trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
I en av julehilsenene som næringskomiteen har fått, pekes det på at 2017 kan bli et rekordår for fiskeri. Vi skal lytte til næringen, men det vi vet, er at det var rekordår i 2014 og i 2015, og statsråden sa at vi kanskje også i 2016 setter nye rekorder når det gjelder fiskeeksport, målt i verdi. Vi vet at næringen er veldig opptatt av å få økt markedsandel. Hvis vi legger regjeringsplattformen i bunnen, er mitt spørsmål til statsråden nå på tampen av ett år og – jeg håper – med et nytt, godt år i vente for oss alle: Hvilke konkrete grep vil statsråden ta for å øke norsk markedsandel, slik at rekordåret fører til mye fisk på norske tallerkener og også mye mer eksport?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Bare en liten kommentar til foregående replikkordveksling: Jeg synes det er riktig å si at det er ikke mange av de skatteskjerpelsene som regjeringen har presentert, som har blitt reversert. Alle innenfor landbruket har blitt reversert, så det ikke er noen tvil om det. Vi har et overordnet mål om at vi skal øke matproduksjonen i Norge. Da må vi bruke ressursene våre, og vi må ha landbruk over hele landet. I landbruksmeldingen som statsråden leverte på fredag, går regjeringen inn for at produksjonsregionene skal reduseres til ti. Men statsråden sa også, hvis jeg har en riktig kladd fra pressekonferansen, at man skal ha spredt geografisk produksjon. Det er viktige stikkord som jeg ikke ser så mye til ellers. Kan statsråden utdype det i denne sal?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Aller først får jeg gratulere Kristelig Folkeparti med viktige gjennomslag. Det er ærlig ment. Det gjelder både trebaserte innovasjonsprogram, støtten til organisasjonene, osv. Det er viktige saker. Men vi ser jo en dreining i norsk landbruk, hvor støtten i større grad favoriserer de store. Det kommer også nye forslag, f.eks. om at man skal endre regioninndelingen for melkekvoter, som vil kunne bety ytterligere sentralisering og en forsterking av den trenden som går i retning av at det blir større enheter, og at mer areal ute i randsonen faktisk går ut av drift. Jeg vil spørre Kristelig Folkepartis representant om dette er en utvikling som Kristelig Folkeparti vil komme til å støtte i framtiden – dvs. at man gjør om på regioninndelingen for melkekvoter, men at man også forsterker støtten til de aller største, og at de minste blir skadelidende.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Venstre har en lang historie som et grønt parti – og smykker seg ofte med det – og har gode tiltak på mange felt som må kunne karakteriseres som grønne. Skogen er et av dem, det å kunne utvikle skogen som virkelig en ny vekstnæring i Norge, det å få lagd biodrivstoff. Representanten Farstad var inne på spørsmålet om trebasert innovasjon og har fått på plass det programmet. Det er jeg veldig glad for. Men det er én ting som jeg undres over – og jeg har tatt det opp før – når jeg leser Venstres alternative budsjett. Det er at kanskje en av forutsetningene for å få mer trebasert innovasjon, få fram mer biodrivstoff som er av en sunn generasjon og et sunt alternativ, er at vi får ut tømmeret. Der slår Venstre til i sitt alternative budsjett ved å kutte ikke bare litt, men 72 mill. kr. Hvordan henger det sammen?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det statlige eierskapet er viktig for landets økonomi, men det er også viktig for det statsbudsjettet vi nå er i ferd med å vedta deler av. Vi henter inn utbytte fra bl.a. Telenor, som er betydelig, og som kommer godt med når regjeringa skal forhandle med ivrige samarbeidspartnere. Vi vet at det har oppstått en situasjon i Telenor som er vanskelig, og som må håndteres av selskapets organer. Jeg ønsker å spørre statsråden om det medfører riktighet, det som er sagt i media, at statsråden er informert om den situasjonen og har hatt en løpende dialog med styrets leder i løpet av den siste tida.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg blir alltid så glad når jeg hører Fremskrittspartiet-representanter snakke så varmt om tiltak inn mot norsk landbruk. Jeg husker de alternative budsjettene. Vi ville ikke kunnet snakke om mye lønnsomhet i landbruket hvis man skulle halvere overføringene over jordbruksoppgjøret. Jeg hører at statsråden snakker om at inntektene øker. Det som er et bekymringsfullt trekk i inntektsvurderingene til norsk landbruk, må være at inntektsforskjellene øker. De små og mellomstore tjener mindre, mens de store tjener mer. Arbeiderpartiet er bekymret for det, først og fremst på grunn av at hvis vi skal kunne klare å opprettholde og øke matproduksjonen over hele landet, er vi avhengige av å ta i bruk det tilgjengelige arealet vi har. Jeg har lyst til å spørre statsråden om han er bekymret for at en økt inntektsforskjell i landbruket vil bidra til at mer areal som ikke er drivverdig for de store, på sikt vil gå ut.