trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Jeg vil takke for spørsmålet fra representanten Sakariassen om en viktig sak for jordvernet. Den omtalte saken pågår i mitt eget fylke og med en omfattende dekning i media, særlig lokalt, men også nasjonalt. Jeg ser at statsforvalteren i Rogaland har fremmet innsigelse, bl.a. ut fra jordvernhensyn. Om ikke statsforvalteren og kommunen blir enige, vil planen bli oversendt til kommunal- og moderniseringsministeren for endelig avgjørelse, og mitt departement vil måtte uttale seg i saken. Jeg følger derfor saken med stor interesse, men jeg vil ikke uttale meg om den nå siden den kan havne på mitt bord ved en eventuell innsigelse. Jeg mener at denne saken er et godt eksempel på den store kampen om arealene, og at jordvern ofte kommer i konkurranse med andre samfunnsinteresser. Ofte er det, som i denne saken, store næringsinteresser inne i bildet og sterke grupperinger som taler deres sak. Heldigvis er det også mange som taler jordvernets sak, og det er viktig. Vi trenger kommuner, fylkeskommuner, innbyggere, næringsliv og organisasjoner som har kunnskap om jordvern, for at vi skal klare å bevare jord og sørge for økt matproduksjon i årene framover. Det er også viktig at jordverninteressene kommer godt fram, og ikke minst at alternative lokaliseringer blir vurdert for et slikt industriområde. I denne saken har kommunen en viktig oppgave som lokal planmyndighet. Jeg kjenner godt til denne oppgaven fra min tid som ordfører i denne regionen. Jordvern er en viktig nasjonal interesse som kommunene skal ivareta. Derfor har kommunal- og moderniseringsministeren og jeg nylig sendt ut et brev til alle kommunene og fylkeskommunene for å klarlegge den viktige jobben de har med å sikre jordvernet. Jeg er glad for at svært mange kommuner tar jordvernet på alvor, noe som tallene for omdisponering også viser. De foreløpige KOSTRA-tallene for 2020 viser nemlig at vi kan nå Stortingets omdisponeringsmål for fjerde år på rad. Jordvern er ikke noe vi blir ferdig med, noe vi kan krysse av på en liste og si at vi har oppnådd. Det er noe vi må jobbe for hele tiden. Det krever en kontinuerlig bevissthet hos politikere på alle nivåer, både lokalt, regionalt og nasjonalt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
For det første er jeg opptatt av at dyrket mark er viktig i seg selv. Det tar ganske mange år å få noen centimeter med god, dyrkbar jord. I tillegg har man jord som kan være framtidig dyrkbar jord, som det er interessant for samfunnet å klare å ivareta. Det viser seg at det ofte ligger rundt de sentrale strøk, og det er derfor folk har valgt å bo der – det har vært tilgjengelig og god matjord nær de store utbyggingsområdene. Når det gjelder jordbytte – nesten makebytte – er det en besnærende måte å tenke på. Men jeg er opptatt av at vi må fokusere på jordvernet hele veien. Tar man ut et område og sier at det ikke skal være båndlagt for industri lenger, men kan gå til jordvern f.eks., er det ikke et mål at man skal regulere et nytt område til jordvern hvis man skal ivareta jorden. Da er det om å gjøre at vi gjør minst mulig av det.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Jeg takker for det flotte spørsmålet om hva jeg vil gjøre for å støtte de lokale politikerne. Jeg gjør det jeg kan for å støtte de lokale politikerne våre – både i mitt eget parti og i andre parti – som er opptatt av jordvern. Men i denne direkte saken vil jeg ikke uttale meg før jeg har fått saken på mitt bord, for jeg vil ikke jobbe meg inhabil i en sak jeg mener så mye om. Når det er sagt, er jeg opptatt av at alle partier bør ha veldig god kontakt med sine lokalt, at vi ikke står og sier noe i salen her og gjør andre ting regionalt eller lokalt. Rogaland har vært gode på det med å sikre jordvernet. De har laget en langsiktig grense. Kommunene har vært enige om at jordvern er utrolig viktig. Vi har til og med lagt byggefelt på tvers av kommunegrensene nettopp for å sikre at man ikke tar jord. Man har laget kommunale vilkår nettopp fordi jordvern er viktig. Og det må vi holde opp i alle fylker i landet vårt, skal vi nå målet.
Abid Raja (Venstre), 2021-03-24:
Representanten Listhaug insinuerer at jeg ikke vil ta avstand fra antisemittisme. Men fakta er at jeg både har tatt og kommer til å fortsette å ta avstand fra antisemittisme på lik linje med alle andre former for diskriminering og hatprat. Jeg husker ikke hvor mange markeringer av krystallnatten Raja har deltatt og talt på, sa Ervin Kohn 9. november i fjor. Det handler om tillit og troverdighet i det jødiske miljøet når man blir invitert for å tale år etter år. Ulikt andre tar jeg ikke bare avstand fra fordommer, men jeg gjør det jeg kan for heller ikke å fremme dem. Bakgrunnen for Listhaugs spørsmål er utsagnet som en programleder i NRK kom med. NRKs ledelse har kalt utsagnet antisemittisk, NRK har beklaget utsagnet sterkt og fjernet innslaget. Det var på sin plass, slik jeg også skrev i mitt skriftlige svar til Listhaug. NRK-hendelsen gir mulighet til å snakke om roller. Jeg er ikke bare minister for likestilling og diskriminering, men har også ansvar for medier og ytringsfrihet. Som kulturminister er jeg eier av og generalforsamling i NRK. Dette innebærer ikke å være en slags overredaktør som løpende skal felle dom over enkeltsaker NRK publiserer. Det er mulig det er det Listhaug ønsker seg, at NRK i sin relasjon til myndighetene logrer for kulturministerne. Hun må i så fall gjerne være alene om å mene det. Å tenke over hvilke roller man har, kan være nyttig, særlig for en som kanskje snart vil overta som ny leder for et politisk parti. Jeg ønsker å bygge et samfunn basert på høy tillit mellom ulike grupper, hvor mennesker med ulik hudfarge, religion og opphav kan leve i sameksistens med hverandre, hvor det i vårt flotte Norge er plass til jøder og muslimer – hvite, brune og svarte. Jeg vil bygge tillit. Og jeg tror mange vil mene at en rekke av Listhaugs utsagn heller bygger ned tilliten, som f.eks. fordommen hun framførte om at innvandrere nyter, men ikke yter, og at slike som meg skal være båret fram på gullstol i Norge. For hva slags samfunn ville Listhaug bygge med påstanden om at Arbeiderpartiet mener terroristenes rettigheter er viktigere enn nasjonens sikkerhet? Både jøder og muslimer yter, og ingen av gruppene er båret fram på gullstol. Men enda viktigere enn det er at alle klarer å se at jødehat, muslimhat og innvandrerhat har noe til felles, og det er hatet – det er de splittende fordommene. Er det én ting som står som fellesnevner for mitt politiske virke, så er det at jeg aktivt jobber for å bygge samhold og fellesskap mellom ulike grupper. Jeg har ikke bare gjentatte ganger tatt avstand fra antisemittisme, men også jobbet aktivt mot jødehatet. Spørsmålet er heller om representanten Listhaug kan si det samme. Har hun tatt tydelig nok avstand fra og jobbet aktivt imot antimuslimske og antiislamske holdninger i sitt politiske virke?
