trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Saken som Stortinget nå behandler, omhandler viktige presiseringer og endringer i helsepersonelloven og pasientjournalloven. Endringene vil gjøre det lettere å samarbeide og lære i helse- og omsorgstjenesten, og pasientsikkerheten styrkes. Hensynet til pasientens personvern og helse- og omsorgstjenestens behov for fleksibilitet er også godt ivaretatt. Forslaget åpner for at det i en konkret behandlingssituasjon kan gjøres oppslag i en pasients journal for å yte helsehjelp til en annen pasient. Forslaget må ses i sammenheng med forslaget om ny lovhjemmel for etablering av behandlingsrettet helseregister med tolkede genetiske varianter på tvers av virksomheter. Forslagene gir grunnlag for at helsepersonell kan undersøke om genetisk variant er tolket tidligere, uavhengig av i hvilken virksomhet genvarianten er tolket. Det vil gi bedre tolking av den enkelte genvariant, bedre diagnostikk og mer treffende behandling. Forslaget omfatter også en ny bestemmelse om utveksling av pasientopplysninger i helsefaglige arbeidsfellesskap. Formålet er å støtte helsepersonell i å treffe beslutninger om helsehjelp og sikre forsvarlig opplæring av helsepersonell eller gjennomføre helsehjelp i virksomheten. Forslaget gjør det klart at taushetsplikt ikke er til hinder for at helsepersonell kan utveksle pasientopplysninger på morgenmøter og i annen samhandling som er nødvendig for å gjennomføre helsehjelp i virksomheten. Forslaget er ikke begrenset til interne arbeidsfellesskap. Arbeidsfellesskap kan også bli etablert på tvers av nivåer i helse- og omsorgstjenesten eller på tvers av offentlig og privat virksomhet. Personell som arbeider f.eks. i tverrfaglige team, vil kunne anses som et helsefaglig arbeidsfellesskap. Forslaget legger godt til rette for opplæring av helsepersonell både internt og på tvers av virksomheter. Det foreslås en begrenset adgang til å gjøre oppslag i en pasients journal for å finne ut om opplysninger om pasienten kan egne seg for undervisning. Av hensyn til pasientens personvern og fordi det omfatter taushetsbelagte pasientopplysninger, omfatter ikke forslaget bruk av opplysninger uten at det foreligger samtykke fra pasienten eller annet unntak fra taushetsplikt. Det foreslås også en presisering av adgangen til å dispensere fra taushetsplikt, slik at helseopplysningene kan brukes til utvikling og bruk av kliniske beslutningsverktøy i helse- og omsorgstjenesten, når helsefaglige hensyn tilsier det. Dette er av vesentlig interesse for samfunnet. Forslagene i denne proposisjonen bidrar til å utvikle pasientens helsetjeneste, og jeg er glad for at det er et flertall i komiteen som støtter disse endringene.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg opplever nok det som to litt ulike problemstillinger. Dette handler om helsepersonells tilgang til pasientopplysninger. Der er vi selvfølgelig avhengig av de innebygde kontrollmekanismene som ligger inne nå, f.eks. at vi som pasienter selv kan gå inn og se i vår elektroniske journal hvem som har vært inne og sett – det er veldig positivt. Men dette handler først og fremst om den kulturen som er i helsetjenestene knyttet til på hvilken måte man forvalter denne typen informasjon. Den oppfatter jeg generelt sett er god blant helsepersonell. Det er høy bevissthet om taushetsplikten. Når det gjelder muligheten for utenforstående til å trenge seg inn i våre IKT-systemer, er det noe som det jobbes kontinuerlig med å redusere risikoen for. Det kommer også fram i den rapporten som representanten Toppe viser til fra Riksrevisjonen.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg er veldig usikker på hva representanten mener med at sykehusene lekker som en sil. Jeg er ikke kjent med eksempler på at det er personopplysninger på avveie på dette området. Eksempler på at helsepersonell bringer videre eller tilegner seg informasjon som de ikke skulle hatt om pasienten, er det dessverre, men nettopp IKT-systemene våre gjør det nå i større grad mulig å oppdage det, mens det tidligere f.eks. var veldig vanskelig å spore hvem som hadde bladd i en papirjournal. Men jeg må nesten be representanten Wilkinson avklare om han mener at norske sykehus lekker som en sil, for det er en ganske alvorlig påstand.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Det siste foregår i et enormt omfang og har gjort det hele veien. Der man har hatt størst utfordringer, er i Helse Sør-Øst, der man hadde store planer som ble stoppet, og der man dermed tapte tid. Det kjenner representanten Wilkinson godt til. Det er en sak jeg opplyste om i Stortinget. Så det er nok i Helse Sør-Øst man har de største behovene, og der man har kommet noe mer på etterskudd sammenliknet med de andre helseforetakene på det området. Men det investeres betydelig i IKT-infrastruktur i sykehusene våre. Det eksemplet representanten trekker fram fra Innlandet, er et eksempel fra en postjournal der det i en periode var personsensitiv informasjon tilgjengelig, men som ble fjernet. Men igjen – det er noe helt annet enn å skape inntrykk av at våre sykehus lekker personsensitiv informasjon som en sil. Den påstanden tar jeg sterkt avstand fra.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Covid-19-pandemien har vist hvilke ringvirkninger en helsekrise får for alle deler av samfunnet, lokalt, nasjonalt og globalt. Pandemien har vist hvor avhengig Norge er av et samarbeid med EU. Anskaffelser av vaksiner er bare ett eksempel. Når EU nå utvikler og ruster seg for framtidige helsetrusler, er det viktig for Norge å delta for å minske vår sårbarhet. EUs nye helseprogram, EU4Health, er en viktig brikke i denne styrkingen av den europeiske helseberedskapen. Programmet er mer enn ti ganger så stort som forrige helseprogram. Programmet har som overordnede mål å bidra til å beskytte europeiske borgere mot grenseoverskridende helsetrusler, forbedre tilgjengeligheten til medisinsk utstyr, legemidler og annet kriserelatert utstyr samt å bidra til å styrke responsevnen og robustheten til de nasjonale helsesystemene. Deltakelsen i EU4Health vil være et viktig bidrag i styrkingen av norsk beredskap for grensekryssende helsetrusler. Deltakelsen vil også fremme det europeiske samarbeidet om felles