John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
St.meld. nr. 31 har i grunnen en misvisende tittel. Undertittelen «Fra hus til hender» er nok mer treffende. Opprustingen av eldreomsorgen må fortsette, da det står meget tilbake før vi har en faglig god nok eldreomsorg, der den enkelte bruker ved behov får en individuell tilpasset omsorg og valgmuligheter. Dette understrekes da også og forsterkes av en enstemmig komite. Et økende antall eldre og en høyere levealder blant de eldre er tilsiktet utvikling som vi alle har ønsket og jobbet for, og må derfor ikke betegnes eller beskrives som et økonomisk problem for Kongeriket Norge. Dette skaper holdninger som rammer de svakeste av de eldre på en utilbørlig måte. Det økte antall eldre over 67 år er derimot en ressurs som samfunnet i liten grad utnytter, og det er for meg et tankekors at eldreomsorgen ikke betraktes som verdiskaping i samfunnet, men alltid får røde tall i samfunnsregnskapet. En samlet sosialkomite er enig med Regjeringen i at de fysiske måltall som ble lagt i innstillingen til St.meld. nr. 50 for 1996-97 i 1997, er oppnådd. Komiteen er også enig i fordelingen av de 12 000 nye årsverkene, og likeledes er komiteen fornøyd med at en i 2005 får en eneromsdekning på 95 pst. i våre sykehjem. Komiteen er også videre enig med Regjeringen i at det fremlegges en ny stortingsmelding våren 2003 som går på kvalitet, herunder organisering i lederutvikling, kompetanseheving, struktur både i den åpne omsorgen og i institusjonsomsorgen. En enstemmig komite ber også om at Regjeringen i den nye meldingen vurderer bemanningsnormer og rekrutteringstiltak. En enstemmig komite konkluderer også med at handlingsplanen fra 1998 har gitt som resultat en betydelig opprusting, modernisering og vekst i kapasiteten både på personalsiden og i antall boenheter, og at de store tilbudsforskjellene i kommunene er betydelig redusert. Før fristens utløp den 1. oktober 2001 var det fra kommunene innmeldt et tilleggsbehov for 9 300 enheter utover tidligere godkjente plasser på 33 400 enheter. I meldingen foreslår Regjeringen å øke antall enheter med 2 000, og da med en prioritering av de kommuner som har lavest sykehjemsdekning. Etter forhandlinger mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet økes antall nye sykehjemsplasser med 3 000 utover de 2 000 enheter som Regjeringen la inn i meldingen, og da med fordelingen 60 pst. sykehjemsplasser og 40 pst. omsorgsboliger. Det gir til sammen 4 200 nye sykehjemsplasser og 800 omsorgsboliger utover de 33 400 enhetene som tidligere er godkjent av Stortinget frem til 2005. Det er delte meninger i komiteen om denne behovsdekningen på 31,5 pst. for heldøgnspleie og omsorg i 2005 for personer over 80 år, som Regjeringen anfører i meldingen, en dekningsprosent for heldøgns pleie og omsorg hvor det settes likhetstegn mellom aldershjem og omsorgsboliger og sykehjem. En samlet komite mener at det vil være et økende behov for flere årsverk i eldreomsorgen frem til 2005. Da min taletid er knapt tilmålt, vil jeg i mitt resterende innlegg kommentere meldingen og innstillingen fra Fremskrittspartiets ståsted. At måltallene er oppfylt, betyr ikke at vi har fått en behovsdekning på 25 pst. for heldøgns omsorg og pleie for eldre over 80 år i 2001, slik det hevdes i Regjeringens melding. Fremskrittspartiet er dypt uenig i at det i meldingen settes likhetstegn når det gjelder heldøgns omsorg og pleie, mellom aldershjem, omsorgsboliger og sykehjem, og at man på denne finurlige måten regner seg frem til en behovsdekning i 2005 på over 31 pst. for heldøgns omsorg og pleie for eldre over 80 år. Vi er alle her i salen kjent med den kapasitetsmangel vi i dag har på sykehjemsplasser i svært mange kommuner, og hvilke konsekvenser og hvilke uverdige forhold som tidvis og altfor ofte avdekkes i media. Norske Kvinners Sanitetsforening skriver vedrørende St.meld. nr. 31 til de parlamentariske ledere i Stortinget at Norske Kvinners Sanitetsforening ikke kan se at den virkelighetsoppfatning som fremgår av stortingsmeldingen, er i samsvar med den virkeligheten våre eldste eldre og sykeste mennesker lever under. Det gjelder først og fremst sammenblandingen av sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det er vår oppfatning at de aller eldste med stort pleie- og omsorgsbehov i 24 timer i døgnet skal ha en lovfestet rett til sykehjemsplass. Meldingen bekrefter til fulle Fremskrittspartiets påpeking av at kommunene av rent økonomiske grunner i for stor grad har prioritert bygging av omsorgsboliger i stedet for bygging av