trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Jeg har merket meg at regjeringspartiene så langt i debatten har brukt sin taletid på å prosedere at den klart diskriminerende 350-kronersgrensen for norsk næringsliv, som fører til at en subsidierer utenlandsk netthandel, og som gjør at en taper arbeidsplasser og skatteinntekter i Norge, skal vedvare lengst mulig, mens når det gjelder å komme med nye forslag, som rammer vanlige folk i Norge, så kan det skje over natten, uten utredning og uten dialog med dem det gjelder, eksempelvis omfattende avgiftsendringer, som skjedde senest i inneværende års budsjett bl.a. når det gjelder taxi-næringen og en del biler som frakter rullestolbrukere. Regelverket for naturalytelser har vært tema flere ganger her i salen. Ved hver anledning har Senterpartiet tatt til orde for at her må en få en samlet gjennomgang og se på reglene på nytt, både på grunn av konsekvensene det har for de arbeidstakerne som blir rammet av reglene, på grunn av de omfattende tilbakemeldingene fra arbeidsgiverne når det gjelder byråkrati, og tilbakemeldingene fra revisorene, som også skal følge opp regelverket. Det har vi dessverre ikke fått gjennomslag for, men jeg er glad for at det er flere partier som etter hvert ser stadig nye problemer med reglene, og jeg håper at vi ved senere høve også får gjort noe med reglene. Dessverre har vi ikke mulighet nå til å fremme det forslaget som ble nedstemt tidligere i denne sesjonen, men vi vil ta opp igjen problemstillingen senere. Så er det et spørsmål som er omtalt i denne saken som ingen så langt har nevnt, som jeg synes er et viktig prinsipielt spørsmål, og som jeg er overrasket over at de andre partiene, også fra regjeringens side, ikke reflekterer mer over. Det gjelder skatteforvaltningsloven § 15-2, som innebærer at Finansdepartementet kan gå til søksmål mot en uavhengig skatteklagenemnd, altså mot et vedtak som der er fattet. Det som en ønsker å presisere i denne saken, er at hvis en gjør det, skal det også kunne gjøres en omgjøring av vedtaket. Jeg vil vise til at av de uavhengige høringsinstansene som har uttalt seg i saken, har fire av fem uttrykt seg imot, bl.a. om den konsekvensen det har for den enkelte skattyter at Finansdepartementet innenfor en seksmånedersperiode kan klage inn saken og en selv ikke har klageadgang mot det vedtaket som ble fattet fra Finansdepartementets side. Regnskap Norge kritiserer også regelen i seg selv, noe det er god grunn til å gjøre. Finansdepartementet har andre måter å endre norsk rett på enn å gå til dette skrittet. Jeg tar opp forslagene nr. 4, 5 og 6.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
I skatteforvaltningsloven § 15-2 ligger det en adgang for Finansdepartementet til å gå til søksmål i konkrete saker mot vedtak i en uavhengig skatteklagenemnd. Det har vært en adgang som ligger der, og som det har vært presisert i forarbeider skal brukes i svært begrensede tilfeller. Et høringsinnspill som har kommet fra Regnskap Norge nå, tyder på at denne retten blir brukt i betydelig grad fra Finansdepartementets side, og det kommer klare advarsler fra flere av høringsinstansene, deriblant NHO, mot å foreta de endringene som regjeringen gjør. Hvorfor mener Finansdepartementet det er riktig at folk skal betale mer skatt enn det som framkommer av de vedtakene som en uavhengig skatteklagenemnd gjør?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Den største forutsigbarheten for den skattepliktige er jo at det er det vedtaket som den uavhengige Skatteklagenemnda har gjort, som fortsatt vil gjelde. Det at Finansdepartementet i etterkant velger å gå til søksmål, med en frist på seks måneder, gjør at det er usikkerhet om den tilpasningen den enkelte skattyter skal gjøre, og den enkelte skattyter har da heller ikke klageadgang fra sin side i etterkant. Det en istedenfor burde ha diskutert, er – som bl.a. Regnskap Norge tar opp – hvorvidt dette er en fornuftig regel å ha. Finansdepartementet har andre måter å bidra til å endre norsk lov på dersom en mener at skattereglene burde ha vært annerledes. Hvorfor mener Finansdepartementet og finansministeren det er fornuftig å ha en slik regel som dette – til tross for sterke advarsler?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Det er ikke måte på hvordan representanter fra Fremskrittspartiet i denne salen hisser seg opp over at Senterpartiet foreslår at et vedtak som ble fattet i forbindelse med behandlingen av inneværende års statsbudsjett, altså før jul i fjor, bør gjennomføres fra august istedenfor fra 1. januar 2020. Dette er et vedtak som rammer mange næringsdrivende i Norge som prøver å drive virksomhet rundt omkring i hele Norge med netthandel fra Norge. Som det har blitt vist til i rapporter, bl.a. fra Virke, er det snakk om potensielt tusenvis av arbeidsplasser og store tapte inntekter for staten. Når det gjelder den rørende omsorgen for Posten fra representanten Hoksruds side, har Senterpartiet i denne salen lagt fram forslag om å styrke Posten økonomisk – legge bedre rammevilkår for Posten, slik at Posten skal kunne ivareta sitt viktigste oppdrag, nemlig å levere post til folk i Norge, ikke bruke sitt oppdrag på massevis av pakker fra utlandet, som er med på å undergrave norsk næringsliv. Så til spørsmålet om naturalytelser: De svarene som kommer fra finansministeren på de spørsmålene som blir stilt, er unnvikende gang etter gang. Jeg synes regjeringen også skal ta innover seg at det arbeidet som er gjort i denne saken, er slett håndverk, som har gjort at de – gang etter gang – selv har måttet gå tilbake på forslag som de har lagt fram, enten gjennom å måtte legge fram saker på nytt her i salen, eller gjennom å gjøre endringer i oppfølgingen som blir gjort fra skatteetatens side. Når en snakker om grunnlaget her, hva handler det om? Vi kan ta eksemplet med de tidligere ansatte i NSB: Regjeringens jernbanereform, oppsplitting, førte til at de som fortsatt jobber i selskaper som kjører tog, skal ha mulighet til å ha en personalrabatt, mens de som sørger for at skinnegangene og togene er klare, som legger til rette for at vi har tog som går til riktig tid, og som har en tøff jobb ute, etter det vi vet, ikke skal omfattes av det, med mindre finansministeren kan avklare at noe annet skal legges til grunn. Dette er svært viktig for dem det gjelder. Bare å skyve det ut og si at reglene er vedtatt, uten å svare på konkrete spørsmål, hjelper ikke mye for dem som reglene rammer.