Vidar Helgesen (Høyre), 2013-12-09:
Når hundretusener av ukrainere i disse dager og timer demonstrerer i gatene for en europeisk fremtid for sitt land, er det et uttrykk for at den europeiske integrasjonsprosessen stikker dypt og favner bredt i Europa. Norge er en del av dette integrasjonsprosjektet, og vi bidrar til det. EØS-avtalen gir oss tilgang til et felles indre marked med 30 andre land. Når vi deltar i dette indre markedet, bidrar vi til økonomisk utvikling både for oss selv og for EU. Det er frihandelens fortjeneste. Debatten i forrige måned om min redegjørelse om viktige EU- og EØS-saker viste at det er stor oppslutning i denne sal om vår deltakelse i det indre marked. Samtidig er det slik at store deler av Europa fortsatt er rammet av økonomisk krise, slik komiteen også påpeker i sin innstilling. Også norske bedrifter har fått utfordringer som følge av krisen. Det er i vår interesse at det går godt i Europa. Store ulikheter innenfor det indre marked kan skape ubalanser som går ut over oss alle. Det er en viktig grunn til at vi bidrar med betydelige midler til sosial og økonomisk utvikling og utjevning i Europa. EØS-midlene er et solidaritetsbidrag som skal bidra til slik utjevning, og til at mottakerlandene blir bedre i stand til å utnytte mulighetene i det indre marked. 15 europeiske land mottar midler gjennom dagens EØS-finansieringsordninger med en total ramme – med dagens kronekurs – på 15 mrd. kr for perioden 2009–2014. Profilen på bidragene i hvert mottakerland er et resultat av enighet mellom EU, Norge og de andre giverlandene og mottakerlandene. Det er prioriteringer for inneværende periode som har bred politisk tilslutning fra denne sal. Mange av mottakerlandene sliter økonomisk. De svakeste gruppene i våre mottakerland er rammet av offentlige innstramninger og stor arbeidsløshet: Romfolket er Europas største minoritet og en utsatt gruppe sosialt, økonomisk og kulturelt. Gjennom EØS-midlene har Norge satt av om lag 300 mill. kr til tiltak og prosjekter i 10 av mottakerlandene. Over 1,1 mrd. kr er avsatt til det sivile samfunn, hvor vi bl.a. støtter frivillige organisasjoner som tilbyr velferds- og sosiale tjenester. Norge er med dette en av de største bidragsyterne i absolutte tall til sivilt samfunn i Sentral-Europa. Riksrevisjonen gir i sin forvaltningsgjennomgang som ble gjennomført i år, anerkjennelse til arbeidet som er gjort for å styrke mål- og resultatstyringen i den nye forvaltningsmodellen for EØS-midlene. Riksrevisjonen konkluderer også med at EØS-midlene bidrar til å styrke samarbeidet og kontakten mellom Norge og mottakerlandene – en sentral dimensjon ved EØS-midlene. Norge bør fortsatt være villig til å yte finansielle bidrag når vår nåværende finansieringsordning utløper 30. april 2014. Samtidig er det avgjørende at vi sikrer en tilfredsstillende avtale knyttet til norske fiskekvoter til EU. Norge har en rekke tollfrie kvoter som utløper samtidig som finansieringsordningene, og forhandlingene bør derfor ses i sammenheng. Når det gjelder innretning og prioriteringer av norske fremtidige bidrag, vil vi ta utgangspunkt i erfaringene vi har gjort oss fra inneværende periode og selvsagt også i hvilke prioriteringer som vil være tjenlige i årene som kommer. Innsatsområdene vil bli fastsatt i nærmere dialog med mottakerlandene. Vi kommer også i denne sammenheng til å vektlegge videre styrking av det bilaterale samarbeidet mellom Norge og mottakerlandene. Det forventes at forhandlingene med EU vil starte om kort tid, og regjeringen vil på egnet måte informere og konsultere Stortingets organer under forhandlingene.