Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Mange av innleggene i denne debatten har pekt på at Norge stadig skårer stort på FNs rangering av de beste land å bo i. Det er utsagn som også Fremskrittspartiet fullt ut er enig i. Når toppen er nådd, det være seg i sport eller som det topprangerte landet å bo i, er det meget viktig at det skaffes nok stimulanser til at posisjonen på toppen beholdes. For Norges del oppnås dette gjennom et veldrevet næringsliv og en stor olje- og gassproduksjon. Fremskrittspartiet er i sin politikk opptatt av at vi har et differensiert næringsliv som har forutsigbare rammebetingelser i form av skatter og avgifter. En forutsetning for at norsk industri skal kunne konkurrere med liknende utenlandske bedrifter, er at staten gir bedriftene de samme avgifter og skatter som blir pålagt industrien i de konkurrerende landene. Norge har alle forutsetninger for å forbli en stor energinasjon. Vi har store naturresurser i form av olje, gass, vann og vind m.m. Vi har en meget kompetent energibransje, og våre menneskelige ressurser er blant de aller beste i verden. Det eneste som kan hindre en fornuftig utvikling som en stor energinasjon, er usikkerheten i skatter og avgifter – som er politikerskapt. Fremskrittspartiet vil satse på både petroleum og fornybar energi i framtiden. Kritiske røster fra miljøvernorganisasjonene, og ikke minst fra SV og til dels Senterpartiet, går inn for å redusere olje- og gassutvinning. Områder som Lofoten og Vesterålen må ikke åpnes for leteboring. Olje og gass skal erstattes av vind og annen fornybar energi. Det er disse partiers løsning på framtidens energibehov. På meget lang sikt kan nok dette oppnås. Virkeligheten er imidlertid en helt annen. Skal norsk energieksport erstattes med vindmøller, som er mest nærliggende å tenke seg, må det bygges 110 000 av de største møllene som i dag produseres. Det framtidige behovet for olje og gass kommer også fram i det internasjonale energibyrået IEAs rapport «World Energy Outlook». Her sies det at verden vil trenge olje og gass i minst 20 år. Stor norsk olje- og gassproduksjon de neste 20–30 år vil være med på å redusere CO2-utslipp, da denne energien vil erstatte mange store kullkraftverk. Fremskrittspartiet ønsker at Regjeringen legger fram for Stortinget overordnede planer for norsk energipolitikk de neste 20–30 år. En slik rapport må være helhetlig og omfatte energi, miljø, industri og infrastruktur. Fremskrittspartiet er særlig bekymret for den kraftintensive industrien. Denne verdensledende industrien ligger ofte i områder som har lite annet næringsliv. En nedlegging av anlegg flere steder i landet vil kunne gi seg katastrofale utslag for enkeltsamfunnene. Fremskrittspartiet mener at Regjeringen ikke har tatt opp denne problemstillingen fullt ut og sørget for at denne industrien har fått samme betingelser som utenlandske konkurrenter. EU vedtok i desember 2008 en revisjon av kvotehandelsdirektivet. Et bærende element var å gjennomføre reduksjoner i klimagassutslipp ved bruk av kvotehandel uten at det medfører karbonlekkasje. Karbonlekkasje innebærer at effektiv industri flyttes fra land med klimakostnader på utslipp og på kraftpriser til land uten slike kostnader. EUs vedtak gir norske myndigheter mulighet til å gjennomføre reelle kraftprisreduksjoner for norsk kraftintensiv industri. Fremskrittspartiet vil sterkt anmode Regjeringen om å benytte seg av EUs kvotehandelsdirektiv. Det vil kunne gi den kraftintensive industrien i Norge for perioden 2013–2020 kostnader sammenfallende med industrien innenfor EU. Dette vil være god klimapolitikk, samtidig som den verdensledende norske kraftintensive industrien også i framtiden vil kunne utvikle seg til beste for eierne, lokalsamfunnet og landet. Fremskrittspartiet går videre imot å innføre avgift på biodiesel. Denne avgiften vil gi miljøarbeidet en negativ vinkling. For staten betyr denne avgiften for 2010 bare ca. 200 mill. kr. I et stort oppslag i Romerikes Blad 25. november går lederen i samferdselskomiteen i Akershus sterkt ut mot denne avgiften. Bare i 2010, med halv avgift, vil ekstrakostnadene til kollektivtilbudet i Akershus være på anslagsvis 15–18 mill. kr. For å dekke disse utgiftene må det kuttes i kollektivtilbudet. Finansministeren fra miljøpartiet SV tenkte neppe på slike kutt da avgiftene ble introdusert gjennom statsbudsjettet.