trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Lat meg fyrst få takka for medkjensla. Lat meg deretter få understreka at viss vi skal sjå einsidig på det som er netto driftsresultat frå hausten 2008, ser biletet mørkt ut. Men det er faktisk nokre andre tal som òg tel, f.eks. det faktum at kommunane er tilførte 30 milliardar kr – det er då justert for alt det skal justerast for. Og dei tala som eg no viser til, er ikkje Regjeringa sine tal, men det er Statistisk sentralbyrå sine eigne tal: Det er altså mellom 30 000 og 35 000 nye årsverk. Det er mogleg det provoserer Per-Willy Amundsen, men eg må få lov til å seia at eg er glad for å tilhøyra ei regjering som satsar på fellesskapen, som satsar på kommuneøkonomien. Så er det ingen tvil om at 2008 var eit krevjande år. Det er heller ingen tvil om at det er uløyste oppgåver i kommunane, både no i 2009 og i påfølgjande år. Men det kan heller ikkje vera tvil om at det er ei betydeleg forbetring på vesentlege område – f.eks. 12 500 nye årsverk på plass i pleie- og omsorgssektoren og 37 500 nye barnehageplassar. Eg er audmjuk overfor den situasjonen kommunane står i no i 2009. 2008 var eit spesielt år. Eg skal koma tilbake til det viss Amundsen gjev meg høve til det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Svaret er ja. Eg har ein heilt klar idé om det. Lat meg berre seia fyrst når det gjeld 2008: Kvifor blei 2008 eit ekstra krevjande år? Det er jo fordi kostnadsveksten vart større enn både regjering og storting hadde føresett. Det er òg nokre som har vore utsette for børstap. Det tilseier altså at i sum blir nok driftsresultatet positivt, men det er fordi Oslo og fylkeskommunane dreg talet opp. Det er veldig mange kommunar som har eit negativt resultat, men det er jo fordi dei har satsa på nye årsverk og på nye barnehageplassar, og på mykje anna som er høgst nødvendig i kommunane. Svaret frå Regjeringa er altså retta fyrst mot manglande skatteinngang, så mot frie inntekter, som vi kom med allereie i januar, så mot tiltakspakka, og så mot kommuneproposisjonen, med ytterlegare nye frie inntekter i 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Eg ynskjer ikkje å ta opp nokon kamp når det gjeld sjølvskryt, men eg må jo seia at eg er ikkje direkte imponert over representanten Høie sitt minne, for det var faktisk ein periode før denne regjeringa overtok. 30 milliardar kr utgjer i alle fall ein forskjell ute i kommunane. Mellom 30 000 og 35 000 nye årsverk utgjer ein svær forskjell. Så er det framleis uløyste oppgåver innanfor skule, helse og omsorg og på andre område i kommunane, difor framleis opptrapping både av dei frie inntektene og av andre inntekter som kommunane treng for å løysa desse oppgåvene. Så til opptrappingsplanen. Eg meiner å hugsa at KS i si tid bad om ca. 20 milliardar kr for denne perioden. Dei har fått 30, og kommunane fekk ei solid opptrapping allereie fyrste året denne regjeringa overtok: 5,7 milliardar kr. Du store min kor det vart godt motteke i kommunane!
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Når eg gjentek desse to tala, er det fordi det synest å vera vanskeleg å få heile Stortinget med på at det faktisk er SSB-tal som fortel om mellom 30 000 og 35 000 nye årsverk. Det er stor forskjell på det og mellom 5 000 og 10 000 i førre periode. Likeins med desse 30 milliardane: Poenget er jo at vi må vita at det har skjedd noko på desse fire åra. Så er eg den fyrste til å erkjenna at eg for det eine eigentleg er imponert over det kommunane har fått til på desse åra, og for det andre at her er uløyste oppgåver. Det trur eg at eg allereie har vore inne på. Når det gjeld lønns- og pensjonskostnader, er dei høgare enn det som vart lagt til grunn i budsjettet for 2008 og inn i 2009. Men det er altså justeringar på både lønn og pensjon òg i 2009.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Regjeringa har som mål at vi både skal ha meir helsetenester, betre helsetenester og tidlegare behandling nær der folk bur – difor forslag om ei ny reform. Så synest eg det er bra at det er så store forventningar til denne reforma at ho allereie er ynskt framlagd. Men når det gjeld desse ulike elementa som representanten Tørresdal no reknar opp, synest eg at det er nødvendig å ta seg tid, nettopp for at reforma skal vera godt førebudd når ho blir presentert for Stortinget, slik at ein har eit godt grunnlag for vedtak der. På spørsmålet om kommunane blir sette i stand til dette, er svaret ja. Det er ein heilt klar føresetnad at kommunane både når det gjeld midlar og på andre område her, må setjast godt i stand viss vi skal lukkast med denne reforma.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Lat meg seia at når det gjeld lønn og pensjon, har kommunane sjølve bedt om å få ansvar for akkurat det, få ansvar for lønnsoppgjeret. Vi ser då konsekvensane av eit dyrt lønnsoppgjer i 2009. Eg må be om unnskyldning for det, men eg kan ikkje akseptera ei framstilling der vi fortset å velta nye kostnader over på kommunane. Vi har veldig god dialog med KS gjennom konsultasjonsordninga fire gonger i året, der vi snakkar om nye oppgåver, der vi snakkar om midlar som skal til, der vi snakkar om eksisterande oppgåver som har medført meirkostnader, og der vi kjem med justeringar av og til i revidert budsjett, i alle fall i statsbudsjettet og òg i kommuneproposisjonen. Så var det ikkje slik at utgiftsutjamning ikkje var interessant i samband med eit nytt inntektssystem. Det var tvert imot slik at det kjem ein stor og på dette tidspunktet ukjend faktor inn i 2011, nemleg barnehagane. Difor vart det ei utsetjing for å få eit så godt grunnlag som mogleg på den sida.