trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Fungerende saksordfører redegjorde rimelig godt for forslaget. Det handler faktisk om at det er en del organisasjoner som gjør en veldig god innsats, som, hvis man skulle gjort dette med statlige midler, laget en offentlig ordning, sannsynligvis ville kostet langt, langt mer enn det de organisasjonene mottar i tilskudd for å drive det arbeidet som er så viktig. Det er klart at ved redningsaksjoner skulle det blott mankere at man ikke kunne bruke det redningsutstyret som finnes, og da synes vi det er litt urimelig at man skal bli pålagt å betale rundt 2 mill. kr i avgift for å finansiere dette viktige arbeidet. Fungerende saksordfører redegjorde godt for saken, men jeg har lyst til å kommentere – det er bakgrunnen for at jeg egentlig tok ordet – denne milliarden som regjeringspartiene er veldig flinke til å skryte av hver gang man diskuterer dette. Vi ser de håpløse utslagene som de ordningene vi i dag har, gir, bl.a. med moms. Vi opplevde at Senterpartiet som hadde et landsmøtevedtak angående dette, mindre enn fem dager etterpå vedtar det stikk motsatte av det man faktisk vedtok på landsmøtet sitt, her i salen, og sørget for at det ikke ble flertall for en ordning hvor man gav fritak for moms for frivillige lag og organisasjoner. Det er omtrent det samme vi diskuterer her. Her handler det altså om å gjøre ting litt lettere for organisasjonene. Det er vanskelig å forstå hvorfor man skal måtte betale inn avgifter når man driver med humanitært arbeid og sørger for å hjelpe mennesker som er i nød. Og det er det dette handler om. Jeg synes også det er litt provoserende at man hele tiden viser til den milliarden man skal levere tilbake til frivilligheten. Når vi vet at bare bortfallet av spilleinntektene sannsynligvis medfører ca. 2–2,5 milliarder kr netto tap for frivillige lag og organisasjoner i Norge, blir 1 milliard ikke så veldig bra – når man altså taper 2–2,5 milliarder kr netto fordi man ikke får kompensert dette fra staten. Så den milliarden er ikke så veldig mye å skryte av, og jeg synes det er trist at man ikke kunne være med på dette. Jeg tror at de fleste som betaler avgift til Post- og teletilsynet, ville synes det var helt greit at visse typer organisasjoner slipper å betale denne konsesjonsavgiften. Jeg er enig i at argumentene kan være at alle skal betale, men, som sagt, dette er en spesiell type organisasjoner. De fleste synes at det er viktig at de faktisk kan fortsette dette viktige arbeidet, og at man sørger for at motivasjonen fortsatt er der hos de frivillige. Derfor hadde det vært en utrolig god håndrekning å sørge for å ta bort denne avgiften. Det er også slik at Post- og teletilsynet har økt gebyrene ganske kraftig de siste årene. Det er i hvert fall ikke tvil om at det burde være rom for at tilsynet kunne redusere sine utgifter med 2 mill. kr, som er en bitte liten andel.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Under debatten om NTP for fire år siden advarte Kristelig Folkepartis representanter flere ganger om at de 22 milliardene som Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet plusset på den gangen i forhold til Bondevik-regjeringen, var «luftpenger», urealistisk, og ville ikke bli gjennomført. Nå har regjeringen Stoltenberg gjennomført dette vedtaket og vist at det er mulig å prioritere samferdsel. Og ikke nok med det: Vi har også plusset på 100 milliarder til de neste ti år. En skulle ut fra den debatten som var for fire år siden, tro at Kristelig Folkeparti nå ville kutte i rammene i sitt forslag. Men hva gjør de? Jo, Kristelig Folkeparti plusser på 15 milliarder til. Vil representanten si at påplusningen er realistisk, sett i lys av debatten for fire år siden, eller er dette rett og slett «luftpenger»? Hvorfor har Kristelig Folkeparti snudd?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Høyre har i sine innlegg bejublet Offentlig Privat Samarbeid, OPS, ved utbygging av vei og jernbane – deres hovedgrep for å få fart på samferdselsinvesteringene og bygge et moderne Norge, som de kaller det i sin alternative plan. De har bejublet privatisering og konkurranseutsetting. Nå har de pratet sammen nok, som det står i planen deres, nå skal de handle – som om Norge har stått stille mens Høyre har pratet sammen de siste fire årene. Jeg reagerer sterkt på den retorikken som Høyre bruker for å framheve sin egen transportpolitikk og karakteriser regjeringspartienes. Alle de såkalte nye grep som Høyre foreslår, er gammelt nytt og prøvd før. To av de OPS-prosjektene som nå er i gang eller avsluttet, var det regjeringen Stoltenberg I som fremmet som forsøksprosjekt. Vi har evaluert disse prosjektene, og positive erfaringer er at prosjektene gjennomføres på en mer effektiv måte fordi prosjektene har en forutsigbar finansiering og kan planlegges forutsigbart og sammenhengende. Negativt er det at det ikke er noe billigere – tvert imot, det er utbyggig på avbetaling, og det vet vi er dyrere. For Arbeiderpartiet er det viktig å få opp prioritering av samferdsel og bruke mer penger på dette de neste årene, samtidig som vi bruker midlene effektivt og får til en sammenhengende og helhetlig utbygging av store prosjekter. Vi har vist gjennom den NTP-en vi har gjennomført, og den som blir vedtatt i dag, at vi er åpne for å bruke ulike løsninger, også OPS, og at vi er villige til å bruke mye penger på samferdsel. Ut fra de erfaringene som er gjort med OPS, mener vi imidlertid at vi får mer igjen for pengene ved å sette tre store prosjekter på egne poster på budsjettet, prosjektfinansiering, som skal sikre det vi alle vil, nemlig sammenhengende og forutsigbar utbygging og finansiering. Dette avvises og latterliggjøres av Høyre, som kaller det ideologi. Jeg savner at Høyre er åpen for andre løsninger enn de tradisjonelle og ideologisk betingede løsningene de kommer med i enhver sammenheng, nemlig privatisering og konkurranseutsetting. Høyre avviser konsekvent at det offentlige kan utføre de samme oppgavene med samme kvalitet og kostnad som private, selv om erfaringene fra konkurranseutsetting av f.eks. Mesta viser at det ikke spares penger og er mer effektivt. Det er Høyre som trenger modernisering og åpne seg for nye løsninger, ikke Arbeiderpartiet eller den rød-grønne regjeringen.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-11:
Kristeleg Folkeparti går på sett og vis til val på at dei skal fjerne den raud-grøne regjeringa, og det må bety at dei må samarbeide med Framstegspartiet. Dette partiet bryr seg ikkje særleg om miljøet, om å avgrense bilbruken i og rundt dei store byane, der bilismen utgjer eit stort og aukande problem. Representanten Sahl nemner i innlegget sitt eit ønske om at Regjeringa skulle ha vore med på eit kompromiss i samferdselspolitikken og i NTP-en. Men kva for kompromiss er det Kristeleg Folkeparti har ønskt seg? Er det eit som går i retning av den raud-grøne regjeringa sin politikk, eller i retning av Framstegspartiet sin?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-11:
Først til det siste: Det er eit godt spørsmål når det gjeld ferjene, for vi i Senterpartiet har ønskt oss gratis ferjer, til liks med Framstegspartiet. Det som likevel skil oss frå det partiet som spør, er at vi har ikkje ei sareptakrukke å ta pengane frå, og då er det snakk om prioriteringar. Dei prioriteringane vi har gjort, er å gi 15 milliardar kr meir veg og bane. Vi har satsa stort. Det å oppretthalde frekvensen og ha eit godt ferjetilbod har vore det vesentlege for oss. Men så er ikkje alt sagt med det. Vi har stadig ambisjonar om å få til forsøk – og sjølvsagt på sikt få dette på plass. Men det er snakk om prioriteringar, og i den harde politiske verkelegheita lever vi i. Når det gjeld høgfartsbane, er det eit spørsmål som nesten er så stort at vi har litt problem med å takle det, trur eg, og det skal vi kanskje ha også. Det er derfor vi ber om nøye utgreiingar om kva dette inneber, om det er samfunnsøkonomisk lønnsamt, og korleis vi skal gjere det.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-11:
Det er heilt sant at Gjøvikbanen har vore ein suksess. Samtidig må ein ha med seg at ei strekning – og det å drive ho – er noko heilt anna enn å drive det store nettverket med jernbane som vi har i resten av landet. Det vi i Senterpartiet er opptekne av, er å gi så mykje pengar til infrastrukturen at det skal vere mogleg at folk skal kunne reise kollektivt, at det er eit reelt alternativ til bilbruk. At Gjøvikbanen har nokre fordelar, med høgare rutefrekvens, og at dei har dei same togsetta dei fer med, gir sjølvsagt resultat. Vi har tru på at det å ha eit nasjonalt togselskap, som NSB, vil gi stordriftsfordelar som er med på å byggje ut eit godt tilbod for framtida.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-11:
Ja, i høgste grad. Derfor ser eg positivt på at fylka no i endå større grad skal ta hand om dei ferjene det gjeld. Med ein auke på 34 pst. til fylka, som ligg inne i kommuneproposisjonen, til vegløyvingar, vil det vere fullt mogleg for fylka å prioritere dei viktige avgangane til flyferjene, for at folk i heile fylket skal komme seg til flya før dei går – helst – og ikkje minst komme seg heim seint på kvelden. Det er alltid interessant å høyre på Venstre når dei nemner våre løyvingar i forhold til sine eigne. Det å vise fram kva vi faktisk har gjort, meiner eg er mykje viktigare enn å tale og bruke store ord – og det merkar eg at somme parti er flinkare til enn det vi er.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-11:
Det er ikkje noka hemmelegheit at mange brukar denne anledninga til å helse heim – til å omtale dei prosjekta som vi veit er særleg viktige i heimfylka våre. Eg skal driste meg til det same i dette innlegget, men vil avgrense meg til tre prosjekt. I Møre og Romsdal er det tre prosjekt som av ulike grunnar har stor betydning. Først vil eg nemne Tresfjordbrua og tunnelen mellom Måndalen og Våge på eksportvegen E136, som vi kan sjå samla som eitt stort prosjekt. Vegstandarden i og rundt Tresfjorden er håplaus, og det har vore mange alvorlege ulukker på strekninga. Tresfjordbrua vil bli eit stort framskritt. Den nye tunnelen vil avløyse ein rasfarleg, smal og krunglete veg langs fjellsida, der det kjennest som eit lykketreff kvar gong to trailerar møtest og den eine ikkje hamnar på sjøen. Mange års målretta kamp for dette bru- og tunnelprosjektet har vorte krona med hell, og det er grunn til å gratulere forkjemparane med ein stor dag. Så er det ein annan stamveg i fylket som har to særlege utfordringar, og det er rv. 70. Dei fleste har fått med seg raset på Oppdølstranda i august i fjor, då ein mann vart hardt skadd. Denne strekninga er definert som den desidert mest rasfarlege i Midt-Noreg. Raset sette tydeleg på dagsordenen behovet for å få på plass ei tunnelløysing her. Jubelen var derfor stor då Regjeringa la prosjektet inn med 400 mill. kr i første del av planperioden og resten, 200 mill. kr, i neste. Dette var og er ein siger. Men så skjer det stadig nye steinsprang, og seinast i førre veke eit nytt ras med massive steinblokker. Derfor meiner eg ein må vurdere korleis ein kan sørgje for at tunnelarbeidet kan starte så snart planlegginga er ferdig, anten ved at ein opnar for ei forskotering eller aller helst ved at alle dei statlege løyvingane kjem på plass i første del av planperioden. Til sist til strekninga mellom Tingvoll og Meisingset, som har falle ut i mange omgangar tidlegare, og som heller ikkje vart nemnd direkte i Nasjonal transportplan for neste periode. Nettopp derfor er eg glad for fleirtalsmerknaden som peiker på den særs dårlege standarden som er på denne parsellen, og som vidare viser til handlingsplanen til Statens vegvesen. Etaten får med dette eit signal om at parsellen både kan og bør gjerast noko med frå 2014. I dag er eg stolt av å sitje i transport- og kommunikasjonskomiteen, og glad for det store lyftet som kjem til samferdsel både i fylket vårt og i alle andre delar av landet dei neste ti åra.