trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Her er det også flere premisser som er direkte feil. La oss ta pleiepengene først, som er en viktig sak som Stortinget diskuterte nå på mandag, og som har vært diskutert i flere omganger. Denne regjeringen, sammen med Kristelig Folkeparti, har styrket pleiepengeordningen vesentlig. Vi bruker mer enn dobbelt så mye penger på pleiepengeordningen nå som da Sosialistisk Venstreparti satt i regjering. Det er over dobbelt så mange barn som kommer inn under pleiepengeordningen som da Sosialistisk Venstreparti styrte. Da Sosialistisk Venstreparti styrte, fremmet Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, forslag om å styrke pleiepengeordningen. Det stemte SV imot, da de ikke ønsket å bruke penger på det, men ønsket å prioritere de pengene på andre områder. Jeg må si jeg blir meget forundret når Sosialistisk Venstreparti her våger å komme med slike påstander, all den tid det er under denne regjeringen vi har fått et historisk løft for pleiepengeordningen. Og den kommer til å fortsette å styrkes.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Det er mye interessant i budsjettforslaget til Arbeiderpartiet. Jeg registrerer bl.a. at de tar opp igjen forslaget om skattelette for én gruppe mennesker, men kritiserer skattelette for det brede lag av befolkningen. Denne regjeringen sammen med Kristelig Folkeparti – og Venstre da – innførte aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere. Det har vært en gedigen suksess, det er tilbakemeldingene vi får fra lokalpolitikere fra alle partier. Vi ser at tallene er gode, det bidrar til å hjelpe flere ungdommer ut av Nav-systemet og over i utdanning og arbeid. Arbeiderpartiet stemte som kjent imot da vi behandlet det i denne sal, og debatterte således imot bl.a. undertegnede på Dagsnytt atten og i flere debatter. Spørsmålet mitt er: Innser Arbeiderpartiet nå at de tok feil, og vil Arbeiderpartiet støtte en utviding av aktivitetsplikten til å gjelde for flere enn bare unge sosialhjelpsmottakere?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Det er i hvert fall bra at Arbeiderpartiet er delvis ærlige om at de ønsker å gi skattelette til arbeidstakere. Realiteten er at de ønsker å gi skattelette til noen arbeidstakere. Fremskrittspartiet ønsker å gi skattelette til alle arbeidstakere, og vi synes jaggu meg også at landets pensjonister fortjener skattelettelser, ikke skatteøkninger, som Arbeiderpartiet faktisk har foreslått i sine budsjetter og skatteopplegg. Når det gjelder diskusjonen rundt aktivitetsplikt, registrerer jeg at representanten Hadia Tajik velger å ikke besvare mitt spørsmål. Selvfølgelig stemte Fremskrittspartiet imot Arbeiderpartiets forslag i 2018 om å innføre en aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere all den tid vi allerede hadde innført det. Vi vedtok dette tilbake i 2015 – Arbeiderpartiet stemte da imot. Spørsmålet er enkelt og greit: Innser Arbeiderpartiet at det var feil at de stemte imot og argumenterte kraftig imot aktivitetshjelp for unge sosialhjelpsmottakere?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Det er ingen hemmelighet at Senterpartiets arbeids- og sosialpolitikk under representanten Lundteigen har beveget seg mange steg til venstre, men i én gjentagende debatt synes jeg representanten har hatt et litt annet syn jeg trodde. Det gjelder særfordeler for flyktninger. For skal vi ha legitimitet rundt de velferdsordningene vi har, er det viktig at de som faktisk skal motta dem, er de som mottar dem, og også at det er like rettigheter i Norge. I folketrygden har vi flere særfordeler der noen får raskere opptjening enn andre, der en student som har studert i utlandet og kommer hjem igjen, har vesentlig dårligere beskyttelse enn en flyktning. Denne regjeringen og Fremskrittspartiet har fremmet forslag om å fjerne disse særfordelene. Senterpartiet stemte imot. Er dette et syn Senterpartiet fortsatt har, at flyktninger bør ha bedre ytelser og ordninger enn etniske nordmenn?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Jeg registrerer at representanten Lundteigen i utgangspunktet ikke svarer. Jeg kan ta ett konkret eksempel. En norsk ungdom flytter til utlandet for å studere og velger å studere der i fem–seks år. Han kommer hjem igjen og ender i en tragisk ulykke sammen med en nyankommet flyktning som har vært i Norge én dag. Begge blir uføre. Kun flyktningen vil da motta uføretrygd – og kan således gjerne få «ung ufør» hvis han er såpass ung – mens nordmannen ikke vil kvalifisere til uføretrygd. Mener virkelig representanten Lundteigen at det er rettferdig? Hvorfor kan vi ikke heller skape et system som har legitimitet, der vi likebehandler alle, uavhengig av hvor de kommer fra?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
Jeg registrerte svaret på foregående replikk. Bare for å forstå dette helt korrekt: Sosialistisk Venstreparti ønsker å forbedre pleiepengeordningen ytterligere, bruke mer penger på den, men bevilger ikke penger. Det må da tolkes slik at de har tenkt å kutte for noen grupper i pleiepengeordningen, og da håper jeg representanten Faret Sakariassen kan være ærlig på hvilke grupper i pleiepengeordningen man skal kutte på så man kan bevilge mer til andre. I innlegget var representanten klar på at landets pensjonister ikke skal være bekymret for pensjonen sin. Det er jeg helt enig i, selv om det er spesielt, all den tid Sosialistisk Venstreparti var blant dem som stemte for pensjonsreformen i sin tid, og nå legger frem et forslag om at 300 000 alderspensjonister skal betale økt skatt. Sosialistisk Venstreparti var også imot Fremskrittspartiets forslag om og gjennomslag for å redusere avkortningen for gifte og samboende pensjonister. Så mitt spørsmål er: Hvorfor ønsker Sosialistisk Venstreparti økt skatt for landets pensjonister.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2018-12-13:
I løpet av debatten er det sagt flere ting som ikke kan få stå uimotsagt. Det ene kom fra representanten Karin Andersen. Hun snakket om at det er farlig om man øker forskjellene i samfunnet. Da tror jeg det er verdt å minne om at Norge vel er det landet med nest minst forskjeller, og det er bra. Men ja, forskjellene har økt noe. Det gjorde de også under SVs tid i regjering. Men der jeg mener SV bommer, er når de sier at hvis vi skattlegger de såkalt rike litt hardere, så løses alle problemer. Utfordringen er at Sosialistisk Venstrepartis skatteopplegg ville medført at 50 000 trygdede måtte betalt mer skatt, 300 000 pensjonister ville måtte betale mer i skatt, alle landets bilister ville måtte betale betydelig mer – og slik kunne jeg tatt for meg område etter område. Sosialistisk Venstrepartis politikk handler om at man øker skatter og avgifter for vanlige folk, gjerne også de med lave inntekter, såpass mye at man trenger hjelp fra staten for å finansiere sitt liv. Det er ikke en farbar vei å gå. Jeg kunne tatt samme eksempel med Arbeiderpartiets skatteopplegg. Riktignok er det ikke 300 000 pensjonister som ville måtte betale mer skatt, men 210 000 pensjonister ville måtte betale mer skatt med Arbeiderpartiets skatteopplegg. Det er ikke tall jeg kommer med. Det er tall fra Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet, som har regnet på Arbeiderpartiets forslag. Politikk handler om å prioritere. Det skapes et inntrykk her av at det budsjettet som blir vedtatt i dag, er kaldt og usosialt. Men det er – med respekt å melde – tidenes største budsjett på arbeids- og sosialfeltet. Nesten 450 mrd. kr blir nå fordelt til gode formål, så da synes jeg det er litt spesielt å si at det er et veldig kaldt og usosialt budsjett. Men vi prioriterer faktisk. Ja, vi prioriterte for noen år siden at gifte og samboende pensjonister ikke skulle bli straffet for at de var gifte og samboende, som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti ønsket. Vi ga dem noe mer. I dette budsjettet sørger vi for – og dette har vi fått til sammen med Kristelig Folkeparti – at enslige minstepensjonister får nok et løft. De har fått flere løft de senere årene. Vi sørger for å styrke de områdene hvor vi faktisk kan hjelpe folk, men da vil jeg advare mot en lettvint retorikk fra Arbeiderpartiet og SV. De øker rett og slett skattene og avgiftene så mye at folk til slutt blir avhengig av ytelser fra det offentlige.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-12-13:
Senterpartiet mener at man skal være trygg uansett hvor man bor i Norge, og at vi sammen skal kunne være trygge på at norsk suverenitet kan forsvares både i krig og i krise. I Senterpartiets alternative budsjettforslag presenterer vi en beredskapspakke på hele 3,3 mrd. kr. Det gjør vi fordi vi – og folk – opplever at norsk beredskap er i krise. Regjeringen har bl.a. gjennom flere år trenert og nedprioritert helt nødvendige investeringer i Hæren og Heimevernet, som f.eks. oppgraderte stridsvogner og helikopterstøtte. Forsvaret av Norge preges av at regjeringen stadig vekk er på etterskudd, og at man ikke setter i gang viktige investeringer som Stortinget vedtar. Regjeringen la forsinket fram et forslag til en ny langtidsplan for Forsvaret, og her foreslo regjeringen å utsette alle investeringer i Hæren og Heimevernet i påvente av landmaktutredningen. Den var svært skuffende da den endelig kom, og igjen var budskapet at viktige investeringer skulle skyves ut i tid. Forsvarsevne er ferskvare – det er kapasiteten i dag som er avgjørende. Apropos ferskvare: Det er vel kjent at situasjonen er kritisk for de maritime patruljeflyene og for Norges kapasitet til overvåking til sjøs i nord. Luftving på Andøya har fått tildelt 8 mill. kr for å bevare kompetansen i avdelingen. Denne potten antas å være utilstrekkelig for at personellet skal fortsette i avdelingen til neste år, slik det vurderes lokalt. For tre år siden ble det gjort et overslag som viste at 30 mill. kr ville ha vært mer realistisk. Hovedutfordringene handler som kjent om teknisk personell. Flyene blir ikke reparert tidsnok, og de står utendørs. Det er for få personer som kan utføre reparasjon og vedlikehold, og regjeringens svar er at det kommer nytt personell til avdelingen. Stillinger er delvis bemannet, så i teorien har de kanskje personell, men det nye personellet er ikke utsjekket og kan dermed ikke gjøre den jobben de skal. De som er kvalifisert, slutter. Det personellet som kommer på plikttjeneste fra befalsskole og krigsskole, slutter så snart plikttiden er over. Dette er alvorlig. Slik situasjonen er nå, vil Norge etter nyttår ikke ha en luftbåren søk- og redningskapasitet ut over redningshelikoptrene i nord, i tillegg til ikke å ha den ordinære MPA-virksomheten. Orion er den eneste kapasiteten som kan dekke det store arealet, all den tid vi ikke har full kapasitet – og vel heller aldri kommer til å få det – på NH90-helikopteret til Kystvakten. Andøya har om lag 30 oppdrag årlig i søk og redning der andre kapasiteter ikke strekker til. Dette må ses i sammenheng med den manglende kapasiteten som oppstår så lenge NH90 ikke er i lufta. Situasjonen er mildt sagt kritisk. Det hadde vært en fordel om forsvarsministeren anerkjente utfordringene mer åpent for å signalisere om regjeringen tar dette på alvor eller ikke, og dermed kanskje kan hindre at for mange sier opp framover.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
Stortinget vedtok, mot regjeringspartienes stemmer, kraftige innstramninger i innleieregelverket. Stortinget vedtok samtidig å gi regjeringen i oppdrag å sørge for kontroll og tilsyn med det nye regelverket. Men i budsjettet ser vi ikke spor av at dette er fulgt opp – verken i virkemidler eller ressurser. Tvert imot blir Arbeidstilsynet i realiteten svekket av regjeringens kuttpolitikk. Vi må anta at seriøse virksomheter sørger for å følge regelverket, men useriøse aktører som ikke respekterer norsk lov, og som i stor grad baserer seg på billig, utenlandsk arbeidskraft, ser at det er liten risiko ved å fortsette som før. Hvorfor er ikke Fremskrittspartiet og regjeringen opptatt av å ha kontroll med arbeidsinnvandringen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
