Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Innstillingen i denne saken fremmes av et flertall i transportkomiteen, som består av Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti. Et mindretallsforslag foreligger fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, som de selv vil redegjøre for. Regjeringen har i Prop. 81 S foreslått å utsette saken om videre behandling av ubåten U-864 på ubestemt tid. Regjeringen velger i denne saken, som i en rekke andre saker, utsettelse som virkemiddel. Gi denne regjeringen en utfordrende sak, og den velger utsettelse! Utsettelse begrunnes med behovet for nye utredninger. Resultatet av utsettelse er mer usikkerhet og større miljørisiko. Men i miljøsaker er det som bekjent slik at denne regjeringen er best på bortebane – best med påpekninger, advarsler, oppfordringer og pengebruk når det gjelder hva andre skal gjøre hos seg selv. Opprydning i egen skitt kommer bak i prioriteringsrekkefølgen. Hva er det med denne ubåten? Først og fremst ligger den for langt fra Oslo. Hadde den ligget ved Langesund eller i Oslofjorden ville den ha vært fjernet for lenge siden. Dernest er ubåten U-864 en tikkende miljøbombe med 67 tonn kvikksølv om bord – kvikksølv som har ligget i havet utenfor Fedje i Hordaland fra 1945, lagret i nesten 1 900 stålflasker. Vannet tærer på flaskene for hver måned som går. Norske myndigheter har kjent til lasten siden 1999. Det er over ti år siden. Fremskrittspartiet mener at den siden av saken bør ettergås både av Riksrevisjonen og av kontroll- og konstitusjonskomiteen. Det er altså gått ti år fra norske myndigheter ble varslet første gang om den dødelige lasten. Det er også mulighet for at det finnes uran om bord. Tiden som brukes av regjeringen på mer utredning, mer vurdering og mer byråkratisk og politisk sommel, er tid som burde vært brukt på å få hevet ubåten og fjernet kvikksølvet sommeren 2011. Det er fullt ut forsvarlig og fullt ut mulig. For det tredje: Saken om denne ubåten er en oppvisning i politisk saltomortale og politisk dobbeltkommunikasjon. I januar 2007 konkluderte regjeringen med at tildekking var eneste forsvarlige løsning – tildekking av 67 tonn kvikksølv. Heving ble avvist som totalt uansvarlig. I mars 2007 sa statsminister Stoltenberg, i forbindelse med besøk på fylkesårsmøtet i Hordaland Arbeiderparti, at «det haster med tildekking». Etter at Fremskrittspartiet i februar 2007 brakte saken inn i Stortinget, sa daværende fiskeri- og kystminister Helga Pedersen i april 2007, at hun på grunnlag av høringene om saken likevel ville utrede heving. Sitat fra pressemeldingen til Fiskeri- og kystdepartementet den 17. april 2007: «På bakgrunn av høringer i Stortinget der flere aktører har kommet opp med nye forslag til hvordan ubåten kan heves, er det behov for mer tid til å utrede hevingsalternativet». I januar, i valgkampåret 2009, lovet daværende statsråd Helga Pedersen heving av ubåten. Jeg siterer fra Aftenposten 29. januar 2009: «Lokalbefolkningen har hatt disse båtene som gnagsår.» – Hun snakket både om «Murmansk» og om ubåten U-864. «Vi ville ikke gjenta den historien på Fedje, sier Pedersen.» Hun ble spurt: «Hvordan tror du stemningen på Fedje er i kveld? – Jeg tror stemningen der er god i dag. Jeg har selv snakket med ordføreren og fått hennes reaksjoner. Jeg har vært på Fedje og syntes det var nyttig å være der og snakke med folk.» Og det blir gjentatt: «Lokalbefolkningen har hatt disse båtene som gnagsår.» Jeg er redd for at stemningen på Fedje ikke er like god som i januar 2009. Jeg er redd for at regjeringens forslag, som dessverre blir vedtatt her i Stortinget i dag, ikke på noen måte fjerner gnagsåret, men forsterker smerten gjennom forlenget usikkerhet. La meg også minne om hva kystdirektør Slotsvik sa om regjeringens beslutning i 2009: «I beslutningen er det lagt avgjørende vekt på kystbefolkningens og fiskerinæringens bekymring knyttet til en tildekkingsløsning.» Det er ikke ofte Fremskrittspartiet