trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
I denne debatten om skattetrykk, skattelettelser og avgifter vil jeg også nevne et par forhold som berører mennesker som sliter med sykdom og lidelser. De trenger ikke først og fremst skattelettelser, de trenger hjelp. Også jeg mener at rehabilitering er svært viktig for at mange mennesker skal kunne klare hverdagen eller makte å være i en jobb. I denne sammenheng har vi gode tilbud, både offentlige og private. Arbeiderpartiet mener faktisk at de private opptreningsinstitusjonene er et meget viktig supplement til de offentlige tilbudene, og de er viktige for å kunne effektivisere sykehusene. Jeg har selv besøkt over halvparten av de 40 opptreningsinsitusjonene. I hele denne stortingsperioden har disse institusjonene slitt med økonomien, og de har manglet god nok forutsigbarhet for sin drift. Så jeg er glad for at det i denne innstillingen ligger forslag om påplussinger som betyr at økningene i egenandelene for brukerne kan unngås, og at det kan bli en forhøyelse av kurpengesatsen. Men jeg er bekymret for at noen av opptreningsinstitusjonene fortsatt vil måtte slite med for dårlig inntjening. Jeg har bl.a. hatt kontakt med kurbadet i Tromsø, Vikersund Kurbad, Opptreningssenteret i Salangen, Hokksund Kurbad, Skibotn-senteret osv. Alle melder om for lav inntjening i forhold til de kostnadene de har for å kunne sikre god kvalitet på behandlingen. Jeg er kjent med at departementet arbeider med nye regler og ny finansieringsordning for disse institusjonene, og det synes jeg er veldig bra. Det er på tide at vi får det nå! Det er viktig at dette kommer i forbindelse med budsjettet for 2002, og at det er innrettet slik at institusjonene får den forutsigbarheten de hittil har manglet. Jeg er imidlertid noe bekymret for at noen av disse kan få problemer med driften resten av året, og jeg er redd for at en vanskelig økonomi kan gå ut over kvaliteten. Jeg vil derfor anmode Regjeringen om å følge dette nøye og om nødvendig sette inn tiltak for å sikre disse opptreningsinstitusjonenes framtid. Dette er for viktig til å drive valgkamp og overbudspolitikk på, slik Fremskrittspartiet gjør. Men det må gjøres og avklares i en dialog med institusjonene og med brukergruppene. Jeg er ikke tilhenger av at Stortinget skal drive med en form for forhåndsgodkjenning av nye medisiner på blåreseptordningen, slik det har vært en tendens til. Jeg vil imidlertid si at et mål må være å sørge for at brukerne får til rådighet den beste medisinen med minst bivirkninger for å bedre livskvaliteten. Dette har også samfunnsøkonomisk betydning. Jeg er derfor glad for at vi stiller 20 mill. kr til disposisjon, og jeg håper at de nevnte giktmedisinene og astmamedisinene blir vurdert i forbindelse med budsjettet for 2002.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2001-06-15:
Det er i dag eit skrikande behov for å få gjort noko med vegane rundt om i landet. Vegstandarden er mange stader svært dårleg, og behovet både for rassikring og vedlikehald er stort. Vi veit m.a. at ved komande årsskifte vil etterslepet i vedlikehaldssektoren vere ca. 9,5 milliardar kr. I tillegg ventar også mange både små og store lokalsamfunn på gjennomføring av nye anlegg. Når vi veit at det er over 3 000 arbeidslause innan anleggssektoren, og at 80 pst. av maskinparken står uverksam på grunn av manglande oppdrag, er det oppsiktsvekkjande at stortingsfleirtalet ikkje tek dette på alvor. Og la meg få leggje til: Eg trur ikkje så svært mange av anleggsarbeidarane går over i omsorgsyrka, slik enkelte meiner burde skje. Eg trur svært mange har valt yrke ut frå interesse, og då blir spranget frå å køyre tunge anleggsmaskinar til arbeid i omsorgsyrka stort. Trongen for større løyvingar til vegsektoren og erkjenninga av situasjonen i anleggssektoren var den direkte årsaka til at Senterpartiet foreslo å auke løyvingane til vegsektoren med 1 milliard kr i revidert nasjonalbudsjett. Denne summen ville Senterpartiet dele på vedlikehald, rassikring og litt til investeringar. Ved voteringa seinare i dag ser det ut som det blir fleirtal for 70 mill. kr til rassikring. Eg er sjølvsagt glad for at det blir auka midlar til vegbygging, men fleirtalet i denne salen ser ut å akseptere at fleire tusen anleggsarbeidarar går ledige. Støtte til Senterpartiet sitt forslag ville gitt mange av dei ledige arbeidarane nytt arbeid, og vi hadde klart å vidareføre den kompetansen som ligg i denne arbeidsstokken. Denne kompetansen kan no gå tapt. Etter Senterpartiet si meining ville det vere god politikk å investere i vegsektoren. Dette ville skape sysselsetjing og varige verdiar for framtida.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-06-15:
På tampen av denne stortingsperioden skal jeg prøve å ha en liten oppsummering. For mitt vedkommende har det vært en utrolig interessant opplevelse å komme inn på Stortinget og få bivåne alle de rare vedtakene vi har klart å enes om i denne salen. Et av de merkeligste vedtakene var forbudet mot vannscooter. Det står i innstillingen at dette er et redskap som brukes til fornøyelseskjøring, så det kan vi ikke tillate å bruke. Stortinget vedtar altså at man ikke skal få lov å ha det artig! Jeg har sagt det før i denne salen, men det var noe av det merkeligste. En annen ting som for meg har vært litt vanskelig å forstå, er at hvis det på en øy på 400 m brenner ned et hus, så får ikke de som bor der, lov til å bygge det opp igjen. Det har kanskje bodd folk på den øya i tusenvis av år. Dette er på grunn av strandsoneloven. Jeg har opplevd at hele fiskerinæringen er blitt gjort