folkehelseutfordringer og bidra til å nå FNs bærekraftsmål om god helse og livskvalitet og de globale målene om å forebygge og begrense ikke-smittsomme sykdommer. Helseprogrammet vil finansiere en rekke praktiske tiltak, herunder EUs ambisiøse kreftplan. Erfaringer fra pandemien viser at Norge på mange områder er avhengig av de europeiske fellesløsningene. Når EU nå styrker innsatsen for å møte framtidige helsekriser, er dette noe Norge bør delta i. Helse- og omsorgsdepartementet er i ferd med å etablere en forsterket styringsmodell for å sikre at vi får mest mulig igjen for vår deltakelse i dette viktige programmet. Norge har samarbeidet tett med EU om helse siden EØS-avtalen ble inngått og har deltatt i alle EUs helseprogrammer. EU4Health er et samarbeidsprogram i likhet med de tidligere programmene. Helsepolitikk er fremdeles nasjonal kompetanse. Deltakelse i tidligere helseprogrammer har vært nyttig for Norge. Norske fagmiljøer har medvirket til en videreutvikling og forskning på viktige felt. Norsk deltakelse i EUs helseprogram EU4Health utgjør et strategisk valg om videre norsk tilknytning til EUs styrkede helseberedskap og forebyggende helsearbeid. Koronapandemien har vist betydningen av det europeiske samarbeidet, og ingen land kan klare å håndtere så store helsekriser på egen hånd. Med langsiktige utfordringer knyttet til folkehelsen har vi stor nytte av det europeiske samarbeidet. Norsk deltakelse er vurdert som svært viktig, og jeg er veldig glad for at et flertall i komiteen har sluttet seg til innstillingens forslag til vedtak.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Det vil vi gjøre gjennom den lovendringen som skjer i Stortinget i dag, men også selvfølgelig ved videre oppfølging i budsjettene knyttet til de ressursene som dette krever. Den lovendringen som skjer i Stortinget i dag, er ganske annerledes enn en del andre lovendringer som har skjedd på dette området. Så dette har et reelt annet innhold enn dagens koordinatorordning. En av de viktigste endringene er at vi rett og slett gjør noe som ikke er veldig vanlig: Vi anbefaler Stortinget å gjøre et vedtak som innebærer at man lovregulerer på hvilken måte kommunene skal løse en oppgave. Det er det en høy barriere for å gjøre, for normalt sett skal kommunene gjøre den type vurderinger selv, men her går vi ganske langt i å regulere hvordan kommunene skal gi denne tjenesten. Det er nettopp basert på erfaringen med at dagens koordinatorordning ikke fungerer godt nok.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg er ikke enig i at denne reformen ikke gjør noe med det, for det er vi veldig tydelige på. Dette er en stortingsmelding som vi startet arbeidet med for en stund tilbake. Likeverdsreformen har regjeringen jobbet med parallelt med stortingsmeldingen. Det betyr at vi ikke har ventet med å iverksette tiltak også underveis mens vi har jobbet med meldingen, og arbeidet med denne reformen stopper ikke ved at meldingen blir vedtatt. Det er egentlig nå man forsterker arbeidet. Det betyr at de endringene vi har gjort, bl.a. på ulike ordninger for både avlastning, ferie og styrking av barnefamilienes økonomi, alt sammen er en del av likeverdsreformen – på samme måte som styrking av ulike ordninger for varig tilrettelagt arbeid er en del av likeverdsreformen. Så dette er en stortingsmelding som Stortinget behandler i dag, og som samler og utgjør en felles retning for et arbeid som i sum skal bidra til de motsetningene som ligger i reformen.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg vil bare understreke at det er ikke mitt konstitusjonelle ansvarsområde, men kronargumentet mot å gjøre det er rett og slett at vi mener at disse rettighetene allerede er ivaretatt i den norske lovgivningen. Det er det som er kronargumentet.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg ser ikke noen åpenbare svakheter i denne stortingsmeldingen. Det som er viktig, er at vi fortsetter det store arbeidet med å følge opp meldingen. Det startet egentlig før meldingen ble lagt fram. Det vil kreve innsats. Ikke minst vil det kreve mye innsats i departementene og mellom departementene for å rydde opp i en del av det regelverket på rapporteringssiden som disse foreldrene spesielt opplever som krevende. Det er ofte sånn at vi har gode velferdsordninger i Norge, men av og til blir iveren vår etter å kontrollere at ordninger ikke misbrukes, eller at de brukes i tråd med intensjonen, så stor at de til slutt nesten oppleves som en belastning i seg selv. Det ligger mye hardt arbeid fra både meg og mine kollegaer med å fortsette arbeidet for å gjennomføre denne reformen også etter at Stortinget har vedtatt stortingsmeldingen. Da håper jeg at regjeringen får lov til å fortsette det arbeidet også utover denne høsten, for det er helt nødvendig.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg mener det er ivaretatt i de lover og regler som vi har i dag. Så er det viktig at det følges opp i praksis. Det må vi hele tiden ha oppmerksomhet mot, for vi vet at det ikke alltid skjer. Men det er helt sentralt at det også følges opp i praksis.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Det var regjeringens opprinnelige plan at NOU-en skulle være ferdig på et sånt tidspunkt at den også kunne ha blitt presentert i denne sammenhengen, men dessverre har ikke det vært mulig. Utvalget har selv bedt om, i flere omganger, å få utsatt sin frist for arbeidet. Det er bl.a. knyttet til koronasituasjonen. Flere av medlemmene i utvalget er, som representanten sikkert forstår, i en livssituasjon der det å isolere seg er viktig under en pandemi, og jeg har valgt å lytte til ønsket om å få bruke mer tid på det arbeidet. Det tror jeg vi alle sammen bør respektere. Det er sånn at denne regjeringen har styrket BPA-ordningen – i motsetning til regjeringen som SV var med i, som i åtte år trenerte lovfestet rett til personlig assistanse. Det var en av de første viktige reformene regjeringen gjennomførte.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-02:
