trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Hvis beskrivelsen av det forslaget vi har lagt fram i veteranmeldingen, hadde vært riktig – hadde det vært sånn som representanten Huitfeldt legger det fram nå – hadde jeg vært helt enig med henne, men da hadde vi heller ikke lagt det fram. Det vi har lagt fram, er et forslag som omhandler folk i utenlandstjeneste. En utenlandsdeployering tar gjerne ni måneder – tre måneder trening først og så seks måneder ut. I løpet av de månedene kan det være vanskelig å få avviklet foreldrepermisjon. I løpet av de månedene kan det være vanskelig å få tatt ut dager hjemme med sykt barn, rett og slett fordi man er borte. Vi har sagt at for de få det gjelder, og det er veldig få, vil vi åpne for muligheten til at den som er hjemmeværende, kan få lov å ta ut de permisjonsdagene. Når det gjelder Forsvarets ansatte i Norge, er ikke det en mulighet vi skal åpne for – tvert imot. Erfaring har vist oss at der skal vi heller trene Forsvaret i å bli flinkere til å legge til rette for at det skal være enkelt å ta ut de velferdspermisjonene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Nei, vi har også adressert utfordringer i personellstrukturen i Forsvaret, all den tid at aktiviteten har økt raskere enn vi hadde planlagt. Så har vi også fylt på med ekstra besetninger på fartøy, fylt på med ekstra personell rundt omkring. Men Forsvaret står i en utfordrende omstillingsprosess nå, rett og slett fordi vi skal flytte personell fra administrative stillinger over til mer operative stillinger. Vi endrer avdelinger slik at de skal kunne stå på et høyere operativt nivå hver dag, istedenfor å bygge seg opp til et høyt operativt nivå og så bli tatt ned igjen fordi man tar inn rekrutter. Vi endrer Forsvaret med ny militær ordning, et spesialistkorps og et offiserskorps, dvs. at vi endrer oppgavene til personell i Forsvaret, og vi endrer utdanningen i Forsvaret. Det er klart at dette er store endringer som bygger et bedre forsvar, men jeg er helt åpen om at det er utfordrende å stå i disse omstillingsprosessene. Jeg får ofte tilbakemeldinger om at dette gir gode resultater.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Vi får prøve å ta det stegvis. Det er ikke riktig at Sjøforsvaret har styrket besetningen bare ved å flytte administrative over til operative. De har tatt av den reserven de hadde, og så har vi tilført dem ekstra personell. Forsvarssjefen er gjennom hele året avhengig av å følge med på økonomien. Hvis ting endrer seg, må man ta de grepene som skal tas. Det gjøres hele tida. Et av forslagene som spilles opp fra Forsvarsstaben, er at hvis ingen andre justeringer kan gjøres, må man stoppe all øvelse i Heimevernet ut året. Av koronahensyn, av hensyn til pandemien, har man stoppet ut august rett og slett fordi man ikke så det mulig å hente inn folk på øvelse og samtidig ivareta smittevernhensynene. Om det kommer til oss, skal vi vurdere saken og se om vi kan omdisponere og tilføre midler. Jeg vil gjerne at Heimevernet skal øve. Jeg vil også gjerne at Heimevernet skal kunne hente inn folk på kurs, slik at de får det befalet de trenger for å bygge struktur.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Det er et veldig godt og presist spørsmål. MOST-undersøkelsen overrasket Forsvaret. Den overrasket også resten av Norge. Dette er første gangen man har gått til det skrittet å gjøre denne typen undersøkelser, der man spør personell hvordan de har det 24 timer i døgnet. Så har man også avdekket ukulturer i Forsvaret. Det går på varsling, det går på eksempler på at man ikke grep til de represaliene man skulle. Det har forsvarssjefen tatt tak i. Både han og DIF-sjefene har vært tydelige på at dette skal tas tak i. De konsekvensene det får, og de grepene man tar, følger personellhåndboka for den typen reprimander. Det går helt fra advarsler til oppsigelser og sågar anmeldelse i de tilfellene det er påkrevd.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Jeg hørte representanten Navarsete siterte fra mitt replikkordskifte med Marianne Marthinsen i fjor. Da sa jeg at da hadde jeg ingen kunnskap om at det kom til å gå utover. Det samme svaret kan jeg gi nå. Det har skjedd endringer, vi har måttet flytte hangaren – det kom ekstra kostnader til. Vi måtte forsere tida, konseptvalgutredningen viste også at det ville gi noen ekstra kostnader, så det har vi varslet om. Med det jeg vet nå, har jeg ingen kunnskap om at det vil gå utover den kostnadsramma som ligger der.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Her er prosessen som følger: Forsvarssjefen er pliktig til å følge den daglige driften. Når han ser endringer underveis, er han også pliktig til å be om å få forslag til å justere driften underveis. Det hører med til den daglige operative, administrative driften av ledelsen hans. Ett av forslagene hans var at man for å spare penger stopper all øving i Heimevernet. Han kommer opp med flere forslag til forsvarsstaben og leverer dem til departementet. Vi ser på dem, og så skal vi finne løsninger på dem. Som jeg svarte også Navarsete, vil jeg gjerne øve så mye som mulig med Heimevernet. Jeg vil også ha penger tilgjengelig, sånn at vi kan utdanne befalingsmenn i Heimevernet og ha oppegående operative områder rundt om.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
