trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Representanten Reikvam sa i sitt innlegg at det blir flere lærere og flere omsorgsarbeidere når kommuneøkonomien bedres. Det er Kristelig Folkeparti helt enig i. Men i Soria Moria-erklæringen har en ambisjoner om hele 10 000 nye årsverk i pleie- og omsorgssektoren. Til dette trenger kommunene penger, men de trenger også mennesker med den rette kompetansen. I Stavanger kommune mangler en førskolelærere for å kunne realisere målet om full barnehagedekning. Budsjettet må ha en helhet. Mitt spørsmål blir: Ser representanten Reikvam og SV at en ikke må kutte i institusjoner, private og offentlige, som utdanner førskolelærere og sykepleiere, hvis en skal klare å nå målet i Soria Moria-erklæringen? Eller sagt på en annen måte: Er representanten Reikvam enig i at det hjelper lite med økte rammer til lærere og omsorgsarbeidere dersom disse ikke fins i kommunene?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Vi kan vise til mange gode resultater, ikke minst i forhold til et næringsliv som blomstrer, og i forhold til å sørge for økte skatteinntekter til kommunesektoren. Det er engang slik at kommunene får sine inntekter fra flere hold, ikke bare i form av overføringer fra staten, men grunnlaget for alt, både når det gjelder statens og kommunenes inntekter, er at vi har et næringsliv som går i pluss. Og Kristelig Folkeparti var med på å legge et godt grunnlag for at akkurat det skulle skje. Når det er sagt, vil jeg si at Kristelig Folkeparti er veldig glad for overføringene til kommunene. Vi innførte i vår tid i regjering, i Bondevik II-regjeringen, finansieringsordningen for tunge brukere, eller som nå: ressurskrevende tjenester – den gang 80 pst. Så ble det satt ned til 70 pst. Og verken Bondevik-regjeringen eller Stoltenberg-regjeringen kan skryte av at en har klart å rette det opp. Vi har hatt sjansen. Det som nå er viktig, er å fokusere på å få gjort det, slik at kommunene kan få til gode tjenester for denne gruppen.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Kristelig Folkeparti ønsker tre folkevalgte forvaltningsnivå i Norge. Vi har sett fram til meldingen, og den viser tydelig at det overføres makt fra staten til et folkevalgt regionnivå – vi ser altså ut fra meldingen at det blir et styrket regionnivå. Nå har Kristelig Folkeparti sagt at vi her har en melding som ikke har konkludert når det gjelder omfanget av oppgaver som skal overføres til det nye nivået. Det betyr at det arbeidet som skal foregå her i Stortinget, blir viktig når det gjelder å konkludere på en rekke områder, og viktig i det videre arbeidet med meldingen. Vi er glad for meldingen, vi ser at viktige oppgaver overføres. Men vi ser også utfordringer på områder hvor Kristelig Folkeparti og KrFU ønsker å gå lenger eller å konkludere med at mer omfattende oppgaver enn det det legges opp til, overføres. Det arbeidet har så vidt begynt, og jeg regner med at det blir et godt samarbeid. Vi håper at alle partier på Stortinget vil samarbeide om meldingen. Ungdomsorganisasjonene skal alltid bruke litt store ord. Det er bra.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Jeg fikk det samme spørsmålet om Kristelig Folkeparti var glad for økte rammer for ett år siden, og jeg kan gjenta det samme som jeg sa da. Kristelig Folkeparti er glad for penger til kommunene. Det er mange prioriteringer som ligger til grunn for et statsbudsjett. Den delen av prioriteringene hos regjeringen Stoltenberg er Kristelig Folkeparti veldig godt fornøyd med, fordi vi vet at penger til kommunene er penger til velferd. De blir trygt forvaltet av våre lokalpolitikere.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Kristelig Folkeparti er glad for den støtten som vi fikk til vårt forslag om å øke overføringene til frivillige organisasjoner som driver med innvandringsarbeid. Vi er glade for at regjeringspartiene og Senterpartiet støtter denne politikken – et lite skritt i riktig retning når det gjelder en opptrapping overfor de frivillige organisasjonene. Kristelig Folkeparti er også opptatt av våre kirkebygg rundt om i landet, som trenger oppussing og økte rammer til vedlikehold. KS sa i sine kommentarer til forslaget til statsbudsjett at det var lite penger igjen i kommunene. Når de skulle dekke så mye med de frie midlene, var det lite penger igjen til oppussing av kirkebygg. Kristelig Folkeparti har i sitt alternative budsjett foreslått å utvide lånerammen for rentekompensasjonsordningen i forhold til kirkebygg. Mitt spørsmål blir: Hva er Regjeringens plan når det gjelder å pusse opp norske kirker?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Kristelig Folkeparti har snakket mye om ressurskrevende tjenester. Det har også resten av Stortinget gjort i dag, og det er godt at det er samsvar mellom statsrådens dårlige samvittighet og et unisont krav fra Kommune-Norge om å forbedre finansieringsordningen for ressurskrevende tjenester. Statsråden har i Kommunal Rapport i november sagt: «– Vi må finne løsning for disse brukerne. Det er krevende for en helseminister å la dette spørsmålet nå opp i prioriteringene, og derfor kan det hende at vi skal føre dette tilbake til Kommunaldepartementet» – dette i tillegg til at det er varslet her at det skal komme noe mer når det gjelder ressurskrevende tjenester til neste år. Kan vi regne med at det også blir overført en forbedret modell for ressurskrevende tjenester til kommunalområdet?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Kristelig Folkeparti er enig med statsråden når han i sitt innlegg sier at innvandrerne i Norge er en ressurs som vi er avhengig av i dette landet. Men det er også mange utfordringer knyttet til innvandring. Kristelig Folkeparti har forventninger til at vi skal få lovgivningen på plass i 2007 når det gjelder asylbarn, ureturnerbare flyktninger osv. Kristelig Folkeparti er også opptatt av noen grupper som kanskje ikke blir omfattet av en ny lov eller endringer i loven, og det er de som har fått oppholdstillatelse, men ikke bosetting. Det er altså innvandrere som sitter i asylmottak etter at de har fått bosetting, men de har funksjonshemninger eller noen problemer som gjør at de er – som Rogalands Avis sa – flyktninger ingen vil ha. Har statsråden nå noen plan for denne gruppen, som ser ut til å falle utenom alle ordninger?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Kristelig Folkeparti er positiv til Regjeringens forsøk med redusert arbeidstid for seniorer, og vi registrerer at det ikke er et forsøk med en generell 6-timersdag, men et målrettet forsøksarbeid for å få til en verdig seniorpolitikk og for å få folk til å stå lenger i jobb – noe vi trenger i samfunnet vårt. Vi vet at det er mange andre grupper som har en restarbeidsevne, og som bør få fleksible ordninger. Da er mitt spørsmål til statsråden: Vil også andre grupper få en slik forsøksordning, slik at forsøk med 6-timersdag ikke handler om at man skal redusere arbeidstiden, men at man skal få tilført samfunnet noe av denne restarbeidsevnen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-14:
Regionsreformen har vært tema i debatten i dag. Meldingen er nettopp lagt fram, og Stortinget vil få god anledning til å drøfte reformen i månedene som kommer. Kristelig Folkeparti mener at denne debatten blir viktig, for Regjeringen har, etter vår mening, lagt fram en melding som ikke har konkludert i forhold til omfanget av oppgaver som skal overføres fra staten til et regionalt folkevalgt styre. Kristelig Folkeparti mener videre at forslaget til reform fra Regjeringen ikke går langt nok, og vi vil derfor bidra gjennom vårt arbeid her i Stortinget til å få enda mer omfattende oppgaver overført fra staten til et folkevalgt styre, dette for å styrke lokaldemokratiet og legge avgjørelsene nærmere folket. Fremskrittspartiet har i debatten kommet med kraftige angrep på reformen, og det er ingen overraskelse. Men noen av uttalelsene må kommenteres. Fremskrittspartiet sa i debatten i dag at vi ikke trenger tre folkevalgte nivå i Norge, fordi vi er et land som ikke er større enn en bydel i London. Ja, det kan være riktig at befolkningen ikke utgjør flere enn det er i en bydel i London. Men nettopp fordi vi er et land som ikke ser ut som en bydel i London – ikke har den samme tettheten og nærheten og konsentrasjonen av mennesker, men tvert imot er det motsatte av en bydel i London når det gjelder utstrekning og bosettingsmønster – trenger vi et system som ivaretar muligheten for å ta i bruk forskjellene i Norge, de såkalte regionale fortrinn. Nettopp fordi næringsutvikling langs kysten er noe annet enn næringsutvikling i innlandet, nettopp fordi det er fjord og fjell og avstand mellom folk i Norge, trenger vi tre folkevalgte nivå. Det er kanskje ikke behov for det i London, men Kristelig Folkeparti ønsker tre forvaltningsnivå fordi det muliggjør en næringsutvikling der en kan se områder av landet under ett og styre etter det. Denne reformen bør handle om mer enn knuste eller realiserte drømmer for politiske partier. Den bør handle om det vi kan få til på et regionalt nivå, nemlig å se næringsutvikling og annen utvikling på kryss og tvers av sektorer innen kultur, næring og samferdsel. Får vi hele oppgaver ut til regionene, kan vi få til ting vi ikke fikk til før, da fylkeskommunen hadde for få oppgaver.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Det er selvfølgelig det stikk motsatte av sentralisme. Det er et forutsigbart system hvor den enkelte kommune vet at de har finansiering når det gjelder sykehjemsplasser, når det gjelder skolene som kommunen driver, og når det gjelder sosial- og helsetjenester. Det er det som er grunnleggende her, for disse tjenestene skal være tilgjengelige og like for alle mennesker. Det er fremdeles kommunene som i størst grad kommer til å levere de tjenestene, men det er snakk om forutsigbarhet i forhold til at man vet at man får de pengene man trenger til å finansiere de grunnleggende tjenestene. Det er for så vidt ikke noe særlig annerledes enn slik som det er i dag, bare at i dag har man statistiske modeller i departementet, som overhodet ikke er i kontakt med virkeligheten, som ligger til grunn for beregningen, og det er ikke, som i vårt system, det reelle behovet for tjenester som automatisk utløser penger fra staten.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Jeg må si at jeg i stor grad deler representanten Bjørg Tørresdals syn, at frivillige organisasjoner gjør et viktig arbeid. Frivillige organisasjoner er faktisk de som best får til mye integrering pr. krone, og dette er absolutt veien å gå når det gjelder integrering, også i fremtiden. Men det enkeltforslaget til endring i statsbudsjettet som representanten Tørresdal refererer til, gjelder en post i budsjettet som spesifikt går på innvandrerorganisasjoner som sådanne, hvor vi har sagt at vi ikke ønsker særbehandling. Vi tar på alvor at vi ikke forskjellsbehandler mennesker, vi skal ikke ha særtilskudd, særordninger, til såkalte innvandrerorganisasjoner. Men vi sier samtidig at den type organisasjoner som driver godt integreringsarbeid, skal ha rom for overføringer gjennom andre poster på statsbudsjettet. Det står spesifikt også i vårt alternative statsbudsjett.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Den måten det fremstilles på her av representanten Slagsvold Vedum, er selvfølgelig ikke korrekt. Vi ønsker, helt riktig, at staten faktisk skal kunne stille noen krav når man gir tilskudd til religiøse organisasjoner. Det er overhodet ikke urimelig. Så får det være opp til den enkelte religiøse organisasjon å velge om man ønsker å motta offentlig tilskudd eller ikke. Men det er altså ikke slik som representanten prøver å fremstille det, at dette har å gjøre med noen statlig opphøyd mening, for det vi ønsker å gjøre, er å fremme likestilling, fremme demokratiforståelse. Vi vil fremme likeverd i innvandrermiljøer, og da må vi kunne gjøre det på en god måte, hvor vi faktisk stiller krav til innsyn, oversikt over hva som foregår, slik at vi kan løfte det opp og ha en offentlig debatt i allmennheten om det.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Statsråden har for så vidt rett når han hevder at Norge innenfor visse områder i dag opplever knapphet på arbeidskraft. Det er en korrekt analyse, men det er ikke noe som nødvendigvis trenger å vedvare i fremtiden. Det som er problematisk med det statsråden sier, er at man ønsker å fylle opp etterspørselen etter arbeidskraft ved hjelp av innvandrere, ikke minst fra ikke-vestlige land – det altså i en situasjon hvor vi vet at arbeidsledigheten særlig blant ikke-vestlige innvandrere er langt høyere enn den er i andre grupper, for så vidt også i andre innvandrergrupper. Statsråden har tidligere tatt til orde for arbeidsinnvandring fra Pakistan. Da snakker vi om et land hvor 50 pst. av befolkningen er analfabeter og under 4 pst. av befolkningen har høyere utdanning – altså overhodet ikke det vi etterspør av høykompetanse i norsk arbeidsliv. Spørsmålet til statsråden er: Hvordan kan ikke-vestlig innvandring være en løsning på den etterspørselen vi har i arbeidsmarkedet i dag etter høykompetansearbeidskraft?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
