Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-12-02:
Min viktigste oppgave som justisminister er å sikre borgerne trygghet, demokrati og rettssikkerhet. Rettssikkerhet innebærer at borgerne skal beskyttes mot overgrep fra myndighetene eller fra andre borgere. For å sikre den enkelte innbygger trygghet er arbeidet med å forebygge og bekjempe kriminalitet og redusere sårbarheten i samfunnet sentralt. I forslaget til statsbudsjett for 2005 prioriteres trygghet, sikkerhet og beredskap. Politiet er hovedsatsingen i forslaget, med en økning på om lag 0,25 milliarder kr. Satsingen skal gi et mer aktivt politi, særlig i forhold til å forebygge barne- og ungdomskriminalitet, bekjempe alvorlig og tung organisert kriminalitet og håndtere akutte situasjoner. Bevilgningene til politiet er økt ytterligere under budsjettbehandlingen, og det er jeg selvfølgelig glad for. I Regjeringens budsjettforslag for 2004–2005 har samfunnssikkerhet og beredskap, domstolene og spesielt kriminalomsorgen med kapasitetsutvidende tiltak blitt prioritert. Bevilgningsøkningen til kriminalomsorgen har vært helt nødvendig og bidratt til reduksjon i soningskøen. Utover den nevnte styrkingen av politiet skal den foreslåtte økningen i bevilgningene til domstolene i 2005 primært dekke utgifter til lokalprosjekter og omstillingsutgifter, men også bidra til å få redusert saksavviklingstiden og nedarbeide beholdningen av saker noe. Kriminalomsorgens bevilgning er foreslått økt for bl.a. å dekke helårseffekten av kapasitetsutvidende tiltak i 2004. Bevilgningen til Politihøgskolen foreslås styrket for å kunne ta opp tre nye klasser. Den høyere påtalemyndighet styrkes også noe. I en tid da USA og Europa i tillegg til resten av verden har opplevd terroranslag, er tiltak innenfor samfunnets sikkerhet og beredskap prioritert. Økt bevilgning til PST samt innføring av biometriske kjennetegn i pass skal bidra til dette. Jeg er svært glad for at justissektorens budsjettramme er økt med 275 mill. kr under behandlingen av budsjettrammene. Politibudsjettet får dermed, justert for tekniske forhold, totalt en økning med ca. 465 mill. kr. Under budsjettbehandlingen er videre kriminalomsorgens budsjett styrket med 30 mill. kr, domstolenes med 25 mill. kr og redningstjenestens med 1 mill. kr. Politiet er etter dette enda bedre rustet til å bekjempe et stadig mer sammensatt kriminalitetsbilde både i nærmiljøet og når det gjelder organisert kriminalitet. Rammeøkningen innebærer at straffesakskjeden for øvrig også styrkes. Regjeringen er opptatt av en effektiv behandling i straffesakskjeden, slik at tiden mellom anmeldelse, pågripelse, dom og soning minimeres. Regjeringen har fremmet en rekke tiltak for å få en hurtigere flyt i straffesakskjeden: Det er innført tiltak i forbindelse med straffeprosessen. Bruken av alternative konfliktløsningsmodeller er økt, slik at presset på den øvrige straffesakskjeden er redusert. Det er lagt vekt på økt samarbeid mellom politiet, påtalemyndigheten, domstolene og kriminalomsorgen. Den senere tid har den alvorlige og organiserte kriminaliteten vist en økende hensynsløshet og råhet. Forbrytelser gjennomføres med økt bruk av vold og våpen. Politidirektoratet har utarbeidet en rapport etter Stavanger-ranet som belyser politiets beredskap og utstyr. Justisdepartementet følger opp rapporten, og noe av det vil man komme tilbake til i forbindelse med nysalderingen for 2004 senere i dag. Den organiserte og alvorlige kriminaliteten skal møtes med alle tilgjengelige metoder. Også nye metoder bør vurderes. Det er i tillegg viktig med et tett internasjonalt samarbeid. For å møte de nye