For det første er det sånn at det alternativet vi diskuterte i fjor, ikke er det alternativet vi diskuterer. Nå er hangaren flyttet enda lenger bort. Da snakket vi om å vri hangaren. Med det jeg visste da, var det ikke noe som tilsa at det skulle komme ekstra kostnader, og ikke noe som tilsa at det skulle ta lengre tid. Med det jeg vet nå, ser vi ikke noen grunn til at det skal bli noen kostnadssprekk på det prosjektet som det er nå. 90 pst. av prosjektet er ferdig prosjektert og kontrollert. Det er ikke så veldig mange usikkerhetsmomenter igjen. Men det er sånn at jeg kan ikke komme hit og synse. Jeg er nødt til å svare ut fra den kunnskapen som foreligger når spørsmålet kommer. Med det jeg vet nå, kommer det ikke ekstra kostnader på det prosjektet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Evenes trafikkeres i dag med Boeing 737, det samme flyet som P-8. Her er altså Avinor involvert, Forsvarsbygg er involvert, Forsvaret med sin kunnskap er involvert og Luftfartstilsynet. I de planene som foreligger nå, har man tatt høyde for de utfordringene som kommer. Med den kunnskapen jeg har nå, kan jeg ikke si at jeg vet noe om at det skal komme ekstra kostnader, at vi sprenger kostnadsrammene som nå er satt.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Forsvarets fly kan lande på alle lufthavner i Norge. De kan også lande på lufthavner der det brukes baneavisingsmidler. Diskusjonen rundt sand og størrelsen på sand på Evenes har vært en diskusjon om F-35, som er en annen type fly, det har ikke vært en diskusjon om P-8. Det er tatt høyde for avising på den nye tomta til hangarene, det er tatt høyde for avrenning fordi det er sårbare områder rundt. Dette er inntatt i det kostnadsestimatet som ligger. Derfor er det litt merkelig at man i dette huset overhodet ikke kan stole på organisasjonen Forsvarsbygg, men alltid har enten en mail eller en uttalelse fra noen andre. Som sagt: Med den kunnskapen jeg står med nå, er det ingenting som tilsier at kostnadsrammen som er lagt, vil bli overprøvd(presidenten klubber) (presidenten klubber) Og til representanten Tybring-Gjedde: Jeg er bare forsvarsminister så lenge jeg er forsvarsminister, men jeg skal i alle fall stå for det jeg har sagt også etterpå(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Det forskningsprosjektet som går på å finne andre måter for avising og baneavising, er begrunnet i slitasje og korrosjon på flyene. Det har ingenting med Ramsar-området å gjøre. Så må man gjerne reise til Evenes og få gode innspill. Jeg vet ikke om det er noen på Evenes som er i stand til å spå hva utfallet ville vært av et vedtak i Stortinget i 2016. Men jeg mener det bør være all grunn til også å stole på de svarene som kommer fra fagetatene i Forsvarsdepartementet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-06-09:
Jeg skal være kort. Når det gjelder ammunisjonshåndtering for P-8: Det etableres en egen plattform på Evenes for montering og opplasting av våpen på P-8. Løsningen er utarbeidet i samarbeid med Forsvarets ammunisjonsutvalg. Det er – meg bekjent, og nå har jeg spurt så mange jeg kunne finne – ikke noe som heter ammunisjonsutvalget for MPA. Forsvaret har ett ammunisjonsutvalg. De har vært med på å utarbeide den løsningen som velges på Evenes. Etablering av denne plattformen er inkludert i prosjektet for MPA-bygg. Det kan også være sånn at hvis man er villig til å lytte til de svarene man får, blir ting lysere etter hvert.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Forsvarsministeren var inne på den viktige jobben som personellet i Forsvaret gjør. De står til dels under stort press mange steder. De har stått i press i Sjøforsvaret etter KNM «Helge Ingstad»-ulykken og har måttet bli ivaretatt der. Og vi ser at det er et press på ressurssituasjonen veldig mange steder. Da foreslår altså forsvarsministeren at man skal øke personellet med 550 i løpet av en fireårsperiode. Jeg kan ikke helt forstå at det skal kunne imøtese Forsvarets behov for at man ikke mange steder skal lage arbeidstidsbestemmelser som gjør det vanskelig for personell i Forsvaret. Mitt spørsmål er: Vil forsvarsministeren være med på en større avtale i Stortinget hvor vi kan øke dette antallet? Vi har jo en unik mulighet nå til å få inn folk som er ledige, kanskje fra andre yrker, og rekruttere dem tilbake til Forsvaret, enten det er fra oljeindustrien eller flybransjen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Forsvarsministeren var i sitt innlegg akkurat nå opptatt av at de som ikke kunne ta ut foreldrepermisjon, som var ansatt i Forsvaret, skulle få kompensert for det. Det kan være gode argumenter for det, men det kan også føre til at Forsvaret ikke blir gode nok til å legge til rette for foreldrepermisjon. Det er et krav vi stiller til resten av norsk arbeidsliv, at man skal kunne ta ut foreldrepermisjon, men nå innføres altså en kompensasjonsordning for arbeidsgivere som ikke klarer å imøtekomme dette, som er en rettighet for alle menn. Vi vet at likestilling er en veldig viktig årsak til at noen slutter i Forsvaret, at de ikke klarer å ivareta de familieforpliktelsene de har. Er det da klokt å begynne å kompensere ansatte i Forsvaret som ikke får tatt ut foreldrepermisjon? Det er jo bare menn dette handler om, som da ikke kan ta sin pappakvote.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg har et spørsmål om det forsvarsministeren sa om Evenes-utbyggingen. Det er veldig mange påstander i den saken. Men forsvarsministeren sa at for dette prosjektet kom man ikke til å gå utover kostnadsramma. Har forsvarsministeren nå noen informasjon som tyder på at dette prosjektet går utover kostnadsramma?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-09:
Det var spørsmålet om kostnadsutvikling knyttet til Evenes som gjorde at jeg også ba om ordet, for SV har i innstillingen gått inn for det første forslaget fra Senterpartiet knyttet til det som handler om å få en kostnadsoversikt over påløpte og kommende prosjekter. Men vi har kommet fram til at det er naturlig som følge av vår posisjon på dette også å stemme for forslag nr. 2, og dermed følge Senterpartiet i å stemme mot innstillingen. Jeg tenker at det er en naturlig konsekvens, at vi støtter forslaget om en gjennomgang, og at vi ønsker å avvente videre bevilgning til en rekke av det som nå er uklart, er klargjort. Det er et forslag som skal behandles i høst, knyttet til diskusjonen om Andøy og Evenes. I forbindelse med behandlingen av det forslaget forventer vi en anledning til å få grundigere svar fra departementet og en mer ordentlig behandling av dette spørsmålet enn det vi har fått til nå. Derfor er det naturlig at Stortinget nå ikke forhaster seg med dette, men sørger for at vi har alle fakta på bordet når vi tar en endelig beslutning. Derfor: Dette er en stemmeforklaring og en endring av SVs stemmegivning i forhold til innstillingen.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2020-06-09:
