Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-12-10:
Det er passende at vi har denne debatten samme dag som nobelprisen deles ut, og den deles ut til to aktivister som har snakket om behovet for en trygg barndom og ikke minst at jenter får en utdannelse. Det burde minne oss om at i Norge er det tross alt bedre enn mange andre steder, og det er bred politisk enighet om behovet for at alle skal få en mest mulig lik start i livet – et godt utgangspunkt. Det betyr ikke at vi er ferdig. Det vi diskuterer i dag, er hvordan vi kan videreutvikle en god start for alle. Regjeringens budsjett er et bidrag til det. Det er riktig at det i budsjettet også er en stor satsing på å trygge og å skape arbeidsplasser. Jeg tror, og stortingsflertallet tror, at det er en fordel at foreldre også har en trygg jobb å gå til. Men det er også en stor satsing på kunnskap og en god start i livet. Det er tre hovedprioriteringer i regjeringens budsjett som også er ivaretatt og styrket gjennom flertallspartienes budsjettenighet. Den første handler om kvalitet. I de siste ti årene har det vært stor politisk enighet om at vi må bygge ut antallet plasser i Norge for at flere skal få tilgang til barnehage. Det har vært fornuftig, det har vært riktig, og det har vi gjort. Den neste store reformen i barnehagesektoren er en kvalitets- og innholdsreform. For å få til det må vi satse på det som er aller viktigst, og det er menneskene som jobber der. Hvis vi skal ha trygge barnehageplasser, hvor foreldrene kan være sikre på at ikke noe galt vil skje når de leverer fra seg det mest dyrebare de har, og hvis vi skal ha barnehageplasser hvor barna kan leke og lære gjennom lek på barnas egne premisser, handler det om tilstrekkelig antall voksne, og det handler ikke minst om tilstrekkelig antall barnehagelærere. I dag er det 40 pst. av dem som jobber i barnehagen som ikke har relevant barnefaglig kompetanse. Mange av dem gjør en fremragende jobb, men det er et mål at antallet med kompetanse skal gå opp. Vi vet også at vi mangler ca. 4 400 barnehagelærere i barnehagene. De er jo der ute, men de jobber ikke i barnehagene. Disse må vi få inn, og vi må utdanne flere. Derfor er det viktig at regjeringens satsing på kvalitet er formidabel. Kvalitetssatsingen i barnehagen er nær fordoblet på to år – 60 mill. kr er inne i forslaget til årets budsjett, nettopp for å gi flere fagarbeidere og flere fagarbeidere som skal få muligheten til å ta barnehagelærerutdanning og alt for å gi barna en god start i livet. Så er budsjettet en satsing på sosial profil. Det er en satsing som SV-leder Audun Lysbakken i en debatt sa at man hadde ønsket i flere år, og som SV da varslet, før de la frem sitt eget budsjett, at de ville støtte helhjertet opp om. Det har vært enighet om dette i hvert fall når man har snakket om at man trenger en mer sosial innretning på barnehageprisen. Hvorfor det? Jo, fordi familiene med dårligst råd også er det man kaller mest prissensitive, med andre ord kan pris være en viktig barriere. Derfor introduserer regjeringen en minstenorm for hva man skal ha av moderasjonsordninger, nettopp fordi vi vet at dagens regelverk ikke fungerer. 15 pst. av kommunene har ikke moderasjonsordninger, og det er vel grunn til å tro, som også har vært oppe i spørsmåls- og replikkrunden her, at noen av moderasjonsordningene som er der, ikke ivaretar dette i tilstrekkelig grad. Flertallspartiene styrker den ordningen og har i tillegg bestemt seg for at de ønsker en ordning med gratis kjernetid for barn fra lavinntektsfamilier. Det er et viktig bidrag til den sosiale profilen. Det siste bidraget og den siste hovedprioriteringen er mer fleksibilitet i barnehageopptaket. Regjeringen har i budsjettet kompensert kommunene fullt ut for uttaket i forbindelse med kontantstøtte, med andre ord burde bekymringen i denne sal i fjor om at kommunene ville måtte redusere barnehagebudsjettene fordi regjeringen hadde lagt frem et budsjett hvor uttaket var for stort, være borte i år. I tillegg har flertallspartiene bevilget tilstrekkelig til å satse på 3 400 nye barnehageplasser. Vi forventer selvfølgelig at kommunene skal følge opp dette. Til sammen er det en kraftfull satsing på barnehager, på en god start i livet, på kvalitet, på flere barnehagelærere, på mer fleksibilitet i opptaket og å legge til rette for at kommunene kan gjøre det, ikke minst med en god sosial profil. Det er også store penger involvert. Hvis man ser hvor mye dette vil koste i 2016, vil det koste 790 mill. kr mer i 2016 enn det vi tar inn på økningen av maksprisen i år.