Abid Raja (Venstre), 2021-03-24:
Jeg brukte tre minutter på å si det, og jeg startet med å si at jeg tar avstand. Jeg fikk av en overlevende fra Holocaust, nå avdøde Samuel Steinmann, etter et dialogmøte jeg arrangerte på Litteraturhuset, tildelt betegnelsen «Mensch», mens jeg noterer meg at representanter fra det jødiske miljøet har sagt at Listhaug heller sprer frykt. Som politikere bør vi lede an med gode eksempler – på den måten vi ordlegger oss på, på hvilke saker vi velger å bruke kreftene våre på. Vi har alle et ansvar for å bidra til mindre aggresjon og splittelse og til en mindre hatsk tone i det offentlige ordskiftet. Som politikere er vi landets ledere og dermed også forbilder for borgere og velgere, for kommende generasjoner av politikere, og for kommentarfeltskribentene. Ord virker, ord sprer seg, ord skaper holdninger, ord skaper hat, ord sårer og ord leder til handlinger. Det vet iallfall jeg og regjeringen, det bør også representanten Listhaug vite.
Abid Raja (Venstre), 2021-03-24:
Nok en gang: Jeg har tatt avstand og fortsetter å ta avstand. Fredsaktivisten, teologen og lyrikere Martin Niemöller skrev i 1946 diktet Likegyldighet: «First they came for the Communists And I did not speak out Because I was not a Communist Then they came for the Socialists And I did not speak out Because I was not a Socialist Then they came for the trade unionists And I did not speak out Because I was not a trade unionist Then they came for the Jews And I did not speak out Because I was not a Jew Then they came for me And there was no one left To speak out for me» Moralen i dette diktet er grunnen til at de norske jødene og det norske jødiske miljøet står fremst i rekken når vi opplever muslimhat i Norge, fordi de forstår hva et slikt hat gjør med folk, og hva et slikt hat fører med seg. I dette diktet er det mye lærdom for enhver av oss.
Abid Raja (Venstre), 2021-03-24:
I kultursektoren opererer vi med noe vi kjenner som armlengdes avstand-prinsippet. Jeg har notert meg at flere representanter har tatt til orde for at det første de kommer til å gjøre dersom det blir et regjeringsskifte, mot formodning, er å avsette hele styret. Jeg er litt usikker på om representanten og Arbeiderpartiet også har denne meningen. Det vil i så fall være en pussig situasjon når vi diskuterer armlengdes avstand-prinsippet. I denne regjeringen og i dette departementet under min ledelse har vi i alle fall ikke tenkt å drive et sånt «puppet show» hvor vi sitter i departementet og detaljstyrer alle museene og styrene. Vi skal ha tillit til at de som er nærmest på dette, har tillit til å gjøre den jobben de gjør. Og ja, styret er i stand til å håndtere denne situasjonen. Det mener vi. Men jeg synes det er oppsiktsvekkende at representanter tar til orde for å kaste styrer.
Abid Raja (Venstre), 2021-03-24:
Jeg tror ikke vi skal kimse av dette armlengdes avstand-prinsippet. Det er faktisk et viktig prinsipp. Museet er organisert som en selvstendig stiftelse. Det er stiftelsens styre som har det øverste ansvaret for at museet drives i samsvar med formålet. At det er flertallsavgjørelser som et mindretall ikke bifaller, kan ikke danne grunnlaget for at staten og departementet griper inn i dette. Jeg synes det er litt oppsiktsvekkende at representanten fra Arbeiderpartiet mener det. Det er kommet en rekke påstander i media som jeg heller skulle sett at representanten fra nord kunne tatt til orde mot, som f.eks. påstander om antisamiske holdninger i styret og at styret planlegger å flytte hele museet til Bodø. Mange av disse påstandene har jo ingen rot i virkeligheten. Jeg tror at dersom man bidrar i det offentlige ordskiftet, kan man også bidra til at det ordskiftet blir korrekt og at det blir i tråd med det som er fakta.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
«Nordnorsk Kunstmuseum(NNKM) er det viktigste museet i nord, med et stort potensial. Det siste året har vært et kaotisk år som kulminerte i en rettssak mellom den oppsagte direktøren og styret. Flere styremedlemmer og administrativt ansatte har nå trukket seg. All den negative oppmerksomheten rundt NNKM bekymrer meg, for den største taperen er museet selv. Kulturministeren har ansvar for å oppnevne halve styret og styreleder og tildeler statsstøtte til NNKM. (NNKM) Vil han nå ta ansvar for å rydde opp, slik at NNKM kan utvikle seg videre?»