Det er en gåte for meg at kutt til Arbeidstilsynet over flere år skal føre til en økt satsing mot arbeidslivskriminalitet. Vi ser på statistikken for 2017 at det er færre tilsyn enn året før. Vi hører også fra ansatte i Arbeidstilsynet at den kuttpolitikken som regjeringen fører, svekker Arbeidstilsynets mulighet til å være det redskapet mot a-krim som man ønsker at det skal være. Vi har fra Arbeiderpartiets side fremmet en lang rekke saker i Stortinget som ville kunnet regulere arbeidsinnvandringen bedre enn i dag, men Fremskrittspartiet og regjeringspartiene stemmer konsekvent imot. Hvordan ser representanten Wiborg for seg at kampen mot a-krim skal styrkes når Arbeidstilsynet år for år opplever at regjeringen kutter?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
Noe av det som gjør at utenlandsk arbeidskraft blir konkurransedyktig i forhold til norsk arbeidskraft, er jo at man kan redusere lønningene, redusere arbeidsgivernes forpliktelser i forhold til om man skulle jobbe på norske lønns- og arbeidsvilkår. Derfor fremmet vi forslag og fikk flertall i Stortinget for en kraftig innstramning i innleie. Det var Fremskrittspartiet imot. De ønsker tydeligvis fortsatt at det skal florere med dårlige lønns- og arbeidsvilkår, som først og fremst fører til at billig, utenlandsk arbeidskraft fortrenger norske faste ansettelser. Derfor har vi på samme måte fremmet forslag om å regulere gjennomsnittsberegningen av arbeidstid nettopp for å begrense muligheten til å benytte seg av billig, utenlandsk arbeidskraft. Hvorfor er ikke Fremskrittspartiet villig til å diskutere de tingene som faktisk ville virket for å regulere arbeidsinnvandringen og for å sikre norske lønns- og arbeidsvilkår?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
Nå er ikke jeg noen kløpper i fransk, som foregående taler tydeligvis er, men jeg fikk med meg hva meningsinnholdet i hans innlegg var, nemlig at vi skal ha et samfunn uten reguleringer og uten politisk styring over viktige samfunnsprosesser. Det er verdt å merke seg, og det er kanskje en forklaring på hvorfor det har vært tilnærmet håpløst å få med seg dagens regjering på f.eks. regulering av innleie og en del andre forslag som vi mener kunne ha bidratt til å rydde opp i uverdige lønns- og arbeidsvilkår, som vi ser brer om seg i deler av norsk arbeidsliv. Det blir sagt mye interessant i tillegg til dette fra høyresidens representanter. Erlend Wiborg angriper Arbeiderpartiet for å ønske å gi skattelette til folk som velger å være fagorganisert, og viser med all tydelighet at ja, Fremskrittspartiet har valgt side. De står ikke blant arbeidsfolk og på deres side, men de står på de rikes side, hos dem med høye lønninger, som tydeligvis skal få enda mer i skattekutt i årene framover – hvis en skal ta det som blir sagt, på alvor. Han hevder at man ønsker skattelette for arbeidstakerne, men summen av regjeringens politikk er jo at disse små skattekuttene blir mer enn spist opp av dyrere barnehage for småbarnsforeldrene, at det blir dyrere for pendlerne, dårligere rettigheter i arbeidslivet, svekkede lønns- og arbeidsvilkår og av at man ikke ønsker å bidra til at folk får pensjon fra første krone, for å nevne noe. Anniken Hauglie skryter av at vi ser en økende sysselsetting det siste kvartalet, men regjeringen skriver jo selv i budsjettet at dette stort sett skjer gjennom innleie og i bemanningsbransjen. Det er ikke en utvikling i arbeidslivet som vi ønsker oss. Så sier Margret Hagerup noe som gjør at jeg virkelig nesten må spørre presidenten om jeg hørte riktig. Hun sier at begrensningene i innleie som Stortinget vedtok, var etter forslag fra regjeringen. Da kan ikke Margret Hagerup ha fulgt særlig nøye med på det som faktisk skjedde. For det første var det jo slik at regjeringen var tvunget til å fremme det, men det som de etter lang tids nøling endte opp med å foreslå for Stortinget, var at begrensningene i innleie kun skulle skje innenfor bygg og anlegg, og de skulle kombinere det med totalt frislipp av bemanningsbransjen. Så vidt jeg husker, sa Margret Hagerup på sidene til NHO Service og Handel den samme dagen som stortingsflertallet var klart, at hun var «umåtelig trist» over det stortingsflertallet hadde kommet fram til. Det tyder på at det slett ikke var etter forslag fra regjeringen at Stortinget fikk tatt affære og gjennomført betydelige innstramminger i innleie.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
På grunn av kort tid får jeg nøye meg med å oppsummere innleie-debatten på følgende vis: Det er åpenbart at Høyre har totalt mistet selvtilliten i den saken, og at de nå prøver å renvaske historien sin – det er det verdt å merke seg – istedenfor fortsatt å stå for det de har ment i den saken. Innlegget fra Heidi Nordby Lunde som ble holdt nettopp, viser jo hvor langt fra arbeidslivet Høyre står. De tillitsvalgte fra Kværner-familien i Fellesforbundet, som satt på galleriet og fulgte debatten her, har lang fartstid når det gjelder å låne ut arbeidskraft mellom de ulike verftene når det er bølgedaler og bølgetopper. Det mister man muligheten til hvis man må gå til oppsigelser i stedet for å permittere ansatte og bygge kompetansen, slik at når oppdragene kommer igjen, kommer arbeidskraften tilbake med høyere kompetanse. Derfor har både Norsk Industri og Rederiforbundet og en lang rekke bedriftsledere nå innstendig bedt om at man ikke kutter i de ordningene som sikrer forutsigbarhet og kompetanse.