trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Jeg må først besvare fascinasjonen for Johannes Steen, som jo er en av mine store helter i Venstre-historien, og som jeg er veldig stolt av å stå i tradisjon sammen med, når det gjelder den skolen han skapte. Venstre kommer alltid til å syns at den offentlige skolen er viktigst, men vi ser ingen trussel i at andre prøver andre pedagogikker og andre muligheter. Vi sto veldig bak friskoleloven da vi satt i regjering, og vi mener at det er et godt tilskudd. Utfordringen i norsk skole handler jo ikke om de 2 pst. som går på privatskole. Det handler om at vi har en skole som ikke gir lærerne nok oppbacking til å gjøre jobben sin, som gjør at de faktisk reproduserer de sosiale forskjellene som Johannes Steen kjempet imot. Før vi klarer å prioritere det – noe regjeringa ikke gjør – svikter vi de barna som er aller svakest, og som ikke får hjelp i norsk skole. Venstre er en garantist for Venstres politikk. Og for å si det enkelt – ettersom jeg har 10 sekunder: Venstre stiller til valg for en radikal miljøpolitikk. Den tror vi ikke at vi får til sammen med Fremskrittspartiet, men vi tror heller ikke vi får den til sammen med Arbeiderpartiet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Det svarer jeg gjerne på. For Venstre er det ikke posisjonene som er viktigst. Det har det vært i arbeiderpartitradisjonen. Arbeiderpartiet er glad i de svarte bilene og de fine jobbene som regjeringsmakten gir. For Venstre er ikke det viktigst. For oss er det miljøpolitikken som er viktigst, det å få grep om nærings- og skattepolitikken, og det å få til den kunnskapspolitikken som jeg snakket om. Det er det vi går til valg på. Det er politikken vi er garantister for. Og så kan jeg si at vi ser at det ikke er mulig å få til en radikal omlegging – av miljøpolitikken, av skatte- og avgiftspolitikken, som trengs, grepet når det gjelder et skifte fra rød til grønn skatt og det å få til en ny næringspolitikk – verken sammen med Arbeiderpartiet eller Fremskrittspartiet. Venstre er et sentrumsparti. Vi kommer til å kjempe for sentrumsløsninger, og vi er garantist for politikk. Det betyr også at man er garantist mot noen partier. Men jeg vil ha fokus på politikken, for det er politikken som betyr noe her – det er det vi får tillit fra våre velgere for å gjøre noe med – ikke hvem det er som kjører de svarte bilene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Jeg hadde virkelig håpet at SV skulle stille dette spørsmålet, fordi dette spørsmålet har de stilt til Venstre i flere debatter, og jeg har aldri skjønt hvilket ankepunkt de har ment at vi har stemt imot når det gjelder tiltak. Men vi har funnet ut akkurat det. Det er de tiltakene som gjelder den veldig byråkratiske ordningen med solidaransvar i småbedrifter. Jeg ber faktisk Inga Marte Thorkildsen om å lese budsjettproposisjonen, for det tiltaket som Venstre stemte imot, og som dere har vist til i alle debattene, er det tiltaket som regjeringa nå parkerer, der man sier at dette blir for byråkratisk, dette blir umulig å håndheve – alle innvendingene som Venstre hadde i debatten da det kom. Så for å si det enkelt: Venstre er helt enig i finansministerens tolkning av den byråkratiske ordningen knyttet til solidaransvar. Vi støtter helt finansministerens vurderinger, og stiller oss bak budsjettproposisjonen på dette punkt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Sannheten er at det vi stemte imot, var en byråkratisk ordning som ikke funket. Det er mulig at SV har kommet med mange forslag om byråkratiske ordninger som ikke funker, men det gjør ikke ting bedre. Jeg tror på åpenhet knyttet til lønnsdannelse, og det å gi folk mulighet til å gjøre egne arbeidsavtaler er mye bedre enn de papirmøllene man lager, som er så lette å omgå. Jeg har jobbet mye med menneskehandel. Jeg har snakket med mennesker i Romania. Jeg har vært på sheltere i Romania og snakket med folk som har blitt offer for handel. Mange av dem hadde papirene i orden overfor norsk arbeidstilsyn, men det er andre maktstrukturer som gjør at de blir presset. Dette er internasjonal kriminalitet. Det må jobbes med det, men det er mange andre tiltak som må gjøres. Men å byråkratisere hverdagen for småbedrifter og alle som jobber der, hjelper ikke. Mer papir hjelper ikke disse menneskene. Det er faktisk det å jobbe med nye strukturer som gjør at de kan hjelpes i hjemlandene sine – jobbe mot kriminelle strukturer. Det å ha åpenhet knyttet til lønnsdannelse er faktisk mye viktigere enn disse byråkratiene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Både Venstre og Senterpartiet har historisk fått dratt Høyre på plass når det gjelder de viktige, sosiale grepene. Det jeg syns er rart, er at Senterpartiet kan dra fram at det er skattelette som er det store problemet. Det ligger mye skattelette i Venstres program. Vi tar et stort grep når det gjelder skattelette på arbeid, og økte miljøavgifter. Grunnen til det er at vi ønsker å legge til rette for norsk næringsliv. Vi ønsker å hjelpe alle disse småbedriftene på bygda som jeg trodde at Senterpartiet var opptatt av. Senterpartiet har tradisjonelt vært sammen med Venstre om grepene når det gjelder skatt, som skal gjøre at småbedriftene klarer seg, sånn at alle gründere med gode ideer skal få muligheten til å utvikle dem til arbeidsplasser. Det er veldig god distriktspolitikk i god gründerpolitikk. Så hvordan føles det for Senterpartiet å sitte i en regjering der det er ingen forståelse for dette, der formuesskatt bare handler om de rike – ikke om arbeidsplasser – der man ser at skattepolitikken bare handler om å ta inn til fellesskapet, og ikke om hvordan skattepolitikken kan brukes til å skape verdier og arbeidsplasser, som er mye viktigere for fellesskapet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Vi har ikke bare bedriftsbeskatning. Vi øker bunnfradraget ganske mye, fordi vi ønsker å pålegge miljøavgifter i stedet, fordi vi ønsker et skifte fra den røde skatten som handler om misunnelse og som tar folk som jobber, til faktisk å pålegge avgifter på miljøfiendtlig atferd. Det tror vi har ført til bedrifter. Vi tror det har ført til et bedre samfunn. Vi tror det har påvirket folks handlinger, slik at vi har fått et bedre samfunn. Så hos oss ligger begge disse delene. Jeg tror nok ikke det er lett å bli enig med Fremskrittspartiet om skattepolitikk. Den er nok for langt i det blå til det. Men jeg tror at vi hadde kunnet ta en kaffekopp med Høyre og blitt enige – så får Høyre velge om de vil ta en kaffekopp, eller om de vil sveve i det blå.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-25:
