Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2007-11-22:
Forslagsstillerne har rett i at det er behov for en framtidsrettet jordbrukspolitikk. Den modernisering og framtidsretting av politikken som skjedde under den forrige regjeringen, har stoppet opp. Jeg stiller meg imidlertid tvilende til om virkemiddelet for å få til en framtidsrettet jordbrukspolitikk er en stortingsmelding som skal produseres på rekordtid. Men det haster etter Venstres mening med å få en bred debatt i Stortinget om jordbrukspolitikken, sett i lys av de store endringene som har skjedd det siste halve året. Venstre har en egen merknad i saken og ikke merknader under enkelte områder, da jeg mener at et representantforslag ikke egner seg som et dokument for en bred gjennomgang av landbrukspolitikken. La meg imidlertid peke på noen av de endringene som må skje for at vi skal få en framtidsrettet politikk. Vi må få et enklere Landbruks-Norge. De som har lyst til å satse på næringen, må få mulighet til å gjøre det. Venstre ønsker derfor en full gjennomgang av lov- og regelverk med sikte på en kraftig modernisering. Det må bli mer mangfold i landbruket. Lokale myndigheter må få større anledning til lokal tilpasning og til å se landbrukspolitikken i sammenheng med øvrig næringspolitikk. Landbruket må få mindre øremerking, færre skjemaer, færre og enklere retningslinjer. Vi må ha en mer aktiv bosettingspolitikk. Det bør bli enklere å få kjøpt småbruk for å sikre bosetting og øke mangfoldet. Det må bli lettere å dele opp en landbrukseiendom, slik at flere kan få bo der. Jordbruksforhandlingene bør videreføres, men da som en rendyrket inntektsavtale mellom bøndene og staten. Det må skje en oppmyking av regelverket innenfor melkeproduksjonen. Venstre vil oppheve mange av begrensningene for samdrifter, f.eks. antall for deltakelse. Leie av melkekvoter må også muliggjøres. For å ta vare på kulturlandskapet og hindre gjengroing må det stimuleres til økt beitebruk. I den forbindelse vil jeg gi honnør til statsråden og Regjeringen for de tiltakene som er satt i verk der, og jeg håper de fortsetter. De virkelig store utfordringene for norsk jordbrukspolitikk er knyttet til den utviklingen vi nå ser internasjonalt når det gjelder WTO-forhandlingene, men ikke minst det forhold at vi står overfor en mulig global matkrise med underskudd på mat og betydelig økte priser på verdensmarkedet. OECD anslår i en rapport at verdens matvarepriser kommer til å stige mellom 20–50 pst. det kommende tiåret, og at stigende priser på basisvarer som korn og melk kan føre til sosial uro og politiske problemer. Vi får stadig rapporter og nye medieoppslag om dette. I Dagens Næringsliv tirsdag denne uken, kunne vi lese om en britisk bonde som i fjor tjente 85 pund pr. 1000 tonn korn. I år har prisen vært 180 pund. Hveteprisene har steget med 50 pst. på kort tid, og melkeprisen i Europa har steget med nær 90 pst. hittil i år. Flere eksempler kan nevnes, men det tillater ikke tiden. I tillegg kommer den kraftige økningen i etterspørselen etter kjøtt i Kina og India. Det sier seg selv at når etterspørselen øker sterkt i to land som utgjør 40 pst. av jordens befolkning, blir konsekvensene dramatiske. Dette er en utvikling som vil få betydelige konsekvenser også for Norge og norsk landbrukspolitikk. I svar til meg i Stortingets spørretime 24. oktober i år, svarer landbruksministeren at det «er behov for å tenke igjennom hva vi nå ser». Det er i aller høyeste grad tid for å tenke, men det er minst et like stort behov for handling og strategi for å møte denne utviklingen. Dette mener Venstre at Stortinget bør få anledning til å debattere. Jeg er glad for at Høyre og Fremskrittspartiet slutter seg til Venstres forslag om dette. Hvis det var flertall i salen for det, ville det bli gitt en mulighet til å debattere akkurat den problematikken. Desto mer skuffende er det at flertallet avviser dette. Jeg håper statsråden likevel tar disse signalene og ser alvoret i situasjonen. Venstre mener det er avgjørende at Regjeringen snarest legger fram en sak for Stortinget knyttet til konsekvensene for norsk landbrukspolitikk sett i lys av de nye utfordringene. Dette må skje i god tid før forhandlingene om neste jordbruksavtale starter. Så er jeg helt uenig med representanten Ola Borten Moe, som mener at det ikke er endringer. Det har skjedd store endringer det siste halve året, og det er viktig å være føre var.