Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-06-13:
Folkehelsen i Norge er god. Levealderen vår øker stadig og er nå rundt 84 år for kvinner og 81 år for menn. Et effektivt, systematisk og langsiktig folkehelsearbeid har bidratt til dette. Å skape et trygt samfunn og fremme helsevennlige valg er viktige deler av dette arbeidet. For å opprettholde god folkehelse vil regjeringen forsterke innsatsen når det gjelder tidlig innsats for barn og unge, forebygging av ensomhet og mindre sosial ulikhet i helse. Regjeringen prioriterer arbeidet med å fremme god helse og øke livskvaliteten til barn og unge høyt. Dette handler bl.a. om å legge til rette for godt foreldreskap, trygge hjem og gode nærmiljø. Barnehager og skoler av god kvalitet er grunnleggende. Derfor vil regjeringen komme med en egen melding om tidlig innsats. I løpet av de siste årene har vi økt ressursene til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, inkludert jordmortjenesten, med 1,3 mrd. kr. Vi har også lagt fram en opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse. Alle skal kunne delta i samfunnet og få sosial støtte. Men vi vet at altfor mange er ensomme. I folkehelsemeldingen lanserte regjeringen en egen ensomhetsstrategi. Hvis vi klarer å forebygge ensomhet, kan vi bidra til at folk lever både bedre og lenger. I tillegg til å synliggjøre ensomhet som et folkehelseproblem er målet med den nye strategien å få mer kunnskap og å forebygge bedre. Norge er et av verdens beste land å bo i, og de fleste har det bra. Likevel er det fortsatt sosiale ulikheter, også i helse. Barn som lever i lavinntektsfamilier, er særlig utsatt. Dette tar vi på alvor. Regjeringen har bl.a. satt i gang et arbeid med en samarbeidsstrategi for å gi barn i lavinntektsfamilier større mulighet for deltakelse og utvikling. Vi viderefører også innsatsen for å forhindre frafall fra videregående skole og for å stimulere til at flest mulig er i jobb. God folkehelse handler også om tilgang til trygt drikkevann. Utbruddet på Askøy reiser spørsmål ved om drikkevannsforsyningen i Norge er god nok, og hva som må gjøres for å sikre den for framtiden. Folkehelsemeldingen beskriver flere av disse temaene. Folk skal kunne stole på at drikkevannet er trygt. Derfor må kommunene ta ansvaret sitt og fornye drikkevannsledninger raskere. Jeg vil ved hjelp av Mattilsynet påse at drikkevannsforskriftens krav følges opp. Jeg vil be Mattilsynet om å kartlegge situasjonen på drikkevannsområdet i alle landets kommuner. Jeg ønsker informasjon om tilstanden generelt, ledningsnettet spesielt, hvilke planer kommunene har for vedlikehold og utskiftning av ledningsnett og hvilke hindringer de ser for å kunne forbedre situasjonen. Jeg vil også invitere til et møte med KS, Norsk Vann og leverandørindustrien i vann- og avløpssektoren. Der vil jeg drøfte mulighetene for å opprette et program for teknologiutvikling i vannbransjen som et spleiselag mellom stat, kommune og leverandørindustrien. Drikkevann er et område vi har hatt oppmerksomhet på i flere år. Helsedirektoratet har i tildelingsbrevet for 2018 og 2019 fått i oppdrag å lage en nasjonal risiko- og sårbarhetsanalyse for hele helsesektoren, der vann skal tas opp spesielt. Denne analysen er ventet om kort tid. Vi er mange som må samarbeide om folkehelsearbeidet: Både det offentlige, frivillig sektor, brukerorganisasjoner, ideelle aktører og næringslivet må bidra. Frivilligheten har allerede mange gode tiltak som styrker folkehelsen: Besøks- og aktivitetsvenner i eldreomsorgen, gågrupper for seniorer gjennom Den Norske Turistforening og Røde Kors er to eksempler. Regjeringen er opptatt av å støtte frivillig innsats på dette området. Gjennom folkehelseprogrammet som regjeringen har etablert, ønsker vi også å støtte og videreutvikle det viktige folkehelsearbeidet som skjer ute i kommunene. En klok mann skal en gang ha sagt at vår oppgave er ikke å legge år til livet, men å fylle de årene vi får, med liv. Vi skal prøve å gjøre begge deler.