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Det er fortsatt en hemmelighet hva som er Fremskrittspartiets forslag til nasjonal minstelønn. Men det får vi vel snart se, kanskje. Mitt spørsmål er: Fremskrittspartiet er sterkt imot FNs globale migrasjonsplattform, en plattform som også angår arbeidsinnvandring. FN-plattformen er ikke juridisk bindende for Norge. På samme tid er Fremskrittspartiet både som parti og i regjering tilhengere av fri arbeidsinnvandring fra land utenfor Norden, land hvor lønns- og arbeidsvilkår er elendige i forhold til Norge. Dette er juridiske forpliktelser etter EØS-avtalen. Hvordan henger disse to standpunktene sammen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Bård Jahr, tidligere prest i Loppa, sa til meg: Du må stå opp for de menneskene som bor ytterst. Det betyr både sosialt og geografisk. For Senterpartiet er mennesker og ikke millioner ledestjerna. Vi må fremme nøkternhet og jambyrdighet, og det er en stor utfordring for de økonomisk ressurssterke i Høyre. Blant folk jeg omgås, er det større utrygghet og mer avmakt. Vi må få en endring. Senterpartiet må forsterke sin sosiale profil – Høyre svarer med å kutte ordninger som en sier har gått ut på dato. En syretest er det behovsprøvde barnetillegget i uføretrygden. Mitt spørsmål er: Hvorfor er det nok en gang behov for delvis å rette opp denne grunnsikringen gjennom et forlik med Kristelig Folkeparti?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Det vi får høre her, er at uføretrygdede mennesker som har ansvar for barn, må stimuleres til å gå ut i arbeid ved at de får mindre barnetillegg. De fleste forstår jo at dette er en umulighet. Et annet spørsmål er at regjeringen snakker om ABE ? ostehøvelkuttene ? som en reform. Det er noe av det tristeste jeg opplever, det å forsøke seg med en slik nytale. Det snakkes om at det har virkning på Nav. Hvorfor ikke ta en telefon til Navs kontaktsenter og se hvor mange minutter en må stå i telefonen som følge av at systemet ikke fungerer? Hvorfor ikke snakke med saksbehandlerne som er der og er redde for å melde oppover i systemet, for hvis de melder virkeligheten oppover, får de ikke en karriere? Burde ikke Høyre snart sette seg inn i forholdene der ute, der det skjer, og så ta en reell reform – en tillitsreform?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Dette er beløp som ligger utenfor vår komités budsjett, men det er et viktig spørsmål som blir tatt opp. Som det blir sagt her, tok det lang tid å bli enige om beløpene. Det er i stor grad usikkerhet om virkningen av disse beløpene i de landene de kommer til. Jeg har ved sjølsyn sett hvordan pengene blir brukt, og det kan i stor grad settes spørsmålstegn ved. Dette blir fra Senterpartiets side oppfattet som en kontingent for å ha EØS-avtalen. Vi har vår holdning til EØS-avtalen og stemmer med tanke på at vi ikke ser EØS-avtalen som hensiktsmessig. Vi ønsker internasjonal solidaritet, men det gjør vi uavhengig av EØS-avtalens ordninger.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Senterpartiet har dekning for sitt budsjett – vi har et veldig nøkternt budsjett, så det ligger inne i helheten. Til det som representanten nå sa om arbeidsliv og hvordan disse midlene virker på arbeidslivet, vil jeg anbefale flere å reise til disse landene og se hvordan det fungerer i det store. Jeg har selv opplevd arbeidslivet ute på bygda i Transilvania, hvor seks saueklippere arbeidet med å melke sau. De melket 600 sauer tre ganger om dagen, og de hadde en betaling for det som tilsvarte det en tigger får på Bragernes torg. Det er den virkeligheten en står oppe i, og den virkeligheten er blitt vanskeligere i det siste som følge av den frie bevegelsen, for store deler av det markedet som tidligere var nasjonalt, er nå en del av EØS-markedet, og de blir utkonkurrert i sitt arbeid.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Først til spørsmålet om Senterpartiet er høyre eller venstre: Jeg kan forsikre at det som er vår ledestjerne, er det som Ivar Aasen sa: Ein finn ikkje noko før ein kjem dit det er. Vi besøker altså virkeligheten. Vi opplever den livssituasjonen som menneskene er i, og vi fremmer da de nødvendige forslag for å sikre jambyrdigheten. Om det kalles venstre eller høyre, bryr vi oss lite om, fordi vi gjør en jobb for folk. Så til særfordeler for flyktninger: Ja, det er en del av Fremskrittspartiets mantra. Hvis vi tenker på de eldre, de som har alderspensjon, som ikke har noen grunnsikring fra det landet de kommer fra, og som er pensjonister i Norge, må også de ha en inntekt, sånn at en kan ha et verdig liv når en er i Norge. Er ikke det sentralt, som en del av integreringen? Hva er Fremskrittspartiets alternativ?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Ut fra den fortellingen er det helt nødvendig å endre det som gjelder for studenten som ble ødelagt i Norge. Det er svaret.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Etter noen år her har vi erfart at SV er for markedsøkonomi, men SV er vel den sterkeste tilhengeren av å styre markedsøkonomien, styre markedet. Og det er få markeder som trenger folkevalgt styring sterkere enn arbeidsmarkedet. Man må styre arbeidsmarkedet i stort for å få trygghet. Nå har vi et system med fri arbeidsinnvandring fra land utenfor Norden, noe som ødelegger dette systemet. Det er, hva jeg vil kalle, et grunnskudd mot den norske modellen. Det som er spørsmålet, er: Går SV inn for en regulert arbeidsinnvandring fra land utenfor Norden?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
I tidligere år har Venstre vært opptatt av sjølstendig næringsdrivende og de sosiale ordningene som gjelder for dem. Venstre har vært en pådriver for å bedre sykelønnsordningen, som et eksempel. I dag er sykelønnsordningen for sjølstendig næringsdrivende sånn at det er 16 karensdager, og så er det dekning på 75 pst. fra 17. dag. Det er en svært utrygg ordning i forhold til lønnsmottakerne, som har 100 pst. dekning fra første dag, og det er et veldig viktig spørsmål som angår dem som vurderer å gå fra å være lønnsmottaker til å bli sjølstendig næringsdrivende, med eget foretak og egen regning. Mitt spørsmål er: Hvorfor vil ikke Venstre i regjering nå forbedre sykelønnsordningen for sjølstendig næringsdrivende?