Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2003-03-20:
Representanten Faldet har absolutt rett i at Hedmark er et flott fylke, og jeg opplever at representanten Faldet har et flott og solid engasjement for sitt fylke. De spørsmål som er tatt opp i denne interpellasjonen, er meget viktige og relevante, ikke bare for innlandet og for Hedmark og Oppland, men for hele landet. Det er ingen tvil om at innlandet har spesielle utfordringer når det gjelder det å skape nye arbeidsplasser og det å utvikle et vekstkraftig næringsliv. Innlandet er, slik representanten Faldet viser til, preget av typiske jord- og skogbrukstradisjoner og tradisjonell industri, næringer som ikke forventes å vokse i tiden fremover. Med en forventet og nødvendig utvikling innen jordbruket, og skogbrukets utfordringer knyttet til bl.a. prisen på tømmer, må regionene i innlandet vise stor evne til omstilling og nyskaping. I tillegg hører både Oppland og Hedmark til de områdene i landet som har lavest utdanningsnivå. Dette må ses i sammenheng med at man har en næringsstruktur, som beskrevet at representanten Faldet, som har vært lite utdanningskrevende. I og med at en regions innovasjonsaktivitet i stor grad avhenger av næringsstruktur og utdanningsnivå, viser dette noen av de utfordringene som innlandet står overfor. Ser vi på dagens situasjon, ligger Hedmark og Oppland under landsgjennomsnittet i antall arbeidsledige. Tall fra februar nå i år viser at mens gjennomsnittet for landet dessverre da var kommet opp i 3,9 pst. arbeidsledige, er arbeidsledigheten i Hedmark 3,3 pst. og i Oppland er den faktisk nede i 2,9 pst. Dagens situasjon er dermed relativt god sammenliknet med en del andre områder i Norge, men det er ingen tvil om at utfordringene fremover vil være betydelige. Regjeringen er oppmerksom på innlandets utfordringer. Det skal være attraktivt å utvikle, drive og eie virksomhet i hele Norge, men vi kan ikke politisk vedta hvem som skal lykkes eller ikke. Vi tror at de utfordringene som vi står overfor i så vel Hedmark og Oppland som i landet for øvrig, best lar seg løse ved at vi evner å skape vesentlig mer robuste rammebetingelser, slik at bedriftene kan konsentrere seg om de endringene som til enhver tid skjer, og at de blir i stand til å mestre disse. Regjeringen ønsker å bidra til at næringslivet legger grunnlaget for fremtidig vekst gjennom økt innovasjon. Dette gjelder både mindre og større bedrifter. Vi har bl.a. utvidet skattefradragsordningen for bedriftenes utgifter til forskning og utvikling. Det er svært gledelig at næringslivet har gjort langt mer bruk av denne ordningen enn hva Regjeringen hadde anslått i budsjettet. En god næringspolitikk bør alltid bidra til lettere omstilling i økonomien og til at ny kunnskap og kompetanse er enkelt tilgjengelig for bedrifter og næringer i omstilling. Bedriftenes strategiske respons på omstillingsbehov og økt konkurranse er innovasjon. Kontinuerlig innovasjon kan bidra til bedre produkter og tjenester, økt lønnsomhet og til å legge et grunnlag for langsiktig vekst. Det er mange forhold i markedene som kan begrense bedriftenes evne til å innovere. Kritiske elementer er tilgang på ny kunnskap og kompetanse, tilgang på risikovillig eller kompetent kapital til nye prosjekter og kanskje ikke minst nettverk av samarbeidspartnere, kunder eller leverandører. Regjeringen vil legge frem en handlingsplan for en helhetlig innovasjonspolitikk i tilknytning til budsjettet for 2004. En helhetlig innovasjonspolitikk innebærer bl.a. at flere politikkområder ses i sammenheng. Sentrale politikkområder som inngår i en slik politikk, vil først og fremst være generelle rammebetingelser for næringslivet, men også, som representanten Faldet var inne på, entreprenørskap, oppstart av nye virksomheter, forskning, utvikling, kunnskap og kompetanse – og infrastruktur, herunder samferdsel. I dagens situasjon er det behov for en politikk som legger til rette for at bedriftene kan velge en offensiv strategi basert på innovasjon, som vil gi økt konkurranseevne og lønnsomme, varige arbeidsplasser. Norsk konkurranseutsatt næringsliv står overfor betydelige utfordringer. Regjeringen har som utgangspunkt for næringspolitikken at den overordnede økonomiske politikken skal bidra til å sikre et fortsatt sterkt og konkurransedyktig næringsliv i Norge. En ansvarlig økonomisk politikk er og blir det viktigste bidraget fra Regjeringen til å sikre bedriftenes konkurranseevne. Statsbudsjettet som ble lagt frem i høst, har hatt som et viktig utgangspunkt å bidra til et lavere rentenivå og en lavere kronekurs. Siden budsjettfremleggelsen har altså Norges Bank tre ganger satt ned renten, til sammen 1 ½ prosentpoeng. I årstalen den 20. februar gav sentralbanksjef Svein