Jeg vil litt tilbake til representanten Navarsete, som var inne på dette med Heimevernet i en replikk i forrige sak. Jeg opplevde at statsråden forsøkte å gi et svar, men jeg vil gjerne rette spørsmålet på en ny måte. Det er sånn at forsvarsledelsen ifølge nettstedet AldriMer.no vurderer å kutte all videre øving av Heimevernets mannskaper for resten av inneværende år. Alle driftsenhetene i Forsvaret er utfordret på hvor det er mulig å kutte. Ifølge distriktssjefen i Heimevernet for Bergenhus Heimevernsdistrikt vil dette bety at man ikke kan øve noe som helst mer i år. Ut fra forståelsen til nettstedet AldriMer.no vil dette kunne bli konsekvensen for hele HV-strukturen. Mitt spørsmål til statsråden er rett og slett: Er dette en riktig beskrivelse av situasjonen? Er det fare for at det ikke blir noe som helst mer øving i Heimevernet i år?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-06-09:
Tilgang til nødvendige legemidler og nasjonal produksjon av disse er viktig for Norges beredskap og norsk verdiskaping. Livsnødvendige legemidler skaffes til veie med nasjonale kapasiteter fra en av våre viktigste næringer, legemiddelindustrien, men også gjennom internasjonale avtaler og forsyningslinjer. De siste månedene har vist viktigheten av å ha gode avtaler, og vi har fått testet forsyningslinjene. Evalueringer vil gi oss mer detaljkunnskap om forbedringsområder, men det ser foreløpig ut til at det i stort har fungert relativt godt. Forskning, utvikling og produksjon av legemidler er omfattende og svært ressurskrevende prosesser. Jeg er glad for at en enstemmig komité anerkjenner at Norge ikke er i stand til å sørge for en slik beredskap og produksjon alene, og at vi anerkjenner at internasjonalt samarbeid er helt grunnleggende for å sikre nødvendige legemidler til det norske folk. Det er viktig å sikre at vi har tilgang på nødvendige vaksiner og legemidler også i fremtiden. Vi skal ikke utelukkende støtte oss på utenlandsk produksjon. Men vi er avhengige av import, og vi eksporterer mye av det vi produserer i dag. Det er oftest internasjonale foretak som har patentene, og også ofte de som står for brorparten av forskningen. Fra en patentsøknad er godkjent, har en produsent enerett på legemidlet i tjue år, og av disse tjue årene går det ti år eller mer til kliniske studier og ytterligere år til tillatelser før produktet kommer i salg. Da er det igjen kanskje så lite som seks år til å tjene inn utviklingskostnadene. Norske selskap konkurrerer i det samme globale markedet. Det er selvfølgelig muligheter for å styrke norsk produksjon og norsk forskning, og det er derfor allerede et antall prosesser i gang på dette feltet, initiert av både regjering og storting. Alle er enige om at helsenæringen er viktig, både for verdiskaping, for beredskap og som en arena for forskning og utvikling. Det er prisverdig at opposisjonen vil øke bevisstheten om viktigheten av både næringen, beredskapen og forskningen, det gir oss anledning til å vise til det gode arbeidet som allerede foregår på disse områdene. Men det er overraskende at forslagsstillerne ser ut til å mene at dette forslaget vil – om det blir vedtatt – sørge for at Norge får raskere tilgang på vaksine i en kritisk situasjon. Vaksineproduksjon – særlig i forskningsfasen – er svært kostnadskrevende og er bare lønnsom i stor skala for internasjonale markeder. En fremtidig vaksine for covid-19 ville ikke kommet raskere, og Norge ville ikke kunne hatt en stand by produksjonslinje for å forsyne milliarder over hele verden, slik forslagsstillerne synes å tro. Nettopp covid-19 har tydeliggjort viktigheten av internasjonalt samarbeid, og når vaksinen kommer, vil det være som et resultat av forskning, utvikling og produksjon på tvers av landegrenser, inkludert store økonomiske bidrag bl.a. fra Norge. Dette kunne ikke foregått i et cluster i Norge.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-06-09:
Takk for spørsmålet. Høyre er definitivt med på det. Det er, som jeg også nevnte i innlegget mitt, igangsatt en rekke prosesser, initiert av både Stortinget og regjeringen, som skal styrke både norsk produksjon og industrien som sådan. Så er det ikke riktig som representanten Aasland sier, at det ikke står noen steder at forslagsstillerne mener at dette vil gi raskere tilgang på vaksiner. Det står jo ordrett i merknadene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti at «[e]tablering av et nasjonalt cluster for utvikling og produksjon av vaksiner vil gi Norge raskere tilgang på vaksiner i en kritisk situasjon». Det er med respekt å melde ikke riktig, og det ser vi veldig tydelig akkurat nå, i den situasjonen verden står oppe i. Det er ikke slik at man finner opp en vaksine i full fart bare fordi man har etablert eller vedtatt et cluster i Norge.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-06-09:
Jeg er glad representanten nevnte fiskehelse på slutten av spørsmålet, for det er nemlig et godt eksempel på hvordan næringen selv faktisk klarer å utvikle disse områdene. Dette er ikke noe man kan vedta i Stortinget at vi skal bli gode på; dette er kostnadskrevende, ressurskrevende prosesser som krever stor kunnskap og vilje til å ta risiko. Det viser næringene innenfor fiskeindustrien – et veldig godt eksempel – at de er villige til å ta, og vi får derfor gode miljøer. Det er likevel, tror jeg, et slag i luften å si at man skal etablere et cluster for vaksineproduksjon i Norge fordi det skal gi raskere tilgang på vaksiner i en krisesituasjon. Det er ikke slik vaksiner blir til. Vaksiner blir til gjennom langvarig forskning, gjennom mye bruk av ressurser og gjennom vilje til å ta risiko, og næringslivet må definitivt være en del av det. Så er det – jeg gjentar det for tredje gang – allerede mange prosesser i gang på dette feltet for å svare på de utfordringene vi står overfor.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-06-09:
