Bent Høie (Høyre), 2016-02-04:
I dag diskuterer vi legemiddelmeldingen. Denne meldingen handler om hvordan legemiddelpolitikken kan bidra til bedre folkehelse. Legemidler brukes i alle deler av helsetjenesten, og legemiddelpolitikken retter seg derfor mot både den kommunale helse- og omsorgstjenesten og spesialisthelsetjenesten. Innledningsvis vil jeg takke saksordføreren og komiteen for arbeidet med meldingen og for en innstilling som viser at det er bred tilslutning til den legemiddelpolitikken som regjeringen har lagt fram. Alle aktører på legemiddelområdet har vært involvert i arbeidet med stortingsmeldingen. Vi har fått tydelige tilbakemeldinger om hva som er de største utfordringene: Vi har manglende oversikt over pasienters legemiddelbruk, lite brukervennlig legemiddelinformasjon og manglende etterlevelse av behandling. Vi trenger økt samspill på tvers av sektorer og nivåer for å nå målet om flere og bedre kliniske studier. Dette utfordringsbildet er det bred enighet om. Legemiddelmeldingen er en av flere meldinger fra regjeringen det siste året, og alle meldingene må ses i sammenheng. Det er folkehelsemeldingen, den årlige kvalitetsmeldingen, primærhelsemeldingen, Nasjonal helse- og sykehusplan, Opptrappingsplanen for rusfeltet, den kommende prioriteringsmeldingen og regjeringens handlingsplan for HelseOmsorg2l. Regjeringens visjon for legemiddelpolitikken er at den skal bidra til bedre folkehelse. Legemidler er med på å bedre helsen og øke livskvaliteten for mange pasienter. Legemidler er viktig i både forebygging og behandling av sykdom. Vi foreslår en oppdatering av de legemiddelpolitiske målsettingene. Endringene som foreslås i meldingen, tar utgangspunkt i fire viktige legemiddelpolitiske mål. Disse er: å sikre god kvalitet ved behandling med legemidler å ha lavest mulig pris på legemidler å ha likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler å legge til rette for forskning og innovasjon Ved all bruk av legemidler skal pasientsikkerheten ivaretas, og pasienter skal ikke bli unødvendig skadet. Det skal være god kvalitet i alle ledd – fra utvikling og produksjon til utlevering og bruk. Fordi vi mangler oversikt over pasienters legemiddelbruk, foreslår vi å utrede en felles legemiddelliste. Felles legemiddelliste skal ivareta behovet for å ha oversikt over legemidler i bruk, men vil også være sentral med tanke på videreutvikling av dagens reseptregister. Dette skal ses i sammenheng med det langsiktige arbeidet med å realisere visjonen «én innbygger – én journal». Eldre på sykehjem får ofte for mange legemidler og uheldige kombinasjoner av legemidler. Feilmedisinering kan føre til uheldige bivirkninger, at sykdommen blir forverret, at behandlingen ikke fungerer som den skal, og i verste fall at personen dør. Vi foreslår derfor å pålegge alle kommuner å sørge for en systematisk gjennomgang av legemidler for alle eldre på sykehjemmene. Dette er kunnskap som vi har hatt over lang tid. Konsekvensene har vi visst om i lang tid, men det er likevel for stor forskjell mellom kommunene med hensyn til å ta i bruk dette virkemidlet. Derfor gjør vi noe som vi sjelden gjør: bruker en forskrift for å pålegge kommunene å gjøre dette. Det foreslås en rekke tiltak for å bedre informasjonen om legemidler til helsepersonell og pasienter. Dette vil bidra til å heve kvaliteten og pasientsikkerheten. Vi er opptatt av å ta alle gode krefter i bruk i dette arbeidet. Farmasøytene har helhetlig legemiddelkompetanse som pasientene kan dra nytte av, og denne yrkesgruppen bør derfor ha en rolle i pasientbehandlingen. Med økt oppmerksomhet på pasientsikkerhet er klinisk farmasi innført ved flere sykehus, og kommunene ansetter kommunefarmasøyter. Apotekene er et lavterskeltilbud for helsetjenester, som har gode forutsetninger for å informere pasientene om riktig legemiddelbruk. Dette er en lovpålagt og viktig oppgave for apotekene. Det er allerede bevilget 5 mill. kr til en prøveordning med standardiserte veiledningstjenester fra apotekfarmasøyter til pasienter med astma eller kols. Aktørene er nå godt i gang med å planlegge denne tjenesten. Alt dette er eksempler på virkemidler som kan gi bedre behandling ved at man forebygger feilbruk av legemidler, og gi bedre etterlevelse av behandlingen. Vi vil beholde målet om at legemidler skal ha lavest mulig pris – dette for å sikre lave utgifter for det offentlige så vel som lave utgifter for pasienten. Sentrale virkemidler