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Visjon, retning og grep for Senterpartiet er bl.a. lyntog. De 350 milliardene til lyntog, er det penger som skal komme fra veibygging? Hvilken refleksjon har representanten Klinge om konsekvensen av lyntog for finansiering av regionsflyplassene rundt om i landet som får sine penger fra flyreisende i Sør-Norge? Så har jeg en etterlysning. Hvor er det blitt av gratisfergene til Senterpartiet? Vi finner dem ikke i forslaget til NTP, vi finner dem heller ikke i forvaltningsreformen. Betyr det at vi nå får bekreftet og demonstrert igjen at Senterpartiets visjon, grep og retning om at vi skal få gratis ferger på riksveinettet i Norge ettertrykkelig er gitt opp? Det blir ingen gratisferger, slik Senterpartiet lovte ved forrige valg?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg er enig med statsråden i at det er mye å glede seg over på en dag som denne, og ikke minst kan jeg nå glede meg over å slå fast at statsråden på sin måte står tydelig fast på at det ikke bygges lyntog i den neste tiårsperioden – en viss kontrast til innlegg vi har hørt tidligere i denne salen. Og vi kan vel da avlyse åpningen til representanten Langeland i 2014. Jeg konstaterer at statsråden holder fast ved det hun sa da hun ble valgt som leder i Senterpartiet i september i fjor, at vi ikke kan avvise at det blir aktuelt, men i et lengre tidsperspektiv enn den neste tiårsperioden. Kan statsråden reflektere kort rundt hvorvidt lyntog er et effektivt tiltak for å redusere CO2? Det som står i Nasjonal transportplan på side 174 avviser jo det. Kan statsråden kort si noe om hvorvidt det er markedsmessig grunnlag for å drive lyntog i Norge? Det som står i NTP på side 174, tyder på at det ikke er det.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Vi har registrert det forslaget som er omdelt i salen. For oss som venter på at staten skal betale regningen også i storbyene, er det likevel interessant å følge med på om avtaler som er inngått, blir oppfylt. En merknad fra alle partiene, unntatt Fremskrittspartiet, i Innst. S. nr. 301 om denne saken sier følgende: «(…) reduksjon av klimagassutslipp bør inn som et av de etterprøvebare målene for pakken, og av dette at oppnåelsen av dette målet bør ligge til grunn for prioriteringen av tiltak i Oslopakke 3.» (…) Når representanten Wickholm på vegne av regjeringspartiene fremmer forslag nr. 3 i dag, går jeg ut fra at det er for å dempe uroen, uklarheten og usikkerheten knyttet til hva bilistene faktisk skal få igjen når de fortsatt skal betale bompenger. Er det slik, som det står i forslaget, at det er den balansen som ligger i avtalen, som skal overholdes? Eller er det styring etter reduksjon av klimagassutslipp, som ligger i merknaden, som skal styre prosjektene?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Det er også greit å ha med seg at rammene for denne planen som vi fortsatt lever under, 2006–2015, er lagt av bl.a. Fremskrittspartiet. De 22 milliarder kr kom på plass ved hjelp og støtte av og samarbeid med Fremskrittspartiet. Jeg har ikke et spørsmål om finansiering og rammer – det får vi ta i andre sammenhenger og ikke på 1 minutt – men om to farledsprosjekter, som er viktige byggesteinsprosjekter. Det ene er omtalt, det andre ikke. Det som er omtalt, er Stad skipstunnel. Regjeringen har satt av 200 mill. kr i andre del av planperioden. Hvordan mener statsråden dette kan sikre byggingen av prosjektet i overskuelig fremtid? Så til et farledsprosjekt som ikke er omtalt, og som vi har vært i dialog om tidligere, nemlig ny seilingsled til Bergen indre havn uten høydebegrensning. Hvorfor vil ikke Regjeringen prioritere dette prosjektet, som ble lovet da Askøybrua ble bygget? Broen stod ferdig i desember 1992, og fortsatt har vi altså en begrenset innseiling til Bergen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Samferdsel fenger i stortingssalen. Det fenger godt utenfor stortingssalen også. Folk flest er opptatt av dårlige veier, bompenger, ferger og rassikring. La meg gjenta: Regjeringen Stoltenberg skal ha ros for å fokusere på samferdsel. Men la meg også gjenta at regjeringen Stoltenberg får kritikk fra Fremskrittspartiet for at god fokusering ikke omsettes i god samferdselspolitikk. Behovet for modernisering er enormt. Innsatsen må måles mot behovet. Regjeringens perspektiv er at det fortsatt skal gå 50 år før Norge har et moderne, sikkert og miljøvennlig veinett. I norsk samferdselspolitikk er det mange paradokser. I Nordisk sammenheng har Norge lenge vært det rikeste landet. Vi har det dårligste veinettet. Våre nordiske naboer betaler svært lite bompenger. I Norge er bompenger nå snarere en regel enn et unntak. En ting vi bør lære av våre nordiske naboer, som ikke har olje og gass, er at utbygging av vei og jernbane vurderes som en sentral del av næringspolitikken. De har bygd gode veier uten å ødelegge økonomien. Jeg kan ikke se at veibyggingen i Sverige, Danmark og Finland har ødelagt økonomien der. Jeg kan heller ikke se at de nasjonene nedover i Europa som bygger veier for stor hastighet, har fått ødelagt økonomien sin – snarer tvert imot. De fornyer infrastrukturen sin, samferdselsnettet sitt og transportnettene sine for å skape ny vekst. Norges veinett er mange steder i forfall. I den tiårsperioden som denne planen omfatter, må vi gjennomføre en omfattende modernisering og en omfattende opprusting, og satsingen til Regjeringen blir for liten til å klare det. Derfor foreslår Fremskrittspartiet omfattende investeringer i veinettet. Dessverre er jernbanenettet i samme bedrøvelige forfatning som veinettet. Vi må ta et krafttak for å få fart på dagens jernbane. Debatten om lyntog preges mer av entusiasme og fantasifulle regnestykker enn av realisme. Om vi skulle ta på alvor at store deler av reisende skulle flyttes fra fly til tog mellom de store byene i Sør-Norge, forsvinner økonomien ved de få flyplassene som i dag finansierer alle de øvrige. Vi hører lite fra lyntogentusiastene om hvordan resterende innenriks luftfart skal finansieres, kanskje fordi de ikke ønsker at det skal finnes flytilbud innenlands når lyntogene er bygget. Fremskrittspartiet ser behovet for en bedre statlig styring av planlegging og fremdrift av samvirkende løsninger i de sentrale byene, gode løsninger som kobler vei, jernbane, flyplass og havn. Fremskrittspartiet vil ha statlig finansiering. Det er lagt inn i Fremskrittspartiets bypakke for Oslo, Stavanger, Bergen og Trondheim.