utfordringene endres også politiets organisering. Et nytt særorgan, Nye Kripos, blir etablert fra 1. januar 2005. Arbeidet med å forebygge og bekjempe handel med kvinner og barn fortsetter gjennom iverksetting av Handlingsplanen mot handel med kvinner og barn. Det er laget en handlingsplan over tre år mot økonomisk kriminalitet. Kriminalitet kan bekjempes ved forebygging og iretteføring. Ved siden av at man innad i straffesakskjeden må samarbeide nært og godt, er samarbeidet med andre samfunnsaktører viktig. Det er tatt initiativ for å bedre samarbeidet mellom politiet og helsevesenet. Innenfor kriminalomsorgen skal forvaltningssamarbeidet bidra til at kvaliteten på innholdet i soningen bedres, og at den innsatte forberedes på livet etter soningen. Det tas sikte på å igangsette prøveprosjekter med et dommerledet narkotikaprogram, eller «drug court», for rusmiddelmisbrukere. Justisdepartementet arbeider også for å legge til rette for at lovbryter, offer og lokalsamfunnet skal kunne møtes for å bidra til gjenoppretting av materielle skader og bearbeiding av mellommenneskelige relasjoner – såkalt forsoningsjus eller «restorative justice». Justisdepartementet vil i 2005 samarbeide med andre berørte departementer om en ny handlingsplan mot barne- og ungdomskriminalitet. Regjeringen har laget et treårig pilotprosjekt – «SNU unge lovbrytere i tide». Det legger vekt på systematisk forvaltningssamarbeid og skal bidra til at unge lovbrytere får nødvendig hjelp til et verdig liv uten kriminalitet. Politidirektoratet vil i 2005 lage en strategi for bekjempelse av barne- og ungdomskriminalitet. Rettssikkerhet er en del av rettsstatens verdigrunnlag. Justisdepartementet arbeider med oppfølgingen av f.eks. Tvistemålsutvalget og Advokatkonkurranseutvalget, som omhandler hvordan tilgang til juridisk bistand og konfliktløsning kan ivareta den enkelte borgers rettigheter på en best og mest mulig effektiv måte. Justisdepartementet har oppnevnt et utvalg som skal utrede pårørendes og ofres straffeprosessuelle stilling. I tillegg skal en arbeidsgruppe se på ikke-rettslige problemstillinger knyttet til pårørendes og ofres møte med politiet og rettsapparatet. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om politirollen neste år. Med utgangspunkt i utfordringer og utviklingstrekk i samfunnet vil politiets oppgaver, samarbeid med andre offentlige og private aktører, spesielt Forsvaret, bli belyst. Politiets bemanning, utdanning og rekruttering, samt fordeling av ressurser i etaten, vil bli vurdert. Meldingen vil også inneholde en evaluering av politireformen. Det har i år vært en debatt rundt politireformen. Gjennomføringen av reformen har vært helt nødvendig for å møte det nye kriminalitetsbildet og samtidig få et mer aktivt og utadrettet politi. Sentrale mål har vært kompetanseheving i alle ledd og mer effektiv ressursutnyttelse. Organiseringen av den sivile rettspleie på grunnplanet vil også fornyes. Politi- og lensmannsetatens lokale forankring blir ytterligere styrket gjennom denne fornyelsen. La meg tilføye at det ofte er via grep i sentraliseringen i samfunnet at man tømmer institusjoner for innhold. Men nettopp gjennom dette grepet på den sivile rettspleie på grunnplanet har man sørget for at institusjoners innhold styrkes. Vedrørende denne styrkingen kan man – som jeg tidligere har sagt her i salen – se det på den måten at om så sognepresten skulle forsvinne som statsansatt lokalt, vil politiet forbli. Det bør antakelig vektlegges, siden denne statsråd selv er medlem av statskirken: Jeg er for et skille mellom kirke og stat, så dette er uttrykk for at noe er lokalt