for å nå dette målet er maksimalpris- og trinnprissystemet. Vi ser imidlertid at det kan være rom for forbedringer, og har derfor gitt Legemiddelverket i oppdrag å gjennomgå og vurdere trinnprisordningen og apotekenes avanse i løpet av 2016. Nye legemidler introduseres på markedet til uforholdsmessig høye priser. Det er behov for å styrke muligheten til å forhandle fram rabatter på legemidler som finansieres over folketrygden. Vi har nylig hatt på høring et forslag til endringer i lovverket for å legge til rette for den type prisrabatter. Likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler dreier seg om å sikre at legemidler er tilgjengelig på det norske markedet, og å sikre tilgang til legemidler uavhengig av betalingsevne. I dag er det mer enn 800 apotek i Norge – altså en svært god dekning. Det er også lagt til rette for etablering av nettapotek. Nettapotek i kombinasjon med løsning for elektroniske resepter vil gi befolkningen enda bedre tilgang til trygge og effektive legemidler. Heving av bagatellgrensen har vært et av regjeringens viktigste tiltak for å sikre likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler på blå resept, og 14 legemidler har fått refusjon på grunn av den økte bagatellgrensen. Det er viktig at vi har gode systemer for finansiering, gjennomføring av vaksinasjon og overvåking av vaksiner. Vi har foreslått å utrede et mer robust system for å vurdere innføring av nye vaksiner i offentlig regi. Videre foreslår vi å utrede behovet for et vaksinasjonsprogram for voksne, tilsvarende barnevaksinasjonsprogrammet. Regjeringen har som mål å styrke helseforskningen. Vi har foreslått at legemiddelpolitikken skal legge til rette for forskning og innovasjon. Vi vil gi flere pasienter tilgang til utprøvende behandling gjennom kliniske studier. Vi oppretter fra 2016 et felles program for klinisk behandlingsforskning i spesialisthelsetjenesten, og vi har opprettet en nettside på helsenorge.no som gir pasienter informasjon om hvilke kliniske studier det er mulig å delta i. Vi vil styrke forskningsinfrastrukturen og utprøvingsenhetene i sykehusene, slik at kliniske studier kan gjennomføres raskere. Det skal legges bedre til rette for tidlig-fase-studier og for samarbeid med industrien gjennom NorCRIN, som er et etablert nettverk for kliniske studier. Nasjonalt, nordisk og internasjonalt samarbeid om kliniske studier skal styrkes, og vi vil vurdere om deltakelse i kliniske studier skal bli en del av finansieringssystemet for forskning i helseregionene. Målet er å gi enda sterkere incentiver for å gjennomføre kliniske studier. Meldingen om legemiddelpolitikken viser retning for en helhetlig utvikling, som jeg håper – og ser – at Stortinget vil slutte seg til. Et representantforslag om tiltak mot overforbruk og feilbruk av reseptfrie legemidler er også til debatt i dag. Ordningen med salg av legemidler utenom apotek, LUA-ordningen, ble innført i 2003. Ordningen tillater at enkelte reseptfrie legemidler kan selges i f.eks. dagligvarebutikker. Reseptfrie legemidler brukes hovedsakelig ved moderate lidelser, som smerter og feber, av den ellers friske delen av befolkningen. LUA-ordningen gjør at disse brukerne slipper å oppsøke lege eller apotek for å kjøpe paracetamol eller ibuprofen. Salget av reseptfri paracetamol har vært stabilt. Salget av reseptbelagt paracetamol har økt på bekostning av andre mer sterktvirkende smertestillende preparater. Det er viktig å hindre overforbruk og feilbruk, spesielt blant barn og unge. Salg av LUA-legemidler har 18-års aldersgrense. Den primære kilden til smertestillende midler for 15–16-åringer er legemidler som er tilgjengelig i hjemmet. Feilbruk av smertestillende legemidler var en problemstilling også før LUA-ordningen. Et forbud mot salg av paracetamol utenom apotek vil måtte medføre at også andre smertestillende legemidler forbys. Et slikt inngripende tiltak i folks tilgjengelighet til smertestillende legemidler vil i stor grad oppheve formålet med LUA-ordningen. Reklame for reseptfrie legemidler når fram til norske seere via utenlandske TV-kanaler og via alle andre medieplattformer, inkludert nett-TV. Det forbudet som nå er opphevet, rammet kun de kanalene som sender fra Norge og er underlagt norsk lovverk. Det er innført strenge retningslinjer for utforming av slik reklame. De negative mereffektene av at slik reklame også blir lovlig for sendinger fra Norge, anslås å være svært begrenset.