og undertegnede er enig med Frederic Hauge i Bellona. I Aftenposten i januar 2009 sier Hauge: «Vi er veldig fornøyd, det er en stor dag. Det er bra at regjeringen tar det politiske ansvaret.» Jeg er enig med Bellona-Hauge i den vurderingen, men regner med at han ikke er like fornøyd etter dagens vedtak, som viser at regjeringen ikke vil ta ansvar, men utsette saken. Det var altså i mars i år 2010 at beslutningen til nåværende statsråd, fiskeriministeren, kom om at regjeringen utsetter saken. I proposisjonen varsles det også at full tildekking og delvis tildekking av kvikksølvet skal utredes igjen. Formuleringen som brukes er akseptabel styring, akseptabel risiko og akseptabel kostnad. Hva betyr dette? Er det slik at det, til tross for de forsikringene vi har fått underveis nå i tre år om at det ikke skal stå på pengene, faktisk står på pengene likevel? I Stortingets spørretime i forrige uke sa statsråden at hun var enig med sin statsminister, nemlig at ubåten skal opp. Samme dag som hun sa det, samme dag som hun altså sto på Stortingets talerstol, hadde hun sendt det siste brevet med svar på spørsmål til transportkomiteen – det kom til transportkomiteen kl. 10.18. Der blir det gjentatt at man skal utrede tildekking, helt eller delvis. Hva mener egentlig statsråden? Det må det være mulig, håper jeg, å få et klarere uttrykk for gjennom debatten her i dag. I perioden fra januar 2007 og frem til i dag har det vært mye politisk akrobatikk og mye politisk dobbeltkommunikasjon fra regjeringen, som begrunner sin utsettelse med KS2-rapport om prosjektet. Fremskrittspartiet er for ordningen med kvalitetssikring, men vi er selvfølgelig imot innholdet i rapporten når det viser seg at de som har stått for kvalitetssikringen, har begrenset erfaring med å drive kvalitetssikring. Dovre Group har ikke erfaring fra berging. De har brukt et enmannsfirma, South West Consult, for å vurdere de tekniske og økonomiske aspektene ved hevingsalternativer. Jeg har lest rapporten fra Dovre Group. Der står det i første avsnitt i sammendraget: «Valg av konsept er ikke gjenstand for kvalitetssikring.» I vedlegg 7 i rapporten ligger det likevel ved et notat om «Vurdering av metode», skrevet av South West Consult. Transportkomiteen har gjennomført høring om saken. Jeg minner om at det ble gjort også i 2007 – da hadde vi faktisk to høringer. Den gangen hadde vi en åpen og lyttende statsråd, som tok med seg ny informasjon. I denne høringen som transportkomiteen har hatt, har det også kommet frem ny informasjon som fjerner de to hovedpunktene – etter vårt syn – i kritikken som Dovre Group i KS2-rapporten har rettet mot prosjektet. Når det gjelder økonomi og kontrakt, har Mammoet bekreftet på høringen at de vil gi prisgaranti. Advokatfirmaet Vogt & Wiig har bekreftet at gjennom dialog med partene er det utformet et nytt kontraktsforslag. Gjennom høringen er det kommet frem at prosjektet er kommet dit det skal være når det gjelder forberedelser. Under høringen forsikret fiskeri- og kystministeren at Kystverket har nødvendig kompetanse til å håndtere slike prosjekter, og i tillegg at de også vil få tilført ekstra kompetanse om nødvendig. Da er det altså slik at begge disse to hovedanførslene fra Dovre Group mot prosjektet faktisk er ryddet av veien. Det er intet igjen av det materielle innholdet for kritikken. Det er intet som da stopper gjennomføringen av hevingen av U-864, slik Mammoet har fått foreløpig oppdrag om å gjøre etter en anbudsrunde. Det er bare politikken som gjenstår. Det som mangler nå, er politisk vilje fra regjeringen. Det er etter Fremskrittspartiets syn unødvendig, uforsvarlig og utillatelig om regjeringen utsetter saken. Heving kan, skal og bør gjennomføres sommeren 2011, slik Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti foreslår. Regjeringen vil ha månelanding på Mongstad. Det vil ta tid og koste enormt mye. Nå trengs et måneløft utenfor Mongstad. Det kan gjøres i 2011 med akseptabel kostnad.