Det er litt jakt på bevegelige mål i denne saken, for representanten sier at dette ikke er et forslag som har noe med covid-19 å gjøre, selv om det vies plass til det i den relativt korte merknaden fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, hvor man viser til utbruddet av covid-19. I den litt magre teksten står det også: «Etablering av et nasjonalt cluster for utvikling og produksjon av vaksiner vil gi Norge raskere tilgang på vaksiner i en kritisk situasjon.» Spørsmålet mitt er: Hvordan?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2020-06-09:
Takk for debatten. Jeg tror og synes representanten fra Kristelig Folkeparti egentlig var ved sakens kjerne da han ved gjentatte repetisjoner i replikkvekslingen pekte på at vi må se helhetlig på beredskapsdelen av forslaget. Det er naturlig og ganske vanlig at Stortinget gjør det når man får en melding å forholde seg til. Når det gjelder næringsdelen av dette, mener Høyre – noe som representanten Aasland ikke hadde fått med seg – at forslaget langt på vei slår inn åpne dører. Det er ikke slik som det ble antydet, at Høyre mener at Stortinget ikke skal engasjere seg. Stortinget har engasjert seg i dette tidligere. Det er allerede fattet en del vedtak i Stortinget og tatt initiativ fra regjeringens side innenfor feltet. Så her er vi nok ikke så uenige som representanten Aasland legger opp til. Jeg har lyst å knytte noen korte kommentarer til til forslaget, for det fremstår litt uklart. I det ene øyeblikket handler det om beredskap, og i det neste øyeblikket handler det om næringspolitikk. Så handler det ikke om pandemien, men så handler det om pandemien likevel. Så handler det om at vi skal ha en produksjonslinje for vaksiner, men så skal vi ikke ha det. Eller så handler det om at vi skal ha et lager, og så skal vi ikke ha det. Høyres tilnærming til dette er: Det argumenteres i merknadene fra forslagsstillerne med at Norge er et så lite land at vi raskt vil kunne eksportere til resten av verden, men det betyr i så fall at man er nødt til å ha produksjonskapasiteten, og det å bygge opp en slik produksjonskapasitet er så ressurskrevende at jeg tror det er å kaste blår i øynene på folk å si at Norge skal være de som raskest tar frem en vaksine, og raskest når ut til det globale markedet. Jeg tror internasjonale løsninger og internasjonalt samarbeid, og at Norge bidrar, som vi gjør nå også med å utvikle vaksine for covid-19, er måten å gjøre det på også i fremtiden. Jeg ser frem til stortingsmeldingen som skal handle om beredskap. Jeg ser også frem til at helsenæringen skal fortsette å vokse. Helt til slutt: Når det gjelder SVs forslag om statlige legemiddelfabrikker, mener Høyre at det er en dårlig idé, rett og slett fordi en statlig legemiddelfabrikk på ingen måte vil være en garanti for at man får frem legemidler billigere – snarere tvert imot. Og hvis man skal bruke mer penger, som skal tas fra helsebudsjettet, på legemidler, betyr det at man får mindre helse for pengene, og andre områder på helsebudsjettene vil måtte lide hvis man skulle opprette en slik fabrikk. Igjen, takk for debatten.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Det er jo ingen av oss som står bak dette forslaget, som i utgangspunktet har sagt eller skrevet inn i forslaget at dette skal løse Norges behov for tilgang på vaksiner. Det er tvert om løftet som en industrimulighet, som en mulighet for å skape verdier ut fra et fantastisk industrielt miljø vi har i Norge, og der vi også gjennom helsenæringsmeldingen, som kanskje var mer en helsemelding enn en nærings- og industrimelding, faktisk tok opp de mulighetene som ligger der. Da tror vi som forslagsstillere at dette er en mulighet hvis en promoterer dette og bidrar til at det blir etablert et cluster, nettopp for å få næringsklynger, kompetanseklynger, til å møtes for å se på utviklingsmulighetene innenfor vaksineproduksjonen. Og da er mitt spørsmål: Hvorfor er ikke Høyre med på å ta i bruk og se på disse mulighetene gjennom et slikt cluster?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Poenget er ikke at en skal finne opp vaksiner – skal vi si – i et rivende tempo etter hvert som de ulike utfordringene dukker opp, men at vi skal ha et sterkere miljø knyttet til både produksjon og utvikling av vaksiner. Både innenfor dyrehelse, dyrevelferd og menneskehelse er dette etter vår mening relevant og interessant ut fra et industripolitisk perspektiv. Da spør jeg, med håp om å få et svar: Hvorfor er ikke Høyre med på å støtte opp under de mulighetene som ligger der, og som vi prøver å få fram gjennom etableringen av et offentlig-privat cluster, nettopp for å styrke de produksjonsmulighetene og kompetansemiljøene for å bidra til utvikling av vaksiner som vi er helt avhengige av, og som vi også på mange områder er ledende på, f.eks. innenfor fiskehelse?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg kunne fortsatt replikkordskiftet, men det er jo litt håpløst når man ikke får svar på de spørsmålene man stiller. Jeg er litt forundret over at Høyre og regjeringspartiene nå ikke velger å være med på å prøve å utvikle kompetansemiljøer eller sette sammen ulike fasetter av industri, kompetanse osv. i et slikt cluster, nettopp for å prøve å utnytte de mulighetene vi har på en enda bedre måte enn det som faktisk gjøres – for det gjøres veldig mye bra. Det er derfor vi burde gripe akkurat dette. Det er ingen tvil om at den siste tiden vi har vært igjennom, viser oss med all tydelighet at vi bør satse enda mer på utvikling av vaksiner, medisin osv. gjennom egne kompetanseklynger. Det er av interesse fordi det er en betydelig internasjonal dimensjon i det, men også en nasjonal dimensjon, som jeg mener vi i større grad burde utnyttet enn det som er gjort fram til nå, og som det er lagt til rette for at vi skal gjøre i framtiden. Det er etterspurt av næringen. Man har etterspurt etablering og bidrag – ikke