Siri Hall Arnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-04:
Debatten om hva som gir den viktigste muligheten for demokratisk deltakelse av folkeavstemninger og mulighet til velgerpåvirkning på personvalget, kunne ha vært en interessant debatt på en sen sommerkveld. Men la meg først og fremst konsentrere meg om noen av sidene ved forslaget om personvalg slik SV ser det. Som det ble referert her, sier komiteens flertall at man ønsker en evaluering av denne ordningen i etterkant av at den har vært forsøkt ved fylkestingsvalg. Representanten Engeset var inne på at det var en formildende omstendighet at det hørtes ut som om saksordføreren, fra Arbeiderpartiet, egentlig godt kunne tenke seg å innføre denne ordningen, når man bare fikk evaluert. I så fall må jeg nok skuffe representanten Engeset når det gjelder SVs syn, for vårt utgangspunkt er at vi ikke, slik vi vurderer situasjonen pr. i dag, ønsker å innføre en slik ordning. Men det betyr jo ikke at det ikke er fornuftig å evaluere en ny ordning ved fylkestingsvalg. Det vil jeg tro de fleste kan være enige om. Det er flere forskjeller på personvalg til Stortinget og personvalg til fylkestinget. Et enkelt eksempel dreier seg om antallet representanter som kommer inn fra hver liste, i forhold til f.eks. kjønnsbalanse. Saksordføreren var inne på at det er vanskelig for velgerne å ta helhetshensyn i forhold til sammensetningen av en liste, rett og slett fordi velgerne ikke får seg forelagt listen slik den blir hvis alle gjør de endringene som det ligger an til. Velgerne vet kun hvilke endringer på listen de gjør, de ser ikke listen slik den totalt blir. Ved fylkestingsvalg, der et parti kanskje får inn bortimot ti representanter – eller fem, i hvert fall mer enn to representanter – tror jeg at balanse i forhold til kjønn, balanse mellom ulike regioner i fylket etc. vil være mye lettere å ivareta kombinert med et mildt innslag av personvalg enn ved et stortingsvalg hvor det vil være snakk om mange færre representanter valgt fra hver liste. I tillegg ser SV en fare ved, særlig i forhold til stortingsvalg, at det vil være en risiko for at mediepåvirkningen vil bli svært sentral i forhold til personvalget. Vi frykter også at man i fylker med én stor by og mange landkommuner rundt omkring, kan få en tilspisset kamp mellom ulike regioner i fylkene, i den grad det er mulig å få det mer tilspisset enn det er i dag. Så er spørsmålet om personvalg vil bedre deltakelsen ved stortingsvalg. Jeg tror altså ikke det. Derimot tror jeg at den type bruk av folkeavstemninger som man skisserer, nå først utredet i forhold til det lokale nivået fra flertallet i komiteens side, kan være en type grep som kan være interessant i forhold til å øke det politiske engasjementet. Den modellen som flertallet i komiteen bl.a. nevner i forhold til en slik utredning, er en modell der innbyggerne selv kan sette en sak på dagsordenen, ikke bare gjennom innbyggerinitiativ, som nå blir innført, men også der innbyggerne kan be om en folkeavstemning for å gi uttrykk for sitt syn. Jeg ser at vi trenger grundigere utredning før vi konkluderer i forhold til dette. Men jeg må si at de erfaringene man f.eks. har gjort i Nesodden kommune, der en slik ordning har vært forsøkt – ikke en bindende folkeavstemning, men en folkets mulighet til å gi politikerne et klart uttrykk for sin mening når de ønsker det – er en ordning jeg tror kan bidra mye bedre til engasjement enn f.eks. innføring av personvalg til stortingsvalget. Så er det også et dilemma ved alt personvalg – også ved personvalget vi allerede har i forhold til kommunestyrer i dag, som representanten Rød var inne på – at det pr. i dag ikke er mulig for velgere som ønsker å gi uttrykk for at de støtter listen slik den i utgangspunktet er satt opp, å gjøre det. Enkelte forskere – Ottar Hellevik eksempelvis – har vist tall fra enkelte kommunestyrevalg som har vært gjennomført i norske kommuner, der det faktisk har vært slik at andelen som har ønsket å støtte listen slik den var satt opp fra partiet, og som har trodd de har gjort det ved å levere en liste uten endringer, har vært omtrent jevnstor med andelen som har rettet på listene. Da blir det et spørsmål om hva som egentlig er det demokratiske, hvis vi har en stor andel velgere som tror at de stemmer på listen som den er, som ikke får gi uttrykk for sitt syn. Det er også et moment som vi fra SVs side vil forsøke å følge videre når vi får nye evalueringer av personvalgmodeller tilbake til Stortinget.