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Arbeidslinja er viktig. Det skal lønne seg å jobbe, og Senterpartiet står bak den. Men enhver regel må ha unntak, og enhver regel har en grense for hvor hardt en skal kjøre prinsippet. Jeg tror Kristelig Folkeparti og Senterpartiet er enige om det når det gjelder dem som er i lønnet arbeid, kontra dem som ikke er i lønnet arbeid, f.eks. i forbindelse med fødselsomsorgspenger. Det som regjeringa imidlertid gjør, er at den kjører så hardt på dette prinsippet at det også skal gjelde uføretrygdede med barn, ved at summen av uføretrygd og behovsprøvd barnetillegg skal være lavere enn den inntekten en hadde da en var arbeidsfør. Jeg regner ikke med at Kristelig Folkeparti mener at disse menneskene spekulerer i å få en uriktig uføretrygd, med den reduksjonen i livskvalitet som det innebærer, men mitt spørsmål er: Hva mener egentlig Kristelig Folkeparti om uføretrygd og behovsprøvd barnetillegg? Mener Kristelig Folkeparti at summen for enkelte med mange barn skal være lavere enn den inntekten de hadde tidligere, som prinsipp?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Ja, det er oppjustert litt. Det er oppjustert fra 95 pst. til 99 pst. – derfor spørsmålet. Ved 99 pst. har Høyre sine ord i behold om at summen av uføretrygd og barnetillegg – samme hvor mange unger det er snakk om – skal ligge under tidligere inntekt. Derfor var spørsmålet mitt: Er det også Kristelig Folkepartis mening at en skal kjøre det prinsippet så hardt at en på død og liv – unnskyld uttrykket, president – skal under 100 pst.? Jeg hadde trodd at Kristelig Folkeparti ikke ville være enig i å kjøre et prinsipp så hardt.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Alle er enige om å stoppe arbeidslivskriminaliteten. Noen er enige om at det krever en klargjort arbeidsmiljølov, og noen er enige om at det krever større fullmakter til Arbeidstilsynet for å følge opp loven. Det store problemet når det gjelder arbeidslivskriminalitet, er bl.a. for bemanningsselskapene. De er fra 1. januar pålagt å endre hovedansettelseskontrakten sin, og de er pålagt andre endringer som må føre til atferdsendringer, men det er viktig at det blir fulgt opp. Det som er interessant, er at regjeringa ikke har kommet til Stortinget med endring av arbeidsmiljøloven § 18-6, slik at den kan gi Arbeidstilsynet det nødvendige lovgrunnlag for å følge opp endringene i arbeidsmiljøloven, ikke minst § 14-12. Hvorfor har ikke regjeringa kommet tilbake?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Det er ganske spesielt at en må ha en egen utredning av det. Det er bare Arbeidstilsynet som ellers har adgang til å kontrollere at loven blir fulgt, og at det skal være noe mer problematisk ved de endringene som er gjort nå i forhold til det som er gjort tidligere, syns jeg er ganske spesielt. Men det er Stortinget som bestemmer når den endringen kommer. Det er et forslag fra Senterpartiet om å ta det opp, og det ligger i komiteen. Et annet spørsmål er knyttet til forskrift om HMS-kort på bygge- og anleggsplasser. Dagens HMS-kort inneholder ikke kvalifikasjonene for personen kortet er utstedt til, og i byggebransjens rapport Enkelt å være seriøs anbefales det å etablere et sentralt offentlig register med kvalifikasjoner og med offentlig registerinformasjon. Er statsråden enig i at vi bør få en slik legitimasjon som kan kontrolleres i sanntid?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Det er interessant at Fremskrittspartiets representanter Theodor Helland og Erlend Wiborg løfter litt på lokket og slipper ut litt av Fremskrittspartiets grunnsyn. Det er befriende. Representanten Theodor Helland sa at det var et fritt, sjølstendig marked som var målet. Det er vel få ting som er mer urettferdig, mer primitive, farligere og skaper mer sosial uro og konflikt i arbeidsmarkedet enn en sånn holdning. Det er den sterkestes rett. Det er ganske sterkt å høre. Erlend Wiborg sier at vel, det står ikke så verst til med de økonomiske forskjellene, og så sier han at han må erkjenne at forskjellene har økt noe. Vel, da er vi i hvert fall på samme planet. Fremskrittspartiet og Senterpartiet er enig i at forskjellene øker. Fremskrittspartiet synes det for så vidt er greit. Så til Margret Hagerup – om historiefortellingen om bemanningsselskapene. Representanten sa først at det som skjedde, var regjeringas plan. Samtidig sa hun senere i innlegget at det var i grunnen ikke noe problem med løsarbeidere, for det var rimelig godt organisert. Det som skjedde i saken, var at vi fikk definert fast ansettelse i arbeidsmiljøloven. Vi fikk definert at ansettelseskontrakten «fast ansatt uten lønn mellom oppdrag» ble ulovlig. Det var ikke regjeringa som drev det fram. Nei, det var fagbevegelsen og sterke krefter her på Stortinget. Jeg er veldig stolt av at vi fikk det til, som et resultat av at det vokste fram en klar holdning nedenfra. Senterpartiet fremmet flere ganger flere forslag om det samme. Endelig nådde vi fram. Så til det som skjedde ved behandlingen. Det regjeringa da prøvde på, for å kompensere for at en måtte endre loven sånn som jeg nå sa, var at bemanningsselskapene skulle få en særregel om at de og bare de – de og bare de, president – skulle ha generell adgang til midlertidig ansettelse etter § 14 i arbeidsmiljøloven. Det ble heldigvis avvist. Det ble også presisert under § 14-12(2) at dersom en skulle erstatte fast ansatte med bemanningsfolk, krevde det avtale med fagforening med innstillingsrett. Dette var – som statsministeren sa – det største nederlaget for statsminister Solberg. Jeg vil takke Kristelig Folkeparti for at en var tro mot sin grunnholdning, nemlig at et velorganisert arbeidsliv er en forutsetning for et trygt familieliv. (2) Jeg håper at vi kan komme videre, sånn at bemanningsselskapene får to roller framover. Det er å dekke opp vikariater og for øvrig formidle arbeidskraft – punktum.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Alle som har forhandlet med staten, vet at drøftingsrett er noe helt annet enn forhandlingsrett. Drøftingsrett er en rett til samtaler. Forhandlingsrett er noe som gir en både rettigheter og plikter, det ansvarliggjør organisasjonene på en helt annen måte. Det som skjer med drøftingsretten i dag, er at trygdeoppgjøret budsjetteres for kommende år. En bestemmer forutsetningene om høsten, med et tallmateriale en ikke har. Ved en forhandlingsrett kan en få et tallmateriale for inneværende år, og pengene tas av ymseposten. Det er helt uproblematisk. Det som er det store spørsmålet, er da: Hvorfor er regjeringa redd for å gi pensjonistene forhandlingsrett? Er ikke det en naturlig del av et velorganisert samfunn? Stortingsflertallet kan uansett endre resultatet når det kommer til Stortinget.