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Offentleglova høyrer inn under justisministeren sitt ansvarsområde. Når eg svarar, er det fordi eg som kommunalminister er oppteken av korleis lova blir følgd opp i kommunesektoren. Offentlegheit og openheit er viktig for tilliten til forvaltninga og kommunane. Det er eit eige demokratisk prinsipp at ålmenta kan få innsyn i dei sakene som blir handsama av offentlege verksemder. Eg er oppteken av at den kommunale forvaltninga skal vera prega av høg fagleg standard og fokusering på etikk. Offentlegheit og openheit omkring dei sakene som kommunane handsamar, er ein viktig del av dette. I tillegg til at openheit medverkar til å syna kvaliteten på alt det gode arbeidet kommunane gjer, kan det også medverka til å avdekkja tilhøve som er mindre bra. Slik er openheit med på å styrkja den demokratiske kontrollmekanismen. Reglane i offentleglova regulerer kva dokument som skal vera offentlege. I kommunelova har vi reglar om møteoffentlegheit. Til saman utgjer desse reglane eit godt grunnlag for openheit og innsyn i kommunalforvaltninga. Så er det sjølvsagt avgjerande at desse reglane blir praktiserte på rett måte, i tråd med intensjonane. Openheit og innsyn har ikkje berre å gjera med kva reglane seier, men òg med dei generelle haldningane til den enkelte sakshandsamaren. Allereie før offentleglova vart sett i kraft, sende eg eit brev til alle kommunane, der eg oppfordra folkevalde og tilsette til å gjera seg kjende med den nye lova. Eg passar òg på å nytta alle høve til å minna kommunane om at dei har eit ansvar for å bidra til ei tillitvekkjande forvaltning, og at dei må arbeida aktivt for mest mogleg openheit omkring dei sakene dei handsamar. Eg har tillit til at fylkesmennene rettleier kommunane i korleis reglane i offentleglova og kommunelova skal tolkast, slik at praktiseringa av reglane blir rett og i samsvar med føremålet. Eg veit at Justisdepartementet har lagt ned eit stort arbeid i å læra opp fylkesmennene i den nye offentleglova og på den måten legg til rette for at kommunane får god rettleiing. Mest mogleg openheit vil etter mi meining gje lokaldemokratiet større tillit og truverde. Eg vil oppfordra alle kommunar til å følgja reglane om dokumentoffentlegheit i offentleglova og om møteoffentlegheit i kommunelova. Som kommunalminister har eg ansvar for reglane om møteoffentlegheit i kommunelova. Eg veit at Stortinget er oppteke av spørsmålet om møteoffentlegheit. Kommunalkomiteen har no lagt fram si innstilling i ei eiga sak i samband med Ot.prp. nr. 17, der vi føreslår forbetringar når det gjeld akkurat det. Saka skal debatterast i Stortinget i mai. Eg tek òg sikte på, som ei oppfølging av den lova, å leggja fram ei ytterlegare lovendring, som vil gjera reglane meir presise og enkle å praktisera for kommunane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Svaret er ja. Eg har heldigvis òg registrert at det er nokre gode eksempel. Det er kommunar som sjølve var tidleg ute, som har lagt til rette, som kjenner lovverket, og som er opptekne av at det skal følgjast. Så er det samtidig heilt rett som representanten Kvassheim seier: Det er eksempel på kommunar som dessverre framleis følgjer dei gamle føresegnene – det er no så si sak – men som i tillegg framleis seier at hm, det er no likevel viktig å halda denne saka, dette spørsmålet, unna offentlegheit! Eg sa at Justisdepartementet har halde kurs for fylkesmennene. Eg er heilt einig i at det òg er nødvendig at fylkesmennene i endå sterkare grad enn vi har sett til no, følgjer opp overfor kommunane. Dette med nøkkelpersonar synest eg er eit godt tips.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-04-22:
Eg deler representanten Kvassheim si vurdering av at det er viktig å følgja opp månad for månad på dette området, notera seg eksempel som er slik som dei ikkje skal vera, og notera seg dei gode eksempla for å bidra til å gjera dei kjende. No har Regjeringa ei eiga nettside, som Kommunaldepartementet så langt handterer, og som går på omdømmebygging. Vi legg inn gode eksempel som gjeld kommunane, og eg skal sørgja for at vi der får inn gode eksempel på korleis meiroffentlegheit kan løysast. Så kom det ei viktig påminning til – nemleg at denne evalueringa blir godt gjennomtenkt. Eg reknar med at representanten Kvassheim og Venstre er fornøgde med dei forbetringane som no ligg i kommunelova, som altså forhåpentlegvis skal vedtakast endeleg i slutten av mai.
Bent Høie (Høyre), 2009-04-22:
Det er ikke tilfellet at det er 2008 som er unntaksåret. Det er 2006 som er unntaksåret. Det er det eneste året Regjeringen har innfridd løftene når det gjelder kommuneøkonomien. Alle årene etterpå har kommuneøkonomien vært under det måltallet som alle regjeringer har vært enige om, nemlig 3 pst. 3 pst. er ikke det eneste tallet, som statsråden er inne på, men det er det tallet som Regjeringen og Teknisk beregningsutvalg er enige om er det tallet som klarest gir uttrykk for den økonomiske situasjonen i kommunene. Det tallet er nå på minus for første gang. Senterpartiet har tre rekorder når det gjelder kommuneøkonomi. Det er rekorden fra 1999, med det dårligste kommuneopplegget noensinne. Det er rekorden fra nå, 2009, med det dårligste resultatet i kommunesektoren noensinne, og det er rekorden i selvskryt – at de jobber for en bedre kommuneøkonomi, når de i realiteten gjør det stikk motsatte. Mener statsråden at Regjeringen har innfridd sitt løfte om en flerårig opptrappingsplan for kommuneøkonomien, når kommuneøkonomien nå er den dårligste noensinne?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2009-04-22:
Eg registrerer at statsråden gjentek seg sjølv gong på gong med desse 30 milliardane. Det som statsråden ikkje ønskjer å snakke så mykje om, er kostnadsauken som har vore i den tida. Derimot har Sogn og Fjordane Arbeidarparti innsett bløffen til Regjeringa. På fylkesårsmøtet til Sogn og Fjordane Arbeidarparti for kort tid sidan vedtok dei ein resolusjon som eg antek ligg på statsråden sitt bord, der dei bl.a. seier: «Det vert i dag ikkje fullt ut teke høgde for lønsauke og auka pensjonskostnader. Dette fører ofte til direkte nedskjæringar i tenestetilbodet i kommunane, spesielt innan dei to største sektorane skule og helse.» Mitt spørsmål til statsråden er då: Tek Arbeidarpartiet feil? Er det ikkje sant det som står i resolusjonen frå Sogn og Fjordane Arbeidarparti?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Kristelig Folkeparti ønsker å vri denne debatten fra en krangel om tall til et fokus på kvalitet i tjenestene. Det er det som er viktig for folk i norske kommuner. Det kom en samhandlingsreform. Helseministeren har sagt at en gjennom en samhandlingsreform skal bedre primærhelsetjenesten i kommunene – fastlegeordningen, omsorgstjenestene for dem som er syke og trenger et tilbud i sin kommune. Det hilser Kristelig Folkeparti velkommen. Men vi er litt bekymret for at samhandlingsreformen er utsatt, det gjelder både framleggelsen i Stortinget og at selve reformen er utsatt til 2012. Det som ikke kan utsettes, er forarbeidet i kommunene. Her er spørsmålet til kommunalministeren: Vil Regjeringen sørge for at kommunene blir satt i stand til dette – at man styrker kommunehelsetjenesten, fastlegeordningen og kompetansebyggingen i kommunene, sånn at man står forberedt til å gi et bedre helsetilbud i norske kommuner fra 2012?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Kristelig Folkeparti er overbevist om at bistand nytter, at det er en klar sammenheng mellom demokratiutvikling og bistand, og at det er viktig å tenke demokratiutvikling i bistandsland, eller i samarbeidsland. Kristelig Folkeparti er også opptatt av situasjonen på Madagaskar, der det mangler et legalt styre, der en ikke har en nasjonal forsoning, og landet er et norsk samarbeidsland for bistand, men der bistanden har stoppet opp av forståelige grunner. Spørsmålet blir om statsråden og den norske regjering vil bidra til at en nå i denne situasjonen, der det er kaos, kan kanalisere noen av de norske offentlige bistandsmidlene, som står på vent, gjennom frivillige organisasjoner, slik at vi kan nå ut og fortsette det viktige arbeidet Norge har påbegynt på Madagaskar og dermed bidra til demokratiutviklingen i landet.
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-04-22:
Denne regjeringen har gitt kommunene et inntektsløft – ja. Men den har gitt kommunene et enda større kostnadsløft. En historisk sjanse til å gjenopprette en balanse i kommuneøkonomien er skuslet bort gjennom et ensidig fokus på økte inntekter. Imens har lønns- og pensjonsutgiftene økt og effektiviseringen stoppet opp. En samlet opposisjon bad Regjeringen om å ta med også utgiftsutjevningen da det skulle vedtas nytt inntektssystem for kommunene i fjor. Men nei, også da var det bare inntektssiden som var interessant. Først neste år blir utgiftene et tema. Innen den tid vil vi se en dramatisk nedgang i skatteinngangen til kommunene. Er statsrådens svar å fortsette å løfte utgiftene til kommunene, eller å sette mer trykk på effektivisering?
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-04-22:
Mitt spørsmål er til helse- og omsorgsministeren: «Kommunehelsetjenesteloven pålegger kommunene å sikre at radonnivået i skoler og barnehager ikke overskrider tiltaksgrensen, som i dag er satt til 200 Bq/m3. En undersøkelse foretatt av Statens strålevern viser at bare fire av ti kommuner har foretatt radonmåling i skoler og barnehager. Bare 14 pst. av dem som har foretatt måling, har satt i verk tiltak. Hva vil statsråden gjøre for å få flere kommuner til å sikre at radonnivået i skoler og barnehager ikke overskrider tiltaksgrensen?»
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-04-22:
Jeg takker for svaret, og har et oppfølgingsspørsmål. Nylig kunne NRK melde at anslag som Strålevernet har gjort, viser at 90 000 barn og unge her i landet daglig kan oppholde seg i rom hvor radonnivået er uakseptabelt høyt. Statens strålevern har lenge vært bekymret for at kommunene ikke tar radonproblemet i skoler og barnehager alvorlig nok. Ifølge Verdens helseorganisasjon, WHO, er det bare røyking som representerer en større lungekreftrisiko. Statsråden har et tydelig engasjement med hensyn til forebygging i planleggingen av en samhandlingsreform. Vil det ikke være god forebygging å sette inn statlige midler for å få kommuner til å gjennomføre de tiltakene de selv har kartlagt og påvist?
