trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Inntektsutviklinga i fjor i norsk jordbruk var sterkast i dei tre nordlegaste fylka. Resultatet av landbrukspolitikken var best i dei tre nordlegaste fylka. Så det er grunn til å glede seg, dersom ein er representant frå Nord-Noreg. Inntektsutviklinga er ikkje berre 18 ¾ pst. prognostisert for landsgjennomsnitt, men inntektsutviklinga i 2015 var over 15 pst. i dei tre nordlegaste fylka – eventyrleg utvikling, store moglegheiter til å utnytte dei landareala vi har, til matproduksjon, enten det er i jordbruket, det er i reindrifta, eller det er ressursane frå havet. Så Nord-Noreg er ein landsdel som har tent på ein landbrukspolitikk ført av denne regjeringa, som har tent på ein fiskeripolitikk frå denne regjeringa, og det viktigaste for Nord-Noreg no er at vi held fram med å ha eit borgarleg fleirtal i Noreg, som gjer at denne utviklinga held fram også dei komande åra.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Under Stoltenberg-regjeringen ble det skapt 360 000 nye arbeidsplasser, og under Solberg-regjeringen er det i underkant av 30 000 i privat sektor. Det er altså stort behov for å skape nye arbeidsplasser. Det er merkelig at regjeringen ikke satser mer på å rekruttere inn i landbruket, når vi har et finmasket nett av ulike ordninger som bygger opp under landbruk over hele landet. Det regjeringen har ønsket å gjøre mens de har sittet i regjering, er å endre bl.a. konsesjonsloven og odelsloven samt fjerne ulike velferdsordninger. Konsekvensen av regjeringens ønskede politikk er at det blir mer krevende å jobbe i næringen, siden man får dårligere velferdsordninger, og det blir lettere å selge seg ut. Hvorfor vil regjeringen gjøre det verre å jobbe i næringen og lettere å selge seg ut?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-04-05:
Kristelig Folkeparti har tatt til orde for en redningsaksjon for 15–30 kyrs-brukene. For oss er det viktig å rydde opp både etter forrige regjerings og nåværende regjerings behandling av gjennomsnittsfjøset, for vi vet at det er et stort behov for å få fornyet driftsbygningene. Melkeproduksjonen er ryggraden i norsk landbrukspolitikk. Hvis vi får én bonde til å satse, får vi også flere veterinærer i arbeid, vi får flere elektrikere og flere byggmestre. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden øke og målrette investeringsvirkemidlene for melkebruk, som er viktig i distriktene, men også viktig for Norge?
Pål Farstad (Venstre), 2017-04-05:
Ikke minst på grunn av Venstre har vi hatt en positiv utvikling i norsk landbruk. Venstres landbrukspolitikk har vi sett mange fine spor av de siste tre årene, men vi har også et betydelig potensial for å skape arbeidsplasser i kombinasjon mellom landbruk og andre næringer – all honnør til spørsmålsstilleren for det: landbruk og reiseliv, f.eks., høyverdig nisjeproduksjon knyttet til mat. Vi har gode eksempler. Vi har Tingvollost sin Kraftkar i Møre og Romsdal, som ble verdensmester. Men jeg savner litt trøkk oppi dette. Spørsmålet er da: Gjør vi nok for å skape nye arbeidsplasser i de grensesnittene som jeg viser til nå? Hva vil statsråden gjøre, hvis han anerkjenner problemstillingen?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
Folk i nord er forbannet på grunn av ransforsøk av ressurser og at det blir vanskeligere for lokale krefter å ta ressursene i bruk. Forslaget om at trålerne skal betale lommerusk i avlat til kystsamfunn, opprører, samtidig som landbrukspolitikken til Fremskrittspartiet smerter hardt. Matproduksjon over hele landet er viktig – for arbeid, for beredskap, for bosetting og for magene våre. Men landbruket i Finnmark sitter altså igjen med mindre. Da tvinger et spørsmål seg fram: Ønsker regjeringen færre bønder?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
Mens de som har råd til Porsche Cayenne, har fått hundretusen i tilskudd, må andre avskilte sin bruktbil. I går ble jeg kontaktet av ei i Finnmark. Hun er arbeidsufør og har mistet stønaden på 600 kr i måneden til bruk av bil. Det holdt til hennes bensinforbruk, og det er ikke for alle at buss er et alternativ i dette landet. Hun er en av mange som sliter mer med å få endene til å møtes med denne regjeringen og Fremskrittspartiets politikk. For når finansministerens budsjetter gir mer til dem som har mest, og mindre til dem som har minst, øker forskjellene i landet, og flere folk får et mer krevende liv. Da må jeg spørre om det er en bevisst politikk fra regjeringens side å hindre at arbeidsuføre folk i distriktene skal kunne få handle selv når helsen er god en dag – at man ikke skal ha et sosialt liv eller kunne kjøre til legetimen sin.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-04-05:
Når jeg hører landbruksministeren, tenker jeg at han må ha lest Alexander Kiellands novelle «Håpet er lysegrønt». Det er en skikkelig optimist av en landbruksminister vi har, og det er bra. Det andre, om hvem som bør styre, osv., skal jeg la ligge i denne sammenheng. Mitt spørsmål går til kulturministeren, som i går hadde et møte med Islamsk Råd. I innkallingen til møtet skriver statsråden følgende: «Med bakgrunn i oppmerksomheten omkring Islamsk Råd Norge de siste dagene ønsker departementet en samtale om rådets rolle som dialogpartner og paraplyorganisasjon for muslimer i Norge.» Islamsk Råd møtte til dette dialogmøtet, kanskje litt overraskende med en advokat hvis det skulle være et dialogmøte, men sånn er nå det. I etterkant av møtet uttrykte statsråden at hun ikke var beroliget, og mitt spørsmål er: Hva var det som gjorde at statsråden ikke var beroliget etter det møtet hun selv initierte?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-04-05:
I pressen, jeg tror det var i Dagbladet i dag eller i går, er statsråden sitert på følgende, som jeg synes er kloke ord: «Jeg går ikke inn og styrer interne ansettelsesforhold, det må organisasjonen selv gjøre. Men de midlene som jeg fordeler og som et samla storting stiller seg bak, må jeg vite at oppfyller de kriteriene som er lagt til grunn.» Spørsmålet da er: Opplever statsråden etter det møtet, og sikkert et visst etterarbeid, at de kriteriene som lå til grunn for den søknaden – som er innvilget, og som så vidt jeg skjønner, har vært ekstramidler for å oppfylle en brobyggerrolle – er oppfylt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-04-05:
Det blir litt interessant når man bruker spørsmålsstillingen til statsråden til å angripe partier som sitter i salen, og som ikke er konstitusjonelt ansvarlig, men la gå. Men la meg benytte tiden til å komme med et spørsmål. Først et par premisser: Det er altså det flertallet som har inngått budsjettforlik med oss, som har sørget for at de enslige minstepensjonistene, den gruppen av pensjonister som har dårligst råd, har fått 8 000 kr på to år. Det er det flertallet som er nå, som måtte rette opp den uførereformen som det rød-grønne flertallet presenterte for Stortinget, med store hull for mange uføre. Spørsmålet mitt gjelder ulikhet – for det var vel egentlig utgangspunktet for dette spørsmålet – og i lys av perspektivmelingen: Hvordan mener statsråden at det å ha små ulikheter påvirker det samlede økonomiske bildet for Norge på sikt? Er det etter hennes mening viktig ikke å ha store ulikheter i et samfunn?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Jeg vil først og fremst takke Kristelig Folkeparti for at jeg får spørsmålet, for dette er en sak som uroer meg veldig. Grunnen til det er at etter at Islamsk Råd Norge ble etablert i 2007, har det i mange år blitt gjort et godt arbeid med å forene sjia- og sunnimuslimer i ett og samme organ. Det er faktisk imponerende. Men det bekymrer meg litt hvordan situasjonen står nå. Dette skal være en paraplyorganisasjon som skal forene muslimer i Norge. Det skal være en organisasjon som skal bidra til dialog og være en brobygger, og det skal være et representativt organ for alle muslimer i Norge. Jeg opplever at det ikke er det. Når jeg på møteinnkallingen hadde skrevet at jeg ønsket at man skulle snakke om hvordan vi skal styrke arbeidet framover som brobygger og dialogpartner, som representanten Syversen viser til, ønsket man ikke det. De to advokatene som kom til mitt kontor, ønsket å snakke om at dette handlet om likestilling og arbeidsmiljølov knyttet til en kvinne i nikab. Dette handler ikke om nikab, det handler om en uro som jeg føler knyttet til en større splittelse i det muslimske miljøet og også mindre muligheter til dialog med det norske samfunnet – da tenker jeg på sivilsamfunnet og offentligheten – og det er også derfor det er kommet så tydelige signaler. Derfor er jeg glad for at et nesten tverrpolitisk storting også nå tydelig uttrykker bekymring.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Det er det jeg satte i gang et arbeid med i forrige uke, som juristene i departementet nå er i gang med, for i søknaden fra IRN begrunnet de ønsket om ekstra midler bl.a. med at de ønsket å skape harmoni i et mangfoldig samfunn, og at de ønsket å styrke dialogarbeidet og brobyggerarbeidet sitt. I tildelingsbrevet for 2016 skrev departementet at de får midlene også på bakgrunn av at de skal bidra til å forebygge radikalisering. Det var et enstemmig storting som i 2015 økte bevilgningene med 484 000 kr. De mottar 1,3 mill. kr i tilskudd. Svaret mitt på spørsmålet er at vi nå er i gang med å undersøke om vi mener at vilkårene er innfridd. Nå hadde Islamsk Råd Norge en mulighet i går til å begrunne om de er det. Jeg ble ikke beroliget, og jeg kommer tilbake med en konklusjon når vi har det klart.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Jeg mener at det er min oppgave å sørge for at organisasjoner som dette, som er en paraplyorganisasjon for mange muslimske organisasjoner, og som det offentlige bevilger midler til, leverer på de forventningene som Stortinget har for driftsstøtte. Det er ikke første gang vi har hatt møte med Islamsk Råd Norge. Departementet har hatt ganske tett kontakt med Islamsk Råd Norge den siste tiden. Det er bl.a. derfor jeg holdt tilbake støtte til dem i fjor i et halvt år, fordi de ikke innfridde kravene som Stortinget har satt når det gjelder driftsstøtte. Jeg mener at det er min oppgave å sørge for at tilskuddet brukes slik som Stortinget har forutsatt. Det kommer jeg til følge opp.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Fra departementets side har vi hatt en ganske tett kontakt for å skape oss et bilde av de organisasjonene som vi gir tilskudd til. Da regjeringen høsten 2015 foreslo at Stortinget skulle øke bevilgningen, var det nettopp fordi man så behovet for å styrke dialogarbeidet og brobyggerarbeidet. Da organisasjonen i 2016 viste seg ikke å levere på de kriteriene som Stortinget faktisk har bedt om i sin støtte til bevilgning, holdt vi tilbake støtte. Det har også vært uro knyttet til valg av styre og disse tingene, som vi har hatt en dialog med organisasjonen om underveis.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Takk for et godt spørsmål fra Venstre. Før jeg kommenterer Nationaltheatret, har jeg bare lyst til å si at Norge har formannskapet i Nordisk ministerråd i år, og et av de prosjektene vi har prioritert fra Norges side, handler om hvordan kulturen skal benyttes som det virkemidlet det er i integrering. I forrige uke startet Kulturrådet opp med brask og bram – det var masse folk med fra hele kulturlivet i Norge – for å se på hvordan vi i større grad nyttiggjør oss den kraften som ligger i kulturen, for at vi skal lykkes bedre med hverdagsintegreringen. Men jeg er helt enig med representanten Skei Grande i at kulturinstitusjonene våre er viktige for dannelsen og også for forståelsen av den kulturen vi lever i – vi har mange fantastiske kulturinstitusjoner i Norge. Så er jeg enig med representanten Skei Grande i at vi gjennom mange år har vært altfor lite flinke til å ta vare på dem. Et av eksemplene er Nationaltheatret. Der er det nå satt i gang nødsikring, fordi det var behov for det rett og slett av sikkerhetsmessige grunner. Ser vi på teatret, er det stroppet, og det er helt klart at det er ikke bare nødsikring som er viktig ved teatret, men også den langsiktige rehabiliteringen. Teatret har i år fått midler til å gå i gang med prosjektavklaringsfasen, som det heter, for å se på hvor mye som må til av kostnader for at det fortsatt skal være det flotte bygget det er, men også for at det skal være et teater, et aktivt teater, i fremtiden.