Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-12-11:
Først litt om kommuneøkonomi: Høstens nyvalgte kommunepolitikere får med dette budsjettet færre muligheter og mindre makt. De nye pengene styres enten av staten eller går til å dekke økte utgifter i forhold til befolkningsutviklingen. For andre året på rad reduseres kommunenes frie inntekter i virkeligheten, og dermed lokalpolitikernes muligheter til å finne de gode løsningene. Det er ingen overdrivelse å si at skuffelsen nå er stor i Kommune-Norge. Det står skrevet løftebrudd i lufta. Eldreomsorgen gis ikke noe løft utover midler til bygging. Virkeligheten er at kommunene ikke får noen bedre muligheter til å drive den viktige velferden. Stikkord: Kongsberg. Nytt stikkord: Vestfold-kommunene. Et tredje stikkord: Sandnes. Lista over kuttekniver i kommunene er faktisk lang. Regjeringen har skrytt uhemmet av kommuneøkonomien, og dette har skapt en falsk forventning hos lokalpolitikerne, fordi pengene allerede er bundet opp. Og det er de nyvalgte kommunepolitikerne som sitter igjen med svarteper. Det er de som føler dette på kroppen. Så over til integreringspolitikken: Det er gjerne de dramatiske hendelser og de nye utfordringene som sørger for at innvandring og integrering kommer på dagsordenen, sjeldnere en debatt om kommuneøkonomi. Først og fremst vil jeg ta for meg temaet med bakgrunn i Høyres budsjettforslag, men også med henvisning til at vi i gårsdagens VG kunne lese om NHOs bekymring for arbeidsinnvandringen. Jeg skal ikke her kommentere artikkelen annet enn på ett punkt, bekymringen over at innvandrerkvinner ikke deltar i arbeidslivet. For det er bekymringsfullt når arbeidsmarkedsstatistikken viser at ledigheten er større blant innvandrergruppene enn blant befolkningen for øvrig, og at ledigheten er høyest blant innvandrerkvinnene. Mener vi alvor med integrering, må vi sørge for å legge forholdene til rette, slik at flere innvandrerkvinner kan komme ut i arbeidslivet. Det er viktig for næringslivet, og det er viktig for kommunene. I motsetning til regjeringspartiene fører Høyre en aktiv politikk på området. Vi har i vårt alternative statsbudsjett for 2008 flere forslag som vil gi innvandrerkvinnene bedre muligheter til å delta aktivt i det norske samfunnet. Beklageligvis ønsker verken Arbeiderpartiet, SV eller Senterpartiet å bidra konstruktivt. De stiller seg i stedet på sidelinja. Det beklager vi. En av de viktigste nøklene til å lykkes i det norske samfunnet ligger i språkkunnskap og gode språkferdigheter. En videre satsing på språkkunnskap er helt nødvendig, og Høyre foreslår derfor å utvide retten til norskopplæring i introduksjonsordningen til å gjelde 500 obligatoriske timer. Jeg satte pris på signalet fra statsråden om muligheten for å følge opp dette senere. Introduksjonsordningen for nyankomne flyktninger og innvandrere skal omfatte hele familien. Også mor skal kunne delta. Vi vet at altfor mange mødre er hjemme. Høyre vil derfor gi gratis barnehagetilbud under forutsetning av at både mor og far deltar i ordningen, eller er i arbeid eller i utdanning. Hovedsaken er at begge de voksne skal kunne komme ut i samfunnet. For få innvandrere består avsluttende norskprøve. Det betyr at språkkunnskapene ikke er gode nok, og at for få benytter dette tilbudet fullt ut. Vi vil ha flere deltakere i norskopplæringen, vi vil at de skal gå opp til en avsluttende prøve, og vi vil selvfølgelig at de skal bestå prøven. Så mener vi det er viktig å legge forholdene til rette slik at både kvinner og barn får de beste muligheter til aktivt å delta i samfunnet og på skolen. Ikke minst er det viktig å forhindre at elevene dropper ut av videregående skole. Det er mer enn bekymringsfullt når PISA-undersøkelser igjen konkluderer med dårligere resultater for Skole-Norge, og det gjør ikke saken bedre at kommunene ser ut til å nedprioritere satsingen på skole, i hvert fall de rød-grønne ordførerne. Vi må starte med de minste, og vi må følge dem oppover. Vi vil ha en målbevisst språkkartlegging av alle fireåringer i landet, ikke bare et utvalg, slik regjeringspartiene legger opp til. Vi finner det ikke riktig at ressurser til kommunale innvandrertiltak skal brukes til gratis kjernetid i barnehager for samtlige fire- og femåringer i områder med høy andel minoritetsspråklige barn, altså de største byene. Vi vil målrette midlene isteden, slik at flere minoritetsspråklige barn får et tilbud som styrker bruken av det norske språket. Det vil gi barna bedre grunnlag for skolestart. Det er viktig at alle får den muligheten, slik at det ikke blir et Forskjells-Norge. Det må ikke bare gjelde for byene. Det er forunderlig at Senterpartiet ikke kan være med og støtte dette.