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-04-22:
Jeg takker også for dette svaret, og har et siste spørsmål. Det er store forskjeller mellom kommuner når det gjelder innsatsen på miljørettet helsevern. Alle kommuner plikter altså å ha oversikt over omfanget av bl.a. radon, men under halvparten har foretatt kartlegging. Dette bekymrer meg veldig. Hva vil statsråden gjøre for å redusere forskjellene kommunene imellom når det gjelder innsatsen på miljørettet helsevern?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Jeg tror jeg først må gratulere representanten Hansen med en forholdsvis kreativ innfallsvinkel for å prøve å få meg til å ta ansvar for det som er næringsministerens konstitusjonelle ansvar overfor Stortinget. Og all henvisning til denne saken da staten gikk inn på eiersiden i dette selskapet, er lagt fram for Stortinget. Aksjonæravtalen er lagt fram, og Stortinget var fullt klar over hva man da gikk inn på. Og detaljer om avtalen og de avveiningene som ble gjort da, er det næringsministeren som svarer på overfor Stortinget. Jeg regner med at det også blir høring i denne saken, og at representanten Hansen får mulighet til å komme tilbake til dette. Det jeg har lyst til å understreke, og som har vært Regjeringens oppfatning og håndtering av denne saken etterpå, er at vi er avhengig av å ha ryddige forhold i norsk næringsliv og i de selskapene der staten går inn. Og ryddige forhold dreier seg om at alle aksjonærer skal ha tilgang på samme informasjon og behandles likt. Og det dreier seg om at man er sikker på at transaksjoner som foregår, er verdsatt riktig. Det er det denne saken nå dreier seg om.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Ja, gjerne. Det har aldri vært snakk om å gjøre noen skatteendringer eller andre typer endringer for å tilrettelegge for noen spesiell stiftelse som Røkke måtte ta initiativ til. Det jeg kan bekrefte, er at det har vært undersøkt hva som er gjeldende regler når det gjelder skatt og framgangsmåte rundt opprettelsen av en stiftelse. Det har vært kontakt på administrativt nivå mellom Finansdepartementet og folk fra Aker for å klargjøre hva som er dagens regler. I Finansdepartementet henviste man så videre til Skattedirektoratet, som er de som behandler denne type spørsmål, men det har aldri på noe tidspunkt vært aktuelt å gjøre noen endringer i gjeldende skatteregler for å tilrettelegge for noen form for fond eller stiftelse. Det er heller ikke slik at det har vært snakk om opprettelse av nærmest et arbeiderpartifond, som jeg ser det er omtalt som. Det er en allmennyttig stiftelse det har vært snakk om.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Først til den saken som Finansavisen viderebringer i dag. Det er ingen grunn til at noen skal spekulere rundt at det på noe tidspunkt har vært diskutert å gjøre noen endringer i noen skatteregler. Det er ikke uvanlig at Finansdepartementet får henvendelser fra enkeltselskaper som lurer på hva som er gjeldende regler når det gjelder enten skatt eller avgifter, og det er heller ikke uvanlig at man klarlegger det gjennom møtevirksomhet på administrativt nivå. Det hender også at det er på politisk nivå. I denne saken har det ikke vært noen kontakt på politisk nivå i Finansdepartementet, og det har aldri vært aktuelt å gjøre noen endringer i skatteloven på bakgrunn av dette. Det har aldri noen medlemmer i Regjeringen noen gang foreslått – og meg måtte man ha båret ut hvis det skulle vært et tema.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Det jeg vet, er at det har vært kontakt mellom Røkke og Statsministerens kontor om spørsmålet om en stiftelse, men at alle spørsmål som dreide seg om skatteforhold og hvordan dagens regler var å forstå, ble henvist til Finansdepartementet, og så er de behandlet ved ordinær virksomhet her. Men det har aldri på noe tidspunkt vært snakk om at noen f.eks. fra Statsministerens kontor har tatt kontakt på politisk nivå for å gjøre noen endringer i skattereglene som skulle tilpasses en slik type stiftelse. Så dette er håndtert slik vi håndterer mange henvendelser fra enkeltaktører i næringslivet som lurer på hvordan dagens regler slår ut – helt ryddig og skikkelig. Det har aldri vært aktuelt å gjøre noen endringer. Vedkommende ble henvist videre til Skattedirektoratet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Ingen må misforstå når jeg henviser til næringsministeren for nærmere detaljer om den avtalen som ble inngått, og hvordan den ble presentert for Stortinget. Det dreier seg om ryddighet i forholdet mellom regjering og storting, og det dreier seg om hvem som er konstitusjonelt ansvarlig. Når Regjeringen fremmer en sak for Stortinget, står en samlet regjering bak saken. Bakgrunnen for dette oppkjøpet fra statens side var et sterkt ønske i en samlet regjering om å beholde den kompetansen og de arbeidsplassene som Aker Kværner hadde i Norge. Så er det feil å si at man har tapt 5 milliarder kr på denne transaksjonen. Det er riktig at det er et verdifall i selskapet i den størrelsesordenen. Men vi har ingen planer om å selge oss ut av selskapet med det første, så det blir en helt annen type diskusjon. Det som jeg tror er veldig viktig, er at vi understreker hele veien – som er det Regjeringen har gjort, det næringsministeren og statsministeren har gjort – at vi må ha ryddige forhold som gjør at aksjonærer, også mindretallsaksjonærer, vet at deres rettigheter følges, og at man har skikkelig verdsetting av de transaksjonene som gjøres, og det er det denne saken nå dreier seg om.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Nei, det er jeg i grunnen ikke. Dette dreier seg jo om å ha gode forretningsmessige avtaler og å opptre ryddig når man er i et medeierskap i en bedrift. Derfor er jeg ikke så opptatt av hva Røkke sier. Jeg er opptatt av hva han gjør. Jeg er opptatt av at håndteringen av denne saken nå skjer ryddig og skikkelig overfor staten som en minoritetsaksjonær. Det som skiller dette sameiet fra andre saker der staten er inne på eiersiden i bedrifter – og det er vi jo i veldig mange andre bedrifter – er at da er som regel de andre eierpostene ganske spredt, og som regel er staten blant de største eierne. Det som er annerledes her, er at staten er en minoritetsaksjonær sammen med en stor kapitalist som er majoritetseier. Det tilsier jo at man har ryddige og skikkelige forhold. Jeg synes ikke det er noen grunn til at noen skulle være overrasket over hvordan den aksjonæravtalen ser ut. Den ble lagt fram for Stortinget. Jeg gikk gjennom den saken og den debatten i går, og den dreide seg først og fremst om prisen, hva man hadde betalt for de aksjene, og ikke hvordan aksjonæravtalen så ut. Så Sponheim har også vært kjent med alle forhold rundt de juridiske spørsmålene da saken ble behandlet i Stortinget, uten å være særlig opptatt av det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