Statsministeren var veldig opptatt av velferden i dag og arbeidsplassene i dag, og at ingen skal ha rett til å klage i dette landet. De tingene som jeg er mest stolt av, er det Venstre-folk har stått for her i salen. Det er de store grepene. Det har ofte skapt konflikter, men har vært en pekepinn framover, som Johannes Steens skolereform, som jeg tok opp i dag, eller Gunnar Knudsens reformer knyttet til arbeidslivet. De store pengene skal brukes på de store oppgavene, sa statsministeren, og han kunne ha lagt til: de store oppgavene i dag. Det regjeringa – den rikeste regjeringa i historien – her velger, er å prioritere oppgaver i dag, men ikke prioritere de store valgene for framtida. Det handler om kunnskap, det handler om forskning, det handler om studieplasser til dem som skal bygge arbeidsplasser i framtida, det handler om miljøsatsing – det nye ufødte næringslivet, alle de ideene som skal skape arbeidsplasser i framtida. Det legger ikke dette budsjettet til rette for. Så kanskje kan vi si at statsministeren egentlig er den sanne populist? Man bryr seg bare om folk i dag, ikke om framtida.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
I disse dager er det mange europeiske land som må kutte kraftig i sine budsjetter. Finanskrisen har for dem gått over til å bli en jobbkrise og en gjeldskrise. Andre europeiske land, som Sverige og Tyskland, er i ferd med å løfte seg ut av krisen. De har fått opp veksten i økonomien og gjenvunnet kontrollen over budsjettene, og de har maktet det uten store oljeinntekter. I Norge kan vi glede oss over at det går bra. Vi har kommet godt gjennom krisen og kan i motsetning til mange andre land bruke betydelig flere penger over statsbudsjettet neste år. Vi kan takke oljeinntektene og andre etterspurte råvarer, men ikke bare det: Norge har også gjort mye riktig politisk, og vi har mange dyktige bedrifter som ligger i verdenstoppen med sin teknologi og sin kompetanse. Samtidig mener jeg det er viktig at vi minner oss selv om at Norge også er avhengig av utviklingen i Europa. Dersom Europa opplever et nytt tilbakeslag, er det åpenbart at det vil kunne ramme et lite land med en åpen økonomi som er avhengig av å være konkurransedyktig på eksport. At Norge er et rikt land i dag, og at det er et godt land å bo i for de aller fleste, er ingen garanti for at Norge også vil være det i morgen. Det er våre prioriteringer, eller hva vi sår i dag, som vil avgjøre hva vi kan høste i morgen. Regjeringen har så langt vært heldig. Ja, vi kan lett slå fast at Norge har Europas heldigste regjering. Men det som bekymrer meg mest, er at det ser ut til at regjeringen lener seg tilbake og regner med at det også vil ordne seg til neste år. Regjeringen har lagt frem et budsjett for 2011 som er et utmerket utgangspunkt for å administrere Norge, men som er dårlig tilpasset de store utfordringene som Norge vil ha frem mot 2020. President, jeg bør vel kanskje få en taletid etter hvert?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Når jeg hører representanten Micaelsen, får jeg litt déjà vu-følelse fra den rollen jeg selv hadde før man fikk dannet den rød-grønne regjering i 2005. Da husker jeg at jeg utfordret Arbeiderpartiet om igjen og om igjen og om igjen på hvordan man skulle takle utgiftspartiet SV og utgiftspartiet Senterpartiet. Da svarte Jens Stoltenberg, som ble statsminister, at Arbeiderpartiet kunne man stole på i den økonomiske politikken. Mitt svar er det samme: Alle partier som har samarbeidet med Høyre opp gjennom historien, og alle partier som skal samarbeide med Høyre i fremtiden, vet at for Høyre er det helt avgjørende at det er ansvarlighet i den økonomiske politikken. Det er avgjørende for familiene, det er avgjørende for bedriftene. Det er viktig for Høyre, det har vi sagt før, og det kommer vi selvsagt til å gjenta. Alle partier som har ambisjoner om å samarbeide med oss, vet at det er der grensen går. Det klarte vi også å markere da vi satt i sentrum–Høyre-regjeringen fra 2001 til 2005.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Jeg tror også at representanten Breen forstår at eventuelle forhandlinger mellom Høyre og Fremskrittspartiet og andre borgerlige partier ikke skjer på disse to talerstolene. Jeg har klargjort igjen hvor Høyre står i den økonomiske politikken, og jeg tror ikke det er noen utenfor denne sal som er i tvil om det. Jeg tror Arbeiderpartiet får en betydelig utfordring hvis de har tenkt å overbevise velgerne om at Høyre på noe tidspunkt kommer til å føre en uansvarlig økonomisk politikk. Men, som sagt, jeg forhandlet selv statsbudsjett med Siv Jensen gjennom fire år. Vi kom frem til gode kompromisser for Norge. En politisk debatt handler ikke bare om hvor mye penger du bruker, det handler også om hvordan du bruker pengene. Det alle de fire borgerlige partiene er enige om, er at vi skal åpne for flere nye løsninger for å løse flere velferdsoppgaver, og at vi skal legge forholdene bedre til rette for verdiskaperne, for små og store bedrifter, for forskningen og for de frivillige organisasjonene. De økonomiske prioriteringene er også viktige. Det er ikke bare hvor mye penger du bruker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Budsjettforslaget til Høyre vil bidra til at vi kan bekjempe en del av de forskjellene som vi ser er økende i det norske samfunn. Det handler om at mange barn går ut av grunnskolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. Det handler om at altfor mange ungdommer faller ut av videregående skole, og det handler om at stadig flere, og særlig unge mennesker, faller helt eller delvis ut av arbeidsmarkedet. Det er den store utfordringen