Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-05-03:
NRK skal være reklamefri og lisensfinansiert fastslo kulturminister Ellen Horn i sin mediepolitiske redegjørelse i Stortinget for noen dager siden, dette for at NRK skal være et uavhengig allmennkringkastertilbud i den fremtidige kanaljungelen. Dette kan høres riktig ut, men Fremskrittspartiet er ikke enig. Uavhengig av hvem, kan man spørre seg. Fremskrittspartiet mener at en mediekanal som NRK ikke nødvendigvis er uavhengig når man er avhengig av et politisk flertall for nettopp å få sine inntekter. Det politiske flertalls gunst er viktig nettopp for å få en passe inntektskilde for å kunne drive NRKs virksomhet. NRK er en stor bedrift med over 3 500 ansatte fordelt på 17 distriktskontorer, Sami Radio og hovedbasene Marienlyst og Tyholt. Den tvungne NRK-lisensen vil for 2001 bli på 3 010 mill. kr, som innebærer en lisens på 1 715 kr pr. lisensbetaler – jeg minner om at Fremskrittspartiet hadde et lavere forslag som dessverre ikke fikk flertall – en sum som har økt over mange år, og som sikkert også vil fortsette å øke i fremtiden, spesielt med de utfordringer innenfor den digitale utviklingen som NRK står overfor. I tillegg til lisensfinansieringen har NRK også en mindre inntekt av sponsing, en sponsing som for øvrig for mange ikke er så forskjellig fra reklame. Som alle vet, er NRK nå inne i en, om ikke vanskelig, så utfordrende situasjon som krever handlekraft og omstillingsevne fra både eiere, dvs. staten, styre, ledelse og ansatte. Denne prosessen kan bli meget smertefull dersom det ikke rimelig snart blir igangsatt tiltak som tilpasser bedriften til de nye og skiftende rammevilkår som skjer på mediesektoren. Forhold i den senere tid kan tyde på at det i NRK ikke er den nødvendige kriseforståelsen som burde ha vært til stede tatt i betrakting de utfordringer bedriften står overfor. Det er grunn til å tro at situasjonen i NRK vil kunne prege nyhetsbildet i stor grad fremover. Det er derfor viktig at vi har en klar oppfatning om hvordan vi mener at NRK bør utvikle seg. NRK er antakelig den bedriften som er best kjent i Norge, og det er en bedrift som mange ønsker å mene noe om. NRK sliter med en meget tung organisasjon som krever store ressurser. NRK har derfor i de senere år hatt økonomiske problemer, noe som har ført til at bedriften har fått underskudd som har måttet dekkes inn ved kutt i organisasjonen. Det er grunn til å tro at denne situasjonen ytterligere vil forsterke seg i tiden som kommer. Derfor mener Fremskrittspartiet at NRK må bli mer økonomisk orientert, og at dette i større grad enn i dag må styre NRKs videre arbeid fremover. NRK opererer i dag på et konkurranseutsatt marked, med konkurranse fra TV 2, TvNorge, TV3 og utenlandske aktører. Det er ingen selvfølge at seerne i fremtiden velger NRK når de skal se på tv. Spørsmålet her er om det skal få konsekvenser for NRK bl.a. når det gjelder fjernsynslisensen og om eieren skal se på NRK ut fra et mer kommersielt synspunkt. Bør det kunne åpnes for reklamer helt eller delvis i NRK, og da ved at fjernsynslisensen fjernes gradvis? Ja, mener Fremskrittspartiet, både for å styrke NRK og for at folk skal slippe å betale for et produkt de ikke føler at de får 100 pst. igjen for. Dette skyldes bl.a. at mange ikke får inn NRK2, som i den senere tid har fått en større rolle. Et eksempel er at mandagsfilmen og mange barneprogrammer er flyttet fra NRK1 til NRK2. Når man i tillegg kan dele en fotballkamp mellom disse to kanalene, ja da er begeret fullt for mange. Fremskrittspartiet mener at NRK2s dekningsgrad er for lav til at NRK kan dele opp programtilbudet slik de gjør i dag. Cirka 15 pst. av Norges befolkning får i dag ikke inn NRK2, og dette varierer også sterkt fra landsdel til landsdel. For eksempel har Nordland kun en dekningsgrad på 74 pst. Det som da er ekstra synd, er at de som rammes, er de som ellers har dårlig dekning av media. Her viser jeg til et tidligere forslag om at de som ikke får inn NRK2, burde få et avslag på lisensen. Dessverre fikk ikke dette flertall i salen. I dagens tøffe marked på fjernsynssiden er det også nødvendig for NRK å inngå samarbeid med kommersielle aktører på enkelte områder. Et eksempel på dette er at det nå har blitt kjent at NRK, TV 2 og Telenor er i samtaler om et nærmere samarbeid først og fremst når det gjelder