La meg si det slik: Det innslaget vi har av statlig eierskap i norsk næringsliv, har vært til veldig god nytte i denne finanskrisen. Jeg tror alle ser at det har vært en styrke. Det har bidratt til å sikre arbeidsplasser. Næringsliv i andre land skulle ønske de hadde hatt samme type innslag av statlig eierskap nettopp når det blåser. Det er ikke nødvendigvis det samme som denne formen for sameierskap. Jeg respekterer at man kan ha ulike vurderinger av hvordan statlig eierskap skal utformes, at det går an å være for statlig eierskap uten å ha støttet akkurat denne transaksjonen, slik Kristelig Folkeparti vurderte saken i Stortinget den gangen. Det vi oppnådde med denne avtalen, var en liten post, 12 pst., i et selskap og gjennom det sikre aktivitet i Norge og sikre norske arbeidsplasser. Det er ikke i utgangspunktet noen dårlig deal. Det var intensjonen bak den avtalen som er inngått. Men jeg er selvfølgelig veldig opptatt av at vi har ryddige og skikkelige forhold når det gjelder statlig eierskap. Slik har det vært i denne saken, for den er lagt fram for Stortinget. Ikke noe er hemmeligholdt for Stortinget. Ikke noe har foregått i noen kott eller på noen bakrom. Så har Kristelig Folkeparti kommet til en annen vurdering enn Regjeringen og Fremskrittspartiet. Det har jeg respekt for. Men man må ikke skape et inntrykk av at man ikke har vært klar over hva slags spilleregler som forelå f.eks. i aksjonæravtalen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Jeg har aldri kommentert akkurat det. Når jeg snakker om å trygge arbeidsplasser, er det fordi det var hovedformålet med den saken som Stortinget behandlet i 2007. Nå er det nettopp de strategiske forholdene rundt salget av disse selskapene og prisingen av dem som er tema for det uavklarte forholdet mellom Aker og Røkke og staten framover. Og da er nettopp det strategiske spørsmålet om dette er selskaper det er riktig at Aker Solutions går inn i, hva som er den riktige strategien framover, ett av temaene. For øvrig synes jeg sammenligningen med Terra-kommuner er helt på viddene. Her dreier det seg om en avtale man har inngått. Det er ingen realiserte tap som gjør at Terra-kommuner og staten kan sammenlignes i denne saken.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Jeg mener at næringsministeren og statsministeren har håndtert denne saken akkurat slik som den skal håndteres, med stor kraft og med å ettergå nettopp de hovedproblemstillingene som ligger der. Ja, jeg mener at en nullstilling av de avtalene som er inngått så langt, må være mulig. Hva som er det rimelige utfallet av denne saken, får vi komme tilbake til når den er behandlet videre.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Først til de spørsmålene som dreier seg om skatt og avgifter osv. Jeg vet selvfølgelig ingenting om hvordan Per-Kristian Foss styrte dette da han var i Finansdepartementet. Jeg har ikke hatt direkte kontakt og har veldig sjelden kontakt med enkeltbedrifter, men det er ikke uvanlig at enkeltbedrifter får belyst hva som er gjeldende regler når det gjelder skatter og avgifter som berører dem. Det er noe helt annet enn å diskutere endringer i skattereglene. Det har overhodet ikke vært aktuelt i denne saken. Så når det gjelder kontrolloppgaver: Det jeg har svart på, er hvordan næringsministeren gikk fram da denne saken og disse salgene og kjøpene var et faktum. Denne saken ble behandlet i Stortinget i 2007. Da ble det begrunnet hvorfor man ikke innhentet en finansiell ekstern vurdering. Man innhentet en juridisk ekstern vurdering. Det er alltid ønskelig å ha en finansiell ekstern vurdering også, men næringsministeren begrunnet den gang overfor Stortinget hvorfor det ikke ble gjennomført.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Jeg får jo nå all verdens invitasjoner til å gå langt og dypt inn i denne saken, karakterisere mine medstatsråder osv. Det vil jeg avstå fra. Stortinget har selvsagt behov for å gå nøye inn i denne saken. De har selvsagt behov for å gå nøye inn i dette kjøpet og salget. Det har jeg full forståelse for. Det kommer til å få etterspill i Stortinget. At det også blir reist spørsmål rundt selve kjøpet i 2007, mener jeg også er Stortingets jobb. Men jeg kommer ikke til å kommentere noe mer rundt enkeltforhold i disse sakene. Når Regjeringen legger fram en sak for Stortinget, betyr det at Regjeringen samlet står bak den saken. Når næringsministeren og statsministeren håndterer hvordan man følger opp aksjonæravtalen og kjøp og salg i dette spørsmålet overfor Aker og Røkke, har de hele Regjeringen i ryggen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Den typen argumenter som Røkke tydeligvis har framført overfor Sponheim, om at det skulle være noen form for «payback time» i spørsmålet om denne transaksjonen, mener jeg er helt uakseptabelt. Det er absolutt ingen som verken kan forsvare eller vektlegge den formen for argumentasjon, og det er ingenting i Regjeringens behandling av denne saken som har den typen begrunnelse. Jeg har absolutt ikke behov for å være med på noen former for transaksjoner som skulle kunne oppleves som en vennetjeneste overfor noen som har gitt en politisk støtte i en sak. Det hadde vært helt umulig å håndtere statlig eierskap med den typen begrunnelser. Det hadde satt statlig eierskap i dyp miskreditt hvis det hadde vært noen form for den slags intensjoner bak. Så det kan man bare parkere som begrunnelse for den saken som ble presentert for Stortinget i 2007. Bakgrunnen for den saken var et ønske om å beholde kompetansemiljøer og arbeidsplasser i Norge.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Det er viktig for hvordan vi får til de økonomiske virkemidlene og kvotene – og kvoteprisene er jo økonomiske virkemidler for å prise utslipp av CO2 riktig – at vi får til en ny internasjonal klimaavtale, og at den er stram. Det bidrar til at prisene på kvotene blir høye, og på den måten bidrar det til miljøomstilling. Kvassheim har rett i at prisene slik de er nå, er lave. Han har også rett i at vi er i en situasjon hvor dette regnestykket ser litt annerledes ut enn det gjorde for en stund siden. Nå er det jo viktig å se hva som er bakgrunnen. I det øyeblikket vi kvotebelegger et utslipp, har vi også gjort endringer i avgifter – det er bare to forskjellige måter å prise utslipp på. Derfor er jeg ikke enig i premisset til Kvassheim om hvordan det regnestykket går i hop til slutt. Spørsmålet om å kjøpe kvoter for å slette dem, er ikke et spørsmål som Regjeringen har diskutert, og jeg har ingen nye signaler å komme med i den forbindelse.