til kjeltringer. Jeg har opplevd at vi har gitt fullmakt til Fiskeridepartementet til å sette i verk administrative forføyninger etter forvaltningens frie skjønn, der forvaltningen er lovgivende, utøvende og dømmende myndighet. Når man skal ta ut en domstol, må domstolen dømme Stortinget, og det går jo ikke an. Det er akkurat som i reklamen for Kinder-egg. En er dømt til å tape. Jeg har opplevd andre negative ting. Posten er i stor grad nedlagt. Av de positive tingene jeg vil peke på, er at vi har klart å få til at alle kan høre radio oppe i Barentshavet, helt til Newfoundland og til Novaja Semlja. Det er av de positive tingene. Vi har fått ordnet med fond for å lete etter omkomne på havet, og vi har videre sikret at Loran C-stasjonen på Bø fortsatt er i drift, iallfall hvis det stortinget som kommer, fortsatt står ved det som blir vedtatt i dag. Vi har fått økt forståelse for viktigheten av å ivareta sikkerheten på kysten. Vi har fått i gang en debatt som jeg mener jeg har bidratt nokså sterkt til. Det som er viktig i framtiden, er å sikre velferd for alle, sikre at naturressursene er til fordel for folket og ikke blir solgt til utlandet, for så å sende pengene etter. Vi trenger gode skoler og høyskoler, og i den forbindelse vil jeg vise til forslag nr. 3, som spesielt gjelder Høgskolen på Nesna. Jeg må si som det står i fjellvettreglene: Det er ingen skam å snu, verken for Høyre eller Arbeiderpartiet, og stemme for det forslaget. De politiske partiene står mellom staten og folket. Vi er på full fart inn i embetsmannsveldet. Folket får ikke kontakt med politikerne, de er som en buffer mellom folket og staten. Taletiden min er ute, og jeg vil meddele at jeg tar opp de forslagene jeg sammen med andre har fremmet i forbindelse med budsjettinnstillingen.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-06-15:
Jeg hadde ikke tenkt å ta ordet, men siden representanten Frøiland uttalte seg så positivt om Nesna, kunne jeg ikke dy meg. Det var jo veldig trivelig å få positive signaler også fra Arbeiderpartiet. De får jo sjansen i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettet til høsten. Vi vet ikke hva slags storting som kommer til å behandle det budsjettet, men vi får jo håpe at flest mulig vil være positive. De har jo, som jeg sa i mitt forrige innlegg, anledning til å stemme for forslag nr. 3, men jeg forstår jo også at når de er støtteparti for Regjeringen, kan det være vanskelig når ikke Regjeringen vil i denne omgangen. Det som forundrer meg litt mer, er at Høyre, som snakker om skole og skatt, skatt og skole og er positiv til Nesna, ikke stemmer for. De sier de vil ha det på et ordinært budsjett, men de får det liksom ikke til. Hvis de hadde sagt ja til 1 mill. kr, hadde de sikret at det kom på budsjettet til høsten. Det er heller ikke sikkert at det blir et flertall fra Høyre som kommer til å styre i dette huset. Jeg må si noen få ord om IT Fornebu. Det ble jo akkurat «det store eventyret» som mindretallet forutsatte. Det ble storstilt subsidiering med statlige penger av et boligprosjekt på Fornebu. Det er ikke til å tro at staten skal holde på med boligbygging for de bedrestilte i samfunnet!(Munterhet i salen) Jeg tror ikke det blir studenter og de fattige som ber om å få seg leilighet borte på Fornebu. Ja, ja. Jeg må si at når man sammenligner dette med det som vi bruker til havner og til sjøfolk, er det nesten utrolig at det går an. (Munterhet i salen) Nå skal Kystdirektoratet flyttes ut av Oslo. Det skal flyttes til Ålesund. Hvem er det som skal betale regningen? Jo, det skal tas fra økningen til fiskerihavner som ble bevilget i forbindelse med behandlingen av havnemeldingen. 16 millioner av de kronene som skulle gå til fiskerihavner, blir brukt til å flytte Kystdirektoratet. Det var den forhøyelsen. Jeg må si en annen ting når det gjelder havneutbygginger. Statens havnevesen har siden opprettelsen brukt 8 milliarder kr på havneutbygging i dette landet. De siste to årene har vi slettet 14 milliarder kr i gjeld til Gardermobanen og NSB. Det blir det perspektiv over, det. Jeg må si litt til slutt om ny bydel i Oslo øst. Hva vil det koste? Der er startbevilgningen beregnet til 2 milliarder kr – for å bygge en ny bydel i Oslo øst. Sammenlignet med 1 mill. kr til Nesna, blir det litt puslete det Nesna-vedtaket som ingen kan stemme for. Takk, president.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-06-15:
Jeg skulle ha stemt imot.
Inge Lønning (Høyre), 2001-06-15:
La meg starte med å gi min tilslutning til den siste del av Djupedals innlegg, og også peke på at det i innstillingen fra finanskomiteen er en merknad angående Teknologirådet, som er et parallelt organ til Bioteknologinemnda. Det er en flertallsmerknad som påpeker at Stortinget har bedt om få en skikkelig redegjørelse fra Regjeringen om de forslag Regjeringen har lagt frem når det gjelder å endre vedtekter og sammensetning. Disse to organene er begge opprettet for å være uavhengige, kritiske organer, og det er ganske vesentlig at de forblir det. Jeg lyttet til statsministerens innlegg tidligere i denne debatten med stor interesse. Han viste en rørende omsorg for andre partiers problemer, og det er jo nesten heroisk i den situasjonen han selv befinner seg. Men hvis man kunne tillate seg det, kunne man kanskje etter å ha hørt Arbeiderpartiets talere i denne debatt, gi et aldri så lite råd tilbake: Det ville kanskje være klokt å legge litt mindre av skolemesteraktig gravalvor i formaningene til det norske folk om hva som er til folkets beste. IT Fornebu har vært en gjenganger i denne stortingsperioden, og