Camilla Strandskog (Høyre), 2020-05-12:
Først vil jeg takke komiteen for godt samarbeid om Nasjonal helse- og sykehusplan. Det har vært gode og konstruktive diskusjoner, og vi har fått til bred enighet i flere spørsmål. Det er samtidig fint å se at innholdet i planen får solid støtte i komiteen. Vi står overfor store utfordringer fremover. Da er det godt å vite at vi kan stå sammen om de brede og langsiktige tiltakene som regjeringen nå har lagt frem med denne planen. Det overordnede temaet i planen er hvordan vi skal løse fremtidens helseutfordringer på best mulig måte med de ressursene vi har, både menneskelige og økonomiske. Det er et stort spørsmål, og utfordringene har ikke blitt noe mindre krevende etter den situasjonen vi har vært i de siste månedene. Jeg tror ikke vi helt kommer til å ha oversikt over nøyaktig hvor krevende det faktisk kommer til å bli, før det har gått en stund. For vi har en situasjon med en ekstremt lav oljepris og høy arbeidsledighet. Vi har nullrente for første gang i vår historie. Det kommer til å bety noe for inntektssiden av statsbudsjettet fremover. Og det betyr at alle sektorer, også helsesektoren, må finne måter å levere like gode tjenester på i fremtiden med mindre ressurser enn vi er vant til. Men det er også mye å glede seg over, for den norske helsetjenesten har levert, og den har levert godt. Vi har håndtert koronapandemien på en svært god måte så langt. Det betyr ikke at alt har vært perfekt. Så vil det senere komme en tid for evaluering, men jeg mener likevel vi skal være stolte av hva helsetjenesten og samfunnet ellers har prestert i denne tiden. Det er viktig med god beredskap, og hvor god beredskapen vår var, er en opplagt del av den evalueringen som skal komme. Men helsetjenesten er så mye mer enn håndtering av en ekstrem situasjon som den vi har vært inne i nå. Det er kreftbehandling, hjerteoperasjoner og rusomsorg. Det er samarbeid mellom kommuner og sykehus. Det er bruk av ny teknologi og enklere digitale løsninger for både pasient og helsepersonell. Selv om vi nå står midt oppe i en pandemi, er det her de store og krevende oppgavene vil være fremover. For vi har store utfordringer foran oss. Vi blir flere, og vi blir eldre. Vi får flere kroniske sykdommer, og flere vil leve lenger med disse sykdommene og vil trenge behandling lenger. Ny medisinsk teknologi gir nye muligheter til å behandle sykdom, men det koster samtidig mye. Utgiftene til legemidler tar en stadig større andel av sykehusenes budsjetter. Samtidig forventer vi som pasienter mye mer av helsetjenesten og av den kommunale omsorgstjenesten. Den utviklingen vi ser innenfor legemidler og ny teknologi, øker våre forventninger ytterligere. Vi kommer også til å få et stort behov for flere hender i helsetjenesten. SSB anslår at vi vil ha behov for nesten halvparten av veksten i arbeidsstyrken fremover i helsesektoren. Jeg tror de fleste skjønner at det ikke er mulig. Da går vi tom for folk. Dette er bakteppet. Det er disse utfordringene vi må løse fremover, og det krever at vi tenker annerledes om mye. Den aller største og kanskje mest krevende utfordringen er tilgangen på helsepersonell. Vi kommer til å få flere pasienter per ansatt fremover, og det er ikke en situasjon vi kan bemanne oss ut av. Det har vi ikke nok folk til i dette landet. Vi må derfor tenke annerledes. Vi må gjøre det mer attraktivt for flere å jobbe heltid, vi må ha en større innsats for at flere skal ønske å jobbe i helsetjenesten livet ut. Og så må vi bli flinkere til å bruke hverandres kompetanse mer effektivt. På flere sykehus er de nå allerede i gang med å jobbe i team. Det er en god måte for å sikre at alle får brukt kompetansen sin best mulig, så det må vi gjøre mer av. Det er særlig sykepleiere og helsefagarbeidere vi vil trenge mer av i årene som kommer. Det er også disse gruppene som får aller mest oppmerksomhet i Nasjonal helse- og sykehusplan. Sykepleiere skal få gode muligheter til videreutdanning og