Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
I denne saken omtaler vi en del saker der Stortinget må være orientert om framdrift, om det som skjer når det gjelder kostnader o.l. Jeg synes det er hyggelig og bra at det er veldig stor enighet, alt i alt, om det som foreslås her. Det viser en god støtte til den linjen som dagens flertall har valgt. Så registrerer jeg at det er noe kritikk spesielt fra Arbeiderpartiet, som på den ene siden sier at det brukes for lite penger, samtidig som de ikke har noen egne forslag om å bruke mer penger. I finansdebattene får vi stort sett kritikk for at vi bruker for mye penger. Det er vel derfor det heller ikke ligger forslag om å bruke mer penger, en vil egentlig bare skape misnøye. Det tar jeg med ganske stor ro. Alt i alt er de tingene som regjeringen holder på med, godt i rute. Vi ligger foran skjema når det gjelder Nasjonal transportplan og bevilgningen av penger, når det gjelder prosentoppfyllelse av planen, og ikke minst når man sammenlikner bevilgningene så langt i denne to og et halvt årsperioden med bevilgningene i forrige to og et halvt årsperiode før vi overtok. Så er det mange områder der en skal bygge store ting, og da tenker jeg at det er egentlig bra og viktig at Stortinget er orientert om at vi jobber for å holde kostnadene nede. ERTMS er et av de områdene. Vi har et prosjekt som vil koste 20 mrd. kr eller mer. Så registrerer jeg at noen er bekymret for at kostnadene øker, samtidig som de ikke vil bruke tid på faktisk å sjekke at vi får gjennomført prosjektet på en så god og billig måte som mulig, men vil heller bare sette i gang med en gang. Jeg synes ikke det er en god tilnærming. Det er nettopp når vi ser at prosjekt er svært komplekse, og at kostnadene kan stige betydelig, at vi bør være sikre på at vi velger den rette løsningen før vi begynner, istedenfor å sette i gang og så begynne å tråle tilbake og lure på hva som gikk galt. Jeg minner om at tidligere statsråd Magnhild Meltveit Kleppa sa i forbindelse med saken om overgang til ERTMS, at vi skal skynde oss langsomt fordi dette er komplekst. Det er litt rart at de samme partiene i opposisjon ikke lenger ser at det er komplekst, men plusser på penger til alt mulig. Jeg vil advare mot å fortsette det rød-grønne forfallet på jernbanen, som vi overtok. I åtte rød-grønne år klarte en å fordoble det samlede vedlikeholdsetterslepet på jernbanen. Når vi må velge rekkefølge for hvor en skal begynne å forbedre signalanleggene, er det rett og slett fordi at noen steder er det mye dårligere stilt enn andre steder. Det er derfor en peker på Ofotbanen som et sted en burde begynne, og fordi det er litt lettere å ha kontroll på hvilke tog en skal oppgradere. Hvis en begynner med Follobanen – og det er mange gode ideer om hvorfor en burde begynne der – betyr det at en må oppgradere samtlige tog på Østlandet til å kunne kjøre med ERTMS. Det er både komplekst og kostbart, for noe av fordelen med jernbanen på Østlandet er at en kan alternere med materiellet. Det er også en fare for at en ikke kan åpne Follobanen når Follobanen er ferdig, fordi en må vente på at signalanleggene også skal bygges. Da vil jeg heller ta i bruk Follobanen raskere hvis det er mange års forskjell det er snakk om, enn å la en tunnel, ferdig bygd, stå tom i påvente av et signalanlegg. Når det gjelder rabattordningen for månedskort på jernbanen, som ble forhandlet fram av de borgerlige partiene, har vi en god dialog og en god framdrift. Det er beklagelig at ting tar tid, men noen ganger er det komplekst å få ting til å fungere teknologisk, men det er nå på vei til å bli i orden. Jeg konstaterer at det er noen som er kritisk til at vi fjerner bompengene på Oslofjordtunnelen, samtidig som de selv ikke er imot å fjerne dem. Vi synes det er viktig at vi får fjernet innkrevingen når vi kan, samtidig som det er viktig at vi ivaretar sikkerheten, og det gjør vi. Så har det vært understreket at da Oslofjordtunnelen i sin tid ble vedtatt bygd, ble den vedtatt som et prosjekt som skulle få to parallelle løp. Det er helt naturlig at Vegvesenet har planlagt i tråd med de vedtakene. Når det så kommer nye forskrifter som gjør at en får problemer med noen av stigningsgradene, er det naturlig at vi tar en runde med ESA og andre for å se om vi kan finne løsninger for det. Det er ikke noe som er spesielt for denne regjeringen. Det er noe som enhver regjering ville forholdt seg til, men vi har god framdrift også på det prosjektet. Så minner jeg om at når det gjelder Rogfast, var planen for å kunne sette spaden i jorden i 2015 at en hadde reguleringsplaner på plass i 2013. Nå er vi i 2016, og noen kommuner er ennå ikke helt ferdig med reguleringsplanene.