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Man snakker som om det ikke er en situasjon som er veldig kritisk akkurat nå. Det er opprør i landsdelen rundt Nordnorsk Kunstmuseum. Det kan man velge å ta inn over seg eller ikke, men styremedlemmer trekker seg på daglig basis denne uken. Det er veldig alvorlig. Alle oppgir den samme grunnen: at det ikke er tillit til sittende styreleder. I tillegg er man tidvis nesten usikker på om styrelederen heter Ellingsen eller Enoksen – ja, for Enoksen er advokaten til denne styrelederen og prosederer nesten den offentlige debatten som om den var en rettssak. Det som skjer, er jo helt uakseptabelt. Og så står statsråden her og snakker som om han ikke har noe politisk ansvar. Jeg skjønner ikke hva statsråden ser, som ingen andre i Nord-Norge ser, som gjør at man har så sterk tillit til at denne styrelederen kan rydde opp og gjenskape tillit.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Politisk ansvar og lederskap handler om faktisk å ta politisk ansvar og lederskap. Og når man ser at man har utnevnt personer som åpenbart ikke er i stand til å ivareta den rollen de skal ha, er det helt åpenbart at man burde gi noen politiske signaler om hvorvidt dette går eller ikke går lenger. Det er jo det statsråden nekter å gjøre og bare tenker at på grunn av at man skal holde seg på en armlengdes avstand, skal man ikke mene noe, man skal bare se at ting nesten går til grunne. For det er det som skjer nå. Jeg har et annet spørsmål. På et skriftlig spørsmål jeg fikk svar på i går, fikk jeg jo ikke svar på det jeg spurte om, men der skriver statsråden at nåværende styre har ambisjon om å gi museet en sterkere formell forankring i landsdelen. Jeg lurer på hva statsråden mener med det.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Det er svært viktig å få på plass ein heilskapleg plan for Oslofjorden, det har vi jobba med over lang tid i Klima- og miljødepartementet, med grunnlag frå våre fagetatar og ikkje minst i godt samarbeid med andre departement. Oslofjorden er eit fjordsystem som dessverre har ein for dårleg tilstand målt ut frå ei rekkje ulike parameter. Noko av det er jo veldig synleg for folk. For eksempel har mange som før opplevde å få mykje fisk – det var bl.a. enkelt å få torsk – dei siste åra sett at fiskestammane har vore i dårleg forfatning, noko som bl.a. har ført til innstrammingar på eksempelvis torskefisket, som no er heilt forbode. Så er det endringar som skjer i fjordsystemet som er vanskelegare for folk å sjå, som kanskje handlar om artar som ikkje er like synlege for alle, men som definitivt er viktige i økosystemet. Utfordringa er at årsaka til at situasjonen i Oslofjorden ikkje er god nok, ikkje ligg i eitt enkelt problem som kan løysast ved eitt enkelt tiltak i ein enkelt sektor. Dette handlar om utslepp av kloakk, det handlar om avrenning frå jordbruket, det handlar om fiskereglar, det handlar om global oppvarming, og det handlar om framande artar. Grunnen til at eg startar med å seie det, er at det er eit ganske omfattande arbeid som må til for at den heilskaplege planen for Oslofjorden skal verte god. La meg då lande på konklusjonen, som er at svaret er ja, ein kan vente at denne planen kjem før sommaren. Ein er heilt i innspurten av arbeidet no, og eg er sikker på at den planen vi legg fram, skal verte god, og eg håpar at han vert godt motteken. Eg ønskjer at Oslofjorden skal vere ein rik og rein fjord, tilgjengeleg for folk, og eg er sikker på at den planen vi no jobbar med, saman med den verdifulle kunnskapen om Oslofjorden som Havforskningsinstituttet og andre jobbar fram, kjem til å vere eit veldig godt grunnlag for det vidare arbeidet med ikkje berre å leggje ein plan, men faktisk gjennomføre han, slik at vi kan betre miljøtilstanden i Oslofjorden.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Det representanten viser til her, er to ulike rapportar og forsking som har kome i løpet av dei siste par vekene. Vi må få lov til å gå litt djupare inn i det. Men eg har fått det med meg – eg har iallfall fått med meg mediedekninga av det – og på generelt grunnlag vil eg seie at dette sjølvsagt er noko vi skal ta på alvor og gå inn i. Det at tråling har – eller iallfall kan ha – betydelege negative konsekvensar for miljøet på havbotnen, er i og for seg kjent, det er difor det ikkje er fritt fram med tråling heller, verken i Oslofjorden eller i norske farvatn generelt. Vi har reglar om dette som i internasjonal samanheng er rimeleg strenge, men tråling er noko av det vi ser på når vi no jobbar med ein heilskapleg plan for Oslofjorden og framtidig regulering, for den påverknaden det har på botnforhold og på økosystem, er det all grunn til å ta på alvor.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Eg får starte med å seie at ansvaret for plan- og bygningslova nok ligg i Kommunal- og moderniseringsdepartementet, men det er klart at det som handlar om tilgangen til friluftsliv, er noko av det vi absolutt ser på i arbeidet med ein heilskapleg plan for Oslofjorden, i godt samarbeid med dei ulike ansvarlege departementa, her som elles. Det er klart at Oslofjorden utvilsamt er eitt av dei områda i Noreg der presset på strandsona historisk har vore det sterkaste, der det er kamp om areal. Det er også grunnen til at vi har strenge reglar for bygging i strandsona, som i utgangspunktet ikkje er tillate ved Oslofjorden. Vi har, når vi har jobba med denne planen, fått mange innspel. Veldig mange av dei handlar om friluftsliv, veldig mange av dei handlar om tilgang til strandsona eller tilgang til fjorden, og det vil vi også kome tilbake til når vi skal lansere planen.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Natur i Norge, rettleiaren til Artsdatabanken, gjev ei generell rettleiing for korleis ein skal kartleggje og skildre all norsk natur etter NiN-metoden. I rettleiarane finst det retningslinjer for korleis ulike behov og utfordringar i samband med NiN-kartlegging kan løysast. Rettleiarane inneheld derimot ikkje føringar for korleis den enkelte sektoren skal løyse sine konkrete kartleggingsbehov. Artsdatabanken er tydeleg på at det er den sektoren som set i gang eit kartleggingsoppdrag, som avgjer korleis NiN-kartlegginga i praksis skal gå føre seg. Det er difor lagt opp til at sektorane lagar sine eigne kartleggingsinstruksar med føringar for kva type natur som skal kartleggjast, tilpassa sektorens behov, der Artsdatabankens kartleggingsrettleiarar er lagde til grunn. Eksempel på sånne instruksar er Miljødirektoratets kartleggingsinstruks for kartlegging av naturtypar på land og Landbruksdirektoratets instruks for miljøregistreringar i skog. I instruksen frå Miljødirektoratet finn ein skildringar av korleis ein skal kartleggje 111 ulike naturtypar etter NiN-metoden. Utvalet av naturtypar er basert på føringar for dette i stortingsmeldinga Natur for livet, og dette er naturtypar som anten er trua, som er nær trua, eller som har viktige oppgåver i eit økosystem.