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Når Fremskrittspartiet i sak nr. 2 her i dag foreslår en egen stortingsmelding om sjøtransport, er det som et supplement til NTP. Det sa jeg i mitt første innlegg, og debatten her har vist at det er lite fokus på tiltak og strategi for å få økt sjøtransporten. En del av denne meldingen må dreie seg om omorganisering, om finansieringsgrunnlaget for å få forsert innsats for å bygge ut farleder og oljevernberedskap, og også om å investere i havnestrukturen. Det bringer meg til de økonomiske rammene. Da tror jeg først jeg skal hjelpe representanten Rudihagen med å rydde opp i hans forvirring. Hvis han begynner med å lese innstillingen på side 9, vil han kanskje oppfatte at det er forskjell på en tiårsperiode og en 25-årsperiode. Det er klart fremvist på side 9 at i tiårsperioden er det snakk om en investering på 580 milliarder kr, i tillegg til Regjeringens forslag, og i hele perioden frem til 2034 er det snakk om en investering på 1 015 milliarder kr – altså i et 25-årsperspektiv. Fremskrittspartiet blir da beskyldt for å opptre økonomisk uansvarlig når vi vil bruke 580 milliarder kr mer enn Regjeringen. Men regjeringspartiene og de andre partiene som vil ha lyntog, sier jo relativt klart at de er villige til å bruke inntil 350 milliarder kr mer enn det som ligger i Nasjonal transportplan til et ganske uklart prosjekt, nemlig lyntog. Altså vil de gå lenger enn det som ligger i rammene for den planen som nå blir vedtatt. Det betyr at det er jo ikke noen diskusjon om man skal bruke mer penger eller ikke, diskusjonen går på hvor mye man skal bruke. Vi vil bruke 580 milliarder kr på vei og på dagens jernbane. Regjeringspartiene vil bruke det som er tilmålt til vei og dagens jernbane i denne planen, og så vil de bruke inntil 350 milliarder kr mer på et ganske uklart prosjekt. Så kan man jo vurdere hvem som er uansvarlig. To statsråder har i denne salen gitt feilaktige opplysninger om Fremskrittspartiets prioriteringer på samferdsel utover landet. Det er fortsatt feil at vi ikke prioriterer på Vestlandet og ikke prioriterer i Nord-Norge. Det er faktisk slik at hvis man tar for seg alle de åtte korridorene, hvis man tar for seg rassikring, hvis man tar for seg fergesatsingen, hvis man tar for seg utmåling til øvrige riksveier, så ligger vi godt over det denne regjeringen har foreslått i denne planen. Hvordan det kan bli dårligere prioritering er vanskelig å forstå. Så er det til slutt å si at når det gjelder fattigmannsfinansiering, så ligger det altså 60 milliarder bompengekroner i denne planen – 60 milliarder kr.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg skal være kort. Dette er et viktig utbyggingsprosjekt, som Fremskrittspartiet selvfølgelig støtter. Vi ønsker også at strekningen Tretten–Otta på E6 defineres som ett prosjekt, og bygges ut basert på full statlig finansiering. Jeg tar opp våre to forslag i saken om dette. Vi er altså for prosjektet, men vi er lite fornøyd med finansieringsløsningen. Det vi møter i denne saken, som en liten bro fra debatten vi nå har hatt i åtte timer, om Nasjonal transportplan, er jo nettopp fattigmannsfinansiering. Når det gjelder dette prosjektet, som er ett av åtte bompengeprosjekter som nå formelig står i kø på slutten av denne sesjonen, og som gjelder en investering på 880 mill. kr, er det altså slik at bilistene ender opp med en regning på 828 mill. kr. Det er dyrt når staten tvinger bilistene til å kjøpe vei på avbetaling; det blir en dyr løsning for bilistene. La meg til slutt si at summen av bompengeregningen for alle disse åtte sakene som vi nå med hurtigtogfart – lyntogfart, så å si – skal behandle i Stortinget i innspurten av sesjonen, er formidabel. Det er altså en bompengeregning her på 9 milliarder kr i tilskudd, og en tilleggsregning på 3,6 milliarder kr. Så her serverer Regjeringen, ved innspurten av sesjonen, 12,7 milliarder kr mer i særbeskatning i form av ekstra bompenger til bilistene.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Representanten Jenny Klinge er fra et fergefylke, Møre og Romsdal, som hun også var inne på selv. Tilgjengelige ferger er god distriktspolitikk, det vet vi. Venstre har i flere budsjetter lagt inn penger til de såkalte flyfergene, dvs. tidligavganger og senavganger, slik at folk slipper å overnatte borte mer enn strengt nødvendig. Er dette noe representanten Klinge synes er viktig – og i så fall vil støtte?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Først vil jeg si at jeg er veldig stolt over den jobben Torild Skogsholm gjorde de fire årene hun satt i regjering. Som også representanten Jan Sahl var inne på her i sted, hadde hun en helt annen økonomisk ramme å forholde seg til. Ifølge Aftenposten i mai er denne regjeringen verdens rikeste. Slik sett synes jeg det blir ganske feil og litt lumpent – jeg vet ikke om det er et parlamentarisk uttrykk – å sammenligne de to regjeringene her. Så til veistrekninger. Venstre har ment at både i Hedmark og i Oppland skal jernbane bygges parallelt med – og helst før – vei. Vi har vist det i Bergen når det gjelder Arnatunnelen. Vi ønsker ikke å bygge vei, vi ønsker en jernbane, slik at bergenserne slipper å få alle bilene inn i byen sin.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg ser ikke den helt store forskjellen mellom det vi sier i merknad, og det jeg har sagt på talerstolen nå. Bakgrunnen er at noen steder er det klokt å bygge jernbane, f.eks. i intercitytriangelet. Og det skulle ha skjedd lenge før det denne regjeringen legger opp til, med tanke på den enorme befolkningsveksten vi opplever i f.eks. Oslo og Akershus, som ifølge en framtidsstatistikk jeg har sett, vil ha 37 pst. økning i befolkningen innen 2030. I distriktene må vi ha trygge og sikre veier. Jeg vet at Bård Hoksrud og jeg er veldig enig når det gjelder trafikksikkerhet. Derfor sier vi det vi sier: Vi skal ha trygge, sikre veier i distriktene. Så er det viktig at man kommer opp med konkrete penger når det gjelder intercitytriangelet – og det må skje raskt.