Jeg forventer at man i det arbeidet som foregår nå i det offentlige utvalget, også ser på de problemstillingene. Det er en del av mandatet. I forbindelse med lovfestet rett til personlig assistanse fikk også kommunene overført betydelige beløp. Det er all grunn til å tro at kommunene ikke har brukt disse beløpene til å styrke BPA-ordningen i tråd med det som var intensjonen, og det som også står i rundskrivet, så sånn som situasjonen er nå, med dagens regelverk, er det min sterke oppfordring at kommunene hele veien tenker gjennom hva som er hensikten med denne ordningen – det er akkurat det som representanten var inne på, det er et likestillings- og frigjøringsverktøy – og også bruker ordningen etter den intensjonen. Det er det absolutt rom for i henhold til både rundskrivet og loven.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Vi behandler en proposisjon som handler om endringer i helsepersonelloven, melding ved helsesvekkelse av betydning for trafikksikkerheten. Det er en samlet komité som står bak innstillingen. I dag har leger, psykologer og optikere plikt til å gi melding til offentlige myndigheter dersom en pasient som har førerkort for motorvogn eller sertifikat for luftfartøy, ikke oppfyller de helsemessige kravene. Det er også sånn at helsetilstanden må antas å ikke være kortvarig for at plikten skal inntre. Det er foreslått at denne plikten skal utvides til også å omfatte flygeledere. En samlet komité stiller seg bak denne endringen. Flygeledere har kritiske arbeidsoppgaver med periodevis høy intensitet og press i arbeidssituasjonen. Helsepersonell har i dag ingen plikt til å melde fra til relevante offentlige myndigheter dersom en pasient er los eller har førerrett for skinnegående fartøy eller framkomstmidler innen sjøfarten. I proposisjonen foreslås det at helsepersonell skal sikres mulighet til å melde fra ved visse helsesvekkelser. Dette gjelder også innen sjøfart og for skinnegående kjøretøy samt for loser. Det foreslås også en hjemmel for å kunne gi forskrift om at andre grupper kan omfattes av meldeadgangen. Dette er nettopp det – en meldeadgang. Dette er ingen plikt, men en adgang til å melde fra ved en skjønnsmessig vurdering av at det er nødvendig for å unngå personskader. Jeg vil understreke at pasienten skal få beskjed om at en slik melding er gitt. I dag er det en plikt for leger, psykologer og optikere om å oppfordre pasienter som ikke oppfyller helsekravene, om å levere inn førerkortet eller sertifikatet. Det er foreslått at dette endres til en plikt om å gi beskjed om at de ikke kan føre framkomstmidler før helsetilstanden har bedret seg. Som sagt er det en samlet komité som står bak innstillingen i denne saken.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Regjeringen foreslår i proposisjonen endringer i helsepersonelloven og pasientjournalloven. Endringene skal gjøre det lettere å samarbeide og lære i helse- og omsorgstjenesten, for bedre kvalitet og bedre pasientsikkerhet. Helsepersonell kan med dagens regelverk gjøre oppslag i journalen til en pasient i behandling, og opplysninger kan gis til samarbeidende personell når det er nødvendig for å kunne gi forsvarlig helsehjelp, men det er uklart om regelverket åpner for deling av opplysninger om en pasient for andre typer samarbeid og læring i helse- og omsorgstjenesten, som vi også trenger. Lovendringene som foreslås i proposisjonen, skal klargjøre hva som er lovlig deling av opplysninger i tjenesten, og legge bedre til rette for samarbeid og læring. Forslaget innebærer at helsepersonell kan utveksle taushetsbelagte opplysninger om en pasient for å støtte helsepersonell i å treffe beslutninger om helsehjelp til en annen pasient. Endringene skal bidra til forsvarlig opplæring av helsepersonell og gi en klarere regulering av utveksling av pasientopplysninger på morgenmøter og i annen samhandling som er nødvendig for å gjennomføre helsehjelp. Det har vært høring, hvor flere var opptatt av at dette blir gjort på en trygg og sikker måte. Sånn er det når vi gjør alle typer endringer i personvern og sensitive pasientopplysninger. Men proposisjonen gir her en adgang til helseopplysninger som må beskrives som trygg, og som kan brukes for utvikling og framtidig bruk av klinisk beslutningsstøtteverktøy som vi ønsker mer av. Endringene åpner for at virksomheter som gjør genetiske undersøkelser etter bioteknologiloven, kan samarbeide om etablering av et behandlingsrettet helseregister med tolkede genetiske varianter. Det vil bidra til bedre helsehjelp og økt pasientsikkerhet. Arbeiderpartiet er særlig glad for at dette kommer inn i gode, lovlige rammer. En enstemmig komité støtter forslagene. Arbeiderpartiet mener at ved å legge til rette for læring, samarbeid og mer utstrakt bruk av beslutningsstøtteverktøy i helsetjenesten kan helsehjelpen som ytes i tjenesten, få enda bedre kvalitet. Det samme gjelder for det foreslåtte registeret over tolkede genetiske varianter, som skal bidra til bedre diagnostisering og dermed økt pasientsikkerhet. Et mindretall ønsker et offentlig utvalg for å gjennomgå all informasjonshåndtering i helsetjenesten, og jeg regner med at andre representanter vil argumentere for det. Arbeiderpartiet støtter ikke det på nåværende tidspunkt eller i sammenheng med denne proposisjonen.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
Som saksordføraren sa, skal eg gjera greie for det forslaget vi fremjar i innstillinga. Senterpartiet kjem til å støtta desse lovendringane, men vi har behov for ein merknad og eit forslag som går på eit viktig innspel frå Den norske legeforening. Dei har fremja ein høyringsuttale som er kritisk. Ein er einig om behovet, men dei meiner at dei føreslåtte endringane ikkje er eigna til å oppnå formålet. Dei føreslår at vi ber om ei heilskapleg opprydding med fleire endringar og justeringar i dei framlagde forslaga, og så føreslår dei at det bør setjast ned eit offentleg utval for å sjå på reguleringa av informasjonshandteringa i helsetenesta i sin heilskap. Dei stiller spørsmål om det som no vert føreslått, bidrar til ei ytterlegere fragmentering, og at det vert for uklart kva som gjeld ansvar. Så viser dei til at det i dag faktisk er ei utfordring at dei digitale systema ikkje er tilstrekkeleg tilrettelagde for å kunna vareta behovet for å beskytta opplysningar, avgrensa tilgang og sikra varetaking av pasientane sine rettar. Dette er jo ei veldig alvorleg åtvaring frå Legeforeningen. Viss det sviktar her, er det krise. Legeforeningen meiner òg at det må greiast ut og vurderast nærmare korleis pasientanes rett til å motsetja seg innsyn i praksis er tenkt å verta varetatt. Det er òg ein veldig viktig merknad frå Legeforeningen. Ut frå dette tar eg opp eit tilleggsforslag i innstillinga. Vi støttar proposisjonen, men vi fremjar forslag om å setja ned eit offentleg utval for å sjå på regulering av informasjonshandtering i helsetenesta i sin heilskap, og at det vert fremja tiltak for Stortinget som kan bidra til å letta samarbeid og læring på tvers, men som samtidig varetar behovet for å beskytta opplysningar, avgrensa tilgang og sikra varetaking av pasientane sine rettar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
