Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-05-27:
Norge er en av verdens ledende maritime nasjoner. Vi er et av de få land i verden, om ikke det eneste, som har en så komplett maritim næringsklynge. Vår oppgave som myndigheter er å legge til rette for at denne utviklingen kan fortsette, at næringen kan utvikle seg slik at Norge beholder sin enestående posisjon i det globale landskapet. Derfor er det også nødvendig med en proaktiv holdning og et sterkt fokus på den maritime utdanningen for å sikre at denne utviklingen fortsetter. MARUT var initiert av Bondevik II-regjeringen og en arena for samarbeid mellom den maritime klyngen og myndighetene. Som MARUT også har påpekt, har vi ulike strukturelle utfordringer. Jeg vil særlig trekke fram fagskolenes situasjon. I de senere årene har det skjedd en utvikling der fagskolen har blitt mer akseptert som en yrkesrettet høyere utdanning nå enn det den har vært tidligere. For de elevene som velger maritime yrkesfag i videregående skole, er fagskolen et naturlig karrierevalg. Det er bra, og det vil vi støtte opp om. Det er viktig å harmonisere fagplanene og regelverket for fagskolene og høyskolene, slik at elever enkelt kan gå fra en fagskole og videre til en maritim høyskole. Samtidig er det også en balansegang, for det er viktig at selve fagskoleutdanningen – det å få et fagbrev – også er en fullverdig utdanning. Det er også viktig at undervisningen ved de maritime fagskolene strekker seg utover minstekravene som gjelder for å få sertifikat. Den maritime næringen er bekymret over den nedbyggingen som i dag skjer etter at fylkene overtok ansvaret for fagskolene. Vi mener at selv om fagskolene ligger under fylkeskommunene, må det være regjeringen som tar ansvaret for en samlet vurdering av strukturen, slik som også MARUTs arbeidsgruppe har foreslått. Vi ønsker jo i Norge å gi studentene verdens beste maritime utdanning, og den maritime næringen er også avhengig av å vinne konkurransen om de unge talentene i framtiden. I dag er situasjonen, til tross for at vi har sett en økning i de senere år, at det er for få unge som velger en maritim utdannings- og karrierevei. Vi må ha økt rekruttering til realfag, maritim fagutdanning, maritime høgskoler og studier på masternivå. Maritimt Forum har hatt en meget vellykket kampanje de siste årene, som heter «Ikke for alle», der man ikke minst fokuserer på det eksklusive og spesielle ved å satse på en maritim næring. Vi trenger flere sånne kampanjer. Vi trenger å se framover. Vi trenger å tilrettelegge utdanningstilbudet etter de behovene vi ser at næringen trenger i framtiden. Som tidligere prosjektleder i MARUT i en tidlig fase har jeg på nært hold sett verdien av et samspill mellom næringen selv, rederinæringen, industrien, forsknings- og kompetansemiljøene og myndighetene, at man kan sitte rundt samme bord og drøfte de overordnede utfordringene og sammen peke ut kursen videre. Norges unike maritime posisjon er knyttet til at vi har vært bedre enn mange andre til å se inn i framtiden og velge de løsningene som faktisk vinner fram i framtiden. Det har etter hvert dannet seg et bilde av en internasjonal arbeidsdeling der aktivitet som krever lave arbeidskraftkostnader, har blitt utviklet i andre land, mens kompetanse og innovasjon basert på teknologi og høy kompetanse har skjedd i bl.a. Norge. Det er også et bilde som er i utvikling. Det er det viktig å ha med seg. I dag ser vi at det f.eks. i Kina utdannes mange ganger flere ingeniører hvert eneste år enn Norge overhodet har studenter. De landene som tidligere gjorde det enkle arbeidet basert på sine lave arbeidskraftkostnader, utvikler nå en kompetanse som etter hvert konkurrerer med kompetansen i norsk maritim næring. Det gjør at det kreves enda mer av oss i framtiden. Det krever økt fokus på norsk kompetanse i maritim næring. Kristelig Folkeparti støtter forslaget om en egen stortingsmelding om en styrket maritim utdanning.