og det mulig nye klasseskillet i Norge. Ellers må jeg få lov å bekrefte det representanten Solhjell sier, at relativt små forskjeller er et resultat av politikk som er ført i tiår på tiår. Det er tiår da Høyre har sittet i regjering – ikke SV. Det er tiår da Høyre har sittet i regjering og vært med og båret frem sosiale reformer i Norge som har bidratt til at relativt små forskjeller er blitt en norsk verdi, en norsk verdi som vi mener det er viktig å ta vare på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Jeg tror at det representanten Solhjell egentlig er opptatt av, er skattepolitikk og ikke inntektspolitikk, og inntektspolitikken er det partene i arbeidslivet som har ansvar for. Høyre har hele tiden vært tydelig på at ledere og de som har mye, skal vise moderasjon. Det er avgjørende for at vi kan få til moderate inntektsoppgjør. Jeg tror altså at det representanten Solhjell er opptatt av, er Høyres skattepolitikk. Den snakker jeg veldig gjerne om, for det vi foreslår i vårt alternativ, er at de største skattelettelsene går til dem med lave og vanlige inntekter, ved at vi øker minstefradraget. Det er viktig for at det skal bli mer lønnsomt for flere å arbeide. Det er avdekket at for mange er det mer lønnsomt å gå på trygd enn å jobbe. Skal vi gjøre noe med det, må vi senke skatten for dem som har lavest inntekt. Den nåværende regjering har ikke gjort noe for å senke skatten på de laveste inntektene. Det gjør Høyre. Så reduserer vi formuesskatten for å trygge jobbene, hever minstefradraget, reduserer skatten for dem som eier bedrifter. Det vil bidra til at flere har en trygg jobb å gå til, og at vi kan bære velferden i årene som kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Det er riktig at Høyre reduserer noe på næringsoverføringene, samtidig som vi fremmer en rekke forslag som vil bidra til forbedringer for bl.a. landbruket. Det handler om våre skattereduksjoner, bl.a. ved at vi etablerer et eget investeringsfond som vil være gunstig for selvstendig næringsdrivende innenfor landbruket, ved at vi foreslår å fjerne priskontroll, prisregulering og delingsforbud, noe som vil bidra til riktigere verdier på eiendommene i landbruket. Dette er viktige grep i vår landbrukspolitikk. Så foreslår vi å endre tiden for når jordbruksoppgjøret skal inngås, at det skal følge selve kalenderåret, og at det inngås før jul. Ellers må jeg konstatere at de rød-grønne partiene åpenbart misliker at det skremmebildet man vil tegne av Høyre, ikke stemmer med virkeligheten. Det stemmer ikke med våre forslag, det stemmer ikke med vår politikk, og det er åpenbart den desperasjonen man nå ser på rød-grønn side.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Det mener jeg er et viktig standpunkt. Høyre er også enig i at vi skal ha en betydelig bistand. I vårt forslag ligger bistanden på omtrent 0,98 pst. Det er et høyt nivå, og det er et høyere nivå enn da vi satt i samme regjering. Så Høyre har bidratt til og støttet en opptrapping av bistanden også etter 2005. Det vi gjør i vårt alternative budsjett, er at vi konsentrerer bistanden. Norge har vært kritisert for at vi sprer bistanden på for mange land og for mange prosjekter. Vi fjerner den bilaterale bistanden til Latin-Amerika, og vi reduserer den bilaterale bistanden til Asia, med unntak av Afghanistan. Så øker vi bistanden til Afrika. Det er et viktig verdistandpunkt for Høyre at vi konsentrerer bistanden mer om de aller fattigste, om dem som trenger den aller mest. La meg helt til slutt benytte anledningen til å gratulere representanten Syversen med dagen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Finansministeren la stor vekt på ansvarlighet og viktigheten av å holde igjen i pengebruken i sitt innlegg, og på det punktet er finansministeren og Høyre på linje. En finansminister i Norge som snakker om å vise forsiktighet med pengebruken, kan allikevel bruke 60 mrd. kr mer til neste år enn det som brukes i år, slik at det er relativt romslig på utgiftssiden. Mitt spørsmål til finansministeren knytter seg til det faktum at man da kutter i bevilgningene til forskning. Jeg ville tro at en finansminister som er opptatt av å legge grunnlaget for fremtidige generasjoner, grunnlaget for fremtidig velferd, også var opptatt av at vi skulle bruke mer penger til såkorn, slik at vi har noe å høste av i fremtiden. Så mitt spørsmål er ganske enkelt: Hvordan kan finansministeren forsvare at det med så romslige rammer til neste år faktisk kuttes i forskningsbudsjettet?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Det er forskjellige måter å beregne handlingsrommet på. Men det er ikke noen tvil om at det skal brukes 60 mrd. kr mer neste år, og finansministeren bekrefter også med sin regnemåte at det er et betydelig handlingsrom, men man har prioritert annerledes. Forskerforbundet slår fast at det er forskningen som trekker svarteper til neste år. Vi har tidligere hørt fra den samme regjeringen at man skal ha et hvileskjær innenfor høyere utdanning, og man skal lete veldig godt i budsjettet for å kunne hevde at kunnskapen er vinneren i regjeringens budsjettforslag. Jeg har hatt store problemer med å se det, og jeg kan vanskelig se at finansministeren på noen måte har dokumentert det. Så mitt spørsmål knytter seg igjen til hvordan regjeringen har tenkt å skape en bærekraftig vekst i norsk økonomi, når man ikke klarer å bruke de gullårene vi nå er inne i, til å investere for fremtiden, og hvor man også har veksthemmende skatteskjerpelser, som gjør det vanskelig for dem som skal skape verdier.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-11-25:
Denne debatten har dreid seg om hvem som skal avløse den rød-grønne regjeringen i 2013. Det er en debatt som Høyre lever godt med. Men jeg registrerer at de rød-grønne partiene nå har bestemt seg for at det er Høyre og Fremskrittspartiet som skal overta regjeringsmakten i 2013. La meg da bare minne om hva Høyre har sagt gjennom fem år, og som vi kommer til å fortsette å si i de kommende tre år, nemlig at Høyre ønsker et samarbeid som baserer seg på alle de fire borgerlige partiene, og vi er glad for at de fire borgerlige partiene trekker i samme retning. Jeg må erkjenne at jeg i denne debatten har sittet ganske lamslått under deler av diskusjonen, for jeg tror det er lenge siden jeg har opplevd så mange usannheter i en debatt, så mange konstruerte skremmebilder, som det vi har hørt i denne diskusjonen. Det kan ikke være uttrykk for annet enn en dyp frustrasjon i de rød-grønne partiene over egen regjering, og en dyp desperasjon over at timeglasset er i ferd med å renne ut. Det samfunnet som de rød-grønne skryter av, og som de nå mener er truet, er et samfunn som Høyre har vært med på å bygge opp! Solhjell sa at det at vi har små forskjeller i det norske samfunnet, er et resultat av politikk gjennom tiår. Ja, det er tiår da Høyre også har sittet ved regjeringsmakten. Det er tiår da Høyre har vært med på å drive frem sosiale reformer og velferdsreformer, og jeg registrerer at når vi ikke sitter med regjeringsmakten, kommer Arbeiderpartiet til Høyre og spør om ikke vi kan være med på forlik om velferdsreformer. Og så kommer man i denne debatten og forsøker å fremstille det som om Høyre vil privatisere velferden. Det er ikke sant! Høyre foreslår ikke noen privatisering av helsevesenet. Tvert imot. Vi foreslår å bruke mer penger på helsevesenet for å få helsekøene ned. Høyre foreslår ikke privatisering av skolen. Vi foreslår å bruke én milliard mer på den offentlige skolen for å styrke elevenes muligheter. Høyre er ikke imot fagforeninger. Høyre er for et velorganisert arbeidsliv. Vi er for et inkluderende arbeidsliv. Vi er for å åpne dørene til arbeidsmarkedet for flere. Når Høyre reduserer skatter og avgifter med 10 mrd. kr, la meg da bare minne om at regjeringen bruker nye 60 mrd. kr over offentlige budsjetter neste år. 10 av de 60 mrd. kr bruker Høyre for å styrke bedrifter og arbeidsplasser. Det er sosialt. Det vil bidra til å styrke velferden. La meg også bare si til slutt at når Høyre ikke gir noen subsidiær stemme til forslag som tas opp senere, er ikke det nødvendigvis fordi Høyre er imot, men vi stemmer i dag bare for de forslagene vi selv er medforslagsstiller til.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Jeg synes det er interessant å bore litt mer i dette: Hva betyr reelt sett garantiene fra Sanner og Høyre om økonomisk politikk? Er det sånn å forstå at når Fremskrittspartiet lover betydelig mer i skatte- og avgiftsletter enn det Høyre gjør, må man avblåse Fremskrittspartiets valgløfter? Er det det Sanner mener med en garanti? Eller er det slik at når Sanner skal sette seg ned med en eventuell regnskapsplattform, må han gi etter, slik at Fremskrittspartiet får den innflytelsen Leirstein mener man skal ha? Så hva betyr reelt sett garantien? Er det sånn også i Sanners hode at mye av lovnadene fra Fremskrittspartiet da må avlyses?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Aller først: Jeg skjønner at Høyre sliter fælt med historieskrivingen. Hvis velgerne hadde vendt oss ryggen, hadde ikke representanten Gundersen vært i opposisjon i nye fire år. Men så til det jeg egentlig skulle spørre om. Det er på ett område særlig stor forskjell på Høyre og Fremskrittspartiet, og det er når det kommer til beregning av de såkalte dynamiske effektene av skattekutt. Her har Høyre lagt inn en dynamisk effekt på 300 mill. kr i sitt alternativ, mens Fremskrittspartiet har lagt inn hele 6,3 mrd. kr. Den eneste kilden jeg har funnet for Fremskrittspartiets beregninger, er en artikkel i bladet Samfunnsøkonomen nr. 4 i år. Men den samme artikkelen gjør jo klart rede for at den gevinsten gjelder en helt spesifikk endring, og at andre typer endringer ikke vil ha samme dynamiske effekt. Hva er i det perspektivet bakgrunnen for at Høyre har lagt inn bare 300 mill. kr? Og hva tenker skattepolitisk talsmann i Høyre rundt at Fremskrittspartiet har klart å legge inn 6,3 mrd. kr?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Først kan jeg forsikre representanten Sanner om at vi er svært fornøyd med den sittende regjeringen. Jeg er også svært stolt av det prosjektet vi er en del av, og som vi nå har tre år på å fullføre, slik at Norge blir et enda bedre land å bo i. Men så har jeg og flere andre blitt angrepet fordi vi har gått inn i budsjettene til Høyre og Fremskrittspartiet og brukt noe tid på det. Sågar var det en som sa at jeg brukte hele mitt innlegg til å angripe Høyre og Fremskrittspartiet. Det er ikke riktig. Den første tredjedelen av innlegget mitt handlet tvert imot om en historisk beskrivelse av den nordiske modellen, hvor jeg faktisk ga ros til tre av de fire opposisjonspartiene for å ha vært med på reformer som er viktige. Den andre tredjedelen av innlegget mitt handlet om en skatteberegningsanalyse av de alternative budsjettene som Finansdepartementet har gjort, og den siste tredjedelen var min personlige analyse av hva det vil føre til for Norge i framtiden. Hadde jeg regnet som en del andre, hadde jeg sikkert hatt en tredjedel til å snakke om, men det hadde jeg altså ikke. Men det er pussig – jeg sluttet å telle kritikk fra spesielt Høyre, men også fra Fremskrittspartiet, i 15 innlegg, hvor man rett og slett var litt indignert over at vi brukte tid på deres alternative statsbudsjetter. Er det én dag i året hvor det er helt legitimt for posisjonen rett og slett å rette et kritisk søkelys mot opposisjonen, er det jo denne dagen, hvor vi faktisk får se hva alternativet er. Da må det også være legitimt å sette spørsmålstegn ved den politikken opposisjonen legger fram. Men det er tydelig at vi har truffet en nerve som har vært litt vond. Spesielt har jeg lagt merke til at verken Høyre eller Fremskrittspartiet har vært noe særlig glad i å snakke om det som åpenbart er den største satsingen i de to budsjettene, nemlig skattelettelse. Det er altså ti ganger større satsing på skattelettelse i Høyres budsjett enn det er på kunnskapssamfunnet, men det vil de ikke snakke om. Det er litt pussig. Og hvorfor ikke det? Jo, fordi det treffer ikke den nerven der ute, som man skulle ønske at det gjorde.