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det er nesten så en må klype seg i armen når en hører at regjeringspartienes forsvar for at det ikke skapes arbeidsplasser i Norge, er at det under Stoltenberg II ble skapt mange arbeidsplasser, men det var så mye arbeidsinnvandring. En kunne sagt mye om det. Jeg mener at det i veldig stor grad er et gode og sier noe om aktiviteten i en økonomi at en skaper 360 000 arbeidsplasser, to tredjedeler av dem i privat sektor, og at det gir et signal om hvordan det går. Jeg må nesten klype meg i armen når representanten Ingunn Foss bruker masse tid på å fortelle at det var så mange innvandrere, uten i det hele tatt å dvele ved hvorfor det er slik at man i løpet av de siste tre årene, når det gjelder å skape nye arbeidsplasser, ikke engang når opp til en tiendedel av de arbeidsplassene som ble skapt i forrige periode, og at to tredjedeler til alt overmål ikke er i privat sektor, men i offentlig sektor. Hvis jeg hadde vært medlem av et av de to partiene som stadig snakker om gjennomføringskraft og har en næringsvennlig «approach» eller forhold til samfunnet, hadde jeg stilt noen spørsmål ved om de ganske så kraftige virkemidlene man har satt inn, særlig skattelette, faktisk virker, og om at de facto ingenting av det som kommer av en stor gruppe nye arbeidsplasser, da måtte være i offentlig sektor. Det er derfor man med god grunn i denne debatten har stilt spørsmål ved hva det er som gjør at man i en stortingsmelding om skog og i statsbudsjettet snakker varmt om virkemidler som virker, f.eks. trebasert innovasjon. Det kostet 19 mill. kr eller noe sånt. Og så kutter man det ut. Det er det vi mener med passiv næringspolitikk – at man med vitende og vilje går inn for tiltak som man sjøl sier virker, og så kutter dem ut, men lar de store skattelettene, som man ikke har noe bevis for virker, stå – snarere tvert imot. Jeg opplever at begrunnelsen for å gå inn i alle de nye arbeidsplassene som ble skapt under Stoltenberg II, kun representerer det totale kollaps i regjeringens næringspolitikk.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg reagerer med stor interesse på at en ny forsvarslinje er trukket opp når det gjelder de 360 000 arbeidsplassene som ble skapt under Stoltenberg. Nå er det ikke nødvendigvis utlendinger, men at en ikke nådde andre mål. Jeg syns det blir stusselig. Vi står i en situasjon hvor regjeringa nå er i ferd med å forlate en stortingsperiode og har skapt bare én tiendedel av det antallet, hvorav to tredjedeler er i offentlig sektor, og så er det eneste svaret man får fra regjeringshold, at enten var det for mange utlendinger i statistikken, eller så oppnådde man ikke andre mål. Dette holder ikke. En av konklusjonene på denne debatten må jo være at det må være mulig å ha flere tanker i hodet på én gang. Det å bygge skogsveier er bra, men det behøver ikke å gå på bekostning av trebaserte innovasjonsprogram. Vi må ha noe å kjøre til og fra. Det er ikke noe poeng i å bygge skogsveier hvis en ikke skal ta ut tømmer. Det samme gjelder for regionale utviklingsmidler: Vi må skape ny næringsvirksomhet, vi må ha noe å kjøre til og fra på de flotte, nye veiene som bygges. Her er det om å gjøre å ha mange tanker i hodet på én gang.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-13:
Takk for gode ord om den grønne profilen til Venstre, det har vi snakket om før. Når det gjelder saken om skogsbilveier, er det et spørsmål som jeg har fått gjentatte ganger fra både Storberget og andre. Venstre har gjennom sin behandling av den saken i våre organer besluttet at vi skal kutte på det området. Det er klimahensyn som i første rekke kommer fram der. Nå har vi fått en avtale med regjeringspartiene som jeg synes er veldig god, og som jeg er særdeles tilfreds med.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-13:
Venstre har fått til særdeles mye innenfor gründerpolitikk, innenfor miljøteknologi og også når det gjelder å ha en grønn profil på næringspolitikken. Jeg kan ikke se at vi hadde fått til en bedre profil på det med et annet alternativ enn det vi har i dag. Vi har vist gjennom våre alternative budsjetter at vi er enda mer ambisiøse enn det vi får til gjennom avtalen og gjennom budsjettavtalene, men jeg føler at vi er kommet rimelig langt i forhold til det som vi opplevde da andre partier styrte i regjeringskontorene. Det er Venstre fornøyd med.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-13:
Jeg vil fortsette litt i samme sporet, til representanten Knag Fylkesnes. Norge har en mangfoldig og bredt sammensatt fiskeflåte, en variert fiskeflåte, kyst- og havfiskeflåte. Ikke minst har vi en havfiskeflåte som bidrar til å hevde våre rettigheter i internasjonale farvann, som er viktig når det gjelder kvoteforhandlinger osv., som vi holder på med. Vi ser stadig innspill fra Torgeir Knag Fylkesnes der han hegner om kystflåten og i praksis angriper havfiskeflåten, f.eks. ved å snakke ned fryst råstoff, som var litt av temaet i forrige replikk. Da skal jeg være konkret og spørre: Hva tenker Knag Fylkesnes om fryst råstoff levert til norske anlegg?
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-13:
Etter de årlige budsjettforhandlingene med samarbeidspartiene har vi hvert år fått mindre til ressursforskning enn det mine og Venstres ambisjoner har vært. Regjeringspartiene har rett og slett ikke vært like ambisiøse som oss. Men etter budsjettforhandlingene har vi i hvert fall fått på plass en større satsing enn det regjeringen opprinnelig hadde lagt fram. Slik sett har vi fått noe som ligner på en offensiv satsing på dette området. Også i 2017-budsjettet er det foretatt påplussinger, men nok en gang er det Venstre og Kristelig Folkeparti som har kjempet fram denne påplussingen. Spørsmålet blir: Hvorfor benytter ikke fiskeriministeren og regjeringen muligheten til å være skikkelig offensiv når det gjelder ressursforskning?
