trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2021-10-28:
På vegne av presidentskapet legger jeg frem Innst. 28 S for 2021–2022. Presidentskapet fremmer i denne innstillingen forslag til endringer i etterlønnsordningen for regjeringens medlemmer, statssekretærer og politiske rådgivere i departementene og ved Statsministerens kontor. Det følger av Reglement om arbeidsvilkår for departementenes politiske ledelse § 14, tidligere § 18, at politisk ledelse «har rett til fratredelsesytelse i henhold til det til enhver tid gjeldende stortingsvedtak». Som følge av Stortingets vedtak av 3. november 2005, senere endret ved stortingsvedtak 8. desember 2011, utbetales en måneds fratredelsesytelse automatisk til medlemmer av regjeringen som fratrer etter minst 12 måneders funksjonstid, og den avkortes ikke mot annen inntekt denne måneden. Daværende statsminister Erna Solberg foreslo i brev til Stortinget av 19. august 2021 å endre regelverket slik at medlemmer av regjeringen, statssekretærer og politiske rådgivere ved fratreden kan tilstås hel eller delvis fratredelsesytelse i inntil tre måneder dersom vedkommende ikke har lønns-/næringsinntekt, pensjon e.l. over et visst nivå. Presidentskapet viser til at formålet med fratredelsesytelsesordningen er å sikre inntekt i en begrenset periode for dem som ikke kan gå direkte over i annet inntektsgivende arbeid eller virksomhet. Presidentskapet slutter seg derfor til anbefalingen fra regjeringen og foreslår å endre vedtaket fra 3. november 2005 i tråd med dette. Det innebærer at heller ikke regjeringsmedlemmer med mer enn 12 måneders funksjonstid automatisk kan få utbetalt en måneds fratredelsesytelse uavkortet når vedkommende har annen inntekt. Presidentskapet gjør for øvrig oppmerksom på at det også pågår et arbeid med å gjennomgå ordninger med fratredelsesytelse og etterlønn for stortingsrepresentanter. Presidentskapet viser til at det er viktige problemstillinger som bør drøftes i en slik gjennomgang, og vil komme tilbake til Stortinget med en nærmere vurdering av disse ordningene for stortingsrepresentanter. Et samlet presidentskap råder Stortinget til å gjøre vedtak om at vedtak av 3. november 2005, senere endret ved vedtak av 8. desember 2011, om etterlønn til medlemmer av regjeringen, statssekretærer og politiske rådgivere endres slik det er redegjort for i innstillingen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Mitt spørsmål går til helseministeren og handler om pandemiens konsekvenser for de mest utsatte, sårbare barn og unge som trenger hjelp og omsorg, men også unge voksne med alvorlig sykdom som trenger tilgang til behandling – og god behandling – mer enn noen gang. Regjeringen oppnevnte et utvalg for å se på hvordan pandemien har påvirket den psykiske helsen og rusbruk. Utvalget foreslår godt kjente lavterskeltiltak som Stortinget allerede har bedt regjeringen om å bygge ut. Rapporten har også vært gjenstand for kritikk, og utvalgsleder Kjøs svarer selv på kritikken i Dagens Medisin: «Vi har holdt oss til mandatet, som var å vurdere spesifikke virkinger av pandemien, uten å bruke denne som et skojern til å lirke inn tiltak som heller bør begrunnes i den generelle tilstanden og bygges opp over tid.» Utvalget skriver riktignok at det har vært en jevn økning i pasienter med spiseforstyrrelser over flere år, og at dette er en av få pasientgrupper som også har økt under pandemien. Men dette problematiseres ikke ytterligere, til tross for at spiseforstyrrelser er blant de mest alvorlige og dødelige lidelsene i psykisk helsevern. I 2020 ble 23 pst. av henvendelsene til psykisk helsevern avvist. Det er høye tall, og det viser at konsekvensene er alvorlige. Så mitt spørsmål til statsråden er: Anerkjenner han de grunnleggende utfordringene i tjenesten, som nå møtes med mer alvorlig syke pasienter som må vente veldig lenge på å få det som for dem er helt livsnødvendig behandling?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg setter pris på at statsråden er ærlig om situasjonen i psykisk helsevern. Den var problematisk allerede før pandemien, med høy avvisningsprosent både for voksne og barn og unge. De store satsingene har uteblitt med denne regjeringen, og i møte med effektene av pandemien for barn og unges psykiske helse rister det nå litt i hele grunnmuren i alle de strukturene helseministeren omtaler. Uttalelser fra barne- og ungdomspsykiatrien her i Oslo viser at det har vært en massiv økning av henvisninger, og fra september til mars har man hatt en økning på hele 30 pst. i forhold til i fjor. Spesielt antall spiseforstyrrelser har økt kraftig. Her er det pasienter mellom 10 og 15 år, og ventetiden på behandling er lang veldig mange steder. Så det som er mitt spørsmål til statsråden er: Hva tenker han om den lange ventetiden for spiseforstyrrelser, hvor vi vet at sykdommen har en tendens til å forverre seg for hver dag som går uten at man får behandling?