Olemic Thommessen (Høyre), 2012-12-10:
Saksordføreren har redegjort for direktivets innhold, og jeg velger å ikke si så mye mer om det. Vi går for direktivet uten mer enn å konstatere at dette er nødvendige regelendringer for å møte den teknologiske konvergens som gjør seg gjeldende. Så er det det med den teknologiske konvergensen at den gjør seg ikke gjeldende bare på teknologien, men den gjør seg også gjeldende i innholdet, altså som teknologien flyter sammen, vil også grensene mellom de forskjellige typer produsert innhold endre seg. Mange av de forslagene vi står inne på, eller som vi har kommet opp med, er i virkeligheten speilbilder av det på litt forskjellige måter. Hvis man ser på forslaget om politisk tv-reklame og forslaget om reklame og produktplassering for legemidler som er godkjent for salg i butikk, er de to forslagene eksempler nettopp på dette. Det blir vanskelig håndterbart rett og slett å se når man snakker om tv, og når man snakker om andre medier. Når blir VG-nett i virkeligheten tv-sending? Levende bilder er levende bilder enten de kommer i den ene eller den andre sammenhengen, og forskjellen mellom disse flatene synes vi blir veldig kunstig å håndtere når det gjelder disse to forslagene, særlig gjelder det tv-reklame for salg i butikk. Når det gjelder den politiske tv-reklamen, er det en sak som er mer enn moden for endring. Der er realiteten at vi har en kjennelse fra Menneskerettighetsdomstolen mot oss som går på at dette er i strid med ytringsfriheten. Det er, synes jeg, en pinlig sak. Det forbudet burde vært opphevet etter at vi nå ser at de virkemidlene som ble satt inn sist – nemlig at Frikanalen skulle ivareta dette behovet – i realiteten pulveriseres, og at regjeringen nå selv også, og det støtter vi gjerne, kutter støtten til Frikanalen. Et annet punkt der vi har et annet standpunkt enn regjeringen, gjelder utlevering av fødselsdatoer til NRK. Der er vi meget skeptiske, først og fremst fordi dette strider imot et grunnleggende prinsipp i regelverkene rundt dette, som Datatilsynet riktig presiserer, nemlig at når man innhenter denne type opplysninger til et register, skal man ikke gi det videre til annen bruk. Det er det som det legges opp til her. Datatilsynet har uttalt seg meget skeptisk og gått imot dette. Det som gjør dette ytterligere problematisk, er også at leverandørene fra sin side påpeker at kvaliteten i deres egne registre er så som så. De har ikke hatt behov for å kartlegge dette så forferdelig nøye, annet enn å holde orden på abonnementene, mens det NRK åpenbart skal bruke dette til, nemlig å finne ut hvem som har tv, og som ikke betaler lisens, fordrer en annen type notoritet over tallene for å danne det best mulig rettssikkerhetsgrunnlaget i denne sammenhengen. Det neste punkt jeg vil kommentere, dreier seg om det som er forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet og Høyre, nemlig: «Stortinget ber regjeringen utrede spørsmålet om betalingsfastsettelse ved formidlingsplikt …» Vi har en sak som verserer i disse dager, om akkurat det spørsmålet. Jeg vil nok hevde at dette er et tema man bør gå litt dypere inn i for å se hvordan mekanismene nå fungerer når det gjelder betalingsfastsettelsen. Det er et regelverk som i og for seg ligger der. Men spørsmålet er vel om det i lys av den rettssaken som nå går – når den blir tilbakelagt – ikke ville være klokt å se litt nærmere på om man har noen klarere retningslinjer for hvordan dette skal håndteres.