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Ikkje i utgangspunktet. Det er utfyllande informasjon om naturtypar og naturtypekartlegging, og viss ein treng informasjon om det, er han absolutt tilgjengeleg, bl.a. på nettsidene til Miljødirektoratet som handlar om kartlegging av naturtypar på land. Og det er jo ein rettleiar som svarar på spørsmål om arbeidet med kartlegging av naturtypar etter Miljødirektoratets instruks. I tillegg meiner eg å hugse at eg svarte på eit ganske omfattande spørsmål om dette, det var vel frå representanten Une Aina Bastholm, for eit par månader sidan, som går meir i djupna på kva naturtypekartlegginga til miljøforvaltninga er, og kvifor ein gjer det. Eg må innrømme at eg ikkje hugsar alle dei detaljane i hovudet, men dersom representanten er interessert, er det fullt mogeleg å bla tilbake og sjå i svara eg gav skriftlig der.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-24:
Eg er heilt einig i at det er viktig at det er brei tillit til det kartleggingsarbeidet som skal gjerast. Så må eg innrømme at eg ikkje har oppfatta at det ikkje er den typen brei tillit i dag, men dersom det er mange som ikkje har tillit til dette systemet, er det sjølvsagt viktig at det kjem fram, og at det vert sagt. Eg er ikkje godt kjent med det. Eg vil vise til det eg starta med å seie, nemleg at dei NiN-rettleiarane som Artsdatabanken har, skal gje ei generell rettleiing for korleis ein skal kartleggje og skildre natur etter NiN-metoden. Men Artsdatabanken er også tydeleg på at det er den sektoren som set i gang eit kartleggingsoppdrag, som avgjer korleis kartlegginga i praksis skal gå føre seg, og difor har ein ulike kartleggingsinstruksar med føringar både for naturtypar på land, for miljøregistreringar i skog, m.m.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-03-24:
«Statsforvalteren i Oslo og Viken sendte kommunene forventningsbrev 28. januar i år. Der heter det: «Det pågår et arbeid med å samle ny kunnskap om naturen, basert på Artsdatabankens type- og beskrivelsessystem Natur i Norge(NiN) (NiN) Kan statsråden beskrive forskjellen mellom Artsdatabankens instruks(kartleggingsveileder) og Miljødirektoratets instruks?» (kartleggingsveileder)
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-03-24:
Det var et spesielt svar, må jeg si. Hele poenget med NiN-systemet, som Artsdatabanken har ansvaret for, er å lage en sektornøytral, etterprøvbar vitenskapelig dokumentasjon som kan brukes av alle sektorer, og som kan ha tillit i alle sektorer. Det er kjernen i Artsdatabankens instruks. Det som er Miljødirektoratets instruks, er ikke Artsdatabankens instruks, det er noe som er sektorspesifikt for Miljødirektoratets interesser. Og det er det sektorspesifikke tiltaket, som nå blir definert, som skal gjelde for alt. Er statsråden enig i den beskrivelsen jeg nå gir?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-03-24:
Regjeringa la fram stortingsmeldinga Natur for livet i 2015, og i Innst. 294 S for 2015–2016, på side14, står det: «Komiteen understreker at arbeidet med å definere arealene som skal vurderes med hensyn til økologisk tilstand, må bygge på Artsdatabankens typesystem Natur i Norge(NiN) (NiN) Det er Stortingets vilje. Så kartlegges det ikke etter det systemet. Det kartlegges etter Miljødirektoratets instruks, som er en sektorkartlegging. Det kan ikke være den sektorkartleggingen som skal være basisen for all kartlegging, for den må ha objektivitet, etterprøvbarhet og ha tillit hos alle brukere av natur. Er ikke statsråden enig i den presiseringen?
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
På vegne av representantene Jan Tore Sanner, Henrik Asheim, Tore Vamraak, Nikolai Astrup, Mathilde Tybring-Gjedde, Mudassar Kapur og meg selv fremmes et forslag om en ekstern kvalitetssikring av beregningene av de samfunnsøkonomiske konsekvensene ved kabling av kraftoverføring mellom Bærum og Oslo.
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
Den pågående situasjonen som Polen opplever på grensen til Hviterussland, er svært alvorlig. Polen utsettes for et direkte press i form av migranter som sendes fra Aleksandr Lukasjenkos regime. Dette er for å ramme Polen og på sikt så splid og destabilisere Europa. Polen er Norges allierte gjennom NATO. Under en telefonsamtale med sin polske kollega uttrykte den amerikanske utenriksministeren, Antony Blinken, sin fulle støtte til Polen. Denne støtteerklæringen har siden blitt fulgt opp av lignende uttalelser fra den amerikanske forsvarsministeren, Lloyd Austin. EU-kommisjonens president, Ursula von der Leyen, har beskrevet situasjonen som et hybridangrep fra Hviterusslands side. Det er ikke like enkelt å spore den samme støtten fra den norske regjeringens side. Til Forsvarets forum den 17. november kritiserer Norges forsvarsminister Polen og sier om håndteringen av situasjonen at det ikke er akseptabelt. Stiller regjeringen seg bak statsrådens uttalelse, og har regjeringen lagt seg på en annen linje overfor en alliert enn både USA og EU?
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
Det kan synes som litt raskt på labben å ta utgangspunkt i én enkelt hendelse når man står overfor et så komplekst bilde som Polen gjør på grensen til Hviterussland. Det er en kjensgjerning at flyktninger ofte er ofre for et kynisk spill gjennom organisert kriminalitet. Dette er sårbare mennesker som blir utnyttet av stater som ønsker å destabilisere NATO-land. Hvilket signal mener statsråden at man sender til autoritære ledere dersom europeiske land ikke støtter hverandre i denne typen spørsmål?
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
«I innstillingen til langtidsplan for forsvarssektoren, jf. Prop. 14S(2020–2021) kritiserer Senterpartiet regjeringen Solberg for fremdriften i anskaffelsen av nye stridsvogner, og påpeker at det haster og starte investeringen. Daværende medlem av utenrikskomiteen fra Senterpartiet, uttalte til Forsvarets forum allerede 15. mai 2018 at situasjonen var så «ille» at hun «nesten ikke finner ord». (2020–2021) Vil regjeringen forsere anskaffelse av nye stridsvogner i forhold til den tidsplanen som gjeldende langtidsplan legger opp til, det vil si innfasing av nye stridsvogner fra 2025?»