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-13:
Som jeg var inne på i hovedinnlegget, er det viktig for meg at den økologisatsingen på Tingvoll som vi var enige om i fjor, blir videreført. Arbeidet som gjøres ved miljøet ved NORSØK og NIBIO på Tingvoll, er helt sentralt for å oppnå de målene som vi har satt oss innenfor økologi. Jeg forventer at det innebærer forskning og utvikling ved NORSØK også i årene framover, slik intensjonen i budsjettavtalen i fjor var. Kan landbruksministeren bekrefte at det vil skje?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-13:
Det er av og til litt merkverdig å høre representanten Knag Fylkesnes beskrive kystens øde. Han er veldig korrekt i sine merknader når han sier at «Norge er et havland», og at uavhengig av utvikling vil «havet stå sentralt» – punktum – kanskje med unntak av variasjonene i flo og fjære. Men vi skal la det ligge. Jeg leser i SVs merknader at rekrutteringen til fiskeriene går ned, og at fiskeriministeren utelukker stadig flere unge fra å delta i fiskeriene, selv om vi kan legge fram både tall og historier som viser det motsatte. Unøyaktighetene i omtalen av det som skjer på kysten, er ganske stor. Jeg skal sitere litt: «Prisen på kvoter har gått i taket, og det kan være dyrere å få seg en fiskekvote enn å få seg et hus. Dette medlem vil snu denne utviklingen.» Jeg har to spørsmål. Det ene er: Hvor stort er huset man skal få? Det andre er: Hvor mye billigere enn et hus skal en fiskekvote være?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-13:
Det har vært mange forskjellige angrep gjennom denne debatten – Forskjells-Norge, forskjellene øker. Vel, det kom en rapport i dag som sier at forskjellene øker, men den sier også litt om begrunnelsen for det, og den viser noen tegn på at regjeringens politikk vil føre til at forskjellene blir mindre. Hva er den viktigste grunnen til forskjeller i et samfunn? Det er den utdannelsen samfunnet er i stand til å gi de unge. Den viktigste grunnen til forskjeller i et samfunn er hva slags utdanningsnivå vi har, hvor god skole vi klarer å gi ungene våre. Med den satsingen som regjeringen har på skole, og med de resultatene som vi ser kommer nå, vil det hjelpe. Forskjellene vil bli mindre. Innvandring er faktisk en viktig faktor til at forskjellene øker. Man får inn en mengde mennesker som har et litt dårligere utgangspunkt enn mange av dem som bor i landet. Det bør også tas med i denne debatten. Så gjelder det arbeidsplasser. Vel, det er ikke våre ord – det var sjefsøkonomen i LO som advarte mot å lukke øynene og tro at alle arbeidsplassene vi har skapt nå, er varige arbeidsplasser som vil tilføre verdier og midler til fellesskapskassa. Veldig mange av de arbeidsplassene som er skapt i privat sektor, er midlertidige arbeidsplasser som vil være borte når vi kommer til en lavkonjunktur, sa sjefsøkonomen i 2013. Det undrer meg at ikke representanten Storberget klyper seg så hardt i armen at han oppdager at vi faktisk er i en lavere konjunktur nå enn der vi var i 2013. Da hadde alt vært på vei oppover, da var det ikke farlig å skape arbeidsplasser. Men det var ikke riktige satsinger, for det ble ikke skapt varige arbeidsplasser. Det gjør vi nå. Avslutningsvis, til skattelette: Det er mange måter å levere skattelette på. Én måte er å si at skattefritaket for medlemskap i en arbeidstakerorganisasjon må økes betydelig i neste periode, og at det skal vi gjøre hvis vi kommer i regjering. Det er en veldig presis skattelette for å kjøpe seg venner der ute. Veldig vellykket med de rød-grønne første gangen! Da solgte de Senterpartiet for 6 mill. kr på norsk tv, og det vil sikkert være veldig vellykket framover også. Men den type skattelette skaper ikke arbeidsplasser. Skattelette i formuesskatten for landsdelen vår er 600 mill. kr. som kunne vært tilgjengelig for å skape andre arbeidsplasser. Det er greit at det er mer i Bærum – det bryr jeg meg ikke om, – men det kunne vært 600 mill. kr tilgjengelig for å skape nye arbeidsplasser i Nord-Norge. Og hvorfor kan jeg si det? Jo, fordi veldig mange av de formuene som er skapt i Nord-Norge – formuesskatten betaler – er fordi folk eier arbeidsplasser, eier bedrifter og skaper verdier hver dag.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-13:
Litt avslutningsvis om bruktbiler. Det var veldig synd at representanten Johnny Ingebrigtsen ikke hadde tid til å være til stede nå, for vi diskuterte akkurat nyheten fra Finnmark. Fylkestinget har vært samlet, og man har bevilget regionen utviklingsmidler til forskjellig, bl.a. 1,5 mill. kr til å brolegge Rådshusplassen i Hammerfest. Det er altså Norges desidert rikeste kommune, og da jeg spurte representanten Johnny Ingebrigtsen om hvorfor i all verden man måtte gjøre en sånn prioritering, sa han at det var ingen andre som søkte. Så hver krone som har vært bevilget i regionutviklingsmidler, har antakelig ikke vært like treffsikker som man gjerne skulle ha ønsket. Men det er jo et poeng at vi har kuttet 1,2 mrd. kr i RUP-midler, og så har vi tilført 1,4 mrd. til fylkesveiene, og jeg synes det er et godt bytte. Til dem som ellers klager på hvordan vi skal ta landet videre: Jo, vi tar det videre med bedre skoler, bedre muligheter for ungdommene og bedre rammevilkår for å skape bedrifter og skape arbeidsplasser. Da har vi midler til å fylle på budsjettet og gi til dem som trenger penger derfra.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-13:
Som medlem av næringskomiteen har jeg deltatt i debatten her i salen i formiddag, og det er interessant å registrere at vi brukte hele formiddagen på å slå ned angrep om hvor mange byråkrater vi hadde ansatt. Når jeg hører representanten Gullvåg, har vi visst ikke ansatt mange nok ennå. Det er også litt spesielt å konkludere med at når staten kjøper tjenester fra private, så er det privatisering. Det er vel litt ukorrekt. Vi diskuterer også veldig ofte gjennomføringskraft. I den forrige perioden var det regelen at vi hadde en regjering som slo seg på brystet og sa at de hadde overoppfylt NTP, men det var i vedtaksform, det var ikke ved bevilgninger. Det var overtydelig når man så på listen over forsinkede prosjekter, at man overhodet ikke var kommet i mål. Det er ikke lek med tall eller lek med historien – det er ganske enkelt det som statistikken forteller oss, svart på hvitt. Jeg må få si at representanten Simensen var glitrende da han korrigerte sin partikollega Martin Henriksen når det gjelder brukernes kostnader for E6 vest for Alta. Der er det ikke bompengefinansiering. Det var en stor diskusjon i forrige periode. Det med brukerfinansiering har én ting med seg: Det kan være bra hvis man har en modell som forankrer dette hos brukerne, som gjør at det føles som et bidrag til å bygge og å forbedre vei. Da kan det gå hjem veldig mange plasser. I Finnmark var det problematisk å fortelle den historien. Da man under denne regjeringen reiste opp og demonterte bommen, var man ennå ikke sikker på hvor mye over 150 mill. kr det skulle koste å kreve inn de 150 mill. kronene som brukerne skulle betale på veiprosjektet. For å si det med tidligere samferdselsminister Meltveit Kleppas ord fra forrige stortingsperiode: Den summen er uten betydning. Det viktigste er at man får bidra. Det er nok mange som gjerne vil bidra, men da er man kanskje innstilt på at pengene skal gå til det pengene skal brukes til. Det ble en god løsning for E6 vest for Alta. Det har vært et godt prosjekt, og nå sier regionvegsjefen: Nå har man flyttet fram prosjektene og gjort ferdig prosjektene, så nå må man bare få nye vedtak og nye bevilgninger, for vi har et hull til vi vil bore hull i. De var bare ikke helt klar over at muligheten skulle komme så tidlig som den gjorde.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Representanten frå SV er i alle debattar ganske einsidig når det gjeld diskusjonsforma knytt til kystflåten og dei havgåande fartøya. Han er veldig einsidig på kystflåten si side og bekymrar seg for kystsamfunna – som for så vidt kan vere greitt nok. Men det er no ein gong slik i dag at 70–80 pst. av det som ein tek frå havet, blir tatt av kystflåten. Resten blir tatt av den havgåande flåten og gjer at vi gjennom året har ein ganske jamn tilgang av fisk på marknaden. Vi veit bl.a. at fisk som blir fiska, som er isa og såkalla fersk, kan liggje opptil tre veker om bord, isa, mens ein båt med platefrysar om bord, ein såkalla havgåande båt, fryser fisken, behandlar han, og etter tre timar er han frosen og tatt vare på. Spørsmålet er: Kva vil representanten føretrekkje å få på sitt middagsbord: ein tre veker gamal såkalla ferskfisk, eller ein fisk som var frosen og behandla etter tre timar?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Eg må seie eg blir svært forundra over representanten Knag Fylkesnes si stakkarsleggjering av dei nordlegaste fylka i landet vårt. Han snakkar om kvotar og fartøy som fossar ut av Finnmark, kystflåten lir, og kvotane reiser sørover. Han har til og med eit forslag om eit investeringsfond, men berre spesifikt for dei nordlegaste fylka, Troms og Finnmark. Eg trur ikkje landsdelen sjølv ønskjer denne nedsnakkinga av fylka og av innbyggjarane, som dette representerer. Så spør eg også meg sjølv: Kvar får Knag Fylkesnes opplysningane frå? Når statsråden korrigerer påstanden om «fossing ut av Finnmark», når det gjeld kvotar og fartøy, så seier han at nei, det er ikkje det svaret han får når han står på kaia i Finnmark og i Troms. Eg vil håpe at dokumentasjonen kan skaffast frå litt andre plassar enn frå ein diskusjon på kaikanten. Eg skal ikkje prate ned dei som står på kaikanten, men dokumentasjonen skal ein ikkje hente derfrå. Så veit vi også at arbeidsledigheita i dei nordlegaste fylka er rekordlåg. Fiskarane gjer det godt, og lønsemda er generelt svært god. Eg har inga tru på at unødvendige særordningar vil løfte nokon som helst, men gjer eit stakkarsleg inntrykk, som Knag Fylkesnes gong på gong er med og sementerer gjennom sin argumentasjon om dei nordlegaste fylka. Så heilt til slutt nokre ord knytte til dei 360 000 arbeidsplassane som Arbeidarpartiet fekk på plass gjennom sine åtte år: Ja, dei fekk på plass 360 000, derav 120 000 i det offentlege, men dei nådde aldri måla sine om dei varme hendene, ei heller 12 000 einerom, som var proklamert. Dei nådde berre 560.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Det er riktig at utbytte er viktig for statens budsjett, selv om denne regjeringen tar ut mindre utbytte enn det den rød-grønne gjorde i sine siste år. Når det gjelder vår dialog med selskapene, har vi fast og jevnlig dialog med alle selskapene der vi er på eiersiden. Den dialogen er i sin natur fortrolig, og det er det viktig at den er. De skal ha tillit til at vi er profesjonelle eiere, og alle parter skal ha en dialog som de vet ikke blir gjengitt i offentlighet. Jeg har hatt dialog med Telenor som jeg har med andre selskaper. Der mottar vi informasjon, og vi kan stille spørsmål. Generelt er det slik at vi ikke gir uttrykk for meninger i dialogen. Vi gir ikke råd, og vi har ikke synspunkter. Skulle vi ha det, følger vi de eierprinsippene vi har, og gir uttrykk for det gjennom de organene vi skal. I Telenors tilfelle er det slik at Telenor har en bedriftsforsamling, en generalforsamling og en nominasjonskomité.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Jeg registrerer at styrelederen i Telenor i helgen ga uttrykk for at selskapet nå er i en veldig vanskelig situasjon. Det er det enkelt å være enig i. Men jeg er også veldig tydelig på den rollefordelingen vi har mellom oss som eiere og styrets ansvar. Det er styret som skal ta ansvar for denne situasjonen, ikke minst ta de beslutningene som er nødvendig for at selskapet skal komme videre. Så gjør vi våre vurderinger av styrets arbeid, men det gjør vi altså i de rette fora, som i Telenors tilfelle er nominasjonskomiteen, bedriftsforsamlingen og generalforsamlingen. Jeg har tillit til at styret tar situasjonen på alvor, og håper de nå får arbeidsro til å ta de beslutninger de skal ta.