Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Som flere har vært innom, har dette året stått i klima- og naturkrisens tegn. I mars demonstrerte 40 000 ungdommer for en mer radikal klimapolitikk, og ungdommene har streiket mange ganger, både i Norge og i resten av verden. For første gang mener norske velgere at klima er den viktigste politiske saken, og i går kåret Språkrådet «klimabrøl» til årets nyord. Vi kan slå ettertrykkelig fast at klimasaken har blitt en folkebevegelse. Forskjellen på god og dårlig klimapolitikk er tempoet. Når regjeringen blir utfordret på at utslippene knapt går ned, svarer de med at de planlegger for utslippskutt i framtiden, og at det for øvrig snart kommer enda en handlingsplan som skal løse alt. I dag lanserte Global Carbon Project sin årlige analyse, som viser at CO 2 -utslippene er ventet å stige i 2019 fordi bruken av olje og gass skyter i været. Siden 2012 har naturgass vært hovedårsaken til veksten i globale CO 2 -utslipp, til tross for at fornybar energi er en langt mer effektiv måte å produsere strøm på og vi har tilgjengelig teknologi. En viktig grunn til dette er at fossil energiproduksjon fortsatt blir kraftig subsidiert. Norsk klimabarometer, som ble lagt fram for knapt en uke siden, hadde flere funn som regjeringen bør merke seg. 44 pst. av velgerne mener det må bevilges mer penger til klimatiltak. De Grønne bruker 20 mrd. kr mer enn regjeringen på klima i vårt alternative budsjett. 59 pst. av velgerne mener vi politikere gjør altfor lite for å kutte klimagassutslipp i Norge. De Grønne vil kutte utslippene med 60 pst. innen 2030, og vi viser gjennom utslippsplaner hvordan det går an. 10 pst. av velgerne gir regjeringen terningkast 1 for klimainnsatsen. Flest velgere er enig med Miljøpartiet De Grønne i klimapolitikken. Norsk klimabarometer viser også en sterkt økende skepsis til vindkraft på land. Det har vi jo merket, spesielt det siste året. Samtidig øker oppslutningen om vindkraft til havs. Det er spennende tanker. Verden må halvere klimagassutslippene innen 2030 for å begrense oppvarmingen til 1,5 grader. Ifølge FNs klimapanel trengs det enorme mengder ny fornybar energi for å nå målet. Det internasjonale energibyrået, IEA, mener havvind vil bli blant de viktigste fornybare energikildene i verden i framtiden, ikke minst i Europa. Storbritannia har satt et mål om 30 GW havvind på sokkelen innen 2030. Det tilsvarer omtrent 100 TWh, som er De Grønnes vedtatte mål. Derfor foreslår vi å etablere en sektoravtale for havvind etter modell fra Storbritannia. Den samme kompetansen, de samme folkene, som i dag leverer til norsk sokkel, kan fortsette å levere til norsk sokkel, men da trenger vi at regjeringen også ønsker å satse ordentlig og ikke sløser bort muligheten til å satse for alvor på tryggere arbeidsplasser innen havvind. Miljøpartiet De Grønne viser i sitt alternative statsbudsjett hvordan vi kan kutte utslippene med 60 pst. innen 2030. Utover havvind, der vi skiller oss ut med mer ambisiøse mål enn noen andre, satser De Grønne tungt på natur- og klimatiltak. Vi gjør tre store grep som virkelig bidrar til utslippskutt, hvorav to gjelder kapitler som energi- og miljøkomiteen har ansvar for. Vi bruker miljøavgiften og avgiftsfritak for å gjøre det lettere å velge miljøvennlig. Vi fjerner oljesubsidiene, inkludert leterefusjonsordningen, noe som vil redusere investeringene og også etter hvert utslippene fra oljesektoren. Og vi bruker totalt 20 mrd. kr mer enn regjeringen på klimatiltak. De 20 mrd. kr bruker vi bl.a. til å elektrifisere skipsfarten, etablere 1 000 nye hurtigladestasjoner for elbil bare i 2020, styrke satsingen på karbonfangst og -lagring, opprette et sårt tiltrengt klimafond for landbruket, og vi foreslår en folkemilliard for klimaet, der privatpersoner kan søke om tilskudd for å redusere sitt klimafotavtrykk. Støtten kan bl.a. gå til energieffektivisering i hjemmet eller til elsykler, som vi for veldig mange ser erstatter bilen. Til og med Equinor erkjenner at inntektene fra olje- og gassnæringen kommer til å falle kraftig i årene som kommer. Det begynner å bli vanskelig å forstå at regjeringen fortsatt klamrer seg til oljeplattformene i stedet for å satse mer på fornybar energi, de levende fornybare naturressursene som Norge har, og alt annet vi skal leve av i framtiden. Med det tar jeg opp forslag nr. 14.