Gjedrem signaler om at renten kan bli satt ytterligere ned utover våren og sommeren. Imidlertid er et moderat lønnsoppgjør og fortsatt stramhet i de offentlige budsjettene en forutsetning for dette. Dersom staten bruker mer oljepenger for å dempe konjunkturnedgangen nå, vil resultatet bare bli fare for press i økonomien og dermed fortsatt høy rente og høy kronekurs. Det vil ikke være til gunst for næringslivet og industrien, verken i innlandet eller andre steder. Regjeringen ønsker lavere skatter og avgifter som en del av forbedringen for rammebetingelsene for næringslivet. Størstedelen av de til sammen 19 milliarder kr vi har hatt i skatte- og avgiftsreduksjoner i 2003, har da også kommet næringslivet til gode, og, så vidt jeg kan se, i veldig stor grad også ved hjelp av stemmene fra interpellanten. Regjeringens arbeid med regelforenkling for næringslivet er et annet prioritert område. Det er fjernet ca. 500 forskrifter, i tillegg til, som sagt, at ervervslov og investeringsavgift er fjernet. Målet for Regjeringen er at norsk regelverk skal være minst mulig ressurskrevende og skal fremstå som et fortrinn for bedrifter lokalisert i Norge. Nærings- og handelsdepartementet har opprettet en konsekvensutredningsenhet som skal bidra til at konsekvenser for næringslivet vurderes på et tidlig stadium i forbindelse med arbeidet med endringer av offentlig regelverk og offentlige reformer. Regjeringen vil i slutten av mars legge frem en proposisjon om innretning og organisering av de direkte virkemidlene som vi har overfor næringslivet. Det vil bli lagt vekt på at virkemidlene skal rettes inn mot tiltak som gir mest mulig næringsutvikling i forhold til de ressurser som stilles til disposisjon. Virkemidlene bør trekke i samme retning, og vi foreslår derfor at de skal bidra til å nå et overordnet mål om økt innovasjon for næringslivet. Virkemiddelapparatet skal organiseres bedre for å kunne møte brukernes behov på en så god måte som mulig. Vi har satt kunden, nemlig den enkelte næringsdrivende, i sentrum i dette arbeidet. Arbeidet er for øvrig utført i nært samarbeid med næringslivet. Det gjør vi bl.a. ved at vi foreslår at dagens SND-kontorer og Norges Eksportråds utekontorer skal utgjøre en felles brukerfront for alle de viktigste virkemidlene. Denne brukerfronten skal ikke bare vise vei videre blant en rekke institusjoner, men ha kompetanse til å betjene brukerne der de er. Vi ønsker å slå sammen SND, Norges Eksportråd og Statens veiledningskontor for oppfinnere. Det mener vi vil gi en styrket innsats og vil rette seg særlig mot innovasjon og internasjonalisering. Gjennom dette vil de direkte virkemidlene kunne gi mer nyskaping og et mer konkurransedyktig næringsliv. Virkemiddelbruken skal innrettes i forhold til regionale utfordringer og behov og ha fleksibilitet til å ta høyde for de forskjellene som vi har i vårt langstrakte land. I tillegg til gode generelle rammevilkår for næringslivet har Regjeringen gått aktivt inn i Oppland og Hedmark gjennom omstillingsmidler over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett. Denne og tidligere regjeringer har til sammen gått inn med 75 mill. kr i omstillingsmidler. Omstillingsprogrammet Morgenlandet for de to fylkene Oppland og Hedmark har siden 2000 mottatt 25 mill. kr. Man har hatt omstillingsprogram i begge fylkene og i flere kommuner. Fylkeskommunen har gjennom den nye rollen som regional utviklingsaktør overtatt forvaltningen av disse midlene. Fylkeskommunen får dermed et større ansvar for å bidra til innovasjon og utvikling i regionale næringsmiljøer. For Oppland og Hedmark er det grunn til å tro at Raufoss-miljøet, skognæringen, næringsmiddelindustrien, vinterturismen og virksomheter med utspring i landbruket har spesielle forutsetninger som det vil være naturlig å bygge videre på. Fremtidens arbeidsplasser må bygge på de næringsmiljøene og den kompetansen som vi har i dag, og på fortløpende omstilling og fornyelse. Innlandet vil også kunne dra nytte av det nye distriktsrettede næringsfondet, som vil bli på til sammen 1 milliard kr, hvorav 500 mill. kr allerede er bevilget i statsbudsjettet for 2003. Ordningen skal stimulere til nyskaping og styrke næringsmiljøet i næringssvake områder. Når jeg skal oppsummere hva Regjeringen ser på som dens viktigste oppgave i forbindelse med å sikre næringsutvikling og arbeidsplasser i innlandet, er det først og fremst å legge til rette for gode generelle rammevilkår for næringslivet. Innenfor disse rammene er det i utgangspunktet opp til den enkelte virksomhet å tilpasse seg på en måte som sikrer lønnsomhet og trygge arbeidsplasser. Det vil gjøres i et naturlig samarbeid med det virkemiddelapparatet man til enhver tid har, med de virkemidlene vi måtte ha lagt inn.