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Jeg takker for komplimenten. Jeg kan ikke gjengjelde den, for Venstre er faktisk ikke så imponert over hva SV har fått til i regjering. Vi er rett og slett veldig, veldig skuffet. Og jeg kan ikke fatte og begripe at dere ønsker å gå inn i en ny fireårsperiode og oppleve det samme som nå, at dere ikke får til noen ting. Da kan det kanskje være bedre å stå utenfor. Jeg nevner Ringerikstunnelen, en sak der dere virkelig har blitt lurt trill rundt. Vi vil ha mer for pengene – mer vei for pengene, mer tog for pengene. Derfor synes vi det er klokt med anbudsutsettingen på Gjøvikbanen. Vi skulle gjerne fortsette med dette, men kanskje ikke på de helt store strekningene. De som bor langs Kongsvingerbanen f.eks., ønsker å få et tilbud lik det man har på Gjøvikbanen. Og vi er med på å utrede høyhastighetstog. Men vi vil altså ha mer for pengene.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Jeg får starte med å ta opp forslagene, som jeg ikke fikk tid til å gjøre under innlegget mitt. Jeg har to spørsmål til samferdselsministeren. Det ene går på at jeg ikke er helt sikker på hva Senterpartiet mener når det gjelder å satse på jernbane. I Jernbanemagasinet blir Senterpartiet spurt om deres planer for jernbanen, og der sier de følgende: «Ruste opp eksisterende banenett til å tåle hastighet på opp mot 200 km/timen.» Her snakker samferdselsministeren om intercitytriangelet, men setter ikke noen klare mål for når det skal være oppe å gå. Det andre gjelder belønningsordningen. Som jeg sa i innlegget mitt, føler jeg at Oslo og Akershus har kommet veldig dårlig ut. Vi betaler 40 kr i bomringen inn fra vestregionen. Hva mer kan vi gjøre i Oslo og Akershus for å få bedre uttelling fra belønningsordningen? Skal vi opp i 100 kr? Hva er målet til samferdselsministeren når det gjelder at Oslo og Akershus skal få mer fra belønningsordningen?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Jeg er veldig glad for at representanten Truls Wickholm er positiv til Oslopakke 3, og så håper vi at vi greier å holde sammen, slik at det ikke blir spell og spetakkel i valgkampen. Men det er to utfordringer. Den ene er Ulvensplitten–Sinsen, som ble langt dyrere enn forutsatt ved oppstarten i 2005. Dette kan gå ut over kollektivtrafikken, som representanten Wickholm også er veldig opptatt av. Deler representanten den bekymringen med Venstre? Den andre utfordringen er at bygging av bybaner er kostnadskrevende. I forbindelse med Bergensprogrammet deltok Bondevik II-regjeringen aktivt når det gjaldt å bygge ut bybanen der. Deler representanten Wickholm Venstres synspunkt på at denne regjeringen også burde være mer aktiv når det gjelder å bygge ut bybaner?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Saksordføreren for Oslopakke 3, Truls Wickholm, gav en redegjørelse om den tidligere i dag, så jeg skal ikke gjenta det. Jeg har imidlertid fulgt denne pakken i flere år, og sett på nært hold det gode, men også krevende arbeidet som er lagt ned lokalt. Jeg har sett hvordan partier har måttet ta og gi. Mye har smertet, men det vitner om at nesten alle, tverrpolitisk, i Oslo og Akershus ser at man må holde sammen for å oppnå noe og få framdrift for miljøet, framkommeligheten og viktige kollektivprosjekter i Norges mest folkerike område. Nå håper jeg ingen lar seg lokke til å bruke valgkampen til kortsiktige løsninger som kan være skadelig på lang sikt. Så fremmet representanten Wickholm et forslag på vegne av regjeringspartiene. Det har Venstre ingen problemer med å støtte, men det jeg vil oppfordre Wickholm til, er at han påvirker Regjeringen til å la staten ta sin del av regningen når det gjelder Ulvensplitten–Sinsen. Er det noe som virkelig kan gå ut over kollektivtrafikken, som Wickholm var opptatt av i sitt innlegg, så er det det at staten ikke tar sin del av ansvaret. Jeg vil også oppfordre representanten Wickholm til å påvirke Regjeringen til å overføre mer av belønningsmidlene til nettopp Oslo og Akershus, istedenfor å skylde på en samferdselsbyråd fra Fremskrittspartiet. Han burde heller berømme den samferdselsbyråden. Det er jo ikke dagligdags å se folk fra Fremskrittspartiet gå inn for at bompenger kan brukes til drift av kollektivtrafikk. Avslutningsvis vil jeg litt inn på E18. Representanten Marianne Aasen snakket om at man trengte miljøtunneler i Asker og Sandvika. Men behovet er faktisk mye større enn som så. Jeg står daglig ved den veien, og har gjort det i mange år, og nå er kollektivfeltet sprengt. Vi politikere har latt elbilene kjøre der, og det synes jeg er rett. Men det vitner om at man trenger veier også i byer, nettopp fordi vi ønsker utslippsfrie kjøretøy, og da må vi også legge til rette for det.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-06-11:
Representanten Truls Wickholm slutter ikke å forundre meg. I motsetning til alle andre her i kveld, taler han imot sitt eget valgdistrikt, nemlig Oslo. Det er oppsiktsvekkende, og det bør faktisk velgerne merke seg. Det gjelder belønningsordningen. På Samferdselsdepartementets side står det følgende: «Belønningsordningen er i utgangspunktet en resultatbasert ordning som skal premiere dokumenterte resultater». I hele kveld har han stått og snakket om det klimaforliket som vi i opposisjon faktisk var en pådriver for. Så står det også på Samferdselsdepartementets side hvordan belønningsordningen skal håndteres. Listen over hva Oslo faktisk har gjort, kan Truls Wickholm få av meg etterpå. Det rekker jeg ikke å si på det korte minuttet jeg har.