Guro Fjellanger (Venstre), 1998-10-22:
Jeg vil for det første gi honnør til de seks bydelene i Oslo som har tatt et viktig initiativ for å ruste opp Alna og omgivelsene rundt. Dette er en god mulighet for Oslo kommune til konstruktivt samarbeid med flere interesser i Groruddalen for å ivareta og utvikle de verdier som finnes i området. Den lokale aksjonsgruppen for Alna Miljøpark og Oslo kommune ved byråden for miljø og samferdsel har hver for seg tatt kontakt med Miljøverndepartementet. Aksjonsgruppen har orientert politisk ledelse om planene for Alna Miljøpark. Byråden for miljø og samferdsel ønsket å drøfte miljøhandlingsplanen for Oslo, der Groruddalen og Alna Miljøpark var av de temaene som ble berørt. Målsettingen med flerbruksplanen Alna Miljøpark er bl.a. «å gjenåpne de lukkede elvestrekningene og skape en sammenhengende grønnstruktur bestående av naturelementer, antikvariske verdier og tilrettelagte aktiviteter». Denne målsettingen er godt i tråd med St. meld. nr. 29 for 1996-97 Regional planlegging og arealpolitikk og St. meld. nr. 58 for 1996-97 Miljøvernpolitikk for en bærekraftig utvikling. I disse meldingene er det et mål å sikre sammenhenger i grønnstrukturen i byer og tettsteder, slik som grøntkorridorer fra kyst til markaområder og arealer langs sentrale vassdrag. Dette innebærer at en bør søke å bevare sammenhenger der de finnes, og sørge for reetablering der dette er nødvendig for å få en sammenhengende grønnstruktur. Grønnstrukturen i byer og tettsteder skal primært sikres gjennom kommunenes egen planlegging og forvaltning av naturverdiene. Hensynet til kulturminner og kulturmiljøer skal inkluderes i dette arbeidet. Jeg vil også peke på at tilrettelegging for gode grønne lunger gjennom byene kan bidra til etablering av nye, attraktive boligområder. Representanten Nybakk viser i sin interpellasjon til at det i dag foreligger utbyggingsplaner fra flere statsetater for området. I den anledning har jeg forespurt de berørte departementer om aktuelle statlige utbyggingsplaner. Så langt vi har brakt på det rene, er følgende samferdselsprosjekter på gang: Vegprosjektene Svartdalstunnelen og Galgebergforbindelsen, som er forutsatt åpnet for trafikk i løpet av 2000. Videre er det planlagt offentlig ettersyn i slutten av 1998 for konsekvensutredningen for Rv 4 Nordøstkorridoren. Andre pågående planleggings- og utredningsoppgaver er trafikkløsninger i Alnabru-området. Det vises til omtale av miljøtiltak i Groruddalen i St. prp. nr. 1 for 1998-99, Samferdselsdepartementets budsjettforslag. Arbeids- og administrasjonsdepartementet har i tillegg meldt at Vegdirektoratet har behov for samlokalisering av sin virksomhet som i dag er spredt på ulike steder i Oslo. Prosjektet er foreløpig i en tidlig fase, og det er ikke tatt noen formell beslutning om gjennomføring. Når det gjelder ønsket om at Miljøverndepartementet skal bidra til å samordne de statlige utbyggingsplanene i området, minner jeg om at det er Oslo kommune som har ansvar for arealplanleggingen i kommunen. Dette gjelder også i forhold til statlige tiltak i kommunene som krever arealmessig avklaring i henhold til plan- og bygningsloven. Dersom Oslo kommune ønsker at departementet skal engasjere seg på denne måten, er vi åpne for å vurdere dette, men vi ser det som mest hensiktsmessig at et eventuelt samarbeid tar utgangspunkt i større deler av Groruddalen. Det gleder meg å se at beboerne selv tar initiativ for å oppjustere arealene, tilføre kvaliteter og bevare byhistoriske verdier. Miljøverndepartementet vil ta initiativ til et samarbeid mellom Kommunenes sentralforbund og Oslo kommune med sikte på å etablere et regionalt knutepunkt for lokal Agenda 21 i Oslo, slik vi legger opp til alle fylker. Hensikten med et slikt knutepunkt er nettopp å bidra til best mulig koordinering av lokal Agenda 21-aktiviteter ute i bydelene. Jeg vil benytte denne anledningen til å orientere om noen prosjekter i Oslo der Miljøverndepartementet dels har vært og fremdeles er en viktig samarbeidspartner. Oslo kommune fikk i tiden 1987-90 støtte fra Miljøverndepartementet til planlegging, opprusting og tilrettelegging av arealene i tilknytning til Akerselva. Prosjektet Akerselva Miljøpark belyste hvordan et problemområde kan utvikles til et område der det er godt for folk å