André N. Skjelstad (Venstre), 2016-05-10:
Venstre vil berømme kommunene som i en ekstraordinær situasjon med økte asylankomster har vist et stort samfunnsansvar, samarbeidsvilje og bidratt til rask etablering av mottaksplasser. Til og med de minste kommunene, selv om det selvfølgelig er mer utfordrende når de er små og ikke nødvendigvis har så stor omstillingskraft, har klart dette på en utmerket måte. Venstre deler regjeringens ønske om at etablering av et nødvendig antall mottaksplasser for innkvartering av asylsøkere må kunne skje raskt og effektivt. Men kommunene har i dag et handlingsrom i gjeldende plan- og bygningslov som sikrer at prosesser går raskere, bl.a. gjennom adgangen til å delegere myndighet fra kommunestyret til et annet organ eller administrasjonen. Vi mener det er gode argumenter som taler for at det innføres bestemmelser som gir anledning til å fravike plan- og bygningslovens bestemmelser i krisesituasjoner, herunder å fravike grannelovens bestemmelser om nabovarsel, men Venstre mener at kommunene er bedre egnet til å gjennomføre raske prosesser, fordi de håndterer byggetillatelser og bruksendringer til vanlig. Kommunene har også betydelig kompetanse, detaljkunnskap og ressurser til å treffe riktige og fornuftige beslutninger. Derfor mener vi at beslutningsmyndigheten til å gi byggetillatelse og bruksendring fortsatt må ligge hos kommunene. Vi mener også det er problematisk at regjeringens forslag til lovendringer ikke har vært på alminnelig høring, fordi lovendringene vil innebære at ansvar og myndighet til å fatte beslutninger i viktige saker overføres fra kommunene til staten. Vi viser videre til at KS i brev til komiteen datert 4. januar 2016 ikke støtter forslaget om at myndigheten til å treffe vedtak om byggetillatelse og endringstillatelse legges til Kongen i statsråd med hjemmel til å delegere til departementet, og heller ikke støtter forslaget om å gi en generell fullmaktsbestemmelse for øvrige ekstraordinære situasjoner i fredstid. Under komiteens høring ga flere av bykommunene støtte til KS' prinsipielle argumentasjon. Venstre viser videre til at KS i sitt brev til komiteen 4. januar 2016 foreslår en alternativ lovbestemmelse der beslutningen om at det foreligger en nasjonal flyktningkrise, kan treffes av Kongen i statsråd eller av departementet. Den alternative lovbestemmelsen sier videre at beslutningsmyndighet til å gi byggetillatelse og bruksendring skal ligge til kommunene, men det innføres en tidsfrist, og departementet kan ved overprøving prøve alle sider av saken. Vi mener videre at regjeringen må komme tilbake til Stortinget med et forslag til lovendringer som ved en nasjonal flyktningkrise gir kommunene myndighet til å fravike plan- og bygningsloven og granneloven. Det settes en frist for kommunens beslutning, som treffes etter anmodning fra en annen kommunal eller statlig myndighet. Saken overføres til departementet hvis fristen ikke holdes, og departementet kan også ved overprøving prøve alle sider av saken. Beslutning om at det foreligger en nasjonal flyktningkrise, kan treffes av Kongen i statsråd eller av departementet. Venstre mener at forslaget om innføring av unntaksbestemmelser i plan- og bygningsloven som setter kommunal forvaltningsmyndighet til side, både prinsipielt og faglig sett er et så vesentlig tiltak at det burde vært utredet og sendt på høring på vanlig måte. Vi er enig i vurderingene fra KS og fra andre kommuner som har uttalt seg i forbindelse med komiteens høring i saken, om at det er behov for å gi bestemmelser om unntak fra ordinær saksbehandling når det foreligger en nasjonal flyktningkrise, men mener hjemmelen til å realitetsbehandle dispensasjoner må ligge til kommunene, som har oversikt og ansvar for kritisk infrastruktur lokalt. Forslaget om at unntaksbestemmelsen gjøres generell, slik at den kan benyttes også dersom det oppstår andre kriser eller ekstraordinære situasjoner av nasjonal karakter, støttes ikke. Venstre mener at innføring av en tidsbegrenset unntaksbestemmelse bør begrenses til å gjelde ekstraordinære tiltak ved en flyktningkrise og andre kriser. Innføring av en unntaksbestemmelse i plan- og bygningsloven som gjelder mer generelt, må utredes og sendes på høring på vanlig måte før forslaget fremmes for Stortinget.