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Som jeg sa, en forhandlingsrett er noe som fører til et forhandlingsresultat eller til et brudd, og det er en forberedelse til Stortingets behandling. Enten det blir brudd eller det blir forhandlingsløsning, er det opp til Stortinget å bestemme hva som er statens utgifter. Stortinget kan plusse på – og kan også trekke fra, hvis det er flertall i Stortinget for det. Det vi nå snakker om, er et system – det er helt korrekt, det som statsråden sier – som statsråden i all hovedsak har videreført fra den forrige regjeringa. Vi som representerer den forrige regjeringas regjeringspartier her i salen i dag, har kommet til en erkjennelse av at dette systemet ikke fungerer tilfredsstillende. Våre erfaringer tilsier at det bør bli en endring, det bør bli en ansvarliggjøring av organisasjonene, og det bør bli en endring av prinsippene. Det er klart at ved en prisstigning som er lav, og en lønnsvekst som er høy, vil dagens system være best, men vi mener at det systemet som er foreslått, er utjamnende.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Det var også komiteens leder, Erlend Wiborg, som gjorde at jeg ba om et nytt innlegg, for jeg tror det er behov for at Wiborg kommer opp på talerstolen og forteller hva som er Fremskrittspartiets standpunkt i dag, hva som er Fremskrittspartiets standpunkt som parti. For vi har jo fått klarlagt tidligere her i dag at en har ett mulig standpunkt som parti og et annet standpunkt i regjering. Det kan være forståelig, det, jeg har noe erfaring jeg også. Det som er interessant i innlegget til Wiborg, er at han feller en veldig hard dom over hva de rød-grønne gjorde. Han sier at prinsippene for pensjonsregulering var feil, det som de rød-grønne la opp til, samtidig som vi ikke får klarhet i hva Fremskrittspartiet som parti mener nå  framover. Vi har heller ikke fått noen forklaring på hvorfor Fremskrittspartiet er imot at det skal være forhandlingsrett for pensjonistene. Drøftingsrett og forhandlingsrett er to vidt forskjellige ting. Det som blir sagt av representanten, er at det er bra slik det er i dag, for da får vi en stortingsmelding som gir et helhetlig overblikk – som om en ikke kan få det dersom en får en proposisjon om våren. En proposisjon om våren kan jo inneholde alle de samme elementene som en stortingsmelding dersom regjeringa ønsker det, det er jo ikke noe problem at regjeringa bretter ut hele den totale politikken for pensjonistene. Det er klart at pensjonistenes organisasjoner vil hensynta det som skjer innenfor skatt, og det som skjer innenfor andre ytelser, for det er den helheten en sitter igjen med, som er avgjørende for pensjonistenes økonomiske og sosiale situasjon. Så vil jeg anbefale at representanten Wiborg kommer opp og forteller hva som nå er partiets standpunkt, etter den harde tiraden han kom med mot de rød-grønnes politikk.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-13:
Statsråden sa at samfunnet må tåle konsekvensen av arbeidskonflikt. Statsråden sa videre at det med maktmidler følger stort ansvar, og at hun har hatt tre tvungne lønnsmidler på tre år, og det er for mye – godt sagt, helt enig. Jeg kan ikke forstå annet enn at statsråden da umulig kan være glad for måten NHO Service og Handel opptrådte på, ved å provosere fram en situasjon som gjorde at statsråden ble satt sjakk matt på et område hvor kommuner og helseforetak har sørge-for-plikter etter spesialisthelsetjenesteloven og helse- og omsorgstjenesteloven. Det som er interessant, er å diskutere og forebygge slike situasjoner, slik at vi kan opprettholde grunnleggende tjenester uten tvungen lønnsnemnd. Mitt spørsmål er om en ikke burde, som i dette tilfellet, ved utsetting av arbeid til private, fra kommunenes spesialisthelsetjeneste, stille minst samme krav til lønns- og arbeidsbetingelser som de som gjelder for egne ansatte innenfor kommune- og spesialisthelsetjenesten.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Representanten Wiborg snakker med fagre ord om kampen mot fattigdom, eller barnefattigdom, som representanten kaller det. Da er spørsmålet: Man ser at sosialhjelpsmottakere mange steder fratas barnetrygden, man ser at barnetillegget for uføre er kuttet, og man graderer og dermed kutter pleiepengene for foreldre med alvorlig syke barn. Hvordan blir livet bedre for barn i fattige familier med mindre penger til foreldrene?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Det høres nesten tilforlatelig ut når man snakker om at det skal lønne seg å arbeide, men det mange må vite, er at den neste setningen betyr at man skal tape på å være syk eller arbeidsløs. Da kommer vi tilbake til noe av det som er viktig for SV, nemlig at sosialhjelpsmottakere over hele Norge mister barnetrygden. Høyre er, så vidt jeg vet, for å behovsprøve barnetrygden, men akkurat her behovsprøver man barnetrygden omvendt, altså at de som har størst behov for akkurat de pengene, skal miste dem. Da er mitt spørsmål: Hvorfor skal en tobarnsforelder som mottar sosialhjelp, miste 2 000 kr hver eneste måned?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