I går kunne vi lese i Adresseavisen om en 28 år gammel afrikaner, hiv-positiv sådan, som ble dømt for en grov voldtekt, og som på tross av det, og på tross av at det var på det tidspunktet saken hans ble behandlet i UDI, ble innvilget familiegjenforening. Det er jo litt spesielt at en person som sitter i varetekt, tiltalt for en alvorlig forbrytelse, allikevel innvilges familiegjenforening. I dag kan vi lese i Adresseavisen at UDI i all hast har omgjort vedtaket slik at personen ikke vil få familiegjenforening allikevel. Det skulle være grunn til å tro at personen også bør utvises fra Norge etter tremånedersregelen når han er ferdig med soning. Mener statsråden at UDIs behandling av denne saken representerer god forvaltning av norsk utlendingspolitikk? Hva vil statsråden i tilfelle gjøre for å rydde opp?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Jeg føler behov for å arrestere representanten Reikvam fra SV når han kommer med det jeg vil kalle historiske antydninger, antydninger om paralleller i historien som overhodet ikke hører hjemme i den sammenheng og det tema vi diskuterer når vi snakker om verdiutfordringer i det såkalt flerkulturelle samfunnet. Det må være lov å diskutere og debattere holdninger som er fullstendig uakseptable i samfunnet, uten at man prøver å sette munnbind på det ved å komme med den type antydninger, som representanten Reikvam bør holde seg for god til. Ved å gjøre det holder man nede en debatt som i høyeste grad er relevant, og som i høyeste grad bør tas ikke minst i denne sal, fordi det er utfordringer ved innvandringen som vi må ta på alvor i forhold til de verdier mennesker tar med seg når de velger å flytte og bosette seg i Norge. Jeg aksepterer ikke orwellsk «newspeak» for å begrense andres mulighet til å ytre seg.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
Amundsen gjorde det til et poeng at stykkprisfinansiering er mer forutsigbart enn en rammeoverføring til kommunene. Jeg regner med at også i framtiden skal Stortinget fastsette i de årlige budsjetter hva prisene skal være, så jeg greier ikke helt å se hva som gjør det mer forutsigbart om Stortinget vedtar en stykkpris i stedet for å vedta en ramme til kommunene. Men det var ikke det som var hovedpoenget mitt. Det som jeg tenkte å utfordre Amundsen på, er tenkningen bak stykkprisfinansiering. Dette er jo kanskje den mest ekstreme form for sentralisme som vi kjenner til. Uten sammenligning for øvrig kjenner vi til en form for sentralisme i en del østeuropeiske land, og dette kan vel tendere i retning av det samme, nemlig at Stortinget skal fastsette eksakt rammer, hvor mye hver person koster, og så skal kommunene få overført et beløp som er fastsatt ut fra en kostnadsfaktor. Er Amundsen enig i at dette er en form for sentralisme? Om det er demokratisk, vet jeg ikke, men det er iallfall en form for sentralisme som er rimelig ekstrem, og som vi ikke har sett i andre land enn i de gamle østeuropeiske landene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
Jeg tenkte jeg skulle følge opp litt forrige replikkveksling. Noen av oss oppfatter iallfall deler av Høyre som fortsatt verdikonservativt. Noen av oss føler også et visst historisk slektskap med denne delen av Høyre. Jeg har lyst til å utfordre representanten på Høyres tilnærming til Fremskrittspartiet. I Aftenposten i dag er det et oppslag om menigheter og norsk språk. Minoritetsmenigheter skal bruke norsk språk, hvis ikke blir statsstøtten tatt fra dem. Vi har hørt representanten Amundsens innlegg i dag, om kutt til innvandrere, og om at vi ikke skal ha særlig mange av dem som trenger beskyttelse, til Norge. Dette er Fremskrittspartiets politikk overfor minoriteter – og da snakker jeg generelt om minoriteter. Mitt spørsmål til Høyre, som ønsker å tilnærme seg Fremskrittspartiet, er: Føler dere at det er behagelig, og føler dere at dere har noe slektskap med Fremskrittspartiet i disse viktige, grunnleggende spørsmålene som dreier seg om menneskeverdet?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
La meg først gripe fatt i det som det ble innledet med, at LO styrer denne regjeringen. Dette er en form for retorikk som jeg ikke har det minste sans for, der en framstiller det som om fagrørsla er spesielt negativ til effektivisering, omorganisering og det å få mer ut av offentlig sektor. Vi som kommer fra kommuner der det er gjort forsøk – jeg tenker på Sørum kommune, som jeg selv kommer fra – der fagbevegelsen selv har vært drivkraften i prosjekter som går ut på å utvikle modeller og organisering slik at en kan effektivisere og skape en bedre offentlig tjeneste, vet at denne hetsen, denne retorikken, er helt urimelig. Den er «helt på jordet», for å si det rett ut.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
La meg først ta for meg dette med markedet. Jeg bare gjengav det som Maktutredningen – et stort forskningsbasert prosjekt, som jeg sa – konkluderte med: Beslutningene er flyttet over fra politiske rom til markedet. Jeg har ingen frykt for markedet. Jeg vet at det fungerer veldig godt med hensyn til å fordele mange goder. Det aller meste av det vi fordeler i dette landet, skjer gjennom markedet – og det fungerer veldig godt. Men på visse områder vil det ikke fungere, fordi det bringes ulik styrke og ulik kraft inn i markedet. Jeg trodde faktisk at også Høyre hadde kjennskap – iallfall litt – til at det ikke er å flytte makten over til enkeltpersoner, slik som det nå er blitt framstilt, men å flytte makt over til de tunge og de sterkeste markedsaktørene som er problemet ved å flytte beslutninger på viktige samfunnsområder til markedet. For å sikre en forsvarlig og rimelig fordeling er det viktig at en del goder fortsatt skal fordeles gjennom politiske beslutninger.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
