Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-04-28:
Jeg vil gjerne takke interpellanten for å sette kjønnsforskjeller i skolen på dagsordenen. Det er nok ikke første gangen vi diskuterer dette i salen, men det er muligens første gangen interpellanten er med i denne debatten. Ellers har jeg lyst til å si at jeg kommer ikke til å gå så mye inn på utfordringene i Hedmark, men der er det veldig mye spennende å ta fatt i. Det har vi også blitt opplyst om. Ikke minst er det en nord–sør-problematikk som er veldig spennende. Som noen vet, har jeg vært lærer i skolen sjøl og har erfart at barn er veldig forskjellige. Gutter er veldig forskjellige, og jenter er også veldig forskjellige, men skolen er nå likevel innrettet sånn at vi går i samme klasse etter det året som vi er født. Med større og større klasser blir muligheten for å arbeide med forskjellige metoder mindre og mindre. Barn er veldig ulike i modning når de begynner på skolen. Vi vet fra forskning at den største forskjellen på gutter og jenter er i de tidligste skoleåra, og at det jevner seg noe ut etter som åra går. Problemet er ofte at forskjellene som er opparbeidet fra de tidligste skoleåra, får lov til å festne seg, og vedvarer helt til de går ut fra skolen. Som det tidligere er nevnt, er det flere gutter som dropper ut av videregående skole, flere gutter som går på Nav, osv. Dette er en utvikling som jeg tror vi alle sammen ønsker å gå vekk fra. Flere har pekt på at ansvaret for egen læring trolig kan ha bidratt til å forsterke forskjellene. Jeg tror det er riktig, og jeg tror det er svært viktig at læringsarbeid har en tydelig ledelse fra læreren, og at elevene rettledes i arbeidet sitt. Jeg vil vel påstå at Senterpartiet skiller seg litt ut fra de andre partiene her i salen ved at vi mener at det må mer praktisk arbeid inn tidligere i skoleløpet. Det gleder oss, etter å ha mast i år om praktiske fag i skolen og yrkesfag, at lydmuren endelig har blitt brutt, og alle partier er nå opptatt av yrkesfag. Det blir veldig interessant å se om vi får til noen endringer i praksis, eller om det bare blir prat. Vi er også glad for at vi, sammen med SV og Arbeiderpartiet, fikk til å få tilbake valgfagene i ungdomsskolen. Vi har også lagt fram forslag om at alle skal få mulighet til å velge arbeidslivsfag, og jeg håper at også posisjonspartiene vurderer det sterkt. Det er vanskelig ut fra tilgjengelig forskning å peke på en klar forklaring på hvorfor jenter gjør det bedre enn guttene. Det er det mange som har pekt på. Forskningen er sprikende. Senterpartiet mener at muligheten for en mer praktisk og aktiv skoledag er viktig for å imøtekomme guttenes behov og vekke guttenes motivasjon for skolearbeid. Det forundrer meg at interpellanten ikke har vært opptatt av at vi må tenke på mer enn norsk, matte og engelsk i skolen. Det er sjølsagt viktig med grunnleggende ferdigheter – det er ingen uenig i – men jeg vil si: inntil et visst nivå. Som statsråden nevnte, er det noe med å fange den indre motivasjonen, og vi som politikere, og alle som er lærere og skoleledere, må være opptatt av å fange alles indre motivasjon. Da må vi spørre oss: Hva er det som er akseptabelt nivå for kunnskap og hva en ønsker å lære i norsk, matte og engelsk – for en anleggsgartner, for en frisør, en snekker eller en murer? Jeg er veldig glad for at statsråden, i hvert fall, nevnte det med praktiske metoder i basisfagene. Vi har alle erfaringer med små barn, tror jeg, og dere vet like godt som meg hvor ulike de er. Jeg er sikker på at hvilke aktiviteter dere gjør sammen med barn, barnebarn eller tantebarn, eller hva det er, avhenger av hva barna er interessert i og finner glede i. Sjøl uten å ha gått på skolen, lærer barn seg å prate, lærer seg å gå, hoppe, løpe og andre ferdigheter. De lærer ved å gjøre, og de motiveres av å gjøre. At far leser på senga, hadde det vært morsomt å forske på hva vil ha å si for den enkelte sønns eller den enkelte datters utvikling. Jeg tror det har en betydning. Jeg mener selvfølgelig ikke at vi skal ha en aktivitetsskole uten teori, men jeg tror at vi må ha en mer teoriaktiv skole, for å si det sånn. En mer aktiv skole er bra for alle barn, både gutter og jenter, som Tyvand viste til. Vi må gi rom, økonomiske muligheter og lærerkapasitet nok til å gjøre skolehverdagen bra for alle. Det gjør vi ikke i stor nok grad i dag. Vi må ha mindre grupper og mer praktiske aktiviteter, og da trenger vi lærere som kan drive med teori og praksis hånd i hånd. Jeg håper – bare som et siste ønske som jeg sender med interpellanten – at partiet Høyre ikke innfører obligatorisk 2. fremmedspråk på barnetrinnet. Jeg håper heller ikke at Unge Høyre får gjennomslag for å fjerne valgfagene fra skolen, som de har tatt til orde for.