Trond Helleland (Høyre), 2012-05-21:
Høyre fremmet dette forslaget på bakgrunn av den grufulle terroren vi opplevde i Oslo og på Utøya 22. juli. Det er naivt å tro at beredskap og sikkerhet bare handler om barrierer, gitter, stengte gater og bombefilm på vinduer. Det vil alltid finnes en gate i våre byer som ikke er sperret. Det vil alltid finnes ruter som kan knuses, og det vil, forhåpentligvis, alltid finnes ungdom som samles under åpen himmel for å diskutere hva slags framtid de ønsker seg. Derfor bør man også tørre å diskutere hvordan et slikt voldsomt hat som det en så 22. juli, kan oppstå hos enkelte mennesker, og hvorfor dette leder enkelte til å bruke vold for å nå sine politiske mål. Politisk uenighet om innvandrings- og integreringspolitikk og kritikk av religioner så vel som kulturer er både lov, legitimt og ønskelig i et liberalt samfunn. Diskusjonen må derfor også ta utgangspunkt i at det er hatefulle ytringer og ekstremisme som er skadelig for vårt samfunn, og som må motarbeides, og at alle former for politisk motivert vold og terror må bekjempes. Responstider kan forbedres, rutiner kan skjerpes og utstyr kan byttes ut. Enda viktigere blir det å jobbe for at mennesker kan leve fredelig sammen selv om man er ulike og uenige, og skape et samfunn fundert på likeverd, mangfold, frihet og muligheter for alle. Hvordan man kan begrense hat og ekstremisme, avsløre myter og bygge bro framfor å så splid mellom folkeslag og religioner, må være blant de aller viktigste spørsmål man fordomsfritt må stille seg i tiden som kommer. Den norske forskningen om terrorisme har i stor grad vært konsentrert om terror begått av ekstreme islamister. Slike miljøer er en trussel også i Norge, og en må unngå at ekstreme islamister får et fotfeste. Derfor er det åpenbart viktig å ha kunnskap også om disse miljøene. Samtidig synes det som om kunnskapen om terrorisme og vold med fremmedfiendtlig motiv har vært nedprioritert. Dette på tross av at den politisk motiverte volden i Norge de siste tiårene i all hovedsak har hatt ulike former for fremmedfiendtlige motiv. Jeg kan f.eks. nevne Hadelandsdrapene i februar 1981, de rasistiske overgrepene som endte med at Arve Beheim Karlsen druknet i Sogndalselva i 1999, og drapet på Benjamin Hermansen i 2001 som de klart mest alvorlige forut for angrepene 22. juli 2011. I tillegg har en sett en rekke alvorlige voldsepisoder, skudd mot asylmottak m.m. Bare i 2007 registrerte politiet 257 anmeldelser av hatkriminalitet. Nyere tall har vært vanskelig å få tak i. Saksordføreren, Håkon Haugli, har på en god måte redegjort for innstillingen og for hvordan de ulike forslagene følges opp. Det er positivt at komiteen er samlet i de fleste vurderingene av de ulike forslagene. Jeg vil gi honnør til saksordføreren, som har gjort en grundig jobb, og som virkelig har jobbet med de ulike forslagene, i samråd med – regner jeg med – departementet. Når det gjelder det som opprinnelig var forslagene nr. 8 og 10, og som nå er forslagene nr. 1 og nr. 2, ønsker Høyre å opprettholde disse – og fremmer dem. Forslag nr. 1 fremmer vi sammen med Kristelig Folkeparti. Vi mener at etatene som jobber med integrering og innvandring, må få et tydeligere mandat til å gjøre fakta og dokumentasjon om innvandring og integrering tilgjengelig for offentligheten. Det kan godt hende de har den muligheten i dag, men jeg synes de i hvert fall utnytter dette potensialet dårlig. Både IMDi, UDI og UNE kunne vært tydeligere i samfunnsdebatten og vært klarere på å komme med fakta om innvandringen i Norge. Vi vil også opprettholde det som opprinnelig var forslag nr. 10. Vi mener at regjeringen for tidlig har konkludert med at behovet for et dokumentasjonssenter ikke er til stede. Det er greit det som står i svaret fra statsråden, at dette skulle klareres innen april. Men rettssaken pågår nå. Vi vet at det er mye som er åpent ennå. 22. juli-kommisjonen er heller ikke i nærheten av å avgi sin innstilling. Jeg tror det er litt tidlig å konkludere med at dette er noe som en bare skal avfeie, og si at dette har ikke regjeringen vurdert. Vi vil gjerne gi regjeringen mulighet til fortsatt å vurdere etableringen av et senter som kan drive forskning og formidling, romme utstillinger og ta imot besøk fra skoleklasser – i tilknytning et 22. juli-monument. Jeg er glad for at vi kan ha denne debatten nå. Men i likhet med saksordføreren regner jeg med at mange av de problemstillingene som er reist, vil komme opp igjen på ulike måter, både i året som kommer, og i årene deretter. Til slutt vil jeg si at debatten om et flerkulturelt samfunn er interessant. Den hører naturligvis ikke hjemme her, men til representanten Ørsal Johansen: Jeg ville ha anbefalt ham å være med på en komitéreise vi hadde til Nordland, der vi fikk møte ordføreren i Herøy, som redegjorde for at i denne kommunen, med ca. 1 000 innbyggere, er det nå over 50 nasjonaliteter som er arbeidsinnvandrere. Det sier litt om hvordan det flerkulturelle samfunnet er i ferd med å bre seg over hele landet.