Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-05-14:
IT-utviklingen er et internasjonalt kappløp, og mer enn noensinne er det viktig med et fortsatt høyt tempo i utformingen av en politikk for informasjons- og kunnskapssamfunnet. Derfor er eNorge en nasjonal dugnad som vi må stå sammen om! I den senere tid har vi vært vitne til at kursene på IT-aksjer har falt dramatisk, og fortsatt er det – heldigvis – sant at intet tre vokser inn i himmelen. De som hadde håpet at IT-revolusjonen snart skal bli lagt til side som et kortvarig motefenomen, tror jeg vil bli skuffet. Det vi ser, er at selskaper som kanskje ble etablert på et urealistisk grunnlag, nå blir testet av de vanlige økonomiske lovene. De grunnleggende utviklingstrekk er til stede like fullt over hele verden. Ferske tall viser oss at det digitale Norge fortsatt utvikler seg med høy hastighet. I de siste dagene har vi sett oppslag om at Norge, ifølge en OECD-analyse, er på bunnivå når det gjelder forventet økonomisk vekst de neste fem årene. Det antydes at næringslivets manglende evne til å ta i bruk IT er en medvirkende årsak til dette. Analysen er et eksempel på at vi har store utfordringer foran oss, og utfordringene handler om å holde og styrke Norges plass i et løp hvor alle land vi sammenligner oss med, gjerne vil ligge i tet. Vi har gjennomført et stort prosjekt, «Et verdiskapende Norge», der Torgeir Reve hadde ledelsen. Der fremgikk det helt klart at vi konkurrerer mer på volum enn mange andre land, og at vi har problemer med å øke kompetansen og det teknologiske innholdet i vår landbaserte næring. Prosjektet konkluderer med at vi derfor må videreutvikle de clusterne hvor vi er dyktige, for det er der vi kan finne og utvikle den nye teknologien, og derfor er det ikke noe særskilt det OECD kommer med, men den er for pessimistisk i forhold til det løpet også dette stortinget har lagt til rette for, ved å konsentrere innsatsen om de klyngene der Norge virkelig har noe å hente. Norsk næringsliv har spesielle utfordringer. Vi vet at oljeinntektene vil flate ut, og at vi derfor vil trenge nye arbeidsplasser, nye næringer, og ikke minst må utnytte hele det potensialet som den nye teknologien gir oss for økt verdiskaping og dermed også styrket velferd. Da blir det viktig også med en effektiv elektronisk infrastruktur, økt tillit til hjelpemidler og styrket kompetanse for å kunne ta i bruk den nye teknologien, ikke bare i de nye næringene, men like fullt i de tradisjonelle næringene våre og i hele den offentlige forvaltning. Dette viser hvor viktig det er å satse på å utvikle den kompetanse vi har, på alle samfunnsområder. Forskningskompetanse innen IT, kompetanse til å anvende IT i arbeidet, kompetanse til å benytte det som samfunnsborger, kompetanse til å anvende IT i utdanning er viktige mål fremover. Også når det gjelder spørsmål knyttet til sikkerhet og sårbarhet, handler det i stor grad om kompetanse. Vi må forstå teknologien og finne frem til hvordan den kan brukes mest hensiktsmessig. VeRDi – det nasjonale e-handelsprogrammet i regi av SND – er et viktig ledd i å heve kompetansen om praktisk og strategisk bruk av e-handel i nettopp de små og mellomstore bedriftene. Kompetanseoppbygging og informasjonsformidling er viktig ikke bare innen elektronisk handel, men også når det gjelder bruk av den nye teknologien i hele verdikjeden. Vi må sørge for at alle får muligheten til å delta i informasjons-, kompetanse- og kunnskapssamfunnet. På den ene siden bidrar den høye utbredelsen av teknologiske hjelpemidler i hjem, skole og det offentlige rom til å øke muligheten til å inkludere alle. På den andre siden blir det nå alvorligere for mennesker som ikke er på nettet. Uten spesielle tiltak vil mange kunne bli en del av et mindretall som risikerer å bli marginalisert. Da kan vi ikke stå rolig i forhold til en utvikling som kan skape klasseskiller. Derfor må det bygges opp solid kompetanse på bruk av den nye teknologien i hele befolkningen vår. Derfor er kompetansereformen for voksne så viktig. Den gir mennesker som allerede er i arbeid, muligheten til å utvikle seg videre og ikke gi opp. Samtidig gir den også nye muligheter til unge mennesker som har gått den praktiske