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
Det er riktig at flertallet i forbindelse med behandling av langtidsplanen landet på å starte innfasingen fra 2025, men nå er det et annet flertall i Stortinget, og det flertallet burde jo bruke de mulighetene som det samme flertallet mente eksisterte for ett år siden. Hvis man slår opp i VG den 14. november 2020, uttaler daværende stortingsrepresentant Liv Signe Navarsete og partileder Slagsvold Vedum at man må starte anskaffelsen av stridsvogner nå –snarest. Hvorfor er det som var «snarest» i fjor, blitt til 2025 når man var så tydelig på dette i fjor – det er altså syv år i forskjell. Hva har endret seg fra Senterpartiets ståsted på det knappe året?
Hårek Elvenes (Høyre), 2021-12-01:
Den foregående regjeringen så også på muligheten for å forsere anskaffelsen av stridsvogner, bl.a. ved å lease stridsvogner fra våre allierte. Den muligheten eksisterte ikke da. Er det en mulighet ministeren nå ser for seg kan ha dukket opp på nytt? Og igjen: Det er fortsatt en del år fram til 2025, og statsråden sitter på pengesekken: Hvorfor er ikke statsråden villig til å forsere det nærmere enn 2025, når han nå har den politiske makten og dette var så enkelt for ett år siden?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er et faktum at Polen er en av våre allierte, og Norge står selvsagt bak våre allierte, på samme måte som alle andre nasjoner. Det spørsmålet jeg besvarte, var et konkret spørsmål knyttet til en konkret hendelse, der jeg fremdeles i dag mener at måten den ble håndtert på, ikke var akseptabel. Det betyr selvfølgelig ikke at Norge ikke støtter våre allierte, men vi som nasjon må også ha en egen oppfatning om hvorvidt måter våre allierte reagerer på, er innenfor det vi synes er akseptabelt eller ikke, og det var det spørsmålet som ble besvart fra min side.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Situasjonen på grensen mellom Hviterussland og Polen er krevende. Den er krevende både for Hviterussland og for Polen, og det vi har sett i det siste, er at forholdene for disse flyktningene på grensen er blitt bedre ivaretatt også på hviterussisk side. Det må vi se som positivt. For oss er det viktig å bidra der vi kan bidra. I dette tilfellet er det nok foreløpig lite vi kan gjøre. Hvis dette er en del av en hybrid krigføring og organisert, er det uakseptabelt, og selvfølgelig skal de allierte stå bak dersom det blir nødvendig. Som sagt: Mitt svar gjaldt et konkret tilfelle hvor håndteringen fra polsk side, etter min oppfatning, ikke var sånn som den burde være, og det er det jeg har svart Forsvarets forum på.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg tror vi skal være forsiktige med å konkludere nøyaktig hva som står bak. Det er mye som minner om hybrid krigføring i dette tilfellet, men å konkludere med at det er det, det ville jeg ikke uten videre gjort. Det som uansett er et faktum, er at det er en krevende situasjon å stå i for Polen på grensen til Hviterussland, og den krever oppmerksomhet fra alle. Det er en situasjon som vi også ser fort kan oppstå andre plasser. Jeg er helt enig med representanten i at den situasjonen vi hadde i 2015 på Storskog, kan minne mye om det vi nå ser på grensen mellom Hviterussland og Polen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er helt riktig at NASAMS er et godt luftvern som er solgt til mange nasjoner, og det er også det luftvernet som vi har. Det er et deployerbart luftvern som kan deployeres på veldig kort tid, som det jevnlig øves på – deployering fra Ørlandet og til områder hvor det måtte være behov for luftvern, enten i forbindelse med øvelse, testing eller trening med luftvern. Det er også den modellen som Norge har lagt seg på for å beskytte kritisk samfunnsinfrastruktur. Om det skulle være nødvendig å beskytte hovedstaden på en eller annen måte med luftvern, vil det bli gjort med deployerbart NASAMS-luftvern. Så er det også kjent for representanten at luftvernkapasiteten vår skal økes, bl.a. på Evenes, hvor vi skal ha luftvern, og hvor det er et mål også på sikt å anskaffe langtrekkende luftvern som har lengre rekkevidde enn NASAMS har.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Representanten Tybring-Gjedde er vel velkjent med at det er en plan om å utvide luftvernkapasiteten vi har. NASAMS er, som jeg sa i mitt første svar, et deployerbart luftvern som vil bli benyttet der det er behov for det. Vi har ikke stående luftvern – og skal heller ikke ha det – som er det representanten etterspør. Det har regjeringen ingen planer om. Det er heller ingen tidligere regjeringer eller stortingsflertall som har hatt planer om å etablere den type luftvern som representanten spør om. Det pågår videreutvikling av luftvernet, også av NASAMS, som vil være et framtidig godt luftvern for Norge.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er en fullstendig feilskriving av mitt svar. Vi har et godt forsvar i Norge, og jeg synes det er påfallende at representanten Tybring-Gjedde velger å desavuere det forsvaret vi har, og måtene vi har valgt å beskytte både hovedstaden og resten av landet på. Det er ikke tilfellet at det tar lang tid å deployere det luftvernet vi har. Det tar kort tid, det er et luftvern som er i beredskap, og som kan brukes og settes inn der det er bruk for det, på kort tid.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det var for så vidt en god gjennomgang av noen av de utfordringene vi har på Evenes. Det er også bakgrunnen for at jeg har tatt initiativ til en ekstern gjennomgang av både økonomi og andre utfordringer som gjenstår på Evenes, for å være sikker på at vi kan få gjennomført Stortingets vedtak på en god måte. Prosjektet på Evenes skal gjennomføres på en så god måte som mulig, innenfor de rammer som Stortinget har satt. Så er det nok ingen tvil om at Evenes har sine begrensninger. Det er vel kjent at bl.a. undertegnede mener at det er andre flyplasser som ville ha vært bedre egnet som base enn Evenes er. Det betyr ikke at Evenes på noen måte er ubrukelig. Evenes blir en bra base både for de maritime overvåkningsflyene og for F-35. Men det er betydelige utfordringer – representanten har pekt på flere av dem – som vi nå er i gang med å se på hvordan vi kan løse på en best mulig måte.