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Utskrivingen av det totale beløp som skal betales i forskuddsskatt, er basert på forventet utlignet skatt. Utskrevet forskuddsskatt fordeles i fire like store terminer uavhengig av hvordan skattyternes inntekt faktisk fordeler seg utover året. Jeg forstår spørsmålet slik at det ikke er denne sjablongmessige fordelingen av forskuddsskatten som anses problematisk, men at etterfølgende terminer forfaller til betaling dersom en termin misligholdes, såkalt framskyndet forfall. En skattyter som ser at den utskrevne forskuddsskatt står i misforhold til aktuell inntekt, har oppfordring til å søke om nedsettelse eller bortfall av utskrivingen. Gjennom dette kan det dermed unngås at det er en urealistisk høy forskuddsskatt som misligholdes, og som derfor leder til innfordringstiltak. Begrunnelsen for regelen om framskyndet forfall av etterfølgende terminer av forskuddsskatt er at det gir mulighet for å sikre resterende terminer av forskuddsskatten ved f.eks. utleggspant, dersom en termin misligholdes. Dette er en hensiktsmessig ordning, fordi det er økt sannsynlighet for at en eller flere av de etterfølgende terminer misligholdes når én termin først er misligholdt. En unngår i tilfelle å måtte avholde egen utleggsforretning for den eller de etterfølgende terminene som misligholdes. Dersom skattyter betaler den misligholdte terminen, vil skatteoppkrever normalt utsette videre innkreving av de etterfølgende terminer til ordinært forfall, selv om de formelt har forfalt til betaling. Det er også utarbeidet særskilte rutiner for å unngå at det skjer automatisk motregning i eventuell til gode-skatt ved skatteavregningen. Det er videre slik at det ikke påløper forsinkelsesrenter før ordinær forfallstid for de terminer som har forfalt etter reglene om framskyndet forfall. I slike tilfeller har det derfor normalt ikke særlig praktisk betydning for skattyter at de etterfølgende terminene av forskuddsskatt formelt har forfalt til betaling. Dersom det foreligger klare holdepunkter for at også de etterfølgende terminene vil bli misligholdt, kan imidlertid skatteoppkrever iverksette ytterligere innfordringstiltak for de etterfølgende terminene. Det er som nevnt en hensiktsmessig ordning. Ordningen gir indirekte et sterkt incitament for skattyterne til å overholde sine betalingsforpliktelser på forskuddsstadiet. Erfaringsmessig er det langt vanskeligere og betydelig mer ressurskrevende for det offentlige å kreve inn skattekrav jo lengre tid som har gått siden inntekten ble opptjent. Jeg har derfor ingen planer om å endre reglene for betaling og forfall av forskuddsskatt for personlige skattytere.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
Jeg har ikke undersøkt om det kan være ulik praktisering av det spørsmålet som Flåtten nå tar opp. Jeg mener at hovedprinsippet med hensyn til hvordan vi håndterer dette, ligger fast. Det er god begrunnelse for å gjøre det for å sikre ryddige forhold og for å sørge for at felleskassen får inn de skattepengene som skal tilfalle fellesskapet, og dermed er det også utrolig viktig i forhold til den generelle skattemoralen. Jeg er ikke kjent med at dette praktiseres ulikt. Jeg foreslår at Flåtten skriver et brev til meg om det, så kan vi se om det er noe som det er nødvendig å gå videre på.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-22:
La oss først finne ut hva som er de faktiske forhold. Det er jo ofte slik når man er stortingsrepresentant – det har jeg opplevd mange ganger selv også – at det kommer noen med enkelteksempler som man generaliserer, og så kan det vise seg at spørsmålet ikke er så stort som enkelteksemplet kan gi inntrykk av. La oss nå først kartlegge hva som er de faktiske forhold. Skriftlige spørsmål er veldig velegnet til å følge opp denne type problemstillinger.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-04-22:
Jeg er klar over at mange av forholdene knyttet til Aker-saken hører til næringsministerens bord. Men det er klart at når det bl.a. i dag kommer opplysninger i media om at Finansdepartementet har jobbet med denne stiftelsen, er det ikke helt unaturlig at man tar dette opp med finansministeren. Jeg skjønner at finansministeren nå mener at det ikke har vært jobbet på den måten som media påstår, og det er for så vidt greit. Da har vi fått høre det fra finansministeren, og jeg regner med at hun er på trygg grunn i forhold til det. Men når det gjelder Aker-saken, var næringsministeren og statsministeren veldig klare på at i den prosessen man er i nå, har Regjeringen stilt tøffe krav om såkalt nullstilling av disse transaksjonene. Jeg antar at også finansministeren har et syn på dette. Jeg har sett at finansministeren har vært relativt taus i disse sakene. Men er det slik at også finansministeren står helt klart bak de opprinnelige kravene fra næringsminister og statsminister om at disse transaksjonene må nullstilles?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-04-22:
Spørsmålene knyttet til Aker-saken fortsetter. Jeg registrerer hva som var Regjeringens vurderinger da man valgte å gjøre dette kjøpet, og det var en del vurderinger som Fremskrittspartiet støttet. Det å sikre arbeidsplasser osv. har vi altså vært enige med Regjeringen om. Men de store spørsmålene knyttet til det som har skjedd i ettertid, er hvordan Regjeringen har håndtert det statlige eierskapet, hvordan man har håndtert de verdiene som det norske folk har stilt opp med når det gjelder denne transaksjonen og dette kjøpet. Jeg vil rett og slett spørre finansministeren om hun er fornøyd med måten man har håndtert dette på, når man nå har havnet i den situasjonen man har havnet i. I tillegg ønsker jeg at finansministeren svarer på det spørsmålet jeg stilte i forrige runde, om hun står fullt og helt bak næringsministeren og statsministerens klare krav om nullstilling av disse transaksjonene.
Erna Solberg (Høyre), 2009-04-22:
Det er ingen tvil om at det oppleves som et særlig samrøre mellom Aker–Røkke og deler av Regjeringen, i særdeleshet Arbeiderpartiet, i mange saker. Det er derfor interessant når det kommer opp spørsmål som åpenbart knytter Arbeiderpartiet og Røkke til en ny stiftelse for å styrke sosialdemokratiske tanker i det norske samfunnet. Det er da også viktig at det blir full åpenhet om på hvilken måte denne kontakten har vært, og hvem som har hatt denne kontakten. Jeg har et konkret spørsmål til finansministeren: Har det på noe tidspunkt vært tatt kontakt fra Statsministerens kontor overfor Finansdepartementet om denne saken?