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Relativt små forskjellar er ingen naturgitt verdi som kjem dalande ovanfrå, frå vår geografi, frå oljen eller noko anna. Det er eit politisk val som fleirtalet i det norske samfunnet har gjort gjennom tiår på tiår. Det byggjer på rettferdig fordeling, ei sterk offentleg velferd, full sysselsetjing og trygge arbeidsvilkår. Så har eg lese Høgres alternative budsjett. Der står det faktisk ingenting om rettferdig fordeling, ingenting om små sosiale forskjellar, ingenting om å kjempe mot ulikskap. Derimot går politikken i motsett retning. 60 000 kr i skattelette til ein som tener over 3 mill. kr, vil vere resultatet av politikken, nokre hundrelappar til den som tener lite, og har du eit par barn, er det ete opp i januar av auken i barnehageprisen som Høgre legg opp til. Kan representanten Sanner bekrefte at budsjettforslaget til Høgre vil føre til større inntektsforskjellar i Noreg?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Det er bra at Høgre støttar det arbeidet regjeringa gjer for meir læring og kunnskap i skulen, meir kompetanse, for å hindre fråfall i vidaregåande skule og andre område, for det vil òg bidra til mindre forskjellar i Noreg. Eg registrerer at det er nokre forskjellar Høgre vil kjempe mot, men tydelegvis ikkje inntektsforskjellar. Det vi har kunnskap om no, er at inntektsforskjellar – som er måten ein måler dette på internasjonalt – som aukar, har negative konsekvensar for folkehelse og fattigdom. Det skaper ein auke i sosiale problem og er dermed negativt for sentrale trekk ved det norske samfunnet. Kan eg berre få det avklart: Det er bra at Høgre vil kjempe mot andre forskjellar der dei er einige med regjeringa, men kan eg få bekrefta at Høgre ønskjer auka inntektsforskjellar i Noreg, som statsbudsjettforslaget til Høgre heilt klart legg opp til?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Lat meg først følgje opp spørsmålet om privatisering og spørje om privatisering av skulen, for i trontaledebatten bekrefta Høgre etter litt om og men at ja, dei vil setje i gang ei privatisering av skulen igjen viss dei vinn valet, og gjeninnføre den gamle friskulelova. Den har vi jo litt erfaring med, for vi fekk prøvd ho ut ei kort stund før dei raud-grøne vann. I ein del norske byar som Drammen og Tromsø førte det til at ei rekkje skular fekk innvilga søknaden sin om å drive med opp mot 25 pst. av den samla elevmassen i dei fylka dette gjeld. Resultatet ville ha vorte at dersom dei hadde fått til å skaffe elevar, ville dei ha tappa mange av distriktsskulane i dei same fylka. Så veit vi frå land som har ein stor del av elevane i private skular, at det er ei av dei viktigaste forklaringane på store forskjellar, og at det er med på å halde oppe store klasseforskjellar. Mitt doble spørsmål er: Korleis vil det gå med Distrikts-Noreg med privatisering av skulen, og korleis vil det bidra til mindre forskjellar, som Erna Solberg den siste veka har vorte oppteken av?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Kanskje representanten Solberg siktar til dei 15 John Bauer-skulane som aldri fekk prøve seg. Eg skal likevel spørje om noko anna. For nokre år sidan skreiv representanten Røe Isaksen ein minneverdig artikkel i Samtiden kalt «When Harry met Preben». Eg vil gjerne sitere litt frå han: «Jeg er fristet til å si at Høyre og FrP alene vil bringe ut det verste i hverandre. Et slikt alternativ risikerer å bli uliberalt i innvandringspolitikken, ved å stramme kraftig inn på antallet mennesker som får komme til verdens rikeste land. I forhold til personvern og rettigheter vil batong-fløyen i Høyre hente styrke fra FrPs jag for flere fullmakter til politiet. I miljøpolitikken vil industrien alltid vinne på bekostning av miljøet. I internasjonal politikk vil veien gå mot mer handel, men ikke mot økning av fornuftig bistand som virkelig hjelper verdens fattigste. Alternativet vil bli for statsvennlig på bekostning av det lokale selvstyret, og for teknokratisk i spørsmål om etikk og bioteknologi. For å nevne noe.» Det kunne vere interessant å be om representanten Solbergs kommentar, ganske enkelt.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Eg er litt usikker på om eg hang med i alle svingane, og kva spørsmålet var. For å ta det litt i tur og orden: Ja, eg meiner at over tid vil store skattekutt nødvendigvis bety kutt i velferdsstaten sine ordningar, anten det er gjennom frivillig sektor som det offentlege betalar, eller det er gjennom offentlege velferdsordningar. Det er slik vi finansierer dei velferdsordningane. Så er mi oppfatning, og eg trur eigentleg finansministeren er heilt einig i det, at vi òg har ein veldig viktig delsektor i tillegg til velferdsstaten i Noreg som gjer eit uvurderleg arbeid. Eg er ganske sikker på at han òg vil vere einig i, kanskje i motsetning til representanten Tybring-Gjedde, at det at vi har ein stor og godt utbygd velferdsstat som basis i det norske samfunnet, er den viktigaste grunnen til at vi kan ha små forskjellar, og at relativt mange menneske kan klare seg godt i Noreg, og eit svært godt utgangspunkt for å bevare dei viktigaste trekka i det norske samfunnet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Nei, representanten gjer ikkje det. Måten å forstå meg på er følgjande: Dersom vi kuttar i skattane, slik at vi har mindre å bruke på velferd, anten det er gjennom at Kirkens Bymisjon driv ein sjukeheim gjennom offentlege løyvingar, eller at det er kommunen som driv han gjennom offentlege løyvingar, får vi ein svekt velferdsstat – slik vil det gå. Derimot er det mange menneske i Noreg som vil få og har fått skattekutt med regjeringa sin politikk – dei som tener minst, eller som har minst formuar. Svært mange menneske i Noreg slepp no å betale formuesskatt eller har fått mindre formuesskatt. Grunnen til det er at vi har gjennomført ei omfordeling der dei med dei største formuane betalar langt meir. Så vi bør ha skattelette for dei med låge inntekter og formuar i Noreg, det må betalast av dei som har mest. Men vi må halde ved lag og auke dei samla inntektene til staten framover for å sikre velferdsstaten.