Pål Farstad (Venstre), 2015-12-08:
Saken som vi behandler her i dag – næringskomiteens innstilling om nasjonal jordvernstrategi – viser en sterk vilje til å styrke jordvernet i Norge. Jeg vil takke komiteens medlemmer for en konstruktiv og god prosess i arbeidet som er gjennomført. Det er en samlet komité som står bak denne innstillingen. Næringskomiteen har samlet seg om at det årlige målet for omdisponering av dyrket mark skal settes til maksimum 4 000 dekar innen år 2020. Til sammenligning er dagens mål, som regjeringen foreslo å videreføre, 6 000 dekar. Et godt samarbeid med lokale myndigheter er en særdeles viktig forutsetning for nå dette målet. Denne forutsetningen avspeiles i foreliggende innstilling fra komiteen. Stortinget gjorde den 8. april 2014 følgende anmodningsvedtak, jf. Innst. 149 S for 2013–2014: «Stortinget ber regjeringen i egnet form fremme forslag for Stortinget om jordvernstrategi.» I denne innstillingen fra april i fjor pekes det på flere mulige tiltak som bør vurderes for å styrke jordvernet, som bl.a. nasjonale retningslinjer, jordflytting, jorderstatningsfond, jordsmonnkartlegging, nye omdisponerings- og matjordmål og egen vernehjemmel i jordloven. Det ble særlig pekt på positive virkemidler. Det er denne bestillingen som nå legges fram, etter behandling i komiteen. Komiteen understreker at dyrket og dyrkbar jord er en viktig nasjonal ressurs, og det er en begrenset ressurs. Prosessen for dannelse av god matjord tar lang tid, og nedbygging av matjord er i all hovedsak en irreversibel prosess. Derfor mener komiteen at jordvern har stor betydning for Norge. Skal vi øke norsk matproduksjon og nå målene som er satt gjennom behandling av Meld. St. 9 for 2011–2012 om økning av matproduksjon på 1 pst. per år, må vi hegne om matjorda. Komiteen mener at den regionale og nasjonale arealplanleggingen må styrkes. Alle forvaltningsnivå har ansvar for å bevare dyrket jord. Lokalpolitikere som lokal planmyndighet må fortsatt bidra til at omdisponering av dyrket mark blir redusert. Planmyndighet vil ofte akseptere omdisponering av dyrket eller dyrkbar jord for å gjennomføre omsøkte tiltak ved næringsetableringer og boligutbygginger. Vi ønsker større bevisstgjøring hos lokalpolitikere om jordvern, og tiltak for å øke kompetansen. Jordvern er et viktig hensyn som skal ivaretas i regional og kommunal planlegging. Arealet som er omdisponert etter plan- og bygningsloven, har holdt seg stabilt de siste ti årene, mens arealet omdisponert etter jordloven, har blitt redusert. Ca. halvparten av dagens omdisponering av dyrket jord er gjort for å få tilgjengelig areal til bolig, fritidsbolig og næringsvirksomhet. Av de omdisponerte arealene ble 26 pst. omdisponert til trafikkområder, 34 pst. til bolig-/fritidsbebyggelse, 15 pst. til næringsbebyggelse og næringsvirksomhet og 25 pst. til øvrige formål. Komiteen mener at dette viser at det må bli tydeligere oppmerksomhet på å redusere omdisponering av dyrket jord etter plan- og bygningsloven. Komiteen understreker også behovet for en mer restriktiv holdning fra planmyndighet når det gjelder bygging av boliger, fritidsboliger og næringsbygg på dyrket og dyrkbar jord. Komiteen er tilfreds med at regjeringen vil gjennomgå hvordan jordvern og andre hensyn ivaretas i konseptvalgutredningsprosessene, særlig innenfor samferdselsområdet. Vi mener jordvern må gis høyere prioritet i disse utredningene. Dette er viktige strategiske dokument hvor man ofte kan velge mellom traseer som bygger ned matjord, eller traseer som skjermer matjord. Regjeringen må løfte fram jordvern som en viktig faktor i disse prosessene. Jeg viser til den enstemmige innstillingen fra komiteen og komiteens tilråding til vedtak.