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Det jeg mente med at det skulle være et aktivt teater, er at vi kan ikke bare la det forfalle videre. Da blir det bare et museum uten innhold. Det skal være det teatret det er, som gjør at foreldre eller besteforeldre har lyst til å ta med barna på sin første store teateropplevelse nettopp i det teatret. Det er nordmenns stolthet. Det er et bygg som forteller mye om vår nasjonale kulturarv, som har kulturhistorisk verdi, og derfor er det viktig for regjeringen at vi kommer i gang med nødsikringstiltakene, men at vi også nå ser på – etter KS1, som er lagt fram for en tid tilbake – hvordan vi kan sørge for at det er et bygg som skuespillerne kan jobbe i uten å bli syke, og at det er et bygg som publikum kan komme til uten å få en murstein i hodet. Så det er helt klart at dette er en jobb vi må gjøre for å ruste opp.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Takk for spørsmålet fra Elvestuen. Som representanten Elvestuen vet, venter vi på en KS1, som går gjennom og kvalitetssikrer de tallene som KVU-en peker på. Den skulle kommet rundt juletider. Den er dessverre litt forsinket. Jeg kan ikke annet enn å si her og nå at vi ser frem til å få den på bordet for å gå gjennom og se på hva bygget kan brukes til. Så vil Kommunal- og moderniseringsdepartementet, sammen med Kunnskapsdepartementet og Kulturdepartementet, komme frem til en konklusjon om hva vi mener vi skal gjøre videre, og i hvilket tempo det skal skje.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Det er et stort og komplisert prosjekt vi snakker om – selve rehabiliteringen av Nationaltheatret. Nå ser vi at arbeidet med nødsikring er i gang. Det er viktig. Men det er ikke riktig at denne regjeringen ikke har gjort noe. Vi bevilget penger i 2017-budsjettet, slik at man nå går i gang med avklaringsfasen for å se nærmere på hvilket konsept som skal velges videre, og så skal regjeringen ta stilling til det. Dette er en sak som vi er opptatt av både for å sikre de ansatte gode arbeidsvilkår og for at det fortsatt skal være en av våre kulturskatter som vi er stolte av, og hvor publikum skal oppleve mange fantastiske teaterforestillinger også i tiden fremover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Jeg er enig i at det haster å gjøre noe, og derfor bevilget vi penger i 2017 til dette avklaringsprosjektet. Avklaringsfasen skal konkretisere prosjektet og si noe om kostnadene og om de overordnede rammene. Her er det også snakk om at vi er nødt til å stenge teatret i en tid, kanskje i flere år. Det er et verneverdig bygg som er veldig omfattende og komplisert å rehabilitere, ikke minst for å sette det i stand til fortsatt å være et moderne teater – ikke bare et sceneteppe som er malt, slik det var før i tiden. Vi skal sørge for at vi får en scene og et teater som er funksjonelt etter våre standarder i dag. Når avklaringsfasen er gjort unna, får vi mer presist definert hva behovene er, og hva mulighetene er, og da skal vi gå i gang med det fulle prosjektet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-04-05:
Det er et veldig godt spørsmål. Når avklaringsfasen er omme og forprosjektet er ferdig, som staten stiller krav om, må det en siste KS2 til, som representanten Serigstad Valen kjenner til, før Stortinget endelig kan si ja eller nei til kostnadsrammen, for nå er det viktig at man får seg forelagt et prosjekt hvor man har klarhet i hva kostnadene skal være. Jeg kan forsikre representanten Serigstad Valen om at jeg er utålmodig. I likhet med både skuespillerne som er ansatt der, og publikum ønsker jeg å ha et teater som er funksjonelt og i henhold til våre standarder i dag, slik at vi får ivaretatt det fantastiske bygget på en best mulig måte. Så jeg håper det kommer så raskt som mulig på plass.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-04-05:
Jeg lyttet nøye til statsrådens svar. Hun var tydelig på at dette ikke handlet om nikab, men at det handlet mer om en bekymring for splittelse i det muslimske miljøet. En kan jo da være fristet til å spørre om kulturministeren ser det som sin oppgave å motarbeide splittelser i religiøse miljøer. Hvordan vil hun i så fall jobbe for å unngå at det blir splittelser, hvis hun mener at det er det som er hennes oppgave?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Nå hører vi at det fra departementets ståsted åpenbart har vært uro knyttet til Islamsk Råd Norge tidligere. Det har også vært uro som har kommet fram i avisene, knyttet til hvordan Islamsk Råd Norge drives, og det har vært medlemsorganisasjoner som har vurdert å melde seg ut før denne saken dukket opp. Hvilke undersøkelser er det Kulturdepartementet da har gjort på forhånd, og hvordan kunne en være sikker på at det var rett å gi Islamsk Råd Norge 500 000 kr ekstra til dialog og brobygging når det har vært så mye uro knyttet til organisasjonen?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
«Det er besluttet at arresten i Sandvika skal legges ned. I stedet skal arrestanter kjøres til Grønland i Oslo. Det er ikke veldig langt, men det er mange som vil måtte transporteres til Oslo. I dag har arresten i Sandvika 1 600 arrestanter årlig, og dette vil ifølge Budstikka medføre 55 000 ekstra kilometer transport for politiet. Er det riktig bruk av politiets tid, og hvorfor legge ned denne arresten når politistasjonen skal bestå nettopp i Sandvika?»