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Det denne saken handler om, er jo konkurransevilkårene mellom utenlandsk netthandel og netthandel i Norge. Det handler ikke om hvorvidt en skal ha netthandel eller ikke. Tvert imot: Vi ønsker å legge til rette for at de som ønsker å drive næringsvirksomhet i Norge, drive netthandel rundt omkring i Norge, skal ha mulighet til det. Så kan gjerne Posten få frakte disse varene hjem til folk. Men det å ha en rørende omsorg for pakker som er sendt tvers over jordkloden, fra Kina, som ikke bidrar til ringvirkninger og verdiskaping i det norske samfunnet, er en uklok politikk. Og til gjennomføringen: Ja, Senterpartiet har gang etter gang foreslått en konkret ordning i sine alternative budsjetter, igjen vist til i revidert i år, for hvordan dette kan gjennomføres. Regjeringen skyver altså ut i tid en ordning som rammer norske næringsdrivende, mens når det gjelder å ramme norske næringsdrivende gjennom nye skatte- og avgiftsendringer, skjer det over natten gang etter gang. Det er uklok politikk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Ulike deler av transportnæringen i Norge opplever en sterk konkurranse fra utlandet, noe som gjør det krevende å sikre norske lønns- og arbeidsvilkår og å sikre verdiskaping og arbeidsplasser i Norge. Det er behov for å iverksette flere tiltak på ulike områder for å bedre den situasjonen. Men det vi snakker om i denne saken konkret, er at det for utenlandske busselskaper og bedrifter ikke skal være en grense for når en må innbetale moms. Jeg legger merke til at regjeringspartiene og flertallet i sine merknader skriver at det må være en lik grense for utenlandske og norske aktører. Nei, det må det på ingen måte være. Tvert imot er det jo viktig å legge til rette for at en skal ha ordnede forhold i Norge, og at en skal ha mulighet til å ha like konkurransevilkår. Det betyr ikke at reglene i enhver sammenheng skal være likt utformet for nasjonale og utenlandske aktører. I sin iver etter å legge seg flat for holdninger fra EU-toppene og byråkratene i Brussel taper en av syne at det internt i EU faktisk er mange land som har gjennomført det prinsippet Senterpartiet har tatt til orde for i denne saken. I 22 EU-land fungerer det nettopp slik at en har en nedre grense for nasjonale selskap, mens en ikke har det for utenlandske selskap. Det regjeringspartiene hopper fullstendig bukk over, er jo at når en ikke har en slik nedre grense, må selskapene momsregistrere seg, noe som bl.a. NHO har vært opptatt av gjennom sine høringsuttalelser. Det gjør at det blir enklere å kontrollere hvem som kjører i Norge. Det blir også enklere å avdekke lovbrudd og følge dem opp. Det skulle en tro en ville ha interesse av også fra regjeringens side. Det NHO og andre viser til, er at det blir enklere å avdekke kriminalitet og å sikre arbeidsplasser i Norge. Det er det som er kjernen i dette forslaget. Det er viktig å gjennomføre ulike tiltak, men dette tiltaket er et viktig grep for å sikre ordnede og seriøse forhold, bidra til å rydde opp i transportnæringen og sikre norske arbeidsplasser.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
I stedet for å stå og skryte uhemmet av tiltak som regjeringen har gjennomført, bør finansministeren ta seg en prat med dem som faktisk er i transportnæringen i Norge, og som opplever hverdagen på kroppen. Det er behov for strammere regler, det er behov for betydelig flere kontroller enn det som er i dag, og for styrket samarbeid. Senterpartiet har foreslått en pakke for styrking av det i revidert nasjonalbudsjett. Men så til det vi konkret snakker om her. Statsråden viser til at en må ha like regler for nasjonale og utenlandske aktører. Nei, en må ikke det. I 22 EU-land er det nullgrense for utenlandske aktører fordi det er vanskeligere å kontrollere dem. Det er viktig for å avdekke kriminalitet, det er viktig for å styrke kontroll og viktig for å sikre arbeidsplasser, som NHO har argumentert for. Hvorfor ivaretar en ikke interessene til nasjonal transportnæring i denne saken?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Næringen selv og NHO viser jo til at forslaget som er framlagt, vil kunne være et virksomt tiltak for at kontrollene blir enklere å gjennomføre, og at det også kan avdekke mer ikke bare av momssvindel, men også av annen type kriminalitet. Det er nettopp derfor en også viser til at et slikt tiltak både vil kunne gi staten høyere inntekter – 100 mill. kr er anslått fra NHOs side – og at det vil kunne sikre norske arbeidsplasser og redusere kriminalitet. Hvorfor er ikke regjeringen villig til å lytte til de signalene som kommer fra næringen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Jeg merker meg at verken representanter fra regjeringspartiene eller den øvrige opposisjonen så langt har tegnet seg i saken. Dette gjelder svært omfattende og svært viktig regelverk å vurdere konsekvensene av. Gjennom gjentatte vedtak foreslått fra regjeringens side de senere år har en bidratt til at det på sentrale områder for Norge er blitt avgitt suverenitet, både innenfor energiområdet, ikke minst gjennom vedtaket av EUs tredje energimarkedspakke, og gjennom Stortingets vedtak i 2016 om å underlegge det norske finanstilsynet EUs finanstilsyn på viktige områder. I etterkant av det utvidet en regelverket fra EUs side. I denne saken, når det gjelder MiFIR, er det heller ikke blitt lagt fram en klar vurdering av hvorvidt dette er noe som innebærer en suverenitetsavståelse som mer enn lite inngripende. Det er det minste en må kunne forvente fra regjeringens side og fra stortingsflertallets side før en tar stilling til om en skal godta regelverket eller ikke. Når det gjelder CRR og CRD IV, er det viktig å sørge for at en før en tar stilling til om en skal godta dette regelverket, får framlagt hva slags nødvendige lovendringer som må foretas, og at det blir lagt fram som en samlet sak. På en del av områdene ligger det åpenbart positive element og forslag som Senterpartiet vil støtte, men det er også tiltak som vi på mange områder selv kan gjennomføre nasjonalt, og som allerede burde ha vært gjennomført, f.eks. den såkalte SMB-rabatten, der det har vært en klar ulempe for norske aktører at Norge har hengt etter og ikke sørget for å følge opp. Det kunne en fint ha gjort uten å vente på denne saken. Det Senterpartiet foreslår, er at man tar sakene samlet tilbake for en ny vurdering, der også de grunnlovsmessige spørsmålene blir vurdert på en ordentlig måte, slik at Stortinget, når en skal ta stilling til å avgi suverenitet på et så viktig område som finans, faktisk har et ordentlig grunnlag å ta stilling til. Jeg vil med det ta opp de forslagene Senterpartiet er en del av.