bo, arbeide og oppholde seg i fritiden. Akerselva med omkringliggende omgivelser i by- og tettstedsbildet er en sentral hovedåre som det er viktig å ivareta både som biologisk transportåre, rekreasjonsområde og identitetsskapende og estetisk element for byen og de berørte bydelene. En viktig begrunnelse for departementets deltakelse i Akerselva-prosjektet var at prosjektet skulle ha overføringsverdi både for Oslo kommune og for andre kommuner. Alna Miljøpark vil etter min vurdering kunne dra nyttige erfaringer fra dette arbeidet. Jeg vil videre vise til miljøbyarbeidet for Miljøbyen Gamle Oslo og Handlingsplanen for Oslo indre øst, som begge bygger på samarbeid mellom Oslo kommune og flere departementer om miljøforbedringer i Oslo. Hovedutfordringen for Miljøbyen Gamle Oslo er forbedring av levekårene. Arbeidet skal trekke opp visjoner og langsiktige mål som innspill til etatenes arbeid med infrastruktur og være pådriver for gjennomføring av miljøforbedringer, kulturaktiviteter og sosiale tiltak som bedrer levekårene for befolkningen. Dette har skjedd i samarbeid med etatene, bydelsutvalget og beboerorganisasjonene. En del resultater vises bl.a. i den store omleggingen av trafikksystemet i Gamle Oslo som avlaster bydelen for problemene med gjennomgangstrafikken. Beboerne merker dette først og fremst ved mindre støy og forurensning og ved at det er opparbeidet flere plasser og flere miljøgater. I forbindelse med den videre avklaringen av byutviklingsmulighetene i Bjørvika- og Bispevika-området har Miljøverndepartementet tatt på seg å koordinere de statlige interessene i området, og har i denne sammenheng en nær dialog med Oslo kommune ved Byrådet. Da Stortinget behandlet St. meld. nr. 14 for 1994-95 Om levekår og boforhold i storbyene, ble det foreslått at det skulle utarbeides en melding om handlingsplan for storbyutvikling. Dette ble fulgt opp i St. meld. nr. 29 for 1996-97 Regional planlegging og arealpolitikk. Det primære målet med dette arbeidet er å få etablert en samarbeidsarena mellom storbyene og staten for å sette bærekraftig storbyutvikling på dagsordenen og gi mål og innhold til arbeidet. Arbeidet skal ha en bred tilnærming til problemstillinger innenfor fysisk planlegging og utvikling, og vil videreføre erfaringer fra miljøbyprogrammet. Samarbeidet skal bidra til bedre og mer systematisk samhandling mellom partene. Arbeidet forventes å avklare behov for mer samordnet bruk av virkemidler. Regjeringen har på bakgrunn av St. meld. nr. 29 for 1996-97 invitert de fire største byene og Tromsø til Samarbeidsforum for storbyutvikling, der hele ni departementer er involvert. Samarbeidsforumet startet opp sitt arbeid i høst. Storbyene her gjennom dette samarbeidet anledning til å bringe fram konkrete temaer som har felles interesse for både storbyene og staten. Hensikten er å avklare og løfte fram prinsipielle spørsmål og problemstillinger om byutvikling for regjering og storting på basis av byenes egne praktiske erfaringer. Groruddalen har blitt utsatt for betydelige miljøbelastninger, bl.a. som følge av ulike statlige tiltak. Arealene har blitt til dels fragmentert, og de representerer et betydelig potensial for bedre utnytting til forskjellige formål. Initiativet fra de seks bydelene er derfor et godt utgangspunkt for å se utviklingen i området i en helhet. Jeg tror det vil være mulig å bringe de problemstillinger som arealutviklingen fra Bjørvika gjennom Groruddalen til Gjelleråsen representerer, inn i det arbeidet som skjer i regi av Samarbeidsforum for storbyutvikling. Det må være en klar forutsetning at initiativet til dette samarbeidet kommer fra Oslo kommune selv. Avslutningsvis vil jeg framheve følgende: Alna Miljøpark er et konkret prosjekt som Oslo kommune selv må vurdere hvorvidt de ønsker å prioritere innenfor sine egne budsjettrammer. Miljøverndepartementet har sterkt begrensede forsøksmidler, men Oslo kommune vil ha mulighet til å søke om støtte. Miljøverndepartementet ser i aller høyeste grad muligheten av å vurdere de problemstillingene som arealutviklingen i Groruddalen representerer, bringe den inn i det arbeidet som skjer i Samarbeidsforum for storbyutvikling, og drøfte dette nærmere med Oslo kommune. I en slik sammenheng kan Miljøverndepartementet bidra til koordinering av statlige interesser.