Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-06-08:
Komitebehandlingen av forslaget om ny finansieringsmodell for norsk grunnopplæring viser at det, med unntak av forslagsstillerne, er en bred oppslutning om den finansieringsmodellen vi har for skolen i dag. Forslagene bifalles derfor ikke, men forslagene har skapt både engasjement og debatt under behandlingen. Komiteen er enig om at det etter Kunnskapsløftet har skjedd en betydelig bevisstgjøring av det lokale skoleeierskap. Skolen er en av kommunenes viktigste oppgaver, og ansvaret det medfører, må tydeliggjøres. I Høyre mener vi derimot at det har vært for lite trykk fra Regjeringens side, og at det ansvar kommunene har, ikke har vært tydelig nok kommunisert. Her fikk vi dessverre ikke flertallet med oss. Komiteen er også enig om at det er høy ressursbruk i norsk skole, og at det er viktig med en klar rollefordeling mellom tilsyn og drift. Komiteen understreker det ansvaret fylkesmannen har for å følge opp at kommunene som skoleeiere følger norsk lov. Da er det meste av enighet oppsummert i denne behandlingen. En samlet komité, med unntak av forslagsstillerne, avviser en direkte stykkprisfinansiering fra staten som en løsning på utfordringene i norsk skole. Flertallet ser ikke en stykkprisfinansiering som skal ta hensyn til forskjellene i «geografi og sosioøkonomiske bakgrunnsvariabler» som noe enklere eller bedre enn dagens rammeoverføringssystem. En vil møte de samme utfordringene når det gjelder å finne den rette fordelingsnøkkel som i dagens system, og det vil etter flertallets oppfatning medføre at kommunene ikke lenger har en rolle med tanke på å foreta prioriteringer i skolen. Det er mange utfordringer knyttet til dagens modell. Kommuneøkonomi og stor variasjon i hvor aktive kommunene er som skoleeiere, er noen av dem. Flertallet mener imidlertid at det er de aktive kommunene som gir oss de gode eksemplene i dagens Skole-Norge, og at utfordringen er å sørge for bedre utveksling og overføring av de gode erfaringene mellom kommunene. Da tror jeg også jeg har oppsummert de viktigste punktene det brede flertallet i komiteen er enig om, og jeg vil bruke resten av innlegget til å redegjøre for Høyres oppfatninger. Vi mener, som allerede sagt, at kommunenes ansvar og plikter som skoleeiere er for dårlig kommunisert til kommunene. Dette er en helt sentral forutsetning for at Kunnskapsløftet skal bli en suksess. Vi har gjentatte ganger poengtert viktigheten av åpenhet om resultater, gode analyser av de lokale skoleutfordringene med utgangspunkt i nasjonale prøver og en aktiv, lokal debatt basert på disse analysene som helt sentralt for å løfte Skole-Norge opp på et internasjonalt toppnivå. Det var en av talerne under forrige sak som òg var inne på hvor viktig det var med en lokal debatt også for den problemstillingen. Det er dit vi vil ha det, men det Regjeringen har fokusert på, er å pålegge kommunene å bruke sine midler til frukt, og de lover nå enda mer fokus på kald mat og gratis SFO. Konkurranse er noe dagens regjering ikke ser viktigheten av generelt, og det gjelder i stor grad i skolen. Privatskoleloven har effektivt stoppet etablering av gode alternativer. Vi ønsker oss tilbake til en friskolelov, der også andre alternativer enn de religiøse og pedagogiske alternativene kan etablere seg så lenge de oppfyller bestemte kvalitetskrav. Vi ser at det er betydelige utfordringer i å få fram og rette konkurransen inn mot de riktige konkurransefaktorer i skolen. Men en sterk offentlig skole – som vi jo alle ønsker – vil være tjent med noen gode alternativer ved sin side. En reell mulighet til å velge annen skole for elever og foreldre som av ulike grunner skulle ønske det framfor nærskolen også på grunnskolenivå, krever at man har noen retningslinjer og en bevisst oppfatning av hva stykkpris pr. elev er. Vi mener imidlertid at dette er unntakene, og at det er det lokale skoleeierskap og dets prioriteringer som må styrkes. Vi avviser regjeringspartienes påstander om bedret kommuneøkonomi. Her driver man et svarteper-spill, med lokaldemokratiet som den tapende part. Vi ser snarere at kommunene har fått en rekke nye lovpålegg uten at ressursene har fulgt med. Det har under behandlingen kommet sterke påstander fra forslagsstillerne om at fylkesmannens kontrollrolle er både tilfeldig og drevet av medieoppslag. Dette mener vi det er viktig å se nærmere på. Det er viktig å ha en kontrollfunksjon som effektivt følger med på kommunenes utøvelse av skoleeierskapet sett opp mot det ansvar de har i henhold til opplæringsloven. Jeg tar derfor opp det forslag opposisjonen står samlet om.