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Jeg har merket meg at representanter fra regjeringspartiene så langt i debatten har gått opp og advart mot at en skal innføre nye avgifter og endre avgifter, som innebærer økte kostnader for næringslivet, og som er dårlig utredet og ikke ivaretar formålet. Vel, det er en god oppsummering av den politikken som regjeringen selv har ført, som også har gjort at flere av de avgiftene som en har kommet med, og som har dukket opp i sene nattetimer gjennom forhandlinger i Stortinget, har kommet uten utredning og uten forvarsel for de næringsdrivende og for folk flest i Norge, som de berører. Det var regjeringspartiene som kom med plastposeavgiften, ut fra en argumentasjon om at det skulle ivareta noen ideelle målsettinger. Så viste det seg ikke å være verken utredet eller fornuftig gjennomtenkt på en god måte, så en måtte gå tilbake på det. Det var regjeringspartiene som kom med flypassasjeravgiften, som rammet arbeidsplasser i Norge, og som ikke har noen innretning for å ivareta miljøet, men for å skape flere inntekter til staten, der avgiftsbelastningen for dem som reiser med fly over lange avstander i Norge – der vi trenger fly for å ivareta det som er en viktig del av samferdselstilbudet og kollektivtilbudet i Norge – rammer hardere enn for dem som reiser på ferieturer til Det fjerne østen. Vi må være villig til å bruke avgiftspolitikken til å gjøre endringer, men det skal skje gradvis, det skal skje kunnskapsbasert. Det er det som ligger til grunn for de forslagene som Senterpartiet er medforslagsstiller til i denne innstillingen. Det som har skjedd under dagens regjering, er at avgiftspolitikken er brakt i vanry gjennom at en later som om en skal nå noen politiske mål. Men det som skjer i praksis, er at en kommer med stadig nye forslag for å få sitt eget regnestykke til å gå i hop – og sikre flere inntekter til statskassen. 5,4 mrd. kr ekstra er blitt tatt inn i avgifter hvert år under dagens regjering sammenlignet med det som var nivået under foregående, rød-grønne, regjering. Det er rekordhøye avgifter i Norge, på toppen av rekordhøye bompengepriser. I tillegg har en fått et mer usosialt skattesystem, noe som også bidrar negativt med hensyn til et bærekraftig forbruk. Med det vil jeg ta opp det forslaget i innstillingen som Senterpartiet har alene, og de forslagene som vi har sammen med andre partier.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-06-14:
Venstre fremmet flere ganger – mens de var i opposisjon – forslag i sine alternative budsjett til en flypassasjeravgift der det var vesentlig høyere avgift på lange utenlandsflyvninger enn på flyvninger i Norge. Den innretningen som kom på flypassasjeravgiften i Norge, var stikk motsatt. Det ble høyere avgift for dem som flyr innenlands, fordi det er begge veier, sammenliknet med lange utenlandsreiser. Mener statsråden – i et klima- og miljøperspektiv – at den innretningen som flypassasjeravgiften fikk, ikke er egnet til å nå målsettingene knyttet til klima, og at den derfor burde vært innrettet på en annen måte?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-14:
Det som skiller Norge fra flere andre land i verden, og som gjør at vi kan vandre rundt her med informerte og forskjellige tanker i hodene våre, er at vi har en fri og uavhengig presse med god nok støtte til å lage gode saker, som vi kan få med oss. Vi må legge til rette for at vi fortsatt skal ha det, også i denne nye formen som pressen tar og er i ferd med å ta mer og mer. Momsfritaket for elektroniske tidsskrifter henger ikke med i utviklingen, men diskriminerer mellom ulike aktører på det jeg vil si egentlig er ganske rare og gammeldagse måter. Jeg viser til SVs merknad i denne saken og i forbindelse mediemeldingen om at dette må gjøres noe med, og jeg slutter meg ellers det som representanten Heggø har sagt om temaet.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-14:
I etterkant av finanskrisen har det kommet en rekke tiltak for å gjøre bankene mer robuste, med økte krav til kapitaldekning som et veldig viktig tiltak. At det norske regelverket har blitt tilpasset internasjonale standarder på dette feltet, er fornuftig. SV har derfor støttet de innstrammingene som har skjedd de siste årene på dette feltet. Men når vi går imot innlemming av MiFIR i EØS-avtalen nå, er det fordi det er uklart i hvor stor grad summen av disse innebærer suverenitetsavståelse som er mer enn lite inngripende. Vi står derfor inne på forslag sammen med Senterpartiet og Rødt om at disse spørsmålene må utredes og klargjøres, slik at vi har et ordentlig beslutningsgrunnlag. Videre går vi imot innlemming av CRR og CRD IV nå fordi Stortinget må få mulighet til å vurdere de nødvendige endringene som følger av en sånn innlemming. Til slutt går vi imot innlemming av MiFID II i EØS-avtalen nå fordi dette må ses i sammenheng med de andre direktivene denne proposisjonen omhandler. Et minstekrav med innlemmelse av sånne direktiv må være at vi kan være trygge på at vi har alle fakta på bordet. Her legges det opp til det som ser ut til å bli en myndighetsoverføring til EU og ESA, uten at det er klart hva slags konsekvenser det vil få på lang sikt. Det vil ikke være første gangen EØS-direktiv får mer omfattende konsekvenser enn det vi først har blitt forespeilet. Jeg viser for øvrig til våre merknader i innstillingen til denne saken.
