trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-26:
Sosialistisk Venstreparti har fremja fleire forslag om det dei kallar «å rette opp urettferdige helsekutt». Eit forslag handlar om å reversera kutta i gratis fysioterapi for visse grupper. Det var ved behandling av statsbudsjettet i 2017 at dette regelverket vart endra og den såkalla diagnoselista for gratis fysioterapi vart avvikla. Samtidig vart eigendelstak 2 redusert, og aldersgrensa for skjerming av utgifter vart heva frå 12 til 16 år. No har regjeringa varsla at det vert arbeidt med å slå saman eigendelstak 1 og 2, noko som vil kunna gi betre skjermingsordningar for dei gruppene som har store eigendelsutgifter til helsetenester. Ut frå dette vil ikkje regjeringa opna for ei ny skjermingsordning basert på spesifikke diagnosar. Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet fremjar i innstillinga forslag om å gjennomføra ei evaluering av opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering, under dette konsekvensane av å avvikla diagnoselista for fysioterapi. Så til forslaget om å innføra gratis tannhelsesjekk for eldre over 75 år: Dette var ei ordning den raud-grøne regjeringa innførte, men som vart avvikla hausten 2013. Ein samla komité viser til stortingsvedtak om at regjeringa skal fremja ei eiga sak om styrking av norsk tannhelse med mål om å jamna ut sosial ulikskap, og korleis vi i større grad kan hjelpa dei som ikkje har økonomisk moglegheit til å gjennomføra nødvendig tannbehandling. Komiteen viser òg til at regjeringa har uttalt at ho følgjer opp dette vedtaket i samband med oppfølginga av NOU 2018: 16, om prinsipp for prioritering i den kommunale helse- og omsorgstenesta. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV har ein merknad om at eldre som i dag har rett til gratis tannbehandling, gjerne ikkje får det fordi det er for dårleg informasjon om dette. Dette er eit fylkeskommunalt ansvar. SV fremjar òg forslag om ei løpande gransking av ABE-kutta, og på dette punktet fremjar dessutan Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV eit forslag om å be regjeringa skjerma sjukehussektoren for ABE-kutt. I statsbudsjettet for 2020 fremja regjeringa forslag om å leggja om stønad til kjeveortopedisk behandling. I ettertid kom det ei fagutgreiing der det vart føreslått ei omlegging, men der fleire barn ville få rett til behandling, og alle skulle få individuell vurdering. Ved behandlinga av statsbudsjettet føreslo Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV å be regjeringa leggja til grunn denne fagrapporten for å sikra at barn som har eit klart behov for tannregulering, framleis vil få støtte. Med det tar eg opp forslaga som Senterpartiet er ein del av.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-26:
Eg har eit spørsmål om tannregulering eller kjeveortopedisk behandling til barn. Statsråden viste til dei nye takstane. Men det kom ei fagutgreiing etter at statsbudsjettet vart lagt fram, som Helsedirektoratet hadde utarbeidd i samarbeid med fagorganisasjonane, og ho hadde ei anna innretning enn det regjeringa la fram i statsbudsjettet – det gjekk ikkje så langt, og det var meir akseptert ute. Spørsmålet mitt er om det er den fagutgreiinga og den anbefalinga som no vert lagd til grunn for omlegging av stønad til kjeveortopedisk behandling, eller om det er det som regjeringa fremja i statsbudsjettet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-26:
Men no er det jo sånn at det som fagutgreiinga la til grunn, hadde ei anna innsparing som ein konsekvens, og iallfall viss ein ser nokre år fram i tid, hadde forslaget frå regjeringa eit mykje høgare tal på kor mange millionar ein meinte ein skulle spara på dette, mens fagutgreiinga hadde eit mykje lågare tal. Er det sånn at innsparingstiltaket står ved lag, eller snakkar no statsråden berre for statsbudsjettet førre året?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-26:
Det gjeld det same, det gjeld dagaktivitetsplassar for heimebuande med demens. Eg er einig i det som har vorte sagt, at det var eit investeringstilskot som vart innført av den raud-grøne regjeringa, og det er ikkje urimeleg at dette vert lagt inn i ramma. Det er heller ikkje det Senterpartiet kritiserer iallfall. Men vi er bekymra for det som skjedde i dei åra, at investeringstilskotet ikkje verka sånn som ein hadde tenkt. Det var altfor mange kommunar som ikkje brukte det. Det vart ikkje oppretta på langt nær så mange plassar som var det skisserte behovet, omtrent berre halvparten. Og det er det som er vår bekymring. No er det inne i ramma, det har kome ei plikt, ja vel, men er ikkje målet at vi skal auka talet på dagaktivitetsplassar for heimebuande med demens, slik at ein skal sleppa å venta på det ute i kommunane?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet ønsker å innføre tidlig ultralyd. De har selv anslått at dette vil koste samfunnet rundt 100 mill. kr. Beregninger viser at det kan bli en høyere pris enn det. Her skal man flytte ganske mye penger fra å behandle syke mennesker til å behandle friske mennesker, og det gjøres selv om Stortinget har vært med på å etablere kriterier for prioriteringer i helsevesenet. Jeg opplever at jeg ikke får et helt godt svar fra Fremskrittspartiet på hva det er som nå skal nedprioriteres, siden dette nå skal prioriteres som et tilbud til alle, også friske gravide, når man ikke engang kan dokumentere at det har en god helsegevinst? Hva er årsaken til at Fremskrittspartiet ønsker å prioritere på denne måten?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Representanten Moflag pekte i sitt innlegg på at veldig mange av de forslagene som nå er fremmet, er forslag som er blitt utredet, og forslag som man har hatt i den offentlige debatten i mange år. Det er riktig at noen av de forslagene som nå blir fremmet, og som går utover proposisjonen, er forslag som ble utredet i forbindelse med bioteknologimeldingen Stortinget behandlet i 2018. Men så er det forslag som ikke har blitt utredet – tidlig ultralyd til alle gravide, NIPT-test, som blir foreslått som et tilbud til alle gravide, mitokondriedonasjon. Dette er ting som ikke har blitt utredet. Hva er grunnen til at Arbeiderpartiet mener at så store endringer overhodet ikke trenger noen utredning, at det ikke er behov for noen høring, og at dette bare skal kjøres igjennom?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