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Vi tar sikte på at den eksterne gjennomgangen skal være ferdig i februar. Det er i alle fall målsettingen, at vi skal kunne få gjort den på et par måneder over nyttår. Hvorvidt det blir nødvendig å komme tilbake til Stortinget, er det for tidlig å svare på. Det er ikke noen grunn til å legge skjul på at vi er helt oppunder taket på kostnadsrammen som er satt for Evenes, og det er betydelige gjenstående investeringer. Så jeg tar høyde for at det kan bli nødvendig å komme til Stortinget, men på det nåværende tidspunkt kan jeg verken bekrefte eller avkrefte at det vil være tilfelle.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er etablert en midlertidig hangar for de første P-8-flyene som skal brukes inntil den permanente hangaren står klar. Den er nesten ferdig, og den vil være ferdig til februar. Så når det gjelder midlertidige løsninger for å motta det første P-8-flyet, er man godt i rute med det som skal gjøres. Det skal også etableres en midlertidig hangar nummer to. Der pågår også arbeidet. Der er man kommet noe kortere, men også den ser ut til å skulle være ferdig til fly nummer to ankommer.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Den operative evnen vil bli ivaretatt. Det er klart at det ikke er en fullgod løsning på samme måte som de permanente hangarene er, men uansett hvor vi hadde etablert de maritime patruljeflyene, ville vi ha vært avhengig av en type midlertidige løsninger på et eller annet vis. Tidsrammen tatt i betraktning er det ikke så lett å se noen annen mulighet enn den som nå er etablert. Det blir en god løsning i den midlertidige fasen fram til en permanent hangar er på plass.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Vi kan ikke ha en situasjon der passasjerer eller ansatte på flyplassen skal risikere hørselskade på noen måte, så det må iverksettes tilstrekkelige tiltak. Det er gjort litt ulike støymålinger. Multiconsult har gjennomført støymålinger på vegne av både Avinor og Forsvaret. De viser litt andre tall, men også disse er høye. Det er iverksatt noen avbøtende tiltak – om det er tilstrekkelig, er for tidlig å si, men det vil nå bli gjort ytterligere støymålinger og vurderinger av situasjonen på Evenes. Det drøftes mellom Avinor og Forsvarsdepartementet hvordan man skal løse støyutfordringene man har på Evenes.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Erfaringsvis fra Bodø og med QRA har man gjennomsnittlig én til to utrykninger i uken. Vi forventer at det blir omtrent samme nivå på Evenes. I forbindelse med den typen oppdrag vil Forsvaret og F35 ha forrang. Da snakker man om at sivile fly eventuelt må vente med både å lande og å ta av. Det er en beredskapstid på fly som er veldig kort, noe som gjør at en utrykning vil ta relativt kort tid. Men det er også i disse tilfellene at støynivået er sterkest, i forbindelse med den typen oppdrag. Under trening, som det også vil være en god del av, vil Forsvaret måtte tilpasse sin aktivitet til den sivile lufttrafikken.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Ved Stortingets behandling av Innst. 50 S for 2017–2018 til Prop. 2 S for 2017–2018, Landmaktproposisjonen, ble det besluttet at Hæren skal ha en moderne stridsvognkapasitet. Tidsangivelsen for innfasing ble, som representanten sier, anslått å være tidligst fra 2025. Denne tidsplanen ble da videreført av regjeringen Solberg ved framleggelse av langtidsplanen. Senterpartiet har hele tiden vært opptatt av å se på muligheter for å anskaffe stridsvogner tidligere enn det Solberg-regjeringen la opp til, men i forbindelse med behandlingen av langtidsplanen var det ikke flertall i Stortinget for det. Prosjektet står nå midt i den merkantile prosessen for å begynne med anskaffelse av nye stridsvogner. Dette er prosesser hvor jeg erkjenner at vi som kunde må gjøre en grundig jobb for å få det beste alternativet. Det er mange forhold som skal på plass og avklares innen vi har mottatt de første stridsvognene til Hæren. Og selv om mye av handlingsrommet for en eventuell forsering av anskaffelsen i praksis ble lukket i forbindelse med regjeringen Solbergs arbeid med langtidsplanen, vil vi likevel se på anskaffelsens tidsplan på nytt og aktivt søke etter muligheter for å forsere den. Regjeringen vil derfor komme tilbake til Stortinget med informasjon om dette – fortrinnsvis i løpet av vårsesjonen 2022.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det ene som har endret seg, er at det har gått ett år uten at den forrige regjeringen gjorde det Senterpartiet i 2020 mente var nødvendig å gjøre. Det tar en viss tid å levere stridsvogner, og jo nærmere man kommer 2025 før det blir igangsatt, jo vanskeligere er det å rekke den tidsfristen. Så hadde den forrige regjeringen gjort det Senterpartiet ba om, og igangsatt prosjektet med kjøp i 2020, hadde muligheten for forsering vært større enn den er nå. Mitt hovedsvar var at regjeringen likevel – til tross for at det nå har gått ett år, og til tross for at vi har kommet nærmere 2025 – vil se på muligheten for forsert anskaffelse og, som jeg sa, komme tilbake til Stortinget på egnet måte i vårsesjonen 2022 med eventuelle muligheter for en forsert levering av stridsvogner.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er først og fremst ikke et økonomisk spørsmål. Det er spørsmål om leveringstid og byggetid for stridsvogner – i tillegg til den prosessen som vi skal igjennom med den merkantile anskaffelsen. Det burde være forståelse for at for hvert år som går uten at dette blir iverksatt, blir det vanskeligere og vanskeligere å forsere tidsplanen for 2025 som lå i det opprinnelige. Til tross for det vil regjeringen gjøre det vi kan for å få det forsert. Vi mener det er viktig å få stridsvognene faset inn så tidlig som mulig. Det hører jeg også at representanten Elvenes er opptatt av, og det er prisverdig at også Høyre har kommet til den erkjennelse at vi bør prøve å få dette til tidligere enn 2025, som den forrige regjeringen la til grunn.
