Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-30:
Jeg vil takke interpellanten Laila Marie Reiertsen for å ta opp det viktige spørsmålet om ungdomsarbeidsledighet og manglende samsvar mellom tilbud og etterspørsel i arbeidsmarkedet for ungdom. Den bakenforliggende årsaken til ungdomsarbeidsledigheten er det høye frafallet i videregående opplæring. Circa 30 pst. av dem som starter på den opplæringen, fullfører altså ikke utdannelsen sin. Alle undersøkelser viser at disse 30 pst. er sterkt overrepresentert i arbeidsledighetsstatistikken. En vanskelig overveielse for nasjonale og regionale skolemyndigheter vil være om trender i tiden eller næringslivets behov skal styre tilbudene i videregående opplæring. Det er et faktum at unge mennesker ofte velger utdanningsløp ut fra personlig interesse og trender, men uten at de i tilstrekkelig grad har orientert seg om muligheter til jobb etter endt utdanning. De erfaringene jeg har som utdanningspolitiker i Møre og Romsdal og lærer i ungdomsskolen, tilsier også at det ikke alltid er samsvar mellom elevenes utdanningsvalg og nødvendige personlige kvalifikasjoner. Det å styrke rådgivingen i ungdomsskolen gjennom krav til kompetanse og etterutdanning, er svært viktig for å bedre dette. Det er også viktig å ha fortsatt og sterkere fokus på samarbeid mellom oppfølgingstjenesten, Nav og fylkeskommunene, som skjer rundt omkring i Norge. Et annet forhold av betydning for frafallet i videregående opplæring, er det store innslaget av teoristoff på Vg1 yrkesfag. Mange elever som er skolelei etter 10. trinn på ungdomsskolen, får en lei overraskelse når de starter på videregående skole. De har gledet seg til en praktisk rettet opplæring, og opplever at det sterke teoritrykket fra ungdomsskolen, faktisk fortsetter inn i den yrkesfaglige opplæringen. Regjeringen la i mars i år fram stortingsmeldingen På rett vei – Kvalitet og mangfold i fellesskolen. Jeg vil benytte denne anledningen til å gi honnør til regjeringen, og kunnskapsminister Kristin Halvorsen spesielt, for at det blir tatt grep som er viktige for å redusere ungdomsarbeidsledigheten, og få bedre samsvar mellom tilbud og etterspørsel i arbeidsmarkedet for ungdom. Jeg vil spesielt nevne to momenter i stortingsmeldingen som er viktige, etter min mening. For det første ønsker regjeringen å åpne for mer fleksible løsninger enn den fasttømrede 2+2-modellen i yrkesfaglig opplæring. I dag gjennomgår elevene først to år med opplæring på skolen, og deretter får de heldigste mulighet til lærlingkontrakt i to år, og deretter fagbrev. Dessverre viser erfaringer at det nettopp er i overgangen fra skole til lærling at frafallet i videregående opplæring er størst. Regjeringen ønsker nå å myke opp dette systemet, og gi fylker stor frihet til å prøve ut modeller der elevene i videregående blir introdusert for opplæring i bedrift tidligere i utdanningsløpet. Det er en god og fornuftig tilnærming, som sannsynligvis vil få positiv effekt òg for arbeidsmarkedet. For det første fordi motivasjonen vil øke hos skoletrette elever, som får en mer variert skolehverdag, og for det andre fordi elevene på et tidligere tidspunkt vil få prøve i praksis det yrket de utdanner seg for. Det vil i sin tur gi dem mulighet til kvalifiserte og velbegrunnede omvalg der det viser seg at forventninger og praktisk hverdag i yrket ikke stemmer overens. Jeg vil også nevne at regjeringen legger opp til en bred gjennomgang av utdanningsprogrammer og lærefagene sammen med partene i arbeidslivet. Jeg tolker det slik at de fylkeskommunale yrkesopplæringsnemndene da vil få en sentral plass i en slik prosess, og det er også en tilnærming jeg kan slutte meg til. For Kristelig Folkeparti vil det være viktig at disse gode tiltakene som regjeringen foreslår, blir omsatt i praktisk handling etter regjeringsskiftet til høsten. Godt begynt er halvt fullendt, og Kristelig Folkeparti vil gjøre sitt ytterste for å bidra til den fullendelsen.