Erna Solberg (Høyre), 2009-04-22:
1 minutt er for kort tid til å ta en stor og bred debatt om bistanden, men det er ingen tvil om at det er ganske utfordrende å skape utvikling utenfra, det skjer alltid innenfra. Og da har jeg lyst til å gå tilbake til utgangspunktet for spørsmålet, nemlig situasjonen i Uganda. I opptakten til valget i 2011 er det allerede stor bekymring over hvorvidt valget kommer til å være rettferdig, om det kommer til å være gjennomsiktig, og om det kommer til å være demokratisk. Det har kommet frem opplysninger som tyder på at det i stor grad er maktmisbruk fra president Museveni og hans parti i forberedelsene mot valget. Da er mine spørsmål til statsråden, siden dette er et av våre store samarbeidsland: Hvordan mener han at Norge skal bruke sin bistand til Uganda til å sikre demokrati og til å sikre korrekt gjennomføring av valget? Og hvordan kan man sikre at våre bistandspenger faktisk ikke brukes til å kjøpe et valg av sittende myndigheter, som ofte er en av de store afrikanske kritikkene mot bistand?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Man får kanskje et inntrykk av at deler av Regjeringen føler seg såpass ubekvem med denne saken at man viser til næringsministeren så fort man har den minste sjanse til det. Men det som er et faktum, er at det er en samlet regjering som har stått bak den avtalen som nå viser seg – og som opposisjonen advarte mot – å inneholde så mange klausuler som sørger for at Røkke sitter med bukta og begge endene, mens staten blir en passiv tribunesliter. Tapet på den transaksjonen er nå på over 5 milliarder kr. Det tilsvarer det som er Regjeringens samlede fattigdomssatsing, og jeg regner med at Røkke ikke inngikk i den. Så mitt spørsmål er: Føler Regjeringen seg bekvem med den avtalen man inngikk i 2007?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
I svaret på mitt første spørsmål sa finansministeren at Regjeringen ikke hadde noen planer om å selge seg ut fra denne avtalen. Det kan man godt forstå all den tid Røkke har sikret seg ti års arrest i statens midler som følge av den gode forretningsmessige avtalen – jeg siterer nå finansministeren – som ble inngått i denne saken. Det er faktisk litt av en egenattest å si at denne saken er blitt behandlet på den måten den faktisk bør bli behandlet på. Nå modifiserer finansministeren det til å gjelde det nåværende næringsminister har gjort de siste ukene. Mitt spørsmål er: Er det grunnlag for Regjeringen for å gå i seg selv når det gjelder vurderingen man gjorde den gang man inngikk avtalen – i 2007 – og med en helt annen næringsminister?
Lars Sponheim (Venstre), 2009-04-22:
Det sterke ønsket fra Regjeringen har ført til at den rød-grønne regjeringen, med støtte fra et flertall i denne salen, som består av de rød-grønne pluss Fremskrittspartiet, gjennom en aksjonæravtale har låst staten til å være en minoritetsstøtte for hovedaksjonær Røkke i ti år. Det er et faktum. Det har tilført Røkke store verdier. Det er også et faktum. I dag skal hovedaksjonær Røkke tale til folket og Regjeringen fra Månefisken. Er finansministeren spent på budskapet fra Månefisken?
Lars Sponheim (Venstre), 2009-04-22:
I januar 2007 fikk jeg, som de andre lederne i opposisjonspartiene i dette huset, telefon fra Røkke. Det var en rasende Røkke, han var sint fordi han mente han av Regjeringen var satt på sidelinjen da den store StatoilHydro-fusjonen skjedde måneden før. Han sa i klare ordelag: Jeg er rasende på Jens, for jeg støttet ham i valgkampen, og nå forlanger jeg å få støtte. Så ble det stille i noen måneder, og så fikk vi beskjed om at den støtten hadde han fått gjennom denne tiårige aksjonæravtalen. Jeg har i mange år hørt tidligere stortingsrepresentant Kristin Halvorsen rase fra denne talerstol mot samrøre, fiksing og miksing mellom LO og Arbeiderpartiet og ofte tredjepart. Det eierskapet vi her står overfor, er helt annerledes – det har en annen begrunnelse, en annen start, et annet opphav enn alt annet eierskap som det kan være bredere støtte rundt. Er statsråden frimodig nok til å si at det ikke her er betydelige elementer av samrøre som det er verdt å få gjennomlyst mer?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Finansministeren kan bli stående. Jeg skjønner at hun vil holde en lav profil i Aker-saken. Jeg skal ta utgangspunkt i en problemstilling hvor hun har hatt en særdeles høy profil, nemlig spørsmålet om kapitalismens fall som følge av finanskrisen og behovet for sterkere statlig styring. Mange talere, fra finansministeren og utover i hennes egne rekker ikke minst, har slått fast at med finanskrisen har de fått rett: Kapitalister er hensynsløse folk som ikke må få fritt spillerom. De må holdes strengt i tømmene – statlig styring er det som trengs. Kristelig Folkeparti er enig i at finanskrisen på mange måter har vist at vi trenger statlig styring. Men hvem er det egentlig som har vist med handling at statlig styring er viktig i den saken som finansministeren nå er blitt spurt om? Vi er for statlig eierskap når det skjer på ryddige vilkår, for å sikre kontroll med viktige nasjonale ressurser og kompetansemiljøer. Men nettopp derfor var vi sterkt imot oppkjøpet i Aker. Det er helt feil, som finansministeren nå nettopp sa fra Stortingets talerstol, at opposisjonen, representert ved Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, ikke var opptatt av avtalens innhold. Vi mente at avtalen var for svak. Den gav for svak statlig styring, gitt den posisjonen staten gikk inn med. Vi hadde kritiske bemerkninger til pris, og vi skrev for vår del eksplisitt i innstillingen at dersom kjøpet ble gjennomført, var det viktig at staten ikke ble en sovende partner, men at Regjeringen aktivt måtte sikre statens verdier og sørge for at målet med investeringene om en god, langsiktig forretningsmessig utvikling ble nådd. Det kom med andre ord klare advarsler fra det mindretallet som stemte imot dette oppkjøpet. Sjelden har jeg vært så lei meg for at vi har fått rett, så til de grader rett, med det som har skjedd i ettertid. Våre klare advarsler om hvordan Regjeringen burde opptre dersom den allikevel valgte å gå inn i selskapet, har slått til. Spørsmålet er om finansministeren mener at dette er gullstandarden på sterkere statlig styring i disse tider.