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Takk for svaret. Finansministeren, som er partileder også for justis- og beredskapsministeren, sa nettopp at nærpolitireformen handler om at flere folk skal ut på patrulje der folk bor. Denne endringen medfører faktisk 55 000 kjørte km – hvis vi antar at kriminaliteten er på samme nivå år etter år i Asker og Bærum – i bil til og fra, mellom Sandvika og Oslo. I svaret sitt bruker statsråden honnørord som «nærpolitireform», «robuste politidistrikt» og «kostnadseffektivitet», og at det skal frigjøres tid til patruljetjeneste. Men jeg opplever at dette betyr at Asker og Bærum politidistrikt, som det var tidligere, og som nå er en del av Oslo politidistrikt, mister patruljekraft. For de som driver med denne transporten, kan ikke være ute på patrulje, og de som passer arrestantene i Sandvika, overføres til Oslo politikammer. Da lurer jeg på: Er statsråden enig i at man mister politikraft?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Jeg vil anmode ministeren om å være forsiktig med å være arrogant på vegne av 210 000 mennesker som bor i Asker og Bærum, og som også vil ha mest mulig ut av politiressursene sine, slik som alle andre i hele Norge. Når det er sagt, er kanskje også statsråden kjent med at Asker skal slås sammen med Røyken og Hurum, som da vil bytte fylke og også bytte politidistrikt. Da blir det politidistriktet ganske mye større, og det vil få på ytterligere antall kilometer. De som passer arrestantene i arresten, er ikke politifolk. De er arrestforvarere. De er ikke ute på patrulje, og de skal ikke ut på patrulje. Men de som skal kjøre transporten og håndtere arrestasjonen og papirarbeidet som faktisk hører med, på Grønland politistasjon, kunne gjort noe annet og spart mye mer tid hvis de hadde hatt en arrest mye nærmere. Hvorfor mener ikke statsråden at det har et tap for politiet at man organiserer på den måten?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg sendte faktisk en SMS til representanten Slagsvold Vedum rett før vi startet, og spurte: La meg gjette hva du kommer til å spørre om: sentralisering, sentralisering, sentralisering? Jeg fikk i grunnen rett i det. Sannheten er at under denne regjeringen går det svært godt over hele landet. De nordnorske fylkene, innlandet og flere andre deler av landet har stor vekst, og dette gjelder særlig distriktsarbeidsplasser som er eksportrelatert. Det synes jeg vi skal ta utgangspunkt i. Utfordringene vi har hatt, er knyttet til oljedominerte fylker, som har mistet 50 000 arbeidsplasser i løpet av to år som følge av det kraftige oljeprisfallet. Jeg mener at Fremskrittspartiet har innfridd ganske mange av sine valgløfter. Når det gjelder bompenger, var det den dagen Sundvolden-plattformen var et faktum, klart at vi ikke fikk fullt gjennomslag for å fjerne alle bomstasjonene i Norge. Det vi har gjort, er å redusere bompengeandelen i veldig mange prosjekter. Det betyr at staten har tatt en større del av regningen enn det som ville vært tilfellet, og som var tilfellet, under Senterpartiet i regjering. I tillegg har vi en rekordstor satsing på veiinvesteringer og annen infrastrukturinvestering, og vi har påbegynt den jobben Senterpartiet lot være å gjøre, nemlig å redusere vedlikeholdsetterslepet over hele landet. Så samferdselssektoren er styrket under denne regjeringen, og det merker vi at folk er svært godt fornøyd med. I tillegg har vi nå fått vedtatt at alle bompengeprosjekter utenfor de store byene skal reduseres med 10 pst., og det trer i kraft dette året. Når det gjelder eldreomsorg, er jeg veldig fornøyd med at vi nå har fått på plass en prøveordning med statlig finansiering. Det handler om å se på om det er mulig å likebehandle landets eldre uansett hvor i landet de bor. Det er ikke alle kommunene som prioriterer eldreomsorgen. Jeg har besøkt ett av prosjektene, i Hobøl kommune. Resultatene synes så langt å være svært gode.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg er veldig godt fornøyd med at det nå bygges flere nye sykehjemsplasser over hele landet enn det noensinne har blitt gjort. Det er nødvendig, for vi kommer til å trenge flere sykehjemsplasser de neste årene. Det at regjeringen har tatt en større del av regningen, gjør også at det er lettere for kommunene å øke utbyggingen. Det er jeg fornøyd med. Når det gjelder skatte- og avgiftspolitikken, har denne regjeringen redusert skatter og avgifter med til sammen 21 mrd. kr. Når det gjelder bilistene, har de netto kommet positivt ut av dette – med netto lettelser i bilavgifter på 1,5 mrd. kr. Det er klart at bilistene merker dette. Vi ser det nå også i omsetningen av nye biler. Når det gjelder politi: En av de tingene denne regjeringen gikk til valg på, var å få flere politifolk ut i gatene der folk bor. Det er det som gir økt trygghet for innbyggerne – at politipatruljene er til stede når behovet er der. Jeg skjønner at Trygve Slagsvold Vedum er mest opptatt av stengte lensmannskontor, jeg er mest opptatt av synlig politi som er til stede når folk har behov for dem.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg er veldig glad for at representanten Lundteigen minner velgerne på at det bare er Fremskrittspartiet som er motstander av bompengefinansierte veier. Senterpartiet er for. Fremskrittspartiet har i alle år kjempet mot bompengefinansierte prosjekter, og gjennom vår deltakelse i regjering har vi fått ned bompengeandelen i prosjektene ved at den statlige finansieringsandelen har gått opp. Andelen bompenger ville altså vært høyere hvis man hadde lagt til grunn den modellen Senterpartiet brukte i de åtte årene de satt i regjering. I tillegg vil bompengeandelen nå gå ned i alle prosjekter utenom de store byene, i år med 10 pst. Så jeg mener vi har kommet ganske langt på dette området med tanke på at vi er det eneste partiet som er imot det, og det bør velgerne merke seg. Jo større Fremskrittspartiet er, jo større gjennomslag vil vi få i tiden fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg håper Fremskrittspartiets landsmøte fatter offensive vedtak som gjelder de neste fire årene, for vi trenger å fortsette arbeidet med å bygge ut infrastrukturen