Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-01-22:
Den maritime næringen i Norge representerer det ypperste av teknologisk utvikling internasjonalt sett innen sitt fagfelt. For å styrke konkurranseevnen søker næringen stadig etter personer med sterk faglig kompetanse som kan være med på videreutvikling, innovasjon og forskning. Norsk maritim utdanning må derfor holde et høyt nivå. I næringens daglige arbeid står digitale verktøy sterkt i form av simulatorer, oppdatert kursing via sertifisert Broadcast Technology, samarbeidsplattformer m.m. I sterk kontrast til denne praktiske digitale arbeidshverdagen står dagens maritime utdanning. Morgendagens ledere innenfor den maritime næringen får i dag sin opplæring i en skole som tilbyr utdatert kunnskap. På det videregående trinnet finnes det faktisk ikke engang egne lærebøker i maritime fag. Det er nå et og et halvt år siden sist vi diskuterte saken i denne sal, og regjeringspartiene ser fremdeles ikke behov for å legge fram en egen stortingsmelding om en styrket maritim utdanning. Dette er bekymringsfullt. Når også et kompetent organ som Sjøfartsdirektoratet uttrykker at de er bekymret for kvaliteten på maritim utdanning i Norge, viser det at det trengs et krafttak innen utdanningen til landets nest største næring. Fremskrittspartiet mener at en melding vil få fram hva som skal til for at kvaliteten på utdanningen skal oppnå et tilfredsstillende nivå. Fremskrittspartiet har også i merknads form grundig gjort rede for hvordan situasjonen er for læremateriellet på Vg2. Dette er langt fra tilfredsstillende – det står vel heller nærmest til stryk. Signaler fra fagskolene tyder på at læremateriellet ikke er stort bedre der. Maritim profesjonsutdanning er kostbart, det kreves flere sikkerhetskurs samt bruk av kostbare simulatorer med høye årlige vedlikeholdskostnader. Utstyret kan ofte brukes av kun én student av gangen, som følges opp av én lærer. Ifølge MARKOM2020 burde utdanningsinstitusjonene fått hevet beløpet til rundt 250 000 kr per studieplass, noe som tilsvarer ca. en tredobling av dagens tilskudd. Næringen prioriterer utdanning og bidrar gjennom Stiftelsen Norsk Maritim Kompetanse. Denne har som hovedfunksjon å foreta innkreving og forvaltning av det beløp som norske rederier skal betale per ansatt per måned på skip som er omfattet av nettolønnsordningene for offshorefartøyer i NOR og passasjerskip i NOR i utenriksfart og i Hurtigruten. Midlene skal benyttes til kompetansehevings- og rekrutteringstiltak for norske sjøfolk. Cirka 82 pst. av stiftelsens inntekter i 2011 ble brukt til tilskudd til opplæringsplasser. Dette utgjør nær 56 mill. kr og viser at bransjen er med og tar ansvar for utdanningen. Totalt 198 rederier har opplæringsplasser. Maritim sektor opplever at antall opplæringsplasser i næringen øker år for år, og det skal vi være glad for. Men maritim utdanning har også en utfordring med å ha nok tilgjengelige lærerkrefter. Ofte er det tidligere offiserer som velger å gå inn i skolen. De er vanligvis ikke pedagoger, og ettersom det ikke finnes læreverk, går mye av tiden de kunne benyttet til å planlegge god undervisning, i stedet med til å lete etter egnet undervisningsmateriale. Fremskrittspartiet har ingen tro på at dette bidrar til å beholde og styrke rekrutteringen av kompetente lærekrefter. Sist vi diskuterte denne saken, dreide den seg ganske mye om finansieringen av fagskolene. Fremskrittspartiet mener fremdeles at ansvaret for finansieringen av disse skal tilbakeføres til staten på lik linje med annen høyere utdanning. Med dette framsetter jeg forslaget som Fremskrittspartiet er medforslagsstiller til.