Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-01-09:
Først vil jeg ønske både presidenten og representanten et godt nytt år. Vi har jo hatt som tradisjon i fjor høst, representanten Bredvold og statsråden, å møtes hver onsdag og snakke litt sammen her i salen, og nå begynner vi igjen! Det som er det flotte er at Norge har betydelige skogressurser. Skogressursene er fornybare, og skogbruk er en viktig distriktsnæring med stor økonomisk betydning nasjonalt, regionalt og lokalt. Til sammen er 25 000 personer sysselsatt i skog- og trenæringen, og i 2010 hadde skogindustrien i Norge en omsetning på 44 mrd. kr. Skogen er en viktig del av svaret i den videre utviklingen av en grønn økonomi i Norge med store positive klima- og energibidrag. Verdiskapingen skjer i hele kjeden, fra skogbrukvirksomheten via transport og fram til foredling av trevirket til papir, brensel, konstruksjonsvirke og andre produkter. Verdikjeden starter i skogen, og tilgang på virke til en konkurransedyktig pris er grunnlaget for at det finnes skogindustri i Norge. Tilveksten av tømmer i Norge er mer enn dobbelt så stor som hogsten. Skogeiere som driver et aktivt skogbruk, bidrar til samfunnsnytte langt utover det de selv oppnår i form av inntekter. De fleste arbeidsplassene og de største verdiene skapes lengre ut i kjeden. Under den rød-grønne regjeringen har de økonomiske virkemidlene for skogbruket blitt forbedret, noe som har gjort det mer lønnsomt for skogeiere å investere i egen skogproduksjon. Som representanten Bredvold viser til, har det skjedd en sentralisering av sagbruksproduksjonen i Norge. Dette er den samme utviklingen som vi ser i andre bransjer, og som er en følge av effektivitetskrav og nødvendig tilpasning til endrede markedsforhold. Skogsektoren er uskjermet, og norsk skogindustri må være internasjonalt konkurransedyktig for å overleve. Samtidig finnes det eksempler på sagbruk som har klart å skape sine egne nisjer, og på den måten ha et grunnlag for produksjon på mindre enheter. Nyetableringer av mindre sagbruk vil trolig være avhengig av at en kan gi produktene særpreg, skreddersøm eller tilby andre tilleggstjenester som ikke de store sagbrukene kan levere. Gjennom trebasert innovasjonsprogram ønsker regjeringen å videreføre og styrke satsingen på bruk av tre som konstruksjons- og bygningsmateriale. Satsingen skal gjøre det mulig å ta i bruk tre på nye måter og bidra til økt trebruk og derigjennom redusere klimagassutslippene og på den måten skape økt etterspørsel etter tømmer og trevirke. Ved å støtte opp under bruken av tre, som er vårt viktigste fornybare materiale, styrkes også grunnlaget for en bærekraftig sagbruksindustri og også mulighetene for etablering av ny produksjon. Ettersom sagbruksvirksomhet må forholde seg til de markedsmulighetene som foreligger, må dette bli en vurdering som gjøres lokalt. Regjeringen har virkemidler som kan stimulere til etablering av mindre sagbruk i distriktene. Som oppfølging av landbruks- og matmeldingen er det etablert regionale bygdeutviklingsprogrammer, og det er overført ytterligere midler til regionalt nivå – bygdeutviklingsmidler – for å stimulere til småskala næringsutvikling basert på landbrukets ressurser, herunder skog. Virkemidler til denne type etableringer, som i stortingsmeldingen benevnes som bygdenæringer, er delegert til regionale myndigheter, slik at en kan få mest mulig ut av det lokale ressursgrunnlaget.