At det for enkeltpersoner og enkeltfamilier kan oppleves som en helsegevinst å få tidlig ultralyd, skal ikke jeg benekte. I dag er det også slik at man kan be om å få tidlig ultralyd. Et av kriteriene er at man kjenner på uro, eller at man har hatt svangerskapskomplikasjoner tidligere. Dette vil vi at skal opprettholdes. Men det Arbeiderpartiet er med på å foreslå, er at dette skal gis som et tilbud til alle gravide – 60 000 kvinner. Det som bekymrer Kristelig Folkeparti, er at vi nå systematisk – fra det offentliges side, fra samfunnets side – skal begynne å lete etter det som er svakt, for å fjerne det. Den bekymringen deler vi med mange; jeg var til stede i går og mottok over 42 000 underskrifter fra mennesker som er bekymret for denne samfunnsutviklingen. Og når det heller ikke er bevist at det er noen helsegevinst ved å innføre dette for alle gravide(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Jeg håper at representanten Bruun-Gundersen ser forskjell på det å innføre et offentlig tilbud som handler om assistert befruktning for enslige, og det som har med adopsjon å gjøre. Når det handler om adopsjon, snakker vi om barn som er født, og som trenger en trygg ramme rundt sitt liv, og da har vi sagt at også enslige gjerne må adoptere. Men det som er utfordringen med det forslaget som fremmes i dag, er at det offentlige nå skal legge til rette for at et barn blir født inn i en virkelighet der man blir mer sårbar, i og med at man bare har én forelder. Jeg mener at enslige foreldre gjør en fantastisk jobb, det er fantastiske mennesker, de er virkelig dagens helter. Men når det offentlige skal legge til rette, mener vi at vi må legge til rette for at barnet får den gode rammen rundt sitt liv, og vi mener at det er med to foreldre.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi skal ha en god fødsels- og svangerskapsomsorg i Norge. Vi må ha som målsetting å ha verdens beste. Allikevel mener jeg at det å innføre tidlig ultralyd og NIPT-test til alle friske er feil ressursbruk, og jeg er redd for konsekvensene av det. Det er også et spørsmål om når i svangerskapet man kan gå inn og behandle de sykdommer som oppdages. Jeg vil gjerne høre representanten fra SV si noe om når i svangerskapet det skjer. Jeg vet at en del slike behandlinger skjer først etter attende uke, da man normalt har en ultralydundersøkelse i svangerskapet. Men det er konsekvensene av å innføre dette som en screening til alle som bekymrer oss.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
At partiene er uenige om ulike standpunkter, er ikke noe nytt i norsk politikk, men selv om vi har våre uenigheter, har det vært noen felles prinsipper for hvordan vi får nye lover, som har vært gjeldende her til lands. Vi utreder, vi sender på høring, og vi involverer fagmiljøene og andre som kunne tenkes å ville mene noe, før vedtakene fattes. At det ikke har vært høring om og utredning av flere av disse store etiske og faglig vanskelige spørsmålene, synes jeg er problematisk. Det gjenstår mange uavklarte spørsmål, og jeg skulle derfor ønske at flertallet kunne trå litt varsommere til de visste mer om hva konsekvensene av disse forslagene vil bli. Å mene at alt dette er godt nok utredet tidligere, er ikke riktig. Bioteknologirådet har gjennomført to hastemøter denne våren for å rekke å ta stilling til forslagene som er under debatt i dag. Endringene som foreslås, kan ha dramatiske konsekvenser på sikt. Likevel hevder flertallet at vi har kunnskap nok – at alle forslagene er godt nok utredet. Det er ikke riktig. Forslaget om å tilby tidlig ultralyd til alle gravide er ikke utredet, det er ikke hørt. Forslaget om å tilby NIPT-test til alle gravide har heller ikke vært ute på en grundig høring, og mitokondriedonasjon er ikke utredet. Jeg har forståelse for at flertallet etterlyser god, balansert og nøytral informasjon fra helsevesenet når de nå ønsker å innføre denne screeningen av alle gravide, men man kan jo stille spørsmålet: Hvorfor har ikke flertallet anerkjent behovet for denne informasjonen tidligere? Bioteknologi åpner for mye ny kunnskap, men gir oss også flere vanskelige etiske dilemmaer og avveininger. Vi har tradisjon for å være særlig på vakt når lovene vi endrer, i størst grad vil ha betydning for dem som kommer etter oss. Det er et slags føre-var-prinsipp, og i slike saker bør vi aldri forhaste oss – heller ikke nå.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Aller først til det som ble sagt om at tidlig ultralyd, NIPT-test, først og fremst skal være et tilbud: Jeg tror vi må erkjenne at idet vi innfører noe som en del av det offentlige helsetilbudet, vil nok mange føle at det sitter ganske langt inne å takke nei til et slikt tilbud. Det tror jeg vi må erkjenne. Så til dem som mener at dette er en kamp om hvem som har den beste moralen: Jeg har ikke hørt at det har haglet med beskyldninger om at noen har en høyere moral enn andre. Det vi har, er uenighet. Det er det vi er – vi er uenige – også med tanke på hva konsekvensene av disse forslagene vil være. Det må man kunne få lov til å være uten at det kommer beskyldninger om at man har en dårligere eller bedre moral. Helt til slutt: Noen vil ha det til at Kristelig Folkeparti kjemper en kamp på feil side av historien. Å kjempe for barns rettigheter og å kjempe for et samfunn med plass til alle vil aldri være en kamp på feil side av historien.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Ja, for Arbeiderpartiet er kvinnehelse en sak som vi ønsker å løfte på dagsordenen, derfor har vi også hatt store satsinger på det i våre budsjetter. Vi erkjenner at det vil ta noe tid å få på plass tilbudet om tidlig ultralyd, fordi det krever både innkjøp av utstyr og opplæring av personell, noe vi også har satt av penger til. Det er klart at vi må ta tiden litt til hjelp for å få alt dette på plass, men for en del av tilfellene vil det være mulig å gå i gang 1. januar. Med dette ønsker vi å signalisere at dette skal prioriteres, og vi har også bedt regjeringen om å bake dette inn i statsbudsjettet for 2021.