Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Lørdag 3. desember, etter lange forhandlinger, ble de fire samarbeidspartiene enige om neste års statsbudsjett. Det er ingen grunn til å skjule at forhandlingene denne gangen har vært ekstra krevende fordi enkeltprioriteringene ikke alltid er sammenfallende, men det viktigste er at partiene i Stortinget har etablert en budsjettenighet for 2017. En mindretallsregjering må forhandle mange viktige og vanskelige saker i Stortinget og ikke i regjeringskontorene. Det betyr større offentlighet om ulike politiske prioriteringer og samtidig en vitalisering av Stortinget og større fokus på de overordnede linjene som knytter sammen de fire partiene på ikke-sosialistisk side. Tiden vi står i, er krevende, og derfor er det viktig at vi leverer et budsjett som er best mulig tilpasset utfordringene vi møter. Budsjettet for 2017 vil bidra til flere arbeidsplasser og økt aktivitet i norsk økonomi. Budsjettenigheten flytter på noen milliarder, men i sum er hovedinnretningen og prioriteringen i regjeringens fremlagte statsbudsjett godt ivaretatt. Viktige satsinger for flere jobber, bedre velferd og en trygg hverdag blir ytterligere forsterket gjennom de prioriteringene som avtalen inneholder. Høsten 2015 ble handlingsrommet i statsbudsjettet utfordret av den sterke økningen i antall asylsøkere. Nå har dette snudd. En streng og konsekvent innvandringspolitikk gir resultater og gjør det mulig å omprioritere ressurser til andre viktige budsjettprioriteringer. Politikken virker. Politikk er å prioritere, men det er resultatene som viser hvilke prioriteringer som er de beste og mest riktige. Det kan heldigvis synes som om norsk økonomi generelt, og oljenæringen spesielt, er gjennom den verste lavkonjunkturen. Flere økonomiske nøkkeltall gir grunn til å håpe at bunnen er passert, men det er fortsatt behov for omstilling og endringer i norsk økonomi. Det er nå vekst i privat sektor, investeringene i Fastlands-Norge øker, ledigheten går ned i de aller fleste fylker, og sysselsettingen er økende. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser rekord i antall nyetablerte foretak, med spesielt stor vekst i vestlandsfylkene som ble hardest rammet av oljeprisfallet. Tallene fra Statistisk sentralbyrå viser at Norge har mange dyktige entreprenører som er villige til å satse og ta risiko for å etablere nye virksomheter og nye arbeidsplasser. Det aller viktigste for dem som tør å satse og starte opp bedrifter, er troen på fremtiden og troen på at det er mulig å lykkes. Derfor må rammebetingelsene være gode og forutsigbare. Innretning og nivå på skatter og avgifter er en vesentlig del av de rammebetingelsene som regulerer eksisterende og nye bedrifter. Økte offentlige budsjetter kan gi flere arbeidsplasser på kort sikt, men forsterke problemene over tid. Lavere skatt er et effektivt virkemiddel for å skape flere jobber og økt verdiskaping på lang sikt. Hovedinnretningen i skattereformen er å redusere skatt på arbeidsplasser, og det er bra at regjeringen følger opp den brede enigheten i Stortinget om nytt skattesystem, ved bl.a. å senke selskapsskatten til 24 pst. og redusere skattebelastningen på norske bedriftseiere. En viktig del av omstillingen er å sørge for at vi har god infrastruktur som både næringsliv og folk flest kan nyte godt av. Budsjettenigheten sørger for at den rekordstore satsingen på samferdsel blir enda større. Det blir nå bevilget over 800 mill. kr ekstra til jernbanen, både til vedlikehold, til nye investeringer og til planlegging av nye jernbaneprosjekt, inklusiv intercity. Samtidig legges det inn nesten 500 mill. kr for å belønne bedre kollektivtilbud. Samferdselsbudsjettet har økt med over 50 pst. sammenlignet med forrige regjerings budsjett, og for første gang på flere tiår reduseres vedlikeholdsetterslepet på vei og bane. Det er å bygge landet, og samtidig bidrar det til aktivitet og arbeidsplasser. Å gi gass og bygge infrastruktur som vei og jernbane i krevende tider er god og riktig