utbyggingen av et digitalt bakkenett for overføring av fjernsynssignaler. Kan NRK eventuelt også inngå et samarbeid med f.eks. TV 2 om en felles norsk sportskanal? En slik løsning er tidligere drøftet. Forutsetningen da var at en slik kanal skulle være reklamefinansiert, eventuelt som betalings-tv. I mediesektoren i dag er det en meget rask utvikling når det gjelder innføringen av den nye digitale teknologien, som vil medføre en helt ny mediesektor i forhold til slik vi kjenner den i dag. I denne utviklingen gjelder det å handle raskt. De medieselskapene som ikke kan tilpasse seg denne endringen, vil fremstå som tapere når den nye teknologien er implementert. Så konkret til Fremskrittspartiets meninger om NRKs fremtid. Fjernsynslisensen skal fjernes på sikt og erstattes med enten reklame, betalings-tv eller andre inntektskilder. Fjerning av fjernsynslisensen må skje gradvis ved at det åpnes for at NRK kan få inntekter fra f.eks. reklame, og at dette fører til en reduksjon av fjernsynslisensen. NRK skal på sikt privatiseres. Dette må skje gradvis ved at staten kan ta inn deleiere – dette for å få inn kapital, men også forhåpentligvis for å få mer kompetanse. NRKs styre må bestå av medlemmer som har stor innsikt i økonomiske og organisatoriske prosesser, og som har et stort samfunnsengasjement. NRK bør heller ikke ha større forpliktelser som allmennkringkaster enn TV 2 og andre medieselskaper, som f.eks. Schibsted. NRK bør heller ikke ha større forpliktelser enn andre mediebedrifter til å bevare norsk kultur. Fremskrittspartiet mener at å selge et norsk produkt vil også fremover være et stort konkurransefortrinn. Seerne og lytterne vil være lojale mot dem som sender norskspråklige programmer. Så lenge NRK er i statens eie, bør bedriften legges inn under et annet departement, slik at regulatørrollen og eierrollen blir atskilt. Ved en slik modell vil man også unngå for mye sammenblanding av politikk og forretningsdrift. Så lenge NRK er i offentlig eie, pålegges NRK å sørge for å ivareta beredskap for krisesituasjoner. Når NRK blir privatisert, inngår staten avtale med ett eller flere kringkastingsselskaper for å ivareta dette. Ellers tilbake til den mediepolitiske redegjørelsen, som enkelte synes ble for mye NRK og for lite om andre saker. Når man først bruker så mye tid på NRK, burde man ha brukt noen ord på tidsperspektiver og viljeserklæringer. Fremskrittspartiet etterlyser tidsrammer for viktig strategi og ikke minst investeringsbeslutninger. Alt ble utsatt til neste års budsjettforslag og til en overordnet og prinsipiell stortingsmelding til høsten. Da kan det gå både vinter og vår før det foreligger noen beslutninger. Det er ingen tjent med, verken NRK, deres eiere eller lisensbetalerne. Einar Førde har uttalt at hvis det ikke tas beslutninger, ender NRK som et analogt museum. Dette tror jeg at vi alle må tenke på. Utviklingen skjer raskt, og er ikke NRK med fra starten av, mister man fort fotfestet og faller. Jeg må ellers nevne i forbifarten at TV 2 AS sin konsesjonsutlysning ses på med stor spenning, og la oss alle håpe at det blir en beslutning som gagner alle. Den noe fram og tilbake-politikk som har preget denne saken, har dessverre ikke vært til sakens beste. Her vil jeg også nevne Fremskrittspartiets tidligere forslag om at denne konsesjonen bør tildeles ved auksjon mellom selskaper som oppfyller myndighetenes betingelser og konsesjonsvilkår. Ellers savner Fremskrittspartiet en omtale av bl.a. pressestøtten i kulturministerens redegjørelse. Den får vi også lese om i den varslede stortingsmeldingen, hvor Dagspresseutvalgets innstilling vil foreligge, en innstilling som ikke overrasker Fremskrittspartiet hvis den går inn for en økning av pressestøtten. Så tilbake til økonomien. NRK trenger en stor og betydelig vekst for å være med på bl.a. den digitale utviklingen. Kulturministeren sa at «NRK må skyte inn kapital i de aktuelle portalselskapene». Dette høres sikkert riktig ut, men hvilke penger? NRK har ikke disse, og da kan dette høres merkelig ut. Det blir spennende å se om NRK får de 3-5 milliarder kr de trenger. Selv om kulturministeren ikke forpliktet seg til noen sum, var vel meningen der. Det vil være merkelig hvis kulturministeren ikke følger opp. Da blir spørsmålet: Hvem skal betale – og hvor mye? Lisensfinansieringen skal beholdes, sier kulturministeren.