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Først og fremst har det vorte gjennomført ei rekkje svært viktige fattigdoms- og omfordelingstiltak. Nokre har begynt å verke, andre har enno ikkje fått full effekt, men får det i åra som kjem. Lat meg berre ta dei som eg oppfattar som dei fire viktigaste først: Kvalifiseringsprogrammet, som no har vorte rulla utover heile landet, som gjer at mange menneske kjem tilbake i jobb som før ikkje gjorde det. Vi ser at det mange stader er ein suksess. Sosialhjelpssatsane har vorte auka to gonger, det er første gongen sidan vi fekk norm om sosialhjelp at dei har vorte auka. Vi har innført ei ny bustøtteordning, som nok ikkje fullt ut har begynt å verke enno, for ho kom først for fullt i fjor. Og vi har hatt ei opptrapping av minstepensjonen som gjer at det er eit heilt anna nivå på minstepensjonane no. Alt dette er med på å redusere fattigdom i Noreg. Men dei tala vi no ser, viser at vi må gjere endå mykje meir i åra som kjem. Eg føler meg rimeleg overbevist om at eit parti som i heile si historie har kjempa mot sosiale forskjellar og fattigdom, kjem til å gjere det langt betre enn eit parti som for ei veke sidan fant på at sosiale forskjellar var viktige, og som i heile si historie har representert dei som er dei rikaste og mektigaste i samfunnet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Eg har vorte kontakta av fleire som meiner ulike ting i den debatten, etterpå, og frå fleire parti. Så har eg skrive eit innlegg og gitt eit intervju i etterkant der eg har skrive kva eg meiner, kva SV meiner, og kva regjeringa meiner i det spørsmålet. Vi fører ein balansert rovdyrpolitikk, som byggjer på rovdyrforliket, der poenget er å ta vare på to omsyn. Det eine er at vi skal ha levedyktige bestandar av dei store rovdyra i Noreg i framtida. Samtidig skal det vere levedyktige forhold for dei som driv i sauenæringa og i andre næringar som baserer seg på beite. Det kan vere krevjande i mange situasjonar, og det er òg det som er grunnen til at vi no skal ha ein gjennomgang av rovdyrpolitikken på nytt, der vi ser på bestandsmåla og vurderer korleis ein balansert rovdyrpolitikk best kan vidareførast.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Først må eg seie at det er ikkje det statsråd Lysbakken har sagt. Men så vil eg seie at eg er einig med Kristeleg Folkeparti i at det å heve sosialhjelpa, som vi gjorde i to rundar i den førre perioden, men òg å få til ei normering med ei sterkare statleg styring er viktig og nødvendig i åra som kjem. Vi har fått sosialhjelpa opp. Så må vi, i samband med fordelingsmeldinga og andre saker framover, sjå på korleis vi skal gå vidare for å sikre ei god og verdig sosialhjelp for alle. Eg trur vi lett kan verte einige om at det er eit viktig tiltak, men det aleine vil ikkje utrydde fattigdommen fullt ut. Derfor legg eg vekt på breidda av tiltak. Eg kunne òg ha lagt vekt på dei mange tinga som vil førebyggje fattigdom i neste generasjon: barnehagereforma, det at vi no tek tak i SFO-ordninga og innfører ein gratis time med leksehjelp der, og ei rekkje andre tiltak som gjer at det vert skapt arenaer der ungar kan delta, at prisen går ned, sånn at flest mogleg blir inkluderte. Det legg eit betre grunnlag for mindre forskjellar i neste generasjon.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-25:
Det er veldig bra at Venstre har kikka på eit SV-forslag som vi har lagt inn i Stortinget i mange år og jobba hardt med, vorte einige med oss og no legg det inn. Det betyr at fleire slåst for å heve sosialhjelpssatsane og gi ein verdig økonomi til folk. For det er riktig som representanten Skei Grande seier, det er ikkje sånn at folk vert meir motiverte til å kome vidare i livet ved å ha det trongt økonomisk. Dei blir det ved å ha det trygt økonomisk. Så var jo ikkje akkurat valresultatet sånn for verken Venstre eller SV sin del – kan vi verte einige om – at det gav massiv støtte til det vi hadde fremma i valkampen. Og det er det som er utfordringa her: få fleire – anten dei er på venstresida eller høgresida i politikken – til å verte einige om at det òg er nødvendig med høgare sosialhjelpssatsar. Eg vil òg seie at det er eit breitt spekter av tiltak som er nødvendig for å utrydde fattigdomsproblemet i Noreg. Det er førebyggjande tiltak for å redusere forskjellane – dei ulike tiltaka eg nemnde i mitt første svar. Eg vil leggje til ein veldig viktig ting no: barnevernet. Ekstremt mange av dei som har kome i kontakt med barnevernet, vert fattige seinare, og mange kunne ha vore hjelpte dersom vi hadde hatt eit betre barnevern, som tok tak i ungane tidlegare.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Det var mye gjenkjennelig Høyre-politikk i representanten Sanners innlegg, og det var også en liten snei innom bistandspolitikken. Jeg kan vel si det sånn at det er visse ting som klinger bedre i våre ører i Høyres alternative budsjett enn et kutt på over 1 mrd. kr i bistandsbudsjettet. Den britiske regjeringen, som vel har enda større utfordringer enn mange andre regjeringer, har kommet med en betydelig kuttliste på de aller, aller fleste sektorer. Det er vel to sektorer som unngår kutt. Det er helse, og det er bistand. For meg er det et veldig sterkt verdisignal fra den britiske regjeringen og den konservative statsminister David Cameron. Hvordan tolker Sanner det verdistandpunktet som den britiske regjeringen har tatt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Representanten Thorkildsen har et stort engasjement for omlegging av skatter og avgifter i en grønnere retning. I statsbudsjettet foreslår regjeringen å opprettholde en halv såkalt veibruksavgift på biodiesel. Bioetanol ilegges full avgift ved lavinnblanding, men ingen avgift ved høyinnblanding. Biogass og andre alternative drivstoff får generelt avgiftsfritak. Regjeringens begrunnelse for veibruksavgiften er at bilistene skal betale for de kostnader de påfører fellesskapet gjennom slitasje på veier og gjennom ulykker. Men det er ingen konsistent avgiftspolitikk på dette området, og en direkte konsekvens av regjeringens vingling er at produsenter har måttet legge ned driften, og at satsing settes i revers. Mitt spørsmål er: Er representanten enig i at regjeringen har noe å gå på når det gjelder grønn og konsistent skatteomlegging?