Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-03-17:
På nytt får den blå regjeringen mulighet til å stramme inn kravet til selskapsmessig og funksjonelt skille for kraftselskapene. Sist de prøvde, var i 2005, men da lyktes de ikke på grunn av regjeringsskiftet. Den gang var det EUs andre energimarkedspakke knyttet til regulering av nettvirksomhet som var til behandling. Som i 2005 har ikke EU satt nye krav til skille. Sist dette ble vurdert, vurderte Norge en særnorsk grense på 20 000 nettkunder og sekundært 10 000 nettkunder. Men man landet på EUs minstekrav om selskapsmessig og funksjonelt skille for alle over 100 000 nettkunder. I dag er det de sju største selskapene i Norge som har over 100 000 kunder, og som har både funksjonelt og selskapsmessig skille. 34 selskap har valgt å inngå selskapsmessig skille, mens alle de 144 nettselskapene har krav om regnskapsmessig skille. Det betyr at vi i dag driver innenfor EUs krav og har et system som fanger opp at man ikke driver kryssubsidiering. Det regjeringen ønsker nå, er å skille ut alle disse selskapene i egne AS-er. I tillegg til selskapsmessig skille ønsker man altså et funksjonelt skille. Staten og NVE mener at nettselskapene driver en slags subsidiering av disse andre virksomhetene, men slik kryssubsidiering er ikke lov og ville fort ha blitt oppdaget av både revisorer og regnskapsførere. I Europa har man som sagt satt krav til funksjonelt skille til selskap med over 100 000 kunder. I Norge skal vi altså innføre strengere krav enn i EU. Arbeiderpartiet deler synspunktene som har framkommet i høringen fra mange, om at et funksjonelt skille vil være en byråkratisk, uhensiktsmessig og fordyrende organisering av virksomheten. I tillegg er dette en inngripen i eiers rett til å forvalte sin egen virksomhet. Det foreligger ingen økonomiske eller samfunnsmessig utredninger som grunnlag for lovendringen. Det foreligger heller ingen begrunnelse for at monopolfunksjonen i dag utsettes for kryssubsidiering eller påføres kostnader som ikke er relatert til selve nettdriften. Et funksjonelt skille medfører at man må ha egen administrasjon med egen daglig leder, eget styre, egen revisjon, osv. Dette koster, det svekker eierstyringen og øker byråkratiet. Det underbygges også i proposisjonen, der det står at man på lang sikt forventer at den samlede nytten av tiltaket overstiger kostnadene – på lang sikt. Hvorfor står regjeringen og Venstre så hardt på funksjonelt skille også for nettselskap som har under 100 000 nettkunder? Jeg mistenker at man ønsker det samme som i kommunereformen: noen få store. Forslaget er et dyrt forslag, det er et dårlig forslag, og det er faktisk ikke et distriktsvennlig, men et distriktsfiendtlig forslag. Regjeringen forsøker å reparere noe som ikke er ødelagt. Dagens modell sikrer god beredskap og verdiskaping også i distriktene. Forslaget truer de lokale eierskapene i energisektoren. Den kunnskapen som i dag gir god forsyningssikkerhet, svekkes, og lokalsamfunnene mister en viktig utviklingspartner. Dette forslaget vil kunne føre til storstilt sentralisering av arbeidsplasser, økte kostnader for kundene, mer byråkrati og dårligere beredskap og forsyningssikkerhet i distriktene. Jeg hører at ministeren sier noe annet, men her er vi i hvert fall veldig uenige. Jeg er forbauset over at Høyre og Venstre, som ønsker å være bedriftenes venn, heller ikke støtter forslag nr. 1 fra mindretallet, der man legger opp til likebehandling av alle kraftforedlende bedrifter, såkalte SFHB-bedrifter, men det er ennå tid til å ombestemme seg før voteringen i kveld. Jeg ser også at ingen har støttet Arbeiderpartiets forslag nr. 3, hvor man ber regjeringen påse at industribedrifter som i dag er tilknyttet sentralnettet, ikke får endret tariffmodell som følge av en omgjøring av sentralnettet. Dette er en veldig viktig sak, og det vil kunne få store følger for enkeltbedrifter, og det var vel ikke hensikten med dette forslaget? Derfor bør alle vurdere å stemme for dette forslaget i kveld. Jeg hadde også håpet at man kunne ha åpnet for at industriparker med eget nett kunne ha fått unntak. Jeg ser at det fortsatt er åpning for det gjennom dispensasjonsadgangen, og jeg håper at departementet og statsråden benytter seg av dette.