Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2007-03-20:
Straffegjennomføringsloven ble vedtatt i 2001 og har nå vært praktisert i over fire år. Erfaringer viser at loven i hovedsak fungerer etter intensjonen, men at det er behov for å justere den på enkelte punkter. Justiskomiteen støtter Regjeringens forslag, og jeg skal kommentere de viktigste lovendringsforslagene. Komiteen har særlig vært opptatt av forslaget om vandelskrav for personer som utfører arbeid for kriminalomsorgen uten å være tilsatt i etaten. Kriminalomsorgen er avhengig av tillit både utad og i forhold til innsatte og skal også ivareta hensynet til sikkerhet for både innsatte og ansatte. Derfor er det nedfelt en rekke vandelskrav gjennom straffegjennomføringsloven for personer ansatt i kriminalomsorgen. Mange personer utfører arbeid i kriminalomsorgen uten å være tilsatt der, som lærere, prester og helsearbeidere. Justiskomiteen støtter derfor Regjeringen i at vandelskravet i straffegjennomføringsloven også skal omfatte personer som utfører arbeid i kriminalomsorgen som ledd i forvaltningssamarbeidet. Også andre som utfører arbeid for kriminalomsorgen, kan bli kontrollert med hensyn til vandel. Komiteen mener at dette er nødvendig for at kriminalomsorgen skal kunne samarbeide mest mulig effektivt med andre offentlige etater for å kunne lage en helhetlig oppfølging av hver enkelt straffedømt under soningen. Et flertall i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre og Sosialistisk Venstreparti, vektlegger at «bruken av vandelsattest blant annet skal bidra til å sikre at ansatte innen kriminalomsorgen ikke misbruker sin stilling til å bistå innsatte med kriminelle handlinger, men heller ikke til å diskvalifisere tidligere straffedømte fra å kunne arbeide også innenfor dette fagfeltet». Kriminalomsorgen har plikt til å varsle offeret eller de pårørende om tidspunktet for permisjoner, avbrudd i straffegjennomføringen og løslatelse fra fengselsstraff. Erfaringer med ordningen har imidlertid vist at det er behov for å utvide varslingsplikten og også å få på plass nærmere rutiner for hvordan varslingen skal gjennomføres. Komiteen støtter en slik utvidelse, slik at hensynet til offeret i straffesaker blir styrket. Formålet er å forhindre at offeret i størst mulig grad skal unngå å møte en gjerningsmann ved en tilfeldighet. Videre regulerer straffegjennomføringsloven innsattes adgang til å sende og motta postsendinger i fengslene med varierende kontroll, avhengig av sikkerhetsnivå. Også elektronisk kommunikasjon er dekket av dette, men denne kommunikasjonen er både vanskelig og omfattende og særdeles ressurskrevende å kontrollere. Komiteen støtter Regjeringen i at innsatte må akseptere at adgangen til å bruke elektronisk kommunikasjon blir beskåret som en konsekvens av frihetsberøvelsen. Samtidig understreker vi viktigheten av at innsatte kan ha kontakt med sin familie og sitt sosiale nettverk også under straffegjennomføringen som et ledd i tilbakeføringen til samfunnet etter endt soning. Det er et stadig tettere samarbeid mellom kriminalomsorgen og andre etater om f.eks. utdanningstilbud, sosialtjenester og helsetilbud. Dette er viktige tiltak som styrker innholdet i soningen og sørger for en god tilbakeføring til samfunnet. Samtidig medfører det at kriminalomsorgen kan få behov for taushetsbelagt materiale fra andre offentlige etater. Det framlagte lovforslaget vil gi hjemmel til å innhente taushetsbelagte opplysninger dersom kriminalomsorgen har behov for det. Justiskomiteen støtter dette forslaget. Flertallet i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, SV og Høyre, er også opptatt av at taushetsplikten er et grunnleggende rettssikkerhetsprinsipp, og at det skal være klare retningslinjer for når unntak kan gis. Det skal også søkes å gi samtykke på forhånd til innhenting av slike opplysninger. Flertallet ønsker derfor etter en tid en evaluering av om disse reglene etterleves som forutsatt. Det siste lovendringsforslaget i denne saken omfatter bruken av radiologiske undersøkelser. I dag kan kriminalomsorgen beslutte at det skal foretas kroppslige undersøkelser eller andre tiltak for å framskaffe ulovlige stoffer. Men det har vært strenge vilkår for å benytte røntgenundersøkelse, og lovendringen vil senke terskelen for å ta i bruk slike undersøkelser. Dette vil trolig også være mer humant enn f.eks. bruken av spesialtoalett. Komiteen støtter lovendringen, begrunnet i at regelen for det første vil bidra til å redusere narkotikabruken i fengslene. Dessuten er komiteen enig i at regelen kan verne om helsetilstanden til de innsatte. I forbindelse med behandlingen av saken ønsker komiteen å peke på sikkerheten ved advokaters møte med sine klienter i fengsel. Komiteen mener derfor at det bør vurderes å innføre tilsvarende sikkerhetstiltak som i Sverige og Danmark for advokater som besøker sine klienter i fengsel, og ber derfor Regjeringen på egnet måte komme tilbake til Stortinget med en vurdering av dette. Senere i dag vil justiskomiteen få seg oversendt flere endringsforslag til straffegjennomføringsloven for å redusere soningskøen. Straff er samfunnets strengeste reaksjonsform, og skal vi bevare tilliten til rettssamfunnet, må det både stilles strenge krav til kriminalomsorgen, og det må være gjenstand for et kritisk blikk og debatt. Straffegjennomføringsloven skal avspeile de kravene og de rammene som samfunnet stiller til gjennomføringen, og med de endringene som nå gjøres, vil loven bli et bedre verktøy i arbeidet med å lage en god og sikker kriminalomsorg.