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Det spørsmålet kan man jo snu på hodet. Vi vet om barn som i dag lever med mye smerte, mye lidelse, nettopp på grunn av mitokondriesykdommer. Det er tilstanden, helsen og muligheten til disse barna Arbeiderpartiet er opptatt av når vi vil se på muligheten for å tillate mitokondriedonasjon når metoden er trygg og forsvarlig i Norge. I motsetning til en del av de andre konkrete lovforslagene som vi fremmer i dag, er jo nettopp dette forslaget om mitokondriedonasjon et anmodningsvedtak, og i det ligger det også en erkjennelse av at dette ligger noe lenger fram. For Arbeiderpartiet vil det være helsegevinst som står sentralt. Vi vet at det er mange familier som ønsker seg dette i dag, og vi vet at det er en bitte, bitte liten del av DNA-et man vil ha fra den personen som donerer egget man henter mitokondriene fra.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Noe av dette var jeg inne på i mitt svar til representanten Kjersti Toppe. Det er jo ulik tilnærming når det gjelder hvordan vi fremmer disse forslagene. Noen fremmer vi som konkrete forslag til endringer i lovparagrafene, mens andre er anmodningsvedtak. Særlig forslaget knyttet til mitokondriedonasjon peker framover og viser til at det er mer som må på plass før denne metoden er å anse som trygg og forsvarlig og mulig å gjennomføre i Norge. Når det gjelder tidlig ultralyd, var jeg mye inne på det i mitt innlegg – hvorfor jeg mener at det er nødvendig. Dette er noe som Arbeiderpartiet i flere år har ment har helsegevinst for mor og barn. Vi har hatt nær kontakt med fagmiljøene i vårt arbeid med å utarbeide disse forslagene, og vi er helt trygge på at tidlig ultralyd og de tilbudene som gjelder gravide kvinner, er det helt trygt og forsvarlig å innføre nå.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Jeg hørte representanten Moxnes si at de er for eggdonasjon, men ikke i den formen som Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV har foreslått. Rødt vil derimot foreslå en ordning med såkalte overskuddsegg. Men Rødt har jo fått veldig tydelige tilbakemeldinger fra fagmiljøene om at det finnes ikke noe som heter overskuddsegg, for når en kvinne gjennomgår assistert befruktning, blir de eggene befruktet med mannens sæd før de fryses ned. Kan representanten Moxnes klargjøre, eller egentlig bekrefte, at Rødts ja i realiteten betyr et nei?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Det som fagmiljøet har fortalt oss, er at praksisen fra Danmark kunne innebære at en kvinne som skulle gjennomgå assistert befruktning, fikk beskjed om at hun fikk det billigere hvis hun valgte å donere egg samtidig. Jeg mener det er en mye mer uetisk situasjon og en pressende situasjon å sette kvinner i. Hvorfor skal det være sånn at de kvinnene som selv har slitt med infertilitet, skal bære dette på sine skuldre? Ser ikke representanten Moxnes at det kan føles som et press om å skulle hjelpe dem som har det enda vanskeligere enn en selv?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Først og fremst vil jeg takke helseministeren og departementet for den lovtekniske bistanden som partiene har fått, som har sørget for at det vi legger fram i dag, er helhetlig og grundig. Jeg vil stille helseministeren et spørsmål om NIPT. NIPT har blitt godkjent for en rekke formål de siste årene: identifisere rhesus positivt foster hos rhesus negative gravide i mars 2015 påvisning av trisomi 13, 18 og 21 hos foster, godkjent i henholdsvis mars 2017 og mars 2020 avdekke alvorlig arvelig sykdom avdekke alvorlig kjønnsbundet sykdom De to sistnevnte formålene ble godkjent i april 2018. Kan helseministeren redegjøre for hvorfor han synes det er viktig at norske kvinner skal få tilgang til NIPT, slik som han har sørget for at de får?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Det er riktig at flertallet vil sørge for at flere kvinner får den informasjonen de ønsker. Jeg går tilbake til helseministerens innlegg, hvor han snakket varmt om genterapi og at det skjer en del oppmykninger der, som vi alle er glade for, bl.a. at genterapi nå også kan brukes til å behandle sykdommer som ikke klassifiseres som alvorlige, slik at norske pasienter skal få tilgang til de beste behandlingsmetodene. Jeg lurer på hvorfor regjeringspartiene ikke ønsker å være med på at genterapi også skal kunne tilbys fosteret, slik at våre aller minste pasienter kan få tilgang til den beste behandlingen, noe helseministeren selv beskrev genterapi som, dersom det oppdages alvorlig genetisk sykdom hos fosteret som kan behandles i siste trimester.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Til spørsmålet om mitokondriedonasjon, som helseministeren nå tok opp i sitt svar: Kan han bekrefte at når vi fremmer det som et anmodningsvedtak, vil vi få nettopp de høringene som han etterlyser i akkurat det spørsmålet?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
«Vi har i år opplevd to begivenheter ved norske sykehus som førte med seg en debatt om ressursbruken i helsevesenet og etiske problemstillinger ved den medisinske utvikling: den første hjertetransplantasjonen ved Rikshospitalet og nedkomsten av det første barn som var unnfanget ved prøverørsmetoden ved Regionsykehuset i Trondheim. Bak begge begivenhetene sto store og faglig høyt kvalifiserte team av helsepersonell med langvarig arbeid bak de resultater som ble oppnådd. Gjennom dette arbeidet flyttet de grensesteiner innen norsk helsevesen og åpnet nye muligheter for behandling.» Dette er ikke mine ord. Dette er Gro Harlem Brundtlands ord i 1984, og denne talen fikk jeg av min gode kollega Svein Roald Hansen. Jeg synes det var en så god tale å trekke fram i dag, fordi vi kan trekke linjene fra 1984 og helt fram til i dag. Vi kan trekke linjene fra de kvinnene som har stått på for disse spørsmålene i mange tiår. De resultatene vi får her i dag, hviler på skuldrene til de kvinnene og mennene som har gått foran oss. I denne talen tar Gro Harlem Brundtland opp fødselen av det første prøverørsbarnet. Vi kaller det ikke prøverør lenger. Vi kaller det assistert befruktning nå. Jeg har hørt flere representanter i dag bruke ordet «tingliggjøring» om måten mennesker blir til på. Men var det ikke det man egentlig gjorde allerede i 1984? Var det «tingliggjøring» da vi innførte assistert