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-14:
Både verdens klima og verdens artsmangfold er under stort press. Vi må forbedre oss på alle områder for å sikre at verden blir et levelig sted i framtiden. Det er ikke sånn at vi kan kildesortere oss ut av klimakrisen, det er dessverre ikke så enkelt. Den største jobben må gjøres av dem som har den største makten, sånn som folkevalgte, som kan ta beslutninger om hvor lenge vi skal drive med oljeboring, og sånn som folk som eier store selskaper, og som kan ta beslutning om hvordan de driver sin produksjon. Vi er ikke i en klimakrise fordi befolkningen kjører for mye bil, men fordi politikerne har laget et samfunn der det mange steder er både enklest og billigst å kjøre bil. Det at det krever mye av forbrukerne å ta miljøvennlige valg, er dessverre en tendens som vi ser overalt. I fjor høst, f.eks., tok jeg buss og tog fra Tromsø til Oslo. Det kostet meg dobbelt så mange penger som det ville gjort å ta fly, og reisen tok også nærmere et døgn lengre tid. De forslagene vi behandler i dag, handler mye om at forbrukerne skal ta bedre vare på tingene de har, istedenfor stadig vekk å kjøpe nye. Her har vi også mye å gå på. Det å kjøpe nye ting går an overalt, mens reparasjoner ofte er mye mindre tilgjengelig. Faktisk er det bare ett sted i Norge der det går an å ta urmakerutdanning. De fleste som jobber som urmakere i Norge, har måttet flytte til Danmark eller til Sverige for å ta utdanningen sin. For at vi skal få fikset klokken, sekken eller skoene våre, må vi ofte bruke tid på å finne ut hvor det er mulig, stå lenge på venteliste og betale dyrt. Når samfunnet vårt er lagt opp sånn at det er vanskelig å ta miljøvennlige valg, er det ikke rart at det er sånn det slår ut. Når vi ser på bevegelsene rundt oss, at flere og flere blir opptatt av miljøsakene og ønsker å ta gode valg i sitt liv, skal de ikke bli stoppet av at det er for tungvint. Tiden er overmoden for at vi hopper av karusellen for evig vekst i forbruk, engangsartikler og unødvendige produkter laget for å dekke konstruerte behov, og tar tilbake fornuften, som forteller oss at vi ikke må ha så altfor mye mer enn det vi trenger. Spesielt kan potensialet være stort i Urban Mining, som SV, Miljøpartiet De Grønne og Rødt foreslår at vi skal ha en egen stortingsmelding om, for å kartlegge hvordan vi kan …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-14:
Takk, takk.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2019-06-14:
Eg takkar ordføraren for saka og komiteen for ei god handsaming av saka så langt. Det har kome fleire ymse mindre avgiftslettar, som på eldre bilar, sider og motorsyklar, som vi skal behandle i dag – kjekke saker for entusiastane for desse aktivitetane, sjølv om ein kanskje ikkje trur dei er så lure å kombinere. Det har vore større åtgaum knytt til ein del andre saker enn akkurat dei mindre avgiftslettane, som f.eks. debatten no om 350-kronersgrensa. Det blir sagt av representantane frå opposisjonen at ein ynskjer at det skal vare lengst mogeleg før ein får fjerna dette avgiftsfritaket. Det er å snakke mot betre vete, regelverket er no sendt på høyring. I sine eigne forslag og merknader skriv opposisjonen at ein skal prøve å finne ei enkel løysing som gjer at dette blir eit forslag som skal fungere i praksis. Då er ein nøydd til å ta innover seg at ei slik sak skal vere på høyring og skal behandlast skikkeleg. Vidare har det vore åtgaum knytt til moms på elektroniske tidsskrift og bøker. Det har kome gode innspel i høyringane som har vore, og Kristeleg Folkeparti står inne for merknadene, der vi ber regjeringa om å bruke tida fram til 1. juli til å vedta ei forskrift som leverer på Granavolden-erklæringa og dei innspela som har kome for å betre og justere forslaget. Stortinget har vidare vedtatt eit samla oppmodingsvedtak om å fjerne avgiftstaket på elavgift for utvinning av kryptovaluta i Noreg. Regjeringa har sagt at dette er noko ein treng å kome tilbake til, og eit forslag er nyleg sendt på høyring. Eit breitt fleirtal i denne salen har ynskt å gjere det lettare å drive datasenter i Noreg, og eit breitt fleirtal står bak oppmodingsvedtaket om kryptovaluta. Ein er i gong med ein del praktiske utfordringar som eg håper kan bli belyste under høyringa, slik at ein kan få innfridd Stortinget sine vedtak på begge sider. Enkelte representantar har drege opp maskinskatten og oppmodingsvedtak nr. 180 frå i fjor. Det oppmodingsvedtaket ligg i botn for det som no blir gjort. Ein har kome med ein modell med eit botnfrådrag. Dei kommunane som tapar mest, har fått mest i kompensasjon, spesielt om ein ser på det per innbyggjar. Rett nok var Kristeleg Folkeparti imot å fjerne maskinskatten, men aksepterte etter forhandlinga at det er ei endring som var etterspurd av næringslivet og er bra for bedriftene i dei kommunane det gjeld. Kompensasjonsordninga skal ein sjølvsagt følgje framover, kva slags reaksjonar som kjem og korleis ho blir følgd opp. Det er eit godt RNB som byggjer på revidering av eit godt og ansvarleg statsbudsjett, og følgjer opp at det går godt i Noreg. Det synest eg er ein god ting.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Regjeringens hovedformål i skattepolitikken er å finansiere vår felles velferd så effektivt som mulig. Regjeringen har redusert skatte- og avgiftsnivået for å øke verdiskapningen, og dessuten gi større frihet for familiene og den enkelte. Vekstfremmende skattelettelser er en sentral del av regjeringens økonomiske politikk. Skattereformen og skatteforliket er et viktig bidrag. Reformen fremmer investeringer i norsk næringsliv, legger grunnlag for økt sysselsetting og gir en bedre beskyttelse av det norske skattegrunnlaget. Fremover blir det viktig å forenkle skattesystemet, både for å redusere byrdene for skattyterne, og for å få ned de administrative kostnadene. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2019 har regjeringen fremmet forslag til enkelte endringer i skatte- og avgiftsreglene. Det foreslås visse justeringer i reglene om ektefellebeskatning. Disse forslagene er ledd i det pågående arbeidet med forenklinger i skatte- og avgiftsregelverket, og er en teknisk opprydning og justering. Dette vil gjøre reglene litt mer tilgjengelige og mer forståelige for skattyterne. Det foreslås å innføre et merverdiavgiftsfritak for elektroniske tidsskrifter og bøker fra 1. juli i år. Dette sikrer lik avgiftsbehandling av trykte og elektroniske bøker og tidsskrifter. Videre foreslås det å utvide dagens ordning med redusert alkoholavgift for små bryggerier, slik at den også omfatter sider og lignende alkoholvarer. Dette er en liten endring som sikrer at like varer får lik avgiftsmessig behandling. Det foreslås også enkelte endringer i engangsavgiften. For motorsykler foreslås det å redusere engangsavgiften med i gjennomsnitt 10 pst. fra 1. juli i år. For motorvogner over 20 år foreslås det å fjerne engangsavgiften helt. Biler og motorsykler over 20 år kan dermed importeres uten å betale engangsavgift. Det er en oppfølging av Granavolden-plattformen. Jeg har merket meg at en samlet komité har sluttet seg til de fleste forslagene som behandles i denne innstillingen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Dette er en presisering av at skattemyndighetene kan endre et skattevedtak når departementet har fått medhold i et søksmål mot Skatteklagenemnda. Den presiseringen er viktig for å gjøre det tydelig for de skattepliktige at skattemyndighetene har endringsadgang i slike tilfeller. Det sikrer altså større forutsigbarhet for de skattepliktige. Men søksmålsadgangen skal først og fremst være en sikkerhetsventil og kun gjelde i helt spesielle tilfeller.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Det svarte jeg på i den forrige replikken. Dette er først og fremst en sikkerhetsventil som skal tas i bruk i helt spesielle tilfeller. Jeg tror ikke det er grunnlag for de overdrivelsene jeg mener representanten Gjelsvik nå prøver å gjøre dette til.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Det er ikke slik at ABE-reformen er trukket for langt når vi har gjennomført endringer i naturalytelsene. Dette ble det grundig redegjort for i revidert budsjett i fjor. Så har vi hatt en lang rekke debatter om spørsmålene i denne salen. Jeg har vært veldig tydelig på at jeg har ønsket å gå i dialog med aktørene i næringslivet når det har vært påpekt behov for å gjøre justeringer, som vi har gjennomført, og som vi opplever er blitt godt mottatt. Det at vi nå også har utsatt ikrafttredelsen for transportselskapene i tråd med innspill fra arbeidsgiverne, mener jeg er bra, for det gir dem bedre tid til å tilpasse seg dette. Men jeg tror ikke vi må miste av syne hva som har vært hele hovedbegrunnelsen for å gjøre disse endringene. Det er endringer jeg trodde Arbeiderpartiet var enig i. Det handler om større grad av likebehandling, det handler om at dette i realiteten bør være lønn som kommer til beskatning, og som gir arbeidstakere i dette landet bedre rettigheter i folketrygden. Det trodde jeg faktisk at Arbeiderpartiet var for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Svaret er at det blir gitt en lengre tilpasningsperiode, slik at bedriftene kan tilpasse seg det regelverket som har kommet på plass. Det skal jo gjelde alle som er tilknyttet naturalytelsene innenfor denne sektoren. Vi har også lyttet til de innspillene som har kommet fra arbeidsgiverne, og jeg oppfatter at det har blitt tatt godt imot. Men jeg gjentar: Poenget med å ha for romslige naturalytelser er ikke bra, rett og slett fordi det gir arbeidstakerne dårligere rettigheter i folketrygden. Jeg trodde helt oppriktig at dette var prinsipper Arbeiderpartiet var enig i – at lønn skal komme til beskatning, sånn at man skal ha muligheten til å opparbeide seg rettigheter, ikke minst på en sånn måte at man i større grad enn tidligere likebehandler arbeidstakerne i dette landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Først til den første påstanden om at jeg ikke svarer. Jo, jeg svarer – jeg sier at vi har gitt aktørene innenfor denne bransjen lengre tid til å tilpasse seg. Regelverket ligger der, regelverket er klart, regelverket skal gjelde for alle som mottar ytelser gjennom denne ordningen. Men man får altså lengre tid til å tilpasse seg regelverket. Når det gjelder maskinskatten, har det vært viktig for denne regjeringen å gjøre endringer i den rett og slett fordi den først og fremst var et stort problem for næringslivet. Det var av hensyn til næringsliv og arbeidsplasser at vi fjernet maskinskatten. Så har vi forpliktet oss til å kompensere oppad til 500 mill. kr. Det leverer regjeringen på. Men det er ikke et tap for kommunene at de har bedrifter som ønsker å forbli i deres kommune, med den verdien de tilfører kommunene av arbeidsplasser og ringvirkninger. Jeg tenker at av og til må Arbeiderpartiet heve blikket fra iveren etter å skattlegge bedrifter og næringsliv og faktisk se verdien av at man har konkurransedyktige rammebetingelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Regjeringen er svært opptatt av like konkurransevilkår i transportbransjen, derfor har vi tatt inn i Granavolden-plattformen at vi vil arbeide aktivt mot liberalisering av kabotasjeregelverket og redusere omfanget av ulovlig kabotasje. Merverdiavgiftsregelverket er godt tilpasset utviklingen i transportbransjen, utfordringene med kabotasje er først og fremst knyttet til