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Poenget er at opposisjonen var så til de grader klar over hva som lå i denne saken at vi aktivt argumenterte mot og stemte imot. Regjeringen møtte oss med døve ører. De skulle kanskje ønske i dag at de hadde lyttet litt mer til de innvendingene vi hadde. Da hadde man ikke vært i det uføret man nå er i. Steinar Mediaas, økonomikommentator i NRK, karakteriserer denne saken som at den får Regjeringen til å se ut som en middels Terra-kommune. Og det er ikke ment som noen kompliment fra Mediaas’ side. Jeg er enig med finansministeren i at det å sikre arbeidsplassene er en viktig strategi, og at statlig eierskap kan være et virkemiddel i den forbindelse. Det er blitt sagt at salget av selskaper til Aker Solutions er viktig for arbeidsplassene. Det stiller jeg meg litt undrende til, for selskapene det er snakk om, ble jo solgt fra det relativt solide Røkke-kontrollerte Aker til et sterkt forgjeldet Aker Solutions. Kan finansministeren forklare meg og Stortinget hvordan et slikt salg kan bidra til å trygge arbeidsplassene i selskapene?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-04-22:
Staten er jo bundet og eid …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Per-Kristian Foss (Høyre), 2009-04-22:
For dem av oss som har fulgt Kristin Halvorsen i Stortinget i noen år, må jeg si at det er en rørende omsorg for verdens og Norges kapitalister finansministeren nå gir uttrykk for. Det var kanskje ikke helt slik jeg hadde oppfattet at Finansdepartementets kontrolloppgave var. Min erfaring var nemlig at vi ikke hadde mange henvendelser fra næringsdrivende som ønsket svar på hvordan skattesystemet virket – det klarte de godt å finne ut selv. Så det må være noe nytt når finansministeren nå behandler ønsker om skattelettelser fra enkeltnæringsdrivende som enkelthenvendelser, eller henviser dem til Skattedirektoratet. Men mitt spørsmål går mer på Finansdepartementets kontrolloppgave, for statsråden sa nettopp i det forrige svaret at næringsministeren har håndtert denne saken akkurat slik som den skal håndteres. Mitt spørsmål er da følgende: Er finansministeren klar over at dette er første gang Næringsdepartementet håndterer et stort kjøp – eller for den saks skyld salg – uten innleie av finansiell rådgiver, og er hun fornøyd med en slik endring av en mangeårig praksis?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-04-22:
Jeg har et spørsmål til finansministeren. I inneværende års statsbudsjett legger Regjeringen opp til salg av 13,5 mill. tonn CO2-kvoter i det europeiske markedet. Det er budsjettert med en salgsinntekt på 2,5 milliarder kr. Én ting er at prisen på disse klimakvotene nærmest er halvert i forhold til anslag i budsjettet, og at inntekten derfor kommer til å bli vesentlig lavere. En annen sak er miljøkonsekvensene av dette salget. I realiteten innebærer dette at den norske stat tjener penger på å selge forurensning – dette i en tid hvor de norske CO2-utslippene er rekordhøye, og hvor Norge har betydelige inntekter av olje- og gassindustrien, som er en stor bidragsyter til de norske klimagassutslippene. Mens Regjeringen tjener milliarder på å selge andre land muligheten for å opprettholde sine utslipp, oppfordrer den samme regjeringen forbrukerne i Norge til å bruke penger på å kjøpe klimakvoter, og så slette disse. Dette er dobbeltmoral. Nå foregår det en bred mobilisering – NHO er med, Naturvernforbundet er med og andre aktører er med – hvor en ber om at Regjeringen i stedet for å selge disse klimakvotene, sletter dem og dermed reduserer klimagassutslippene med 13,5 mill. tonn. Er dette noe finansministeren vil vurdere i forbindelse med revidert budsjett? I så fall tror jeg hun kan påregne bred støtte i Stortinget.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-04-22:
Svaret fra finansministeren var så lite oppløftende at jeg forsøker meg på et oppfølgingsspørsmål til miljøvernministeren. Ved å slette kvotene framfor å selge dem kan Norge øke sin overoppfyllelse av Kyotoprotokollen med 25 pst. istedenfor med 10 pst. Når miljøvernministeren tidligere har blitt utfordret på dette, har han sagt at hva Norge gjør, har liten betydning. Erfaringen viser det motsatte. Redusert pris på kvoter er bl.a. et resultat av at det er mange kvoter tilgjengelig i markedet. Lederen av Lavutslippsutvalget, Jørgen Randers, mener at det er ganske fattigslig av et så rikt land som Norge å selge kvotene. Han sier: «Det hadde vært mye flottere med en demonstrasjon av Norges vilje til å gå foran i klimakampen dersom man valgte å slette kvotene vi har til overs, i stedet for å selge dem. Nå er vi med på å utsette løsningen på klimaproblemene, når vi kunne ha slettet kvotene og bidratt til en global klimaløsning.» Mener miljøvernministeren at Randers tar feil?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-04-22:
Jeg har følgende spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «Med virkning fra 1. januar 2009 har vi fått en ny offentlighetslov. Den nye loven skal bidra til økt innsyn i offentlig forvaltning. Hvordan vil statsråden medvirke til at kommunene praktiserer den nye loven i henhold til lovens bokstav og intensjon?»
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-04-22:
Jeg takker for svaret. Jeg synes det er en positiv grunnholdning som kommer til uttrykk i svaret. Statsråden viser stor forståelse for åpenhet, og hun har en begrunnelse som samsvarer veldig godt med det som jeg synes er viktig. Den nye loven, med virkning fra årsskiftet, skulle bidra til større åpenhet og har nye bestemmelser, men vi ser at en del kommuner fortsatt, når de gir avslag på innsynsbegjæringer, bruker hjemler i den gamle loven. Så det er et stort behov for å skolere kommunene om dette. Det er også slik at det er veldig kompliserte bestemmelser. Så en bør oppfordre kommunene ikke bare til å skolere seg på dette området, men kanskje ha én eller flere nøkkelpersoner som er så godt kjent med dette at de kan praktisere det i samsvar med lovens intensjon, nemlig å bidra til økt åpenhet. Mitt spørsmål er om statsråden er enig i det og vil bidra til at en holder dette trykket på å gjøre seg kjent med lovens bokstav og intensjon.