befruktning i helsetjenesten? Jeg hørte også en bekymring om måten menneskene ble til på, at det gjerne kunne være litt kjærlighet. Jeg tror ikke det var «unnfangelsen» som var ordet som ble brukt, men det var representanten som sitter rett foran meg, som sa det. Jeg tror det er så utrolig mye kjærlighet til alle disse barna uavhengig av måten de ble skapt på. En av mine aller nærmeste som jeg er mest glad i, har hatt ti forsøk med assistert befruktning for å få ett barn. Det ligger så utrolig mye kjærlighet bak det. Det er ikke unnfangelsen som setter rammene for den kjærligheten det barnet er skapt i. Det er ønskene om å få det barnet, det er det å bære det barnet fram, det er det å være mamma og pappa til det barnet. Avslutningsvis vil jeg si at jeg egentlig synes at debatten har vært ganske ålreit. Jeg synes tonen i all hovedsak har vært god, og vi har klart å ha en verdighet i de spørsmålene som mange synes er vanskelige, og som vi er uenige om, så jeg vil egentlig takke alle sammen for en god debatt, selv om det fortsatt er noen talere igjen på talerlisten.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Jeg hører at representanten Stensland er opptatt av inngåtte avtaler. Det blir da viktig for meg å påpeke at Høyre er et ganske stort parti – ja, til og med større enn Kristelig Folkeparti og Venstre til sammen. For litt over ett år siden la Høyre ut på sine egne nettsider, hoyre.no, følgende: Høyre lover at de vil stemme for lovforslag om eggdonasjon og assistert befruktning for enslige. Mitt spørsmål til representanten Stensland er: Hvor verdifulle er deres egne lovnader til velgerne deres? Og hvorfor i alle dager ligger dette fremdeles ute på nettsidene?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Vi kan i dag sende folk til månen. Vi kan i dag operere inn hjerter som er laget i laboratorium. Det er jammen på tide at kvinner kan få god nok og tilstrekkelig informasjon når de skal bli mødre. Da nyheten om endringene og forliket kom i mai, lot ikke henvendelsene til Klinikk Hausken i Haugesund vente på seg. Mange tar kontakt – ekstremt mange – særlig én gruppe: single. La oss dvele litt ved det. Flertallet omtaler i dagens debatt denne gruppen som enslige. Jeg velger å poengtere nettopp det, for de er ikke så ensomme, men de er single. At de på en trygg og god måte kan ha mulighet for assistert befruktning i Norge, er for meg en stor motivasjon for å stemme for de endringene vi gjør i dag. Å kunne tilby tidlig ultralyd og NIPT-test handler om å trygge svangerskap. Det er kvinnehelse og god fosteromsorg i et kinderegg. Jeg blir utrolig lei meg når Kristelig Folkeparti får dette til å handle om noe annet, skrev tysværbu Synnøve Bårdsen Lindanger til meg i går. Hun er mor til en fantastisk gutt med Downs syndrom. Synnøve er i likhet med meg opptatt av at vi skal gi mor og foreldre en god og forberedende informasjon om det som eventuelt venter dem. Det skal vi gjøre tidligst mulig. Det er mor og foreldre som skal kunne ta en viktig avgjørelse for resten av deres liv, og ikke vi politikere. Jeg har respekt for at det er ulike syn i denne salen i dag. Men jeg har lyst til å poengtere en siste ting, og det er at jeg kjenner ingen som med lett hjerte har valgt bort et barn med ulike svakheter. Jeg kjenner flere som har fått barn med utviklingshemning, men som gjerne skulle vært forberedt på det. Det må vi legge til rette for når regjeringen ikke vil, for det handler denne debatten også om. God informasjon og trygge svangerskap er viktig, og jeg er glad for at det er et annet flertall enn for det syn regjeringen fremmer i dag.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Arbeiderpartiet er glad for at SV setter lyskasteren på regjeringens urettferdige helsekutt. Dette oppleves ute i landet. Én etter én blir ordninger og tilbud forringet. Jeg håper flest mulig av dem dette rammer, ikke har stemt fram høyreregjeringen. SV kommer nok til å redegjøre fint for kuttene. Jeg vil derfor spesielt trekke fram øyehelse, som i utgangspunktet ligger i en annen komité, arbeids- og sosialkomiteen, men det er i aller høyeste grad et helsespørsmål. Nå er det kun barn opptil 10 år som får støtte til å se godt om de har sterkt nedsatt synsevne. Tidligere var det opptil 18 år, og barn blir skadelidende av dette. Optiker Hedegaard i Haugesund forteller mange triste historier. En av dem fikk jeg i går. Det er barn som har behov for briller, der refusjonskrav er sendt, men brillene hentes ikke – for i lovverket i dag kan man få refundert satsen uten at man har hentet ut brillene. Det er en svakhet i loven som må rettes opp. Barn blir skadelidende av dette. Briller blir liggende hos optikerne, og refusjon er utbetalt til foreldre. Det er vanskelig for meg å forstå at dette skulle forenkle et allerede godt system, der man tidligere sendte refusjonskravet fra optikeren og ikke fra de mange foresatte. Dette er villet politikk. Regjeringen lurer ikke glutenallergikere og revmatikere. Demente kan en kanskje lure, men ikke deres pårørende. Når ble det et politisk mål å ta bort dagaktivitet for eldre med demens? Det har det faktisk vært for denne regjeringen, i likhet med alle de andre kuttene de har gjort. Forstå det, den som vil. Vi er på vei til et samfunn med større forskjeller mellom de svake og de sterkeste, et samfunn jeg som folkevalgt vil kjempe med nebb og klør for å jobbe mot.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
70 pst. av alle gravide i byane tek tidleg ultralyd. Det er i dag ei sosial og geografisk forskjellsbehandling når det gjeld kven som har moglegheit til å ta tidleg ultralyd, både på grunn av kvar dei bur, og på grunn av kostnader. Eg synest det er urettferdig at mine gravide veninner heime i Vest-Telemark ikkje har dei same moglegheitene som dei som bur i ein by. Eg trudde at Arbeidarpartiet og Senterpartiet saman var opptekne av like moglegheiter for folk uansett kvar ein bur i dette landet. Så spørsmålet mitt til representanten Toppe blir om Senterpartiet er komfortabel med denne openberre forskjellsbehandlinga mellom by og bygd som avgrensar tilgang på kunnskap og informasjon for mange gravide. Og vil representanten Toppe verkeleg seie til alle dei som ynskjer tryggleik i svangerskapet, at det ikkje er nødvendig?