i Norge. Vi trenger å fortsette arbeidet med å redusere det høye skatte- og avgiftstrykket. Jeg er veldig godt fornøyd med at vi så langt har klart å få gjennomslag for å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket med 21 mrd. kr. Arbeiderpartiet går til valg på å skjerpe skattene med 15 mrd. kr. Det er en skikkelig gave å gi til norske bedrifter og vanlige folk i en tid hvor vi trenger å stimulere til at flere står i jobb, og at bedriftene investerer i nye arbeidsplasser. Det kommer ikke til å bli flere arbeidsplasser av det. Derfor håper jeg ikke at Arbeiderpartiet vinner valget, sånn at skattenivået kommer til å gå opp de neste årene. Så har jeg lyst til å minne representanten Wickholm på at det var denne regjeringen som fjernet den forhatte arveavgiften. Vi gikk til valg på å fjerne den fordi vi mente at det var en svært uheldig avgift som rammet familier i sorg. Den har vi nå fjernet, og det store spørsmålet er: Hvordan vil en ny arveavgift se ut hvis Arbeiderpartiet kommer til makten?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Den fremstillingen er gal. Det er slik at de største skattereduksjonene denne regjeringen har gitt, har gått til helt vanlige folk med helt vanlige inntekter. En gjennomsnittsfamilie har fått 8 000 kr i skattereduksjoner i løpet av denne perioden. Så har vi lagt om engangsavgiften ved kjøp av nye biler, ikke primært for at de som har god råd, skal kunne kjøpe billige Porsche Cayenne-biler, men for å få ned utslippene fra biltrafikken. Da har vi gjort det mulig for folk å kjøpe trygge, utslippsgjerrige biler, og vi begynner nå å se resultatene. Utslippene fra transportsektoren går ned. Bilparken blir fornyet. Det er fordi også vanlige folk har råd i stadig større grad enn før til å kjøpe nye biler. Det mener jeg er veldig bra, og det mener jeg viser at innretningen på skatte- og avgiftspolitikken har vært grunnleggende sosial. I tillegg har vi brukt de aller største pengene på å styrke velferden i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg er enig i at vi har gjort veldig mye bra sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre for å styrke næringslivet over det ganske land. Det er også viktig. Vi har tusenvis av distriktsarbeidsplasser i dette landet som er helt avhengige av å få eksportert varene sine. Da betyr konkurranseevne noe. Da betyr skattenivå noe. Derfor har det vært viktig for oss å redusere skattenivået, slik at disse bedriftene kan styrke sin posisjon og fortsette å eksportere til verden der ute. Når det gjelder gründere og oppstartsbedrifter, har regjeringen varslet at vi vil komme til Stortinget med et forslag om det i revidert budsjett. Det har vi fortsatt tenkt å gjøre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Nok en gang tilbakeviser jeg påstanden fra SV om at denne regjeringen har brukt de store pengene på skattekutt til de rike. Det er ikke riktig. Vi har brukt mesteparten av handlingsrommet på å styrke veibevilgningene, kommuneøkonomien og sykehusbudsjettene og på å bygge landet, rett og slett. Så har vi også funnet rom for å redusere skatter og avgifter. Mesteparten av de pengene vi har brukt på skattereduksjoner, har gått til helt vanlige folk. En gjennomsnittsfamilie har fått 8 000 kr i skattereduksjoner. Noen avgifter har det blitt ryddet opp i, og de har blitt fjernet. Ja, vi har også redusert formuesskatten, fordi vi vil fjerne den urettferdigheten som ligger i formuesskatten, ved at utenlandske eiere av norske bedrifter slipper å betale, mens norske eiere må betale. Vi er opptatt av å legge til rette for at det nå skapes flere arbeidsplasser over hele landet, slik at flere mennesker kan komme seg i jobb. Det er det aller viktigste vi gjør. Vi har bak oss – forhåpentligvis – en situasjon hvor vi ble rammet hardt av tidenes oljeprisfall. Det førte til et bortfall av 50 000 arbeidsplasser i oljerelatert næringsliv. Disse arbeidsplassene har gudskjelov kommet tilbake andre steder – først og fremst i privat sektor, men også i offentlig sektor. Det er bra. Nå viser alle prognoser at økonomien er på vei opp igjen: veksten er på vei opp, ledigheten er på vei ned. Det er jeg glad for. Så har jeg lyst å minne representanten Serigstad Valen om at den uførereformen han selv refererte til, ble lagt frem for Stortinget og vedtatt av Stortinget under den rød-grønne regjeringen. Så oppdaget vi, da vi overtok regjeringsmakten, at det var mange usosiale skjevheter i uførereformen, som vi fremmet forslag om å rette opp. Så sannheten er at det hadde vært verre for veldig mange av de uføre hvis vi ikke hadde rettet opp i noen av de skjevhetene som sto igjen etter den rød-grønne regjeringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Det er helt riktig at både lønnstagere og pensjonister har opplevd en redusert kjøpekraftsutvikling som følge av lønnsoppgjørene det siste året. Det er en konsekvens av den økonomiske situasjonen norsk økonomi har vært inne i. Regjeringen har vært opptatt av å kompensere pensjonistene på andre måter. Da må nok Serigstad Valen høre meg gjenta at vi har styrket pensjonistenes økonomi gjennom at vi har redusert avkortingen i pensjon for gifte og samboende pensjonister, som gjør at et pensjonistpar har fått styrket pensjonen sin med 8 000 kr. I tillegg har vi i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre økt pensjonen for enslige minstepensjonister ikke bare én gang, men to. I tillegg til det har den gjennomsnittlige pensjonist fått 3 000 kr mindre i skatt gjennom de siste årene. Så alt i alt har pensjonistene blitt kompensert som følge av dette, men gjennom skatteseddelen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Forskjellene i Norge er mindre enn i de aller fleste land, det er faktisk bare to land i verden som har lavere forskjeller enn det vi har. Det er en styrke som vi skal ta vare på. Så det er rett og slett feil når representanten Bergstø prøver å fremstille det som at forskjellene i Norge øker. Så er jeg helt enig i at det er viktig å ha gode velferdsordninger, særlig for dem som faller utenfor av ulike årsaker. Derfor har regjeringen vært opptatt av å styrke mange av ordningene knyttet til disse