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Når jeg sier at eierdialogen skal være fortrolig, så mener jeg det. Det betyr at jeg ikke refererer fra den dialogen. Men la meg gjenta det som er vårt prinsipp for våre eierdialoger med alle selskaper: Vi mottar informasjon. Det er styrene som beslutter hva de skal informere om, når de skal informere, og hvor mye de skal informere oss, på samme måte som de informerer andre eiere. Det er slik at vi mottar informasjon. Vi kan stille spørsmål ved saken, vi kan stille spørsmål ved styrets arbeid, men vi gir ikke uttrykk for meninger, synspunkt og råd. Det gjør vi i så fall overfor de organer vi skal – det kan være bedriftsforsamling, det kan være generalforsamling.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Jeg har tenkt å holde fast på det et samlet storting har ment om dette, at eierdialogen skal være fortrolig. Jeg kommer ikke til å gå inn på enkeltheter i dialogen. Jeg kan bare gjenta: Vi gir ikke uttrykk for synspunkt, vi gir ikke råd, vi har ikke meninger. Vi mottar informasjon, vi stiller spørsmål ved den informasjonen, men har vi synspunkt, så gjør vi det gjennom de organer vi skal i alle de selskaper hvor staten er på eiersiden.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Den proposisjonen går til statsråd denne uken hvis alt går etter planen, og det gjør det forhåpentligvis. Når det gjelder de 69 oppfølgingspunktene, hadde vi, sist jeg sjekket, fulgt opp rundt 65 av dem, og de øvrige var i arbeid. Så vi har jobbet med å iverksette alle de oppfølgingspunktene. Jeg skjønner i dag at de rød-grønne har fått en ny symbolsak. I desember 2016 er «allmenngjøring» den nye saken for de rød-grønne. Etter åtte år i regjering hvor man ikke lovfestet nettolønnsordningen, ikke styrket ordningen, ikke gjorde noe med fartsområdereglene, er nå allmenngjøring svaret på de utfordringene vi har. Der tror jeg de rød-grønne tar feil. Det tror jeg de visste da de satt i regjering, og det tror jeg de vet nå. Det er både juridiske og politisk gode grunner for ikke å gjennomføre slike endringer på norsk sokkel.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-13:
Jeg er uenig i premissene. Det har ikke vært slik at vi har sittet passivt og sett på næringslivet. Vi har nylig lansert en bioøkonomistrategi, vi jobber med en reiselivsmelding, i fjor la vi fram en maritim strategi, 100 mill. kr i tillegg til de 1,9 mrd. kr vi bruker på nettolønnsordningen. På en rekke områder har regjeringen lagt fram strategier som vi planlegger å følge opp med konkrete tiltak. Jeg vet ikke hvor representanten har sine informasjoner fra. Men allerede nå i budsjettet foreligger det forslag om en katapultordning til norsk industri, et tiltak i en strategi som ennå ikke er lagt fram. Vi er utålmodige etter å iverksette politikk. Det har vi gjort i tre år, og det kommer vi også til å gjøre i de neste årene.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det som var mitt spørsmål, var om det var forskjell på landbruket og andre bedrifter når det gjaldt den dynamiske skattepolitikken, og det har vi sett at det har vært. Et annet godt eksempel på regjeringens totale mangel på en aktiv næringspolitikk er at de vil avvikle det trebaserte innovasjonsprogrammet. Dette er et målrettet program som nettopp retter seg mot et område der vi skal satse: skogen. Programmet har også gitt gode resultater, noe regjeringen selv beskriver både i budsjettet og i skogmeldingen som komiteen nå har til behandling. Det er derfor uforståelig at nettopp dette programmet skal avvikles, og nok en gang er programmet reddet her i Stortinget. Hvorfor har regjeringen lagt seg på en så passiv linje i næringspolitikken? Og hvorfor kutter en i virkemidler som virker?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Representanten Ove Bernt Trellevik mente at regjeringen fører en aktiv næringspolitikk, og følte at vi svartmaler for mye i denne sammenheng. Han viste til at regjeringen satser på romfart. Da forstår jeg ikke at regjeringen i sitt forslag til budsjett la opp til nettopp store endringer i norsk romfartspolitikk, noe som i realiteten ville ha bidratt til å bygge ned norsk romindustri, ved å kutte dramatisk i ESAs programmer. For to år siden fremmet de også et forslag om å kutte i Copernicus-programmet. Det er uforståelig med tanke på denne næringen som bidrar med viktige, høyteknologiske arbeidsplasser over hele landet og med FoU som kan benyttes også i andre næringer. Det er også merkelig at regjeringen foreslår så store endringer i romfartspolitikken før de startet arbeidet med en romstrategi. Jeg må si at jeg er glad for at Høyre og Fremskrittspartiet har snudd i Stortinget, og at komiteen nå står samlet mot regjeringens dramatiske kutt. I tillegg er det viktig å følge opp med følgemidler for industrien, og det registrerer jeg at bare de rød-grønne gjør. En annen næring som er viktig for oss i Arbeiderpartiet, er mineralnæringen. Det regjeringen gjør med denne næringen, vitner heller ikke om en aktiv næringspolitikk. Jeg har i spørretimen utfordret ministeren på om de har til hensikt å følge opp Stoltenberg-regjeringens mineralstrategi overfor en næring som har stort potensial. Det fikk jeg bekreftelse fra ministeren på at de ville. Det er da med undring at vi igjen registrerer at regjeringen ikke retter opp kuttet på 25 mill. kr som ble gjort i NGU i salderingen av fjorårets budsjett, i NGUs kartleggingsprogrammer i Sør- og Nord-Norge. Kuttet i fjor ble begrunnet med den vanskelige flyktningsituasjonen. Når de likevel ikke gjør noe for å rette opp dette i årets budsjett, synes jeg det er helt uforståelig. Arbeiderpartiet har selvsagt lagt inn midler til dette i sitt budsjett, da vi mener at kartleggingen må fortsette slik at vi ikke mister denne kompetansen, noe som vil legge begrensninger på mulighetene for ny industriutvikling. Jeg nevnte også i mitt forrige innlegg at regjeringen ikke er så aktiv i næringspolitikken. Selv om mange eksempler på dette kunne vært nevnt, vil jeg nevne ett til, som folk på Sørlandet merker seg. Mechatronics Innovation Lab er viktig for den omstillingen Sørlandet står overfor, som et nasjonalt senter for innovasjon, pilotering og teknologikvalifisering for industrien. Det var derfor skuffende at regjeringen ikke har vist vilje til å prioritere bevilgninger til dette senteret, og jeg registrerer at det også denne gangen er budsjettforliket som bevilget midlene til MIL.