det er ganske spesielt at saken dukker opp igjen den siste dag i perioden. Det synes å være klart at vi som har vært kritiske hele veien, særlig til den mest visjonære delen av prosjektet IT Fornebu, dessverre ser ut til å få rett. Hvis dette skulle ende med en rettstvist som Regjeringen har viklet seg inn i i forhold til dem som hele tiden har vært pådrivere for å få Stortinget til å kjøpe luftige visjoner, vil det være en bekreftelse på at prosjektet hele tiden har vært uten fundament. Det gjelder også argumentene som har gått på at dette er et gigantisk fremtidsprosjekt når det gjelder norsk forskning og teknologiutvikling. Det viser seg nå at dette har vært akkurat så luftig som man hele veien har hatt inntrykk av når saken har vært behandlet her i Stortinget. Jeg håper at det blir avklart hvorledes Regjeringen vurderer situasjonen som er oppstått gjennom det brevet som er kommet i løpet av dagen, og hvorledes Regjeringen vurderer den konflikten som potensielt ligger her. Det er også verdt å minne om at dette er det mest iøynefallende eksempel på hva alliansen mellom Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet er i stand til å få til.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Noen få kommentarer når det gjelder justissektoren. For noen uker siden ble det bevilget ekstra midler til domstolene. Ved behandlingen av revidert nasjonalbudsjett her nå skjer det en styrking av kriminalomsorgen og politi- og lensmannsetaten. Jeg vil understreke dette, og er fornøyd med denne markeringen av helheten i straffesakskjeden. Det har vært en diskusjon om mulighetene for ferdige politihøgskolestudenter til å få arbeid innen etaten basert på tilleggsbevilgninger i revidert nasjonalbudsjett til dette formålet. Det ble også berørt av stortingsrepresentant Dørum. Ut fra beregninger departementet har bidratt med, er det mitt syn at de aller fleste vil ha en ledig stilling å gå til, og at ytterligere avgang og bevilgninger på andre poster gjør at alle vil kunne få tilbud om jobb innenfor relativt rimelig tid. Så har vi muligheten for å komme tilbake til høsten når en har en mer eksakt kunnskap om status, og sikre seg at en kan nyttiggjøre seg politiutdannet personell. Så noen kommentarer til forslag fra Fremskrittspartiet som er omdelt i salen, kommentarer som går mer på form enn på innhold. Jeg vil betegne forslagene som en totalt useriøs behandling av viktige spørsmål knyttet til politi- og lensmannsetaten. Det hadde vært fullt mulig å legge slike forslag inn i justiskomiteen i løpet av hele vårhalvåret, og i det omfang forslagene foreligger her i dag, er det minst et grunnlag for et Dokument nr. 8-forslag. Det hadde også vært muligheter til å legge inn disse forslagene tidligere i revidert nasjonalbudsjett, slik at en hadde hatt en viss sjanse til å kunne gå inn i realiteter. Etter min oppfatning forsøker her Fremskrittspartiet å utnytte en tragisk episode i Oslo i partipolitisk øyemed. Og det kan umulig ha vært slik at dette har vært koordinert med Fremskrittspartiets justispolitiske talsmann, eller at forslagsstilleren har fulgt med i timen. Når det gjelder ett forslag, går det på spørsmålet om ransaking, og der er det ikke muligheter for å gi fullmakter til Regjeringen, fordi det her er spørsmål om lovendringer, og justiskomiteen har for ca. tre måneder siden bedt departementet om å vurdere en slik lovendring og komme tilbake til Stortinget, og det arbeidet er allerede i gang. Dette er å slå inn åpne dører. Så er det flere forslag der en vil gi Regjeringen fullmakt, fullmakt som Regjeringen allerede har. På et punkt foregår det allerede et utredningsarbeid i Politidirektoratet, knyttet til bruk av pepperspray, og justiskomiteen har hatt en gjennomgang av våpensituasjonen for politiet, som man har funnet ut har vært tilfredsstillende, basert på at de har egne tjenestevåpen og tilfredsstillende oppsett av MP 5. Vi bør ikke bruke stortingssalen til å slå inn åpne dører, vedta pålegg som er under arbeid, eller pålegg som rett og slett er gjennomført.
Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2001-06-15:
Sentrumspartia og representanten Bastesen går i ein mindretalsmerknad inn for å framskunda departementet sitt arbeid med prosjektet Stad skipstunnel, med ei løyving på 5 mill. kr. Ein ber samtidig om at Stortinget får seg forelagt ei sak om dette pionerprosjektet innan utgangen av 2001. Dette prosjektet vart første gongen nemnt her i Stortinget i samband med hurtigrutemeldinga under den førre sentrumsregjeringa, først på 1990-talet. Dåverande statsråd Lars Gunnar Lie starta med dette på ein lang og kronglete veg, og no er det opp til det komande storting å setja dette viktige og banebrytande prosjektet ut i livet. I denne merknaden, som eg skulle ynskt at fleire kunne ha slutta seg til, tek ein for seg dei viktigaste praktiske forholda for skipsfarten som denne tunnelen vil representera. Eg vil i samband med det spesielt peika på den moglegheita som opnar seg for kollektivtrafikken på sjøen ved ei slik indre skipslei. Med den teknologien som no er tilgjengeleg på hurtigbåtsida, vil ei rute mellom Bergen og Ålesund/Molde gje eit heilt nytt og sikrare tilbod i dette viktige området av landet, både når det gjeld busetjing og – ikkje minst – på verdiskapingssida. Forprosjekt, modellforsøk og økonomiske utrekningar har vist at dette prosjektet har ein positiv kost-nytteverdi. Med andre ord: Noreg som nasjon vil ha eit positivt utbyte av at denne tunnelen vert bygd. I tillegg vil ein oppnå auka tryggleik i dårleg vêr, noko som må vera eit av hovudmåla i denne delen av landet.
Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-06-15:
Jeg er dypt skuffet over at Fremskrittspartiet går sammen med Arbeiderpartiet og danner flertall for forslaget om omorganisering av den sentrale sosial- og helseforvaltningen, riktignok med den endring at Kreftregisteret holdes utenfor. Denne omorganiseringen som seiler under honnørordet fornyelse, er sterkt omdiskutert i fagmiljøene. Tre etater skal erstatte elleve. Dette er en sak som både fordi den er av prinsipiell karakter og på grunn av størrelsen burde vært fremmet som egen sak for sosialkomiteen, slik at den kunne fått en skikkelig behandling i en fagkomite, istedenfor å bli forsert gjennom Stortinget i revidert nasjonalbudsjett, hvor den ingenting har å gjøre. Blant de mange innvendinger som er kommet, vil jeg spesielt nevne at professor i offentlig rett ved Universitetet i Bergen, Jan Fridthjof Bernt, som er medlem av Bioteknologinemnda, hevder at dens troverdighet overfor allmennheten og fagmiljøene blir svekket ved denne omorganiseringen. Dette er meget alvorlig. Bioteknologinemndas uavhengighet og troverdighet er helt avgjørende for dens arbeid. Kristelig Folkeparti støtter derfor subsidiært SVs forslag om at Bioteknologinemndas sekretariat beholder sin uavhengige og frittstående stilling. Men det er prinsipielt galt at slike avgjørelser av stor organisatorisk betydning innenfor helseforvaltningen skal tas uten å ha vært behandlet som sak av fagkomiteen i Stortinget. Derfor har Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, SV, Venstre og representanten Bastesen fremmet forslag om dette. Jeg håper at Høyre subsidiært vil støtte dette forslaget. Jeg er glad for at Stortinget, i motsetning til Regjeringen i dens budsjettforslag, i dag i tolvte time finner rom for 20 mill. kr til refusjon på såkalt blå resept § 9 for legemidlene Celebra og Vioxx til pasienter med artrose og artritt. Helseministeren sa «for eksempel», men jeg oppfatter at flertallets intensjon nettopp er disse medikamentene. Hvis det er feil, ber jeg om å bli korrigert. Dette er relativt kostbare medikamenter, men de gjør hverdagen betydelig lettere for pasienter med store smerter, og ikke minst gir de en betydelig redusert, bortimot fjernet risiko for alvorlige komplikasjoner, som livstruende mageblødninger – noe som dessverre forekommer ved de medikamentene som Celebra og Vioxx skal erstatte. Ved å spare pasientene for slike komplikasjoner, sparer man også samfunnet for utgifter. Det hører med i regnestykket. Men her er det likevel ikke pengene som skal bety mest, men pasientene.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2001-06-15:
Jeg har lyst til å komme litt inn på en del av de sider som berører helsesektoren i revidert nasjonalbudsjett. Jeg er glad for at vi får en endring i forhold til Regjeringens forslag når det gjelder egenandeler innenfor rehabilitering, slik at det ikke blir noen økning i egenandelene fra 190 til 220 kr, som Arbeiderpartiet opprinnelig foreslo, men at vi får en egenandel som fortsatt vil være på 190 kr. Samtidig har vi funnet i hvert fall en del midler til opptreningsinstitusjonene, slik at den prekære situasjonen som nå er, kan bli mindre prekær, men jeg må be om at Regjeringen så fort som mulig kommer tilbake med et helhetlig og skikkelig finansieringsopplegg for opptrening og rehabilitering, og for de institusjonene som driver med det, slik at vi kan få dette på rett kjøl. Jeg er også glad for at Glittreklinikken kunne få 2,2 milliarder kr for å redde driftsøkonomien ut dette året, i motsetning til det som Regjeringen foreslo. Jeg må også bemerke at jeg syns det er uryddig av departementet å behandle Glittreklinikken slik den har vært behandlet i flere år, når vi vet at sosialkomiteen og flertallet på Stortinget har vist vilje til å bevilge, og vi så ser hvordan dette forvaltes. Så er jeg glad for at vi har fått 20 mill. kr på plass når det gjelder blåreseptforskriftenes § 9, og skal ikke si noe mer om det. Så litt til de store linjene når det gjelder sykehusøkonomien og fylkeskommunene som sykehuseier. Hvis vi ikke skulle ha nok midler, sa helseministeren, måtte man se noe nærmere på det. Og det er jo nettopp det vårt forslag nr. 121 dreier seg om, at en må sikre at fylkeskommunene som sykehuseiere nå har en garanti for midler, slik at dette ikke går ut over pasientbehandlingen siste halvår i 2001, og lager dramatiske situasjoner for folk som har behov for rask og god helsebehandling. Det er ingen samlet oversikt fra fylkeskommunene, sa helseministeren videre, men vi vet at det har kommet opplysninger de siste dagene – som et apropos til representanten Alvheim – som går på at vi er nødt til å få penger på plass her. Derfor vil Senterpartiet stemme for forslaget om 250 mill. kr til Regionsykehuset, og jeg håper at voteringen blir lagt opp slik at vi kan gjøre det. Skulle det falle, vil vi subsidiært støtte forslaget fra Fremskrittspartiet, som bl.a. inkluderer 40 mill. kr til Radiumhospitalet. Når det gjelder Radiumhospitalet, har jeg lyst til å poengtere at Regjeringen må komme tilbake i statsbudsjettet til høsten med en skikkelig plan for utbygging der, slik at de to strålemaskinene kan komme på plass senest i 2003, slik helseministeren lovet i høst, men som han har gått ifra nå, og slik at det også kan bli bedre forhold for forskningen ved Radiumhospitalet. Så en liten visitt til slutt til Fremskrittspartiet, som sier at Arbeiderpartiet er sjef for helsepolitikken i denne sal og må ta ansvaret for det. Ja vel, men det er nå sammen med Fremskrittspartiet når det gjelder store og vidtrekkende saker i helsesektoren.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2001-06-15:
Det er noen av oss som kanskje kommer litt forstyrrende inn med ulike ransakinger midt inne i IT Fornebu-debatten, men jeg har lyst til å ta opp noen andre forhold, som også Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet står sammen om. Det gjelder ny organisasjonsmodell for helse- og sosialsektoren sentralt. Det er enighet i denne sal om at vi trenger en sterk, faglig og sosial forvaltning når det gjelder disse områdene på statlig plan, men Regjeringen burde legge fram en egen sak vedrørende denne organiseringen og den omorganiseringsmodellen som nå er foreslått. I forliket med Arbeiderpartiet har Fremskrittspartiet klart å plassere Kreftregisteret utenfor denne nye modellen, slik Regjeringen foreslo, men Bioteknologinemnda burde i hvert fall ha vært utenfor og hatt en nøytral og uavhengig rolle, slik at troverdigheten dermed hadde blitt styrket i forhold til den rådgiverrolle som Bioteknologinemnda har, ikke minst når det gjelder etiske spørsmål. Når vi ikke får flertall for at dette skal legges fram i sin helhet for Stortinget, ønsker vi å stemme for SVs forslag, nr. 118, som er framlagt i dag. Så til dette med økonomi og sykehus. Representanten Alvheim prøvde å betvile beveggrunnene for det forslaget som Senterpartiet har lagt fram i dag, men han ønsket gledelig nok å stemme for det. Bakgrunnen for dette er i alle fall ikke galluptall, det er den innretning som Senterpartiet hadde på kommuneproposisjonen, og den saken som ble behandlet i går, og som ble nedstemt. Når vi ikke fikk til en oppgjørsordning bl.a. med fylkeskommunene, slik som det var foreslått der, mener vi at vi må gripe dette an på en annen måte og garantere for – og det er det som er hovedhensikten og saken – at det er et tilbud om helsebehandling og omsorg siste halvår av 2001. Det er flere bekymret for her. Det var også bekymringer som kom fram i debatten i går når det gjaldt kommuneøkonomien. Det er for øvrig gledelig at Fremskrittspartiet vil stemme for dette, for det er ikke helt i samsvar med det Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet har blitt enige om når det gjelder sykehusoppgjøret, og den ramme de har satt til 200 mill. kr – og niks mer i den sammenheng. Til slutt bare litt om dette med hjemmebasert dialysebehandling av nyresviktpasienter, som Stortinget har uttalt seg om enstemmig, og hvor Regjeringen har handlet stikk i strid med Stortingets anbefaling og forslag. Jeg håper at Regjeringen gir denne ordningen en slik innretning at den er i tråd med Stortingets ønsker og vedtak, og slik at det blir en mye sterkere likestilling mellom hjemmebehandling og sykehusbehandling basert på hemodialyse.