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Det er bra å få ned ventetiden, og det er bra at man er stolt over egne satsinger, men det å lovfeste kravet om kommunepsykolog gir jo ikke garanti for en eneste behandlingstime for barn og unge. Her må det følges opp med tiltak som kommunene kan sette ut i livet, og som kan møte barn og unge. Nå har vi fått framlagt revidert nasjonalbudsjett, hvor flere av tiltakene som Kjøs-utvalget foreslår, finansieres, men spørsmålet er jo om kommunene, med det opplegget de har fått de siste årene, har mulighet til å bygge ut dette raskt. Utsatte familier og sårbare barn mangler i regjeringens planer, har koronakommisjonen slått fast i sin rapport. Konsekvensene var ikke tilstrekkelig utredet, og helsepersonell dedikert til disse innbyggerne ble omdisponert tidlig i pandemien. Spørsmålet mitt til statsråden er om han føler seg trygg på at de tiltakene som nå finansieres opp, vil føre til hjelp og støtte og fange opp spesielt disse sårbare familiene.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg oppfatter at representanten er opptatt av utfordringene vi har innenfor psykisk helse uavhengig av pandemien, som også var der før pandemien. Det er jeg helt enig i. Det er også årsaken til at regjeringen igangsatte et stort arbeid før pandemien traff Norge, der vi ba Helsedirektoratet og helseregionene om å utrede hva som er det framtidige behovet innenfor spesialisert psykisk helsehjelp i Norge, inkludert tilbudet til barn og unge, både hva som skal gis i døgnbehandling, og også poliklinisk behandling osv., nettopp fordi vi mener at det er behov for generelt å bygge opp dette tilbudet, og at det har vært for lite grunnlag til å kunne vurdere hva de faktiske behovene i årene framover er. Dette arbeidet er snart ferdigstilt, og jeg ser fram til å følge det opp. Dette er også noe av bakgrunnen for at regjeringen la fram en opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse før pandemien traff. Den opptrappingsplanen har vi også fulgt opp, bl.a. i budsjettet for 2021. Det er en satsing på barn og unges psykiske helse som hadde kommet – uavhengig av pandemien. Jeg synes det er fint at Kjøs-utvalget, som har gått igjennom dette og sett på det knyttet til pandemien, peker på at det er mange av de samme tiltakene som bør styrkes. Det betyr også at med et blikk utenfra er de satsingene som regjeringen har stått for de siste årene når det gjelder psykisk helse, pekt på som de viktige satsingene framover. Det deler jeg. Hadde det vært sånn at jeg mente at tilbudet innenfor psykisk helse i Norge var godt nok, hadde vi selvfølgelig ikke igangsatt alt dette arbeidet. Til tross for at vi har prioritert psykisk helse fra dag én siden 2013, er det så store utfordringer, og utfordringene har dessverre økt før pandemien, men også som følge av pandemien.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg vil igjen understreke at jeg er den første til å peke på de utfordringene som vi har innenfor psykisk helse, men jeg er definitivt ikke enig i at de store satsingene på dette området har vært fraværende under denne regjeringen – tvert imot. Jeg vil bare minne om at vi har hatt en vekst på nærmere 2 600 årsverk i det kommunale psykisk helse- og rusarbeidet bare for 2016–2019. Jeg vil minne om at da jeg overtok som helseminister, hadde tilbudet til barn og unge når det gjaldt psykisk helse, blitt svekket i året før jeg overtok ansvaret. Dette er en betydelig satsing. Vi har bygd ut et psykologtilbud i kommunene nettopp for at barn og unge skal få rask hjelp som ikke trenger henvisning før de blir så alvorlig syke at de har behov for spesialisert behandling. Når det gjelder spiseforstyrrelser, er det et av de områdene som vi har prioritert, der vi har innført det første diagnosebaserte pakkeforløpet, nettopp for å sikre redusert ventetid og sammenhengende behandling. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet nå går til valg på å avvikle pakkeforløpsordningen innenfor psykisk helse.