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det er fra flere hold stilt spørsmål ved hvordan Arbeiderpartiet kunne være med på skatteforliket. Jo, Arbeiderpartiet er for å kutte i selskapsskatten. Det gjorde vi også i forrige periode. Men vi er ikke for å kutte i formuesskatten, for det virker ikke. Det skaper ikke de arbeidsplassene som er etterlengtet. Jeg må si at det også er merkelig i debatten å høre på spørsmål om hvordan vi har skapt 360 000 arbeidsplasser, og at EØS-borgere liksom er litt mindreverdige. Denne regjeringen prøver å prate seg bort fra den alvorlige situasjonen som landet befinner seg i, nemlig med den høyeste ledigheten og den laveste sysselsettingsveksten på 20 år.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Forutsetningen for spørsmålet er feil. Statsråden står lojalt bak regjeringserklæringen. Resultatene vil vise seg – og de viser seg. Vi har bedre resultater gjennom å forhandle med EU enn vi noensinne har hatt. Denne fiskeriministeren går 100 pst. inn for det som ligger i regjeringserklæringen. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet og representanten Heggø ikke greier å sortere regjeringsdeltakelse fra parti – det skjønner jeg godt – men jeg registrerer at interesseorganisasjonene, som Fiskarlaget, som Sjømat Norge, greier å skille mellom hattene. Jeg driver programprosess i partiet. Det er veldig interessant at representanten Heggø ønsker å kaste meg som fiskeriminister fordi jeg er EØS-motstander. Jeg synes det er mer alvorlig at Arbeiderpartiet nå vil ekskludere 50 pst. av det norske folk fra å delta i regjeringssamarbeid fordi man er skeptisk til EØS. Det er et alvorlig angrep på demokratiet.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Hvis representanten Botten hadde sjekket det opp – man har også kuttet i Fiskeridirektoratet. Men jeg synes det er interessant, for jeg lyttet til hovedinnlegget fra representanten Botten tidligere i dag, der det ble sagt at Arbeiderpartiet under Stoltenberg II skaffet til veie 360 000 arbeidsplasser – to tredjedeler i privat sektor og én tredjedel i offentlig sektor. Det betyr at Stoltenberg II fikk ansatt 120 000 i offentlig sektor gjennom sin periode. Så sa Botten at denne regjeringen hadde skaffet 32 000 arbeidsplasser, der to tredjedeler var i offentlig sektor. Det betyr at denne regjeringen har økt antall ansatte i offentlig sektor med 20 000, mens Stoltenberg II økte antall ansatte i offentlig sektor med 120 000. Det er en vesentlig forskjell. Jeg tror vi også må se dette i en større sammenheng. Denne regjeringen har fått store oppgaver, særlig innenfor havbruk, der vi har et potensial for å vokse fem ganger. Da er det naturlig at vi også får på plass mer kontrolltilsyn, gjennom både Fiskeridirektoratet, Mattilsynet og Veterinærinstituttet. Det håper jeg – og tror – at Arbeiderpartiet er enig i, når vi skal vokse på den måten som vi skal.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg synes det er et meget godt spørsmål. Denne regjeringen jobber ikke bare for å styrke våre markedsandeler og vår posisjon innenfor EU, vi jobber selvfølgelig parallelt på betydelige områder for å komme inn på andre markeder. Blant annet er India et stort marked som vi ønsker å komme oss inn på, men der har vi noen utfordringer, for det er EFTA vi forhandler ut fra. Da kan man si at som et av medlemslandene i EFTA er det kanskje en utfordring for Norge å komme videre med det, men dette har vi jobbet lenge med. Vi jobber med betydelige markeder også utover dette for å få markeder i tillegg til EU. Vi må innse at når EU nå har fått en frihandelsavtale med Canada bl.a., der Canada fritt kan eksportere til EU, vil det være en utfordring for norsk sjømateksport. TTIP er foreløpig lagt til side, men vil kunne bli en utfordring for norsk sjømateksport. Derfor er det viktig også å lete etter andre markeder for å selge denne fantastiske kvalitetssjømaten vi har. Da er det litt interessant når Arbeiderpartiet også er veldig opptatt av min posisjon som nestleder, for hvis vi skal forhandle dette utenfor EU, må vi i hvert fall få lov til å …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Årsaken til at jeg pekte på at det kunne vært verre, er at de rød-grønne sendte ut en forskrift som ville ha blitt en katastrofe for næringen. Det var en forskrift som faktisk ble forkastet fordi den ville skapt en katastrofe for næringen. Den var så komplisert og ville fått et sånt kontrollregime at mottaket nærmest hadde stoppet opp. Siden jeg ble fiskeriminister, har jeg hatt flere runder med næringen, direktoratet og departementet for å forenkle. Jeg har foretatt elleve–tolv justeringer. Senest tirsdag i forrige uke hadde jeg og mitt departement et møte med næringen, der vi ytterligere foretok fire veldig små justeringer der jeg bl.a. justerte fra 2 mill. kr til 5 mill. kr. Jeg har også sagt at når dette skal implementeres fra 1. januar neste år, er det ikke sånn at alt skal innføres umiddelbart. Man skal ha en glidende overgang, og det har jeg sagt til dem som skal kontrollere dette. Jeg har tatt dette på fullt alvor og har hele veien justert det etter næringens bekymringer.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