gruppene for at de skal kunne ha et sosialt liv og kunne leve godt der de bor. Igjen kommer påstanden om at vi har gitt mest til dem som har mest fra før. Det er altså ikke riktig. De store pengene har gått til å styrke velferden, og det har gått til å redusere skatten for helt vanlige folk. Jeg er enig i at bussen ikke er noe alternativ over det ganske land. Nettopp derfor har vi brukt mer penger på å bygge ut veiene, på å redusere vedlikeholdsetterslepet og på å redusere bilavgiftene, sånn at det skal være mulig å holde seg med en bil også for dem som har helt vanlige inntekter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Igjen: Det er ikke riktig at det er store, økende forskjeller i Norge, snarere tvert imot. Det er små forskjeller i Norge. Men en av årsakene til at det er forskjeller, er bl.a. den store innvandringen vi har hatt de siste tjue årene. Det kan heller ikke Lundteigen snakke seg ut av. Det regjeringen nå har foreslått når det gjelder å stramme inn på flyktningfordelene, handler om noe så enkelt som å likebehandle flyktninger i Norge med alle andre grupper. Det mener vi er et sunt prinsipp, og det lå til grunn i den flyktningavtalen som ble vedtatt av Stortinget. Jeg mener at vi er nødt til å stramme inn på disse ordningene. Det må være en sammenheng mellom å opparbeide seg rettigheter i folketrygden før man får ting fra folketrygden. Det er et grunnleggende prinsipp som må ligge til grunn. Det må også gjelde for flyktninger. Derfor er det viktig at vi fokuserer sterkt på integreringspolitikken, legger til rette for at folk lærer seg språk, kommer i arbeid og blir selvforsørgende, bygger seg opp rettigheter og derved også får nyte godt av velferdsordningene våre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg mener at et rikt land som Norge skal ta vare på de gode velferdsordningene vi har, og en av hovedgrunnene til at vi skal gjøre det, er for å sikre at alle får ta del i den velferdsutviklingen vi har, og i den inntektsutviklingen Norge har hatt som følge av at vi har solgt olje og gass og tjent store penger på det. Derfor legger regjeringen opp til, som vi også har presentert i perspektivmeldingen, ikke bare at vi skal ta vare på velferdsordningene våre, men styrke dem fremover. Det handler om å ha gode ordninger som trygger alle, uansett hvilken bakgrunn de har. Hagebakken tar feil når han presenterer det vi har gjort når det gjelder barnehagene, som en svekkelse av ordningen for dem som har lite fra før. Det er snarere det motsatte vi har gjort. Vi har altså styrket mulighetene for at lavinntektsfamilier skal kunne ha råd til å ha barna sine i barnehage, og det mener jeg er grunnleggende sosialt. Tore Hagebakken og jeg har råd til å betale 100 kr mer for en barnehageplass, det mener jeg er helt rimelig, og vi bruker de pengene på dem som ikke har råd til det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg er helt enig. Et samfunn med små ulikheter er også et samfunn i større harmoni. Vi ser nå i veldig mange andre land der ulikheten har vært økende lenge, at det også er større opprør, større uro, og det får konsekvenser også ved valg. Det er lettere å skape gode ordninger når man gjør det slik som vi gjør det her i Norge, skattefinansierer det bredt, slik at alle uansett bakgrunn får ta del i de gode velferdsordningene vi har. Det mener jeg vi skal ta vare på. Noe av det positive med perspektivmeldingen, som tross alt trekker utviklingen langt fremover i tid, er at den viser at vi står i en ganske god situasjon i Norge i motsetning til mange andre land. Der andre land nå jobber for å redusere gjelden sin, ser vi for oss en periode fremover hvor vi ikke bare kan trygge velferdsordningene våre, men også styrke dem. Forutsetningen for å gjøre det er at flere må i arbeid, flere må jobbe mer, og vi må bruke skattebetalernes penger mer effektivt. Det har denne regjeringen begynt arbeidet med, og det må vi fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Det at vi overordnet er enige om at vi skal fortsette å ha et samfunn bygd på tillit og små forskjeller, tror jeg Gahr Støre og jeg kan være enige om. Men det betyr ikke at det er Arbeiderpartiets svar på alle samfunnsutfordringene som skal legges til grunn for at vi skal fortsette å ta vare på det. Det er f.eks. sånn at hvis man ser på mye av det som står i perspektivmeldingen, kommer vår fremtidige velferd til å handle om tre viktige ting: Det kommer til å handle om hvordan vi håndterer innvandringspolitikken. Vi forvalter nå resultatene av 20 år med en innvandringspolitikk som Fremskrittspartiet ikke har hatt innflytelse på. Det kommer til å være en av de store utfordringene fremover, fordi veldig mange av dem som har kommet til Norge i denne perioden, ikke er i arbeid. Hvis vi klarer å få den delen av innvandrere som kommer fra afrikanske land, fra noen østeuropeiske land eller fra latinamerikanske land til å få like høy sysselsettingsandel som norskfødte, betyr det 90 000 flere sysselsatte. Det sier noe om den mangelfulle integreringspolitikken som har vært ført før denne regjeringen. Det andre hovedsporet vi må forfølge, er å fortsette å ha et konkurransedyktig skattesystem. Denne regjeringen har brukt fire år på å redusere det samlede skattetrykket, fordi vi har ønsket å legge til rette for konkurranseevne hos næringslivet. Gahr Støre har selv varslet at han i løpet av de neste fire årene – hvis han blir statsminister – skal skjerpe skattene. Det er to helt ulike veivalg og to helt ulike måter å finansiere fremtiden på. Det tredje området er reformer. Denne regjeringen har iverksatt mange av dem, fordi det handler om å bruke skattebetalernes penger bedre. Jeg så et intervju med Gahr Støre hvor han sa at det var en risiko for at mange av de reformene regjeringen nå hadde satt i gang, ville bli reversert hvis han ble statsminister. Ett eksempel som det er skapt usikkerhet om, er Nye Veier AS, som handler om å bygge veier billigere, bedre og raskere enn før. Er det virkelig sånn at Arbeiderpartiet vil reversere gode reformer? Jeg forstår ikke dette.