Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Vi jobber for en helhetlig kriminalitetsbekjempelse. Det å sørge for trygghet i samfunnet vårt er et offentlig ansvar og et velferdsspørsmål. Regjeringens mål er å forebygge bedre, oppklare mer, reagere raskere og rehabilitere bedre. Det at Regjeringen nå har foreslått å lovfeste en utvidet adgang til registrering i DNA-registeret, vil være et viktig ledd for å nå målsettingen i Soria Moria-erklæringen. I løpet av fem år har DNA blitt et nøkkelord i politiets etterforskning av alvorlige forbrytelser. En forbryter kan ikke lenger bare ta på seg hansker og trekke ullsokker over skoene – og etter å ha begått en kriminell handling føle seg trygg. Arvestoffet vårt har blitt et viktig verktøy i politietterforskningen. DNA fra hårstrå, blod, sæd eller hudceller kan matches mot mistenkte i saken. Mennesker som dømmes for alvorlige forbrytelser, får DNA-profilen sin registrert i et DNA-register. Men de fleste forbrytelser begås av folk som ikke er registrert fra før. Dette er en av grunnene til at vi mener at registeret skal utvides, slik at også de som begår mindre forbrytelser, blir innlemmet i registeret. Hvorfor mener vi det? Det er fordi en person som får sitt DNA registrert som følge av å ha begått mindre alvorlig kriminalitet, senere kan begå et mer alvorlig lovbrudd. En straffedømt vinningsforbryter kan senere begå et drap. Et DNA-funn under etterforskningen vil da gi treff på denne personen. Svært få av dem som dømmes for mord, har drept tidligere, men flesteparten av dem som begår de alvorligste lovbruddene, har begått mindre forbrytelser tidligere. SV vil også trekke fram at erfaringene fra andre land viser at DNA øker oppklaringsprosenten og gir mer effektiv etterforskning. For at politiet skal opprettholde sin store tillit i befolkningen, er det viktig at denne type hverdagskriminalitet blir bedre tatt hånd om. Det er viktig å understreke at en registrering i DNA-registeret først vil skje når idømmelse av straff er endelig avgjort, og at det biologiske materialet av hensyn til personvernet ikke skal oppbevares etter at DNA-avtrykket er tatt. I dag er det det enkelte politidistrikt selv som betaler regningen for DNA-analysen. Det er positivt at forslaget vi diskuterer her i dag, innebærer at Regjeringen legger opp til en sentral finansiering av DNA-analyser, noe som vil bidra til reduserte utgifter for politidistriktene. Den sentrale finansieringen skal bidra til at det ikke er ressursene i distriktene som avgjør bruk av DNA-analyse – men kriminaliteten. Vi går inn for å etablere et eget etterforskningsregister, hvor man kan registrere DNA-profilen til personer som er siktet for visse typer grove, straffbare handlinger. Profilen skal en kunne sjekke opp mot identitets- og sporregisteret. Etterforskningsregisteret kan bidra til å gjøre etterforskningen enklere og – over tid – øke oppklaringsprosenten. Avslutningsvis vil jeg trekke fram at fordelene ved en utvidet adgang til bruk av DNA vil være at etterforskningens varighet og omfang reduseres, og at sjansen for tilståelse øker. Et økt antall oppklaringer vil i seg selv virke forebyggende og, ikke minst, de som er uskyldige, utelukkes fra saken. SV ser fram til at ordningen vil tre i kraft, og vi er veldig fornøyd med at det er satt av 64 mill. kr til dette tiltaket i 2008.