La meg med en gang si at jeg er veldig glad for at vi har Kristelig Folkeparti og Venstre på Stortinget som gir meg bistand og trygghet for at vi får økte midler til ressursforskning. Jeg kan vel si så mye som at når jeg sitter i ulike regjeringskonferanser og i budsjettkonferanser i regjeringen, jobber jeg hektisk for å få på plass mer midler til ressursforskning, for det er helt nødvendig. Jeg synes at de resultatene som regjeringen nå har fått sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti på det generelle når det gjelder forskning, og særlig når det gjelder ressursforskning, er bra. Vi kunne sikkert fått på plass enda mer, for jeg ser at det er et enormt potensial koblet opp mot bioøkonomistrategien. Ikke minst med hensyn til den havstrategien vi skal ha neste år, er det viktig at vi har betydelig kompetanse når det gjelder både ressurser som eksisterer i dag, og også å finne nye ressurser.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Nå har Stortinget nettopp bedt meg om å utrede eller legge fram en strategi for hvordan man i større grad skal rekruttere ungdom inn i fiskeri. Det tar jeg som hovedgrep når det gjelder hvordan man skal rekruttere. Men så ser jeg også, gjennom min omfattende reisevirksomhet som fiskeriminister dette året, at det er positive signaler der ute. Det er et økende antall fiskere i Finnmark bl.a., ikke mye, men vi ser noen tegn. Og vi har en rekke tiltak i dag som går på å rekruttere ungdom, vi har rekruteringskvoter, vi har det innenfor skolen, vi har det på en rekke områder. Alle disse områdene kan med sikkerhet styrkes. Men nå skal jeg også legge fram en strategi om hvorvidt det finnes nye grep, bl.a. om man kan rekruttere ungdom til å være med på fiske på vinterstid. Jeg ser at noen har konkludert med at Stortinget har sagt at det skal man gjøre nå, men min beskjed fra Stortinget er å utrede dette.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det var representanten Henriksen som fikk meg til å ta ordet. Jeg forstår godt at Arbeiderpartiet ikke vil slippe tak i myten om at undertegnede vil styre norsk forskning, men når man skal holde fast på denne type påstander, er det viktig at man husker på at kua har vært kalv. Jeg har tatt meg den friheten å gå tilbake til Stoltenberg II-regjeringen for å se hva den la som føringer med hensyn til forskning. Jeg vet ikke om det skyldes at det er det samme embetsverket som skriver i dag, som også skrev under Stoltenberg II-regjeringen, men jeg registrerte at representanten Henriksen nå ikke legger noen føringer, mens man, da man satt i regjering, la betydelige føringer, også utover det som undertegnede har gjort. Stoltenberg II-regjeringen sa bl.a. i Prop. 1 S for 2010–2011, side 74, at kunnskapsutvikling skal «bidra til at målet i regjeringas strategi for en miljømessig bærekraftig havbruksnæring» kan nås. Stoltenberg II-regjeringen sa også i Prop. 1 S for 2011–2012, side 58, at Havforskningsinstituttet «vil fortsette å omstille den havbruksrelaterte forskningen slik at den i større grad underbygger forvaltningsrådene til Fiskeri- og kystdepartementet». Det er litt flere føringer enn det jeg noensinne har lagt til grunn, men så mener jeg altså at all forskning innenfor marin næring er næringsvennlig, selv om resultatene av forskning noen ganger kanskje legger noen hindringer for næringen, for alt formål med forskning er at vi skal skape bærekraft og forutsigbarhet med hensyn til dette. Det er det jeg har lagt til grunn. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet prøver å holde fast ved dette, men jeg kan gjerne lete fram flere sitater ut fra det Arbeiderpartiet har skrevet i sine føringer når de har sittet i regjering, som har vært betydelig mer i form av føringer enn det jeg noensinne har gitt uttrykk for. Jeg registrerer at Arbeiderpartiets medlemmer av KUF-komiteen er enig med meg, for de skriver i en merknad at «en konsekvens av dette er at man fra politisk hold kan styre hvilke temaer en fra politisk hold ønsker forskning på». Det er akkurat det jeg også har sagt, så der er vi enige, og det setter jeg virkelig pris på. Jeg hadde egentlig også lyst til å ta ordet til representanten Ingebrigtsen når det gjelder fylkesbindingene, for jeg tror at istedenfor at SV nå proklamerer at båter og kvoter fosser ut av Finnmark, er det kanskje viktig å se på oppdateringen som jeg får en gang i måneden. Det er ingenting som fosser ut, men vi ser tegn til at enkelte nå fosser inn i Finnmark, og det synes jeg er veldig positivt.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Først til representanten Knag Fylkesnes, som etterlyser tall. Tallene er tilgjengelige. Når det gjelder fylkesbindingene i 2015, var det 409 deltakeradganger i kystflåten etter torsk, hyse og sei i Finnmark, og så var det 9 i tillegg som gikk på NVG – altså 409. Fram til 1. desember i år har det vært elleve flyttinger. De kunne skjedd med bakgrunn i andre struktureringer, men det er altså det SV mener er en «fossing» ut av Finnmark. Det har aldri vært landet mer fisk i Nord-Norge enn det gjør nå – under denne regjeringen, får jeg lov til å legge til. Det er ikke denne regjeringen som har sørget for det heller, men det er gode forhold der ute og et stort engasjement blant fiskerne. Det samme kunne jeg for øvrig ha sagt om instruksen fra 12. januar, som SV mente var katastrofal. Det er ingenting per nå som skulle tilsi at det har skjedd noen endringer på grunn av instruksen totalt sett. Men dette skal jeg informere Stortinget om i en samlet stortingsmelding i januar/februar. Det fører meg over til representanten Henriksen. Jeg tror dette er viktig særlig for Nord-Norge, og jeg kommer til å snakke ned alle krefter som har en intensjon om å snakke ned Nord-Norge – om disse kreftene er mørke eller hvite eller lyse eller grønne, betyr ingen verdens ting: Det går rimelig greit i Nord-Norge. Det var det som var mitt formål på Fiskebåts møte også, da jeg sa at jeg ville bekjempe noen krefter som snakker ned denne landsdelen, for det fortjener ikke landsdelen. Jeg må også få lov til å si at det gikk rimelig greit med Arctic Race of Norway allikevel da denne regjeringen fikk på plass 15 mill. kr, så jeg tror ikke vi skal ha dårlig samvittighet for det heller, og det tror jeg nok vi skal se på framover også. Og hvis man er så veldig opptatt av disse regionale utviklingsmidlene, hvorfor er det da sånn at man i nord aksepterer at landsdelen blir tappet for 600 mill. kr i formuesskatt, som i enkelhet kunne ha vært lagt igjen i landsdelen til små og mellomstore bedrifter som faktisk vet hvilke utfordringer vi står overfor i nord, som faktisk står for patriotkapitalen? La nå disse små og mellomstore bedriftene i nord beholde formuesskatten og skape arbeidsplasser, vekst, sysselsetting og optimisme i nord. Men det ønsker man jo ikke, for det er jo bare de rike som betaler formuesskatt!
