Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-25:
Det er to viktige saker som står på kartet i dag. Begge sakene gjeld SAS, der den norske staten eig 14,3 pst. av aksjane. Den svenske staten eig 14,3 pst. og den danske staten eig 21,4 pst. av aksjane. I St.meld. nr. 13 for 2006–2007, Et aktivt og langsiktig eierskap blir det peika på at dei nordiske landa har tradisjon for å opptre samordna i saker som gjeld SAS. Det er også ein av premissane for det arbeidet som Regjeringa har lagt til grunn for den saka som vi handterer i dag. Den internasjonale luftfarten har hatt store utfordringar som har ramma mange tradisjonelle flyselskap. Problema har også ramma SAS. Det har ført til behov for ny eigenkapital og refinansiering av lån. Som mange har vore inne på her i dag, gjennomførte SAS ei kapitalutviding på 6 milliardar kr i 2009. Den norske staten deltok og tok sin del av utvidinga med over 700 mill. kr. Kapitalutvidinga bygde på ein strategisk plan med fokus på kostnadsreduksjon og konsentrasjon om kjerneaktivitetane i selskapet. Men trafikken og inntektene til selskapet har utvikla seg vesentleg svakare enn det som låg til grunn for emisjonen i fjor. Hovudårsaka til den negative utviklinga er sterkare økonomisk nedgang enn det som var forventa. Selskapet har òg hatt store restruktureringskostnader i arbeidet med å kome fram til kjernestrategien Core SAS. Derfor har selskapet behov for ny eigenkapital. Eit av vilkåra for emisjonen er ei langsiktig refinansiering av obligasjonslån på 2 milliardar kr. For å få gunstige lånevilkår ønskjer styret i SAS å ta opp eit konvertibelt lån. Det må godkjennast av aksjonærane i generalforsamling, og Regjeringa foreslår å gi styret fullmakt til å ta opp eit konvertibelt lån under føresetnad av at dei andre nordiske landa gjer det same. Det er viktig for Regjeringa å sikre staten sine eigarinteresser på best mogeleg måte. Regjeringa har engasjert eit internasjonalt rådgivingsselskap til å vurdere forslaget om kapitalutviding i SAS. Rådgivarane meiner kapitalbehovet er realistisk. Dei meiner òg at staten sine investeringar vil gi marknadsmessig avkastning. Rådgivarane meiner at eit konvertibelt lån i avgrensa grad vil påverke konklusjonen om at det er marknadsmessig avkastning på den emisjonen vi no gjer. Med tanke på den diskusjonen vi akkurat hadde i replikkutvekslinga, er det nettopp det regjeringspartia legg til grunn, at vi skal opptre slik at vi får ei forretningsmessig avkastning, og at vi tek vare på det som vi allereie har investert i selskapet SAS. Vi må jobbe vidare med SAS, gå inn med den kapitalen som etter ei sakleg og forretningsmessig vurdering fører til at vi får avkastning på kapitalen. Det er stilt spørsmål om selskapet si evne til å gjennomføre den nye strategien og oppnå dei planlagde kostnadsreduksjonane. Den informasjonen vi har fått dei siste dagane, tyder på at selskapet er på god veg. Vi legg til grunn at Regjeringa vil følgje utviklinga svært nøye for på best måte å sikre verdiane i selskapet. Til sist vil eg berre seie at vi har òg merka oss at Regjeringa er oppteken av å vareta distriktspolitiske og samferdselspolitiske omsyn dersom situasjonen endrar seg. Det er positivt at Regjeringa i så fall vil involvere Stortinget i prosessen. Vi høyrer veldig ofte frå opposisjonen at dei beklagar seg over at Stortinget ikkje blir involvert i slike prosessar. Her har dei moglegheita, men det ønskjer dei ikkje å ha.