Riksrevisjonens simulerte datainngrep gav høg grad av kontroll av IKT-infrastrukturen i tre av fire helseregionar. Riksrevisjonen fekk òg tilgang til store mengder sensitive helseopplysningar i alle helseføretaka. I denne saka får vi ein bekymra merknad frå Legeforeningen om at dei ikkje er trygge på at personopplysningar vert ivaretatte. Så spørsmålet mitt til statsråden er: Med dei erfaringane ein har, frå både Riksrevisjonens rapport og situasjonar og hendingar som har vore ute i helseføretaka, korleis kan ein vera sikker på at personopplysningar ikkje kjem på avvege som ein konsekvens òg av denne endringa?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
Senterpartiet støttar ikkje no å gi samtykke til deltaking i EUs forordning om helseprogram. Vi er einige i at helsepolitisk samarbeid på tvers av landegrenser er viktig, særleg når vi veit at dei største helseutfordringane er grenseoverskridande: antibiotikaresistens, pandemi og forsyningssvikt i marknaden. Når det gjeld denne saka, meiner vi at det er heilt uklart om programmet inneber utvida fullmakter til Europakommisjonen samanlikna med i dag, og vi meiner at dette òg er veldig lite omtalt i proposisjonen. Vi legg òg merke til at programmet legg opp til at Kommisjonen kan gjennomføra anskaffingar av varer og tenester på vegner av deltakarlanda i programmet og vedta rettsakter for å gjennomføra programmets mål. Kva dette kan bety av negative konsekvensar for Noreg, er heller ikkje problematisert. Så er det òg eit veldig viktig poeng for at vi ikkje støttar dette i dag, og det er at forslaget om samtykke til å innlemma EUs fjerde helseprogram i EØS-avtalen kjem til behandling i Stortinget før spørsmålet er behandla av EØS-komiteen. Det er på same måte som med ei rekkje andre EØS-saker i vår, men Senterpartiet meiner på generelt grunnlag at sakene bør vera ferdigbehandla i EØS-komiteen før dei vert lagde fram for Stortinget. Norsk deltaking i EUs fjerde helseprogram har potensielt problematiske sider som ikkje er avklarte. Vi meiner det er uklart kva konsekvensane av innlemming i EØS-avtalen vert, særleg om det inneber myndigheitsoverføring til Europakommisjonen. Vi ser altså ingen grunn til å samtykkja til dette før saka har vore til endeleg behandling i EØS-komiteen. Det er bakgrunnen for det forslaget vi fremjar, og som eg no tar opp. Og så vil eg varsla at Senterpartiet kan støtta forslaget frå Framstegspartiet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
Det er ei utfordring i helsetenesta at mange av rettane som vert vedtatt i Stortinget, ikkje vert følgde opp ute i tenestene. Pasientkoordinator er eit slikt eksempel, som vi veit at statsråden var opptatt av da han var stortingsrepresentant. Retten til kontaktlege er ein rett som er innført, som ikkje vert følgd opp ute i tenestene – det er i alle fall det klare inntrykket eg får. Det ein er bekymra for no, er at ein innfører ein barnekoordinator, som eigentleg ikkje er ein ny rett, for det er allereie ei koordinatorordning i kommunane for dei med samansette behov. Korleis vil statsråden sørgja for at barnekoordinator vert eit reelt tilbod for dei familiane som har behov for det?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
I denne saka er det mange forslag som går på korleis ein skal gjera plikta til å koordinera tilbodet til desse barnefamiliane betre, bl.a. med koordinator og plikt til å samarbeida. Men det er mange av desse som melder at det er eit for mangelfullt tilbod ute i kommunane, f.eks. manglande avlastningstilbod, ein får ikkje reisa på sommarleir, som ein har gjort, på grunn av økonomi. Det er mange slike historier der ute. Og denne reforma sørgjer eigentleg ikkje for det. Det er veldig avhengig av at ein har ein sterk kommuneøkonomi. Korleis tenkjer statsråden at ein skal sikra at alle får det tilbodet dei har behov for når det gjeld avlastning?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-06-02:
Eg vil fortsetja litt der Hagebakken slapp. Han tok opp dette med at altfor mange ikkje fullfører vidaregåande skule. Eg har sjølv møtt ein del av dei, og det som skjer når ein sluttar, er at ein vert sitjande heime utan nokon aktivitet, ikkje noko arbeid, ikkje noko tilrettelagt arbeid. Det er heilt fortvilande å sjå. Éin ting er at ein sluttar med utdanninga, men ein vert òg sitjande heime. Senterpartiet har vore opptatt av at om ein sluttar før, men òg om ein fullfører, må ein få ein saumlaus overgang til eit varig tilrettelagt arbeid når det er heilt opplagt at personen treng det. Det er ikkje eit spørsmål. Eg vil gjerne spørja statsråden om ho ser det som ei oppgåve å sørgja for at det vert ein slik saumlaus overgang, så ein slepp å sitja heime i eitt år, to år, tre år og venta på ein aktivitet i kvardagen.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-06-02:
Forskning, utvikling og ny teknologi bidrar til å skape pasientens helsetjeneste. Dette lovforslaget vil gjøre det lettere å samarbeide og lære i helse- og omsorgstjenesten. Bakgrunnen for saken er at det er uklart i hvilken grad dagens regelverk åpner for at pasientinformasjon kan diskuteres i situasjoner hvor det er flere til stede enn de som behandler den aktuelle pasienten. Dessuten åpner regelverket i liten grad for at opplysninger om en pasient kan brukes til å gi helsehjelp til andre pasienter i det løpende faglige arbeidet. Det er også uklart om dagens regelverk åpner for at opplysninger om tidligere pasienter og pasienter som man ikke har behandlingsansvar for, kan brukes i opplæringsvirksomhet. Dette åpnes det nå for i dette lovforslaget. Dette kan bidra til å utvikle nye metoder, utvikle nye kliniske beslutningsverktøy, drive bedre opplæring og ta i bruk ny teknologi. Samtidig er det viktig at det sikres en god balanse mellom helsepersonells mulighet til innsyn i journaler og pasientens personvern. Derfor støtter vi at adgangen til helseopplysninger om en pasient for å yte helsehjelp til en annen pasient begrenses til at kun leger og tannleger etter anmodning kan få disse opplysningene. Når det gjelder forslaget til Senterpartiet og SV om å nedsette et offentlig utvalg for å se på regulering av informasjonshåndtering i helsetjenesten, støtter ikke regjeringspartiene dette nå. Det er riktig at det kan være behov for en mer helhetlig og overordnet regulering av området enn en dispensasjonsadgang i taushetsplikten, og det er ikke gitt at alle former for beslutningsstøtte som bygger på kunstig intelligens, bør reguleres likt. Men vi mener dispensasjonsadgangen som her foreslås, er en viktig begynnelse på et langsiktig arbeid som vil kunne gi et større kunnskapsgrunnlag og klarhet i dagens regelverk. I tillegg har Helsedirektoratet, Direktoratet for e-helse og Statens legemiddelverk fått i oppdrag å gå gjennom nasjonale rammebetingelser for bruk av kunstig intelligens. Her skal også helseregionene bidra.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-06-02:
Koronautbruddet og pandemien har vist oss at vi er helt avhengig av å ha et godt samarbeid med andre land i Europa. Det er ikke noen tvil om at det har stilt oss på prøve, og at dette forslaget, programmet vi bør delta i, er fornuftig. Det som samtidig bør understrekes, er at det kunne vært greit for alle å få en oversikt over hva de faktiske kostnadene med det vi har deltatt på fra 1995, har vært. Fremskrittspartiet støtter forslaget nettopp fordi vi står i en pandemi, og det ville være ganske uhørt å ikke gå inn i det, for det handler om også å forhindre framtidige kriser. Jeg vil korrigere forslaget fra Fremskrittspartiet. Det nye forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte med en kostnadsoversikt over alle kontingenter, deltakelser, prosjekter og tiltak Norge er eller har vært med på i regi av EU.» Dette vil vi fordi det er sånn at mange bekker små blir store. Og det kan det være greit også for Stortinget å få en sånn oversikt.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg er fortsatt forundret over at regjeringspartiene er så sterkt motstandere av å inkorporere FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne, altså CRPD. Jeg vil gjerne høre statsrådens kronargument for å gå imot en slik inkorporering.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg sa i mitt innlegg at Arbeiderpartiet savner effektive tiltak, som jeg gjerne skulle ha sett i den meldinga som er lagt fram. Hva er det statsråden ser på som de største svakhetene i meldinga som Stortinget nå behandler?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg nevnte i mitt innlegg at 64 pst. av ungdom med funksjonsnedsettelse ikke fullfører videregående skole. Det er et alvorlig høyt tall. For den samlede gruppen er det jo 17 pst. Hva har regjeringa gjort, og hva tenker regjeringa å gjøre med en så stor samfunnsutfordring?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
For å bruke statsrådens ordbruk: Jeg har stor tro på at kommuneøkonomien også ville ha betydd mye. Hva har statsråden gjort i regjering for å styrke kommuneøkonomien, slik at mye kunne falle på plass? Uansett hvordan man snur og vender på det, er det en klar sammenheng mellom mangel på koordinering, mangel på gode tjenester og mangel på tilstrekkelig kommuneøkonomi. Så skal jeg være ubeskjeden nok til ikke å si hvor mye mer det hadde vært i den kassen hvis vi hadde styrt.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Da skal jeg tilbake til mitt første spørsmål: 64 pst. av dem med funksjonsnedsettelse slutter altså i videregående skole. Hvilket prosenttall vil gjøre statsråden fornøyd?
Guri Melby (Venstre), 2021-06-02:
Som representanten viste til i sitt innlegg, behandlet Stortinget fullføringsreformen i går. Der har vi viet et avsnitt til nettopp denne utfordringen, og der erkjenner vi også ganske tydelig at tilbudet til disse elevene ikke er godt nok i dag, at vi heller ikke har et godt nok kunnskapsgrunnlag om hva som skal til for å bedre tilbudet, og at vi derfor ønsker å starte arbeidet med en egen strategi rettet mot disse elevene. Det er også sånn at veldig mange av tiltakene vi fremmer i meldingen, også vil være til stor fordel for elever med funksjonsnedsettelse, bl.a. at vi nå utvider retten, slik at den ikke lenger blir tidsbegrenset, at man får mulighet til mer skreddersydde løp tilpasset den enkeltes behov, og at vi gir fylkeskommunene tydeligere plikter til å følge opp den enkelte mye tettere. Dette er tiltak som vil komme alle elever til gode, men særlig de elevene som har spesielle behov. Så jeg har stor tro på at fullføringsreformen og den strategien vi skal komme med, i sum vil bidra til at flere av disse elevene også vil få en reell mulighet til å fullføre videregående opplæring.
Guri Melby (Venstre), 2021-06-02:
Nå har jeg i hele min statsrådstid vært statsråd som del av en pandemi, og det vi har vært veldig tydelige på i hele den tiden, er at kommunene skulle bli godt kompensert for de utgiftene de har hatt. Det gjelder både kommunene og fylkeskommunene, og alle beregninger som er gjort så langt, viser at det har de blitt. Det er klart at det er helt nødvendig for å kunne ivareta helt grunnleggende tjenester, også tjenester som er rettet mot den gruppen vi snakker mest om i dag, nemlig utsatte barn og unge, barn og unge med funksjonsnedsettelser, barn som har behov for spesialundervisning. Det er klart at mange av dem har hatt det vanskelig under pandemien. Det er mange av dem som ikke har hatt de tjenestene de vanligvis har. Derfor har vi også gjennom flere runder bevilget øremerkede midler direkte rettet mot nettopp disse barna. I sum tror jeg vi skal oppsummere med at kommuneøkonomien er god. Det er færre kommuner som har store økonomiske utfordringer som gjør at de er på ROBEK-listen. Ellers er det også viktig at kommunene gjør gode prioriteringer som sikrer at barn og unge får gode oppvekstvilkår.