Kirsti Kolle Grøndahl (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Bare en kort merknad på vegne av Presidentskapet. I innstillingen er det opplyst at endringene i domstolloven som er bakgrunnen for innstillingen, ventes å ville bli sanksjonert i dag. Jeg kan nå bekrefte at lovbeslutningen er sanksjonert i statsråd i dag. I henhold til denne lovbeslutningen skal det opprettes en sentral, frittstående domstoladministrasjon som skal ledes av et styre. Kongen skal oppnevne fem av styremedlemmene, og Stortinget skal velge to medlemmer, med personlige varamedlemmer. Presidentskapet innstiller på at Ole Henrik Magga og Turid Moldenæs blir valgt som medlemmer, med henholdsvis Oluf Arntsen og Ragna Berget Jørgensen som varamedlemmer. Valget gjelder for fire år, regnet fra 1. august i år. Jeg anbefaler at innstillingen blir bifalt.
Kirsti Kolle Grøndahl (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Det 145. storting, som er det fjerde storting i denne valgperioden, har holdt 104 møter i plenum, 46 møter i Odelstinget og 16 møter i Lagtinget. Den siste delen av sesjonen har vært preget av Stortingets arbeid med viktige og omfattende reformer som vil prege samfunnet vårt i årene som kommer: sykehusreform, politireform, endret oppgavefordeling for fylker, stat og kommune, omfattende omlegginger av Forsvaret, viktige endringer i domstolsadministrasjonen og en stor reform når det gjelder høyere utdanning. Stortinget har også vedtatt reformer for sitt eget arbeid. Budsjettreformen er gjort permanent, åpne høringer skal være regelen og ikke unntak i komiteenes arbeid. Representantenes arbeidsvilkår skal bedres, og det foretas en grundig vurdering av alle sider ved Stortingets kontrollvirksomhet. I løpet av den siste fireårsperioden er det i tillegg gjort små og store endringer i vårt eget regelverk, forretningsordenen, som har hatt betydning for det daglige arbeidet her i huset. De tørre tall kan fortelle oss at komiteene har vært gjennom et arbeidsomt år. De har avgitt 351 innstillinger til Stortinget og 132 til Odelstinget, mens Regjeringen har bidratt med sitt ved å holde 17 redegjørelser og fremme 97 stortingsproposisjoner, 53 stortingsmeldinger og 105 odelstingsproposisjoner. Til gjengjeld har Regjeringen måttet besvare 535 spørretimespørsmål, om lag 440 skriftlige spørsmål og 23 interpellasjoner. Representantenes egne bidrag til arbeidsbyrden har bl.a. vært 133 Dokument nr. 8-forslag, og det er rekord, mens det er lagt igjen 21 grunnlovsforslag, som overlates til det kommende storting å behandle. Da dette trolig er det siste ordinære stortingsmøtet i denne sesjonen og i denne valgperioden, vil presidenten takke alle som har bidratt til at Stortinget har kunnet utføre sitt arbeid som folkevalgt organ, ikke minst de ansatte i huset, men også pressen, som bidrar til at iallfall noe av det vi driver med her i huset, kommer ut til dem som har valgt oss. Jeg vil også takke de regjeringene som har sittet i perioden, for samarbeidet og mange harde tak gjennom fire år. Siden dette er det siste møtet jeg leder i Stortinget, vil jeg takke dere for samarbeid og nødvendig overbærenhet. Mye kunne sies, helst til hver enkelt. La meg si det kort: Jeg kommer til å savne dere og dette huset. Før møtet heves oppfordrer presidenten representantene til å underskrive Stortingets og avdelingenes protokoller. Lagtingsprotokollen er utlagt i lagtingssalen, mens protokollen for Stortinget og Odelstinget vil bli lagt ut på bordet i salen senere. Der kan dere underskrive dem etter at Odelstinget har holdt sitt – håper jeg – korte møte.
Anne Brit Stråtveit (Kristelig Folkeparti), 2001-06-15:
Jeg stemte feil.
Per Kåre Foss (Kristelig Folkeparti), 2001-06-15:
Jeg stemte feil.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-02-09:
Jeg vil fremsette et forslag om at Stortinget skal få seg forelagt et lovforslag som skal forhindre diskriminering av minoriteter på utesteder.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2001-02-09:
På vegne av representantene Kenneth Svendsen, Øyvind Korsberg, Christopher Stensaker og meg selv vil jeg fremsette et forslag om at obligatorisk opplæring i glattkjøring for tyngre kjøretøy erstattes med risikoforebyggende og rettferdig opplæring.
Gunnar Skaug (Arbeiderpartiet), 2001-02-09:
Riksrevisjonens undersøkelse vedrørende innfordring av skatter er basert på opplysninger fra 15 kommuner. Utgangspunktet var restskatt fra inntektsåret 1996, og totalt ble 932 enkeltsaker med restanser over 10 000 kr analysert i forhold til tidspunkt for iverksettelse av innfordringstiltak og hvilke tiltak som ble benyttet. Formålet med undersøkelsen var å gjennomføre en analyse av skatteoppkrevernes innfordringsarbeid med hensyn til bruken av ulike innfordringstiltak, med bakgrunn i bestemmelsene i skatteoppkreverinstruksen. Under arbeidet med denne saken i kontroll- og konstitusjonskomiteen mottok komiteen et brev fra Kommunenes Sentralforbund, som ikke var enig i de kritiske vurderingene Riksrevisjonen gav i sin undersøkelse. KS mente at fellesinnkrevingen av skatt og arbeidsgiveravgift, som de kommunale skatteoppkrevere forestår, har høy kvalitet, der mer enn 99 pst. av utlignede skatter og avgifter blir innbetalt. Videre mente KS det er dokumentert i en rapport fra ECON Senter for økonomisk analyse at innkrevingen av restskatt har høyest kvalitet i de små kommunene. KS var ikke kjent med at noe annet land det er naturlig å sammenlikne seg med, har bedre kvalitet på skatteinnkrevingen. Komiteen tok, etter forslag fra saksordfører Carl I. Hagen – som er forhindret fra å delta i dette møtet i dag – initiativ til, etter å ha fått tilsvar fra Riksrevisjonen om innvendingene fra Kommunenes Sentralforbund, et møte i komiteen for sammen å drøfte de ulike spørsmål knyttet til Riksrevisjonens undersøkelse. I komiteinnstillingen vises det til korrespondansen komiteen har hatt, og at denne følger som vedlegg. Ved en inkurie er imidlertid vedleggene ikke tatt med, president, og disse overleveres herved. Som det framgår av den enstemmige innstillingen, er komiteen enig med Riksrevisjonen i at skatterestansene fortsatt utgjør betydelige beløp. Det er derfor et forbedringspotensial for skatteinnkrevingen, til tross for at mye har bedret seg. Restanseprosenten har nemlig vært synkende de siste årene, som skatteoppkreverne i kommunene skal krediteres for. Ett problem er imidlertid at det er avdekket variasjoner kommunene imellom når det gjelder selve gjennomføringen og prioriteringen av skatteinnfordringen. Dette er selvsagt ikke bra. Eller som komiteen sier: «Komiteen deler Riksrevisjonens oppfatning av at forskjellsbehandling av skatteytere er uheldig. Ulike innfordringsstrategier bør være relatert til den enkelte sak og ikke til den enkelte kommune.» Men like viktig er det å understreke at skatteoppkreverinstruksen gir rom for bruk av skjønn. Med en desentralisert organisasjonsmodell vil det også være nødvendig og hensiktsmessig med ulike innfordringsstrategier. Som følge av Riksrevisjonens undersøkelse vil Skattedirektoratet – etter det som Finansdepartementet har opplyst – følge opp flere av forholdene som er påpekt, gjennom sin faglige instruksjonsmyndighet. En kan derfor konkludere med at det vil bli lagt opp til en enda bedre organisering av skatteoppkreverfunksjonen.