annet regelverk enn merverdiavgiften, men vi erkjenner at det kan være manglende etterlevelse også av merverdiavgiftsregelverket. Utgangspunktet er at plikten til å beregne merverdiavgift av transporttjenester er lik for alle virksomheter, uavhengig av om de er norske eller utenlandske. For grensekryssende transport er det avgiftsfritak, noe som også kommer norske aktører til gode. I Norge har vi en svært lav beløpsgrense før en virksomhet blir registreringspliktig i merverdiavgiftsregisteret. De aller fleste kabotasjeoppdrag i Norge vil allerede etter gjeldende regelverk være merverdiavgiftspliktige på grunn av den lave registreringsgrensen på 50 000 kr i året. Det er flere andre tiltak enn en nullgrense som er godt egnet til å sikre etterlevelse – av både merverdiavgiftsregelverket og andre viktige reguleringer i norsk arbeidsliv og på norsk vei. Gjennom informasjons- og kontrolltiltak for å avsløre ulovlig kabotasjevirksomhet bidrar vi til etterlevelse av regelverket og like konkurransevilkår i næringen. Dette følges aktivt opp av skatteetaten. Det hjelper ikke å endre regelverket hvis problemet er at det er aktører i markedet som ikke følger reglene. Når alle følger de samme reglene, vil konkurransen i markedet være mer rettferdig. Det er derfor vi jobber aktivt for å øke etterlevelsen og stanse dem som driver ulovlig. Skatteetaten deltar i et samarbeidsforum med de ulike kontrolletatene. Dette er et målrettet samarbeid mot arbeidslivkriminalitet som ble startet opp i 2016, og som ledes av Vegdirektoratet. Målet med samarbeidet er å oppnå større etterlevelse av alt relevant regelverk, og skatteetaten deltar som ansvarlig for avgiftsområdet. Andre som deltar i samarbeidet, er politiet, Arbeidstilsynet, Statens vegvesen og tolletaten. De har holdt flere felles kontroller for å sikre at standarden på utenlandske kjøretøy er i tråd med norske vilkår, og at bestemmelser om bl.a. arbeids- og hviletid, tariff, arbeidstillatelse og merverdiavgift blir overholdt. Det vil bli avholdt flere slike felles kontroller fremover. Etter min mening er dette den mest hensiktsmessige veien å gå.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Jeg er helt uenig i den påstanden. Jeg mener vi ivaretar deres interesser på en god måte. Vi er i løpende, god dialog med transportnæringen fra flere departementers side, rett og slett fordi vi tar det på alvor. Det vi har sett, er at det tiltaket som virkelig virker, er kontroller. Det er avdekket mange graverende feil på dekk og andre ting som ikke har noe med innkreving av merverdiavgift å gjøre. Det har med sikkerheten i trafikken å gjøre, og det har å gjøre med at det svekker konkurransen for norske aktører. Dette har regjeringen tatt på alvor. Men det hjelper ikke med et aldri så godt regelverk hvis det ikke etterleves. Nettopp derfor har vi satt inn flere ressurser på flere kontroller. De er blitt forsterket gjennom denne regjeringens levetid, og som jeg varslet i mitt innlegg, kommer vi til å sette inn flere kontroller fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Det har jeg nettopp svart på. Vi er mer enn villige til å lytte til de signalene som kommer, og det handler først og fremst om å ha bedre kontroller. Med den lave grensen vi har – på 50 000 kr, som er en svært lav grense – er det jo ikke først og fremst merverdiavgiftinnkrevingen som er problemet. Problemet er knyttet til arbeids- og hviletid, til tariffer og til arbeidstillatelser, for å nevne noe, og ikke minst at mange av disse vogntogene som kommer over grensen, ikke er i forsvarlig stand. Det utgjør en usikkerhet på veiene våre, det utgjør en usikkerhet for livet i trafikken, og det er nettopp derfor det å legge inn større ressurser for å få bedre kontroller tar dem som ikke har til hensikt å følge regelverket uansett hvordan det er utformet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-14:
Når jeg hører regjeringspartiene i dag stå her og si at det er helt uansvarlig å fjerne 350-kronersgrensen i september fordi den ikke er utredet godt nok, må jeg si at det som er uforsvarlig, er å ikke gjøre noe med 350-kronersgrensen. Det har vi foreslått lenge. Jeg må si jeg er skuffet over at regjeringspartiene ikke har grepet tak i denne saken før, og at man må bruke over et halvt år på å klare å få fram et høringsforslag. Når man mener at dette er uansvarlig, er det grunn til å spørre: Hvilke utredninger lå til grunn da man i oktober 2013 vedtok å øke grensen? Hvilke utredninger var det som lå til grunn da regjeringspartiene her i denne salen vedtok å øke plastposeavgiften? Hvilke utredninger var det som lå til grunn da man i denne salen vedtok å øke flyseteavgiften? Og hva var det som skjedde i fjor, da man vedtok å fjerne elavgiften for kryptovalutaene i et forlik her i Stortinget, som det nå viser seg at man ikke klarer å gjennomføre? Jeg synes man skulle være noe forsiktig med å heve fanen høyt om at det er uansvarlig ikke å utrede ting. I tillegg har jo 350-kronersgrensen nå blitt sendt på høring, så det er vel ganske klart at regjeringen ønsker å gjennomføre dette. Det hadde gått an å gjennomføre det nå, sånn at norsk næringsliv ikke kommer til å lide enda mer. Jeg vet ikke om «sirkus» er et parlamentarisk uttrykk, så jeg skal ikke bruke det, men det er i alle fall ikke langt unna, det vi har sett skjer med naturalytelsene nå, som er utredet, men som på ingen måte kan være tilfredsstillende utredet, for det er mange uklarheter som har oppstått i det som regjeringen nå foreslår. Vi ser at statsråden heller ikke kan svare på hvordan innberetningen skal være for pensjonister som har jobbet i et transportselskap tidligere, og som har et frikort. Det at man bruker tiden her i salen på å dytte behovet for utredninger foran seg, er ganske hult, og det viser i alle fall at det er en regjering som ikke har handlingskraft og klarer å gjennomføre de sakene som man burde ha gjennomført.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-06-14:
350-kronersgrensen har vi hatt i Norge i mange år, og det har vært grenser før det. Det er etablert et system der man fortoller varer over 350 kr. En trenger ikke være rakettforsker for å finne opp et system som gjør at man også kan fortolle varer under det beløpet. Men jeg må spørre representanten Hoksrud om hvilke mirakler han trodde på i desember i fjor, da man vedtok ikke å frita kryptovaluta for elavgift og det skulle gjelde to måneder senere uten nevneverdige utredninger. Hvilke mirakler var det da som skulle løse dette, for det må jo være sånn at man hadde en plan for hvordan det skulle skje? Vi må jo bare registrere at ordningen ikke har kommet på plass ennå, så jeg synes representanten Hoksrud skylder oss en forklaring på akkurat det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Dette handler ikke bare om å få på plass en utredning, det handler faktisk om realiteter når det gjelder å kunne gjennomføre. Det er det dette forslaget handler om. Jeg synes at Senterpartiet og Arbeiderpartiet, før de prøver å raljere over endringer som er gjort, i hvert fall bør ha ryddighet i hva de selv foreslår. Ja, dette forslaget vil ramme folk flest. Det vil ramme distriktene, og det vil ramme folk som er ansatt i Posten Norge, som altså må gjøre kutt mye raskere enn før. Det er spesielt å registrere at et parti som ofte står på denne talerstolen og prater om distriktene og hvor viktig det er for distriktene, ønsker å rasere distriktene med forslag som det er umulig å gjennomføre. Dette er prøvd i andre land. Australia brukte tre år på å klare å gjennomføre det. Svenskene prøvde også å gjøre noe med dette, men de fikk kjempetrøbbel og måtte sende flere hundre tusen pakker tilbake igjen fordi kundene ikke ville hente dem. De aktørene som driver med dette, sier selv at de har utfordringer med å kunne klare å gjennomføre dette før 1. januar 2020. Da er det rimelig spesielt å stå på denne talerstolen og si at dette skal vi gjennomføre fra 1. august. Det er nesten som å tro på julenissen og andre høyere makter på en gang og håpe at mirakler skal skje, uten at det faktisk er mulig å gjøre. Det er helt fantastisk å komme med den type forslag og ønsker i denne salen, for det er altså ikke mulig. Jeg synes man i hvert fall bør ta innover seg at Senterpartiet med all tydelighet viser for hele Norge at de egentlig ikke bryr seg så mye om distriktene og det som er viktig. For folk er det å få post viktig, men de ønsker altså å ta grep nå som betyr at Posten må kutte flere hundre ekstra ansatte, og de må gjøre det raskere. Fremskrittspartiet ønsket ikke dette. Vi ønsket å ha og kjempet for 350-kronersgrensen. Dette gjelder mange helt vanlige mennesker, som ikke bare handler på netthandel og i nettbutikker, men som handler hos andre også, og som ønsker å kunne fortsette med det uten at man skal ha denne momsen og denne skattleggingen. Nå blir det altså veldig dyrt med den ordningen vi har nå, mens aktørene prøver å finne rimeligere løsninger for folk flest for at man fortsatt skal kunne drive med dette. Jeg er utrolig glad for at vi gjør noe for entusiastene. Vi sørger nå for å gjøre noe med engangsavgiften på biler over 20 år. Det er fantastisk bra, og det er mange som gleder seg over at det forslaget kommer. Det er kjempebra at vi også gjør noe for små bryggerier når det gjelder sider og andre alkoholholdige varer. Dette er kjempebra og viser at vi vil, men vi har altså en opposisjon som tror på mirakler som det er umulig å gjennomføre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-06-14:
Jeg registrerer at representanten Gjelsvik ikke ville svare på hvordan han trodde det skulle være mulig å gjøre noe som er umulig, men det betyr at han fortsatt tydeligvis tror på mirakler. Når man prater om at man er opptatt av Posten og av å legge mer penger inn, håper jeg det er slik at representanten Gjelsvik også mener at de som skal gå med posten, skal ha noe post å levere i postkassene. Jeg synes det er viktig at man også har det med. Det er jo hele hensikten, og noe av utfordringen med forslaget til Senterpartiet er at man ønsker å redusere den muligheten. Posten kommer til å tape kanskje opp mot 200 mill. kr ved å gjøre dette, etter at man har redusert med 150–200 ansatte. Dette er altså Senterpartiets distriktspolitikk: Vi sørger for å kutte ut dette før det er mulig, vi tror på mirakler og håper at det kan skje, og at det skal ramme de ansatte i Posten. Det synes ikke Fremskrittspartiet er en god løsning. Hvis man får på plass en god løsning, hvis man får på plass løsninger man har fått til andre steder, vil kanskje noe av netthandelen ikke bli så kraftig redusert, og det betyr at man fortsatt har post som man kan dele ut i postkassene. Det synes jeg er viktig, og det er bra. Jeg vil gjerne at det fortsatt skal være postombæring i distriktene, og da må vi sørge for at det er noe post å levere. Derfor synes jeg det er mye bedre å finne de gode løsningene, gjøre denne utredningen og få på plass løsninger som også aktørene tror på, som de ikke ser på som mirakler og umuligheter, men faktisk ser på som muligheter. Det er det man nå legger opp til fra regjeringens side.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-14:
Dette er i grunnen en litt underlig sak, for egentlig er jo alle partier enige om at utenlandske transportører, enten det er busser eller trailere, skal betale avgifter som norske transportører når de opererer i Norge. Regjeringspartiene har skrevet inn i Granavolden-plattformen at de vil «sikre at utenlandske vogntog betaler bompenger og andre avgifter». Jeg antar at regjeringen ikke mener det er greit at utenlandske busser ikke betaler bompenger og andre avgifter. Alle opposisjonspartiene er for dette. Her behandler vi et forslag fra Senterpartiet. I transportkomiteen ligger det et forslag fra Arbeiderpartiet med ti forslag som skal bedre situasjonen i transportbransjen, hvorav ett handler om avgifter. Mysteriet gjenstår: Hvorfor stritter regjeringspartiene og regjeringen imot sin egen regjeringsplattform? Men det er jo mange flere mysterier i regjeringspartienes indre liv om dagen. I sine merknader skriver regjeringspartiene at dagens regelverk er godt nok for å få inn momsen, fordi, som de skriver, de fleste kabotasjeoppdrag i Norge vil være momspliktige også etter dagens regelverk. Da dukker nok et mysterium opp: Hvorfor sørger ikke regjeringen for at avgiftene blir betalt? For da er det jo snakk om kontroll. Hva vil regjeringen gjøre for å få orden på dette? Det håper jeg statsministeren kan svare på.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-14:
Jeg tar opp de forslagene Arbeiderpartiet har fremmet sammen med andre.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-06-14:
Regjeringspartiene mener at det er viktig at det norske markedet skal være nøytralt. Da regner jeg med at de mener det skal være like konkurransevilkår for norske og utenlandske turbusselskap. Men det er ikke lik konkurranse i dag. NHO Transport teller utenlandske turbusser. Bare siden midten av mai er det registrert over 2 600 utenlandske busser. De aller fleste kommer fra østeuropeiske land. Det er godt dokumentert at det foregår systematisk kabotasje i turbussektoren. Arbeidstilsynets kontroller i 2018 viste at 74 pst. av de utenlandske sjåførene ikke fikk lønn i henhold til norske tariffavtaler. NHO Transport utførte nylig en stor undersøkelse, og de er tydelige på at utenlandske turoperatører ikke betaler moms, som de er pålagt etter norsk lov når de kommer over en omsetning på 50 000 kr. Ved å innføre momsgrense fra første krone for utenlandske turbusser som kommer inn i landet, blir det mye vanskeligere å jukse med momsen. Erfaringen norske bussjåfører melder om, er at utenlandske bussjåfører ikke handler inn noe særlig i Norge i det hele tatt. Så for dem er det ikke mye moms å få tilbake. De har med seg det meste de trenger, eller de får leveranser fra egne suppleringsbiler. Representanten Johansen fra Fremskrittspartiet må merke seg dette, for det undergraver hans argumentasjon. Kostnadstapet for staten er estimert til minst 100 mill. norske kr. Men det er ikke det verste. Det verste er at når utenlandske turoperatører ikke betaler moms, og ikke lønner sjåførene etter tariff, blir det særdeles vanskelig for de norske operatørene å konkurrere på like vilkår. Jeg fremmet dette forslaget på vegne av Senterpartiet den 14. mars, særlig på bakgrunn av kunnskap gjennom mitt arbeid i transportkomiteen. Om det ikke blir flertall for å endre momsgrensen til 1 kr for utenlandske busselskap i dag, kan jeg opplyse dem som i dag vil stemme imot de norske interessene, om at de får en ny sjanse til å rette opp den feilen førstkommende torsdag, for da skal det samme forslaget behandles i Stortinget igjen. Arbeiderpartiet har tatt opp vårt forslag, en måned etterpå, og fremmet det som et tiltak for å trygge transporten på norske veier. Så tenk dere om og ta vare på det norske bussmarkedet som er igjen.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-06-14:
Høyre i regjering jobber for et bærekraftig velferdssamfunn som tar vare på klimaet, miljøet og artsmangfoldet. Vi må klare å oppfylle behovene til menneskene som lever i dag, uten å ødelegge framtidige generasjoners muligheter til å dekke sine. I god konservativ ånd må vi sørge for at den verden vi overlater til neste generasjon, er minst like bra som da vi selv overtok. Derfor må vi dempe presset på naturressursene, få ned utslippene og skape nye grønne jobber. Da spiller sirkulærøkonomien og FNs bærekraftsmål om bærekraftig produksjon og forbruk en viktig rolle. Det handler om å utnytte ressursene bedre gjennom hele verdikjeden, og nettopp derfor skal regjeringen lage en egen nasjonal strategi for sirkulærøkonomi. Om vi ønsker en bærekraftig økonomi, er ikke løsningen å lage et mer komplisert avgiftssystem som skaper kaos og forvirring med umulige avgrensninger. Løsningen er heller ikke å sende bedriftene som omstiller seg, en skattesmell på mange titalls milliarder fra et år til et annet. Vi må heller lage et skattesystem som fremmer verdiskaping og får ned utslippene. Derfor senker denne regjeringen skatten på arbeid samtidig som vi årlig øker CO2-avgiften, slik at de som forurenser, må betale. I tillegg gir vi støtte til tiltak som kutter utslipp og bidrar til en grønnere sirkulærøkonomi. La meg ta et eksempel på det: Hvert år kastes det enorme mengder mat i Norge, som tilsvarer utslippene til 375 000 bensinbiler. Det er ikke greit, og derfor har regjeringen satt som mål å halvere matsvinnet i Norge innen 2030. Jeg hadde selv nylig gleden av å besøke Matsentralen i Rogaland – flotte folk som tenker med både hodet og hjertet, og som står på for å redde overskuddsmat og gi til de vanskeligstilte. Regjeringen ga nettopp matsentralene en ekstrabevilgning på 7 mill. kr, som sikrer at vi får ned matsvinnet og bidrar til en bedre sirkulærøkonomi i stadig større deler av landet. Vi må satse på et mer bærekraftig forbruk, og Høyre gleder seg til å diskutere den nye strategien for sirkulærøkonomi. Med Høyre i regjering skal vi jobbe for et bærekraftig velferdssamfunn som tar vare på klimaet, miljøet og artsmangfoldet.