kompetanseheving. Vi skal øke antallet studieplasser innenfor sykepleie på en rekke felt. Flere av utdanningsløpene skal videreutvikles, og det skal opprettes nye masterutdanninger. Det skal legges livslange karriereløp for sykepleiere. De skal vite at de er regnet med, og arbeidsgiver skal ha en plan for kompetanseutviklingen for dem. Sykepleierne er navet i sykehusene, og det passer veldig fint å gi dem litt ekstra oppmerksomhet i dag, på den internasjonale sykepleierdagen. Helsefagarbeiderne får også litt ekstra oppmerksomhet i planen. De har en helt naturlig plass på sykehusene. De er tett på pasienten, gir god omsorg og har mye helhetlig arbeid rundt pasienten. De kan bidra til å avlaste sykepleierne, slik at de får færre oppgaver. Vi trenger flere helsefagarbeidere, og derfor opprettes det nå lærlingkontor for hvert helseforetak. Sykehusene har behov for flere helsefagarbeidere i fremtiden, og da må de også være med på å utdanne dem, ikke bare ta dem imot når de er ferdig utdannet. Vi kan ikke løse alle utfordringene vi står overfor i helsesektoren, uten å ta i bruk ny teknologi. På Kalnes sykehus i Østfold har ny teknologi fått bukt med problemet med feilmedisinering av pasienter. Ved å skanne pasient og medisinbeholder har det blitt nesten umulig å gi pasienten feil medisin. Det finnes mange måter å bruke ny teknologi på for å skape en bedre helsetjeneste for pasienten. Fremtidens sykehusbehandling trenger ikke å foregå inne på selve sykehuset. For noen pasienter kan det være en belastning å reise til sykehuset og få behandlingen der. Det kan være små barn som har det best hjemme. Det kan være folk med lang reisevei, eller folk som er sårbare for infeksjoner. Vi må se på sykehusene som mer enn bare bygg. Ved å flytte behandlingen hjem til pasientene gir vi pasientene frihet, og vi gir dem mer og bedre tjenester. Et eksempel på dette er Nordlandssykehuset, som nå følger opp dialysepasienter hjemme. Pasientene kan få behandling hjemme istedenfor å reise inn til sykehuset flere ganger i uken. Pasienten registrerer målinger på en app på mobilen samtidig som det automatisk innhentes data fra vekt- og blodtrykksmålinger. Dette bidrar til at nyresykepleieren på sykehuset raskere får oversikt over tilstanden til pasienten enn når det samles inn manuelt. Vi kommer til å snakke mer om persontilpasset medisin fremover. Biologien vår er forskjellig. Forebygging, diagnostikk, behandling og oppfølging kan nå i stor grad tilpasses disse biologiske forholdene hos hver og en av oss. Systemet for nye metoder har rom for å forbedre hvordan vi får økt bruk av persontilpasset medisin i helsetjenesten. Derfor har regjeringen gitt helseregionene i oppdrag å se på nettopp dette. Det er ikke bra når pasienter opplever å være kasteballer mellom ulike instanser i helsetjenesten. Dette er en særlig utfordring i skjæringspunktet mellom sykehus og kommunehelsetjenesten. Samhandlingsreformen har hatt sine barnesykdommer. Det har lenge vært behov for bedre samarbeid mellom sykehus og kommuner. Et av de viktigste tiltakene i Nasjonal helse- og sykehusplan er helsefellesskapene. KS og regjeringen har nå inngått forpliktende avtaler om samarbeid, og det er et veldig godt utgangspunkt. Jeg tror det kommer til å bety mye for tilliten mellom kommuner og sykehus, og det igjen betyr en bedre og mer sammenhengende behandling for pasientene. Vi står midt i en krevende periode for det norske samfunnet og helsetjenesten spesielt. Jeg vil rette en stor takk til dem som har stått på de siste månedene. Dette er ikke over. Samtidig som vi skal håndtere den krevende situasjonen vi står oppe i, skal helsetjenesten sørge for at folk får hofteoperasjonene sine og kreftbehandlingen, god rusomsorg og akuttjenester. Denne planen handler om innholdet i helsetjenesten, hvordan vi skal levere enda bedre tjenester gjennom bedre bruk av den kompetansen vi har, bedre samarbeid og bedre bruk av ny teknologi. Jeg gleder meg til debatten i dag.