Nikolai Astrup (Høyre), 2014-11-20:
Regjeringen har en ambisjon om å fornye, forenkle og forbedre Norge. Kommunal- og moderniseringsdepartementet foreslår derfor lovendringer som i hovedsak skal legge til rette for enklere, mer effektiv og mer fleksibel behandling av forslag til reguleringsplaner. Høringsinstansene er i all hovedsak positive til endringene, og det er en samlet komité som stiller seg bak regjeringens forslag. Regjeringen holder det den lovet. Den lovet innbyggere og næringsliv at plan- og bygningsloven skulle bli enklere å forholde seg til. Vi lovet å legge til rette for raskere planlegging og økt boligbygging, og vi lovet å bidra til å holde byggekostnadene nede. Det første grepet regjeringen tok da den tiltrådte, var å samle plan- og bygningsloven, som tidligere var delt mellom to departementer, i ett og samme departement, nemlig Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Dermed samlet vi fagkompetansen under én politisk ledelse. Det sikrer helhet, sammenheng og gjennomføringskraft i arbeidet. Nå foreslår vi å fornye plan- og bygningsloven for å forenkle og forbedre plan- og byggeprosessene. Vi må bygge ned unødvendig byråkrati for å bygge opp morgendagens byer og næringsliv. Regjeringen legger i denne proposisjonen derfor opp til lovendringer som vil resultere i mindre ressursbruk i forbindelse med planbehandling både for kommune og næringsliv, som vil bidra til forenkling og gi mer fleksible konsekvensutredninger, og som vil gi raskere behandling av innsigelsessaker. Det viktigste enkeltforslaget er å erstatte fristen på fem år for å begynne gjennomføringen av detaljreguleringer basert på private planforslag med en vurdering etter ti år. Dette har vært etterspurt av så vel kommuner som private tiltakshavere. I tillegg kommer det en ny veileder for hvilke frister som skal gjelde ved behandling av planforslag. Dette vil bidra til en mer effektiv saksbehandling og raskere beslutninger, samtidig som innsigelsesinstituttet ivaretas på en god måte. Jeg er glad for at regjeringen tar disse grepene i dag for å skape morgendagens klimavennlige byer. Rapporten The New Climate Economy, som kom i september, understreker viktigheten av dette. Rapporten anbefaler at flere av verdens byer gjør som Oslo har gjort de siste årene, bygger høyere og tettere, bygger ut og bygger langs eksisterende kollektivårer og kollektivknutepunkt og effektiviserer arealbruken i og rundt de store byene. Slik kan vi minimere transportbehovet og bilbruken i byene. Oslo-regionen vil alene vokse med over 390 000 innbyggere de neste 30 årene. I Bergensregionen er det behov for 70 000–80 000 nye boliger de neste 20 årene. Regjeringens forslag er ett av flere viktige grep som tas for å håndtere denne befolkningsveksten. Trinn for trinn bygger denne regjeringen en ny og bedre boligpolitikk. Endringene i denne proposisjonen er en del av dette arbeidet. Regjeringen har bl.a. økt rammene for Boligsparing for ungdom kraftig, den har gjort det billigere å bygge, reduserer tiden det tar å bygge, fjerner tidstyver og gjør noe med reglene som påvirker lånefinansieringen for dem som skal inn i boligmarkedet. Kort sagt – regjeringen løser viktige utfordringer i dag som vil hjelpe oss til å ruste Norge for fremtiden.