Jeg er helt enig i at det ikke hjelper å gi kommunene mange milliarder kroner for å ansette flere lærere og helsearbeidere hvis de ikke finnes. Men jeg greier ikke helt å se at det er gjort noen kutt i utdanningskapasiteten innenfor høyere utdanning. Nå snakker vi om høyskolene, for det er stort sett de som utdanner profesjonsarbeidere som lærere, sykepleiere osv. Det er ikke gjort noen kutt, tvert imot er det bygd opp og gitt rom for en økning i antall studenter innenfor disse områdene. Problemet er ikke mangel på kapasitet når det gjelder profesjonsutdanningene innenfor høyskolene. Problemet er vel at for få søker til den type utdanning. Vi har en felles utfordring i å prøve å stimulere unge mennesker til å søke den typen utdanning, og vi har en felles utfordring i å ta i bruk ulike virkemidler for å stimulere flere unge til å søke til profesjonsutdanningene innenfor høyskolene. Der tror jeg at både regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti har et felles ønske og felles mål. Der tror jeg vi kan enes om det aller meste.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
Jeg er enig med Amundsen i at det pågår en verdikamp. Det er ikke noe nytt. Historien er et resultat av kamp mellom ulike interesser. Så det at det pågår en verdikamp, vet vi. Men de mørkeste delene av historien er preget av en verdikamp der majoriteten bevisst spilte i forhold til minoriteter. Det er de mest ubehagelige og de mørkeste delene av vår historie. Det er ikke riktig, som Amundsen sier, at det finnes majoritetsverdier, og så er det noen minoriteter som står i konflikt til disse majoritetsverdiene. Det er Fremskrittspartiet som skaper dette bildet. Vi har ulike verdier og ulikt verdisett blant majoritetene, på samme måte som det finnes ulike verdier blant minoritetene. Så det bildet som en her prøver å tegne, at det pågår en verdikamp mellom oss og dem, kjenner vi fra historien, og den må vi for all del ikke gjenta. Det er en verdikamp når majoriteten prøver å lage egne regler, lover og bestemmelser som direkte skal ramme minoritetene. Det er verdikamp når Fremskrittspartiet fra denne talerstolen og også i Aftenposten i dag sier at muslimske menigheter må snakke norsk, hvis ikke får de ikke lov til å få statlig tilskudd. Jeg regner med at et tilsvarende krav vil bli stilt overfor tyske og amerikanske menigheter her i Oslo, at også de skal snakke norsk til sine menigheter, som stort sett snakker tysk og engelsk. Det er verdikamp når den type krav blir stilt. Det er verdikamp når Fremskrittspartiet i et spørsmål til statsråden beskriver en situasjon med en 28-årig afrikansk voldtektsmann – en afrikansk voldtektsmann. Det er ikke mange ganger vi har hørt fra denne talerstolen at det er en 28-årig norsk voldtektsmann. Det ble brukt som et argument. Dette er en kontinuerlig verdikamp. Verdikampen går mellom dem som nå forsøkes framstilt som majoritet, og dem som blir framstilt som minoritet. Vi skal ikke være med på å trekke opp den grensen som Fremskrittspartiet prøver å trekke opp. Den kjenner vi fra historien, og den vil vi rett og slett ikke ha inn i vår politikk. Jeg håper inderlig at vi framover vil diskutere hva som er våre verdier. Det er en grunnleggende verdi, i hvert fall for oss som tilhører venstresiden i norsk politikk, at vi alle er like og har et likt menneskeverd, uavhengig av om vi tilhører en majoritet eller minoritet. Jeg skulle ønske at dette litt grumsete blir avslørt.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-14:
I mitt innlegg bekreftet jeg Amundsens utsagn om at det pågår en verdikamp, og at den har pågått opp gjennom historien. Så Amundsen og jeg er enige om at denne maktkampen pågår. Men kampen pågår ikke mellom bestemte etniske grupperinger – mellom etniske majoriteter, hvis de måtte finnes, og en masse etniske minoriteter. Det er ikke der skillene går. Det er det som er poenget, for altfor ofte har vi sett at noen har konstruert den type skillelinjer – at det er der maktkampen går – og så har vi fått en stigmatisering og en politisk utvikling som vi ikke ønsker. Det var dette det var viktig for meg å advare mot. Jeg gav også eksempler på hvordan en kan ta fatt i minoriteter og si at vi må kontrollere den religiøse aktiviteten som foregår der, og den må foregå på norsk, mens når det gjelder andre som er i samme situasjon og også bruker et annet språk, er det overhodet ikke tale om at de må snakke norsk i sine menigheter. Det som er faren, er at en begynner å stigmatisere minoriteter. Og det var det jeg advarte mot.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Det er interessant å høre representanten Amundsen snakke om frivillighet. Han var også imot å gi penger til Norges Velforbund – 1,3 mill. kr. Men det går jo inn i mønsteret i forhold til det store statspartiet Fremskrittspartiet er i ferd med å bli, med øremerking, stykkprisfinansiering, alle mulige ordninger for statens kontroll. Og i dag nådde det nye høyder i Aftenposten. Jeg trodde ikke mine egne øyne da jeg så at representanten tok til orde for statskontrollører «à la skjenkekontrollen» i landets menigheter for å sjekke om en hadde holdninger som var i samsvar med statens opphøyde mening. Jeg vil gjerne få bekreftet eller avkreftet fra representanten Amundsen at han faktisk svarte det som går fram av Aftenposten i dag, at man åpnet opp for at en skulle ha noe lignende det han kalte skjenkekontrollører i landets menigheter, og at statspartiet Fremskrittspartiet også skal gå inn i landets menigheter og kontrollere deres holdning.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Jeg hørte at representanten Høie i sin svarreplikk nå definerte Fremskrittspartiets politikk som ren sosialisme, og jeg kunne egentlig ikke være mer enig – iallfall er det et rent statsparti. Er representanten Høie bekvem med at Høyre nå prøver å tilnærme seg et parti som ønsker differensiert stykkpris, øremerking, som viser mistro til det lokale vettet i sak etter sak på grunn av tro på statsmakten, og som nå aktivt tar til orde for å ha statskontrollører à la skjenkekontrollører, som det kalles i avisen, inn i lokale menigheter rundt omkring i hele landet? Er dette i samsvar med Høyres ideologi og tankegang? Går det an for Høyre å nærme seg et parti som har så stor tro på staten?