Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2009-06-15:
Som saksordføreren har redegjort for, er bakgrunnen for dette forslaget at en årlig beregning av skattefrihetsdagen vil være en god indikator på hvordan skattetrykket utvikler seg i Norge, og hvordan det skattetrykket er sammenlignet med skattetrykket i våre konkurrentland. Det er hovedårsaken. I tillegg gjøres dette for at folk flest enkelt skal forstå at fram til denne datoen er man, for å spissformulere det, en «slave for staten». Etter denne dagen jobber man for å øke inntektene til seg selv og sin egen familie, inntekter som man selv har råderett over. Forskningsmiljøer i flere land beregner den såkalte Tax Freedom Day. I Storbritannia er dagen 2. juni, i USA er det 3. mai, mens i Canada er det 4. juni. I vårt naboland Sverige var skattefrihetsdagen i fjor 29. juli. Her i Norge har Skattebetalerforeningen i flere år forsøkt å beregne skattefrihetsdagen i Norge. Dagen har de siste årene vært satt til 20. juli, og vil sannsynligvis ende på samme dato i år. Men går vi tilbake til 2002 var skattefrihetsdagen i Norge 31. juli, mens den i 2005 og 2006 kom tidligere, nemlig 22. juli. Selv om beregningen fra Skattebetalerforeningen gir en klar indikasjon på endringen i skattetrykket fra 2002 til f.eks. 2005 og 2006, er beregningen ikke kvalitetssikret, da vi i Norge har et ganske komplisert skattesystem, og en fullstendig beregning er ressurskrevende. Derfor ønsker vi at det er Finansdepartementet som er ansvarlig for en slik årlig beregning, og at dette foretas i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet. Dersom revidert nasjonalbudsjett medfører en endring i skattetrykket, bør det få som konsekvens at skattefrihetsdagen fastsettes på nytt. Hvis Finansdepartementet står for den offisielle beregningen, unngår vi at det blir sådd tvil fra finansministeren eller andre som mener at tallene ikke er riktige, fordi det ikke er et nøytralt eller statlig organ som har utført beregningen. For en stund siden sendte jeg skriftlig spørsmål til statsråden der jeg refererte til en undersøkelse fra The Wall Street Journal og The Heritage Foundation, som årlig utarbeider «Index of Economic Freedom». Denne rankingen plasserer Norge langt bak våre naboland når det gjelder økonomisk frihet. De aller fleste land i Nord-Europa, som f.eks. Irland, Danmark, Sveits, Storbritannia, Nederland, Estland, Island, Luxemburg, Finland, Belgia, Østerrike, Tyskland og Sverige, er langt bedre enn Norge på dette området. Norge ligger på 28. plass. The Wall Street Journal og The Heritage Foundation påpekte spesielt det høye skatte- og avgiftsnivået, som trekker Norge ned. Videre får Norge en lav score på frihet innen arbeidskraft/fleksibelt arbeidsmarked, bl.a. på grunn av stive og rigide arbeidsreguleringer. En tredje faktor som trakk ned, var for stor offentlig administrasjon, offentlige inngrep og offentlig eierskap. Andre momenter i denne undersøkelsen som var verdt å merke seg, er at i 2000 lå Danmark dårlige an enn Norge på rankingen, men i løpet av åtte år har Danmark gått forbi Norge med solid margin. I dette tilfellet avviste finansministeren rangeringen fordi avisen The Wall Street Journal er en såkalt høyrevridd avis og The Heritage Foundation en kjent tenketank på høyresiden i USA. Derfor ber vi om at Finansdepartementet, eller gjerne Statistisk sentralbyrå eller Senter for statlig økonomistyring, beregner den årlige skattefrihetsdagen, slik at vi får offisielle tall, og ikke begynner å så tvil om hvem som har utført dette. I forrige sak diskuterte vi et representantforslag om sporbarhet av skattepenger. Der var det enighet om at det skal være åpent for hvem som helst i Norge å se hva skattepengene går til, noe finansministeren og alle i finanskomiteen er positiv til. I denne sak mener vi i Fremskrittspartiet at folk flest også har rett til å vite om det skattetrykket vi har i Norge. En årlig beregning av skattefrihetsdagen vil være en grei måte å illustrere dette for folket på. Men det skjønner jeg at flertallet i denne sal ikke er opptatt av. Jeg vil allikevel ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet. Subsidiært støtter vi forslaget fra Høyre om at representantforslaget vedlegges protokollen.