Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2009-06-15:
Det er i realiteten ikke mye igjen av den gamle voksenopplæringsloven fra 1976. Da den ble vedtatt i sin tid, var den unik i verdenssammenheng, men etter hvert har mye av det loven regulerte, blitt tatt inn i andre lover. Tron-utvalget har gått gjennom studieforbundenes rolle og avgav sin innstilling høsten 2007. Vi er tilfreds med at mye av det utvalget foreslo, er blitt fulgt opp i forslaget til ny voksenopplæringslov. Vi er også fornøyde med at navnet på loven videreføres, da vi mener at det er det mest dekkende for lovens innhold. For Fremskrittspartiet er voksenopplæring en viktig del av begrepet livslang læring. I budsjettsammenheng er vi opptatt av å prioritere kompetansegivende utdanning og også det å mestre det å ha eller få en funksjonshemning, og vi stiller oss positive til opplæringstilbud rettet spesielt mot pensjonister. Her mener vi de organisasjonene som dekkes av denne loven, har en viktig funksjon. Det er betenkelig at det i så stor grad legges opp til forskriftsfesting av viktige deler av rammebetingelsene innenfor voksenopplæringsfeltet. Det betyr i praksis at vesentlige deler av bestemmelsene ikke vil bli behandlet i Stortinget. Selv om vi har en flertallsregjering, og opposisjonen i mange tilfeller opplever at sakene er ferdig tygget og fordøyd før de kommer til Stortinget, er det gjerne i brytningen mellom de ulike politiske partier en kan finne de gode løsningene. Dette ser vi ikke minst i denne aktuelle saken, hvor det er en samlet komité som innstiller på flere endringer i loven i forhold til forslaget fra Regjeringen. Det er imidlertid ett av disse endringsforslagene som Fremskrittspartiet ikke har gitt sin tilslutning til, som saksordfører nevnte, og la meg kommentere det med en gang. Det gjelder om kommuner og fylkeskommuner skal kunne gi tilskudd til studieforbund. Sett med våre øyne er vi fornøyde med at det ikke legges lovmessige føringer som forplikter kommunene til å gi tilskudd. Dette har med lokalt selvstyre å gjøre. Vi har merket oss at de øvrige partiene synes det er viktig å ha med i loven at kommunene kan gi tilskudd. Med respekt å melde synes vi dette er helt unødvendig. Kommunene disponerer såkalte frie midler, og hvis de har ønske om å gi tilskudd til voksenopplæringsinstitusjoner, står de uansett fritt til å gjøre det. Vi har mer enn nok av lover og regler i dette samfunnet, og det er ikke alt som kan sies, som bør sies i lovs form. Retten studieforbundene har til gratis bruk av undervisningslokaler, videreføres i denne loven. Fremskrittspartiet støtter retten og prinsippet, men vil understreke at vi her er inne på at ett forvaltningsorgan pålegger ett annet en oppgave som de utgangspunktet ikke får finansiert. Bruken av lokaler medfører en kapitalkostnad for kommunene når det gjelder bygningsmasse og utstyr. I tillegg kan det være snakk om vesentlige personalkostnader til både vaktmester og renhold utenfor den kjernetiden hvor det offentlige har sin virksomhet. Vi har derfor bedt om at departementet ser grundig på denne problematikken når forskriftene skal utarbeides, og vi forutsetter at man i departementet er svært lydhør overfor dem som får denne utfordringen i fanget, nemlig kommunene. Det er som kjent den som har skoen på, som kjenner hvor den trykker. Fremskrittspartiet er videre fornøyd med vektleggingen av nettskolene og den viktige rollen de har i voksenopplæringssegmentet. Vi er av den oppfatning at nettskolene vil få en stadig større betydning på alle undervisningsnivå, spesielt i et land som Norge, både for å kunne høyne kvaliteten på undervisningen og for å kunne sette den inn i et livslangt læringsperspektiv. De såkalte 6A-skolene som ikke finner sin plass innenfor fagskoleloven eller privatskoleloven, skal få sin plass i denne lovens kapittel 4. Disse skolene er i stor grad uten paralleller i den offentlige skolen, og det er viktig at de får mulighet til å beholde sin særegenhet. Vi ser også viktigheten av at loven åpner opp for kjøp av opplæringstjenester, noe som kan være formålstjenlig i en del tilfeller. Det er videre viktig at skolene ikke er bundet av gratisprinsippet, selv om de ikke har anledning til å ta utbytte. For disse skolene inngår ofte studieturer og ekskursjoner som en del av undervisningen. Dette er kjent for elevene før de begynner på skolen, og det kan da ikke legges lovmessig hinder for at elevene også betaler for dette. Ett forhold som vi ikke har tatt opp i merknadene til denne saken, er det trekket i tilskudd som en del skoler får som følge av lengre utenlandsopphold for elevene. Vi har tidligere i denne sal understreket viktigheten og det positive med tanke på internasjonalisering av utdanningen. Den praksislæring disse elevene får gjennom utenlandsopphold, med innsyn i andre kulturer i bl.a. bistandsland, mener vi i seg selv inneholder positive læringselementer. Det paradoksale er at dette, med dagens ordning, fører til et vesentlig trekk i det offentlige tilskuddet. Ved behandlingen av revidert til fredag vil derfor Fremskrittspartiet fremme et forslag om å be Regjeringen gjennomgå ordningen med trekk i tilskudd for disse skolene på nytt. Vi håper selvsagt at vi får de andre partienes tilslutning til det forslaget. Ellers er vi glade for at en samlet komité har tilpasset kravet om elevtall i § 24 mer til virkelighetens verden.