minst fra offentlige myndigheter til utvikling og etablering av industrimiljøer, nettopp på bakgrunn av noe av det som saksordføreren tok opp om behovet for langsiktig kapital, og at dette er langsiktig bygging av industrimiljøer. Det burde også være av interesse i en nasjonal dimensjon fordi det er betydelig verdiskaping knyttet til dette. Men høyrepartiene velger konsekvent å avvise det og går ikke inn og prøver å etablere de mulighetene som ligger der. Det er enorme muligheter med tanke på verdiskaping og arbeid. Vi har den langsiktige kapitalen som kan bistå. Vi har de sterke industrimiljøene og kompetansemiljøene, som allerede er etablert i tilknytning til helse, medisin, vaksiner osv. Og vi kunne gjennom en slik cluster-tenkning, klyngetenkning, utviklet mulighetene bedre. Men høyrepartienes svar, så fort det blir næringspolitikk, er nei og atter nei, og det å bistå på en eller annen måte er de svært lite interessert i. Jeg tar til slutt opp forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg forstår at Høyres utgangspunkt er å problematisere de mulighetene vi har. Det er ingen tvil om at Norge har sterke kompetansemiljøer innenfor både medisin, vaksiner, industriproduksjon osv. Vi produserer i dag på lisenser osv., men vi kan også være med på å utvikle et selvstendig grunnlag for dette. Det er den muligheten som først og fremst løftes i dette Dokument 8-forslaget, og det er også den muligheten som er omtalt i innstillingen, og som Høyre sier nei til. Høyre lener seg tilbake og er tilfreds med situasjonen slik den er, og det å bidra til f.eks. etablering av næringsklynger, etablering av clustre, bidra med langsiktig kapital for å utvikle nye industrimuligheter, nye produksjonsmuligheter osv. er ikke Høyre med på, har aldri vært med på og kommer sikkert heller aldri til å bli det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg vet ikke om representanten har lest noe i innstillingen eller hørt noen argumentasjon som sier at vi skal ha beredskapskapasitet i produksjonen – overhodet ikke, det er ikke det som står der. Forslagets utgangspunkt er å sikre at vi bruker de mulighetene vi har som nasjon og de kompetansemiljøene som allerede er etablert, nettopp for å styrke vår kunnskap og våre muligheter innenfor det å produsere våre medisiner selv og utvikle miljøene for å gjøre det, og samtidig ta en sterkere rolle i et internasjonalt løp om nettopp den typen produksjon og den typen verdiskaping. Norge har fantastiske muligheter til det, og jeg er skuffet over at Høyre ikke er med på å legge til rette for at de mulighetene i større grad kan utvikles, både gjennom langsiktig kapital og gjennom å etablere fundamenter for en spennende industriell satsing.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Det er ikke fine ord. Det å styrke vaksineberedskapen handler ikke først og fremst om at en skal ha beredskapsproduksjon, det handler om at jo mer vi kan om et tema, jo flere industrimiljøer som jobber med feltene helsemedisin, vaksiner osv., mer kan vi og jo bedre rustet står vi som nasjon. Ikke minst har vi større muligheter til å skape verdier og utnytte de fantastiske mulighetene som ligger der. Men som sagt: Høyre ønsker jo ikke å gå inn i disse forslagene med det som utgangspunkt. Høyres forslag er bare å prøve å problematisere, forenkle eller si at vi må lene oss på alle andre. Nei, vi bør absolutt i mye større grad prøve å ta et rom der vi har mulighet til nettopp å utnytte mulighetene i større grad.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg er enig i at regjeringen eller Stortinget ikke kan bestemme hva næringslivet eksakt skal gjøre, men vi kan jo motivere næringslivet til å gjøre en del. Den 20. mai hadde administrerende direktør i Legemiddelindustrien, områdedirektør i Forskningsrådet, LO-lederen og administrerende direktør i Norsk Industri en ganske sterk oppfordring til norske myndigheter om å satse på vaksineproduksjon i Norge. Det er jo en sterk henstilling. Med det ber de om at en bruker de mulighetene vi har til å utvikle kunnskap, styrke beredskapen, sikre verdiskapingen og trygge arbeidsplasser. Det er den oppfordringen som gis av disse personene, som er helt sentrale i det å representere det næringslivet vi nå snakker om. Vil næringsministeren ta et initiativ til å imøtekomme det de etterspør i den kronikken?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg vil absolutt oppfordre næringsministeren til å lese denne artikkelen, for da er jeg overbevist om at hun også vil, som undertegnede, bli litt inspirert til nettopp å se på de mulighetene som ligger i Norge, først og fremst for å skape store verdier, og være med i en situasjon hvor en bygger den industrielle kunnskapen vi har, videre. Vi har mye innenfor fiskehelse og dyrehelse. Vi kan videreutvikle og bidra til det, og vi kan også være med og ta et rom i den internasjonale delen. Det vil også styrke oss i en beredskapssammenheng, så det vil være en vinn-vinn-situasjon. Så jeg spør igjen: Vil statsråden ta et initiativ til å møte denne industrien og være med og legge til rette for at vi i Norge nettopp kan utløse et potensial innenfor det å produsere vaksiner, ikke minst i lys av den situasjonen vi har vært igjennom, og at også næringslivet veldig tydelig påpeker at her er det et enormt potensial for næringslivet i Norge?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-06-09:
