Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-05-03:
Justiskomiteen har hatt det nevnte representantforslaget fra Miljøpartiet til behandling. Jeg vil starte med å takke medlemmene i komiteen og komitésekretæren for samarbeidet ved behandlingen av denne saken. I denne saken fremmes det et forslag om at regjeringen bes sørge for at de norske barna og kvinnene som oppholder seg i interneringsleirer i Syria, kan komme til Norge raskest mulig. Forslaget er begrunnet med at den humanitære situasjonen i leirene er svært alvorlig, og at barna som vokser opp der, er sterkt utsatt for radikalisering. Videre peker forslagsstillerne på at FNs spesialrapportør har rettet skarp kritikk mot Norge for at man ikke henter barna til Norge. Forslagsstillerne mener også at det er en rekke hensyn som taler for å hente barna til Norge sammen med sine mødre, og at det viktigste er hensynet til barnas beste Det vises til uttalelsene fra utenriksministeren, hvor det framgår at den humanitære og sikkerhetsmessige situasjonen i leirene vurderes som svært alvorlig, at barn som vokser opp der, er utsatt for radikalisering, og at videre opphold i leirene er skadelig. Utenriksministeren peker på at det ikke foreligger en folkerettslig plikt til aktivt å repatriere kvinner og barn fra Syria. Hun viser videre til at en nødvendig forutsetning for at barnekonvensjonen skal komme til anvendelse, og for at staten har et ansvar etter den, er at staten har jurisdiksjon. Hun viser videre til at siden barn av norske borgere i de syriske leirene ikke befinner seg innenfor norsk jurisdiksjon, må situasjonen derfor løses på et annet grunnlag enn etter statens folkerettslige forpliktelser. Komiteens tilråding er at representantforslaget ikke vedtas. Jeg legger til grunn at forslagsstillerne og hvert av de andre partiene vil redegjøre for sitt syn i saken. Jeg går så over til mitt innlegg i saken. Jeg ønsker å uttrykke full støtte til dette forslaget fra Miljøpartiet. Hensynet til barns beste skal ligge til grunn for alle vurderinger og alle handlinger som foretas av det offentlige, og som angår barn. De fire barna som det er snakk om i denne saken, har alle norsk statsborgerskap, og norske myndigheter har derfor en plikt til å bistå, herunder med konsulær bistand, for å få barna ut av interneringsleirene og hjem til Norge. Situasjonen i leirene er sånn at flere menneskerettigheter ikke ivaretas, spesielt barns rettigheter etter barnekonvensjonen, herunder retten til liv, helse, opplæring mv. Ikke minst er barna berøvet friheten sin. UNE har gjort noe galt. Medlemsstatenes forpliktelse til å sikre rettigheter etter barnekonvensjonen, kan ikke avgrenses til statens territorium, for etter barnekonvensjonen plikter staten å samarbeide internasjonalt for å sikre barns rettigheter. Uavhengig av hva man måtte mene om hvorvidt Norge er folkerettslig forpliktet til å hente hjem barna eller ikke, har norske myndigheter full anledning til å hente barna hit, også dersom de ikke skulle være rettslig bundet til å gjøre det. For noen år siden besøkte jeg en flyktningleir i Palestina. Det er første gangen jeg har forstått – og sett – radikalisering i praksis. Radikaliseringsrisikoen ved å forbli i leirene er stor, noe som også blir understreket av utenriksministeren. Det er helt klart til barnas beste å bli hentet hjem til Norge, og det å bli skilt fra sine foreldre mot sin vilje er heller ikke til barnas beste. Det å skulle skilles fra sine mødre vil kunne være nok en traumatiserende hendelse for barna. Når det kommer til barnas mødre, og den fjerde kvinnen som er under etterforskning av PST, mener jeg at det ikke er gunstig at de skal bli værende i Syria, med tanke på for faren for ytterligere radikalisering. Nasjonale sikkerhetshensyn tilsier at Norge er best tjent med å hente dem hjem fra leirene i Syria, sånn at de kan straffeforfølges, følges opp og deradikaliseres her hjemme. Den største sikkerhetstrusselen mot Norge som disse kvinnene utgjør, er hvis de forblir i Syria. Avslutningsvis vil jeg vise til at Tyskland for en tid tilbake hentet hjem 27 barn og deres mødre, og at Danmark og Tyskland i oktober 2021 hentet hjem henholdsvis 23 barn og 8 kvinner og 14 barn og 3 kvinner. Det framstår i denne sammenheng som noe underlig at norske myndigheter ikke skal klare å hente hjem fire barn og deres mødre. Jeg tar med dette opp vårt forslag i saken.