Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Vi har grunn til å glede oss over tegn som viser at vi lykkes på mange områder innenfor samferdselspolitikken. Det aller viktigste for oss må være å lykkes i trafikksikkerhetsarbeidet, og her er det positive resultater. For andre år på rad ser vi en kraftig reduksjon i antall drepte på norske veger. Ifølge Trygg Trafikk har 158 personer mistet livet i trafikken i løpet av årets elleve første måneder. I samme periode i fjor omkom 194 personer. I 2010 endte vi på 208 trafikkdrepte. Ting tyder på at vi kan ende på under 200 drepte i trafikken i 2011. Også tallet på hardt skadde er på tur ned og betydelig lavere så langt i år enn på samme tid i fjor. Det har fra opposisjonspartienes side vært fokusert mye på at vi har vært dårligere enn Sverige når det gjelder trafikksikkerhet. Dessverre for Sverige må vi nå kunne fastslå at dette ikke lenger er tilfellet. I årets ti første måneder har vi passert Sverige og har færre trafikkdrepte enn dem, sett i forhold til antall innbyggere. Dette må bare mane til ytterligere innsats. En nullvisjon, et ønske om en fremtid uten drepte og hardt skadde i trafikken, er vår ledestjerne. Så langt i denne NTP-perioden kan vi melde om at vi er i rute. Vi er i rute med å bygge midtrekkverk og med midttiltak. Vi er i rute med trafikksikkerhetstiltakene. Vi er i rute med opptrappingsplanen for NTP – ja, til og med togene har begynt å gå i rute. Vi er opptatt av å ha trafikksikre veger; vi er opptatt av å bygge nye, trafikksikre veger. Det er derfor vi har den enorme satsinga på samferdsel som vi har, til tross for finanskrise og et stramt budsjett. Men vi er også opptatt av å formidle at trafikksikkerhetsarbeid handler om å fokusere på hele trafikksystemet, både på vegen, på kjøretøyet og på føreren. Vi er opptatt av å formidle at selv om vi skal bygge veger som tillater at vi som trafikanter gjør feil, vil vi aldri ha mulighet til å bygge veger som tillater at vi bryter loven. Trafikantenes del av denne kontrakten er å holde riktig hastighet, ikke å kjøre i ruspåvirket tilstand og å bruke sikkerhetsbeltet. Derfor satser vi også på tiltak for å hjelpe trafikantene med å holde loven. Vi satser på kontrollvirksomhet. Vi satser på prikkbelastning. Vi satser på automatisk trafikkontroll og også på gjennomsnittsmåling av fart. Og vi ser at dette virker. Men det som ikke har virket, er høyresidas tro på konkurranseutsetting. Dette har Riksrevisjonen ettertrykkelig tilbakevist. De sier at driftskostnadene for norske veger er fordoblet etter konkurranseutsettinga av driftskontraktene. Dette er ingen nyhet for oss, men fikk ny aktualitet i forrige uke, da Bergens Tidende tok opp temaet. Det at prisøkninga for 2010 bare var 60 pst., bidrar bare til å gjøre den svarte historien litt mindre svart. Dette viser med all tydelighet at høyresidas tro på moderne løsninger ikke fungerer. Vi har fått halvparten så mye igjen på drift av vegnettet som vi kunne ha fått. Derfor har vi i våre merknader bedt om at det blir vurdert å gjenopprette en vedlikeholds- og driftsavdeling i Statens vegvesen. Sjeføkonom i Prognosesenteret, Kjell Senneset, sier til og med i Våre Veger at «det var en tabbe å privatisere hele Vegvesenets produksjonsvirksomhet». Vi bruker ca. 1 mrd. kr per år på driftskontrakter. Hva halvparten av dette er, kan vi alle regne ut. Tenk hvor mye penger vi kaster ut av vinduet! Tenk hvor mye vedlikehold vi kunne fått utført for disse pengene! Tenk at vi for lenge siden kunne ha stoppet forfallet på vegnettet! Tenk hvor mange kilometer asfalt vi kunne ha lagt for disse pengene! Tenk hvor mye gang- og sykkelveg vi kunne ha bygd for disse pengene! Tenk hvor mange mil med midtdelere vi kunne ha fått for disse pengene! Tenk hvor mange kryss vi kunne bygd om, kurver som kunne ha blitt rettet ut, sideterreng som kunne ha blitt ryddet! Tenk hvor mye trafikksikkerhet vi kunne ha fått! Jeg har sagt det før, og jeg sier det igjen: Når det gjelder trafikksikkerhet, er vi opptatt av å fokusere på hele trafikksystemet, både trafikanten, kjøretøyet og vegen. Dette sier alle partiene at de er enige i, men når det gjelder praktisk politikk, skiller spesielt Fremskrittspartiet, men også Høyre, seg ut. Deres fokus er i størst grad på vegen, først og fremst på bygging av midtdelere. Vi mener også at bygging av midtdelere og andre midttiltak er positivt, men det er mange andre tiltak som må til for å lykkes i trafikksikkerhetsarbeidet. Trafikkulykkene skjer overalt – også på veger der det ikke blir bygd midtdelere. Vi kan aldri bygge oss ut av trafikkulykkene. Derfor er tiltak i forhold til andre deler av trafikksystemet like viktig. Høy fart er en medvirkende årsak til halvparten av dødsulykkene på norske veger. Vi trenger ikke høyere fartsgrenser; vi trenger en større innsats for å få oss til å holde de fartsgrensene vi allerede har. Likevel vil Høyre og Fremskrittspartiet fortsatt øke fartsgrensene på motorvegene. Vi vil ha flere politikontroller, vi vil ha flere fotobokser, og vi vil ha mer gjennomsnittsmåling av fart mellom fotoboksene, såkalt streknings-ATK. Fremskrittspartiet og Høyre vil avvikle streknings-ATK. Evalueringa viser at antall drepte og skadde reduseres betydelig. Likevel foreslår Fremskrittspartiet og Høyre å avvikle tiltaket. Dette begrunner de, på samme måte i år som i fjor, med at Datatilsynet i 2006 var imot dette tiltaket. At Datatilsynet ikke lenger har noe å utsette på håndteringa av persondata, slik man har valgt med hensyn til den tekniske løsninga, har de åpenbart fortsatt ikke fått med seg.