Erlend Larsen (Høyre), 2020-05-26:
Det kan se ut som om Stortinget er i ferd med å gjøre store endringer i bioteknologiloven med ekspressfart. Saksprosessen gikk fort etter at SV, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet fant hverandre innenfor flere saksområder. I tilsvarende saker som har langt mindre etiske og faglige sider, har komiteen sendt spørsmål til faglig vurdering i departementet. I tillegg gir Bioteknologirådet oss gode råd og veiledninger i etisk vanskelige spørsmål som kan få langtrekkende konsekvenser. Denne gangen hoppet SV, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet over råd fra de faglige miljøene i departementet, og de ga Bioteknologirådet tre og en halv dag, inkludert helg og 17. mai, til å gi sin uttalelse. Mitt spørsmål til representanten Wilkinson er derfor: Har den etiske og faglige debatten i innspurten vært grundig nok?
Erlend Larsen (Høyre), 2020-05-26:
Forslaget til endringer i lov om bioteknologi er fremmet av regjeringen etter en grundig evaluering og omfattende høring blant landets faglige eksperter. Endringene representerer den største moderniseringen av bioteknologiloven siden 2004. Den nye loven vil gi bedre behandling for pasientene, og fagfolkene får mulighet til å utvikle bedre behandlingsmetoder. Stortinget fatter et stort antall avgjørelser som betyr mye for folk. Felles for de aller fleste av disse sakene er at de utredes, og at de som berøres, blir hørt – det være seg fagmiljøer, organisasjoner eller bedrifter. Det er en viktig sikkerhetsventil, og nå vedtar vi en lov som regulerer liv og død, uten at sikkerhetsventilen er brukt fullt ut. Medisinsk teknologi er grenseløs. Den utvikler seg raskt og gir oss uante muligheter for å behandle kreft, hjerte- og karsykdommer og andre sykdommer. Den er også grenseløs når det kommer til DNA-et vårt, til livets tilblivelse og livets slutt. Derfor må vi noen ganger sette grenser for teknologien. Høyre vil gi pasientene bedre behandling, og vi vil gi fagfolkene mulighet til å utvikle bedre behandlingsmetoder. Regjeringens forslag til modernisering åpner opp for mer forskning, bedre pasientbehandling og mer effektiv persontilpasset medisin. På slutten av arbeidet med loven har Arbeiderpartiet, SV og Fremskrittspartiet gått sammen om å foreslå nye endringer, uten at de har blitt lagt ut på de samme høringene eller fått debattene andre store saker får i komiteen. Blant endringene Fremskrittspartiet, SV og Arbeiderpartiet jobber for, er å åpne for såkalt mitokondriedonasjon. Dette vil gjøre at barnet i praksis vil få DNA fra mer enn to personer. Det er ikke tilstrekkelig kunnskap i dag om hvilke langsiktige konsekvenser dette kan få for barna. Mitokondriedonasjon kan medføre genetiske endringer i kjønnsceller og er et vitenskapelig eksperiment med menneskeheten. I ytterste konsekvens kan man risikere at menneskers arvemateriale endres, uten at man vet konsekvensene av dette. Arbeiderpartiet og SV vil åpne for såkalt embryodonasjon og dobbeldonasjon. Dette betyr at man kan få både eggdonasjon og sæddonasjon samtidig. Dette gjør at barna som blir til på denne måten, ikke har noen genetisk tilknytning til sine foreldre. Det er beklagelig at disse lovforslagene kan bli vedtatt uten høring og uten offentlig debatt. Bioteknologirådet understreker at de er kritiske til den korte fristen Fremskrittspartiet, SV og Arbeiderpartiet har lagt opp til, og sier selv at de har følt seg presset til å hastebehandle disse sakene.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Først må jeg bare si at det er veldig synd at SV har sviktet i viktige etiske spørsmål. Der vi før sto sammen om å si nei til eggdonasjon, har partiet nå forlatt sitt standpunkt, vel vitende om at innfører vi eggdonasjon, fjerner vi siste skanse mot surrogati. Dette ansvaret får altså hvile på SV. Kristelig Folkeparti kjemper mot et samfunn der kvinnekroppen reduseres til en salgsvare, og det er virkelig skuffende at SV ikke gjør det samme. Representanten Wilkinson mener forslaget til kompensasjon for eggdonasjon er altruistisk, men si meg: Hvor går grensen mellom kompensasjon og salg av kvinnekroppen? Mener ikke representanten at et beløp på 10 000 kr, som vi har hørt i debatten nå, faktisk kan være en stor sum for unge jenter, for studenter, for sårbare kvinner?