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
«Å skape usikkerhet om EØS-avtalen slik Fremskrittspartiet gjør i arbeidet med nytt partiprogram er rett og slett skremmende», seier Kjell Ingebrigtsen på vegner av Sjømatalliansen. Éin ting hadde vore at statsråd Sandberg, som har varsla EØS-motstanden sin, ikkje hadde forstått konsekvensane av å seia opp EØS-avtalen, men statsråden skriv i eit svarbrev til underteikna at dersom Noreg går ut av EØS, vil varer frå Norge verta behandla som import frå såkalla tredjeland. Norsk sjømat vil m.a. vera underlagd veterinærkrava til EØS og full grensekontroll – i tillegg til forverring av konkurransekrafta, som følgje av at tollfritak fell bort. Noreg tapar tollfritak for dei fleste kvitfiskprodukt til EU. Statsråden går altså med opne auge inn for å svekkja konkurransekrafta til norsk sjømatnæring. Er statsråden komfortabel med å skapa forverra konkurransekraft for den næringa han er sett til å passa på?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det var representanten Gundersen som fekk meg til å ta ordet, då han spurde: Vil du ha veg eller regionale utviklingsmidlar? Svaret som eg får rundt omkring, er: Eg vil ha breiband. Det er det viktigaste satsingsområdet for reiselivet rundt i heile landet – det er breibandssatsinga. Det kan ein gjerne bruka nokre midlar på, meir enn det regjeringa har føreslått. Eg er glad for at Høgre og Kristeleg Folkeparti har fått opp løyvinga, men likevel ligg dei langt unna Arbeidarpartiet, som hadde 106 mill. kr meir til breiband i vårt alternative budsjett. Regionale utviklingsmidlar: Det er massevis av gode eksempel på at det har vorte gode, varige bedrifter ut av desse midlane. Eg skal nemna ei: Arctic Race of Norway. Ho vart dei første åra finansiert via dei regionale utviklingsmidlane. Ho hadde ikkje sett dagens lys viss det ikkje hadde vore for at dei tre nordlegaste fylka kunne bruka desse midlane. Og maken til god marknadsføring av Noreg skal ein jammen leita lenge etter. Så jo, vi vil òg ha regionale utviklingsmidlar. Arbeidarpartiet var dei første som sette ned selskapsskatten. Det skjedde mens vi var i regjering. Han går direkte på botnlinja, og det er langt meir effektivt enn å setja ned formuesskatten. Dette har dei aller fleste innsett for lenge sidan, og det vert òg underbygd av alle undersøkingar. Finanskrisa, som kom i 2008, er fullstendig gløymd når Høgre og Framstegspartiet prøver å bortforklara at regjeringa Stoltenberg faktisk la til rette for at det kunne verta skapt 360 000 nye arbeidsplassar. Eg vil heller ikkje vera så veldig bekymra over at Høgre og Framstegspartiet skaper offentlege arbeidsplassar. Det hadde vore bra viss det hadde vorte fleire lærarar, sjukepleiarar eller fleire tilsette i barnehagane. Men nei, desse arbeidsplassane går faktisk til oppbygging av eit byråkrati. Eg vil gjenta det eg sa på slutten av mitt førre innlegg: Vi må føra ein aktiv næringspolitikk for at vi skal kunne leggja til rette for at det kan skapast nye arbeidsplassar her i landet. Det hjelper ikkje med meir dosering av feil medisin.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg har tidligere sagt, som også representanten Astrup har hørt, at det er flere av de tingene som veiselskapet Nye Veier gjør, som er gode grep, bl.a. å utfordre standarden for hvordan vi bygger veier. Det synes jeg er et eksempel på en god ting. Men det som skiller Arbeiderpartiet og Høyre i denne saken, er knyttet til at vi mener at dette er det også mulig å gjøre på en annen måte enn å organisere det som et aksjeselskap. Et aksjeselskap er en selskapsform som først og fremst rigges for å drive med kommersiell virksomhet, og ikke for å utføre myndighetsoppgaver. Arbeiderpartiet mener at det å bygge riksveier i dette landet er en statlig oppgave – en myndighetsoppgave. Det bør også i all hovedsak ligge innenfor det offentliges myndighetsområde.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Som jeg sa i mitt innlegg, er det aller viktigste for å få ned kostnadene med bompengeinnkreving her i landet å innføre obligatorisk brikke for alle kjøretøy. Det er representanten Johnsen og hans regjering imot. Hvis det er en sånn at den viktigste oppgaven for representanten Johnsen er å få ned bompengene for bilistene her i landet, må jeg si at da gjør representanten en elendig jobb. Aldri har det vært krevd inn så mye bompenger. Det har ikke blitt lagt fram prosjekter her i Stortinget uten bompengefinansiering. Arbeiderpartiet er opptatt av å få ned byråkratiet, og den ordningen som representanten refererer til, er jo bare en byråkratisk ordning for å klatte på såret i ettertid. Hvis det er så at representanten Johnsen og regjeringen hadde ment at det skulle være mindre bompenger, burde man lagt fram proposisjoner med større statlig finansiering, og ikke komme og lappe på proposisjonene i ettertid.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
La meg starte med å gratulere representanten Grøvan med et godt forhandlingsresultat for transportsektoren. Jeg er veldig glad for at det budsjettforliket han oppnådde med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, nærmer seg Arbeiderpartiets prioriteringer av kollektivtrafikk, jernbane og det å møte klimautfordringene. Når det gjelder spørsmålet om halveringstid for planlegging, som var et mål i gjeldende transportplan, er det angitt en hel rekke tiltak. Det handler om hvordan man bruker de virkemidlene som ligger i planloven. Der kan statlige myndigheter, lokale myndigheter og tiltakshavere gjøre det mye mer effektivt. Vi er for å bruke mer statlig plan, som også angitt i gjeldende Nasjonal transportplan.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det som det i hvert fall er klart at vi ikke vil bruke penger på, er dårlig funderte reformer som er ideologisk begrunnet og ikke kunnskapsbasert. Vi har ikke behov for å komme til Stortinget og presse igjennom reformer med hastverk, uten at Stortinget får tid til å drøfte dem på en ordentlig måte. I vårt alternative budsjett har vi vært tydelig på, f.eks. når det gjelder jernbane, at vi ønsker å drøye pengebruken – fra omorganisering i sektoren og over på konkrete ting. Blant annet adresserer vi vedlikeholdsetterslepet som er på jernbane. Der regjeringen legger opp til å videreføre det etterslepet som er, inn i neste år, ønsker vi å bruke mer penger – som regjeringen bruker på reformer – til å bygge skinner, til å oppruste signalsystemene og gi et bedre tilbud til de reisende.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
La meg få lov til å starte med etterslepet på jernbane. Det jeg refererte til, var regjeringens forslag, der regjeringen selv skriver i sin proposisjon at man ikke kommer til å minske etterslepet på vedlikehold. Jeg vil også gratulere representanten Raja med å ha forhandlet fram en god avtale, som nærmer seg Arbeiderpartiet på jernbanesiden, der man faktisk kan ta igjen etterslepet – slik Nasjonal transportplan forutsatte. Her har vi felles interesser, og det er ingen store motsetninger. Norge er et lite jernbaneland. Jernbanen har viktige funksjoner på noen områder, først og fremst som persontransport i befolkningstette områder og for konsentrerte godsstrømmer, og så er det et potensial for å ta enda mer gods med den veksten vi ser i framtiden. Men det å gjøre dette til en stor organisasjonsøvelse er ikke riktig medisin. Det er mye viktigere for Arbeiderpartiet å investere penger i skinner og nye tog og dermed sikre et bedre tilbud for godstransportørene og de reisende.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Statsråden er opptatt av å fortelle at man nå har brukt 10 mrd. kr mer enn Stortinget forutsatte på å oppfylle Nasjonal transportplan. Er statsråden stolt over at han da ikke klarte å prioritere nok penger til å nå målene for trafikksikkerhet, skredsikring og universell utforming som den nasjonale transportplanen angir?