Sylvi Graham (Høyre), 2015-01-13:
Jeg vil først takke utenriksministeren for to gode svar og så si at jeg er enig med interpellanten i hans innfallsvinkel, nemlig at 2015 blir et avgjørende år for jordens fremtid. Da er det bra at vi nettopp, i desember, har vedtatt et historisk høyt bistandsbudsjett på vår hånd. Så registrerer jeg at interpellanten har en betydelig grad av utålmodighet, og det er bra, men jeg mener jo at det er viktigere at vi får vedtatt målene først, før vi etterpå bestemmer oss for hvordan de skal implementeres på best mulig måte. Tusenårsmålene har siden år 2000 vært styrende for global utviklingsinnsats. De skal avløses av de nye bærekraftmålene fram mot 2030. Når verden når fram til en enighet om de nye, globale bærekraftmålene til høsten, representerer det at man må mobilisere ressurser til utviklingsformål i en størrelse som verden ikke har sett tidligere. Som UNDP sier, må disse komme fra både offentlige og private donorer, for finansieringen her vil være svært krevende. Bærekraftmål heter det nå fordi vi ikke kan oppnå utryddelse av all ekstrem fattigdom uten at vi tar med ambisiøse målsettinger innenfor klima, fornybar energi, matproduksjon, likestilling, menneskerettigheter og godt styresett. Verden er i en situasjon hvor vi mot 2050 vil nå en global befolkning på kanskje ti milliarder mennesker. Vi må innenfor denne rammen sette helt klare mål når det gjelder – som utenriksministeren sa – å frikoble veksten ifra vekst i klimagassutslipp, økning av forurensning og tap av biologisk mangfold. Det er utfordrende, og når det nå utformes nye bærekraftmål, må vi innrette norsk utviklingspolitikk slik at den støtter opp om disse. Det er utenriksministeren godt i gang med. Målsettingen i de eksisterende tusenårsmålene om å halvere den ekstreme fattigdommen innen 2015 er på det nærmeste allerede nådd. Både totalt antall mennesker som lever i ekstrem fattigdom, og andelen fattige går ned i alle regioner, også i Afrika sør for Sahara. Det er 700 millioner færre fattige i dag enn i 1990. Det samme gjelder f.eks. målene om å forbedre levekårene i slumområdene og å øke tilgang til rent vann. Vi ser også resultater f.eks. i kampen mot malaria og tuberkulose. Mellom 2000 og 2012 er 3,3 millioner dødsfall på grunn av malaria forhindret, 90 pst. av de sparte livene er barn under fem år sør for Sahara. Omkring 22 millioner dødsfall på grunn av tuberkulose er forhindret. Hvis trenden fortsetter, når vi også dette tusenårsmålet. Aldri før har vi sett en så rask reduksjon i barnedødelighet. Statsministeren vår er medleder for FNs generalsekretærs pådrivergruppe for tusenårsmålene. Norge bidrar på denne måten til å mobilisere internasjonalt til økt innsats i innspurten av tusenårsmålsperioden. Global fremgang på alle tusenårsmål er et viktig fundament for å lykkes i innsatsen for de nye bærekraftmålene fra 2016. Men selv om mye er oppnådd, lever fremdeles en milliard mennesker i ekstrem fattigdom. Vi kan ikke lage nye mål for utvikling og bærekraft uten at marginaliserte grupper inkluderes og gis særlig fokus. Funksjonshemmede er den gruppen som ofte har blitt etterlatt og ikke fått del i utviklingen som har funnet sted flere steder. Fortsatt er funksjonshemmede den sosiale gruppen som ligger lengst etter, når det gjelder utdanning, arbeid, sosial inkludering og tilgang til helsetjenester. Det må nå ivaretas. Jeg sier som man sier det: «leave nobody behind». Som vår statsminister har sagt, går mindre enn 2 pst. av den globale humanitære støtten i dag til utdanning. Vi må gjøre alt som står i vår makt for å sikre at generasjoner av barn og unge som vokser opp som uskyldige ofre for konflikt, får sin rett til utdanning oppfylt. Vi vet at krig og konflikt er den største hindringen for utvikling. Siden flere barn også blir skadet i konflikt- og katastroferammede områder, er andelen barn med nedsatt funksjonsevne dessverre også høyere i disse områdene enn ellers. Det må ivaretas – «leave nobody behind». Norge arbeider aktivt for å sikre globale og universelle bærekraftmål etter 2015, som er konkrete, målbare og kommuniserbare, som utenriksministeren også har vært inne på. Jeg er glad for at vår regjering mener at hovedmålet er å utrydde all ekstrem fattigdom innen 2030. For å få til det må verden enes om konkrete mål og mobilisere tilstrekkelig vilje og ressurser også etter 2015. Vi må bygge på tusenårsmålene og lage nye bærekraftmål som omfatter de miljømessige, sosiale og økonomiske sidene ved bærekraftig utvikling, slik som det var enighet om i Rio+20.