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg har merket meg at regjeringspartienes talspersoner har hatt stor glede av dagens VG. Det har vel vært oppe i sju–åtte replikker hittil, så VG er sikkert fornøyd med å bli sitert så mye som de har blitt i dagens finansdebatt. Når det gjelder plasseringen i det politiske landskapet, kan jeg berolige, trygge eller advare – etter som man ser det – representanten Kristoffersen med å si at vi står trygt plantet i sentrum. Faktisk har jeg ikke noe behov for å relatere alle andre partiers budsjetter til vårt budsjett. Vi står klart på vårt alternativ. Så registrerer vi at det er likheter og ulikheter ved regjeringens forslag og forslagene som de øvrige opposisjonspartiene har fremmet. Det er vel sånn som det pleier å være, sånn som det var under regjeringen Bondevik II, og sånn som det er under denne regjeringen, at man fremmer sine respektive forslag. Vi er et sentrumsparti og har tenkt å forbli det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg vet jo ikke helt om det i folks bevissthet er fylkeskommunen som er det første man tenker på når man beveger seg mot hva som er viktig i samfunnet. Jeg er mest opptatt av at de oppgavene som fylkeskommunen skal ivareta, blir ivaretatt på en god måte. Vi er for et regionalt ledd i vår styring av dette landet, det tror jeg representanten Opheim er fullt og helt på det rene med. Når det gjelder distriktspolitikk, må jeg også si at vi må nesten returnere litt. Representanten Thürmer tok opp i et innlegg her hvordan det står til med de ambisiøse målsettingene som regjeringspartiene har, og hvor lite resultat man faktisk kan vise til når det kommer til stykket. For meg er det viktigere å vise til resultater enn til hvilken overskrift en setter på den enkelte enhet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Hvis jeg først får ta noen ord om Norfund, f.eks., som et ledd i regjeringens politikk for kanskje å bidra til utvikling i mange land som virkelig trenger utvikling, kan representanten Thorkildsen der se litt på hvilke muligheter regjeringen ser for å sørge for at dette instrumentet faktisk ikke investerer fra skatteparadiser. Så har jeg gitt den hilsenen tilbake. Når det gjelder kvinners reproduktive rettigheter, regner jeg faktisk med at representanten Thorkildsen og et enstemmig storting respekterer hvert enkelt lands rett til å bestemme sin egen lovgivning når det gjelder rettsvern for det ufødte liv. Så betyr ikke det at man ikke f.eks. skal se på prosjekter som bidrar til at man kan få gode forhold rundt mødrehelse – det er vi helt for – men vi akter ikke å komme fra Norge og fortelle andre land hvordan de skal forholde seg til abortlovgivning.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jo, det har vi. Representanten Pollestad nevner de 30 milliardene; det skyldes i all hovedsak at vi ikke innlemmer barnehagetilskuddet. Og hvorfor gjør vi ikke det? Det er det flere årsaker til. Blant annet er det fordi vi fortsatt ikke har likeverdig behandling av private og offentlige barnehager. Før det er helt på plass, synes vi ikke det er noen god idé å innlemme barnehagetilskuddet, for det kommer til å gå ut over særlig de private barnehagene og de mindre barnehagene, som vi absolutt trenger. Men hvis regjeringen kunne presentert et opplegg som sikret det, kunne situasjonen vært noe annerledes. Og ett poeng til: Da regjeringen presenterte sine kriterier for fordelingen av barnehagetilskuddet, hva så vi da? Jo, de kommunene som har en stor grad av arbeidere og folk med lav utdanning i sine kommuner, blir straffet av den rød-grønne regjeringen gjennom et lavere barnehagetilskudd enn andre kommuner. Det tror jeg at også mange i den rød-grønne leiren lurer på hvordan man kan forsvare.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Når jeg nå hørte hvem som er ordfører i Pollestads kommune, er jeg helt enig, han er heldig! Jeg er klar over at han ikke tar gjenvalg. Men han får nyte de siste månedene, i alle fall! Så igjen til barnehagetilskuddet og til samlivskurs: Hvis barnehagetilskuddet og kriteriene for fordelingen av det til kommunene hadde vært rettferdig, hadde også vi sagt at da er vi absolutt villig til å se på en overføring via rammen. Når det gjelder samlivskurs, ser vi det slik at overføringen i realiteten medfører en rasering. Dette er så små tilskudd at den enkelte kommune svært ofte ikke vil komme med tilbudet, fordi det rett og slett ikke er tilpasset en kommunestørrelse som vi har. Derfor synes vi at det er ett av områdene hvor det er helt rimelig at vi har sentrale tilskudd, også fordi svært mange som benytter seg av disse tilskuddene, er frivillige organisasjoner, og de drives ikke i regi av kommunen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg synes det var befriende å høre en finansminister som ikke bare går inn i det enkelte tallbudsjett og avvik på det ene og det andre, men som så litt fremover. Mye av det finansministeren sier, er at vi må sørge for å ha en solid såle for velferdssamfunnet fremover. De siste dagene har det vært betydelig fokus på uførepensjonene, og jeg har lyst til å høre hvordan finansministeren ser på den fremtidige uførepensjon i relasjon til at vi skal ha et bærekraftig velferdssamfunn. Hva vil regjeringen vektlegge?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