politikk. I budsjettet for 2016 ble det lagt frem en tiltakspakke rettet mot arbeidsmarkedet, og det gjør vi også for 2017. Pakken, som er på 4 mrd. kr, skal få ledigheten ned og øke sysselsettingen. En god del av tiltakspakken er målrettet mot Sør- og Vestlandet, som har vært hardest rammet. Gjennom dette sørger vi for å få flere i arbeid, samtidig som vi ruster opp infrastruktur og bygg. Den økonomiske politikken gir forutsigbarhet og bedre rammebetingelser, og tiltakspakken demper de negative utslagene av den omstillingen som nå foregår innenfor enkelte bransjer og i deler av landet. En viktig del av omstillingen er å styrke næringslivets konkurranseevne. Derfor har vi gitt over 20 mrd. kr i skatte- og avgiftslettelser, medregnet budsjettet for 2017. Når selskapsskatten reduseres, blir det mer lønnsomt for næringslivet å investere, satse og skape nye arbeidsplasser i Norge. Det er helt nødvendig for å ta Norge trygt gjennom den langsiktige omstillingen. Skattelettelsene kommer også folk flest til gode. En vanlig familie betaler nå ca. 8 000 kr mindre i skatt per år. Når man kan bestemme over større deler av egen inntekt, gir det større frihet, og det stimulerer til å jobbe mer. Bilistene blir også tilgodesett. Fra 2013 og til og med neste års budsjett har vi senket engangsavgiften på vanlige familiebiler med rundt 20 000 kr per bil i snitt. Lettelsene har kommet særlig de ladbare hybridene til gode. I 2013 tok staten inn totalt 20 mrd. kr i engangsavgift. Nå har den falt, og for 2017 er den nede på ca. 17 mrd. kr. Det innebærer at totalt sett er altså engangsavgiften redusert med 3 mrd. kr fra nivået i 2013. Norge setter nå verdensrekord i salg av lavutslippsbiler fordi avgiftssystemet er endret. Endringene i engangsavgiften premierer nye biler med lave utslipp uten å straffe biler med mye sikkerhetsutstyr og sterk motor. Fremskrittspartiet vil ha lavere bilavgifter, andre partier er mest opptatt av at avgiftene skal bli grønnere, og nå leverer vi på begge deler – til beste for folk flest og miljøet, samtidig som endringene gir raskere fornyelse av bilparken. Til neste år vil bilistene også få redusert årsavgift og reduserte bompengetakster. Trygghet for liv og helse har høy prioritet for Fremskrittspartiet. Nå reduseres helsekøene, flere får behandling, og ventetider reduseres. Det bidrar til økt arbeidsinnsats og økt velferd. Budsjettet for 2017 gir en betydelig økning i bevilgningene til aktivitetsvekst ved sykehusene, og ledig kapasitet hos private blir benyttet til beste for fellesskapet. Samtidig er jeg veldig glad for at vi nok en gang løfter en gruppe som ikke sitter øverst ved bordet, nemlig de enslige minstepensjonistene, som neste år får 4 000 kr mer i pensjon, tilsvarende det de fikk også i år. Det er velfortjent. Justissektoren er viktig for Fremskrittspartiet, derfor satser vi kraftig på denne. I budsjettet for 2017 gis det 50 mill. kr ekstra for å sørge for flere påtalejurister, etterforskere og styrkede avhørsressurser inn mot vold mot barn. Det er et område som må prioriteres høyt. Regjeringen har som ambisjon å ha to polititjenestemenn per 1 000 innbyggere på nasjonalt nivå i løpet av 2020. Siden regjeringen tiltrådte, er det bevilget midler til over 1 000 nye politistillinger, og neste år planlegges det ytterligere 350 nye stillinger i politiet. Budsjettet for 2017 er et budsjett for flere jobber, en bedre velferd og en trygg hverdag. Jeg registrerte at Marianne Marthinsen ikke inkluderte Fremskrittspartiet i det ansvarlige politiske selskap da hun snakket om oljepengebruk. Det Arbeiderpartiet i realiteten påstår, er at satsing på infrastruktur, helse, justis, utdanning, forskning og økt aktivitet i nedgangstider er uansvarlig. Det er ganske oppsiktsvekkende og ganske interessant. Arbeiderpartiet har jo bare én løsning, og det er å øke skattene. For Fremskrittspartiet har det vært veldig riktig nettopp å satse på de områdene som jeg nevnte, fordi den forrige regjeringen etterlot seg et altfor stort etterslep.