I 2019-budsjettet legger regjeringen opp til at ordningen koster 1 mrd. kr, som er 250 mill. kr høyere enn forbruket var i 2018. Denne overslagsbevilgningen vedtas i dag. Vi har aldri beskyldt regjeringen for å bevilge for lite til pleiepenger. Vi mener det er regelverket som er problemet. Men jeg synes det er spesielt at Høyre i det hele tatt tør, når de selv – på mandag – stemte ned forslaget om at man skal gjøre noe med graderingsreglene. Jeg snakket senest i dag med en pleiepengemor som var bekymret, ikke over dette, for dette forklarte jeg nøye, men over at hun er nødt til å ta opp forbrukslån for å ta vare på sin syke sønn. Det mener jeg er et større problem, og Høyre og regjeringen har ikke gjort nok. Det er ikke SV som er problemet i denne saken.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Jeg oppfatter at representanten Wiborg har to spørsmål – jeg skal prøve å benytte taletiden godt og besvare begge. For å forklare det helt tydelig: Det er lagt inn 1 mrd. kr til pleiepenger, 250 mill. kr mer enn det som har blitt brukt for inneværende år. Det betyr at denne ordningen er mer enn godt nok finansiert, og det betyr at vi vil styrke pleiepengeordningen. Vi vil fortsette den kampen, og jeg mener at representanten heller bør bruke mer tid på faktisk å sørge for at hans egen regjering gjør nok for dem som har det verst når det kommer til dette. Så er det slik at siden 2014 og siden denne regjeringen tiltrådte, har norske pensjonister tapt kjøpekraft tilsvarende 24 000 kr, og det er SV som har tatt opp at man skal behandle dette i Stortinget. Det er SV som har sagt at vi vil gi partene forhandlingsrett her. På den måten vil vi bidra til at man skal få bedre pensjoner, ikke dårligere pensjoner, som norske pensjonister har fått i de årene Fremskrittspartiet har sittet i regjering.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Dette synes jeg er et viktig spørsmål, og det er fordi jeg er en oljeunge, som vi sier i Stavanger. Jeg er oppvokst i en by med en far som jobber i «oljå», og kjenner dette tett på kroppen. Jeg kjente også mange av dem som nettopp mistet jobbene sine. Det er også et viktig spørsmål fordi jeg vet at bedriftene i Rogaland er opptatt av at man skal kunne beholde den kompetansen som deres ansatte sitter på, også om de må bli permittert. For eksempel har jeg flere ganger besøkt Rosenberg Verft, som jeg regner med at representanten Sande er godt kjent med, og de har tydelig uttrykt at dette er viktige regelverk å ivareta, nettopp for å sikre at man kan beholde kompetansen, framfor det som i stor grad skjedde i de årene det var krise i min region, at folk flyttet. Folk reiste til andre deler av landet, og det medførte at vi mistet mye kompetanse. Det er viktig for de bedriftene som er i Rogaland, å ha en god permitteringsordning, og derfor må jeg si at jeg er veldig skuffet over at regjeringen ikke gjør dette for å styrke bedriftene i Rogaland.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
De som er eldre enn meg, husker 1970-tallet og ml-erne, men nå har vi de nye ml-erne, altså markedsliberalistene som fritt mener at markedet trenger ingen kontroll, det kan styre seg selv. I likhet med representanten Lundteigen er vi opptatt av å sikre gode arbeidsvilkår i Norge. Det betyr at man må motarbeide at folk kommer hit og blir utsatt for sosial dumping. Det er også grunnen til at vi, i likhet med Senterpartiet, er mot EØS-avtalen. Og det kanskje aller viktigste man kan gjøre for en bedre regulering av arbeidsinnvandringen, er å tre ut av EØS-avtalen og sørge for at man har gode arbeidsvilkår i Norge, og at alle som arbeider i Norge, får norsk lønn.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Jeg kan gjenta det jeg også har svart tidligere. Det er ikke bruken av penger vi har ment har vært for liten. Det er regelverket som er for rigid, og som sørger for at inntektene til en del familier faktisk blir for dårlig. Det er gjort forbedringer i pleiepengeordningen som vi også synes er bra, men det er helt tydelig en del familier som kommer mye dårligere ut med denne ordningen. En del av de familiene og foreldrene satt altså på galleriet her på mandag og gråt. De var flere ganger i kontakt med Storehaug og andre kollegaer fra Storehaugs parti, Kristelig Folkeparti, og var tydelig misfornøyd med at Kristelig Folkeparti ikke bidro til å gjøre noe med graderingsreglene nå. Nå er det altså fattet et vedtak, uten tidsfrist, for denne regjeringen. De av oss som enten stopper innom Stortinget noen ganger i løpet av året, eller følger norsk politikk, vet at denne regjeringen må ha tidsfrister på oppgaver som den ikke er interessert i å følge opp.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Jeg hørte at statsrådens gode partikollega Heidi Nordby Lunde, i sitt svar på mitt spørsmål om barnetrygd og sosialhjelp, var veldig opptatt av det lokale selvstyret. Det er jo noe man ikke har vært spesielt opptatt av når det kommer til kommune- og regionreformen, men det er interessant at når det kan bidra til å redusere inntekten for folk med lite, da vil man forsvare det lokale selvstyret. Da må jeg nesten stille samme spørsmål til statsråden: Barnetrygden blir omvendt behovdsprøvd for dem som er sosialhjelpsmottakere. Hvorfor skal en tobarnsforelder som mottar sosialhjelp, miste 2 000 kr hver måned?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Ja, det er helt riktig at Oslo holdt barnetrygden utenfor da statsråden var byråd, men etter at SV kom inn i byrådet, har dette endret seg, og en har fått en ordning som er mer rettferdig for familiene. Men mitt neste spørsmål knytter seg til permitteringene, for man skal altså redusere antall uker man kan være permittert med fullt lønnsfritak. Men det er jo en del bedrifter, bl.a. i Rogaland, som fortsatt sliter, og som har behov for å beholde denne kompetansen, og da må en nesten stille seg spørsmålet: Hva er det som gjør at et parti som Høyre, som veldig ofte snakker om hva som er best for næringslivet, best for bedriftene, vil gå imot rådet fra veldig mange som driver en bedrift selv, nemlig at man skal ha en solid og raus permitteringsordning for å sikre at denne kompetansen kan bli beholdt i bedriften, framfor at den må flytte på seg og at den kompetansen forsvinner, som skjedde i mange tilfeller i Rogaland?