Jeg synes for så vidt debatten har vært klargjørende. Jeg opplever at Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet i utgangspunktet er positive og ser mulighetene i å etablere et slikt cluster, som forslaget tar opp i seg. Mens Høyre prøver å latterliggjøre det, eller bagatellisere det, eller problematisere det bort, og det synes jeg er synd. Dette var et utgangspunkt, og jeg tror det er helt riktig at en etablerer en slik cluster-tenkning i et offentlig–privat samarbeid rundt vaksineproduksjon, nettopp fordi vi har et godt fundament, nettopp fordi vi har industri og kompetanse og forskning som tilsier at vi kunne brukt posisjonen bedre enn det vi gjør nå. Det er den oppfordringen som også kommer så veldig tydelig fram i kronikken fra 20. mai fra Legemiddelindustrien, Norsk Industri, LO og Forskningsrådet. De oppfordrer politikerne til å gjøre det, til å bruke mulighetene og utvikle noe, å bidra til f.eks. risikoavlastning, fordi det er lange prosesser og tidkrevende. Jeg opplever som sagt at Venstre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti i utgangspunktet er positive til det, i motsetning til Høyre, som en ikke vet hva mener om dette gjennom denne debatten. Men jeg håper jo – og kan oppfordre igjen, jeg også – at Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti faktisk stemmer for det de kanskje egentlig er for, og da betyr det at en stemmer for forslaget.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-09:
Det er litt utfordrende akkurat nå å se om det er den begrunnelsen som ligger i forslaget, eller om det er den nye begrunnelsen som representanten Aasland nå kom med, som er bakgrunnen for dette forslaget. Uansett: Det største hinderet for nasjonal vaksine- eller legemiddelproduksjon er ikke produksjonskapasitet eller cluster, men opphavsrettigheter. Patent- og lisensregler gjør det i praksis slik at det er rettighetshaver som bestemmer hvor det skal produseres, og av hvem. For den typen vaksiner det her er snakk om, og som det er snakk om i forslaget, er dette helt avgjørende for utvikling og produksjon. Kjenner representanten til noen eksisterende vaksiner på området som det kunne vært mulig for Norge å produsere på egen hånd, uten tillatelse fra rettighetshaver, av beredskapshensyn eller av andre hensyn?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-09:
Jeg registrerer at uavhengig av side i salen er det like vanskelig å svare på de spørsmålene en får. Men la meg få lov til å fortsette litt. Vi har slått fast at dette ikke dreier seg om å avhjelpe akutt legemiddelmangel, slik at den kan vi legge til side. Og det er jo logisk: Siden vi bygger opp vår produksjon, vil den bli bygget ned andre steder, i tråd med etterspørselen. Da sier Arbeiderpartiet bl.a. at vi skal bruke innkjøpsmakt for å utvikle nye vaksiner i et privat-offentlig samarbeid. Vi er ikke imot et privat-offentlig samarbeid om dette, overhodet ikke, men hvordan ser egentlig Arbeiderpartiet for seg at en skal øke den samlede produksjonen og produksjonskapasiteten, i argumentasjonen i forslaget? Er det slik at vi skal ha beredskapsbedrifter stående for å kunne ta produksjonen i krisetilfeller – er det det som er tanken?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-09:
Det som er utfordringen med dette forslaget, er at det faktisk er ganske vanskelig å vite hva det egentlig er som foreslås. I hvert fall har vi nå slått fast at en ikke har tenkt å bygge opp økt produksjonskapasitet eller noen beredskapskapasitet eller å sørge for en bedre beredskap på legemidler eller på vaksiner. Da gjenstår egentlig spørsmålet: Hva er det i dette forslaget man har tenkt å gjøre, eller er det bare fine ord?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-09:
Representanten Geir Pollestad har humor. Det skal jeg gi ham. I innlegget sitt kom han inn på at man kunne få pandemier som hadde hundre ganger høyere dødelighet enn covid-19, og da er det slutt for oss alle, for det betyr at det er 140 pst. dødelighet – morbiditet – på pandemien. Det får vi alle håpe at ikke skjer. Spørsmålet mitt er følgende: Det koster et sted mellom 500 mill. kr og 1,4 mrd. kr – avhengig av hvilket anslag man legger til grunn – å etablere et matkornlager, enten det er desentralisert eller sentralisert, og deretter minst 50 mill. kr å drive det og fornye det i løpet av året. Som representanten har sagt, har Senterpartiet hittil bare vist oppstartsbevilgningene for dette, altså 5 mill. kr eller 30 mill. kr, avhengig av hvilket år man velger å se på det alternative statsbudsjettet. Når får vi se Senterpartiet budsjettere de reelle kostnadene ved et sånt lager, og hvor har de tenkt å ta pengene fra?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Dette forslaget er både aktiv næringspolitikk og ein viktig del av det å styrkja vår nasjonale beredskap. Dette handlar ikkje om å utvikla vaksine for covid-19. Det handlar om å byggja næringar, byggja næringsklynger i Noreg og sikra ein beredskap for framtidige hendingar. Eg kan eigentleg berre visa til innlegget frå representanten Aasland frå Arbeidarpartiet, som var eit godt og dekkjande innlegg. Det er litt vanskeleg heilt å få med seg kva fot Høgre står på i kritikken av dette forslaget. Når ein høyrde replikkordvekslinga her, verka det som om representanten Nilsens største problem var at han ikkje hadde forstått innhaldet i forslaget. Då tenkjer eg det ville vera nærliggjande å spørja representanten Eidem Løvaas om han som saksordførar kunne bidra til å finna ut kva som var innhaldet i forslaget. Det er ganske mykje tekst i innstillinga der Høgre ikkje heilt klarer å bestemma seg for om dei argumenterer for eller mot saka, men dei er i alle fall mot forslaget. Det står i innstillinga at ein meiner «det vil være naturlig om helsemyndighetene inngår avtaler med legemiddelfirma i Norge i et beredskapsøyemed». Det kan vera eit uttrykk for at ein ikkje er veldig fornøgd med alt slik det er i dag, og at ein ser behov for ei endring. For Senterpartiet er dette både næringspolitikk og beredskapspolitikk, og eg vil til regjeringspartia, og ikkje minst til Framstegspartiet, òg visa til at det me ber om, er at det kjem ei eiga sak som «sikrer offentlig-privat samarbeid om etablering av et nasjonalt cluster for utvikling og produksjon av vaksiner for mennesker, dyr og fisk.» Me ber altså ikkje regjeringa om å etablera dette. Me ber dei fremja ei sak for Stortinget, slik at regjeringa får moglegheit til å greia det ut – på den måten det er naturleg å føreslå frå ein ansvarleg opposisjon i Stortinget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
