Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-24:
Denne saka er opphavleg eit forslag frå Høgre om ei stortingsmelding om ein heilskapleg energipolitikk. I løpet av behandlinga i komiteen er det like mykje blitt eit forslag om fordeling av nettkostnadar, slik det går fram av innstillinga. Eg føler meg trygg på at representantar frå dei andre partia kjem til å leggje fram sine syn i debatten, og eg brukar derfor ikkje veldig lang tid på det no. Så føler eg meg trygg på at det er ei felles oppfatning av for det første at energipolitikken er svært viktig for samfunnsutviklinga i Noreg, at energi er ein viktig føresetnad for næringsverksemd og industri, og at energi ikkje minst er viktig for folk og hushald. Eg opplever at ein viktig bakgrunn for forslaget frå Høgre er behovet for å ha ei langsiktig planlegging i energipolitikken og å balansere ulike omsyn. Arbeidarpartiet deler den oppfatninga at langsiktigheit, føreseielegheit og heilheitstenking er viktig. Derfor har Arbeidarpartiet og regjeringa lagt nettopp desse omsyna til grunn i energipolitikken. Det ligg til grunn for regjeringserklæringa som vi styrer etter, og det ligg i botnen for dei tiltaka som vi har sett i verk, og dei som står for tur. Vi har lagt sentrale brikker på plass for framtidas energisystem i Noreg, og nye kjem. Vi har blitt einige med svenskane om eit opplegg for grøne sertifikat. Vi har vedteke havenergilova, vi har auka sakshandsamingskapasiteten i NVE, vi har auka betydeleg talet på tillatingane til fornybar energiproduksjon. Statnett har lagt fram ambisiøse planar for opprusting av sentralnettet i Noreg, og vi har auka støtta til fornybar energi og energiomlegging gjennom ENOVA. Det er altså snakk om både kortsiktige og langsiktige tiltak innanfor energipolitikken. Så skal vi lyfte blikket ytterlegare og sjå på dei lange linene i energipolitikken. Det har regjeringa gjort. Regjeringa vil setje ned eit utval som skal sjå på utviklinga av energisektoren i Noreg. Basert på det arbeidet dette utvalet skal gjere, vil regjeringa leggje fram ei energimelding for Stortinget. Utvalet skal gjere ein omfattande jobb. Vi skal få utgreidd og vurdert energi- og kraftbalansen for Noreg fram mot 2030 og 2050. Produksjonen av kraft, storleiken på kraftutvekslinga med utlandet og forbruket i ulike sektorar er eksempel på sentrale storleikar i energi- og kraftbalansen. Energibalansen skal omfatte petroleumsverksemd og energiforbruk i transportsektoren. Regionale energi- og kraftbalansar skal vurderast for å kunne bedømme det langsiktige behovet for utbygging av nettkapasitet. Og ein skal ta effektforbruk og effekttilgang inn i vurderingane der det er naturleg. Vurderingane av energi- og kraftbalansen skal ta utgangspunkt i ulike framskrivingar av energiutviklinga og ressursgrunnlaget. Utvalet skal kartleggje viktige forhold som vil påverke energi- og kraftbalansen i Noreg, medrekna konsekvensane av klimaendringar. Det er eit stort og omfattande arbeid som regjeringa har teke fatt i. Noreg er ei energistormakt. Vi eksporterer mykje energi i form av olje og gass, og vi produserer mykje fornybar energi. Statkraft er no Europas leiande produsent av fornybar energi. Arbeidarpartiet ønskjer å samle Noreg til eitt energirike gjennom å få ein så lik pris på elektrisitet som mogleg over heile landet. Vi vil nå våre klimaforpliktingar, og vi vil bidra til å utvikle energisektoren i Noreg og Noregs rolle som energistormakt. I delar av landet har vi no ein pressa situasjon i kraftsystemet. Vi har for lite kraft, fordi det er for lite vatn i magasina og fordi det har vore ein kald vinter – både denne vinteren og førre vinteren. Det tek vi på største alvor. I statsråden sitt brev til komiteen i forbindelse med denne saka går det fram at Statnett har sett i gang ei rekkje tiltak for å sikre straumforsyninga i utsette område inntil auka overføringskapasitet er på plass. Det er tiltak som auka bruk av energiopsjonar i forbruk, innvendingar mot tilknyting av nytt forbruk i utsette område og auka beredskap for å utbetre feil i overføringsnettet. I tillegg vil NordPool no innføre nye reglar. Det inneber at produsentar og netteigarar må gje betre informasjon om forventa varigheit for kapasitet som er ute av drift, og dette kan ha betyding for magasindisponeringa. Statnett vurderer òg å søkje om å kunne nytte reservekraftverk permanent ved omfattande feil og vanskelege driftssituasjonar. Eg er sikker på at statsråden vil kunne gjere nærare greie for det, om det skulle bli aktuelt. Til slutt tek eg opp det som er forslaget frå regjeringspartia i innstillinga om at dette forslaget blir lagt ved protokollen.