Anniken Hauglie (Høyre), 2019-11-05:
Igjen vil jeg takke Stortinget for at jeg så raskt fikk anledning til å redegjøre om denne alvorlige saken. Mange har stilt kritiske, gode og høyst relevante spørsmål. Det forstår jeg godt, og jeg vil gjøre det jeg kan for å finne gode svar på de spørsmålene som er stilt. Dette er en alvorlig sak, med store konsekvenser for enkeltmennesker. De har blitt fratatt de rettighetene som EØS-avtalen har gitt dem. Min redegjørelse i dag har tatt utgangspunkt i det jeg nå har kjennskap til. Da departementet ble kjent med feil praksis i håndteringen av kortere opphold før jul i fjor, tok departementet tak i det. Direktoratet startet også å endre sin praksis. De problemstillingene som vi har sett denne høsten, som handler om lengre opphold, var problemstillinger som vi ikke var kjent med eller informert om i vinter. Det er naturlig at granskingen ser på det også. Stortingsmeldingen om trygdeeksport ble lagt fram i juni 2017. Trygderettens endrede praksis var ikke kjent for undertegnede før desember 2018. Når det gjelder de innstrammingene som er gjort, har vi vært klare på at det er forordningens rammer som setter skrankene der. Til spørsmålet om politiske signaler: De politiske signalene som er gitt til nå, er at man skal følge opp forordningen som gjelder på dette området. Jeg verken kan eller vil utelukke at arbeidet som nå pågår i både trygdeforvaltningen og rettssystemet, og den varslede granskingen vil føre til at det kommer flere fakta og noen nye spørsmål på bordet, også om de sakene som jeg har redegjort for her. Igjen vil jeg understreke at staten skal gjøre opp for seg overfor dem som er rammet. Det er fortsatt usikkerhet knyttet til hvor mange personer som er omfattet, men arbeidet er allerede i gang. De første er allerede kontaktet. Jeg har bedt direktoratet om en plan for håndtering av tidligere og pågående saker, en redegjørelse om hvordan etaten jobber med EØS-forordninger, og en vurdering av etatens kompetanse til å sikre at praksis er i tråd med regelverket. Riksadvokaten har en egen oppfølging overfor dem som er urettmessig straffet. Det er også Riksadvokaten som må beskrive og redegjøre for hvordan det vi nå har sett, er fulgt opp hos påtalemyndighetene. Regjeringen vil førstkommende fredag fremme et tilleggsnummer til statsbudsjettet, slik at både Nav og trygderetten blir styrket for å håndtere arbeidet. Regjeringen vil ta en rekke grep, både overfor dem som er rammet, og for å forhindre at noe lignende kan skje igjen. Regjeringen vil etablere ordninger med fri rettshjelp, både for dem som vil klage etter den nye behandlingen i Nav, og for personer som fremmer erstatningskrav. Regjeringen vil vurdere å opprette en særskilt erstatningsordning for dem som er rammet, for å sikre at de får en så enkel og rask behandling som mulig. Jeg vil vurdere om det skal etableres en særskilt kvalitetssikringsmekanisme, med formål å sikre at vi har en nødvendig oversikt over rettsutviklingen i EU- og EØS-området på trygdeområdet. Jeg vil vurdere om folketrygdloven bør tydeliggjøres og gjøres mer tilgjengelig. Vi må kunne ha tillit til at velferdsordningene våre blir praktisert riktig. På grunn av sakens alvor vil jeg be et eksternt utvalg – som jeg nevnte – granske saken for å avdekke hvordan en feiltolking kan ha oppstått og blitt videreført i så lang tid både i trygdeforvaltningen og i straffesakssporet. Jeg vil legge vekt på at den eksterne gjennomgangen også skal gi grunnlag for læring. Jeg vil understreke at omfanget av denne feilen nesten ikke er til å tro. Det tok lang tid før feilen ble avdekket. Flere spørsmål burde ha vært reist tidligere flere steder. Nå skal alt fram i lyset, og urett skal rettes opp.