Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Det er en samlet justiskomité som slutter seg til et veldig viktig lovforslag fra Regjeringen, politiregisterloven. Det er to hovedformål med lovforslaget. Det handler om å styrke personvernet, styrke de registrertes rettigheter, og det handler om å gi politiet muligheter til å løse sine oppgaver på en effektiv måte. Personvernet styrkes på mange måter gjennom lovforslaget, bl.a. legges det opp til at det skal være sporbarhet i forhold til å kunne ettersøke om det har foregått uautorisert bruk av personsensitive opplysninger. Det legges opp til omfattende bestemmelser om taushetsplikt knyttet til utlevering av opplysningene, og det fastsettes også spesielle regler for behandling av særlig sensitive opplysninger, som f.eks. religiøs overbevisning eller seksuell legning. Samtidig er komiteen opptatt av at politiet skal ha muligheter til å løse sine oppgaver på en god måte og fritt skal kunne bruke opplysningene de innhenter, på en effektiv måte i forhold til de politimessige formålene slik de er definert i lovforslaget. I den forbindelse er det noen viktige presiseringer komiteen går inn på, bl.a. når det gjelder behandling av opplysninger som man ikke vet om er nødvendige eller relevante for politimessige formål. Det er der satt en tidsbegrensning på at man innen fire måneder må finne ut om disse opplysningene i det hele tatt kan være relevante for politiets arbeid. Hvis de er det, må de ikke slettes, og selvsagt heller ikke når de angår den enkelte straffesak. Men hvis de overhodet ikke har noe med politiets arbeid å gjøre, skal opplysninger kunne slettes innen fire måneder. Det er også en omfattende omtale i lovverket rundt vandelskontroll og politiattester knyttet til det. Det er i dag slik at utlevering av politiattester og vandelskontroll er knyttet til spesiallovgivningen som det enkelte fagdepartementet har ansvaret for, men slik det legges opp til i loven, er det nå behov for å lage et overordnet regelverk for vandelskontroll og politiattester. Det ligger da i denne politiregisterloven. Det innebærer bl.a. at det settes en frist på tre år når det gjelder alle typer reaksjoner som kan framkomme i en politiattest, men når det gjelder forbrytelser hvor det er idømt ubetinget fengsel over seks måneder, skal den tiårsfristen som er vanlig i dag, fortsatt gjelde i politiattestene. Når det gjelder uttømmende politiattester, som altså er mer omfattende enn dem som tilhører den vanlige spesiallovgivningen i dag, vil det som hovedregel ikke være en slik tidsbegrensning i det hele tatt, men det ligger noen unntak fra det i dette lovverket. Det er også lagt opp til egne attester som kalles barneomsorgsattester i lovforslaget, fordi komiteen og Regjeringen ser behovet for å ha barneomsorgsattester hvor man også bringer inn andre typer forbrytelser som ikke er knyttet direkte til barn, bl.a. når det gjelder grov volds- og narkotikakriminalitet eller seksualforbrytelser mot voksne. Når det gjelder innsyn, er hovedregelen i lovverket innsyn. Men det er klart at når det gjelder kriminalitetsbekjempelse, verne vitner, verne ofre osv., må det være store unntak i forhold til innsyn for at politiet skal kunne drive sitt arbeid på en god måte. De unntakene for innsyn er regulert i politiregisterloven, og komiteen slutter seg til dem. Det er også regler for når opplysninger, når de ikke lenger er nødvendige for de politimessige formålene, skal slettes, eventuelt sperres, hvis man ser at man i andre sammenhenger, f.eks. i erstatningssaker, vil kunne ha behov for å finne fram disse opplysningene ved senere anledninger. Når det gjelder tilsyn med den nye politiregisterloven, er Datatilsynet tilsynsorgan. Datatilsynet vil være det i alle saker utenom det som gjelder PST, hvor EOS-utvalget vil være tilsynsorgan. Jeg anbefaler hermed komiteens innstilling.