Heidi Greni (Senterpartiet), 2022-03-03:
Et av kjennetegnene ved det norske samfunnet og norsk arbeidsliv, og en av grunnene til at vi har hatt små forskjeller mellom folk i Norge, er at vi har hatt små forskjeller i lønn sammenlignet med de fleste andre land. De siste tiårene har vi derimot sett at det har vært en økning i lønnsspennet også her i Norge. Avstanden mellom de med de laveste og de med de høyeste månedslønningene er blitt betydelig større, og det før vi tar hensyn til bonus- og ulike avlønningsordninger utover den ordinære lønnen. I 2017 var månedslønnen til de 10 pst. best betalte 3,5 ganger så stor som gjennomsnittslønnen til de 10 pst. dårligst betalte. For 20 år siden var dette forholdstallet 2,8. Denne utviklingen er uheldig. For Senterpartiet er det derfor ingen tvil om at vi må ta grep for å redusere lønnsforskjellene i Norge. Det er helt avgjørende at vi klarer å snu denne utviklingen dersom vi skal klare å opprettholde et samfunn med høy tillit og små forskjeller mellom folk. Derfor har regjeringen allerede gjennomført og varslet en rekke grep mot høye lederlønninger i staten. Senterpartiet og Arbeiderpartiet har vært tydelige på at vi vil bruke det statlige eierskapet vårt til å fremme fellesskapets interesser, bl.a. gjennom moderasjon av lederlønninger. Allerede i høst sendte derfor kommunal- og distriktsministeren brev om regjeringens syn på lønnspolitikk til styrelederne i 26 selskaper der fellesskapet gjennom staten er aksjeeier. Arbeidet må selvsagt gjøres gjennom normale prosesser og innenfor aksjelovens rammer, men et tydelig signal om at den nye regjeringen har en klar ambisjon om å fremme moderasjon i lederlønnsoppgjør, er viktig. I sitt svarbrev til komiteen har ministeren vært tydelig på at regjeringen fokuserer på lederlønninger i offentlig sektor, noe som ble tydeliggjort ved at noe av det første finansminister Trygve Slagsvold Vedum gjorde tilbake i oktober, var å varsle lønnsfrys for ledere i det statlige tariffområdet. Det er gode signaler fra regjeringen og står i skarp kontrast til den forrige regjeringens holdning til statlige lederlønninger. Arbeidet med å lage nye retningslinjer for lederlønninger og andre godtgjørelser i staten er godt i gang. Utvalget som skal gjennomgå lederlønninger, skal ferdigstille arbeidet sitt i juni, og regjeringen har varslet en ny eierskapsmelding for de 71 bedriftene staten eier. Her vil lederlønninger og særlig bruk av bonuser være sentrale temaer. Stortinget vil med dette i nærmeste framtid få en god mulighet til å ta gode og gjennomtenkte grep for å redusere lønnsforskjellene i Norge. Hvis man ser de varslede grepene fra regjeringen i sammenheng med Senterpartiets og Arbeiderpartiets tydelige mål om at lederlønnsutviklingen i offentlig sektor ikke skal overskride det som er gjennomsnittlig lønnsutvikling i samfunnet, vil det utgjøre en kraftig pakke med treffsikre tiltak. Både styringssignalene som allerede er gitt, og uttalelser fra finansministeren, viser at dette er et område regjeringen vil prioritere. Senterpartiet og Arbeiderpartiets politiske prosjekt handler om å redusere forskjeller mellom folk, både sosialt og geografisk. Vi skal gjøre hverdagen enklere for sykepleieren på Finse og vaktmesteren på Furuset. Og da er det rett, viktig og nødvendig at regjeringen bruker flere av de virkemidlene man har i den statlige lønnspolitikken, til å redusere – ikke øke – forskjellene i Norge. Jeg er glad for at det er enighet i komiteen om at vi skal komme tilbake til denne saken når utvalget har lagt fram sitt arbeid.