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Når jeg hører på representanten Tenden, tenker jeg: Jammen var det bra at hun slapp å lide seg gjennom fire år med Torild Skogsholm. Det jeg lurer på, gjelder Nasjonal transportplan. Venstre vil nemlig kutte i rammen for vei med 20 milliarder kr, ifølge innstillingen – nei, ikke når det gjelder Oslo og Akershus. De blir spart og holdt skadesløse, har jeg skjønt. Men jeg har forstått det slik at Venstre vil kutte i bevilgningene til strekningen Dal–Minnesund på E6. Det innebærer altså at prosjektet ikke vil bli ferdigstilt i denne tiårsperioden. Kan Tenden gi oss eksempler på andre strekninger der Venstre vil kutte i bevilgningene? Det synes jeg velgerne har krav på å få vite.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Jeg har så stor respekt for de tusenvis av trailersjåfører som har sitt daglige virke på norske veier. Jeg vil derfor komme med en henstilling til Statens vegvesen og statsråden om å sørge for at rasteplassene og toalettene langs veiene holdes rene og ordentlige. Det skylder vi alle de sjåførene som gjør en hederlig innsats i samfunnet vårt. Jeg vil også trekke fram drosjenæringen som et viktig supplement til kollektivtrafikken. Drosjene har en spesielt viktig rolle innenfor syketransport, TT-reiser og tilknytnings- og bestillingstrafikk til og fra kollektivtransporten i distriktene. Jeg vil framheve viktigheten av at drosje er med i helhetsvurderingen i utviklingsprosjektet for kollektivtransporten i distriktene. Drosjene står for en stor del av skolebarnkjøringen i Distrikts-Norge. En undersøkelse viser at 138 000 barn i grunnskolen har skoleskyss. 12 000 av disse barna må daglig stå på bussen. Når vi vet at 7 000 barn blir skadet på bussen, slik at de må være hjemme fra skolen, må det nå innføres setebelte for skolebarn i skoleskyss. Jeg vet at samferdselsministeren er opptatt av trafikksikkerhet, ikke minst for barna våre, så jeg regner med at statsråden vil vurdere dette spørsmålet. Jeg vil understreke at barn er trafikanter med helt spesielle behov. Barn har problemer med å se over hekker, parkerte biler og andre sikthindringer, og de kan være vanskelige å oppdage for andre trafikanter. Trygg Trafikk gjør en flott innsats for å gi barn trafikkkunnskap. Det er viktig for barn å lære seg å bruke sitt nærmiljø aktivt. Det er derfor nødvendig å bygge ut gang- og sykkelveier, slik at både barn og eldre kan oppleve trygghet ved ferdsel i nærmiljøet. Vi i den rød-grønne fraksjonen fant det ikke nødvendig å lage en egen barnas transportplan. Vi mener at barn er en del av det vanlige pulserende liv, og de skal integreres i alt vi gjør, i alt vi tenker, hele tiden, overalt.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Da vi behandlet forrige transportplan her, var det et løft. Det var alle enige om. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV fikk støtte fra Fremskrittspartiet. Takket være Fremskrittspartiet fikk vi løftet inn mer penger til samferdsel. Det var vi glade for. Nå bevilger Regjeringen enda mer penger, og da kan folk få seg til å si at det er så lite penger at det blir mørkt på finnmarkskysten. Men det er faktisk mer penger! Jeg synes det er litt stusslig – når vi kan se at det blir økning på budsjettene – at noen går opp her og framstiller det som så svart og dystert at det ikke bare er mørkt, men at noen faktisk må ha stjålet hele sikringsskapet!
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Stortinget har samla – om ikkje fullstendig samla – bedt om at det skal gjerast ei utgreiing med sikte på utbygging av lyntog. Det skal gjerast. Det betyr at det ikkje er teke stilling til om det skal byggjast slike tog i Noreg eller ikkje – lat det vere klart. Men om det kan byggjast innanfor tiårsperioden, er ikkje bestemt, for ein ynskjer å ta stilling til det ved rullering av neste Nasjonal transportplan. Det vil då vere om fire år, dersom ein følgjer same rytme som no. Desse utgreiingane skal nettopp gi svar på om klimagevinsten er stor nok, om marknaden er stor nok, om den samfunnsøkonomiske nytta er stor nok til at Stortinget vil gi grønt lys for ei slik utbygging. Så det er jobben som skal gjerast: få fakta fram på bordet, eit godt faktagrunnlag som set Regjeringa og Stortinget i stand til å gjere vedtak i den største samferdslesaka som har vore på mange, mange tiår.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Hvem teller de tapte slag på seierens dag? – må eg få lov til å minne representanten om. Nei, eg er ikkje veldig skuffa, men eg er utolmodig etter å kome vidare. Me har – i motsetnad til Høgre, då dei sat i regjering – fått i gang eit samferdslelyft. Men det er klart at når ein startar med eit jernbanesystem som var så nedpint som det me har i Noreg, tek det meir tid enn eg skulle ynskje, å få det opp i fullgod standard. Og det handlar ikkje berre om pengar, for me har løyvt dei midlane som Jernbaneverket har ynskt seg til den opprustinga, ikkje minst her i Oslo-området, som har eit eige program. Men det skal faktisk gjerast, og det skal gjerast samtidig som trafikken helst skal gå. Så det er ei kjempeutfordring. Men me er i full gang. Og det å få stå her i dag og leggje fram ei slik melding og få ho debattert i Stortinget, må eg seie er fantastisk moro, for her legg me grunnlaget for noko som vil få positive konsekvensar for folk i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Det er ingen tvil om at arbeidet med det nye anbodet for hurtigruta har teke meir tid enn det eg som utolmodig minister skulle ha ynskt meg. Det har fleire årsaker. Ikkje minst gjeld det tilhøvet til konkurranseregelverket, EØS-avtalen og ESA, som me må halde oss til og forankringa i det systemet, men det gjeld sjølvsagt òg gjennomgangen og dialogen ein må ha med regionale og lokale styresmakter, som eg har ynskt å lytte til og heile tida har sagt at eg skulle lytte til. Slik tida har gått, er det ikkje mogleg å få den saka opp til debatt i Stortinget i vår, så eg må få lov til å kome attende til komiteen, eventuelt på skriftleg vis, i den grad det er mogleg å få dette på plass før Stortinget går frå kvarandre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Når det gjeld påskjøningsordninga, får Oslo og Akershus ein stor del av dei midlane. Det er ikkje slik at dei på nokon måte vert nedprioriterte, langt ifrå. Det skulle òg berre mangle – Oslo og Akershus gjer veldig mykje bra innan kollektivsatsing og vil gjere mykje bra i den grad ein greier å innrette Oslopakke 3 slik det ligg i føringane når trinn 1 har vore behandla i Stortinget, og kollektivsatsing vert den viktige biten som den skal vere der. Når me no har dobla påskjøningsordninga i år, og legg opp til å doble den på nytt, er det klart at Oslo og Akershus skal få ein større del av dei midlane. Når det gjeld jernbanesatsing, trur eg representanten Tenden må vere einig med meg i at med Senterpartiet i ministerstolen har me fått gjort atskilleg meir på jernbane enn det Venstre greidde i den same stolen, og det vil kome intercitytog i andre større byar og landet totalt sett til gode. Eg har store ambisjonar på vegner av jernbanen i Noreg, for det er viktig, ikkje minst for dei mest folketette områda.