tungt forankret. Norge er et sammensatt og grisgrendt land i verden, har noen sagt. Ja vel – politiet skal være til stede. Andelen av befolkningen som utsettes for vold, er relativt sett lav og stabil, men likevel bekymringsfull og svært belastende for dem som utsettes for den. Vold skaper frykt og er meget alvorlig for dem som rammes. Regjeringen har derfor laget en handlingsplan med 30 tiltak mot vold i nære relasjoner for perioden 2004–2007. Ordningen med mobile voldsalarmer er gjort landsdekkende. Politidirektoratet skal fortsatt styrke ordningen med familievoldskoordinatorer. De to siste årene har innholdet i straffegjennomføringen, særlig for rusmiddelmisbrukere og voldsdømte, blitt prioritert. Dette videreføres i 2005. Utvidelse av fengselskapasiteten har hatt høy prioritet de siste årene. Fra 2002 til utgangen av 2004 øker kapasiteten med 320 plasser. En rekke nye plasser vil bli tilgjengelige i 2005 som følge av plasser som ferdigstilles i 2004. Behandlingen av budsjettet i komiteen vil dessuten bidra til at det vil bli opprettet i alt 29 nye plasser tidlig på høsten 2005. Justisdepartementet arbeider aktivt for å øke fengselskapasiteten ytterligere. Det er viktig å finne en reaksjonsform som er tilpasset den straffbare handling og den straffedes situasjon. Justisdepartementet er opptatt av både positive reaksjonsformer overfor dem som vil gjøre opp for seg, og strengere behandling overfor dem som misbruker tillit, og organiserte kriminelle. Det har vært en betydelig økning i antallet iverksatte dommer på samfunnsstraff siden 2002. Antallet promilleprogrammer har også økt. Framskutt løslatelse ble tatt i bruk i 2004 for dem som tilfredsstiller kravene til prøveløslatelse. Ordningen utvides noe i 2005. Køen av dømte som venter på soning, har gått i riktig retning fra sommeren 2003 og til nå. Pr. 15. oktober var køen på 1 896 dommer. Dette viser at tiltakene for å utvide kapasiteten, økt bruk av alternative reaksjonsformer og bruk av framskutt prøveløslatelse har hatt en positiv effekt på soningskøen. Som et ledd i arbeidet med å styrke innsatsen for samfunnssikkerhet foreslår Regjeringen også å innhente tilbud på etablering av et felles digitalt radiosamband for nød- og beredskapsetatene og inngå kontrakt i et første utbyggingsområde på det sentrale Østlandet. I forslaget til statsbudsjett for 2005 er dessuten bevilgningen til redningstjenesten foreslått økt for å starte arbeidet med å opprette en ny sivil redningshelikopterbase i Florø med døgnkontinuerlig tilstedevakt, og det er lagt inn midler i forbindelse med den internasjonale rednings- og beredskapsøvelsen Barents Rescue. Den betydelige økningen av justissektorens budsjett for 2005 innebærer en forpliktelse for straffesakskjeden generelt og politiet spesielt. Det er viktig at publikums forventninger og de mål som er satt for straffesakskjeden, innfris. Sektorens ressurser må derfor brukes effektivt. Sektorens viktigste ressurs er ansatte og ledere, deres kunnskap, innsats, kreativitet og samarbeidsevner. Det er det som er avgjørende for at Norge er et trygt samfunn. La meg tilføye helt til slutt: Etter å ha besøkt 42 fengsler og etter å ha besøkt politidistrikter er jeg stolt av dem jeg er sjef for. Det er mennesker som yter en samfunnsinnsats som det står stor respekt av. Spesielt i kriminalomsorgen møter man en samfunnsånd som kanskje er på hell i andre deler i Norge. Man møter folk som stiller opp, som tar vare på fengslene og bryr seg på en god måte. Og som jeg tidligere har sagt: I Hamar ville neppe idrettsstevnene kunne gått uten at ansatte og innsatte hadde stilt opp som frivillige.