Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-01-11:
Med Meld. St. 18 for 2020–2021, Oppleve, skape, dele – Kunst og kultur for, med og av barn og unge, presenterte regjeringen Solberg i mars 2021 for første gang barne- og ungdomskulturfeltet som et samlet politisk satsingsområde på nasjonalt nivå. Målet var å gi alle barn og unge, uavhengig av bakgrunn, tilgang til kunst og kultur, sikre at kunst og kultur som blir skapt for og formidlet til barn og unge, er av høy kvalitet og gir alle barn og unge mulighet til å oppleve og skape kultur på egne premisser. Jeg må innrømme at jeg elsker kulturskolen. Jobben mange kulturskoler gjør med inkludering og integrering, viser hvordan kunst og kultur kan bidra til å skape tilhørighet, fellesskap, deltakelse og motvirke utenforskap. Kulturskolen er en viktig inkluderingsarena for barn og unge uavhengig av bakgrunn og funksjonsevne. Den arenaen må vi videreutvikle og utnytte enda bedre. Kulturskolen er en arena der barn og unge får mulighet til å bli kjent med seg selv, føle mestring, utforske ulike kulturuttrykk, utvikle sine kreative evner og møte lærere med stor kunnskap og kompetanse. Kulturskolene er viktige samfunnsaktører, en rolle som fortsatt kan videreutvikles, og som vi som samfunn kan dra langt større nytte av dersom vi ser kulturskolen i sammenheng med de øvrige kommunale tjenestene og institusjonene vi har. Kultur er som kunnskap – det blir mer av det når den deles. Derfor er godt samarbeid mellom kulturskolen, skolen, barnehagen og SFO svært viktig for at flere skal få tilgang til kunst og kultur av høy kvalitet – av, for og med barn og unge. Skal kulturskolen oppnå sitt potensial, må kommunene jobbe strategisk med sine planer og ha et langsiktig perspektiv. Det bør være et mål for alle å utnytte kompetansen i kulturskolen slik at den kommer barnehagen, skolen og SFO til gode, men også det øvrige samfunnet. Det er viktig at flere barn og unge får ta del i de flotte tilbudene kulturskolen har. Hvordan skal vi oppnå det? Barn og unge ønsker at kulturpolitikken legger til rette for å fjerne ventetiden på kulturskolene og senke prisen for å delta. Det har lenge vært et mål at kulturskolen bør være tilgjengelig for alle som ønsker å delta. En av konklusjonene i kulturskolerapporten fra 2019 er likevel at kulturskolen ikke rekrutterer jevnt når det gjelder kjønn og sosioøkonomisk bakgrunn. Det er viktig for barn og unge, og det er viktig for samfunnet at alle barn som ønsker det, får delta i kulturskolens aktiviteter, og familiens økonomi må ikke hindre barn og unges deltakelse. Det var en av grunnene til at regjeringen Solberg innførte fritidskortet. Alle barn og unge må få tilgang til fritidsaktiviteter. Stortingsmeldingen er tydelig på at visjonen for de kommunale kulturskolene er «Kulturskole for alle». Gjennom meldingen gis framtidens kulturskoler en sentral posisjon i den lokale og regionale samfunnsutviklingen og -planleggingen. Kulturskolens samfunnsoppdrag settes inn i en helhetlig kommunal kontekst. Meldingen stiller også store forventninger til Norsk kulturskoleråd, som en sentral utviklingsorganisasjon på området. Rundt 13 pst. av elevene i grunnskolen har de siste årene hatt en plass i kulturskolen. Om meldingens visjon skal nås, må framtidens kulturskole nå mange nye målgrupper. Det trengs ny kompetanse inn, og det må utvikles nye samarbeids- og undervisningsformer. Erfaring tilsier at slikt utviklingsarbeid i liten grad skjer av seg selv i den kommunale hverdagen. Men vi vet også at ønsket utvikling kan stimuleres hvis det gjøres målrettet. Hvordan vil statsråden bidra til at kulturskolen kan videreutvikle seg som den viktige samfunnsaktøren den er, og hvilke tiltak har statsråden tenkt å iverksette?