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Fyrst i høve til lyntog: Det eg sa, var at Regjeringa i denne meldinga ikkje har fremja forslag om å starte bygginga av separate høgfartsbanar i Noreg i denne transportplanen. Det tyder sjølvsagt ikkje at Regjeringa – uansett kven som måtte sitje her i Stortinget om fire år – ikkje kan gjere eit anna vedtak. Det utelukkar sjølvsagt ikkje lyntog i tiårsperioden. Men me har ikkje lagt fram forslag om det no, for me har ikkje eit godt nok fagleg grunnlag til å gjere det. Eg er oppteken av at dei forslaga me legg fram for Stortinget, og dei vedtaka me gjer, skal vere tufta på faglege, gode utgreiingar. Når det gjeld fylkesvegane, sa Jenny Klinge det som er rett: Rammene ligg no i kommuneproposisjonen – og det svaret som var gitt til Stortinget på spørsmål 155, var gitt før kommuneproposisjonen var lagd fram, og var tufta på transportplanen. Det som no er saka, er at i kommuneproposisjonen har me auka rammene med 1 milliard. Me må sjølvsagt rekne rentekompensasjonsordninga og rassikringsmidlane inn, for det går definitivt til fylkesvegane, og då er talet 34 pst.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Det er interessant å lytte til ein innhaldsrik debatt om samferdsle. Debatten viser ein opposisjon som sprikjer i alle retningar. Då inneverande Nasjonal transportplan vart vedteken, bygde Senterpartiet, SV og Arbeidarpartiet ei bru og samla seg om prioriteringar og ambisjonar som ein skulle ha gjennomført. Og dei har me gjennomført. Viss det etter valet til hausten vert ei anna regjering utgått frå ein eller annan konstellasjon av opposisjonspartia, er det ingen som i dag kan få ein idé om kva slags transportpolitikk me får. Framstegspartiet er i ein eigen klasse, med pengar til alt og satsing særs i folketette område, iallfall ikkje på Vestlandet og i Nord-Noreg. Dei andre partia tyr til avbetaling og OPS. Helleland svara ikkje på kor store bindingar dei 23 prosjekta ville gi på statsbudsjettet etter 2020. Men eit overslag som er gjort, viser at det vil vere rundt rekna 8–10 milliardar kr pr. år når prosjekta er ferdigstilte rundt 2020 – på det tidspunktet som Høgres partileiar, Solberg, i salen sa at det begynner å stramme seg til. Det er då ein ikkje har handlingsrom. Det er no me har handlingsrom, og då er det uforståeleg at ein skyv betalinga for desse vegprosjekta inn i ei framtid der me veit at det er andre utfordringar som vert tydelege. Fleire hevdar at kostnadene i samferdslesektoren har auka med 40 pst. Det er ikkje rett. Det som er rett, er at fornyinga av dei funksjonskontraktane som kom etter utskiljing av Mesta og konkurranseutsetjing av drift og vedlikehald, har vist ein kostnadsauke på 40–50 pst. Då spørst det kor mykje som vert igjen av dei store innsparingane som Tenden og Venstre viste til. Dei forsvinn nok ganske så sikkert i det store sluket som kjem når konkurransen ikkje er så stor, og ein skal inngå fornying av funksjonskontraktane – dessverre. «Ja, penger har de, men det er også alt de har», sa Helleland i sitt innlegg. Det er òg feil. Me har tusenvis av dyktige fagfolk som me spelar på lag med, og som me omtalar med respekt, som står på kvar einaste dag med å omgjere alle dei ekstra midlane som me tilfører, til nye prosjekt rundt omkring i heile landet. Når representanten Gundersen samanliknar satsing på OPS og privatpersonar sine kjøp av bustad, er det ein stor forskjell. Mens me som privatpersonar vanlegvis har forholdsvis slunken lommebok, er det ei velfylt statskasse, gode statsfinansar, som gjer at det ikkje er behov for å byggje veg på avbetaling.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Når ein høyrer på enkelte av innlegga i salen i dag, må eg seie at det er godt gjort å framstille ei satsing på 45 pst. i auka ramme i Nasjonal transportplan som det me på godt sognemål kallar «inkjevetta», og det frå parti som sjølve la fram ein nasjonal transportplan der dei reduserte veginvesteringane. Dei auka rett nok på drift og vedlikehald bitte litt, slik at dei kom ut omtrent i nullvekst. Så legg me fram ein nasjonal transportplan med 45 pst. vekst, med 100 milliardar kr i vekst, og så vert det framstilt som om det er ingenting. Då sloknar lyset på Finnmarkskysten. Representanten Lundteigen har vel gjort greie for forskjellen på denne og den førre regjeringa si satsing nettopp på Nord-Noreg. Sortevik framstiller det som om det i dag er sagt ja til å starte bygging av høgfartsbane, og bruker ein sånn 350 milliardar kr som eit eksempel på det. Det vert feil. Det ein har sagt i salen i dag, er at ein skal ha fram eit godt fagleg grunnlag, slik at Stortinget kan ta avgjerd i denne store saka. Det skal gjerast før neste rullering av Nasjonal transportplan, og det skal sjølvsagt verte følgt opp. Når det gjeld fordelinga mellom landsdelar, må me for å sjå på Framstegspartiet sin vilje til vegløyvingar i heile landet, sjølvsagt sjå på deira totalitet og fordele den prosentvis. Då ser me kor dei store pengane frå Framstegspartiet går. At det enkeltvis for regionen vert større summar enn regjeringspartia – vel, vel når du blar opp ein halv milliard ekstra, skulle det berre mangle at du ikkje greier å overgå det meste. Men det er jo fordelinga mellom dei ulike regionane som ein då må sjå på. Det var eit sterkt innlegg om nattog til Kristiansand. Eg vil berre slå fast at eg har stor respekt for Stortinget, og følgjer opp Stortinget sine vedtak. Saka ligg i Regjeringa og vil verte avgjord i Regjeringa. Representanten som var så skarp, kan snakke med sine partifellar i Regjeringa og slik vere med og syte for at saka vert avgjord som ho skal. Men eg følgjer opp det som Stortinget har pålagt. Når det gjeld Oslopakke 3, har me eit særdeles godt samarbeid med dei regionale styresmaktene som er Oslo og Akershus. Eg ynskjer å få bygt ut E18, men eg ynskjer òg å følgje opp det som er grunnleggjande i Oslopakke 3, nemleg balansen mellom kollektiv og veg. Det er jo den balansen som det er stilt spørsmålsteikn ved, om han no vert forstyrra gjennom dei prioriteringane som er gjorde. Det må ein i så fall gå inn og sjå nærare på.