Svein Flåtten (Høyre), 2003-05-28:
Komiteen har behandlet Dokument nr. 8:79, fra representantene Siv Jensen, Øyvind Vaksdal, Øyvind Korsberg og Gjermund Hagesæter, om endringer i petroleumsskattesystemet. Bakgrunnen og begrunnelsen for forslaget er ønsket om tiltak på skattesiden som aktivitetsregulator for oljevirksomheten på norsk sokkel. Jeg regner med at Fremskrittspartiet selv vil redegjøre nærmere for bakgrunnen, og går ikke inn på det her. Vårt petroleumsskattesystem er et sentralt element i Norges økonomi. De betydelige skatteinntektene, kontantstrømmen og sysselsettingen legger grunnlaget for en fremtidig fortsettelse av velferdssamfunnet. Men samtidig må også skattesystemet kunne være konkurransedyktig i forhold til det stadig mer globaliserte oljeutvinnings- og letemarkedet vi nå ser, med muligheter over hele verden. Petroleumsskattesystemet har bl.a. av denne grunn stadig vært gjenstand for vurderinger og undergår også stadige endringer, både større og mindre. Det var bl.a. grunnen til at man nedsatte det bredt sammensatte Petroleumsskatteutvalget, som belyste området og temaet svært grundig i år 2000. Stortinget behandlet deretter skattesystemet på svært bred basis, og med grundige vurderinger bak, så sent som i 2001. Analysene fra utvalget den gang viste bl.a. at vårt gjeldende system er svært investeringsvennlig med sine gunstige investeringsbaserte fradrag. Dette fører til at enkeltinvesteringer som er samfunnsøkonomisk ulønnsomme før skatt, blir bedriftsøkonomisk lønnsomme etter skatt. Det er derimot ingen grunn til å anta at samfunnsøkonomisk lønnsomme investeringer ikke blir gjennomført fordi skattesystemet gjør det bedriftsøkonomisk ulønnsomt. Stortinget sluttet seg da også i stor utstrekning til disse vurderinger ved behandlingen i 2001. Det har resultert i en del justeringer i skattesystemet, både gjennom den behandlingen og ellers. Blant annet er det gjort tiltak for å redusere inngangsbarrierer for nye selskaper og nye operatører i petroleumsvirksomheten. Det har også vært gjennomført endringer som utfasing av produksjonsavgiften, reduksjon i CO2-avgiften på sokkelen, adgang til underskuddsfremføring med rente, underskuddoverføring til overtakende selskap ved opphør av virksomhet på sokkelen. Det er naturlig også å peke på de endringer som Regjeringen foreslår i Ot.prp. nr. 92, som nå er til behandling i komiteen, når det gjelder endringer i den såkalte fjerningstilskuddsloven, som gjør fjerningsutgifter i forbindelse med installasjoner fradragsberettiget innenfor det ordinære petroleumsskattesystemet, på linje med vanlige driftsutgifter. I tillegg vil man nå – hvis forslaget går igjennom – ved opphør av særskattepliktig virksomhet få en tilbakebetaling av skatteverdien for fremførbare underskudd som vel å merke skriver seg fra fjerning av innretninger. Dette er endringer som særlig vil komme nye selskaper og mindre operatører i en sluttfaseproduksjon til gode. Bakgrunnen for de endringer som har vært gjort hele tiden, har vært relatert til de endringer som oljeselskapenes virksomhet på den norske sokkelen medbringer. Ikke minst har noe av bakgrunnen vært at vi går inn i en moden fase i innhøstingen av de norske oljerikdommene. Investeringsnivået i norsk petroleumsindustri vil fortsatt være på et høyt nivå i årene fremover. En del fremskrivninger av virksomheten viser at dette kan endre seg. En sterkt redusert lete- og utvinningsaktivitet på norsk sokkel vil av mange årsaker være bekymringsfullt og lite ønskelig. Nettopp derfor er de utredninger som petroleumsindustrien nå selv gjør i forhold til både beskatning og øvrig aktivitet, interessante og viktige bidrag i vurderingen av fremtidig aktivitet på norsk sokkel. Både gjennomgangen av tempoet i nye utvinningstillatelser og leteområder, de totale generelle rammebetingelser for selskapene og selvsagt skattebetingelsene er sentrale diskusjonsområder. Særlig de fremtidige betingelser og incentiver for utvinning av små felt og såkalt haleproduksjon vil være viktig, deri ligger også vurderingene av nye og mindre operatørers rolle på den norske sokkelen som sannsynligvis i den fasen vi går inn i, vil bli et sentralt punkt. Det er viktig å presisere at skatteendringer og skattetilpasninger ikke vil være og ikke må være det eneste vurderingstemaet. Energi- og miljøkomiteens flertall uttalte under behandlingen av St.meld. nr. 38 for 2001-2002 at virksomheten ved mindre felt og såkalt haleproduksjon kunne kreve justeringer av flere av rammebetingelsene. Stortinget har som regel stått relativt godt samlet om de fleste endringer av rammebetingelser for denne viktige næringen, og endringene har alltid skjedd etter grundige og gode utredninger og høringer. Jeg er derfor svært glad for at komiteen har samlet seg om innstillingen i dette Dokument nr. 8-forslaget. Man har også stort sett samlet seg om merknadene. Viktig for den samlingen har selvsagt vært finansministerens konstruktive holdning i sitt brev til komiteen til så vel vurderinger av de mer generelle betingelser også på skattesiden som vurderinger av de innspill bransjen selv nå antas å komme med på dette området. Jeg anbefaler derfor innstillingen.