Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-15:
Det er viktig at Finansdepartementet og nøkkelinstitusjonene har muskler og kapasitet til å møte finans- og gjeldskrisa på en offensiv måte. Flere og flere spår euroens undergang, og det er ingen tvil om at Norge vil rammes i økende grad av problemene i verden. Vi må forberede oss på det verste og være aktive for å få til systemendringer internasjonalt som kan gi oss større trygghet. Nye grep overfor finanssektoren vil bli nødvendig. Aktivitetsskatt bør trekkes fram og mer offensive kapitalkrav samt endring av regelverkene for banker som opererer med filialer osv. Det er et skrikende behov for tiltak som begrenser finanssektoren, både dens omfang og måten den kan operere på. Prisen på CO2-kvoter falt onsdag til rekordlave 6,3 euro, altså under 50 norske kroner. Jeg vil understreke at med dagens internasjonale regime på klimagasser, vil ikke kvoteregimet være i nærheten av å løse klimaproblemet. SV støtter absolutt at Norge skal delta i EUs kvotemarked og bidra til å gjøre det så stramt som mulig, men ingen som for alvor mener at klimaproblemet er vår generasjons største utfordring, kan slå seg til ro med at kvoteprisen skal utløse avgjørelser som vil redusere klimautslippene tilstrekkelig til å unngå irreversible endringer. La meg så få bruke litt tid på å skryte av to utskjelte etater som angår dette budsjettet. Verken skatteetaten eller Toll- og avgiftsetaten vil vinne noen popularitetskonkurranser, men de er helt avgjørende for at Norge gjentatte ganger er kåret til verdens beste land å bo i. Velferdsstaten er avhengig av at skatteetaten og Toll- og avgiftsetaten fungerer. Siden vi alle betaler ut fra inntekt, formue og forbruk, har vi felles interesse av at pengene blir samlet inn så effektivt som mulig, uten at det går på bekostning av rettferdigheten. Derfor er det svært viktig at skatteetaten ligger i verdenstoppen når det gjelder å ta i bruk ny teknologi. De fleste husker fortsatt hvilket pes vi hadde med å fylle ut selvangivelsen før i tida, finne kontoutskrifter og årsoppgaver for å fylle ut og kampen for å rekke fram til likningskontoret før midnatt. Nå får vi tilsendt en forhåndsutfylt selvangivelse som vi ikke trenger å levere, hvis informasjonen stemmer. I tillegg til å spare skattebetalerne for mye tid og ergrelser, har det spart inn 800 årsverk i skatteetaten. Det er en effektiv offentlig sektor. Tilsvarende grep er gjort for næringslivets rapportering. Altinn har gjort skjemahverdagen til næringsdrivende mye enklere. 90 pst. av selvangivelsene fra næringsdrivende og selskap ble levert elektronisk via Altinn i 2009. Dette er eksempler som viser en velfungerende etat som gjør jobben den er satt til, på en effektiv måte. Derfor er jeg overrasket og skuffet over at Høyre og Fremskrittspartiet gjør kraftige kutt i finansadministrasjonen. Fremskrittspartiet kutter f.eks. hele bevilgningen til større IT-prosjekter i skatteetaten. Investeringene for å gjøre digitale løsninger til førstevalget for brukerne av offentlige tjenester – både enkeltpersoner og næringsliv – er svært lønnsomme. Skatteetaten ligger i første rekke på dette området. Skulle Fremskrittspartiets budsjett bli vedtatt, ville noen av de mest lønnsomme investeringene i offentlig sektor ikke bli gjennomført. Det er spesiell politikk for et parti som ellers ikke er redd for å bruke av fellesskapets penger. Hvor Høyre vil kutte 135 mill. kr, er ikke så lett å få tak i. Det framgår verken av dagens innstilling, finansinnstillinga, eller Høyres alternative budsjett. Det er i seg sjøl oppsiktsvekkende. Siden de eksplisitt skriver at Finanstilsynet skal styrkes, antar jeg at øvrige etater må ta del i kuttet. Opposisjonen er, både i innstillinga og i innlegg her i salen, opptatt av dynamiske effekter av sine budsjettforslag. Fremskrittspartiet regner med at arbeidstakere og bedrifter, hvis de i 2012 får skattelette, øker innsatsen så mye at 25 pst. av kostnadene i skatteletten dekkes inn gjennom økte skatteinntekter samme år. I dette regnestykket ligger det noen interessante forutsetninger om innsatsen til norske arbeidstakere. Jeg skal ikke gå nærmere inn på det, men jeg merker meg at Høyre og Fremskrittspartiet ikke er like opptatt av dynamiske effekter av sine kuttforslag. De ansatte i skatteetaten skaffer inntekter som driver skoler, barnehager og sykehus. Når Fremskrittspartiet kutter 435,6 mill. kr og Høyre kutter et ukjent millionbeløp i driften til skatteetaten, må de si opp mange folk. Det betyr dårligere service til skattebetalerne, lengre saksbehandlingstid og mindre kontrollvirksomhet. Det er dårlig næringspolitikk. Det betyr færre kroner innbetalt, det betyr at mer skatteunndragelser forblir uoppdaget, slik at seriøse næringsdrivende får vanskeligere arbeidsforhold. Det betyr kort og godt at det blir færre skattekroner å fordele. Denne dynamiske effekten har Høyre og Fremskrittspartiet glemt å ta med i sitt budsjett. Det er klart at hvis man endrer måten vi budsjetterer på så radikalt som det her er snakk om, skaffer vi oss sjøl antakelig problemer i framtida som vi ikke trenger, og spesielt ikke i en tid der forutsigbarhet og ansvarlighet er viktigere enn noen gang.