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-12-01:
Høsten 2015 ble hele Europa rammet av en flyktningkrise, og i Norge husker vi den brå og også ukontrollerte migrasjonen over Storskog i Finnmark. Migranter ankom på sykler fra Russland i stort antall, og situasjonen ved Storskog hadde visse likhetstrekk med det som skjer på grensen mellom Hviterussland og Polen i dag. Autoritære ledere har lært at det er mulig å presse europeiske land. I mars 2020 åpnet f.eks. Tyrkia brått opp for migranter til Hellas over grensen i nord. Det er åpenbart at flyktningene nå er hentet til Hviterussland for å sendes mot Polen. Ser ikke statsråden at dette er en form for hybrid krigføring, og at autoritære ledere forsøker å presse demokratiske land og destabilisere Europa?
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-12-01:
«Statsråden sa i muntlig spørretime 24. november at midler til fornybar energi og klimatilpassing ble «neglisjert gjennom den forrige regjering» og at den «gjorde betydelige kutt i innsatsen til fornybar energi, som medførte et betydelig behov for reforhandling av allerede inngåtte avtaler og reduksjon i støtten til flere partnere.» Sannheten er at regjeringen Solberg intensiverte derimot innsatsen til både fornybar energi og klimatilpasning betraktelig. Hvordan kan disse satsingene omtales som «neglisjering»?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-12-01:
Jeg merker meg at statsråden modererer sine utsagn og samtidig prøver å forsvare satsing på utdanning, som beviselig i perioden fire–fem år fremover vil ha et kutt på 1,2 mrd. kr og 662 mill. kr i budsjett for neste år. Statsråden arvet et budsjett med en betydelig innsats for klimatilpasning og fornybar energi fra regjeringen Solberg. Da statsråden overtok, var det satt av 8,2 mrd. kr til klimatiltak på bistandsbudsjettet, en økning på nesten 2 mrd. kr fra 2021. I tillegg la vi opp til at Norfund satte av 1 mrd. kr fra sin egenkapital til klimainvesteringsfondet, og gjennom våre økninger var Norge i rute for å doble klimabistanden innen 2025. Fastholder statsråden at vår regjering neglisjerte dette området?
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-12-01:
Jeg skjønner at statsråden vil prøve å rette opp inntrykket av kutt på utdanning, mens vi skal snakke om klimatilpasning. Men det er slik at mens statsråden sist snakket om juridiske avtaler, så handler dette om moralske avtaler – gjennom mange regjeringer, over år – hvor Norge ligger som en forutsigbar partner. Det svekker denne regjeringen. Den 12. april i år la regjeringen Solberg fram en egen strategi for klimatilpasning og matsikkerhet. Dette var en direkte oppfølging av FNs bærekraftsmål og Parisavtalen, som vår regjering var med på å fremforhandle og underskrive. Vår regjering fikk også Norge inn i FNs sikkerhetsråd for perioden 2021–2022, og daværende statsminister Solberg benyttet sitt første innlegg i Sikkerhetsrådet til å fremheve klima som et selvstendig sikkerhetsspørsmål. Har ikke statsråden fått med seg disse tiltakene?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Statsråden kan bli stående – det ser jeg han gjør. Jeg har et spørsmål, en oppfordring og en utfordring. Mange nordmenn tror at vi i hovedstaden har et luftvern som kan beskytte oss mot trusler fra luften. Det har vi ikke. Helt siden NIKE-batteriene ble nedlagt i 1991, har Oslos befolkning, våre samfunnsinstitusjoner og Det kongelige slott vært uten luftvern. Muren mellom øst og vest var revet, og i Norge hadde snakk om militære trusler gått av moten. Paradoksalt nok var det omtrent på samme tid som NIKE-batteriene ble nedlagt, at norsk forsvarsindustri utviklet et av de ledende luftvernmiljøene i NATO, og det norskutviklede luftfartssystemet NASAMS er i dag levert til flere enn ti allierte og nærstående land. Salget av NASAMS har bidratt med eksportinntekter på nær 30 mrd. kr. Over 100 norske små og mellomstore bedrifter har vært eller er involvert i utviklingen av produksjonen av NASAMS. Men paradoksene er flere. For samtidig som verken det norske forsvaret eller politikere har utvist noen vilje til eller interesse for å tilføre hovedstaden luftvern, har USA, med 9/11 i minne, siden 2005 hatt luftvern rundt sin hovedstad, Washington, D.C. Og i USA er det paradoksalt nok det norske luftvernet NASAMS som beskytter Kongressen, Det hvite hus og Pentagon. Vi har med andre ord den smått absurde situasjonen at norsk teknologi beskytter hovedstaden til vår viktigste allierte samtidig som vi selv ikke har noe luftvern som beskytter vår egen hovedstad. Spenningen i verden øker, det er langt mindre forutsigbarhet, og behovet for luftvern er større enn noen gang. Det utvikles ny teknologi som muliggjør helt nye luftbårne kapasiteter, som hypersoniske missiler og presisjonsstyrte våpen med lang rekkevidde. Så mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Mener forsvarsministeren at vi har tilstrekkelig med luftvern over hovedstaden?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Det var jo et ikke-svar fra statsråden. Det at de er mobile, hjelper lite hvis man får et missil over Oslo. Det tar litt tid å flytte på et system, så det er et ikke-svar. Nå har Norge brukt 300 mrd. kr på å bekjempe covid-19 – vi har ennå ikke bekjempet det, men vi er alle enige om at det skal gjøres. Å anskaffe NASAMS koster 15 mrd. kr. De 300 mrd. kr gikk med til å kompensere næringsliv som ikke kunne produsere og selge varer som tidligere. 15 mrd. kr, altså 5 pst. av 300 mrd. kr, koster det, og vi kan da få næringslivet i gang, vi kan få arbeidsplasser – ikke minst i distriktene, som statsråden er opptatt av – og vi kan faktisk ha en positiv virkning og teknologiutvikling også for alternativ teknologi, som gjør at dette ikke er en utgift, men en utgift til inntekts ervervelse.