sykehjemsplasser. Sykehjemsdekningen har faktisk gått ned i perioden 1998-2001. Hele 73 pst. av dem som i dag er plassert i omsorgsboliger, er eldre med kroniske sykdommer, aldersdemens og omfattende eller moderat funksjonssvikt. Når en da vet at disse omsorgsboligene i de fleste tilfeller kun betjenes sporadisk av hjemmetjenestene, må enhver forstå at pleie- og omsorgssituasjonen og trygghetstilstanden for mange av de omsorgstrengende i omsorgsboligene ikke er forsvarlig. Det er derfor skuffende at selv sosialministeren som fagperson ikke synes å forstå hvilke problemer dette medfører for sterkt pleietrengende i mange omsorgsboliger. I særlig grad gjelder dette demente, og jeg vil i den sammenheng sitere fra medisinalmeldingen fra fylkeslegen i Nord-Trøndelag for 2001, som uttaler: «Vi ser at mange demente bor i omsorgsboliger, og dette finner vi sterkt problematisk. I de aller fleste tilfeller er omsorgsboliger helt uegnet for demente.» Fylkeslegen i Hedmark uttaler i sin helsemelding for 2001 følgende: «Fylkeslegen mener at hvis ikke omsorgen og fagligheten i omsorgsboligene blir styrket, er det ikke skjedd en styrking og kvalitetsheving av eldreomsorgen i planperioden.» Jeg er personlig helt på linje både med fylkeslegen i Hedmark og fylkeslegen i Nord-Trøndelag. Når vil sosialministeren og Stortingets flertall ta disse tilsynsrapportene på alvor? Det er for hele planperioden frem til 2005 kun forutsatt at det bygges ca. 5 000 nye sykehjemsplasser, inklusiv deler av de 2 000 boenhetene som Regjeringen legger inn i meldingen. For samme tidspunkt vil sykehjemsdekningen i de aller fleste kommunene ha gått ned til mellom 15 pst. og 18 pst., mens målsettingen i St.meld. nr. 50 for 1996-97 var 25 pst. dekning av heldøgns omsorg og pleie for folk over 80 år. De faktiske forhold mener Fremskrittspartiet er at det er flere sterkt pleietrengende som venter på sykehjemsplass i dag, enn det var i 1998, da opptrappingsplanen for eldreomsorgen ble igangsatt. Jeg er derfor svært glad for at Fremskrittspartiet har fremforhandlet en avtale med regjeringspartiene om en økning på 4 200 sykehjemsplasser, slik at vi i 2005 får en økning på 9 200 nye sykehjemsplasser istedenfor 5 000. Jeg er imidlertid skuffet over at det ikke lyktes Fremskrittspartiet å få flertall for å øke investeringstilskuddet til kommunene med 300 000 kr pr. enhet for bygging av sykehjem. Stortinget behandler også i dag et Dokument nr. 8-forslag fra Fremskrittspartiet som foreslår at Helsedirektoratet skal utarbeide normerte bemanningsplaner for våre offentlige sykehjem. Alle de rapporter som er laget de ti siste årene, helt frem til tilsynsrapporten fra Statens helsetilsyn i 2001, konkluderer med at de vesentligste manglene i sykehjemmene og de feil man finner der, er begrunnet i for lav bemanning for å utføre en god eldreomsorg. I utviklingen fremover, med et økende antall eldre over 80 år og behandlingsmuligheter for eldre i høy alder, vil sykehjemmene mer og mer ta form av å bli helseinstitusjoner, hvor krav til faglighet øker sterkt både når det gjelder legetjeneste og faglig pleietjeneste. Pasientrettighetsloven vil også måtte bli gjort gjeldende for våre sykehjem. Så langt jeg har oversikt over, har pleiefaktoren i våre offentlige sykehjem ikke økt i takt med pleietyngden, verken når det gjelder legetjeneste eller pleietjeneste. Et lite unntak i så måte er bemanningen ved skjermede avsnitt for senil demente, hvor det har vært en betydelig bedring. Det er her verdt å merke seg at både Den norske lægeforening, Norsk Sykepleierforbund og Norsk Helse- og Sosialforbund sterkt har anbefalt forslaget i Dokument nr. 8:114 om at Helsedirektoratet skal fastsette bemanningsnormer for våre offentlige sykehjem. Det er derfor sterkt skuffende at det ikke blir mulig å få flertall for dette forslaget, selv ikke fra de partier som i innstillingen skriver varmt om at fagligheten i eldreomsorgen bør styrkes. I en interpellasjonsdebatt 22. mars i år uttalte komiteens nestleder, representanten Bjarne Håkon Hanssen, følgende: «Mange tar til orde for å innføre en minstestandard for bemanning i eldreomsorgen. Jeg mener også at dette kan være et hensiktsmessig forslag.» Jeg spør da: Mener ikke representanten Bjarne Håkon Hanssen dette i dag? Fremskrittspartiet har alltid ment og mener fortsatt at skal vi få en fullgod eldreomsorg og brukerstyrt valgfrihet for de eldre, må staten overta finansieringsansvaret fullt ut, og dette ser vi frem til å få gjennomført om ikke så altfor mange år. Til slutt tar jeg opp de forslag som Fremskrittspartiet har i innstillingen.