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg mener at jeg svarte på spørsmålene i mitt forrige svar. Det er mulig at Gahr Støre ikke liker svarene mine, men det er en helt annen sak. Poenget er at når vi skal vurdere hvordan vi skal skaffe oss handlingsrom fremover, kan man velge Arbeiderpartiets oppskrift, hvor man øker skattene. Da må man øke skattene mye mer enn gjennom å finne inndekning på andre måter, fordi det ligger effektivitetstap i å øke skattene. Så det er en dårlig idé – også fordi det svekker konkurranseevnen til norsk næringsliv. De reformene som vi nå igangsetter, bidrar til at vi bruker pengene smartere. Nye Veier har f.eks. sagt at de kan både bygge sin veiportefølje på 12 år i stedet for på 20 og spare mange milliarder kroner på å gjøre det. Det er milliarder som kan frigjøres til andre oppgaver. Hvis vi systematisk på alle områder bruker skattebetalernes penger smartere, frigjør vi handlingsrom til å styrke velferden. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet ikke liker å tenke sånn, men det er sånn vi må tenke for fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
For å minne representanten Marthinsen på hva Fremskrittspartiet sa i sin tid, da pensjonsreformen ble behandlet i Stortinget: Vi var enig i veldig mange av de trekkene som ble trukket opp, men vi var ikke enig i alt. Et av de store uenighetspunktene, som fortsatt er der, handler om underregulering av pensjoner. Men vi var enig i at det var en god del viktige grep som ble gjort i pensjonsreformen, som nå bidrar til at folk kan stå lenger i arbeid, ikke minst levealdersjustering. Det vi derimot har gjort i denne perioden, er å lytte til mange av dem som nå nærmer seg pensjonsalder, og som ønsker å stå lenger i jobb, ved at vi da har fjernet noen av særaldersgrensene og justert på dette, slik at det vil være mulig å tilby arbeidskraften sin noe lenger. Det mener jeg er bra. Det er grunnleggende bra, særlig fordi pensjonsalderen i Norge er ganske lav, og vi ser nå en situasjon der vi kommer til å leve lenger, folk ønsker å stå lenger i arbeid. Da må vi legge til rette for det, og ikke motarbeide det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg mener at resultatene går rett vei. Det er ikke noe nytt at Slagsvold Vedum er imot reformer. Det var altså folk i denne salen som var imot at vi skulle få farge-tv, det var folk i denne salen som var imot at vi skulle kjøpe brød og melk etter klokken fem, det var folk i denne salen som var imot å ha post i butikk – det tror jeg inkluderer Slagsvold Vedums eget parti – til tross for at det har vært velferdsreformer som har gjort at folk bruker mindre tid enn de ville gjort før. Så reformer er et gode, særlig i en tid hvor vi digitaliserer samfunnet mer. Så er resultatene når det gjelder offentlig forvaltning, ganske gode. Regjeringen flytter arbeidsplasser ut av Oslo, så det man ser, er at veksten nå kommer desentralisert, og ikke i Oslo-området. I tillegg kommer den største veksten der vi har gått til valg på å gjøre det – i politiet, i skolene, i helse- og omsorgstjenestene. Det er altså helt i tråd med de løftene vi ga. Vi får flere politifolk ut i distriktene. Det trygger folks hverdag.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-04-05:
Det hadde kledd finansministeren og Fremskrittspartiets leder ikke å ha slik språkbruk som at Senterpartiet er mest interessert i stengte lensmannskontor. Det viser i grunnen respekten for det som skjer rundt i Norge, og for hva folk oppfatter som viktig. Men mitt spørsmål går på bompenger. Fremskrittspartiet gikk til valg på å ta vekk bompengene. Folk oppfattet det, og folk trodde på det. Fremskrittspartiet kjente handlingsregelen og visste at veiinvesteringer inngikk i den. Fremskrittspartiet skulle satse mer, men likevel: stadig nye bompengefinansieringer av vanlige, nødvendige veier rundt i landet. Mitt spørsmål er: Hva gikk galt for Fremskrittspartiet i regjeringserklæringen? Det måtte jo være noe som gikk fundamentalt galt. Og hva har Fremskrittspartiet lært nå i Finansdepartementet som en ikke visste før enn gikk inn der?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-04-05:
Den økonomiske forskjellen mellom folk øker, virkeligheten viser jo det. Det er ganske uverdig at regjeringa, med støtte bl.a. fra Kristelig Folkeparti, fikk redusert det behovsprøvde barnetillegget for dem som er uføretrygdet. Det er et veldig godt eksempel på regjeringas prioriteringer. Men mitt spørsmål knytter seg til flyktninger. Folketrygdloven ble innført 1. januar 1967 av statsminister Per Borten og sosialminister Egil Aarvik. Vi fikk minstepensjon også for husmødre og sjølstendig næringsdrivende uten inntekt. Senterpartiet er stolt av det. Loven ble endret videre i 1971 slik at flyktninger ble ansett å stå i en særstilling og fikk dermed også aldersbestemt minstepensjonen. Det som er saken i dag, er at regjeringa vil bryte med denne grunnholdningen ved at flyktninger ikke automatisk skal få minstepensjon når de passerer aldersgrensa. Står virkelig ikke flyktninger i en særstilling, slik vi har hatt det lovfestet fra 1971?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
På engelsk har de et uttrykk som heter «the proof is in the pudding» – det er hvordan kaken faktisk smaker, som har noe å si. Fremskrittspartiets Siv Jensen har vært den finansministeren som har hatt de største årlige avgiftsøkningene noensinne. Ketil Solvik-Olsen er den samferdselsministeren som har krevd inn mest bompenger, har flest bompengestasjoner og mest bompengegjeld. Fremskrittspartiet kan ikke ha forstått sin egen forhandlingsposisjon da de gikk inn i forhandlinger med andre – de må ha vært den dårligste politiske analytikeren av de politiske partiene i Norge. Spørsmålet blir: Vil vi se at Fremskrittspartiet nå justerer seg i hva de sier til velgerne og offentligheten når de nå vet hva slags forhandlingskraft de har i møte med de andre partiene? Kan vi forvente at Fremskrittspartiets landsmøte sier noe om at de kanskje vil ha litt mindre bompenger, de skal ikke ha dem helt vekk, men bare ha litt mindre, eller at de ikke øker avgiftene så mye som de andre partiene?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
