Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-02-07:
Dette er en gledens dag for alle som har vært opptatt av de fornærmedes og etterlattes rettigheter i straffeprosessen. Jeg har selv hatt mange møter med mennesker som har vært utsatt for alvorlig og krenkende kriminalitet, og det har vært vondt å høre hvordan enkelte av disse har beskrevet den belastningen det har vært å gjennomgå en straffesak hvor de selv har vært offer. Det er derfor gledelig at vi i dag kan gjøre noen viktige og riktige grep for å styrke stillingen for denne gruppe mennesker i straffeprosessen. Prosessen som har ledet fram til de forslag som foreligger her i dag, startet tilbake i 2001, et arbeid som til slutt ledet til at Fornærmedeutvalget la fram sin innstilling i 2006. Regjeringen har nedfelt i sin regjeringserklæring at man skal jobbe for å styrke stillingen for dem som er ofre for kriminalitet. Forslaget som vi behandler i dag, er et ledd i dette arbeidet. Forslaget vil være en klar forbedring i forhold til dagens system. En enstemmig komite mener det utvilsomt er slik at fornærmede og etterlatte kan oppleve en straffesak som belastende. Både måten straffesaken gjennomføres på, og resultatet av den kan få følelsesmessige og rettslige konsekvenser som har stor innvirkning på fornærmede og etterlatte. Ved at vi nå styrker de prosessuelle rettigheter for denne gruppen, vil man også få større fokus fra de andre aktørene i straffeprosessen på de fornærmede og etterlatte, som i seg selv vil bidra til en forbedring. Et annet moment i denne saken er: For å opprettholde legitimiteten til rettsstaten må strafferettssystemet være slik at alle involverte føler seg inkludert i prosessen, og alle involverte må bli møtt med respekt og verdighet. Forslaget vil klart bidra til en forbedring på dette området. I stikkordsform går forslaget ut på å gi fornærmede og etterlatte styrket rett til informasjon, innsyn, tilstedeværelse, mulighet for kontradiksjon og en utvidet rett til bistandsadvokat. Komiteen mener at forslaget gir dette, samtidig som man ikke gjør de fornærmede og etterlatte til en formell part i saken. Dette er også et viktig prinsipp for å opprettholde rettssikkerhetsgarantien for den tiltalte. Jeg har ikke tenkt å gå inn på alle enkelthetene i lovforslaget, men vil kommentere noen av dem. At vi nå får en kraftig styrking av retten til bistandsadvokat, anser jeg som noe av det viktigste i denne saken. At barn under 16 år som blir utsatt for seksuelle handlinger, at ofre for vold i nære relasjoner, kjønnslemlestelse eller menneskehandel nå får en utvidet rett til bistandsadvokat, vil bidra vesentlig til å redusere de belastninger det er å gjennomgå en straffesak. Dette vil også gi god hjelp med hensyn til å ivareta fornærmedes rettigheter, både under etterforskningen og under hovedforhandlingen, samt å fremme eventuelle sivile krav. Det at man har en åpning for en skjønnsmessig vurdering av behovet for bistandsadvokat også i andre sakstyper, gjør at man nå dekker et stort område med bistandsadvokatordningen. Det er også en enstemmig komite som stiller seg bak en ordning ved faste bistandsadvokater. Komiteen tror dette vil bidra til å høyne kvaliteten på dette viktige arbeidet og føre til at systemet enklere klarer å forholde seg til de forskjellige parters interesse. Et annet viktig moment i saken er den retten som nå blir innført, til at fornærmede kan få kostnadsfri konsultasjon med advokat for å vurdere anmeldelse. Det er grunn til å tro at dette vil føre til at flere faktisk anmelder forhold som mange kvier seg for å anmelde i dag, f.eks. voldtektssaker. Jeg vil også løfte fram en annen problemstilling i lovforslaget. Det gjelder frister og regler når fornærmede er under 18 år. Alle komiteens medlemmer, unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, støtter det framlagte forslaget på dette området. Allikevel føler jeg behov for å si noe mer om det. Det er slik i dag at man har en frist på 14 dager for å foreta dommeravhør av barn. Komiteen mener at denne fristen er en maksimumsgrense, og at man må tilstrebe å korte ned denne fristen så mye som mulig. Jeg mener dette bør la seg gjøre når man nå får på plass de fem barnehusene som er bestemt igangsatt. Også når det gjelder frister for påtaleavgjørelse, støtter det samme flertallet Regjeringens forslag. Hovedargumentet for dette er at man må ha tid til å sikre en god kvalitet på etterforskningen. Dette er høyt prioritert fra Riksadvokatens side. Man fokuserer altså på dette området. Vi ber allikevel Regjeringen følge nøye med på saksbehandlingstiden i denne type saker og komme tilbake til Stortinget hvis det er en utvikling i negativ retning. Det kan også være behov for å ta en større diskusjon om tidsfrister generelt for å se om det er noe misforhold i de frister som allerede er gitt. En enstemmig komite mener også at det framlagte lovforslaget ivaretar Norges internasjonale forpliktelser overfor både fornærmede og tiltalte. Som presidenten nå har hørt, har jeg fokusert på de områder hvor det er stor enighet i komiteen, og jeg vil avrunde med å si at komiteen er enig i de viktigste spørsmålene ved dette lovforslaget. De forslag som kommer i tillegg fra mindretallet, er i stor grad forslag fra et mindretall i Fornærmedeutvalget, og derfor godt problematisert i proposisjonen. Jeg mener derfor at fokuset i denne saken bør være på de viktige lovendringene som alle er enige om. Jeg tror at vi med dette får et straffesystem som i mye større grad også tar fornærmede og etterlatte på alvor. Jeg vil med dette anbefale Odelstinget å støtte komiteens tilråding.