Gunnar Skaug (Arbeiderpartiet), 2001-02-09:
Egentlig er dette en reprise på den debatt Stortinget hadde like før jul om budsjettinnstillingen fra familie-, kultur- og administrasjonskomiteen, hvor nettopp de samme spørsmålene som i dag debatteres, ble belyst, og hvor også kulturministeren på en tilfredsstillende måte gav en klar føring for hvordan denne saken skal utvikles videre. Men det er likevel grunn til å si, som flere hittil i debatten har sagt, at den saken som kontroll- og konstitusjonskomiteen i dag legger fram, er nok et eksempel på at NRK ikke har rettet seg etter forutsetninger som ble gitt ved de lisensøkninger som Stortinget vedtok for 1996 og 1997, og som har ført til at oppstart av egne lokale TV-sendinger for Nordland og Østfold er utsatt så mange ganger. Egentlig burde distriktssendingene for disse to fylkene ha vært på plass for lenge siden. Økningen av lisensavgiftene, med de klare forutsetningene om fullføring av utbyggingen av distriktsfjernsyn, ble riktignok vedtatt før NRK ble omgjort til forvaltningsselskap, stiftelse og senere aksjeselskap. Dette skulle imidlertid ikke være til hinder for at NRK måtte ha forpliktet seg til å følge opp Stortingets klare vedtak. Og vedtakene er ikke til å misforstå. Det er derfor ingen grunn til å gå tilbake på tidligere forutsetninger om å opprette egne fjernsynssendinger i Nordland og i Østfold, og slett ikke fordi NRK klokelig nok har investert såpass mange millioner kroner både i lokaler og sendingsutstyr i Bodø og i Gamlebyen i Fredrikstad. Alt burde derfor ligge til rette for rask oppstart, og det regner jeg med at statsråden i dag også, nok en gang, gir forsikringer om. Kontroll- og konstitusjonskomiteen vedtok 24. oktober i fjor, da distriktssendingene med fjernsyn i Nordland og Østfold ble gjort til egen sak, også å belyse prosessen rundt sammenslåingen til TV-regionen NRK4, som dekker, som tidligere sagt, Østfold, Vestfold, Buskerud og Telemark. Ja, jeg har veldig lyst til å si meg helt enig med bl.a. fylkesordføreren i Telemark og også andre, i at NRKs distriktskontor i Telemark er blitt dårlig behandlet – for å si det mildt. Det er derfor bekymringsfullt at distriktskontoret lokalisert i Porsgrunn nedbygges, og at meget viktig kompetanse som er opparbeidet der, dermed går tapt. I stedet burde vi ha hatt en samlet oppbygging av NRKs distriktskontorer her i landet. Jeg tror også det er sterk vilje i denne salen til at så skjer. Men da må jeg også si meg enig i det som saksordføreren, Laila Kaland, sa i sitt innlegg, at for å få det til, må det også være vilje til å gi NRK mer friske penger, slik at de store utfordringene som NRK står overfor som kulturinstitusjon, virkelig blir ivaretatt.
Laila Kaland (Arbeiderpartiet), 2001-02-09:
Eg er glad for at det er stor semje i komiteen om merknadene i innstillinga. Eg er også samd med representanten og tidlegare kulturminister Anne Enger Lahnstein, som seier at programma i NRK kanskje aldri har vore så gode som dei er i dag, og at dei viser det mangfaldet som ein allmennkringkastar skal ha. Det er eg einig i, men eg har òg lyst til å seie at det var NRK som i si tid bad om auka lisensar for at ein skulle få bygd ut distriktskontora. Når tidlegare kulturminister Anne Enger Lahnstein er kritisk til komiteens merknader, kan ein vel merke seg at Senterpartiet har valt ikkje å gå inn i denne komiteen, for dei såg vel kanskje ikkje den som ein så viktig komite. I våre merknader viser vi til føresetnadene når det gjeld korfor vi vil byggje ut distriktskontora. Likeins har vi peika på kva som er gjort både i Østfold og Nordland, der det er løyvt millionvis av kroner til desse formåla. På ein del område har dei allereie kome i gang, og det har vist positive resultat. Vi har også skrive at vi var heilt klåre over dette då lisensauken vart føreslegen, vidare at vi var klåre over omdanninga av NRK frå eigarselskap til aksjeselskap og dei føresetnadene som låg inne der. Så å kritisere komiteen spesielt – eg er ikkje hårsår på nokon måte – det synest eg ikkje er heilt rettferdig. Møre og Romsdal nemnde eg heilt bevisst. Distriktskontoret der vart oppretta i 1997, og det har vist positive ringverknader for vårt distrikt. Eg peika på at folk ser på desse programma, det har mykje å seie både for næringslivet og for eigen identitet, og ikkje minst samlar det Nordmøre og Romsdal og Sunnmøre på ein annen måte enn det ville ha gjort utan. Eg nemnde det heilt bevisst, for eg tenkte dette kan bli tilfellet også for Østfold og Nordland. Så har eg lyst til ein liten visitt til Framstegspartiet. Eg har aldri følt at Framstegspartiet er spesielt opptekne av NRK som allmennkringkastar, sånn som representanten Vidar Kleppe legg opp til her, men at dei er meir opptekne av at vi skal ha private selskap og meir lettkjøpte program, slik at det kan svare seg i kroner og øre. Og den utviklinga har ikkje eg så lyst på. Eg kan ikkje så veldig mykje om den digitale utviklinga, men eg trur iallfall at det kan vere eit veldig viktig innslag i den vidare utbygginga av distriktskontor og distrikta sine sendingar, og eg ser fram til at det kanskje kjem i den meldinga som kulturministeren skal presentere seinare.