Guri Melby (Venstre), 2021-06-02:
Jeg tror jeg skal gjenta litt av svaret mitt til forrige spørrer, for det er klart at de tiltakene vi nå kommer til å gjennomføre etter at fullføringsreformen er vedtatt, vil føre til en videregående opplæring som er mer tilpasset den enkeltes behov, som vil gi mer skreddersydde opplegg, og som vil gi flere muligheten til å bruke f.eks. mer tid. Et vedtak i Stortinget i går var å utvide den såkalte praksisbrevordningen. Vi har også andre ordninger, som lærerkandidatordningen, som vi er innstilt på å videreføre i et større omfang enn i dag, som også vil sikre at elever som har ulike behov, får flere muligheter i den videregående opplæringen. Jeg har nå beveget meg inn på en område som ikke er mitt konstitusjonelle ansvar, så jeg skal være litt forsiktig, men regjeringen har nylig i RNB gått ut og sagt at vi skal ha flere plasser innenfor varig tilrettelagt arbeid, og vi har også vært veldig tydelige på at det er en satsing vi ønsker å fortsette med etter valget, dersom vi får en mulighet til det.
Guri Melby (Venstre), 2021-06-02:
Det er mye vi er stolt av i regjeringsplattformen. Vi skal bl.a. senere i dag behandle forslag til en rusreform som ville ha ført til hjelp, ikke straff, for dem som har de største utfordringene i samfunnet vårt. Det er blant de tingene jeg er stolt over. Så synes jeg det er litt viktig å oppklare følgende angående CRPD: Norge har jo ratifisert CRPD, og det innebærer en forpliktelse til at vi skal oppfylle alle krav konvensjonen stiller, uavhengig av gjennomføringsmåte i norsk rett. Selv om Venstre tidligere har stemt for det forslaget representanten viser til, mener jeg at de rettighetene også er godt ivaretatt allerede i dag. Det er også sånn at i behandlingen av forslaget, som representanten viser til, fremmet regjeringspartiene et forslag om å utrede en inkorporering av CRPD. Det forslaget stemte dessverre flertallet, altså opposisjonen, imot, så vi ikke fikk flertall for det. Det var vår mulighet til å sikre en videre framdrift i den saken. Jeg synes det er veldig synd at ikke stortingsflertallet grep den muligheten og sikret det videre arbeidet.
Guri Melby (Venstre), 2021-06-02:
Hele loven handler om nettopp helhetlige og koordinerte tjenester. Det er jo hele grunnlaget for loven. Der jeg oppfatter at det er en uenighet, er om det skal innføres en individuell rett eller ikke. Det tenker jeg er mer et spørsmål om hva vi mener er riktig for å sikre at de barna og ungdommene får de tjenestene de har krav på. Hvis vi lovfester dette som en rettighet, vil jo det innebære at det må fattes enkeltvedtak for det enkelte barn om at barnet skal få helhetlige og koordinerte tjenester. Det kan føre til en ganske kraftig byråkratisering av dette tilbudet, og det vil fort bety at vi bruker ressurser på å fatte enkeltvedtak og behandle klager i stedet for at vi bruker ressursene på å yte de enkelte tjenestene og på å samarbeide og samordne tjenestetilbudet. Så jeg mener det aller, aller viktigste er at vi nå vedtar helhetlige og koordinerte tjenester, og at vi bruker ressursene våre på det.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-06-02:
Jeg vil begynne med å takke komiteen for samarbeidet. Det er ikke så mange fra komiteen til stede akkurat nå, alle trodde det var en sak mellom forrige sak og denne saken. Det er en enstemmig komité som legger fram innstillingen. Dette handler om rapporter som har vært omstridt lenge, og som det er blitt reist legitime spørsmål ved praksis rundt. Det dette lovforslaget gjør, er å sikre en kvalitetssikring av sakkyndiges mandater og rapportene, og vi håper at dette skal gi større legitimitet til bruken av rapportene. Men de som er i sentrum av alt vi gjør innenfor barnevern, er familiene, barna det gjelder, familiene det påvirker, og håpet vårt er at en slik kvalitetssikring er med på å øke det kvalitetsmessige grunnlaget til rapportene, men også gir alle trygghet for at de vedtakene som fattes og de tiltakene iverksettes, er basert på riktige vurderinger og ikke synsing eller et svakt grunnlag. Jeg tror ikke det er så mye mer å si fra min side, men vi får se om det blir en stor debatt.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-06-02:
Det er dessverre ingen tvil om at mange i Norge, og mange unge spesielt, både i Norge og andre steder, opplever kroppspress, og at vi har utfordringer med spiseforstyrrelser og andre ting som kan assosieres med dette. Men det er ikke bare gjennom reklame man kan bli utsatt for den typen kroppspress. Man ser det også på sosiale medier, som Instagram f.eks., i musikkvideoer og i andre deler av vår popkultur. Derfor mener Fremskrittspartiet at det som her foreslås, nok er et lite effektivt virkemiddel for å bekjempe de utfordringene som vi alle er enige om må bekjempes, slik som kroppspress, spiseforstyrrelser og relaterte utfordringer. Jeg vil sitere fra en kronikk som Julianne Ofstad hadde i VG for noen uker siden. Der skrev hun: «Vi lever i en internasjonal verden, og en veldig stor del av det vi ser og de vi følger med på i sosiale medier er ikke norske.» Som jeg nevnte, er det ikke bare reklame vi blir utsatt for, men også sosiale medier, videoer og andre ting. Mye av innholdet er heller ikke norsk, og vil derfor trolig ikke rammes av denne typen vedtak. Fremskrittspartiet deler intensjonen om å forebygge kroppspress i samfunnet, men dessverre er det sånn at kroppspress har vi også hatt før, både før reklame ble så utbredt som det nå er og før sosiale medier ble så utbredt som det nå er, og vi vil trolig ha disse fenomenene uavhengig av hvor mye vi utsetter oss for denne typen reklame, og uavhengig av om vi merker retusjert reklame eller ikke. Vi mener derfor at forslaget er et uforholdsmessig inngrep sammenlignet med den antatte effekten av tiltakene. Vi mener at det finnes mer hensiktsmessige måter å bekjempe kroppspress, spiseforstyrrelser, relaterte psykiske plager og andre lignende utfordringer på, med mer målrettet innsats, holdningskampanjer og ikke minst hjelp for dem som opplever disse forstyrrelsene og plages av det, uavhengig av om det skyldes at man er utsatt for retusjert reklame, eller kroppspress som man opplever på grunn av andre forhold.