Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-03-09:
Bredbånd er viktig for næringslivets konkurranse- og innovasjonsevne. Det er viktig for å effektivisere og modernisere offentlig sektor og for å øke enkeltmenneskets muligheter for deltakelse i samfunnet. Men bredbånd har ikke en verdi i seg selv. Skal vi ha nytte av bredbånd, krever det også gode tjenester og anvendelser. Sammen med kompetanse til å bruke teknologien og tjenestene kan vi også høste gevinstene av bredbåndsinvesteringer både i privat og offentlig sektor. Som dokumentert i bredbåndsmeldingen, har det skjedd en omfattende markedsbasert utbygging av bredbånd i Norge de siste årene. I forbindelse med komiteens behandling har jeg oversendt et oppdatert tallgrunnlag for meldingen. De nye tallene viser at bredbåndsmarkedet er i sterk utvikling. Per mars 2004 vil 77 pst. av de norske husholdningene ha minst ett tilbud om bredbåndstilknytning. Det er en økning på 13 prosentpoeng sammenliknet med mai i fjor. I mai 2003 var det drøyt 200 kommuner som var uten bredbåndsdekning. Nå er det 63 kommuner. Det siste tallet jeg fikk i hånden før jeg gikk fra departementet i dag, var at i løpet av 2005 vil ingen kommuner være uten bredbåndsdekning. Antall husholdninger med faktisk bredbåndstilknytning har steget fra om lag 16 pst. i august 2003 til nå over 20 pst. Andelen bedrifter som er tilknyttet bredbånd, har i samme periode økt fra 15 pst. til 22 pst. Ved årsskiftet var det 164 bredbåndsaktører i Norge mot ca. 50 høsten 2001. Det viser et bredt mangfold, der ulike konsepter og ulike teknologier prøves ut mot hverandre. Det er med andre ord et meget høyt aktivitetsnivå i bredbåndsmarkedet. Jeg er trygg på at denne positive utviklingen vil fortsette. I løpet av neste år forteller næringen oss at 90 pst. av husstandene vil ha mulighet for å knytte seg til bredbånd. Det er ingen grunn til å tro at markedet stopper med det. For elleve dager siden deltok jeg på en ministerkonferanse om bredbånd i Budapest. Det var EUs ministere pluss søkerlandenes ministere. Storbritannias representant på ministerkonferansen, Andrew Pinder, som tidligere har ivret for at staten skal intervenere, var nå en sterk motstander av statlige inngrep i bredbåndsmarkedet. I Budapest gav Pinder uttrykk for at markedet klarer å løse utbyggingsoppgavene også i tynt befolkende områder, og mente at statlig intervensjon vil gjøre mer skade enn gagn. Jeg er overbevist om at den teknologinøytrale og markedsbaserte politikken som Samarbeidsregjeringen har basert seg på, og som Stortinget tidligere har gitt sin tilslutning til, etter forslag fra Stoltenberg-regjeringen, var og er riktig. Samarbeid mellom kommuner og staten om å være krevende etterspørrere av bredbånd er også en viktig del av denne politikken. Til forskjell fra de fleste andre OECD-land har Sverige valgt en utbyggingsstrategi der staten har stilt store offentlige bevilgninger til disposisjon. Til tross for dette har ikke Sverige mye bedre bredbåndsdekning enn Norge. Mitt inntrykk er at det sterke offentlige ansvarsfokuset i Sverige har fått aktørene til å sitte på gjerdet og vente på offentlig støtte. Vår strategi har bidratt til en kraftig vekst i tilbud og etterspørsel når det gjelder bredbånd. Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiets forslag om å bruke milliardbeløp til statlige investeringer i bredbånd vil derfor ikke bare være enormt dyrt, jeg tror faktisk det vil kunne virke hemmende. For meg blir det også litt lettvint å foreslå å bevilge 3 milliarder kr i budsjettene for 2005 og 2006. Det blir spennende å se om de partiene finner plass til det i budsjettet til høsten. Vårt valg av strategi bidrar til at det formelig bobler av mangfold og initiativer på bredbåndsområdet i hele landet. Høykom-ordningen har i år blitt styrket gjennom etableringen av delprogrammet Høykom-distrikt, som skal stimulere utbredelse og anvendelse i utkantområder. En nylig gjennomført evaluering konkluderer med at Høykom har ført til nye og forbedrede tjenester for pasienter, elever, næringsliv og publikum. Prosjektene har truffet bra i forhold til deltakernes uttalte behov og har utløst stor tilleggsfinansiering fra andre kilder. Rapporten konkluderer med at drøye 350 mill. kr til Høykom fordelt på seks år har vært en samfunnsøkonomisk lønnsom investering. Selv om vi har stor konkurranse på aksessnettene, med mange tilbydere, er situasjonen en annen for transportnettene for telekom. Det er i dag hovedsakelig bare to aktører som tilbyr overføringskapasitet over større avstander. Den viktigste forutsetningen for fortsatt utvikling i bredbåndsmarkedet er å legge til rette for konkurranse.