjonen i dette forslaget, og i tilsvarende forslag som har kommet tidligere på året, at tilleggsforhandlinger for jordbruket skulle gjennomføres tidsnok til at bøndene fikk trygghet for sin økonomiske situasjon innen våronna. Etter at dette forslaget ble fremmet, kom katastrofen i Ukraina. Den forsterker alle de faktorene som er grunnlaget for forslaget, og den forsterker det internasjonale perspektivet. Russland og Ukraina står for 25 pst. av verdens kornproduksjon. Hvis mye av dette matkornet forsvinner fra markedet, kan det få store og alvorlige internasjonale konsekvenser. Lavere tilbud og økende priser vil ramme fattige land. FN advarer nå mot global matusikkerhet. Det kan bety hungersnød og konflikter. Norge er rikt. Det vi ikke dyrker selv, kan vi på kort sikt handle på verdensmarkedet, men det vil utkonkurrere land med mindre betalingsevne og større behov. Hvor mye matkorn vi selv produserer, betyr derfor noe for vår egen langsiktige sikkerhet i en mer usikker verden. Å gi norske bønder sikkerhet for at de kan så matkorn våren 2022, er derfor langsiktig sikkerhetspolitikk. Flertallet i komiteen støtter ikke Rødts forslag, og de innstiller ikke på å vedta det. Regjeringen har gitt muntlige løfter om at jordbruksoppgjøret som kommer, vil ivareta matkornproduksjonen, men overlater til bøndene selv å ta sjansen på at løftene blir holdt. Venstre og Miljøpartiet De Grønne fremmer derfor forslag om å be regjeringen straks legge fram en sak i Stortinget som gir norske kornbønder den nødvendige bekreftelsen på lønnsomhet i matkornproduksjonen før såkornet går i jorda denne våren. Med dette ønsker jeg alle en god debatt.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-22:
Vi trenger ikke mindre matkornproduksjon, vi trenger mer. Vi trenger ikke færre bønder, vi trenger flere. Miljøpartiet De Grønne foreslo allerede i januar tilleggsforhandlinger i jordbruket for å unngå usikkerheten rundt årets våronn og matkornproduksjonen, så regjeringen har hatt god tid til å ta i bruk det virkemiddelet hvis man hadde ønsket det. Det er derfor vi er sammen med Venstre om et forslag om en garanti for at bøndene skal være helt sikre på at de tør å satse. Foreløpig har Kjersti Hoff i Norsk Bonde- og Småbrukarlags kommentar til regjeringens løfter vært: «En så rund formulering hjelper ikke når en skal i banken og be om lån eller betalingsutsettelse ved kjøp av gjødsel.» Så får vi håpe at hun føler seg tryggere nå. Vår verden gjennomgår et politisk jordskjelv. Det vi trodde var trygt og forutsigbart i går, er utrygt og uforutsigbart i dag. Når vi skal tenke matsikkerhet fra nå av, må vi tenke helhetlig matsikkerhet. Der er landbruket viktig, men Norge er en havnasjon. Vi produserer mye mer mat og mye mer protein fra havet enn vi produserer fra landbruket, men vi har ingen matsikkerhetspolitikk eller matsikkerhetsstrategi knyttet til det som er vår suverent største produksjon av spiselig sunt og godt protein. Det vi trenger nå, er en debatt om hvordan Norge skal sikre seg matforsyning og sunt og godt kosthold også i tider som vi nå står overfor, og som kan være helt annerledes enn det vi har vært vant til, til nå. Da må vi også tenke på den fisken vi fisker: Hvor blir det av den? Hvilken evne har vi til å ta den imot? Hvordan tar vi vare på den og bearbeider den? Hvordan får vi distribuert den til folk når de trenger at de kan spise den? Dette har direkte kobling til diskusjonen om landing av norske fiskefangster versus å sende dem frosne til fjerne land. Dette har kobling til arbeidsplasser på kysten, og dette er den debatten vi nå trenger, som ikke skiller mellom landbruk, matproduksjon og matsikkerhet og fiskeripolitikk, men ser det samlet. Miljøpartiet De Grønne kommer til å følge opp arbeidet for at Norge nå skal lage en helhetlig og reell matvarestrategi på grunnlag av den maten vi faktisk kan produsere her i landet.
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-03-22:
Krigen i Ukraina setter oss i en ny situasjon. Vi er blitt nødt til å tenke mer på matsikkerhet. Ukraina og Russland er blant verdens største eksportører av korn, og viktige råvarer som gjødsel kommer fra Russland. Dette uroer. Yara sier at krigen i Ukraina utfordrer hele verdens matsystem. I tillegg til høyere gjødselpriser gjør også økte strømpriser det nødvendig å finne løsninger for landbruket. Vi må opprettholde og styrke norsk matproduksjon. Matsikkerheten i Norge er ikke dårlig. Hvis vi regner inn det vi eksporterer av sjømat hver dag, kan vi dekke nesten 90 pst. av nordmenns matbehov. På mange områder produserer vi omtrent det vi trenger, slik som kjøtt og meieriprodukter. Korn, frukt og grønt bør vi produsere mer av, men vi er prisgitt norsk jordsmonn og norske værforhold. I år anslår Felleskjøpet at 72 pst. av matkornforbruket i Norge kan dekkes av norskprodusert matkorn. Men kornproduksjonen er variabel, og derfor er det også svært viktig at vi er forberedt på dårlige år, også når det går godt. Korn er en basisvare, og svikt i kornimport vil få konsekvenser for norske forbrukere. Fremskrittspartiet har fremmet et representantforslag om å styrke matsikkerheten i Norge gjennom økt matkornproduksjon som følge av krigen i Ukraina. Dette er nå til behandling i næringskomiteen, og vi håper at forslagene får tilslutning. Her foreslår vi økning i kornpris til bøndene, kompensasjon for gjødsel- og energipriser og en risikoavlastningsordning. De høye strømprisene er også en utfordring for mange bønder. Fremskrittspartiet fremmet tidligere representantforslag om en strømstøtteordning for å innføre en maksimalpris for strøm på 50 øre per kilowattime for alle. Dette ville ha gitt landbruket en bedre kompensasjon enn dagens strømstøtteordning for landbruket. Vi tror at tiltakene som Fremskrittspartiet har foreslått, vil styrke matvaresikkerheten og mener at det ikke er nødvendig med tilleggsforhandlinger nå like før det ordinære jordbruksoppgjøret. Derfor støtter vi ikke Rødts forslag.