Kristin Clemet (Høyre), 2002-04-29:
Det er en viktig side ved internasjonaliseringen av norsk høyere utdanning representanten Trine Skei Grande tar opp når hun spør om hva som kan gjøres for å stimulere til økt studentutveksling og annen kontakt når det gjelder land i sør og øst. Regjeringen er som kjent i ferd med å gjennomføre Stortingets vedtak om kvalitetsreformen i høyere utdanning. De viktigste punktene i reformen er å styrke kvaliteten på høyere utdanning og forskning, etablere et tettere samarbeid mellom lærere og studenter, utvikle alternative evalueringsreformer og endre gradstrukturen til et 3+2-løp med bachelor og master. En viktig del av reformen er å fremme internasjonalisering av høyere utdanning. Blant annet er institusjonene pålagt å legge til rette for at studenter kan ta deler av sin utdanning i utlandet, og institusjonene skal arbeide mer målbevisst for å bli attraktive for utenlandske studenter og forskere. Samtidig som jeg ønsker flere utenlandske studenter til Norge, vil jeg at norske studenter i mye større grad enn hva tilfellet er i dag, bruker de muligheter som finnes innen EUs utdanningsprogrammer og Nordplus-samarbeidet. Departementet arbeider for tiden med oppfølgingen av også denne delen av kvalitetsreformen. Men jeg er enig med interpellanten i at det er ønskelig å øke utveksling med land utenom kretsen av de vestlige, hovedsakelig angelsaksiske områder. For å bidra til å gjøre det mulig for studenter fra utviklingsland og land i Sentral- og Øst-Europa å studere i Norge og slik skaffe kompetanse hjemlandet trenger, er Kvoteprogrammet opprettet. 1 100 studenter er til enhver tid på studieopphold i Norge. Det blir finansiert gjennom kvoteordningen. Ordningen ble evaluert i 2001 med positive skussmål. Evalueringen påpeker at kvoteordningen har vært en døråpner for norske læresteders samarbeid med land i sørlige og østlige regioner. Kvoteprogrammet har etter hvert utviklet seg til å bli et viktig virkemiddel i de norske institusjonenes internasjonaliseringsarbeid, og departementet oppfordrer nå universitetene og høgskolene til å inngå samarbeidsavtaler med institusjoner i kvotestudentenes hjemland og rekruttere nye studenter gjennom disse avtalene. Erfaringene så langt viser også at ordningen er med på å trekke norske studenter til andre land enn de vesteuropeiske. Det er opprettet tre separate programmer for forsknings- og utdanningssamarbeid med Russland, Sørøst-Europa og søkerlandene til EU. Norges forskningsråd og Universitets- og høgskolerådet administrerer disse programmene, som stimulerer både til forskningssamarbeid og studentutveksling. I tillegg skal Utdannings- og forskningsdepartementet i samarbeid med Utenriksdepartementet etablere et prosjekt for bilaterale utvekslinger med søkerlandene til EU som ledd i handlingsplanen for søkerlandene til EU. Det er avsatt 3 mill. kr over Utenriksdepartementets budsjett i 2002 til slik student- og lærerutveksling. De baltiske land og Polen er prioriterte land i denne sammenheng. Vi regner med at et slikt prosjekt kan være en motor for å stimulere til økt samarbeid mellom universiteter og høgskoler i Norge og østersjølandene. Jeg har også i 2002 gitt min tilslutning til mobilitetsprogrammet north2north i regi av Arktisk råd og Arktisk universitet. Dette er et mobilitetsprogram mellom landene i nord, og har en annen profil enn EUs utdanningsprogrammer. Programmet fokuserer på studenter med bakgrunn i urbefolkning, og prioriterer fagområder med en arktisk profil. Dette programmet er også et spleiselag mellom Utenriksdepartementet og Utdannings- og forskningsdepartementet. Utdannings- og forskningsdepartementet underskrev i 2000 en avtale med NORAD om samarbeid innen utdanningsbistand for å øke norsk aktivitet på utdanningsområdet i sør. Norske utdanningsinstitusjoner er involverte i denne avtalen på en operativ måte. De deltar også i bistandsprogrammet NUFU, som er finansiert av NORAD. Programmet ble evaluert i 2001, og rapporten viser bl.a. at programmet inspirerer og tilrettelegger for at norske studenter kan ta en del av sin utdanning ved institusjoner i sør. Innenfor Den nordiske stipendieordningen for Baltikum og Nordvest-Russland i regi av Nordisk Ministerråd tildeles det også støtte til etablering av nye og tilslutning til eksisterende akademiske nettverk og nettverk innenfor den frivillige sektor. Innen akademiske nettverk er kultur og samfunn, nordiske språk samt miljøteknologi prioriterte områder. Etter en omfattende evaluering av ordningen etableres det i 2004 nye nordiske mobilitetsprogrammer innen utdanning og forskning. Nærområdesamarbeidet innen utdanning og forskning vil etter planen fortsette som eget program også etter 2004. Ordningen vil ha interesse for norske studenter og læresteder, og vil være med på å fremme student- og lærerutveksling mellom de nordiske land, Russland og de baltiske stater. Jeg kan trygt si at norske høyere utdanningsinstitusjoner arbeider systematisk med å utvikle bilaterale avtaler med institusjoner utenom Europa. Aktiviteten er økende, men bør utvides videre. Med Kvalitetsreformen ønsker jeg å fokusere på at norske studenter skal ta en del av sin utdanning i utlandet. En av grunnene til dette er at utvekslingsstudenter statistisk viser større tilbøyelighet til å studere i land utenom de vestlige og Australia. Finansieringsordningen gjennom Lånekassen legger forholdene godt til rette for slik studentutveksling, og tall derfra viser at i studieåret 2000–2001 var vel 1 100 norske studenter på hele studieprogram i land i sør og øst. Samtidig var det ca. 1 200 som tok en del av utdanningen sin i de samme landene. Dette er en utvikling jeg vil stimulere ytterligere. Det vil kunne virke positivt at det er innbakt en egen komponent i det nye finansieringssystemet i kvalitetsreformen som premierer institusjonene med 5 000 kr for hver inn- og utreisende student. Regjeringen har samme målsetting som representanten Skei Grande. Det er viktig at Norge som nasjon oppfordrer studentene til å opparbeide seg språk-, kultur- og samfunnskompetanse med land i sør og øst. Jeg vil sterkt oppfordre norske utdanningsinstitusjoner til å styrke kontakten med læresteder i disse områdene. Tiltakene jeg har informert om ovenfor, bør gi gode bidrag for å nå dette målet.