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Jeg har ett enkelt spørsmål. Representanten Tørresdal er fornøyd med og glad over at det økonomiske opplegget til kommunene er godt. Er da representanten Tørresdal også glad for at hun ikke fikk flertall for sitt standpunkt i fjorårets budsjettdebatt? Hvis Kristelig Folkepartis forslag da hadde blitt vedtatt, ville kommunene ha fått 3 milliarder kr mindre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Fremskrittspartiets nestleder, Sandberg, har uttalt i media at han ønsker ca. 150 kommuner. Han tar altså til orde for en massiv kommunesammenslåing. Det er Fremskrittspartiets modell i forhold til lokaldemokratiet. Fremskrittspartiet har heller ikke sagt at de ikke ønsker tre nivåer, men de ønsker ikke et folkevalgt mellomnivå. Vi ønsker et folkevalgt mellomnivå. Vi ønsker ikke en massiv kommunesammenslåing, som Fremskrittspartiets Sandberg gjør. Vi tror at det viktigste innen kommunal sektor, er at mange er aktive i det lokalpolitiske arbeidet og har mulighet til å være med og påvirke utviklingen der de bor. Derfor har vi en fullstendig motsatt innretning i forhold til hvordan vi ønsker å organisere Norge. Vi ønsker en finmasket kommunestruktur, i motsetning til 150 kommuner, og vi ønsker at mellomnivået skal være styrt av folkevalgte, ikke av statsbyråkrater.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Det ble lagt fram en oppgavemelding nå før helgen som peker i retning av overflytting av makt fra statsbyråkratiet til regionale folkevalgte. Det synes vi er et godt steg i riktig retning. Det som ligger der, er veldig bra, og vi skal nå ha en diskusjon her i Stortinget. Vi som parti er alltid utålmodige etter å styrke lokaldemokratiet. Derfor har vi vært veldig offensive nå, som det viktigste elementet, for å drive godt lokalpolitisk arbeid og styrke det økonomiske fundamentet. Noe av hovedproblemet de siste årene, tror vi, har vært trange økonomiske rammer, slik at det å drive med lokalpolitikk har vært så belastende at mange har trukket seg ut av det. Vi tror at den oppgavemeldingen vi har lagt fram nå, skaper et fundament for en finmasket kommunestruktur og vil føre til mer aktivt politisk arbeid regionalt. Og så har vi lagt et økonomisk fundament som gjør at det blir mer interessant å drive mer utviklingsorientert i den enkelte kommune, også Skien.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Vi har tenkt at det viktigste fundamentet vi kan ha i utgangspunktet for å få til et aktivt lokalpolitisk kirkearbeid, er å styrke kommuneøkonomien. Vi vet at kommunene må prioritere de lovpålagte oppgavene først, og det blir fort slik at skole og omsorg kommer høyest i prioriteringsdebatten. Det ser vi også av SSBs tall. Da tror vi, når vi har klart å løfte fundamentet så godt, at kommunene har en helt annen mulighet til å drive aktivt lokalpolitisk kirkearbeid. De har også mulighet til å ta vare på kirkebyggene på en bedre måte enn det de har hatt mulighet for til nå. Senterpartiet er – på linje med Kristelig Folkeparti – utålmodige etter å finne gode ordninger, for at staten kan bidra ekstra for å styrke vedlikeholdet av landets viktige kirkebygg, ikke minst middelalderkirker.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
I innstillingen til distriktsmeldingen var Venstre med og fremmet et forslag om at vi skal ha en forpliktende opptrappingsplan i forhold til kommuneøkonomien, i den ånd at det trengtes mer opptrapping i forhold til kommuneøkonomien. Ved behandlingen av statsbudsjettet kutter Venstre 500 mill. kr i nettopp kommuneøkonomien, og i budsjettinnstillingen argumenterer de for det. Er det sånn å forstå at Venstre synes det er viktigere med planer enn handling? Og er det ikke en inkonsekvens når Venstre i det ene øyeblikk spør etter en opptrappingsplan og i neste øyeblikk reduserer bevilgningene med 500 mill. kr?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Det har vært en mangfoldig og sammensatt debatt. Jeg oppsummerer den med noen få punkter. Den ene skillelinjen har gått mellom mangfold og det jeg kaller enfold. Det som er det utrolige, er at det såkalt liberale partiet Fremskrittspartiet står for en enfoldspolitikk både i forhold til nasjonale minoriteter – samer og sørsamer – og i forhold til hva slags samfunn vi skal ha med hensyn til innvandring. De har faktisk sagt at de kan tenke seg en ordning med statlige kontrollører som skal kontrollere offentlig religionsutøvelse i Norge. Det er helt utrolig og skremmende å sitte og høre på. Det er den ene skillelinjen som har vært ganske tydelig. Den andre har gått mellom statsstyre og lokaldemokrati. Noen av oss har tro på at det lokale vettet er ganske godt fordelt utover landet, og at det er bedre at en styrer lokalt enn at vi skal sitte og sentraldirigere her i Oslo. Derfor har vi lagt fram en forvaltningsreform som legger til rette for gode lokale prosesser, der lokale og regionale politikere i fellesskap kan finne gode løsninger, istedenfor at direktivene skal gå fra staten, og at vi må ha en massiv kommunesammenslåing som konsekvens av at vi ikke har noe mellomnivå. Det er også det som gjør at vi er så grunnleggende uenige med representanten Thomsen, for Fremskrittspartiets nestleder, Per Sandberg, har sagt at han ønsker 150 kommuner. Hvis vi regner på det, vil det bli ca. 7 000 færre lokalpolitikere og 700 færre regionalpolitikere i Norge – 7 700 færre personer til å bidra i et felles arbeid for å gjøre vårt land litt bedre, litt mer mangfoldig, og klare å fremme en god utvikling overalt. Den tredje skillelinjen synes jeg har vært mellom desentralisering og sentralisering. Der dagens regjeringspartier har tro på desentraliserte løsninger, tro på at vi skal ha en god befolkningsutvikling i hele Norge, at det er riktig å bruke midler på å få til en god befolkningsutvikling i hele Norge, ønsker enfoldspartiet Fremskrittspartiet, statspartiet Fremskrittspartiet, å kutte alle midler til distriktssatsing. I mitt eget fylke har vi gjeninnført differensiert arbeidsgiveravgift. Vi har hatt en historisk avgiftsreduksjon, men til de områdene av fylket som ikke har fått det, ønsker regjeringspartiene og de andre partiene å gi en kompensasjon for det, slik at de kan få til en god næringsutvikling også i de områdene som ikke fikk gjeninnført den lavere avgiften. Fremskrittspartiet, derimot, ønsker ikke at de områdene som ikke fikk lavere avgift, skal få kompensasjon for det slik at de kan drive en aktiv næringspolitikk. For eksempel i Solør i Hedmark vil de få mindre muligheter til å drive en aktiv og god næringspolitikk med Fremskrittspartiets opplegg enn med vårt opplegg. Det er den tredje skillelinjen – mellom desentralisering og sentralisering. I sum synes jeg vi har hatt en god debatt. Vi har klart å få fram klare skillelinjer, men jeg er skremt over de holdningene Fremskrittspartiet har vist.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-14:
Det er ingen her som har ønsket å legge lokk på debatten. Jeg er glad for at denne debatten kommer, og at vi får fram den type skremmende holdninger som representanten Amundsen synliggjør når han ønsker statlige religionskontrollører i forskjellige menigheter i Norge. Men han kan ikke ta på seg den tradisjonelle fremskrittspartiminen og bli fornærmet hvis vi tar tak i politikken og synliggjør de holdningene som vi er grunnleggende uenig i. Det er jo nettopp det vi har gjort i dag. Vi har løftet debatten for å få dette fram, for å vise hvor meningsløst det er, og hva slags samfunnsholdninger som ligger til grunn for den type tankegang. Det er det vi ønsker, og derfor er jeg glad for at representanten Reikvam tør å trekke litt lange linjer og tør å være litt tydelig når det gjelder å slå ned på den type tankegang som representanten Amundsen gjorde seg til talsmann for. Jeg håper at flere kommer til å se at Fremskrittspartiets løsninger vil skape flere konflikter, mer bråk og mer trøbbel, og at færre derfor vil stemme på dem etter hvert.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Mitt utgangspunkt – Høyres program – er at det er ingen tvil om at Høyre vil overlate flere beslutninger og friere midler til kommunene enn det som er Regjeringens opplegg. Så registrerer jeg at også i Fremskrittspartiet er det en utvikling på dette området, etter hvert som de får flere og flere lokalpolitikere. Blant annet sier Trond Birkedal, som er Fremskrittspartiets ordførerkandidat i Stavanger, gjengitt i Rogalands Avis, at de har en programprosess, og at Fremskrittspartiet tenker nytt på dette området. Som han sier: Det er lokalpolitikere i Fremskrittspartiet også. Jeg tror at det kommer til å skje endringer på det området. Men det viktigste er jo at Høyre og Fremskrittspartiet er enige om å legge ned fylkeskommunen og overføre oppgavene til kommunene. Vi er f.eks. enige om at kommunene skal få lov til å avgjøre konsesjonssaker når det gjelder småkraft. Vi er enige om å delegere mange oppga-ver fra fylkesmannen til kommunene. Og vi er også enige om å slanke Fylkesmannen betraktelig, til kun å være en kontrollinstans. Kommunene vil få betydelig makt med en slik politikk.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Alle ser at det er en betydelig forskjell mellom Høyre og Fremskrittspartiet i en del av disse spørsmålene. Når det gjelder det konkrete oppslaget i Aftenposten i dag, etterlyser Høyre det som Stortinget gang på gang har bedt om, nemlig at Regjeringen setter i gang et arbeid for at imamer som kommer til Norge, skal lære seg norsk og norsk samfunnskunnskap. Det ville være et viktig grep for at imamer i større grad skal kunne være åndelige veiledere for en menighet som består av mennesker som bor i Norge. Det vil være et helt nødvendig grep. Det å stille krav til at all religionsutøvelse i dette landet skal foregå på norsk, er etter min oppfatning et helt unødvendig forslag, og et forslag som jeg vil betegne som ren sosialisme. Jeg vet at det sies mye rart i menigheter, sikkert i muslimske menigheter, men jeg, som er fra Vestlandet, vet at det sies mye rart i andre menigheter også, på norsk. Så jeg tror ikke at det å kreve at en snakker norsk, vil bedre akkurat den situasjonen.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Jeg mener at en representant for dagens regjeringspartier, som gikk til valg på at en flertallsregjering skulle skape ro og orden og slutt på tull og vas, burde vært litt mer ydmyk i tilnærmingen til spørsmålet om samarbeid mellom partier som har ulik politikk. Vi har nå snart to års erfaring med en regjering som har flertall, der det ikke har vært noe annet en rot og tull fra dag én, og der uenigheten har kommet fram i sak etter sak. Høyres landsmøte har sagt at en ønsker et samarbeid mellom de ikke-sosialistiske partiene, og det innebærer også Kristelig Folkeparti og Venstre. Ikke bare har Høyres landsmøte sagt det, men landets meningsmålinger har i over ett år vist at det er et ønske i det norske folk å få et flertall bestående av disse partiene. Det skulle bare mangle at ikke Høyre som parti hadde som ambisjon at dette flertallet skulle gi seg uttrykk i en styringsdyktig regjering.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Først en kommentar til representantens innlegg. Han snakket veldig varmt om å politisere Norge og å ta makten tilbake fra markedet. Når man omtaler markedet på denne måten, kan en få inntrykk av at det er noe farlig, noe fjernt. Men i realiteten er jo markedet oss alle, den enkelte innbygger i dette landet. Det at mer makt er blitt flyttet fra politiske organer til den enkelte av oss, er etter vår oppfatning et uttrykk for demokrati. En politisering av Norge vil i realiteten være en avdemokratisering av Norge. Mitt spørsmål gjelder den merknaden som representanten Starheim siterte fra i sitt spørsmål, et spørsmål som representanten Reikvam ikke svarte på. Det er ganske overraskende at de to største og mest vesentlige avsnittene i Soria-Moria-erklæringen som gjelder fornyelse av offentlig sektor, er blitt en mindretallsmerknad i innstillingen. To lange avsnitt som beskriver Regjeringens fornyelsesarbeid, er det kun opposisjonspartiene som har tatt for seg – ingen av regjeringspartiene. Betyr det at regjeringspartiene har gått bort fra selv det som står i Soria-Moria-erklæringen om fornyelse av offentlig sektor?
