Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-19:
ordfører for saken): Stortinget vedtok den 28. mai 2003 nye retningslinjer for trygdeoppgjøret. De nye retningslinjene innebærer at siktemålet for oppgjøret skal være å skape en inntektsutvikling minst på linje med utviklingen for yrkesaktive. Tidligere formulering var «om lag» på linje med, noe som over tid innebar en underregulering av grunnbeløpet i folketrygden, slik at pensjonsutviklingen ikke har fulgt den generelle lønnsutviklingen. I de nye retningslinjene er formuleringen om at det kan korrigeres for «særskilte forhold», beholdt. Dette innebærer at en lønnsvekst som skyldes endrede arbeidsbetingelser, kan utelates fra beregningsgrunnlaget. Et eksempel på det har vært læreroppgjøret der utvidet arbeidstid har medført høyere avlønning. Til grunn for reguleringen skal det etter de vedtatte retningslinjene ligge forventet inntektsutvikling for lønnstakere samlet i reguleringsåret, etter justering av grunnbeløpet for avvik mellom forventet og reell lønnsøkning siste år. I tillegg vedtok Stortinget at de nye retningslinjene også skulle legges til grunn ved årets oppgjør. Det er altså årets oppgjør vi nå behandler i salen. Dersom Regjeringens tilbud er sammenfallende med vedtatte retningslinjer, vil Stortinget normalt godkjenne tilbudet. Det foreligger så langt jeg kjenner til, ingen historiske eksempler på at et trygdeoppgjør ikke har blitt godkjent av Stortinget. Det spesielle med årets oppgjør er at Stortinget gjennom mange enkeltvedtak, både ved fjorårets trygdeoppgjør, ved statsbudsjettet for 2003 og behandlingen av det og gjennom å vedta nye retningslinjer har lagt sterke føringer, så vel for årets som for seinere oppgjør. Et sentralt spørsmål blir dermed: Har Regjeringen gjennom sitt tilbud til organisasjonene fulgt opp de vedtak – og de retningslinjer – som Stortinget har fattet? Stortingsflertallet vedtok under behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2002-2003 at Regjeringen ved årets oppgjør skulle ta igjen etterslepet for de siste to år, altså etterslepet mellom 2001 og 2002, og etterslepet mellom 2002 og 2003. Når det tas hensyn til spesielle forhold, og læreroppgjøret er slike spesielle forhold, har komiteens flertall kommet fram til at etterslepet mellom 2001 og 2002 var på 0,6 pst., mens etterslepet mellom 2002 og 2003 var på 0,5 pst. Det er sammenfallende med Regjeringens tilbud til organisasjonene, og dermed i tråd med Stortingets vedtak, inkludert vedtatte retningslinjer som også legges til grunn for årets oppgjør. Forventet lønnsvekst for lønnstakere samlet er ifølge revidert nasjonalbudsjett 4,5 pst. Regjeringens tilbud til organisasjonene er på 4 pst. Komiteen har kommet fram til at når man korrigerer for læreroppgjøret, kan man regne med en forventet lønnsvekst for neste år på 4,4 pst. Dermed foreligger det et avvik på 0,4 pst. mellom Regjeringens tilbud til organisasjonene og det som komiteens flertall har kommet fram til. Komiteens flertall mener dermed at Regjeringen ikke følger opp de retningslinjene som Stortinget har vedtatt, som la til grunn at man skulle gi et tilbud minst på linje med den generelle lønnsutviklingen. Med bakgrunn i det har komiteens flertall funnet ikke å kunne akseptere det tilbud som Regjeringen har kommet fram til, og har i stedet fremmet et forslag om et tilbud på 4,4 pst., som utgjør flertallsinnstillingen til komiteen. Jeg går ut fra at de avvikende forslag som her foreligger fra ulike mindretall, vil bli presentert av de partier som står bak forslagene.