Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
Moderniseringen av Forsvaret er en av de mest omfattende og vellykkede omstillingene offentlig sektor har vært gjennom i Norge. Denne prosessen fortsetter vi med nå. Regjeringen har gjennom Prop. 136 S lagt frem forslag om godkjenning av syv nye prosjekter innenfor eiendommer, bygg og anlegg og forslag om å utvide bestillingsfullmakten for kampflyprogrammet for å anskaffe seks F-35 kampfly. Videre inneholder proposisjonen prioriterte tiltak for videreutvikling av Forsvarets spesialstyrker. Vi legger nå frem forslag om godkjenning av investeringer i eiendommer, bygg og anlegg for hele 1,6 mrd. kr. Samtidig foreslår vi å utvide bestillingsfullmakten for kampflyprogrammet med i alt 12,9 mrd. kr. Dette er det selvsagt gode grunner til. Disse investeringene vil betraktelig øke vår evne til å beherske vårt eget luft-, land- og sjøterritorium. Investeringene bidrar også til å realisere den forsvarsstruktur som Stortinget har vedtatt ved behandlingen av gjeldende langtidsplan for Forsvaret. Jeg er glad for at komiteen slutter seg til forslagene om nye bygge- og anleggsprosjekter, og samtidig gir sin tilslutning til bestillingsfullmakt for kampflyprogrammet. Så til de aktuelle investeringene: Regjeringen vil legge til rette for en kompakt samling av Forsvarets virksomhet på Bardufoss i Rusta leir. Videre foreslår regjeringen å gi Forsvarets hovedbase for helikopter på Bardufoss fremtidsrettede fasiliteter for å løse sine oppdrag. På Haakonsvern vil regjeringen sikre gode rammebetingelser for samvirke mellom Sjøforsvarets fregatter og NH90-helikoptrene og vil derfor starte bygging av helikopterdetasjement. Marinejegerkommandoen skal få tilpassede lokaler for å opprettholde og videreutvikle den høye kvaliteten som norske spesialstyrker har. Byggeprosjektet på Rena vil gi spesialstyrkene fasiliteter for å klargjøre last som kan droppes fra fly og sikrer forsvarlig forvaltning av materiellet. I Bodø er det registrert skader og mangler på hovedrullebanen. For å sikre både militær og sivil flyaktivitet har regjeringen funnet det nødvendig å gjennomføre en oppgradering av rullebanen. Oppstart av hovedanskaffelsen av kampfly utgjør kostnadsmessig den største delen av de tiltakene som fremmes i proposisjonen. Det er også en av de viktigste investeringene for Norges forsvar i anskuelig fremtid. F-35 vil avløse våre gamle F-16 og utgjøre ryggraden i Luftforsvaret og Forsvaret de neste 40 årene. Det er blitt spurt fra representanten Eriksen Søreide om hvilken posisjon en fremskynding av bestilling gir oss. Det gir oss en bedre posisjon til industriavtaler og til å være med i programmet som en aktiv og troverdig partner. Det har vi senest fått tilbakemelding om gjennom møtet i kampflyprogrammet i forrige uke i USA. Det er også sånn at den fremskyndingen av investeringene vil gjøre det lettere å utfase F-16 og innfase F-35, og vi får en bedre kontroll med både opplæring av personell og den krevende operasjonen som da må skje. Stortinget er vel kjent med at F-35 er et femtegenerasjons kampfly med unike kapasiteter, og at F-35 vil bli et nav i fremtidige nettverksbaserte operasjoner. De seks første flyene i hovedanskaffelsen vil etter planen komme til Norge i 2017. Samlede kostnader ligger innenfor kostnadsbildet som det har blitt redegjort for i Stortinget tidligere, og det utgjør 62 mrd. 2013-kroner. Leveranseplanen legger også opp til at initiell operativ evne for de nye kampflyene vil være i 2019. Dette er viktig for å kunne opprettholde et tilfredsstillende operativt nivå i overgangsfasen mellom F-16 og F-35 og legge til rette for operativ drift på en forsvarlig måte. Det er i dag levert 65 fly til partnernasjonene, og de signalene jeg mottar om utviklingen av F-35 gjennom det internasjonale programmet, gjør meg trygg på at de nye flyene vil komme til Norge i 2017, og at de har tilstrekkelig modenhet. Når det gjelder industriavtaler, har