Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-06-06:
Det lovforslaget som Odelstinget i dag behandler, sikrer at elektroniske resepter kan innføres i Norge. Den tekniske løsningen som det her legges opp til, med en sentral database, bidrar til, slik jeg ser det, å modernisere legemiddelforvaltninga. Det mener jeg både pasienter, doktorer, apotek og myndighetene kommer til å nyte godt av. Den sentrale databasen, eller reseptformidleren, slik flere talere har vært inne på, vil ha mange funksjoner. Det viktigste er å sikre en trygg og effektiv formidling av reseptinformasjon til dem som trenger slik informasjon for å hjelpe pasienten. Det er hovedpoenget. Denne reseptformidleren har flere fordeler. For det første kan pasienten hente legemiddelet i det apotek han sjøl ønsker til enhver tid. For det andre kan pasienten, slik flere talere har sagt, «låse» resepten, dvs. å beskytte den med et referansenummer. Da er det ingen andre enn pasienten sjøl og hans lege som kan se resepten uten å ha det referansenummeret. All utlevering av reseptinformasjon skal loggføres, slik at forløpet kan spores tilbake. Dersom noen har sett på resepten uten at det er utlevert legemidler, skal dette følges opp av ansvarlig databehandler. Forskrivende lege kan også kalle tilbake resepten dersom det er behov for å endre forskrivningen. Det er sjølsagt viktig å sikre personvernet, og det er derfor vi også foreslår at reseptformidleren hjemles i helseregisterloven. Loven krever også at vi utarbeider en egen forskrift for hvordan reseptformidleren skal forvaltes, og jeg vil peke ut en etat som skal ha ansvaret for denne databehandlinga. Datatilsynet skal sjølsagt føre tilsyn med hvordan reseptformidleren blir brukt. Denne strenge reguleringa skal sikre tydelige ansvarsforhold, slik at personvernet blir ivaretatt. Som jeg tidligere har nevnt, er det flere mekanismer i sjølve løsninga som skal sikre personvernet: logging av informasjon, låse resept og sletting av ferdigekspederte resepter. Det vil også være forbudt å bruke informasjon til forskning, å utlevere den til arbeidsgiver og å bruke den i forsikringssaker og til straffeforfølgelse. Jeg vil ta med at helsepersonell, også ansatte i apotek, sjølsagt har taushetsplikt. Etter mitt syn er personvernet godt ivaretatt i den foreslåtte ordninga med eResept. Alternativet til en sentral database er et meldingsbasert system som ikke gir de samme mulighetene, slik jeg ser det, for trygg og effektiv reseptformidling. Jeg vil minne om at både Sverige og Danmark har hatt meldingsbaserte systemer i mange år. De har nylig gått over til sentrale databaser. Vi må huske på at det viktigste målet med reseptformidleren er å gi befolkninga effektiv tilgang til riktige legemidler. Jeg mener det er viktig ikke å lage ordninger som er tungvinte for leger og pasienter. I tillegg må disse være enkle å forstå for dem som skal bruke dette. For personvernet er det aller viktigst at leger og pasienter forstår at de kan låse resepten, slik at bare de som kjenner referansenummeret, kan få tilgang til den. Regjeringa har også nøye vurdert om vi skulle foreslå at pasientene skulle få rett til å reservere seg mot å bruke elektronisk resept. Vi har kommet fram til at så lenge pasienten kan velge å låse resepten, vil han ha svært god kontroll over informasjonen. Når vi vet at elektronisk resept gir best pasientsikkerhet, er jeg skeptisk til reservasjonsrett, fordi pasient og lege da kan fortsette med papirutgaven av «gammel vane». For at alle parter skal nyte godt av fordelene med eResept, er det viktig at så mange som mulig bruker denne løsninga. Jeg ser fram til resultater av denne satsinga. Vi legger opp til – dersom Odelstinget vedtar dette – at en i april 2008 skal ha en pilot som settes i drift med ekte resepter. Vi har som mål at 80 pst. av reseptene skal være elektroniske i 2011. Denne reseptformidleren er altså et viktig steg i arbeidet mot en tryggere og mer moderne legemiddelforvaltning.