Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-05-14:
Norge mangler arbeidsfolk med ulik form for kompetanse. Vi har bruk for folk med universitets- og høgskolebakgrunn, og vi har bruk for fagarbeidere. Representanten Wickholm skal ha ros for å reise en viktig debatt. Det gjør det mulig for oss å diskutere problemstillinger i fellesskap i Stortinget før konklusjoner er trukket. Regjeringa har varslet en evaluering av Kunnskapsløftet, og det kommer en stortingsmelding våren 2013. Dette gir ikke bare regjeringspartiene, men også opposisjonen mulighet til å komme med sine innspill før meldinga er ferdig skrevet. Det betyr at alle har en mulighet til å påvirke. Og jeg er faktisk av den oppfatning at brede vedtak er det beste for å gi Skole-Norge best mulig forutsigbarhet. Så til sjølve saken. Interpellanten spør om vi skal likestille løpene yrkesfag og studiespesialiserende, slik at begge løp kan kvalifisere direkte til høgskolestudier. Yrkesfag og studiespesialiserende er i dag to ulike løp. Gjennom siste års reformer er det gjort tiltak for å likestille løpene i noe større grad enn tidligere, som statsråden har redegjort for. I dag har basisfagene, eller fellesfagene, samme kompetansemål på yrkesfag som på studiespesialiserende. Et paradoks er at nettopp dette er et av ankepunktene mot yrkesfagene slik de er i dag. De har blitt for teoretiske. Studieforberedende linjer skal – som det ligger i ordet – nettopp klargjøre elevene for videre akademiske studier. Det betyr at de bør innrettes mot mer akademiske krav og måter å jobbe på. Yrkesfagene har en annen innretning og skal gjøre elevene forberedt på å ta fagbrev innen et bestemt fag eller yrke. Regjeringa har i Meld. St. 13 for 2011–2012 om velferdsyrkene foreslått å gjøre forsøk med en vekslingsmodell i helse- og sosialfag. Det betyr at studiet vil veksle mellom praksis og teori fra Vg1 og ut fire år. En slik modell vil gi mulighet for modning og bedre forståelse for fagene og forhåpentligvis gi mulighet for at færre stryker og ikke oppnår sluttkompetanse, som har vært et problem innenfor denne utdanninga i dag. Erfaringene med Y-veien har vist seg å gi gode resultater, ikke minst har erfaringene fra ingeniørfag vært gode. I Meld. St. 13 for 2011–2012 foreslår regjeringa å gjøre dette gjeldende også innenfor helsefag. Det blir spennende å følge med på de erfaringene som høstes med det. For å kunne vurdere om vi skal likestille de to utdanningsløpene yrkesfag og studieforberedende, må vi vite hva vi ønsker å oppnå. Det aller viktigste er at vi som lovmakere legger til rette for at vi får den kompetansen vi trenger i framtida. Det er også viktig at vi tar inn over oss hvilke forventninger høgskoler og universiteter har. For å kunne drive effektiv undervisning og få elevene gjennom studiene på rimelig normert tid er det nødvendig at studentene også besitter nødvendig kunnskap for å klare studiet. I den sammenheng mener jeg det er flere studier og institusjoner som gjerne kunne vært enda mer utfordrende med tanke på å stille krav til sine studenter. Interpellanten er opptatt av at yrkesfagene har lav status. Jeg mener status like mye handler om hvordan vi omtaler fagene, i hvor stor grad vi fokuserer på det i nasjonale debatter, og det handler om lønn etter endt utdanning. Problemet med lav status for yrkesfag er etter Senterpartiets mening ikke at de ikke kvalifiserer direkte for høgskolestudier. Problemet er at fagkompetanse i praktiske fag ikke er verdsatt i samfunnet på samme måte som en akademisk grad. Det er problemet. Det er ulikt fra yrkesfag til yrkesfag: Noen yrkesfaglige studier gir høg status, høg kompetanse og høg lønn, og derfor er ikke behovet like stort i alle studieretninger. Det viktigste er å sørge for at yrkesfagene har høg status i kraft av sin egenart, ikke fordi man er kvalifisert til høgere studier. I dag er det ingen yrkesfag som stopper ønsket om å oppnå høgere utdanning. Det som er viktig, er at vi legger til rette, slik at de som har gått et fagløp og oppnår fagbrev, får rett til å ta studieforberedende påbygging. Da slipper f.eks. elever på helse- og sosialfag å være bekymret for ikke å kunne gå videre på sykepleiestudiet etter endt fagbrev. Da slipper de å gjøre som i dag, å hoppe av yrkesfagløpet etter to år for å få med seg påbygginga. Flere fylkeskommuner tilbyr dette i dag. Senterpartiet ønsker at det skal bli et tilbud i alle fylkeskommuner. Andre fag har mulighet til å kvalifisere seg for høgere studier ved å ta forkurs på fagskole, fagskolebrev, mesterbrev og eventuelt gå på ingeniørstudier. Sosial utjevning er viktig, og likestilling er viktig, men mitt klare synspunkt er at det er på tide at vi anerkjenner yrkesfagene og den fagkompetanse som gis i kraft av det de er i dag. Ingen ting stopper videre utdanning, men det er ikke det som skal gi anerkjennelse. Vi må anerkjenne og betale folk for den fagkunnskapen de har – uavhengig av om de har gått på universitet eller ikke. Alle universitetsutdannede er dønn avhengige av faglærte, og det er på tide å innrømme det.