Kari Økland (Kristelig Folkeparti), 2001-02-09:
Saken om SNDs lån til selskapet Pandestor ble tatt opp på eget initiativ av kontroll- og konstitusjonskomiteen. Bakgrunnen var, som vi vet, oppslag i media som kunne tyde på at saken ikke var forsvarlig behandlet. Det er flere forhold som gjør denne saken alvorlig: SND er et særlovsselskap som forvalter virkemidler for flere departementer, altså statlige midler. Og statlige midler bør forvaltes forsvarlig og riktig. SND er unntatt fra forvaltningsloven og offentlighetsloven. At selskapet ikke er underlagt den samme offentlige kontroll som andre offentlige organer, tilsier at selskapet bør være ekstra påpasselig når det gjelder å følge habilitets- og saksbehandlingsregler. Det er viktig for tilliten til offentlige organer at alminnelige regler om habilitet og inhabilitet følges. Det er særdeles uheldig for tilliten til forvaltningen dersom det oppstår tvil om ting har gått rett for seg. Pandestor-saken burde ha vært behandlet i SNDs styre, både fordi ett av styremedlemmenes navn var knyttet til saken, fordi det var knyttet stor usikkerhet til engasjementet, og fordi saken var prinsipielt viktig i forhold til formålsparagrafen. Som det sies i komiteinnstillingen, skal det umiddelbart settes i gang en gjennomgang av SNDs behandling av habilitetsspørsmål. Det er bra. Saken tyder på at det er behov for det. SND skal fremme næringsaktivitet i Norge. Skal man delta utenfor landets grenser, må det sannsynliggjøres at støtten vil føre til verdiskaping i landet. Det kan derfor reises spørsmål om støtten til Pandestor faller innenfor rammen av de prosjektene SND etter formålsparagrafen kan gå inn i. Saken viser at det er behov for en gjennomgang av de statlige engasjementer i Nordvest-Russland og av SNDs utenlandsaktivitet, noe statsråden da også har varslet. SNDs egen saksbehandler i industridivisjonen og SNDs juridiske avdeling var ikke tilfreds med sikkerheten i prosjektet. Både Eksportfinans og Garanti-Instituttet for Eksportkreditt mente garantien var usikker. Det er kritikkverdig at SND ikke tok større hensyn til disse innvendingene. Risikolånet ble innvilget av overordnet, på tvers av saksbehandlers negative innstilling. SND har ikke klart å fremskaffe en undertegnet protokoll fra møtet i januar/februar 1996, der det ser ut som om det ble inngått en intensjonsavtale med Agrointorg, den russiske samarbeidspartneren til Pandestor. SND hadde heller ikke full oversikt over eierforholdene i Pandestor før utbetaling fant sted. Det er altså flere forhold som ikke har vært håndtert tilfredsstillende i denne saken. Gjennom komiteens saksbehandling er disse forholdene blitt belyst. Kristelig Folkeparti håper denne gjennomgangen vil medføre bedre rutiner i framtiden, og at rutinene også følges i praksis.
Kari Økland (Kristelig Folkeparti), 2001-02-09:
Det er over to år siden kontroll- og konstitusjonskomiteen første gang henvendte seg til kulturministeren om denne saken. Etter noe korrespondanse og en uttalelse fra den daværende statsråd om at hun ville redegjøre for de konkrete planer om distriktssendinger med fjernsyn i Nordland og Østfold, ble saken vedlagt protokollen og dokumentene oversendt familie-, kultur- og administrasjonskomiteen. Sist høst fant imidlertid kontroll- og konstitusjonskomiteen det nødvendig å forberede en egen sak til Stortinget om forholdet, da vi ikke var fornøyd med utviklingen vedrørende disse distriktssendingene. Mange har reagert på at NRK ikke bruker lisensøkningen til det som var Stortingets forutsetning, og som faktisk også var NRKs eget ønske. Nord-Norge ble tidlig sett på som en for stor region til å ha bare én sending, og styret i NRK vedtok i april 1994 at Nordland skulle skilles ut som egen region for distriktsfjernsyn. Siden kom også Østfold til. Fullføring av utbyggingen av distriktsfjernsyn var en forutsetning for Stortingets vedtak om å øke lisensen både i 1996 og 1997. Møre og Romsdal og Rogaland ble utbygd og kom på lufta med egne sendinger i 1997, mens Nordland og Østfold ble utsatt. I ettertid har de planlagte sendingene blitt utsatt flere ganger. Kulturdepartementet har gitt uttrykk for at Stortingets vedtak om utbygging og iverksettelse av egne distriktssendinger med fjernsyn i Østfold og Nordland er bindende, og at det foreligger en plikt til å realisere disse sendingene inntil Stortinget måtte bestemme noe annet. Departementet mener videre at NRK må ha vide fullmakter til selv å avgjøre på hvilke tidspunkter de enkelte etapper av utbyggingen skal realiseres, noe flertallet i familie-, kultur- og administrasjonskomiteen under noe tvil har funnet å kunne akseptere. Flertallet fastholder imidlertid sitt krav om at det skal etableres distriktssendinger med fjernsyn i Nordland og Østfold, og ser med bekymring på at NRK ikke har fulgt dette opp. Kontroll- og konstitusjonskomiteen mener man ikke kan gå tilbake på tidligere forutsetninger om å opprette disse sendingene, men har ikke satt noen tidsfrist for NRK. Stortinget har vært svært tålmodig i denne sak. Vi har ventet lenge på sendestart, og det kan være fristende å spørre: Hvor mye lenger må vi vente? Det er mange lisenskroner som er betalt, og som betales, til et formål som ennå ikke er realisert. Det er investert store beløp i nye lokaler og toppmoderne utstyr for å sende, men oppstart har stadig blitt utsatt. Saken er lite tillitvekkende behandlet fra NRKs side. Selv om NRK er blitt et AS, betyr ikke det at de ikke skal følge det Stortinget vedtar. Jeg er tilfreds med at komiteen er såpass samstemt i sine merknader og sin kritikk av NRK. Og jeg setter pris på at statsråden i sitt brev av 24. januar i år ber NRK legge familie-, kultur- og administrasjonskomiteens forutsetninger til grunn for det videre planarbeid med distriktssendinger med fjernsyn i Nordland og Østfold.
