Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-06-06:
Bruk av tobakk er den viktigste enkeltårsak til sykdom og tidlig død som vi vet hvordan vi kan forebygge. Jeg anser det som et viktig samfunnsansvar å legge til rette for et godt forebyggende helsearbeid. Proposisjonen som ligger til grunn for innstillingen fra komiteen i dag, er et av flere tiltak som Samarbeidsregjeringen iverksetter for å begrense befolkningens helseskader på grunn av tobakksbruk. Jeg er derfor glad for at flertallet i komiteen gjennom sin innstilling har sluttet seg til Regjeringens forslag. Bruk av tobakk er et helseproblem som har fått stadig større oppmerksomhet internasjonalt. Norge var i begynnelsen av 1970-tallet et foregangsland i forhold til å innføre lovreguleringer på området. Tobakksskadeloven, som ble vedtatt etter forslag fra Korvald-regjeringen i 1973, fastsatte et forbud mot tobakksreklame, og Norge var det første land i den vestlige verden som vedtok et slikt forbud. De senere årene har stadig flere land skjerpet lovgivningen på en rekke områder for å forebygge tobakksskader, og Norge er ikke lenger blant de nasjonene som ligger i front i utviklingen. Det har jeg til hensikt å gjøre noe med. Tobakksskadeforebygging har fått økt oppmerksomhet innen bl.a. Den europeiske union og Verdens Helseorganisasjon. Et internasjonalt samarbeid er viktig for å kunne drive effektiv forebygging. Globalt skjer det i dag en utvikling i retning av redusert tobakksbruk i den vestlige del av verden. Tendensen i utviklingsland er imidlertid bekymringsfull. WHOs arbeid med å etablere en rammekonvensjon for tobakkskontroll, som er initiert av Gro Harlem Brundtland, er et viktig tiltak for å redusere bruken av tobakk også i u-land. Helsedepartementet arbeider aktivt for å bidra til at det etableres en sterk konvensjon som mange land kan slutte seg til. De fleste av de lovendringer Odelstinget i dag har til behandling, knytter seg til å gjennomføre et nytt EU-direktiv som etter behandling i EØS-komiteen vil inngå i EØS-avtalen. Lovendringsforslagene innebærer bl.a. at myndighetene får en klar hjemmel til å innhente opplysninger om tobakksprodukter fra produsenter og importører. Dette er nødvendig for å kunne vurdere helseskadelige virkninger og eventuelt ytterligere regulering av produktet tobakk. Bruken av betegnelser som «light» og «mild» om tobakksvarer gir et inntrykk av at disse produktene er mindre helseskadelige enn tradisjonelle sigaretter. Vitenskapelige studier viser imidlertid at dette ikke er tilfellet, og det er derfor et viktig skritt at det settes en stopper for tobakksindustriens muligheter til å bagatellisere produktenes skadevirkninger. I tillegg til de bestemmelser i EU-direktivet som krever lovendringer, og som Odelstinget nå har til behandling, har Helsedepartementet på bakgrunn av direktivet nylig sendt ut et forslag til ny forskrift om innhold i og merking av tobakksvarer. Forslaget innebærer en vesentlig skjerping av reguleringen av innholdet i tobakksprodukter. Forskriften gir nye og strengere grenseverdier for innholdet av enkelte stoffer i sigaretter. Den vil også gi utfyllende bestemmelser om produsenters og importørers opplysningsplikt til myndighetene, bl.a. hvilke opplysninger myndighetene skal innhente, hvilke undersøkelser som kan kreves utført, og hvordan opplysningene skal behandles. Forslaget til ny forskrift inneholder også relativt omfattende endringer i forhold til gjeldende bestemmelser når det gjelder merking av tobakksvarer. Størrelsen på helseadvarslene og innholdsdeklarasjonen økes i forhold til gjeldende bestemmelser, og det innføres mer detaljerte krav til utforming av merkingen. Forslaget innebærer også at teksten på helseadvarselen revideres. Tobakksskadeforebygging er et felt jeg prioriterer høyt. Lovforslaget som behandles i dag, og forskriftsutkastet som nå er på høring, er bare to av mange tiltak som Samarbeidsregjeringen vil iverksette på dette området. Opplysningstiltak og holdningsskapende arbeid er viktig for å hindre barn og unge i å begynne å røyke. Jeg har en ambisiøs målsetting om at andelen unge som røyker, skal halveres i løpet av en femårsperiode. Skolen er en viktig arena for dette arbeidet. Det er utviklet undervisningsopplegg om tobakk for både ungdomsskole og videregående skole, og disse programmene blir kontinuerlig videreutviklet og forbedret. Det legges her vekt på å forebygge røykestart og gi hjelp og motivasjon til røykeslutt gjennom konkrete tilbud. Sammen med utdanningsministeren har jeg også nylig sendt brev til landets fylkeskommuner og oppfordret til å gjøre uteområdene i videregående skole røykfrie. For veldig mange er det veldig vanskelig å slutte å røyke på egen hånd. Hjelp til røykeslutt er derfor en viktig del av det tobakksskadeforebyggende arbeidet. Ett av flere nye tiltak på dette området er at det skal avholdes røykesluttkurs i alle norske byer og tettsteder til faste tider – etter jul og etter sommerferien, da motivasjonen som regel er på topp. Til høsten vil det være utdannet over 100 kursledere i røykeslutt. Noen er allerede i gang med å holde kurs for bedrifter og privatpersoner. I samarbeid med Sosial- og Helsedirektoratet og fylkeslegene skal disse kurslederne gi en håndsrekning til dem som ønsker å stumpe sigaretten for godt. Sist, men ikke minst, vil Regjeringen sende på høring et forslag om endringer i bestemmelsene når det gjelder røyking på restauranter og utesteder, med sikte på å begrense det omfattende problemet som er knyttet til passiv røyking i den forbindelse.