Tina Shagufta Munir Kornmo (Venstre), 2018-05-07:
Læreren er skolens og elevens viktigste ressurs. Trygge og gode lærere er viktig for elevenes læring, og elever over hele landet trenger kvalifiserte lærere. Dette har vært Venstres viktigste prioritering i skolepolitikken de siste årene. Tilgangen på kvalifiserte lærere er en nøkkelfaktor for å sikre kvalitet i opplæringen i skolen. Vi i Venstre er glade for den offensive satsingen ved statsrådene Jan Tore Sanner og Iselin Nybø, som nå kommer i form av 10 mill. kr til rekruttering av lærere. At læreryrket har blitt mer attraktivt, kan ingen bestride i dag, når det er rekordhøy søkning til læreryrket. Dette skjer etter en offensiv prioritering og satsing – ved å stille krav til kompetanse, ved å legge til rette for videreutdanning og ved å gjøre det til en masterutdanning og på den måten øke statusen til yrket. Stortinget har vedtatt en lærernorm, som regjeringen nå gjør en stor innsats for å innfri. Lærernormen tar i utgangspunktet ikke hensyn til elevenes og skolenes resultater og utfordringer, og vi må derfor sikre at normen ikke medfører en tapping av ressurser fra skoler som har et mer krevende utgangspunkt enn andre. Lærernormen innebærer også et økt behov for lærere i de største byene og kommunene, og det er derfor viktig å unngå at normen oppfylles ved å hente lærere fra mindre skoler. Det skal satses over hele landet. For å sikre en forsvarlig oppfyllelse av lærernormen må vi rette fokuset mot dem som er lærerutdannet, men ikke jobber som lærere i skolen i dag. Oppdaterte tall fra SSB viser at om lag 10 pst. av grunnskolelærerne forlater skolen i løpet av de første fem årene. Her er det potensial for rekruttering tilbake til skolen, og Venstre er glad for at det satses på å lokke lærerutdannede tilbake til klasserommet, bl.a. gjennom satsing på flere karriereveier. De som etter et langt fravær fra skolen mangler kompetanse i henhold til de nye kompetansekravene, må få en egen inngang til videre- og etterutdanning. Når rekordmange lærere tar videreutdanning, vil vi få et betydelig kompetanseløft i skolen. Det må også reflekteres i lønn. Utviklingen i lønnsnivået til lærerne må vurderes i sammenheng med andre yrkesgrupper som det er naturlig å sammenligne seg med. Og for å beholde nyutdannede i læreryrket må vi også se på hvordan de sikres både utfordringer og oppfølging den første tiden som lærer i klasserommet. Det kan gjøres gjennom mentorordninger, med tettere samarbeid mellom nyutdannede og erfarne lærere. Mer praksis under utdannelsen vil også kunne bidra til å bedre mestringen og motivasjonen for å gå inn i og forbli i lærerrollen. Byråkrati og rapportering må reduseres, og det må legges til rette for et tettere samarbeid mellom skoler og undervisningsinstitusjoner gjennom universitetsskoler, hospiteringsordninger og forskningssamarbeid. Mange kommuner er allerede godt i gang med å legge planer for å rekruttere nye lærere i forbindelse med innføringen av lærernormen. Det vil bli en viss konkurranse mellom kommuner om å tiltrekke seg lærere i årene som kommer, og for å bidra til den oppturen som skolen trenger, må vi sørge for at tilveksten av nyutdannede og tilbakevendende pedagoger er stor nok. Det er en historisk satsing på skolen og læreryrket, og det er en stor jobb som skal gjøres for å oppfylle lærernormen. Venstre og de andre regjeringspartiene har gjennom målrettet satsing bidratt til å gjøre læreryrket attraktivt gjennom nye karriereveier for lærere, bedre veiledning for ferske lærere, bedre skoleledelse og gode videreutdanningsmuligheter. I tillegg vil ettergitt studielån og sparte renteutgifter bidra til å gi nyutdannede lærere et bedre økonomisk utgangspunkt. Jeg er enig med representanten fra Kristelig Folkeparti: Tiden er inne for en offensiv gjennomføring og deretter en evaluering – framfor en tidlig og tidkrevende stortingsmelding.