Monica Mæland (Høyre), 2018-12-14:
Det går bra i Norge. Etter flere år med fallende oljepriser og økende arbeidsledighet har vi de siste årene sett dyktige ansatte, ledere og eiere omstille seg og bli mer konkurransedyktige. Arbeidsledigheten er lavere enn på mange år, og flere næringer, særlig i distriktene, er i vekst. Vi er også heldige som bor i et land hvor det er høy tillit mellom innbyggerne og offentlig sektor. Og offentlig sektor i Norge er stor. Den leverer tjenester til alle innbyggerne, fra vugge til grav. Men denne tilliten kan vi ikke ta for gitt – den er ingen selvfølge. Vi må hele tiden sørge for nye tjenester, mer effektive tjenester, pålitelige tjenester og en offentlig sektor som setter brukerne i sentrum. Vi går nå inn i en tid der det offentlige handlingsrommet blir strammere. Da må vi sørge for at offentlig sektor, slik næringslivet har gjort de siste årene, omstiller seg i takt med utviklingen. For å klare den omstillingen må vi sørge for at kommunene har de verktøyene de trenger. Siden 2013 har kommunene opplevd vekst. Skremselspropaganda om sultefôring av kommunene er gjort til skamme. Det er rekordfå kommuner i ROBEK-registeret. Også i 2019 legger vi opp til en vekst i kommunesektoren. Etter budsjettforliket anslås veksten i frie inntekter til om lag 2,4 mrd. kr. Barnehage, skole, helse og omsorg er styrket, og i tillegg er området ressurskrevende brukere styrket. I mai la regjeringen fram kommuneproposisjonen for 2019. Her påpeker vi noen tydelige utfordringer for Kommune-Norge: Bare 14 pst. av kommuner med under 5 000 innbyggere har psykolog, og kun halvparten av disse kommunene har ergoterapeut. Bare 13 pst. av disse kommunene har jurist. To av tre kommuner sier de har dårlig eller nokså dårlig kapasitet til å håndtere juridiske problemstillinger. Dette handler om innbyggernes rettssikkerhet. Bufdir er bekymret for 27 barnevernstjenester som har tre eller færre ansatte. Samtlige av disse var i kommuner med under 3 000 innbyggere. Dette må vi ta på alvor. La meg peke på to viktige satsinger: For 2019 har vi tidenes største satsing på digitalisering. Vi foreslår å bruke over 1,7 mrd. kr på nye IT- og digitaliseringstiltak. Denne satsingen skal bygge opp under en moderne, innovativ og effektiv offentlig forvaltning. Befolkningen skal få tjenester som er enkle å bruke, effektive og pålitelige. For kommunene betyr nye digitale løsninger at ansatte frigjøres til andre nødvendige oppgaver. Det andre handler om kommunereform. Når jeg reiser rundt i landet, møter jeg kommuner som samarbeider om brannvern, samarbeider om rekruttering til kommunene og samarbeider om kultur. Flere steder virker det som om kommunene kan samarbeide om det aller meste – unntatt om kommunehuset. Det må vi gjøre noe med. Det går ikke over – fordi utfordringene ikke går over. Vi trenger sterkere kommuner som kan gi innbyggerne de tjenestene de har krav på, og som de forventer å få. Framover vil oppmerksomheten særlig rettes mot de minste kommunene. De er mest sårbare når befolkningen eldes og det blir knapphet på arbeidskraft og sysselsetting i kommunene. Derfor legger vi opp til å ha gode og langsiktige økonomiske virkemidler: Kommuner som slår seg sammen, får et engangstilskudd når sammenslåingen er vedtatt. Inndelingstilskuddet gir kompensasjon for tap av basistilskudd og nedgang i distriktstilskudd. Kommuner som vurderer kommunesammenslåing, skal også få støtte til å informere og spørre innbyggerne om retningsvalget. Regjeringen har i fem år jobbet for å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. Ved å gjøre offentlig sektor mer moderne og effektiv trygger vi en bærekraftig velferd for framtiden. Vår ambisjon er at Norge skal ha verdens beste digitale tjenester og en offentlig sektor som legger til rette for innovasjon og nyskaping. Det legger budsjettet for 2019 opp til.