I store deler av denne debatten må jo de som har lyttet, ha trodd at vi egentlig diskuterte regjeringsalternativer foran et valg som skal skje om tre år, og ikke budsjettet for 2011. Det kunne vel kanskje ha vært av en viss interesse for f.eks. dem som står i kø for å komme på et behandlingssted for sine russkader, eller som står i kø for å få en operasjon, eller som står i kø for å få plass på sykehjem, om representantene her i salen hadde brukt mesteparten, i hvert fall, av tiden på de utfordringene vi tross alt har i dette landet – selv om vi fra Kristelig Folkeparti skal være de første til å si at Norge er et meget godt land å bo i. Men vi er ikke uten utfordringer. Representanten Kolberg sa – og jeg skal prøve å sitere riktig – at dynamikken under denne regjeringen er «helt formidabel». Ja, det er en interessant tese. Jeg vil anbefale representanten Kolberg å se på de siste årsmøtetalene fra sentralbanksjefen, der han ikke minst påpeker at vi inntil for noen få år siden kompenserte vårt høye kostnadsnivå med en produktivitetsvekst. Det har bortfalt de to–tre siste årene. Vår konkurranseevne i forhold til utlandet går den gale veien. Jeg synes at det forplikter også de rød-grønne til å si noe om hva man vil gjøre for å kompensere for det tapet vi faktisk har overfor mange av de land som vi konkurrerer med, og som ikke minst konkurranseutsatt industri skal kjempe mot. Så til dette med privatisering: At bestemor skulle ut på anbud, var jo en slager fra de rød-grønne før siste valg. Det jeg ikke har fått noe svar på i denne debatten, er hvorfor det er greit at psykiatriske pasienter skal ut på anbud, hvorfor det er greit at de rusavhengige skal ut på anbud, hvorfor det er greit at barnevernsbarn skal ut på anbud, og hvorfor det er greit at den rød-grønne regjeringen nedlegger en masse ideelle organisasjoner som er uten profitt. Det skulle jeg gjerne ha fått svar på i løpet av denne debatten, men det har vi ikke fått.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Næringslivet i Norge skriker etter bedre rammebetingelser. Et av de viktigste tiltakene for å bli konkurransedyktig i forhold til andre land er bedre avskrivningssatser – det er noe norsk næringsliv unisont ber om for å overleve. Ifølge nettsidene til SV sies det at ett av de tre beste tiltakene for småbedrifter er nettopp «bedre avskrivningsregler for å gjøre det lettere for næringslivet å modernisere sin produksjon». Senterpartiet, som er regjeringsparti, sier noe av det samme. Og som vi vet fra tidligere, er Fremskrittspartiet for det, Høyre er for det, jeg tror Kristelig Folkeparti er for det, Venstre er for det – det er altså flertall for det. Likevel er det ikke flertall når det voteres over her i Stortinget. Er representanten Thorkildsen enig i at det er et demokratisk problem og en kjempeutfordring for norsk næringsliv at det ikke skjer noe med dette?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
En annen ting jeg minner om, er at den rød-grønne regjeringen for noen år siden fredet Trillemarka, som er et område som ikke hadde blitt det det er i dag om det ikke hadde vært for private grunneiere som har tatt godt vare på det i alle år. I den forbindelse har det de siste to årene vært et eget tyttebærpoliti som har passet på dette, ifølge Drammens Tidende – det er noe Drammens Tidende skriver. Det er ikke Securitas-vakter, men en erfaren politietterforsker med bakgrunn fra Økokrim som har som eneste oppgave å passe på området. Faktisk er det tre stillinger som passer på området. I tillegg til en utdannet politimann er det en person fra Statens naturoppsyn og en person som er forvalter i Trillemarka. Samtidig vet vi at det er veldig mange stillinger som er ubesatt. Nå er denne stillingen ubesatt, den blir ledig. Stillingen blir utlyst igjen, mens alle andre stillinger i politiet ikke blir besatt fordi det ikke er nok penger. Kan representanten Thorkildsen fortelle meg hva slags alvorlige saker som blir etterforsket i denne skogen?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Jeg tenkte å fortsette å fokusere på pengemangelen i politiet og prioriteringene til regjeringen. Veldig mange stillinger i politiet står, som sagt, ubesatt. Bare i Nordre Buskerud politidistrikt, der Lundteigen er fra, står mellom 15 og 20 stillinger ubesatt fordi det ikke er penger nok til å utlyse stillingene. Samtidig hoper det seg da opp uløste, alvorlige, stygge og triste kriminalsaker. Tyttebærpolitimannen i Trillemarka, som jeg viste til tidligere i dag, har sagt opp sin stilling. I motsetning til alle andre stillinger som er ubesatt, og som ikke blir utlyst, blir denne stillingen utlyst igjen. Hadde Lundteigen hatt politiutdannelse, så kanskje det hadde vært noe for ham. Men det jeg lurer på, er om representanten Lundteigen fra Buskerud kan fortelle meg hva denne politimannens konkrete arbeidsoppgaver har vært. Hvor mange alvorlige og triste kriminalsaker i skogen blir etterforsket? Hvorfor mener regjeringen at en slik stilling skal være fredet? Og hvorfor kan ikke denne politimannen brukes på andre kjente, alvorlige kriminalsaker?
Arve Kambe (Høyre), 2010-11-25:
Det var ikke så lett å få øye på SVs politikk i Thorkildsens innlegg. Hun snakket stort sett om Høyre og Fremskrittspartiet. Så jeg har tenkt å ta henne på ordet på det. 2010 er året da SV sa unnskyld til de fattige, etter at andelen fattige i Norge har økt under deres regjeringsperiode. 2010 og 2011 er også de årene da antall uføre under 24 år stiger ganske kraftig. Høyre har i sitt alternative statsbudsjett foreslått en tilretteleggingsgaranti for funksjonshemmede som vil inn i arbeidslivet. Problemet for veldig mange funksjonshemmede når de kommer på jobbintervju, er at arbeidsgiverne er skeptisk til hvordan dette skal gå. Høyre foreslår at de har et godkjenningssertifikat som forteller at det ikke er noe problem, staten betaler tilretteleggingskostnadene enten man er blind, har en rullestol, eller hva det måtte være. Hvorfor stemmer SV og Inga Marte Thorkildsen mot en tilretteleggingsgaranti for funksjonshemmede?
Arve Kambe (Høyre), 2010-11-25:
Andre mennesker som er relativt ydmyke av å stå i rød-grønne køer, er de som faktisk har store rusproblemer. Under den rød-grønne regjeringen, siden 2006, er det nå 4 000 mennesker som kan slite hver dag, med sine familier, istedenfor å bli rusfri. Regjeringen har ikke klart å gjøre noe med køen. Høyre har en rehabiliteringspakke som gjør noe både for å hjelpe de private avrusningsinstitusjonene og de private behandlingsinstitusjonene, men også for å sette kommunene bedre i stand til å kjøpe tjenester for å bidra til å gi folk en rusfri hverdag. Det er ganske oppsiktsvekkende med den tonen som Thorkildsen har når det gjelder rusomsorgen, når vi vil oppleve senere i dag at regjeringen og SV kommer til å stemme imot Høyres 100 mill. kr til rusomsorgen og 400 mill. kr til en bred pakke for økt satsing på rehabilitering.