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-11:
Det er framleis interessant å sitje i salen og høyre på mange gode innlegg, sjølv om nokre av dei er vel negative når ein tek situasjonen i betraktning. Eg vil visitere to. Først til Vera Lysklætt, som snakka varmt om behovet for veg i Finnmark. Det står ikkje heilt i stil med det som Venstre har lagt inn i sin transportplan, der ein utset Storskog–Hesseng, og der det er mange andre kutt som ikkje er spesifiserte. Slik sett burde det kanskje vore interessant for både denne salen og ikkje minst dei utafor salen å vite kva andre vegar i Finnmark som vil verte utsette med Venstre sine prioriteringar og kutt på vegsektoren. Ja, eg veit det er eit sterkt ynske om å utgreie kystriksvegen. Utgreiinga er ressurskrevjande. Difor konsentrerer ein midlane til dei prosjekta som ligg inne i Nasjonal transportplan, og som det er vedteke skal byggjast. Det er mange prosjekt rundt om i landet som ein ynskjer å få utgreidd, og som eg gjerne skulle vere med å få utgreidd isolert sett. Men samtidig har me auka rammene med 45 pst. – med 100 milliardar kr – og det er lagt inn mange, mange prosjekt, ikkje minst i Finnmark, der den førre regjeringa faktisk halverte innsatsen, mens me legg opp til ei firedobling av innsatsen. Så håpar eg folk ser kven som jobbar for at det skal vere lys i husa. Representanten Gunnar Gundersen var kanskje ikkje inne då eg gjorde greie for prisveksten i eit tidlegare innlegg. Prisveksten har ikkje vore 40–45 pst. generelt for investering i samferdsle. Han har variert frå vel 4 pst. til 8 pst. i 2008, som var eit heilt spesielt år, med ein spesiell høgkonjunktur. Etter at finanskrisa slo inn, har kostnadene gått ned. Me ser på fleire prosjekt at det er andre tider. Korleis ein i Høgre då får det til å verte 40–50 pst., er ei gåte for meg. Men funksjonskontraktane, sjølve flaggskipet for konkurranseutsetjing frå den førre regjeringa, då ein skulle fornye dei, hadde prisen auka med 40 pst., og faktisk opp mot 50 pst., noko som viser at det kanskje ikkje held stikk med hallelujasang om konkurranseutsetjing når det kjem til fornying av kontraktane, at ein då faktisk ikkje har ein god konkurranse, men at det er entreprenørar som kan setje tøffe krav, og ta høge prisar. Så elendeskildringane står lite i stil med alle dei innspela som me har fått frå positive folk i heile landet, med næringslivet i spissen. LO, NHO, både arbeidsgivar- og arbeidstakarorganisasjonar innafor transportsektoren, jubla då denne transportplanen kom, og sa: Endeleg finst det ei regjering som vil satse på samferdsle – det har me venta på lenge.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
For det første er jeg glad for at Fremskrittspartiet var med på å skape flertall for forhøyede bevilgninger i forrige planperiode. Det er interessant etter fem år, som er gått siden den gangen, å konstatere at det måtte en rød-grønn regjering til for å innfri de ambisjonene. Det kunne vært veldig interessant om Høyre og Fremskrittspartiet her i dag kunne avklart hva som ville være politikken i forhold til handlingsregelen dersom Fremskrittspartiet og Høyre skulle danne regjering sammen. Er det Høyres eller er det Fremskrittspartiets pengebruk som vil legges til grunn? Så til de to konkrete prosjektene: Når det gjelder Stad skipstunnel, er den nå underlagt KS1-evaluering. Det må fortsatt jobbes med den. Når den er ferdigstilt, vil Regjeringen komme tilbake til den saken. Når det gjelder innseilingen til Bergen, er det klart at dette er et prioriteringsspørsmål, og det har ikke nådd opp i denne omgangen.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
De tallene som er satt av i NTP til de forskjellige formålene, til merking av farleder, til fiskerihavner osv., står selvfølgelig fast. De tallene som står i NTP, er dem som gjelder. Så har vi også innenfor NTP-rammen satt av 115 mill. kr som skal gå til å avvikle de to gebyrene, havnesikringsgebyret og kystgebyret. De tallene i NTP som skal gå til merking av farleder, går direkte til det formålet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Først til Stad skipstunnel: Det er pr. i dag et prosjekt som er kostnadsberegnet til 1,8 milliarder kr. Det vil være det største sjøtransportprosjektet noensinne i norsk historie, og derfor skal vi gjøre grunnlagsvurderingene meget nøye. Vi har satt av 200 mill. kr i Nasjonal transportplan nettopp for at det skal være mulig å sette i gang det prosjektet hvis Regjeringen konkluderer med det. Da er det viktig at vurderingene viser at det har samfunnsmessig nytte, og det vil også bli tillagt vekt at andre er villig til å være med og delfinansiere det prosjektet. Så takker jeg for spørsmålet om oljevernberedskap, for det har vært et område som vår regjering har prioritert veldig høyt. Vi har forholdt oss til Kystverkets faglige anbefalinger når det gjelder utskifting av utstyr, og har økt bevilgningene først med 25 mill. kr og så lagt inn 88 mill. kr til. Så har vi i forbindelse med «Nye byggesteiner i nord» sagt at vi skal bygge opp Kystverkets kompetanse spesielt på det som har med arktisk oljevernberedskap, herunder is, mørke og bølgehøyde, å gjøre. Så det må vi prioritere i årene framover.