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Jeg skal prøve. Foreldretvistsaker for retten handler om foreldre som er i dyp konflikt om felles barn. Det kan bl.a. gjelde samværshindring eller påstander om vold og overgrep. I disse sakene er det viktig at retten har et godt og forsvarlig grunnlag for å treffe avgjørelse som er til det beste for barnet. Sakkyndigrapportene tilfører kunnskap som retten mangler, og de blir ofte avgjørende for dommen. Forslaget som Stortinget nå slutter seg til, innebærer at Barnesakkyndig Kommisjon skal vurdere sakkyndigrapporter i foreldretvistsaker, som de allerede gjør i barnevernssaker. Kommisjonen er et uavhengig organ og kan komme med bemerkninger når den finner mangler ved en rapport. Sånn bidrar kommisjonen til at rapporter som ikke holder god nok faglig standard, får begrenset verdi som bevis i rettssakene. Det bidrar til bedre rettssikkerhet for barn og for foreldre. Det er et problem at kvaliteten på sakkyndigrapportene i foreldretvistsaker varierer, og at lav kvalitet ikke alltid blir avdekket av retten. Det kan få store konsekvenser for ungene og foreldrene i saken. Det kan også føre til svekket tillit til det offentlige generelt og til sakkyndige og retten spesielt. I ytterste konsekvens kan det føre til uriktige avgjørelser, og til at barn vokser opp i skadelige omsorgssituasjoner. Lovforslaget innebærer også at departementet kan gi forskrift om krav til sakkyndiges mandater og rapporter. Et godt og klart mandat for den sakkyndiges arbeid er en forutsetning for at rapporten skal kunne gi retten et faglig perspektiv om saksforholdet. Det vil bidra til at saken blir belyst i riktig omfang og bredde. Slik vil også Barnesakkyndig Kommisjon ha et bedre utgangspunkt for å vurdere om rapporten besvarer det den skal. En samlet komité uttrykker at den deler bekymringen som framkommer i lovproposisjon om kvaliteten på sakkyndigrapportene. Og jeg er glad for at hele komiteen stiller seg bak forslaget. Grundig og bred utredning av saken gjør at prosessen i foreldretvistsaker blir mer forsvarlig og godt i samsvar med menneskerettighetene. Endringene som Stortinget nå vedtar, vil bedre kvaliteten på og styrke tilliten til de sakkyndiges arbeid og domstolenes avgjørelse i foreldretvistsaker.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Familier er forskjellige og barn er forskjellige. Derfor må vi ha et fleksibelt permisjonsregelverk som gir familiene valgfrihet og fleksibilitet. Forslaget Stortinget har til behandling i dag, vil gi foreldre nye muligheter til å utsette foreldrepengene til et tidspunkt som passer bedre for familiene. Det vil gi økt fleksibilitet i en tid som for mange er både hektisk og krevende. Fra 2007 ble det gjort en viktig endring som ga foreldre i heltidsarbeid muligheten til å utsette foreldrepengene. Dette er en populær ordning, og det er ca. halvparten av fedrene som benytter seg av denne muligheten i dag. I proposisjonen foreslår vi å gi samme rett til dem som ikke jobber heltid. Det kan f.eks. være foreldre som jobber deltid, eller foreldre som studerer. Regjeringa er opptatt av å legge til rette for fleksible ordninger for familiene, og med dette forslaget får flere foreldre enn i dag muligheten til å velge en annen løsning enn å ta ut foreldrepengene i en sammenhengende periode. Ordningen blir dermed enklere, og den blir bedre tilpasset de ulike familienes behov. På grunn av dagens regel om at foreldrepengene må tas ut sammenhengende, har mange fedre mistet foreldrepengedager. Jeg har selv hatt stor glede av å være i pappaperm og få de månedene sammen med ungene mine. Det har derfor gjort stort inntrykk på meg å lese historiene fra fedre som har mistet opptjente rettigheter og tid sammen med ungen sin. Jeg er derfor glad for at det er en samlet komité som støtter regjeringas forslag, sånn at vi unngår at familier mister verdifulle permisjonsuker, og får et regelverk som gir et mye mer fleksibelt og enkelt system som gir familiene bedre mulighet til selv å velge når de vil ta ut foreldrepengene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Regjeringa har lagt fram et forslag om en plikt til å merke retusjert reklame. Det er ett av flere virkemidler denne regjeringa ønsker å benytte seg av for å bekjempe kroppspresset i samfunnet. Jeg vil starte med å takke komiteen for jobben som er gjort, og takke for den debatten som har vært. Jeg skulle ønske mange barn og unge hadde hørt de gode innleggene som ble holdt, og ikke minst minne om at de er gode nok som de er. Da saksordføreren hadde sitt innlegg, ble jeg sittende og reflektere tilbake i historien. Jeg var nemlig leder av Kristelig Folkepartis Ungdom i 2010 og husker godt diskusjonene som var på den tida, og det felles oppropet som var mellom de ulike ungdomspartiene. Jeg ante vel lite om at jeg elleve år senere skulle stå her som leder i Kristelig Folkeparti og barne- og familieminister og få lov til å legge fram forslaget og se det bli vedtatt. Det er en viktig jobb som er blitt gjort av ungdomspartiene, og det ønsker jeg å anerkjenne. Det er mange undersøkelser og rapporter som viser at idealiserte kropper som framstilles i reklamene, påvirker oppfatningen av vår egen kropp og vårt eget utseende. Særlig gjelder dette for barn og unge. Det er mange som strever etter å likne på personene i reklamene. De tar ofte i bruk ulike og mer eller mindre inngripende virkemidler for å endre sitt eget utseende. Vi kan ikke forby all reklame som bidrar til kroppspress, men vi kan kreve at reklamen som viser forskjønnede eller idealiserte personer, gjør oss oppmerksomme på at de nettopp er det – at personene i bildet eller filmen er fikset på. I denne proposisjonen foreslår regjeringa at et krav om å merke reklame skal være en del av markedsføringslovens krav