Tina Bru (Høyre), 2015-04-28:
Jeg vil starte med å takke komiteen og uttrykke glede over at vi er enige om det viktige hovedprinsippet i denne saken. Det er et viktig signal, og det er veldig bra at vi er kommet frem til den enigheten. Norge har en restriktiv holdning til genmodifisert mat og fôr. Norsk genteknologilov skal sikre at framstillingen av genmodifiserte organismer skjer på en etisk og samfunnsmessig forsvarlig måte. Det følger av EØS-avtalen og genteknologiloven at EUs direktivgodkjente GMO-er også er tillatt i Norge, med mindre det nedlegges forbud. Dette har vært gjeldende politikk i mange år, og er det fortsatt. Etter genteknologilovens bestemmelser skal dog norske myndigheter legge vekt på flere vurderingskriterier enn EU gjør når man vurderer om det skal nedlegges forbud mot en direktivgodkjent GMO i Norge. Disse er etikk, bærekraft og samfunnsnytte. Det følger av EØS-avtalen, genteknologiloven og Norges WTO-forpliktelser at GMO-søknader skal vurderes individuelt, fra sak til sak. I denne saken er det fremmet forslag om at Stortinget skal be regjeringen nedlegge forbud mot omsetning av maislinjen NK603. I sitt svarbrev til komiteen i forbindelse med behandlingen av denne saken redegjorde statsråden for behandlingen av denne maislinjen. Statsråden viser til at denne maislinjen ble godkjent etter EUs utsettingsdirektiv i 2004. Det er ikke siden blitt lagt ned forbud mot denne maislinjen i Norge av noen tidligere regjering. Vurderingene knyttet til hvorvidt det bør nedlegges forbud mot en direktivgodkjent GMO i Norge, er en faglig vurdering. I Norge er det Miljødirektoratet som koordinerer den nasjonale saksbehandlingen av GMO-søknadene. Direktoratet har ansvaret for vurderinger av miljørisiko samt vurderingskriteriene bærekraft, samfunnsnytte og etikk etter genteknologiloven. Mattilsynet vurderer helserisiko og landbruksfaglige vurderinger. Vitenskapskomiteen for mattrygghet vurderer miljø- og helserisiko, og Bioteknologirådet er den sentrale instansen for å vurdere bærekraft, samfunnsnytte og etikk. Når det gjelder maislinje NK603, vurderte Miljødirektoratet denne til å innebære lav miljørisiko. Høyre mener det er riktig at vurderingen av forbud skal være en faglig prosess, gjennomført og koordinert av Miljødirektoratet. Vi kommer derfor ikke til å støtte forslag fremsatt i denne saken om å nedlegge forbud mot maislinjen NK603. EUs forordning om genmodifisert mat og fôr er vurdert og vedtatt implementert av tidligere regjeringer i 2005 og 2011 med forbehold om Stortingets samtykke. Implementeringsprosessen går ikke så raskt som man skulle ønske grunnet manglende progresjon hos EFTA-landet Island. Ved implementering av forordningen vil norske myndigheter legge opp til at GMO-er som er godkjent i forordningen, vil kreve eksplisitte ja-vedtak fra norsk side for å være tillatt. De fleste GMO-ene til behandling i EU vurderes nå under denne forordningen. Dette vil også være tilfellet i Norge når mat- og fôrforordningen blir gjeldende i norsk rett. Klima- og miljøministeren har slått fast at det ikke er varslet noen ny GMO-politikk fra regjeringen. Statsråden viser likevel til at er behov for en tydeligere behandlingsprosess rundt GMO-er etter flere år med uklarhet. Prosessen med å vurdere forbud har også tidligere tatt svært lang tid. Statsråden har derfor varslet en gjennomgang av praksis rundt dette, med sikte på å forbedre og effektivisere behandlingen av GMO-sakene, i tråd med gjeldende rutiner. Statsråden har også sagt at hun vil gjøre vurderinger av hvorvidt ni GMO-er, som er godkjent etter EUs utsettingsdirektiv, men ikke nedlagt forbud mot i Norge, bør forbys. Dette mener vi er bra. I sitt svarbrev til komiteen i denne saken redegjorde statsråden også i detalj om nåværende praksis rundt GMO-behandling. Høyre mener at denne redegjørelsen var tydelig, og med en varslet tydeligere behandlingsprosess rundt GMO-er fremover ser vi ikke behov for en egen sak til Stortinget som redegjør for norsk GMO-politikk. Før mat- og fôrforordningen ble implementert i EU, ble GMO-er behandlet etter utsettingsdirektivet. Norge har hatt en tilpasning i EØS-avtalen som har sikret oss muligheten til å nedlegge forbud mot en EU-godkjent GMO etter genteknologiloven. Høyre, i likhet med resten av komiteen, mener det er viktig at Norge sikres denne muligheten også etter at mat- og fôrforordingen blir gjeldende i norsk rett. Vi mener det er viktig at vi har en saksbehandling som i praksis innebærer at hver GMO som potensielt kan bli tillatt i Norge, om det er etter EUs utsettingdirektiv eller mat- og fôrforordningen, blir vurdert opp mot genteknologiloven og får en avklaring av om det bør nedlegges forbud, før den blir lovlig å omsette i Norge. På bakgrunn av dette støtter Høyre innstillingens forslag til vedtak III fremsatt i denne saken.