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2020-05-26:
Jeg håper Stortinget i dag tenker seg nøye om, om man virkelig vil innføre tilbud om fosterdiagnostikk for alle gravide. Testene som foreslås innført, er målrettet for å identifisere Downs syndrom og andre arvelige tilstander, og innfører Stortinget dette, vil det sende et sterkt og veldig sørgelig signal om at noen menneskeliv er mer verd enn andre. Kristelig Folkeparti er dypt bekymret for at innføring av denne typen screening vil lede oss mot et samfunn der foreldre kjenner seg presset til å velge bort de barna som er annerledes. Ja, Kristelig Folkeparti krever at de partiene som går i bresjen for disse forslagene, i løpet av denne debatten svarer på hvordan de forholder seg til at flere røster i samfunnet – som selv er annerledes, eller som har barn som er det – opplever at dette utfordrer deres menneskeverd. Mange av oss kjenner historien til Birgitte. Birgitte er mamma til en nydelig, liten jente med Downs syndrom, og Birgitte kan fortelle om et helsevesen som tok det som en selvfølge at hun skulle ta abort, om leger som ba henne om å google for å få informasjon om Downs syndrom. Både direkte og indirekte opplever altså kvinner som får vite at barnet har Downs syndrom, et press om å velge abort. I mange tilfeller blir det unnlatt å informere om at disse barna faktisk har et meningsfylt, godt liv. I stedet for å la kvinner bli stående alene med et vanskelig valg bør vi støtte ekstra opp under de kvinnene som venter barn med ekstra behov. Å innføre tidlig ultralyd til alle er å gjøre det stikk motsatte. Stortinget må ta inn over seg at i Danmark og på Island, der dette har vært praksis en stund, fødes det nesten ingen barn med Downs syndrom lenger. Vi må erkjenne at et statlig tilbud aldri vil være nøytralt. I dag kan vi finne kromosomfeil, men med morgendagens fosterdiagnostikk kan vi finne så godt som alle sykdommer med genetisk opphav, og ulike egenskaper. Vi i Kristelig Folkeparti frykter et samfunn hvor det med tiden kan bli stilt stadig flere kriterier for det å bli født. Vi ønsker et samfunn med plass til alle, ikke bare de perfekte og planlagte, men vi står i fare for å gjøre det nåløyet stadig trangere dersom vi tillater denne typen omfattende testing av det ufødte liv. Kristelig Folkeparti mener at et samfunn med stadig færre mennesker med såkalte utviklingsavvik er et fattigere samfunn. Så la det ikke herske noen tvil: Det å innføre tidlig ultralyd til alle vil være et dramatisk steg i feil retning.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-26:
Det er Granavolden-plattformen som trumfer vårt synspunkt her i salen i dag. Alle partier i dette landet – siden 1961, da ettpartistaten med Arbeiderpartiet i spissen ikke lenger var i absolutt flertall – har måttet inngå kompromisser. Og det har Venstre gjort i denne saken, og jeg er godt fornøyd med det. Selv om jeg er fortvilet over at vi ikke kunne stemme for vår primærpolitikk, innser jeg at her må vi ta et slikt standpunkt for å få gjennomslag i andre viktige saker.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-26:
Et par ord om lojalitet: Det er viktig å holde sammen i et regjeringssamarbeid. Skulle ikke det skje – og at vi opptrer som en tilfeldig sammenrasket gjeng av folk som mener forskjellige ting nå og da – er det ille ute med hele regjeringsprosjektet vårt. La meg ta f.eks. gjennomslaget vi har hatt med Lofoten, Vesterålen og Senja: Skulle da Høyre plutselig fremme et forslag, et løst forslag her i salen, om å gå til utredning av oljeboring i Lofoten, Vesterålen og Senja? – Unnskyld at jeg tar opp dette i dag, president, det er andre ting vi snakker om – og det kunne jo Høyre til og med fått flertall for her i salen. Men Høyre har forpliktet seg til dette samarbeidet, på samme måten som Venstre har forpliktet seg til det.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-26:
Jeg synes det var et underlig spørsmål. Vi er ikke «alltid lojale til Høyre og Kristelig Folkeparti», men vi er lojale til den regjeringsplattformen vi har inngått. Jeg mener å huske at det var et parti som demonstrerte mot sin egen regjering her ute på plenen for ikke så altfor mange årene siden, så SV har jo vært i akkurat den samme posisjonen og burde vite vel hva dette dreier seg om.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-26:
Så sitter vi altså her, foran 75 pleksiglass, som er et skrikende symbol på at den medisinske vitenskapen egentlig ikke er kommet så veldig langt på mange områder. Jeg har lyst til å si et par ord om det jeg er ganske komfortabel med, også sammen med Kristelig Folkeparti og Høyre, i denne saken. Det gjelder NIPT-testen, som jeg ikke skal utdype noe særlig – det har representanten Ketil Kjenseth utmerket gjort – men den er ikke underlagt vanlige metodevurderinger. Så gjelder det mitokondriedonasjon. Der har vi i Venstre sagt at vi er optimistiske med hensyn til teknologien, men jeg har stor sympati for dem som i dag har trukket opp vanskelighetene som dreier seg om biomedisinkonvensjonen. Leger jeg har snakket med, vurderer dette som i høyeste grad science fiction på mange områder. Og Bioteknologirådet, som behandlet denne saken i 2016, med 13 mot 1 stemme, har kalt dette noe som ligner på kloning. Man kan jo ikke på den ene siden – som representanten Kjerkol sa her nylig – omfavne det faglige miljøet og slå seg på brystet med det og i neste hånd ikke ta hensyn til fagligheten i forhold som ikke taler til deres fordel. Så har jeg behov for å si at det har oppstått en situasjon i løpet av denne debatten når det gjelder Fremskrittspartiets mindretallsforslag nr. 1 om nytt annet og tredje ledd. Der var Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre i utgangspunktet enige om å stå inne sammen, men nå har altså Kristelig Folkeparti trukket seg fra dette av prinsipielle grunner. Det etterlater på mange måter Venstre under bussen i denne sammenhengen. Jeg kan ikke finne meg i det, og vi kommer til å stemme i henhold til vår primærpolitikk på dette feltet og stemme mot forslaget fra Fremskrittspartiet når det gjelder §  2-15, ikke minst for å illustrere at vi faktisk har en mer liberal politikk som vår primærpolitikk enn det Fremskrittspartiet har.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-05-26:
