Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
I fjor høst opplevde Norge en historisk tilstrømning av asylsøkere. På kort tid kom det over 30 000 asylsøkere, noe som er nesten tre ganger så mange som i hele 2014. Den ekstraordinære massetilstrømningen av asylsøkere førte til krise i UDIs mottaksapparat, bl.a. fordi UDI ikke var i stand til å skaffe nok innkvarteringsplasser innenfor ordinære prosesser. Den akutte flyktningsituasjonen før jul ga oss på kort tid mange erfaringer. Det som ble tydelig, var at plan- og bygningsloven ikke er egnet til å kunne håndtere nasjonale akuttsituasjoner på en effektiv og god måte. Vi erfarte også at det var manglende koordinering med øvrige fullmaktsbestemmelser i annet regelverk, som f.eks. helseberedskapsloven og sivilberedskapsloven, noe som også skapte utfordringer. For å sikre forutsigbarhet ved krise eller andre ekstraordinære situasjoner fremmet derfor regjeringen en proposisjon om endringer i plan- og bygningsloven. Endringene er foreslått tidsbegrenset til to år. Som følge av at situasjonen før jul var så akutt og alvorlig, så vi det som helt nødvendig på det tidspunktet å fravike ordinære prosesser og sende forslaget om lovendringer til Stortinget uten alminnelig høring. Formålet med lovforslaget er å sikre effektiv håndtering av ulike typer akutte situasjoner. Det kan gjelde pandemi, jordskjelv eller fjellskred av store dimensjoner. Forslaget til fullmaktsbestemmelse gjelder kun for midlertidige tiltak. Varige byggetiltak må følge ordinære prosesser etter plan- og bygningsloven. Rent konkret betyr forslaget at Kongen ved krise, katastrofer eller andre ekstraordinære situasjoner kan gi Kommunal- og moderniseringsdepartementet myndighet til å fatte beslutninger om å tillate konkrete, midlertidige tiltak, uavhengig av planer og bestemmelser i eller i medhold av plan- og bygningsloven. Danmark har allerede vedtatt en lignende fullmaktsbestemmelse. Jeg nevner også at Sverige allerede har vedtatt en bestemmelse i plan- og bygningsloven som gir regjeringen mulighet til å vedta tidsbegrensede unntak fra krav i loven for å sikre at det kan tas raske beslutninger ved naturkatastrofer. Som følge av flyktningkrisen i 2015 jobber Sverige nå med å utvide denne unntaksbestemmelsen til også å omfatte andre ekstraordinære situasjoner som kan få betydning for landets kriseberedskap. Forslaget til fullmaktsbestemmelse er utformet på samme måte som andre fullmaktsbestemmelser som tidligere er behandlet og vedtatt av Stortinget. Dette er gjort for å gi Stortinget trygghet for at forslaget ikke går lenger enn det som følger av andre fullmaktsbestemmelser. Det er også viktig at den foreslåtte bestemmelsen supplerer fullmaktsbestemmelser i andre regelverk, ettersom ingen av disse åpner for å kunne sette til side plan- og bygningsloven i en akutt situasjon. Jeg vil understreke at den foreslåtte bestemmelsen i plan- og bygningsloven ikke kan brukes av departementet til å sette til side det lokale selvstyret for å ta høyde for en akutt situasjon som potensielt kan oppstå. For å kunne bruke bestemmelsen må en akutt situasjon ha oppstått, og situasjonen må være så alvorlig at den har nasjonale konsekvenser. Som jeg har understreket i brev til komiteen, mener jeg at forslag om å legge fullmaktsbestemmelsen til kommunene i praksis vil bety at kommunene, og særlig mindre kommuner, får et ansvar som vil være langt mer omfattende enn de har erfaring med, og som vil stille langt høyere krav til kommunenes beredskap og saksbehandling. Noen få store kommuner har faglige ressurser til å håndtere komplekse saker, men dette gir likevel ingen garanti for raske og forutsigbare prosesser. Flertallet i kommunal- og forvaltningskomiteen anbefaler at lovforslaget sendes tilbake til departementet, og at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med forslag til lovendringer som ved en nasjonal flyktningkrise gir kommunene myndighet til å fravike plan- og bygningsloven og granneloven. La meg understreke at for regjeringen har det vært viktig å ha en beredskap som ikke bare gjelder flyktningsituasjoner, men som også gjelder andre situasjoner. Ved pandemier eller naturkatastrofer har vi behov for å kunne ha et lovverk som gjør at man kan ha en effektiv beredskap. En konsekvens av forslaget til komitéflertallet er at regjeringen tidligst vil komme med et nytt lovforslag i 2017. Jeg er åpen for å vurdere en fullmaktsbestemmelse som er avgrenset til flyktningsituasjonen. Jeg vil likevel få peke på at en slik avgrensning gjør unntaket veldig spesifikt, og plasseringen i plan- og bygningsloven kan fremstå som noe unaturlig, all den tid loven ikke regulerer asylmottak særskilt. Det bør ikke utelukkes at en eventuell unntaksbestemmelse til bruk i flyktningsituasjoner heller kan fremgå av utlendingsloven, som tross alt regulerer statens ansvar for innkvartering av asylsøkere.