til god markedsføringsskikk. Når Stortinget nå slutter seg til lovforslaget vårt om plikt til å merke retusjert eller på annen måte manipulert reklame, mener jeg at Stortinget tar et viktig grep i arbeidet mot kroppspress. En etterlevelse av merkekravet skal ikke være kostbart for næringsdrivende. Vi skal utarbeide et standardisert merke som alle skal bruke. Jeg håper likevel at merkeplikten vil bidra til mer mangfold i reklamen fordi annonsører i større grad vil vise personer som ikke er fikset på. Jeg er glad for og stolt av at flertallet i komiteen har sluttet seg til regjeringas forslag. Kravet om at retusjert reklame skal merkes, vil ikke få slutt på kroppspresset i samfunnet vårt. Det vil fortsatt være mange som ønsker å endre på sitt utseende av ulike grunner. Ønsket vårt er at merkeplikten skal bidra til at flere aksepterer seg selv som de er, at de oppfatter at de er gode nok, og at de dropper bestrebelsene på å likne de idealiserte personene som blir framstilt i reklamen. Så må vi jobbe videre med mange andre virkemidler for at barn og unge skal forstå at de er gode nok sånn som de er.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Jeg tenker at pandemien har vist oss en stor vekst i ønsket om kosmetisk kirurgi og inngripen, noe jeg bekymrer meg over. Jeg vet ikke om det skyldes at en sitter i veldig mange digitale møter og ser på seg selv, og at det fører til at en rett og slett får et ønske om å fikse på utseendet. Men det er iallfall et alvorlig signal. Regjeringa har vært opptatt av å se på f.eks. aldersgrensene og et forbud mot når man kan ta inngrepene, og jeg er absolutt villig til å diskutere ulike tiltak når det gjelder markedsføring av reklamen. Jeg vet også at det er ulike problemstillinger som man selvsagt må ta høyde for. Jeg tror at dette er et viktig element, men jeg tror også på alt det andre holdningsskapende arbeidet og det jeg tror partiene har et felles ønske om, nemlig livsmestring i skolen, som har vært et viktig krav fra Kristelig Folkeparti og for så vidt ungdomspartiet også over lang tid. Jeg tror den typen virkemidler er ekstremt viktige, men jeg er åpen for å se på andre forslag også.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Barneekteskap er et alvorlig problem i store deler av verden, og Norge har en menneskerettslig forpliktelse til å beskytte barn mot dette. Som foregående taler var inne på, ser vi at tallene fra pandemien viser at det er veldig mange barn – og særlig jenter – som mister skolegang, og som giftes bort i stedet. Det er dramatiske historier som fortelles, og derfor vil jeg bare minne om hvor viktig det er at man internasjonalt og gjennom bistand jobber med utdanning for jenter, for det er et av de mest effektive virkemidlene for å unngå barneekteskap. Jeg er også veldig glad for at Stortinget i dag slutter seg til forslaget fra regjeringa til lovendringer som vil bidra til å beskytte barn som kommer til Norge, mot å bli regnet som gift her. Dette gir et signal om at Norge ikke aksepterer barneekteskap og at vi følger opp FNs bærekraftsmål om å avskaffe all skadelig praksis som barneekteskap, tidlige ekteskap og tvangsekteskap. I dag er det en absolutt 18-årsgrense for å inngå ekteskap i Norge. Vi har også en hovedregel om at de som gifter seg etter utenlandsk rett og har tilknytning til Norge, må være 18 år for at ekteskapet skal anerkjennes. Det vi gjør i dag, er at vi strammer inn loven slik at 18-årsgrensa også skal gjelde dem som på vigselstidspunktet ikke hadde noen tilknytning til Norge. Videre foreslår regjeringa noen snevre unntak, bl.a. av hensyn til de menneskerettslige og EØS-rettslige forpliktelsene våre. Dersom det skal gjøres unntak, er det kun statsforvalteren som skal behandle søknader om dette. Vurderingen flyttes dermed fra flere ulike myndigheter til én myndighet. Dette vil gi mer effektiv og enhetlig saksbehandling og bidra til spisskompetanse på feltet. Dette innebærer også mulighet for å føre statistikk og få oversikt over hvilke unntak som gis, slik at vi kan vurdere om det på sikt er behov for og grunnlag for ytterligere endringer i loven. Det er etter norsk rett uklart om parter i et ekteskap som ikke er anerkjent her, kan gifte seg på nytt. Proposisjonen inneholder forslag om at partene på visse vilkår kan gifte seg på nytt ved manglende anerkjennelse. Det foreslås også at fristen for å reise søksmål om gyldigheten av tvangsekteskap blir utvidet fra seks måneder til et år for å gi parter som er utsatt for tvangsekteskap, bedre tid til å ta stilling til om de vil reise sak. Men jeg er veldig glad for at Stortinget i dag stiller seg bak forslaget, og jeg tror det vil være både et viktig signal og viktig for dem som er i den forferdelige situasjonen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Jeg er glad for det spørsmålet. Men først vil jeg bare si at jeg vil mene at hvis representanten og jeg hadde satt oss ned og vurdert noen av eksemplene på hvilke unntak som må gis, er det jo tilfeller der en kan ha vært 17 år når en har inngått et ekteskap. Jeg vil minne om at det er ikke veldig lenge siden det var lov også i Norge å søke unntak når du var over 16 år, men under 18 år, og når du kanskje i dag er 40 år, du har barn, og noen er kanskje kvinner uten jobb, vil du stå på bar bakke og være veldig alene hvis du ikke får lov til å være gift lenger. Men det til side – det er et viktig spørsmål fra representanten. Jeg tror det å sende krystallklare signaler, sånn som vi gjør nå, er viktig, men jeg tror også at Norge må bruke den posisjonen vi har, som jeg sa i mitt innlegg, til å kanalisere midler inn mot utdanning av jenter. Det har vært en hovedprioritering for jeg vil si de ikke-sosialistiske partiene over lang tid. Vi vet at det er vanskelig å jobbe med den typen verdier og holdninger, for det må komme litt nedenfra også, så det å bruke de ulike NGO-ene, frivillige organisasjonene, til å spille på lag med dem, tror jeg er et veldig viktig virkemiddel for å skape holdningsendringer.