Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2001-12-18:
Da jeg ble sittende her under forrige sak, i påvente av at denne skulle komme opp, uttalte representanter for flertallspartiene at de syntes det var utidig at ikke de som var i mindretall, aksepterte akkurat det, at de var i mindretall, og bøyde seg for flertallet. Ja, det ble fra Arbeiderpartiets side fra denne talerstol endog med indignasjon gitt uttrykk for at det var en veldig lite parlamentarisk måte å forholde seg på. Jeg begriper heller ikke hvorfor Arbeiderpartiet i den saken vi nå behandler, ikke kan bøye seg for flertallet, som har gjort et vedtak, først i 1996, og så senere da vi gjorde endringer. Det er en omkamp som ligger i dette dokumentet, og Kristelig Folkeparti kommer til å stemme imot det. Kristelig Folkeparti forsøker både å forstå og å yte rettferdighet overfor fester så vel som bortfester. I dokumentets begrunnelse heter det: «Den prisstigning som nå vil kunne forventes fra og med årsskiftet på bakgrunn av lovendringen vil innebære en betydelig økning av festeavgiften for mange bolig- og hytteeiere.» Det er jo nettopp intensjonen! Det er det som er sakens kjerne. Det er jo derfor man har gjort endringer i loven. Men fordi man først gjorde et vedtak som kunne få altfor store konsekvenser, har man gjort endringer og satt et tak. Jeg trodde også at denne saken egentlig var klar, ettersom statsråd Harlem tok kontakt med undertegnede for å sikre seg Kristelig Folkepartis støtte til å gjennomføre denne loven fra 1. juli i inneværende år. Det tok litt tid å få utarbeidet forskriftene, men ellers var jo alt klart. Derfor tror jeg representanten Helleland har påpekt et viktig poeng i sitt innlegg nettopp. Det er imidlertid nødvendig at statsråden tar med seg noen momenter til vurdering. Jeg forventer ikke at statsråden skal kunne svare direkte på det her i salen, men det kan kanskje fremmes som et skriftlig spørsmål til statsråden ved en senere anledning. Det foregår en del ting omkring festeinstituttet som er uklare, og hvor det skapes uklarhet, f.eks. i forhold til det som går på regler om rett for festeren til å innløse tomten etter 30 år. Gjelder det for den festeren som inngår avtalen for første gang, at tomten kan innløses etter 30 år, eller fornyes starttidspunktet for hver ny person som overtar dette festet? For min egen del er jeg ikke i tvil, men jeg vil gjerne la statsråden ta det med seg. Det er også slik at når man skal verdifastsette tomtens utgangspunkt i de ulike områdene, er det nødvendig og viktig å ta hensyn til om det er grunneieren som har foretatt de nødvendige grunnlagsinvesteringene, f.eks. til infrastrukturen, eller om det er tomtefesterne som i fellesskap har stått for dette. Og hva skal så være utgangspunktet for å vurdere hva som er den reelle markedspris? Hvem skal ha igjen de midlene som er investert? Fordi det er en del uklarheter knyttet opp mot denne loven, har vi sagt at den skal evalueres etter to år. Da er det, etter min forståelse, ikke så forferdelig vanskelig å forholde seg i ro i disse to årene når vi nå har gjort et vedtak og dette vedtaket skal bli effektuert. Det er også viktig at vi ikke har en prisforskrift som slår i hjel hensikten med den vedtatte tomtefesteloven. Det er riktig, som Arbeiderpartiet skriver i sin begrunnelse, at det vil føre til en økning av festeavgiften for mange bolig- og hytteeiere. Slik skal det være, for det må skje rettferdighet, både i forhold til fester og i forhold til bortfester.