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Jeg synes det er et veldig skuffende og veldig overraskende svar fra statsråden. Hadde han stått fram som en statsmann, hadde han sagt: Dette skal vi få på plass, dette skal jeg som minister sørge for at vi får igangsatt. Dette er en investering som jeg vil tro det er tverrpolitisk enighet om i denne salen – til og med ytterste venstre ville være enig i at vi trenger beskyttelse over hovedstaden. Likevel vil han ikke bruke det, men ha et mobilt system, som selvfølgelig tar lang tid å få på plass. Så jeg gjentar spørsmålet: Vil statsråden revurdere dette og stå fram som en minister som faktisk gjør noe annet? Ofte har vi opplevd at ministre er mer opptatt av å bli ferdige med statsrådsjobben og komme seg i ny jobb. Vil statsråden nå ta ansvar og virkelig gjøre noe som betyr noe for Forsvaret, og som betyr noe for de 700 000 menneskene som bor i denne byen, for samfunnsinstitusjonene og ikke minst for Det kongelige slott – å beskytte det, som alle andre hovedsteder gjør? Så velger altså statsråden å si: Dette er ikke så viktig for meg. Stemmer dette?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-01:
Spørsmålet mitt går òg til forsvarsministeren, og det gjeld flyplassen på Evenes. Evenes er frå før ei sivil lufthamn og skal no òg bli base for F-35 kampfly og dei nye maritime overvakingsflya, P-8. Dette krev store investeringar og bygging av ny infrastruktur på Evenes. Så er det meldt om ikkje ubetydelege problem, no sist med støy knytt til F-35, men særleg når det gjeld dei maritime overvakingsflya. Det er snakk om utfordringar når det gjeld tilførsel av drivstoff, det er system for våpenlagring og armering av P-8-flya, det er hangarutfordringar, der det er snakk om å ha mellombels hangar i tre vintrar framover, og òg dei kjende problema som er knytte til turbulens, som kan bli særleg utfordrande når tunge, fullasta P-8-fly skal ta av derifrå. Dei første P-8-flya blir, så vidt eg er kjend med, levert allereie i februar. Så spørsmålet mitt er: Korleis synest statsråden det går med framdrifta på Evenes, og meiner statsråden at Evenes vil kunna bli ein fullgod base for dei maritime overvakingsflya våre?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-01:
Eg takkar for svaret og vil gjerne få høyra noko meir om denne eksterne gjennomgangen når det gjeld både økonomi og dei andre utfordringane. Kan statsråden seia noko om kva tid denne gjennomgangen blir klar? Og kan statsråden allereie no seia noko om det kan bli naudsynt å koma til Stortinget og be om auka rammer for å dekkja meirkostnader på Evenes?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-01:
Når denne gjennomgangen kjem i februar, er det omtrent samtidig med at dei første P-8-flya blir leverte. Kva er planen for å få til ein så god overgang som mogleg, ei innfasing på Evenes? For det må jo vera klart allereie før denne gjennomgangen er ferdig.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-01:
Eg takkar for svaret. Eg reknar med at statsråden vil koma til Stortinget straks denne gjennomgangen som er bestilt, er klar. Når det gjeld desse mellombelse plasthangarane, som det vel eigentleg er snakk om, er det framleis meininga at det skal vera ei ordning som gjeld i tre vintrar framover? Og korleis vurderer statsråden at det vil tilfredsstilla krava til òg å ha ei operativ evne for dei maritime overvakingsflya i mellomtida?
Geir Jørgensen (Rødt), 2021-12-01:
Som nevnt i hovedspørsmålet skal flyplassen Evenes, som er en sivil lufthavn, dele flystripe med Forsvaret fra 1. januar. Evenes er en stor regional lufthavn i Nord-Norge. Det er 800 000 passasjerer årlig som flyr der, og i forrige uke kunne vi lese at flyselskapet Widerøe hadde gjort egne støymålinger på flyplassen. Dette gjelder jagerflyene F-35, som skal i operasjon fra Evenes fra 1. januar. Man målte altså skadelig støy på 138 desibel på utsiden av Widerøe-fly og 108 desibel inne i flyet. Her sier Widerøe at hvis denne støyen skal vedvare, må de vurdere å slutte å fly fra Evenes, for de kan ikke utsette sine kabinansatte, piloter og passasjerer for slik støy. Hva gjør statsråden med det?
Geir Jørgensen (Rødt), 2021-12-01:
Da blir neste spørsmål: Det er også sånn at F-35 har en operativ karakter. De skal kunne ta av på kort varsel ved behov. Samtidig er Evenes en viktig regional lufthavn, og vi må forutsette at den sivile lufttrafikken må ha forrang. I tilfelle disse to tingene som står i motstrid til hverandre, ikke lar seg løse: Hva skal vike? Er det F35, som ikke kan ta av, eller er det flypassasjerene i Nord-Norge, som får et dårligere rutetilbud?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
I den ordinære spørretimen forrige uke sa statsråd Trettebergstuen på spørsmål fra meg om Norges holdning til diplomatisk boikott av OL i Beijing at hun og regjeringen ikke tror på diplomatisk boikott som virkemiddel. Den samme dagen landet NRK-journalistene Halvor Ekeland og Lokman Ghorbani på norsk jord etter nesten to døgn på glattcelle i Qatar. Det er bekreftet fra myndighetene i landet at de to ble arrestert på grunn av sitt journalistiske arbeid. Kulturminister Trettebergstuen var veldig tydelig på at hun var skuffet over FIFAs reaksjon på arrestasjonen, og noen dager senere var det et større oppslag i Klassekampen med statsråden der hun sa at det var uaktuelt for norske representanter å reise til fotball-VM i Qatar. Hun pekte bl.a. på arrestasjonen av NRK-journalistene som begrunnelse for at norske styresmakter ikke ville være representert under mesterskapet, noe som jo kunne leses som at boikott likevel er et mulig virkemiddel ved denne typen idrettsarrangementer. Jeg må si at jeg ble glad da jeg leste statsrådens uttalelser til Klassekampen, men på bakgrunn av statsråd Trettebergstuens svar i spørretimen forrige uke, og også på bakgrunn av de fakta at norske myndigheter heller ikke var representert i fotball-VM i Brasil i 2014 eller i Russland i 2018, står jeg igjen med følgende spørsmål: Er det det at Norge ikke kvalifiserte seg til VM, som er grunnen til at statsråden ikke skal reise dit, eller er det Qatars brutale behandling av gjestearbeidere, manglende pressefrihet og andre menneskerettighetsbrudd som gjør at statsråden mener at det er uaktuelt for norske representanter å reise til Qatar?