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Det er sagt en del ting i denne debatten som jeg føler en trenger å oppklare. En del kom fra min medfylkesrepresentant Margret Hagerup, som snakket om at det er viktig med forutsigbarhet og stabilitet for næringslivet. Ja, det er vi helt enig i, og derfor er det spesielt at samtidig som man snakker om forutsigbarhet og stabilitet, går man inn for å endre permitteringsreglene fra 49 til 26 uker, altså det motsatte at hva mange bedriftseiere ønsker, for å kunne beholde kompetansen i sine bedrifter. Så var det sånn at endringene som ble gjort i arbeidsmiljøloven, skulle skape flere jobber. Det ble gjentatt og gjentatt fra borgerlige politikere av ulike fargenyanser, men realiteten ble, og fakta er, at det ikke skapte flere jobber, det skapte flere midlertidige jobber, akkurat som de rød-grønne partiene advarte mot. Så sier representanten Hagerup at næringslivet er truet av rød-grønne partier. Der har hun heller ikke historien på sin side, for i de årene SV satt i regjering, fra 2005 til 2013, ble det skapt 355 000 nye arbeidsplasser, og to av tre av dem var i privat sektor. Det er altså ikke riktig at det trenger å være noen utbredt frykt blant norske bedriftseiere neste gang SV kommer til makta, ved neste korsvei. Men man skal være forberedt på at vi vil bidra til mer omfordeling og sørge for at også de som sitter nederst ved bordet, får være med, for det er altså ikke sånn at vi skaper et godt samfunn ved bare å gi mer til de folkene som sitter på toppen. Vi skaper et godt samfunn ved å redusere ulikhetene, sørge for bedre fordeling og sikre at alle får være med på oppgangstider. Jeg er veldig stolt av den jobben som Kristin Halvorsen gjorde da hun var finansminister i Norge. Det handler også om at de partiene som satt i regjering da, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, har allergi mot arbeidsløshet, så selv da det ble finanskrise i Europa og i Norge, motarbeidet en effektivt arbeidsløsheten som kunne ha bitt seg fast. Det er på Høyres vakt at det er mange som har mistet jobbene sine. Man reagerte altfor sakte. I Stavanger lovte ordføreren der at en skulle skape 10 000 nye arbeidsplasser, et valgløfte som på ingen måte hadde noen realitet. Det er altså Høyre som har håndtert den forrige krisen på en dårlig måte, og det er de som må ta ansvar for at veldig mange mistet arbeidsplassene og ikke fikk nye.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Nå har flere av oss belyst hvordan pensjonister har fått tapt kjøpekraft de årene vi har hatt en borgerlig regjering. Det er en utvikling vi ikke ønsker, og derfor er de forslagene som nå er framsatt, framsatt. Derfor vil jeg spørre statsråden: Hvorfor godtar statsråden at pensjonistene har tapt kjøpekraft hvert eneste år? Og hvorfor vil ikke statsråden gjøre noe for å endre på dette?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Nå er det snart jul. Da kommer flere til å gå rundt juletreet, og til jul er det mange som liker å spise grøt. Men de to øvelsene bør ikke kombineres, nemlig å gå så mye rundt grøten som statsråden gjør nå. Jeg forventer et litt tydeligere svar i mitt siste spørsmål i denne replikkordvekslingen: Hvorfor vil ikke regjeringen gi partene i trygdeoppgjøret forhandlingsrett?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Jeg pleier vanligvis stå her med alvorlig ansikt og et skulende blikk på statsråden, men denne gangen vil jeg åpne med å si at jeg er glad for de signalene som statsråden sender nå, for i likhet med statsråden mener jeg den situasjonen som en havnet i, burde vært unngått, og det bekymrer meg at NHO brukte det virkemidlet slik de gjorde. Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden bekymret over at framtidig bruk av lockout i arbeidskonflikter innenfor kommersielle helsetjenester fratar ansatte hos private helseaktører streikerett?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-13:
Alle har rett til sin egen mening, men alle har ikke rett til sine egne fakta. Representanten Wiborg kommer med en del påstander om SVs forslag som rett og slett er feil. Jeg vil vise til et oppslag i Dagsavisen tidligere i år, om forholdene for ansatte i sykehjem i hovedstaden. Tall som Fagforbundet pleie og omsorg i Oslo har lagt fram, viser at mens en nyutdannet helsefagarbeider på et kommunalt sykehjem har en minstelønn på drøyt 367 000 kr, er minstelønnen for en tilsvarende stilling på et kommersielt sykehjem rundt 283 500 kr. Det tilsvarer en lønnsforskjell på over 84 000 kr. Jeg forstår at Fremskrittspartiet mener at private kommersielle aktører skal kunne ha lønn som en konkurransefordel, men SV mener at de som bærer velferdsstaten på sine skuldre, fortjener en anstendig lønn, enten de er ansatt i et kommersielt selskap som driver et sykehjem, eller i en kommune som driver et sykehjem. De folkene fortjener bedre lønn. Jeg tror representanten Wiborg er nødt til å se at det forslaget som SV har fremmet, er ment å heve lønnen også til folk som jobber i private kommersielle sykehjem o.l. Men det kan hende at representanten og representantens parti ikke ønsker det, nettopp fordi det må være ett område hvor kommersielle aktører kan tjene penger, og det er to steder man kan det – det er når det gjelder lønns- og arbeidsvilkår for de ansatte, og kvaliteten for brukerne. Det betyr at hvis vi fratar dem muligheten til dette, blir konkurransefordelen som private kommersielle aktører har, mindre. Og det er jo SV for.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2018-12-13:
Eg har merka meg at representantar frå regjeringspartia har behov for å raljera med forslaget om aktivitetsreform til unge uføre. Eg vil minna om at dette er ei reform som me har utvikla saman med fagmiljøa på området, bl.a. Frischsenteret og Fafo, og fagfolk derifrå har gjeve veldig klare anbefalingar om at ein må kopla unge som er på veg ut i uførheit, tett til arbeidslivet så tidleg som mogleg, og at f.eks. det å stilla ein jobbgaranti er ein måte å gjera det på. Det er bakgrunnen for forslaget. Det er heller ikkje riktig som representanten Nordby Lunde forsøkjer å framstilla det som, at aktivitetsreforma for unge uføre har endra karakter frå i sommar. Ho har vore den same heile tida. Det har handla om at bl.a. dei ungdomane som går på arbeidsavklaringspengar, skal oppleva at arbeidsrettinga er sterkare – det har ikkje høgreregjeringa lykkast med – at dei kjem tettare på arbeidslivet, at dei har ein garanti i den andre enden, og ikkje minst at ein heller enn å hamna på 100 pst. uførheit, får ein lågare grad av uførheit og moglegheiter i arbeidslivet.