For det fyrste er det ikkje slik, som representanten Eidem Løvaas antyder, at han som har lengst tekst i innstillinga, har dei beste argumenta. Me har ei kort og konsis innstilling. Eg sa at målet med denne saka ikkje er å utvikla ein vaksine mot covid-19, men det er klart at den situasjonen og den pandemien som er, har påverka. Me i Senterpartiet har trudd at dette ville få andre parti òg til å innsjå kor viktig det er å styrkja den nasjonale beredskapen, men i både denne saka og den neste er det dessverre ikkje sånn. Når det gjeld korleis dette vil verka, er det klart at det å ha eit nasjonalt miljø vil gjera – både i ein krisesituasjon og i ein normalsituasjon – at kapasiteten for å produsera vaksiner vert større. Det må vera eit mål at òg Noreg tek sin del av dette. Eg skal ikkje absolutt gå god for at det for både menneske, dyr og fisk vil sikra ein raskare tilgang på vaksinar. Det håper me vert føremålet når regjeringa legg fram ei sak om dette.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Det er lov å prøva å rømma, men det er ingen grunn til det. Eg skal koma med eit mildt og forsiktig spørsmål, som tek utgangspunkt i ein merknad frå Framstegspartiet, som viser til vedtak i samband med helse- og sjukehusplanen: «Stortinget ber regjeringen snarest mulig få på plass en beredskapsmodell for norsk produksjon av viktige legemidler» osb. Vidare står det: «Stortinget ber regjeringen utrede hvilken produksjonskapasitet som eksisterer i Norge, og hvilke essensielle legemidler og medisinsk utstyr som kan og bør produseres nasjonalt for å sikre forsyning og beredskap, og komme tilbake til Stortinget med en sak om dette.» Då er mitt spørsmål: Meiner Kristeleg Folkeparti at det er behov for å styrkja kapasiteten og miljøet rundt produksjon av legemiddel og vaksinar i Noreg?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Me kan godt ta ein omvend replikkrunde der me svarer på det, for det den raud-grøne regjeringa gjorde i 2013, var veldig viktig. Me la inn ei startløyving til beredskapslagring for matkorn fordi me meinte at tidene var endra, fordi me meinte det var behov for å satsa meir på beredskap. På same måten som når ein byggjer ein motorveg til 5 mrd. kr, løyver ein ikkje 5 mrd. kr det fyrste året. Ein løyver kanskje 10 eller 20 mill. kr, og så kjem dei resterande løyvingane. Men det kom ei hindring i vegen, nemleg eit regjeringsskifte, at Erna Solberg vart statsminister i Noreg, at merksemda på beredskap vart mindre – og prosjektet vart lagt vekk. Mitt spørsmål er: Ser representanten at det kan oppstå ein situasjon der handel med mat og korn i verda – for ein kortare eller lengre periode – stoppar opp, eller meiner representanten det er heilt, fullstendig utelukka at det kan skje?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Når eg høyrer på representanten Ørsal Johansen, kan eg få inntrykk av at det me har føreslått, er å etablera eit stort felleslager. Det står det ingenting om i forslaget vårt. Tidlegare hadde Framstegspartiet eit krav om beredskapslagring av matkorn i partiprogrammet sitt. Så vidt eg veit, er det no fjerna. Då vil eg be representanten gjera greie for kva det er som har endra seg i verda dei siste åra, som har gjort behovet for beredskapslagring av korn mindre enn det var i perioden 2013–2017.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Når eg høyrer på representanten Ørsal Johansen no, kan det nesten verka som om han er for beredskapslagring av korn. Då lurer eg på om han har gjort seg nokre tankar om kor omfattande lager ein ser for seg. Er det tre månader, seks månader eller tolv månaders forbruk ein ønskjer i desse spreidde lagra ein tek til orde for?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Eg ser at representanten Ørsal Johansen har pynta seg med det norske flagget i dag. Eg høyrer òg det som vert sagt om beredskapslagring. Realiteten er jo at ein argumenterer for, men i innstillinga går ein inn for at forslaget «vedtas ikke». I forslaget om å gjennomføra beredskapslagring av matkorn, står det ikkje noko om at det skal skje på gardsbruk eller i større, sentraliserte lager. Då vert mitt spørsmål til representanten Ørsal Johansen: Når ein fremjer det nasjonale, føler ein seg komfortabel med å seia at dette landet i krisetider skal vera avhengig av at importen fungerer, og av at land som f.eks. Russland ønskjer å eksportera kveite til Noreg?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Dette er ei stor og viktig sak for Senterpartiet. Eg vil starta med å åtvara mot ein ting som saksordføraren gjorde i innlegget sitt. Ho lét som at me alle i denne salen er like opptekne av beredskap, og at me berre hadde litt ulik inngang til verkemiddel. Eg meiner det er feil. Eg meiner Senterpartiet er meir oppteke av den nasjonale beredskapen enn det regjeringspartia og regjeringa Solberg er. Som det òg har kome fram tidlegare, veit me at det var regjeringa Solberg som stoppa planane om oppbygging av nasjonalt beredskapslager for korn. Så er det sånn at me fekk fleirtal for dette forslaget seinare, i forbindelse med Dokument 8:33 S for 2017–2018. Då stemte Kristeleg Folkeparti for og sikra fleirtal for dette. Regjeringa argumenterer no for at dei har følgt opp forslaget, det stod ved behandling av oppmodingsvedtaket, men realiteten er at dei har gjeve opp forslaget. Dei har ikkje følgt det opp, dei har gjeve det opp. Problemet med regjeringa sitt syn på beredskap er at ein legg nokre premiss for det. Ein greier ikkje å tenkja seg at situasjonar oppstår der handelen stoppar heilt eller delvis opp. Det er eit problem når ein legg det til grunn for planane sine. Men eg synest òg det er eit etisk problem i dette, at Noreg som eit rikt land skal kunna kjøpa seg korn på verdsmarknaden i konkurranse med fattigare land i ein situasjon med hard konkurranse om maten. Ein må heller ikkje koma dit at ein meiner at det me har opplevd dei siste månadane, er det verste som kan skje. Det kan òg skje ting som er mykje verre. Det kan koma pandemiar som er 10 gongar så dødelege, 100 gongar så dødelege, og