Helene Falch Fladmark (Venstre), 1999-10-06:
Den gang reformen for videregående opplæring ble vedtatt, var Venstre kritisk til noen sider ved den. I hastverket med å gjennomføre en på mange måter nødvendig reform mistet man den enkelte elev av syne, systemet ble viktigst, og en glemte å lytte til dem som skulle gjennomføre reformen, nemlig lærerne. I all planlegging av skolestruktur er det viktig å ha med seg at elevene ikke er en masse, den såkalte elevmassen, men at det er tusenvis av enkeltindivider som har svært forskjellige evner, forutsetninger og ikke minst ønsker for sin utdannelse. Vi registrerer at evalueringen viste at Venstre på mange måter hadde rett. Mangel på fleksibilitet, teoriundervisning som ikke tar høyde for elevenes ulike forutsetninger og frustrerte lærere er noe av det forskerne peker på i rapporten. Selv om reformen på mange måter er vellykket i og med at alle unge nå får et tilbud om opplæring, og mange flere gjennomfører videregående opplæring og får studie- eller yrkeskompetanse, er det nå nødvendig å gjøre noe for å tilpasse systemet til de mange ulike elevene som reformen er til for. Etter vår vurdering er det nettopp dette som har vært hovedbudskapet i den meldingen Regjeringen la fram, og som Stortinget nå i hovedsak gir sin tilslutning til. Det viktigste med Reform 94 var at alle 16-åringer fikk en rett til videregående opplæring. Venstre var positiv til dette, men har hele tiden arbeidet for at retten skulle kunne tas ut utover de tilmålte fire årene. Når uttaksrammen for retten nå utvides med ett år og retten til omvalg blir sikret, ser vi dette som svært viktig for å øke valgfriheten for den enkelte og for å sikre at færre faller fra etter feil valg. Ikke alle har klart for seg om de vil bli bilmekaniker, tannlege eller prest når de er 15 år. Mange flere elever som trenger ekstra oppfølging, har ført til problemer på mange skoler. Vi får fortvilte rop fra lærere som ønsker seg tilbake til gamle dager, før reformen. Det er definitivt ikke veien å gå. I stedet må vi utvikle gode modeller for differensiering i undervisningen, bedre individuell tilpasning og mer yrkesrettet teoriundervisning, slik departementet legger opp til. Men denne gangen skal utviklingen skje med lærerne og elevene på den enkelte skole i førersetet. At lærerne skal ha større pedagogisk frihet, er noe Venstre har kjempet for lenge, og vi er svært glade for at flertallet i komiteen går inn for å løsne på detaljstyringen i dagens læreplaner. Det er rett som noen har påpekt, at denne stortingsmeldingen ikke inneholder mange ord spesielt om de allmennfaglige studieretningene. Dette er for så vidt naturlig fordi reformen førte til størst endringer i yrkesfagene. Jeg synes likevel det er viktig å understreke at når vi nå skal fokusere mer på innhold og enkeltindividene i den videregående opplæringen, må den studieretningen flesteparten velger, komme sterkere i fokus. Det er bl.a. viktig å sikre at studieretningene virkelig er studieforberedende i den forstand at læreplaner og det man reelt lærer, gir et godt nok grunnlag for videre studier. Vi må lytte til lærerne, som sliter med en sammensatt elevgruppe. Vi må ta i bruk nye pedagogiske virkemidler for å få til dette, og det forutsetter en god kontakt mellom fagmiljøene ved universitetene og de videregående skolene. Jeg skulle gjerne ha gått inn på mange flere områder når det gjelder videregående opplæring, men med de tilmålte fem minuttene blir det ikke så mye tid til det. Jeg skal heller bruke de siste sekundene på å begrunne Venstres stemmegivning for noen av sakene. Vi går inn for alle flertallsforslagene bortsett fra VII. Vi slutter oss til forslag nr. 5, fra Arbeiderpartiet og SV. Forsøksgymnaset er viktig i skoleutviklingen og bør fortsatt ha sin plass i det norske systemet. Fortrinnsvis bør skolen fortsette som landsdekkende linje, slik Arbeiderpartiet og SV legger opp til, men dersom det blir nødvendig, kan landslinjeordningen være et alternativ. Vi støtter også forslag nr. 9, fra Fremskrittspartiet og Høyre, om å sikre fritt skolevalg. Her er Venstre enig i prinsippet, men vi legger til grunn at fritt skolevalg ikke må gå ut over en rimelig geografisk spredning av det faglige tilbudet innenfor videregående opplæring. Så kan jeg legge til at vi også støtter forslag nr. 25, som har vært oppe i debatten her i dag, om særløp. Vi synes det er svært viktig å ta vare på de små fagene, og vi ser at dette gir en mulighet til å gjøre det. Når det gjelder innføringen av de to nye grunnkursene som flertallet går inn for, også Venstre, vil vi understreke forutsetningene som ligger i merknadene, nemlig at aktiv medvirkning fra alle berørte parter i utarbeidelsen av disse grunnkursene og de videre løpene er svært viktig. Dette er viktig for å sikre at tilbudene blir bra nok for de som skal ta dem.