regjeringen fra dag én da vi begynte å jobbe med dette – og det var omtrent da vi kom i regjering i 2005 – jobbet for industriavtaler. Utviklingen av 25 mm APEX-ammunisjon ved Nammo AS og Joint Strike Missile, JSM, ved Kongsberg Gruppen er gode eksempler på at norsk industri ligger langt fremme i utviklingen av moderne teknologi. Dette er også viktige deler av det norske industriprogrammet. Forutsatt en vellykket utvikling og integrasjon vil både APEX og JSM være sentrale kapasiteter på de norske flyene. Utviklingen og den planlagte integrasjonen av APEX-ammunisjon er i rute, og vi opplever stor interesse blant andre nasjoner. Trinn 2 av JSM-utviklingen planlegges ferdig i løpet av sommeren. Forsvarsdepartementet planlegger å komme tilbake til Stortinget i løpet av høsten 2013 med forslag til vedtak om å gjennomføre neste trinn av utviklingen. For regjeringen har det siden 22. juli 2011 vært viktig å videreutvikle forsvarssektorens evne til å bistå det sivile samfunn i krisesituasjoner. Spesialstyrkene er her en strategisk ressurs. Over tid har Forsvaret utviklet spesialstyrker av meget høy kvalitet – som mange har vært inne på – med svært relevante og etterspurte kapasiteter. Det vi foreslår i denne proposisjonen, er at Marinejegerkommandoen settes på beredskap for å kunne bistå politiet i løsningen av kontraterroroppgaver, og at det etableres et felles virksomhetsområde som skal sikre bedre samordning mellom Forsvarets to spesialstyrkeavdelinger. Beredskapsoppdraget tar utgangspunkt i Marinejegerkommandoens maritime spesialkompetanse og kapasitet og vil også dekke håndhevelsesbistand til politiet på landobjekter. Denne beredskapen skal ivaretas fra Bergen. I tillegg til dette kommer beredskapen som Forsvarets spesialkommando/Hærens jegerkommando ivaretar fra Rena. Jeg må si at jeg undrer meg litt når det etterspørres så mye mer dokumentasjon med hensyn til dette. Det er litt uklart hva det går på. I investeringsproposisjonen har vi redegjort for store investeringskostnader, særlig på Haakonsvern og Rena for spesialstyrkene, og vi har også svart på spørsmål hvor vi sier at i inneværende år vil et ekstra tillegg i beredskapen for Marinejegerkommandoen beløpe seg til 3,4 mill. kr. Vi sier også i investeringsproposisjonen at vi eventuelt kan komme tilbake til dette på Sjøforsvarets budsjett, og vi vil komme tilbake til det i budsjettprosessen. Det felles virksomhetsområdet er viktig, og jeg vil understreke at dette ikke innebærer en sammenslåing av de taktiske avdelingene, som jeg faktisk også har hørt en representant si her i dag. Det er ikke en sammenslåing, det er en felles ledelse. Det er svært viktig at disse to avdelingene faktisk både skal kunne drive egen seleksjon og utdanning av sitt eget personell og utvikle sin egenart, men en felles virksomhetsledelse er viktig for en samordning og – som representanten Myrli sa – som en direkte prioritering av spesialstyrkene og som en heving av nivået for disse. Så til en informasjonssak: Stortinget er tidligere informert om en samlet planramme på 129 mill. kr for å dekke det totale behovet for sikringstiltak ved Forsvarets operative hovedkvarter. Etter at Forsvarsbygg har gjennomført anbudskonkurranser, er det sannsynlig at den samlede planrammen for prosjektet må oppjusteres. For å sikre raskest mulig oppstart og fremdrift har Forsvarsdepartementet til hensikt å godkjenne økt kostnadsramme for tiltaket. Det er nødvendig med en nærmere kvalitetssikring av øvrige planlagte tiltak, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte vedrørende denne saken. Avslutningsvis vil jeg si at jeg er glad for å kunne registrere at det er bredt flertall i komiteen og i Stortinget for gjennomføringen av både EBA-prosjekter og bestillingsfullmakten for de nye kampflyene. Dette vil tilføre Forsvaret en vesentlig styrket evne. Videreutviklingen av Forsvarets spesialstyrker vil både øke den operative evnen og styrke beredskapen.