Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-06-06:
Sykefravær er uheldig for den enkelte arbeidstaker, for virksomheten og for samfunnet generelt. Alle er tjent med et redusert sykefravær. Stortinget behandler derfor i dag regjeringens forslag til endringer i reglene om arbeidstakers, arbeidsgivers, Arbeids- og velferdsetatens, og sykmelders plikter i sykefraværsoppfølgingen. Forslagene er en følge av IA-avtalen med tilhørende protokoll. Avtalen ble inngått mellom regjeringen og partene i arbeidslivet i februar i fjor og er ett av flere tiltak for å nå IA-avtalens mål om et betydelig redusert sykefravær. Det er allmenn enighet om at det er viktig med tidlig oppfølging og dialog når arbeidstaker blir syk. For å sikre dette foreslår regjeringen nå å fremskynde fristene for arbeidsgiver til å følge opp sine sykmeldte arbeidstakere gjennom oppfølgingsplaner og dialogmøter. Jeg ser at et mindretall i komiteen mener at også fristen for det såkalte dialogmøte 2 bør fremskyndes til 16 ukers sykmelding. Jeg vil i den forbindelse påpeke at partene i IA-avtalen var enige om å beholde dagens frist på 26 uker. Jeg vil videre vise til at det er en sistefrist vi snakker om. Dersom en av partene krever det, skal møtet holdes tidligere. For de fleste sykmeldte er aktivitet mer helsefremmende enn passivitet. Regjeringen ønsker derfor å legge til rette for økt bruk av gradert sykmelding. Gjennom gradert sykmelding opprettholdes kontakten med arbeidsplassen, og den sykmeldtes restarbeidsevne kan nyttiggjøres. Regjeringen mener dette vil bidra til å forebygge utstøting fra arbeidslivet og øke inkluderingen. I en slik sammenheng er det viktig at sykmeldende lege har god kjennskap til oppfølgingsplaner og dialogmøter, slik at alle muligheter for bruk av gradert sykmelding blir vurdert. Derfor foreslås det nå at sykmelder skal få tilsendt oppfølgingsplanen fra arbeidsgiver på et tidlig tidspunkt og i større grad selv delta i dialogmøtene. Regjeringen mener at myndighetenes oppfølging av de ulike aktørene først og fremst bør bygge på dialog og positive virkemidler. Erfaringene viser imidlertid at det også er behov for en mer aktiv oppfølging av aktører som ikke gjennomfører lovens minstekrav til sykefraværsarbeid. Regjeringen mener at hensiktsmessige og balanserte reaksjoner er nødvendig for å støtte opp under regelverket og de positive virkemidlene og legger fram forslag til bestemmelser om dette. Helt konkret foreslås det at arbeidsgiver og sykmelder kan ilegges gebyr ved manglende overholdelse av pliktene i sykefraværsarbeidet. Arbeidstakere som ikke bidrar slik loven krever, kan på sin side risikere stans i sykepengeutbetalingene. Et mindretall i komiteen foreslår at gebyr overfor arbeidsgiver i forbindelse med det første dialogmøtet ikke skal overstige 5 000 kr, mot 10 000 kr i regjeringens forslag. Jeg vil for det første understreke at gebyrnivået må være så høyt at det faktisk understøtter betydningen av en god sykefraværsoppfølging. Arbeidsgiver skal dessuten alltid få et varsel med mulighet til å rette opp før et eventuelt gebyr gis. Jeg ser også at det er noen av komiteens medlemmer som mener at legene slipper for lett unna i regjeringens forslag. Selv om det er arbeidsgiver og arbeidstaker som er – og fortsatt skal være – hovedaktørene i sykefraværsarbeidet, er utvilsomt også legenes deltagelse i denne prosessen svært viktig. Reaksjonene vi foreslår i dag, er tilpasset dette. Regjeringen har også hatt en god dialog med Legeforeningen for å sikre fullgod oppfølging framover. Med regjeringens nye forslag til regler får Nav i oppgave å følge de ulike aktørene tettere enn i dag. Regjeringen er klar over faren for overbelastning av Arbeids- og velferdsetaten. Det er derfor viktig at vi utformer reglene slik at de i praksis kan følges opp. Regjeringen mener forslagene til nye regler overfor sykmelder ivaretar dette viktige hensynet. Avslutningsvis vil jeg understreke at målet ikke er reaksjoner og sanksjoner i seg selv. Det viktigste er å få innarbeidet en oppfølgingskultur hvor godt sykefraværsarbeid blir en selvfølgelig del av virksomhetenes – og legenes – hverdag. En god og relevant sykefraværsoppfølging er en viktig forutsetning for et redusert fravær og et mest mulig inkluderende arbeidsliv.