veien. Programmeringsspråket SIMULA, som ble utviklet på 1960-tallet, er blitt kalt den største norske IT-oppfinnelsen noensinne. Nå gjenoppstår dette navnet i det nye senteret for grunnforskning innen informasjonsteknologi, Simula Research Laboratories, som er i ferd med å etablere seg på Fornebu. Med gode internasjonale forbindelser vil senteret bli et viktig bidrag til å realisere visjonen bak etablering av det ledende internasjonale IT-miljøet på Fornebu. Men SIMULA er også et talende eksempel på muligheter som ikke ble utnyttet. Vi må dra lasset sammen for å nå målene i bredbåndsplanen. Her nytter det ikke å skyve ansvaret over på hverandre. Vi må alle delta, myndigheter, organisasjoner og næringsliv, både nasjonalt og regionalt, for bredbånd handler om effektiv infrastruktur, om kapasitet til å frakte store mengder informasjon enten det er i form av bilde, tekst eller lyd. Allerede om noen få år vil dagens lave kapasitet og dermed lave hastighet på nettet være uforståelig for de fleste. Tilgang til bredbånd vil etter hvert bli like naturlig og nødvendig som å ha tilgang til strøm og telefon. Næringslivet trenger bredbånd. Distriktene og regionene trenger bredbånd. Skolene, folkebibliotekene, sykehusene og lokaladministrasjonene trenger bredbånd. Bredbåndsutbyggingen, som skal gi oss høyhastighetskommunikasjon, er også samtidig en meget kostbar infrastrukturbygging. Regjeringen har i sin hovedstrategi lagt opp til – det har også et stort flertall i dette hus ønsket – at markedsaktørene i størst mulig grad skal ta hånd om dette, med offentlig etterspørsel som en sterk og avgjørende drivkraft. Den samlede innsatsen i år og til neste år vil bli helt avgjørende for om det første målet i handlingsplanen for bredbånd vil bli realisert. Vi har nå også invitert KS til å delta som en aktiv aktør i det IT-forumet som er i gang, og som jeg i sin tid etablerte. Vi må få frem de kommunene som er på offensiven – og det er ikke slik at det er de rikeste kommunene som nå har tatt utfordringen. Der er det veldig store forskjeller, men det viktige er at de går sammen med private og drar lasset sammen. Innhold og leverandører av innhold vil samtidig få en viktig rolle i utviklingen av informasjons- og kunnskapssamfunnet, og etter hvert som bredbånd bygges ut, er det nødvendig med økt fokusering på innhold og bruk. Vi må stimulere til norsk innholdsindustri, bl.a. for å videreutvikle vårt eget språk og vår egen kulturelle arv. Derfor vil Regjeringen vurdere en samlet strategi, bl.a. gjennom å koble industrien opp mot satsingsområder som geodata, læring, språkteknologi og kultur. I forrige uke vedtok Stortinget norsk deltakelse i EU-programmet eContent. Programmets mål er å ivareta Europas språklige og kulturelle mangfold, og også her hjelpe de små og mellomstore bedriftene. I juni legger jeg frem versjon 3.0 av eNorge-planen, Regjeringens handlingsplan for informasjons- og kunnskapssamfunnet. eNorge har bidratt til et høyere tempo i arbeidet med å få fart på Norges overgang til informasjonssamfunnet. Den er også blitt lagt merke til langt utover våre egne grenser. eNorge er en brukerorientert og operativ plan. I versjon 3.0 vil vi også peke på bredbåndsutbyggingen, utviklingen av elektronisk innhold, internasjonaliseringen av IT-næringen, og hvordan vi bedre kan utnytte den nye teknologien til å få produktivitetsgevinster. Den internasjonale strategien er også interessant. Vi er nå i ferd med å bygge den opp på en tematisk måte, ikke minst overfor enkeltland i Østen. Målet med eNorge-planen er å bidra til å skape informasjonssamfunn for alle. Det er et verdimål. Vi vil at alle skal være med. Dette er også en av de viktigste forutsetningene for økonomisk vekst og velferd, for land med bred samfunnsdeltakelse og lav grad av sosiale ulikheter vil også på lang sikt stå sterkest i utviklingen av det samfunnet som vi ser komme. Til slutt: Jeg ser bl.a. at SV har satt frem et forslag om å få en samlet fremstilling på bredbåndssiden. Det arbeidet er vi i gang med. Jeg regner med at det vil bli lagt frem som en egen sak til våren neste år, senest i revidert. Samferdselsdepartementet er også i ferd med å kartlegge hele infrastruktursiden når det gjelder bredbånd.