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Fredag la Regjeringen fram regionsreformen, og reaksjonene lot ikke vente på seg. «Det er ikke alt som er spikret sammen i noen sene nattetimer som kan gjennomføres», var kommentaren fra fylkesordføreren i Møre og Romsdal, Jon Aasen fra Arbeiderpartiet. «Det eneste som er sikkert, er at det meste er usikkert», sa ordføreren i Naustdal, Jan Herstad fra Senterpartiet. «Puslete regionmelding», sa fylkesvaraordføreren i Akershus, Siv Hov Eggen til Østlandets Blad. «Hvis dette gjennomføres, blir det jo en forsterkning i forhold til i dag, men noen egentlig reform er det vel ikke», sa fylkesordføreren i Østfold, Arne Øren fra Arbeiderpartiet. «Dette er ikke grunnlag for å danne robuste og potente regioner med de oppgavene Regjeringen nå har foreslått å overføre», sa Tor Ottar Karlsen, fylkesordfører i Buskerud fra Arbeiderpartiet og leder av fylkesordførerkollegiet. «Nei, dette er på ingen måte noe reformforslag», sa fylkesordføreren i Hedmark, Siri Austeng fra Arbeiderpartiet, til Aftenposten. «Det er ikke noen skikkelig reform enda», sa fylkesordføreren i Akershus, Hildur Horn Øien fra Kristelig Folkeparti, til Aftenposten. «For puslete», sa fylkesordføreren i Vestfold, Tove Lisbeth Vasvik fra Arbeiderpartiet. Tar disse feil?
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Jeg viser til at vi i to replikker prøvde å få representanten Reikvam til å svare på om det er slik at Regjeringen har forlatt politikken i Soria Moria-erklæringen når det gjelder fornyelse av offentlig sektor. De mest vesentlige avsnittene i Soria Moria-erklæringen på dette området står i innstillingen som en mindretallsmerknad fra opposisjonspartiene. Jeg vil derfor spørre statsråden: Er statsråden enig med mindretallet her eller med flertallet?
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Når fornyingsministeren i svaret til meg framstiller det slik at omstilling i offentlig sektor fører til at offentlig ansatte vil bli overført til passive ytelser, forteller det to ganske alvorlige ting. Det ene er at denne regjeringen ikke engang klarer å snakke sammen internt om hva som er Norges største utfordring, nemlig mangel på arbeidskraft. Nå har arbeidsministeren nettopp vært på talerstolen i Stortinget og redegjort for den enorme utfordringen dette landet står overfor fordi vi mangler arbeidskraft på vesentlige områder. Det har ikke fornyingsministeren fått med seg. Det andre fornyingsministeren åpenbart ikke har fått med seg, er at menneskene som jobber i offentlig sektor, er meget kompetente mennesker som det private næringslivet har behov for. Det å få disse kompetente menneskene over i det private næringsliv vil være et vesentlig bidrag til å sikre skatteinntektene, som igjen skal finansiere det fellesskapet og den velferden som vi ønsker i framtiden. Når skal Regjeringen begynne å snakke sammen om den største utfordringen, nemlig mangelen på arbeidskraft i samfunnet?
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Flere av representantene fra de rød-grønne partiene har vært oppe og gitt en framstilling av utviklingen i kommuneøkonomien som ikke stemmer med Regjeringens egne dokumenter. Jeg ble oppfordret til å ta kontakt med KS for å få statistikk. Det er ikke nødvendig. Det holder å slå opp i statsbudsjettet og nasjonalbudsjettet for å få den statistikken. Det holder også å ta kontakt med eller bruke informasjon fra Teknisk beregningsutvalg, som er Regjeringens utvalg, nettopp for å se på disse tallene. Veksten i år kommer til å gi gode resultater også i 2004 og 2005. Den økonomiske handlefriheten er ifølge TBU vesentlig forbedret og behovet for tilpasning i driften redusert. Det er utviklingen i kommuneøkonomien i to år under Bondevik-regjeringen og ett år under den rød-grønne regjeringen. Regjeringens egne tall, side 74 i nasjonalbudsjettet, forteller akkurat den samme historien. Det forteller også den historien at opplegget for 2007 er det svakeste siden 2003, noe som også er en del av historien. Snart må regjeringspartiene, og ikke minst statsråden, bestemme seg for om de skal forholde seg til sine egne dokumenter eller til sin gamle retorikk fra valgkampen. Jeg vil sterkt oppfordre statsråden om å legge retorikken på hylla og følge de dokumentene som hun presenterer for Stortinget. Statsråden var også inne på at Høyres alternative modell ville innebære at det forsvant over 3 000 lokalpolitikere. Jeg vet ikke hvor hun har de tallene fra, men det vil forsvinne 728 lokalpolitikere med årets modell, de som er valgt i fylkestingene. Men hvis det er slik at Senterpartiet vurderer verdien av lokaldemokratiet ut fra antallet lokalpolitikere, er vi dypt uenige om hva som er lokaldemokratiets verdi. Det er selvfølgelig en verdi at folk engasjerer seg, men skal vi få folk til å engasjere seg, må de også ha noe å engasjere seg i. Det er der denne regjerings utarming av Kommune-Norge foregår, fordi hele motivasjonen for den nåværende statsråd i forbindelse med forvaltningsreformen er å sikre at kommunene ikke får flere oppgaver. Det kan ikke være noen annen grunn til at hun avviser alle forslag fra KS’ landsstyre i forbindelse med regionsreformen om å overføre nye oppgaver til kommunen. Hun fjerner økonomiske incentiv for sammenslåing, innfører ikke oppgavedifferensiering, heller ikke videregående opplæring, ikke forskning innenfor nærings- og bygdeutvikling, ikke klinisk veterinærtjeneste, ikke forvaltning av lokale verneområder, ikke noen fylkesveier som klassifiserer til kommunalveier, ikke mini- eller mikrokraftverkkonsesjon. Alt dette er krav fra landstyret i KS om nye oppgaver de ønsker å overføre til kommunene i forbindelse med regionsreformen. Det beviser at Senterpartiet i denne saken er kommunens verste fiende, for det utarmer kommunene når det gjelder oppgaver.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-14:
Representanten Samuelsen kan åpenbart ikke ha fått med seg det jeg sa, for den listen over oppgaver som jeg ramset opp, var oppgaver som KS ønsket å overføre til kommunene. Jeg ville være veldig glad hvis innlegget hans var et uttrykk for at Senterpartiet vil støtte Høyres forslag om å overføre flere oppgaver til kommunene istedenfor til regionene. Jeg kan love Samuelsen at Høyre i forbindelse med behandlingen av meldingen kommer til å presentere et alternativt opplegg som gir kommunene mer makt enn det noen i regjeringspartiene har drømt om. Men jeg er dessverre redd for at Samuelsen blir ganske alene i Senterpartiet hvis han støtter dette forslaget, for det ville i virkeligheten være å gi lokaldemokratiet innflytelse hvis en delegerer denne makten til de lokaldemokratiske organene, nemlig kommunene, som har oppslutning i befolkningen, som har tillit i befolkningen. Så viste jeg til fylkesdelplaner i Østfold. Jeg tror det er fullt mulig å lage felles areal- og samfunnsplaner uten at fylkesordføreren leder møtene. Jeg tror ordførerne klarer den jobben utmerket godt alene.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2006-12-14:
Jeg er opptatt av demokrati, og spesielt lokaldemokrati. Fremskrittspartiets budsjettforslag for 2007 er basert på at staten skal overta grunnleggende velferdstjenester, som skole og sykehjem, og det skal innføres stykkprisfinansiering. Jeg har selv vært til stede under flere debatter og hørt representanter fra Høyre snakke om lokaldemokratiet og verdien av selvstyre, nylig nå også i representantens innlegg i forhold til regionreformen. Mitt spørsmål er derfor: Hva mener egentlig Høyre at Kommune-Norge skal drive lokalt selvstyre med, dersom de går sammen med Fremskrittspartiet om en stykkprisfinansiering? Hvilken tillit har Høyre egentlig da til lokaldemokratiet?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Framstegspartiet har ikkje store forventningar til den noverande regjeringa sitt arbeid med fornying av offentleg sektor. At Regjeringa til dei grader vert pålagd av LO og Gerd-Liv Valla å leggje lokk på fornyinga, har vi forstått. Som eksempel vil eg vise til ein komitemerknad frå Framstegspartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre som er teken inn på side 18 i innstillinga: «Disse medlemmer viser til at målene med fornyelsen av offentlig sektor er å oppnå mer velferd og mindre administrasjon, mer lokal frihet og mindre detaljstyring. Disse medlemmer mener det er viktig at det arbeides med kvalitetsmål som både tar hensyn til faglig kvalitet, folks tilfredshet, helsefremmende arbeidsmiljø, kostnadskontroll og kontinuerlig kompetanseoppbygging. Disse medlemmer viser til at det må utvikles gode systemer for tilbakemelding og endring av regler og rutiner som ikke fungerer hensiktsmessig.» Mitt spørsmål til representanten Reikvam er: Kva er årsaka til at SV ikkje kan stille seg bak desse merknadene?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Vi registrerer at representanten Tørresdal meiner at lokalsamfunnet må få meir ansvar og meir makt. Eg har lyst til å vise til ei fråsegn frå Kristeleg Folkeparti sin ungdomsorganisasjon, KrFU, som har sendt ut ei melding der dei viser til at i Regjeringa si nye regionmelding er det altfor liten vilje til å overføre reell makt til det nye folkevalde forvaltningsnivået som no skal byggjast opp. Det er dramatisk, og ein stor trussel mot heile reforma. Dersom ikkje Regjeringa er villig til å gi fleire oppgåver og meir makt til regionane, får Høgre og Framstegspartiet rett i at det er bortkasta å ha regionar. Etter at Regjeringa har lagt fram denne meldinga, kjenner Kristeleg Folkeparti det slik at dei framleis er støtteparti til Regjeringa?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Statsråden gjev uttrykk for at ho er oppteken av at ein skal ha ein god offentleg sektor, som skal yte best moglege tenester til innbyggjarane. Gode tenester er avhengig av tilgjenge, og vi får stadig inn meldingar frå våre ute i distrikta om at dei har vanskar med å nå dei statlege kontora på grunn av at dei ikkje er opne i den tida då folk har anledning til å nytte dei. Mitt spørsmål til statsråden er då: Kvifor er ikkje statsråden oppteken av å utvide opningstidene i statleg sektor?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-12-14:
Eg skal følgje opp mitt tidlegare spørsmål. Eg oppfattar det slik at statsråden meinte at det forslaget som var lagt fram, var for vanskeleg, for rigid, og at det av den grunn ikkje var aktuelt å gjennomføre. Eg oppfattar også statsrådens svar slik at statsråden er kjend med at det er eit behov for å kunne nå statlege kontor utanom den ordinære arbeidstida. Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden villig til å gjere noko som kan medføre at det lèt seg gjere å nå statlege kontor utanom den vanlege arbeidstida, når det måtte vere, anten i dei tidspunkta som statsråden sjølv nemnde, eller andre?
Vera Lysklætt (Venstre), 2006-12-14:
Vi synes det er veldig flott med denne økningen til kommunene, men vi mener også at det er viktig at vi får en forpliktende opptrappingsplan. Det er en kjent sak at kommunene på 1990-tallet ble pålagt en rekke oppgaver uten at det fulgte penger med. Venstre mener derfor det er ryddig å opptre med en plan for hvilke oppgaver og forventninger som er pålagt kommunene, og hvilken finansiering som følger med påleggene.