Vidar Kleppe (Fremskrittspartiet), 2001-02-09:
Vi kan i hvert fall slå fast at SND i denne saken ikke har gjort hjemmeleksen sin. Det er klart at etter den fokuseringen som det har vært på denne saken, har vi alle trukket lærdom. Men det som er viktig, som denne saken har avdekket etter at kontroll- og konstitusjonskomiteen tok den opp på eget initiativ, er, når vi ser hvordan SND opererer, den gjennomgangen som statsråden skal foreta, som er helt nødvendig. Jeg er glad for at statsråden har gått offensivt ut og slått fast at her må en gjennomgå alle rutiner, for det kan ikke være slik at det skal gå på bekjenskaper, og at de normale prosedyrer og regler som skal følges når lån skal gis, ikke blir fulgt. Det er ikke blitt gjort i denne saken når en ser på hva saksbehandlerne har tilrådd, som så er blitt overprøvd på et høyere nivå i systemet, administrativt. SND har altså ikke gjort noe grundig arbeid i denne saken, og lærdommen en kan trekke av dette, er at når en har et system som er basert på at SND skal gi midler til prosjekter, så må en være langt mer oppmerksom på habilitetsregler. Når vi ser på hvilke aktører som var med i Pandestor, Jan Balstad og Arne Treholt, er det klart at en kan si at disse var kjent, og at de hadde sine kontakter, som enkelte har hevdet. Det har ikke vi i Fremskrittspartiet sagt, men det er ikke tvil om at med risikoen for de lånene som skulle gis, burde en gått disse prosjektene nøyere etter i sømmene. Når en da også ser at sjefen i SND på den tiden var Tore Tønne, og at lånene ble gitt med hans fullmakt, så synes jeg, med bakgrunn i det som er blitt avdekket i pressen, bl.a. den intensjonsavtalen som ble inngått i 1996, der de skulle få 2,7 mill. kr i lån fra SND, at prosedyrene i denne saken totalt har sviktet. Derfor sier vi oss fornøyd med at vi har fått opp denne saken, og vi sier oss også fornøyd med den jobben som statsråd Grete Knudsen har gjort, og det alvoret hun har sett på denne saken med, og at vi får en full gjennomgang. Vi kan for ettertiden i hvert fall trekke lærdom av dette. Det er ikke slik SND skal operere med skattebetalernes penger.
Vidar Kleppe (Fremskrittspartiet), 2001-02-09:
Når denne saken ble kjent i media, var det mange aktører – alt fra direktøren i SND til andre – som bagatelliserte den. Når statsråden kom på banen og satte seg inn i saken, gjorde ikke hun det. Hun tok saken på alvor og har gått inn i realitetene. Jeg vil gjerne stille et prinsipielt spørsmål til statsråden: Synes ikke statsråden at når vi får slike saker som vi har hatt nå, og som har vært tatt opp i komiteen, har den måten de er blitt taklet på fra SNDs side, vært uheldig, ettersom de har gått ut i media og prøvd å bagatellisere dem når de har dukket opp? Synes ikke statsråden at SND sin ledelse har noe å lære av de erfaringene som er gjort med bakgrunn i det som er blitt kjent i media, fra NRK tok denne saken opp, og til dette ble en komitebehandling og en innstilling til Stortinget?
Vidar Kleppe (Fremskrittspartiet), 2001-02-09:
Når en hører saksordførerens framlegging av hvilken innvirkning disse distriktssendingene har hatt i Møre og Romsdal, og det viktige fredsskapende arbeid de har medført, skulle hvert enkelt fylke og kanskje hver enkel storby hatt egne sendinger. Men realiteten i denne saken er det utgangspunktet som et stortingsflertall, bestående av Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV, hadde i 1995 og 1996, at økningene av lisensen i 1996 og 1997 skulle øremerkes til lokalsendinger i Nordland og Østfold, noe som har vært utgangspunktet for at vi fra Fremskrittspartiets side har vært villig til å ta opp denne saken på prinsipielt grunnlag. For i kontroll- og konstitusjonskomiteen er det vår jobb å se til at de vedtakene som er fattet og de premissene som Stortinget har lagt, følges opp. Men mye har hendt etter den tiden. NRK er blitt omdannet til aksjeselskap. En rekke endringer har funnet sted som gjør at det som var grunnlaget for de stortingsvedtakene, som også representanten Ludvigsen var inne på, har endret seg. Men det er ikke det vi diskuterer i dag, vi diskuterer Stortingets vedtak som er fattet, og den mangel på oppfølging som har vært fra de politiske myndigheter. Det er ikke til å komme bort fra at det er hårreisende at en i årevis har trenert saken og ikke fulgt opp de vedtakene som er fattet. Og hvis en skal bruke like lang tid på å få ny NRK-sjef som en har brukt på denne saken, ja da er jeg bekymret for hvordan framtiden skal bli for NRK videre. Her må en være seg bevisst at når en legger inn lisensøkninger og gir det inntrykket til folk at de skal betale for en tjeneste, en vare, så skal de få et tilbud, og når de ikke får det, burde de i hvert fall få betalt tilbake den lisensøkningen. Vi fra Fremskrittspartiets side er opptatt av det prinsipielle her. Ellers vil jeg bare ønske alle distriktskontorene lykke til, alle medarbeiderne i NRK som har engasjert seg i denne saken, og det har ikke vært få. Og jeg tror det ikke bare er NRK Nordland og Østfold som har vært opptatt av denne saken. Jeg tror det også er andre distriktskontorer som har blitt berørt av den manglende oppfølgingen av det vedtaket som Stortinget i sin tid gjorde når det gjelder disse distriktssendingene, og når det gjelder inndeling av geografisk område, som har samsendinger som egentlig er naturlig for befolkningen, men som ikke blir naturlig, faktisk unaturlig. Jeg forventer, på samme måte som representanten Holten, at i hvert fall ved utgangen av året må dette være på plass. Vi har investert millionvis av kroner i utstyr. Alt ligger klart. Nå er det bare å sette i gang og produsere.