21 mrd. kr – det er tallet finansministeren gjentar uansett hva hun blir spurt om. Det er fordi hun har gitt skattekutt til mange grupper; det er riktig. Hun har gitt skattekutt til de rikeste arvingene. Hun har gitt skattekutt til dem som har høyest inntekt. Hun har gitt skattekutt til dem som kjøper dyre luksusbiler. Men så er det en gruppe som har fått skatteøkning. Det er de som sies opp, det er de som mister jobben. Regjeringen har innført skatt på sluttvederlag. Hva slags prioritering er det – gi skattekutt til dem som kjøper Porsche Cayenne, og skatteøkning til dem som mister arbeidet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
Da gjenstår bare spørsmålet: Når kommer vi i gang med rehabiliteringen av Nationaltheatret?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
Mitt spørsmål er til finansministeren. Hun ville i sted ikke si noe som helst om de arbeidsløse som har fått skatt på sine sluttvederlag, men det er ikke den eneste gruppen som har måttet betale dyrt for å finansiere regjeringens rause skattekutt, som primært har gått til landets rike og velstående. En annen gruppe som er hardt rammet, er de mange hundre familiene som bare i 2016 ble fratatt flere titusener av kroner hver i snitt, som følge av regjeringens kutt i barnetillegget til uføre. Mitt spørsmål er: Hva har finansministeren å si til disse familiene nå?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-04-05:
Det er bare en makroøkonomisk utlegning som de uføre forsørgerne sikkert setter veldig stor pris på, det er sikkert lærerikt for dem å høre om det. Men det jeg spurte om, var hva finansministeren hadde å si til familiene som er rammet av finansministerens kutt. Det er andre gang dette skjer i dag: Jeg spør om arbeidsløse, og får som svar hvor sosiale de norske bilavgiftene er. Jeg spør om uføre og får utlegninger om formuesskatt. Finansministeren er litt sånn enarmet banditt, det er litt tilfeldig hva slags svar som kommer ut. Så får vi se hva finansministeren svarer på dette, for hun skal få enda en sjanse: Finansministeren har levert to trygdeoppgjør, pensjonsoppgjør, som er så dårlige at Fremskrittspartiets stortingsgruppe, regjeringspartiet Fremskrittspartiet, gjorde opprør på Stortinget og stemte imot. Det er fordi veldig mange pensjonister i to år på rad har fått lavere kjøpekraft. Hva har finansministeren å si til denne gruppen, som har måttet betale dyrt for Fremskrittspartiets politikk? Og her vil jeg ikke ha standardsvaret om gifte og samboende pensjonister som har fått mer. Jeg vil høre hva finansministeren har å si til de pensjonistene som har fått lavere kjøpekraft. Så får vi se om finansministeren denne gangen svarer på det faktiske spørsmålet.
Terje Breivik (Venstre), 2017-04-05:
Det er nesten freistande å seia at når eg høyrer på representanten Slagsvold Vedum, høyrest det ut som om me som har busett oss i distrikta, har busett oss i ein mindre utvikla del av landet. Men det er vel ei kjensgjerning at det aldri har vore satsa meir på distrikta enn i denne perioden: samferdsle, som ministeren sjølv har streka under, risikokapital til både nye og eksisterande næringar, forenklingar for næringslivet, ei formidabel skattelette direkte mynta på norsk næringsliv, norske arbeidsplassar, selskapsskatt, formuesskatt. Og den minimale auken i bensinavgifta, som representanten Slagsvold Vedum gjorde eit poeng av, på 15 øre, 120 kr i året for ein gjennomsnittsbilist, har me i fellesskap brukt på andre sida til netto avgiftslette for bilsektoren og transportsektoren – nesten 3 mrd. kr. Men er det eitt område der eg ikkje er like fornøgd med samarbeidet med regjeringa, er det skatteforskjellane til sjølvstendig næringsdrivande og gründerar som driv verksemd i distrikta. Spørsmålet er kva ministeren tenkjer i så måte.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-04-05:
Mitt spørsmål går til kulturministeren. Vi lever i en tid i Europa der vi ser populistiske politiske bevegelser vokse opp på alle politiske fløyer. Vi vet at enkle løsninger og enkle forklaringer styrker nasjonalisme. Mindre samarbeid og mindre kulturell forståelse på tvers av land er det som er tonen i den europeiske debatten akkurat nå. Så ser vi at det også er motsatser. Etter terroren i Paris sa den italienske statsministeren at han skulle satse mange milliarder på terrorbekjempelse, men for hver krone han brukte til å beskytte sentrale bygg i demokratiet, skulle han også bruke en krone på kultur. Det å løfte kultur og dannelse, spre dannelse, forstå at mennesker er del av en større helhet, det å skjønne den tradisjonen vi står i, det å skjønne verdiene vi bygger samfunnet vårt på, er viktig å spre til folk. Når vi står i den kampen vi står i, i Europa – Norge er jo et land som ikke har veldig mange slott og nasjonale bygg å ta vare på, vi er en nasjon med få slike viktige nasjonale symboler – er det kanskje enda viktigere å løfte dem. Hvis statsråden kikker ut, rett foran seg, kan hun kikke på Nationaltheatret, som er blitt forsømt av flere politiske generasjoner. Dette er et symbol som er viktig for oss. Det er også en viktig nasjonal arena for utøvelse av kultur, i en tid da vi kanskje nettopp bør løfte den. Spørsmålet mitt er: Hva tenker statsråden om å ta vare på det bygget hun ser på rett der ute?
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-04-05:
Ja, det er jo minimum av forventninger man skal ha, at det faktisk skal spilles teater i Nationaltheatret i Norge – det er minimum av det man kan forvente. Vi har to nasjonale teatre i Oslo. Det eneste som kjennetegner skuespillere som får den store æren å få en ansettelse på Nationaltheatret, er at de blir syke av arbeidsmiljøet sitt. Vi har en situasjon der en av kjerneinstitusjonene i hele vår nasjonale infrastruktur holder på å bryte sammen. Det hadde vært veldig spennende å høre om statsråden har noen tanker om hvordan i all verden vi kunne komme så ille ut? Hvordan kan så mange regjeringer ha begått unnlatelsessynd? Hva slags mekanismer er det som gjør at det blir så ille før det oppdages av omverdenen? Kan statsråden forplikte seg til at vi skal ha et teater i landets hovedstad som faktisk kan utøve kunst og kultur uten sikringstiltak og sykdomsforfall hos skuespillerne sine?