Vera Lysklætt (Venstre), 2008-06-18:
Kommunesektoren utgjør en betydelig andel og er en viktig del av offentlig virksomhet. På mange områder utgjør den en svært effektiv forvaltning av fellesskapets midler og leverer god kvalitet på tjenester til innbyggerne. Kommunesektoren står også overfor store utfordringer. Stigende levealder, stor fraflytting i deler av landet og stor befolkningsvekst i andre deler, kamp om arbeidskraft og økte krav om nye tjenester er blant noen av dem. En annen og svært viktig utfordring i kommunal sektor er kvaliteten på innholdet i skolen og på skolebygg og innemiljø. Nasjonale føringer gir rammer for skolen, men den utførende delen er i stor grad opp til den enkelte kommune og kommunepolitikerne. Venstre ønsker å prioritere de nasjonale ressursene annerledes enn Regjeringen. Vi ønsker ikke å utvide timetallet i småskolen med fem uketimer. Vi mener dette er feil prioritering nå. Vi vil heller bruke ressursene på å sikre at allerede eksisterende timer gir bedre læring. Venstre vil derfor bruke mer ressurser på et lærerløft og på å innføre et kompetanseår for lærerne. Flere fylker har på initiativ fra Venstre utredet hva det vil koste å innføre et kompetanseår, som viser at dette er fullt mulig å få til. Vi merker oss at Regjeringen nå later til å komme gradvis etter. Rekruttering av lærere er en annen utfordring som dels krever en nasjonal prioritering, og en femårig lærerutdanning er et av virkemidlene. I tillegg til dette er Venstre opptatt av lærerutdanningen som skjer ved universitetene, og som i større grad rekrutterer til den videregående skolen. Søkningen til de klassiske undervisningsfagene for videregående ved universitetene er sterkt synkende, ikke minst gjelder dette for realfag og språkfag. Det er en nasjonal oppgave å se på incentiver for å styrke søkningen til og kvaliteten på utdanning av lærere til den videregående skolen. Det er en kjensgjerning at gjennomsnittalderen blant lærerne i videregående er høy. Mange lærere skal erstattes i løpet av få år. En annen utfordring i videregående skole er det store bortfallet av elever. Her er det påkrevd å fokusere på gjennomføring på et lavere nivå enn studie- og yrkeskompetanse. Vi må legge bedre til rette for dem som ikke kan følge det normerte skoleløpet. Dette innebærer bl.a. å bringe mer praksis inn i utdanningsløpet og å styrke rådgivningstjenesten både i ungdomsskolen og i videregående skole. En samlet komite står for øvrig bak oppfatningen av at mange skolebygg ikke oppfyller kravene i elevenes arbeidsmiljølov, og at dette går ut over læringsutbytte og trivsel for svært mange elever. Hele komiteen understreker at denne delen av læringsmiljøet må prioriteres. I lys av dette blir det merkelig når Regjeringen avvikler den vellykkede ordningen med rentekompensasjon for skolebygg to år før tiden. Venstre har i sitt alternative statsbudsjett for 2008 prioritert 2 milliarder kr til denne ordningen. Til slutt vil jeg ta opp det faktum at samiskspråklige elever ennå ikke har fått en eneste lærebok tilpasset Kunnskapsløftet. Her har vi et felles ansvar for å rydde opp. Venstre har nå i sitt alternative budsjett prioritert 2 mill. kr til en slik læremiddelkoordinator.