meir smittsame. Me kan koma i heilt andre situasjonar enn det me er i no. Men poenget er at ein har ulikt syn på beredskap. Under koronapandemien har det vore oppslag der Næringsdepartementet har vore ute og sagt me har naudlagring av mat. Der greidde dei ikkje eingong å manna seg opp til å seia at dette er jo berre tull. Senterpartiet er gode reknemeistrar. Beredskapslagringa me har av naudmat i Noreg, utgjer ei halv rute mjølkesjokolade per nordmann. Då går det ikkje an at Næringsdepartementet seier me har hemmelege naudlager av mat spreidde rundt om i landet. Ein må gå ut og seia at det ikkje stemmer, og no må me ta ein diskusjon om: Ønskjer me det eller ikkje? Frå Senterpartiets side er det berre eit ønske inn i debatten om at me iallfall er ærlegare og seier at den risikoen er me villige til å ta. For Senterpartiets del er me ikkje villige til å ta den risikoen, og derfor ønskjer me å ha beredskapslagring av matkorn i Noreg.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Senterpartiet kjem til å fortsetja å føreslå dette til me får fleirtal for det, og til me får det gjennomført. Vårt mål er at me skal klara det før det vert alvor, før me treng det. Ein kan gjerne visa til ei mengde rapportar. Dei har òg nokre planføresetnader, og eg meiner at dei ikkje tek det som er utgangspunktet vårt, nemleg at det utenkjelege skulle skje. I Senterpartiet handlar arbeidet vårt med beredskap om at det kan skje ting som er langt verre enn det me har opplevd no. Det er òg verdt å ta med seg at det er spådd at ein vil oppleva ei global matkrise i kjølvatnet av covid-19. Russland har stengt eksporten av kveite. Det har vore utfordringar med eksporten av ris frå India og Vietnam. Så det er utfordringar på den globale marknaden, som ein skulle tru fungerte perfekt. Difor kjem me til å fortsetja å føreslå dette.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Er det noko me har lært denne våren, er det at krise og krisehandsaming kostar store pengar. Senterpartiet vil vera for beredskapslagring av matkorn anten det kostar 1 mrd. kr, 0,5 mrd. kr eller 2 mrd. kr. Det er òg sånn at nokre av kostandene som er lagde inn, vil gjelda korn som rullerar med å liggja på lager. Dette skal me greia å innarbeida ei oppstartsløyving for i vårt alternative budsjett. Det som hadde vore useriøst, hadde vore viss me no i revidert la opp til at ein skulle bruka 1 mrd. kr på beredskapslagring av matkorn i Noreg i 2020, for det ville ikkje ha vore mogleg. Det ville ha vore uansvarleg budsjettering, og er det ein ting me gjer i Senterpartiet, er det at me anten me er i posisjon eller i opposisjon, driv med ansvarleg budsjettering.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Eg ser mest det paradoksale i at grunnen til at me ikkje får eit beredskapslager av matkorn, er at Kristeleg Folkeparti har skifta meining og snudd i saka. Det er beklageleg. Oppkjøp til eit kornlager vil måtta skje over tid. Det er klart at i ein akutt situasjon med sultkatastrofar og der verdsprisane er eit problem, vil Noreg måtta redusera innkjøpet av korn i desse periodane. Det må ein gjera på ein forsvarleg måte. Men eg synest det vert for mange bortforklaringar og unnskyldningar for ikkje å gjera dette i forbindelse med statsbudsjettet. Då det vart lagt dødt, var det for at me no skulle styrkja matvareproduksjonen i Afrika. Det er eit viktig tiltak, men det har ingenting å gjera med det grunnleggjande, nemleg at me som nasjon tek eit sjølvstendig ansvar for vår eigen beredskap.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Eg beit meg merke i noko representanten Skjelstad sa i innlegget sitt. Han sa at i ein krisesituasjon kan ein berre ta å gjera om såkornet til matkorn og då eta opp såkornet. På same måten kan ein dersom det vert mangel på potetar, eta settepotetane, og eg veit av erfaring at det faktisk er mogleg både å steika og koka rugeegg framfor å gjera det til kylling og høner som kan leggja nye egg. Men er det tankar som på ein måte regjeringa har når det gjeld matvareberedskap, at i ein krisesituasjon set me tennene i det kornet som me har i beredskap for å så neste år?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Den 6. februar 2018 kl. 12.36 var det avstemming i Stortinget. Då gjorde Stortinget følgjande vedtak: «Stortinget ber regjeringen fremme en egen sak for Stortinget i løpet av 2019 om etablering av nasjonale beredskapslagre av korn.» Dåverande stortingsrepresentant Olaug Bollestad stemte for dette forslaget. Dette skjedde då me hadde ein landbruksminister frå Framstegspartiet. Sidan den tid har det skjedd to ting: Landet har fått ein landbruksminister frå Kristeleg Folkeparti, og vedtaket er lagt bort. Spørsmålet mitt er: Hadde det vore betre for oss som er opptekne av beredskapslagring av korn, at me hadde heldt fram med ein Framstegsparti-statsråd, og kvifor har ein KrF-statsråd valt å leggja vekk dette forslaget?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
No er det litt uklart for meg, for no har eg høyrt i debatten i dag at både statsråden og Kristeleg Folkeparti sin representant i næringskomiteen på den eine sida argumenterer med at det ikkje er lurt og ingen vits i å ha eit beredskapslager, og på den andre sida at dei ønskjer å bruka pengane på noko anna. Då er spørsmålet mitt: Er dette eit spørsmål for eller mot beredskapslager, eller er det for eller mot prioritering av økonomiske midlar?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-09:
Senterpartiet erkjenner prisen av beredskapslager. Me veit jo at dette vil ta tid å byggja opp, slik at det å løyva ein halv milliard kroner f.eks. i revidert budsjett for 2020 ville vera useriøs budsjettering. Då er mitt spørsmål til statsråden, og sidan ho no bruker så kritiske ord, forventar eg eit konkret svar: Kor mykje pengar meiner ein at ein treng i 2020 viss ein skal ha optimal framdrift i eit arbeid med å etablera eit beredskapslager av matkorn? Så skal me koma tilbake til kva som vert Senterpartiet sitt alternative reviderte statsbudsjett.