Representanten Kjerkol brukte sitt siste minutt i denne debatten til å snakke om mitokondriedonasjon. Det skal også jeg gjøre. Hun sa at dette er en eksperimentell behandling, og det er jeg selvfølgelig enig i. Det er i høyeste grad eksperimentelt. Men noen vil si at det går en grense mellom å eksperimentere på vanlig medisinsk grunnlag – når det gjelder korona, for den saks skyld – og å eksperimentere med det menneskelige arvematerialet over generasjoner. Og det er det det er snakk om i denne sammenhengen. Nå trekker Arbeiderpartiet seg lite grann i denne saken ved at representanten Tuva Moflag sier at det bare er snakk om et anmodningsvedtak. Vel, det er en spesiell definisjon av anmodningsvedtak. Men jeg vil be statsråden merke seg at man på denne måten skyver dette over til regjeringen å utrede. Men da blir jo i og for seg begrepet all makt i denne sal ganske meningsløst.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
En moderne bioteknologilov vil gi helsehjelp til flere. Det må da være bra. Mangfold og hjelp til familier med store omsorgsbehov må vi ha. Arbeiderpartiet har gått i front for alle de rettighetene de familiene har i dag. Men må det være så mye lidelse og nød? Trisomi 18 kan ikke kalles «å være litt annerledes». Trisomi 18 fører til så alvorlige misdannelser at de fleste dør innen en uke. Hvorfor vil Kristelig Folkeparti at disse familiene skal måtte leve med den usikkerheten det innebærer, den lidelsen det medfører å ikke kunne vite og få de handlingsvalgene de likevel vil få i den ordinære ultralydundersøkelsen i uke 18, som jeg hørte representanten Bekkevold argumentere for å opprettholde?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Det har vært en debatt, og vi skal holde på en stund til. Jeg har noen kommentarer til en del ting som har blitt hevdet i debatten. Først til det med prosess: Man kan få inntrykk av at dette er spørsmål som ikke har vært på høring. Det er helt feil. Dette har vært diskutert i mange år. Bioteknologirådet, som har et særskilt oppdrag med å drøfte denne typen spørsmål, har faktisk uttalt seg om alle de forslagene det nå står et flertall bak, og flere av dem også i flere runder – både det gamle Bioteknologirådet, som ble ledet av Kristin Halvorsen, og det nye Bioteknologirådet, som er ledet av Ole Frithjof Norheim. Flere har referert til leder Ole Frithjof Norheim om at han følte det som et hasteoppdrag da disse forslagene kom ut og Bioteknologirådet fikk anledning til å uttale seg om dem. Men man har da ikke referert vyrde Norheim riktig. Jeg hørte ham på Dagsnytt 18 den 18. mai, hvor han var veldig tydelig da han sa at regjeringen har lagt lokk på disse viktige spørsmålene ved ikke å omtale dem i proposisjonen da den ble lagt fram i høst. Her har regjeringen vært for sen, og Stortinget har vært for rask. Man bør gjengi hele resonnementet når man bruker det til inntekt for sitt syn. Flere har referert til tidlig ultralyd. Kjersti Toppe fra Senterpartiet gikk faktisk så langt på talerstolen som å si at det var null helsegevinst med tidlig ultralyd. Til og med Kristelig Folkepartis Geir Jørgen Bekkevold anerkjente at tidlig ultralyd kan gi helsegevinst til enkelte kvinner og familier. Fagmiljøet i Norge er imidlertid veldig klar: I en kronikk i Aftenposten beskriver 15 representanter fra landets fostermedisinske fagmiljø endringene i bioteknologiloven – som det nå er flertall for – som et framskritt for kvinnehelsen, der kunnskap tidlig i svangerskapet ikke bare kan redde liv, men kan være med og gi behandling til både foster og mor. De lister opp en rekke argumenter for det. Til dette kunnskapsgrunnlaget fra 2012 som flere refererer til, en rapport som Kunnskapssenteret sammenfattet om gevinsten ved tidlig ultralyd: Den sa ikke som Kjersti Toppe sier, at dette gir null helsegevinst – den sa nemlig at de ikke kan påvise helsegevinst, men, og jeg har lest rapporten, den sa også at de heller ikke kan utelukke det. Når det gjelder spørsmålet om prioritering og hva dette gjør med de økonomiske prioriteringene i helsetjenestene, vil jeg oppfordre alle til å lese alle de forslagene Senterpartiet har kommet med i denne perioden og forrige periode, og vurdere hva de gjør med de helsemessige prioriteringene i helsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Jeg skal bruke mitt siste minutt til å snakke om barn som fødes med mitokondriesykdom. Det er lite som rammer så hardt og brutalt som det. Disse barna blir ikke voksne. De har utsikter til et kort liv, med smerte, lidelse og tidlig død. Som Grimstad fra Venstre helt riktig påpekte, har ikke Bioteknologirådet anbefalt å åpne opp for at behandling med mitokondriedonasjon, altså å hindre at barn fødes med denne grusomme sykdommen, blir lov i Norge, men et mindretall, et kompetent mindretall i Bioteknologirådet, har sagt at de ikke ser på denne type behandling som vesentlig mer eksperimentell enn annen eksperimentell behandling vi gir til voksne pasienter. Vi mener det gir håp, og det meste av medisinsk behandling var jo på et tidspunkt eksperimentell før den ble trygg. Så vårt forslag er trygt innrammet, og vi kan ikke forstå at hele vår felles etikk skal svekkes med å gi disse familiene håp.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-26:
Det kan jeg jo ikke, for dette var praksisen i Danmark i perioden 1997–2003, da antallet donasjoner lå rimelig stabilt – som jeg nevnte i innlegget mitt – mellom 121 og 159 i året. Så det finnes såkalte overskuddsegg. Da de åpnet for generell donasjon, og dermed økte kompensasjonen, var det altså en dobling i antallet donasjoner. Så det viser kanskje at vår og også Kvinnefrontens bekymring for økonomisk motivert eggdonasjon ikke er tatt helt ut av løse lufta. Det finnes klasseskiller. Det finnes også kvinner som har dårlig råd. Å tilby la oss si 10 000 kr per donasjon, som er tilfellet på Island og i Danmark, kan gi et uheldig press, som jeg tror at Arbeiderpartiet også ser når de tenker seg litt grundigere om på det punktet.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-26:
Det vi går inn for, er nettopp en ordning som ikke har den typen økonomiske, potensielt uheldige konsekvenser som det åpnes for nå. Jeg tror ikke noe på at Arbeiderpartiet ønsker en sånn ordning, ikke i det hele tatt, men når man sier at man ikke skal drive opp nivået på kompensasjonen utover nordisk nivå, og nivået i dag er på 10 500 kr på Island og 10 000 kr i Danmark, og når vi så at innføringen av den betalingen doblet antallet donorer i Danmark, er det grunn til å være litt bekymret for at kvinner med dårlig råd, som er utsatt, kan føle et slags press. Det finnes jo strukturer i samfunnet. Det finnes forskjeller på fattig og rik, det vet Arbeiderpartiet også, og i en sånn situasjon, i en ikke-ideell verden med store klasseskiller, kan dette være uheldig. Derfor er vi, som Kvinnefronten, bekymret for at det kan bli en konsekvens – som er utilsiktet, men en konsekvens av en generell åpning for eggdonasjon med denne kompensasjonen som det legges opp til.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-26:
Ja.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
Ja, det er helt korrekt. Det er jeg som har godkjent innføringen av NIPT i Norge og stadig utvidet adgangen for hvem som skal ha mulighet til å bruke den. Men det er en veldig vesentlig forskjell mellom den bruken av NIPT jeg har godkjent, og den bruken som stortingsflertallet i dag kanskje går inn for. Hele hensikten med den NIPT-testingen som jeg har godkjent, handler om å gi kvinnen en mulighet til å gjennomføre den testen, slik at en kan unngå unødvendige fostervannsprøver og morkakeprøver. Det betyr at det er de kvinnene som i dag har rett på fosterdiagnostikk – av mange ulike grunner – som i Norge i dag også får tilbud om NIPT-test for å unngå fostervannsprøver. Det som flertallet her går inn for, er egentlig å tilby fosterdiagnostikk til alle kvinner uten at det er grunnlag for det eller etablert noe system for f.eks. å gi de råd og den veiledning som denne typen tester vil kunne kreve. Ingen vet heller hva NIPT-testen vil gi svar på i framtiden.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
Det handler om usikkerheten rundt denne typen metoder og hvor langt en er kommet i det. Det er viktig når en lager lover på dette området, at en klarer balansen mellom å holde tritt med utviklingen samtidig som en har en føre-var-tenkning. Det er en av årsakene til at denne loven jevnlig bør oppdateres. Men den bør oppdateres etter grundige prosesser. Jeg mener at de aller fleste av de vedtakene som gjøres i dag, gjøres etter grundige prosesser, men spørsmålene knyttet til å ta i bruk mitokondriedonasjon, tidlig ultralyd og NIPT-test til alle kvinner er spørsmål som ikke er utredet, og som ikke har vært gjenstand for den grundige prosessen som så alvorlige spørsmål krever. En snakker her veldig mye om informasjon og trygghet, men når informasjonen ikke kan formidles på en veldig trygg og god måte, skaper det ikke trygghet, men kanskje tvert imot usikkerhet og redsel.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
De spørsmålene vil selvfølgelig bli fulgt opp. Det som er noe av utfordringen i dag, bl.a. med mitokondriedonasjon, er at det strider mot internasjonale konvensjoner som Norge har underskrevet. Jeg forstår at flertallet ønsker at Norge skal jobbe for å endre disse internasjonale konvensjonene. Jeg oppfatter at det er relativt lite realistisk at vi har mulighet til å få til det. Men det viser også alvoret i det spørsmålet, nettopp fordi en her er inne på områder som kan ha betydning ved at en gjør endringer som kan gå i arv. Dermed kan en bidra til ikke bare å hjelpe ett menneskes muligheter, men også til å endre hele menneskeheten.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
Jeg mener representanten har helt rett i sin beskrivelse av dette. Vi har også sett at de som jobber med det, har uttalt seg. En kan i Stortinget veldig fort tenke at når en snakker om ressurser, handler det om penger, men det som er den knappe ressursen på dette området, er jo fagfolk som har denne typen kompetanse. Jeg ser at flertallet også legger opp til at mye av dette skal foregå i regi av private institusjoner, og vi er da med på å skape et betydelig marked for det. Og dette er partier som vanligvis advarer veldig mot risikoen ved at den type kompetanse som vi egentlig har ganske lite av i Norge, skal bli veldig attraktiv for private helsetjenester. Det er også en risiko med den modellen flertallet her har gått inn for. Jeg må se hva Stortinget i dag vedtar, og så må dette følges opp. Men som jeg har sagt, også i mitt innlegg: Dette er forslag som ikke er utredet. Vi vet ikke konsekvensene av det, og det vil kreve et betydelig arbeid for å gjøre det. Jeg oppfattet at Arbeiderpartiets representant også understreket det i replikkvekslingen.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
Det er det, og det som også er litt utfordrende, er at det er litt uklart i innstillingen hva flertallet egentlig mener på dette området. For hvis en mener at det skal være slik som en kanskje egentlig bør legge til grunn, nemlig at fosterdiagnostikk skal tilbys alle gravide, vil jo det kreve de ressursene som representanten var inne på. Da vil en måtte ha høyt kvalifiserte fagpersoner til å gi den type veiledning både før testen gis, slik at en vet hva en kan få svar på, og eventuelt også når svaret kommer. Hvis flertallet mener at dette egentlig bare skal gis som i dag, på den måten at en kan kjøpe tidlig ultralyd i det private markedet, som ikke er fosterdiagnostikk, faller jo noe av argumentasjonen for dette bort, for da er ikke dette noe som skaper trygghet og forutsigbarhet. Da er dette noe som har et helt annet formål. Og en vil ikke kunne skape trygghet og forutsigbarhet uten at en gir en god veiledning både i forkant og i etterkant av denne type tester for den gravide. I motsatt tilfelle kan det føre til mer usikkerhet og risiko.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-26:
Først til spørsmålet om offentlig og privat. Jeg opplever at flertallet er veldig tydelig på at de mener at private skal tilby NIPT-testen, og en vil også at det etableres et eget system for å godkjenne private for å tilby denne testen. Dette er en test som i dag brukes i fosterdiagnostikk. Så til det som representanten tar opp. Da er det grunn til å minne om at det var en flertallsregjering som fremmet denne lovproposisjonen som nå er til behandling i Stortinget. Den ble fremmet av en regjering der det også hadde vært forhandlinger mellom regjeringspartiene i Stortinget for å avklare hva det var flertall for. Så valgte et av regjeringspartiene å gå ut av regjering, og dermed oppsto denne situasjonen. De aller fleste av de spørsmålene som vedtas i dag, er grundig utredet. Men det som er utfordringen, er at det er en del spørsmål som ikke er grundig utredet, heller ikke i forkant av stortingsmeldingen, som flertallet allikevel velger å gå rett på i dag, og krever gjennomføring av. Der burde en ha utredet det i forkant.