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Ja, jeg er helt sikker på at disse tiltakene kommer til å gi effekt, nettopp fordi det bygger på satsinger som har vært der fra før, og det gjør det også mindre komplisert for kommunene å følge opp. En betydelig del av denne satsingen ligger også i frivillig, ideell sektor, i tråd med Kjøs-utvalget, som også står klar til å gjøre mye av denne jobben. Så er det riktig at lovfestingen av psykologkompetanse i kommunene ikke gir flere psykologer. Arbeiderpartiet stemte jo imot denne lovfestingen, så med Arbeiderpartiets politikk kunne kommunene i dag valgt ikke å ha psykologkompetanse. Men det vi gjorde før vi lovfestet dette, var å øke antallet psykologer i kommunene betydelig. Da jeg overtok som helseminister, var det 130 psykologer i alle landets kommuner. I 2019 var tallet oppe i 617, og det har økt siden. Det betyr nå at de aller fleste kommunene har denne viktige kompetansen, ikke bare til å møte pasientene, men også til å utvikle tilbudet til alle.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg mener at statsministeren har sine ord i behold. Det er helt riktig at spesielt i de første ukene da en måtte ta ned aktivitet, var det en ganske kraftig reduksjon enkelte steder, spesielt når det gjelder rusbehandling. Dette snudde, og vi ga veldig klare signaler til sykehusene om prioriteringen, og det ble fulgt opp. Det ser vi bl.a. på ventetidene. Mens ventetidene generelt har økt under pandemien, har ventetidene på behandling både av psykisk helse og rus fortsatt å gå ned. Det er et tegn på prioriteringen. Det andre er at vi også ser at en har klart å behandle flere pasienter, spesielt innenfor psykisk helse for barn og unge. Så selv om det har vært en kraftig økning – spesielt rett før jul, da kom den økningen på antall akuttpasienter – så har en økt aktiviteten. Når det gjelder kreft, har sykehusene faktisk også klart å gjennomføre pakkeforløpene for kreft mer i tråd med målene enn det de gjorde før pandemien.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Hvis en snakker om folk, som f.eks. pasienten og brukerrepresentanten ved Oslo universitetssykehus, har nok de forstått det samme som meg. Det er det som er noe av utfordringen med representantens innlegg, at en representerer ikke et reelt alternativ. Det samme flertallet i Oslo bystyre, og for så vidt Senterpartiet som parti, er veldig tydelig på at de ønsker å bygge nye Aker sykehus. Den faglige fragmenteringen som fagmiljøet ved Ullevål er bekymret for, skyldes jo ikke utbyggingen på Gaustad. Den skyldes byggingen av Aker. Så hvis representanten er opptatt av disse motargumentene mot modellen som innebærer at vi skal bygge et nytt sykehus på Aker, og bygge et nytt felles regionsykehus for Helse Sør-Øst på Gaustad, må representanten presentere et alternativ som eventuelt alle ville være enig i. Det alternativet finnes dessverre ikke. Motstanden mot Ullevål er i veldig stor grad knyttet til oppbyggingen av sykehuset på Aker, som jeg opplever at det er stor tilslutning til. Hvis vi ikke bygger ut på Gaustad, men istedenfor bygger ut på Ullevål, som er et reelt alternativ – bygge Aker, bygge ut på Ullevål istedenfor på Gaustad – vil nok representanten oppleve en tilsvarende motstand fra Rikshospitalets miljø mot å flytte til Ullevål. Dessuten ville det alternativet innebære at vi måtte bruke betydelig mer penger og betydelig mer tid og ta betydelig høyere risiko, som igjen kunne ført til at vi faktisk ikke hadde et oppdatert sykehustilbud i tide til den voksende befolkningen i Oslo, der vi dessverre allerede på grunn av at denne saken har tatt så lang tid, er på etterskudd.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Nei, jeg mener at den ikke vil svekkes, nettopp på grunn av at det har blitt gjort en veldig god prosess med fagpersonene for å finne en bedre fordeling av akuttberedskapen mellom det nye sykehuset på Aker og på Gaustad, som nettopp tar inn over seg en del av innvendingene. Nå ser jeg at representanten Jan Bøhler er på vei mot talerstolen, men det innlegget som representanten fra Senterpartiet nå holdt, var et innlegg mot å bygge nytt sykehus på Aker. Det forundrer meg om Senterpartiet nå, når de har fått representanten Bøhler inn i sine rekker, som har vært en av de største forkjemperne for sykehuset på Aker, fortsetter kampen mot Aker sykehus. For hele innlegget til representanten Toppe var et innlegg i debatten mot å bygge ut et stort akuttsykehus på Aker.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg registrerer at representanten fortsetter å argumentere mot funksjoner og innholdet på Aker sykehus. Så her er det åpenbart at representanten Bøhler snart må få slippe til, sånn at en får klargjort om Senterpartiet nå skal fortsette kampen mot et stort akuttsykehus på Aker. Så er det ikke uvanlig at vi også har noen mindre regionsykehusfunksjoner på andre sykehus, men det er helt åpenbart at vi har behov for samlede regionsykehusfunksjoner for Helse Sør-Øst i all hovedsak på ett sted. Det kan være på Gaustad, det kan være på Ullevål. Utfordringen med Ullevål-alternativet er at det tar lengre tid, koster mer penger og representerer stor usikkerhet. Representanten var i sitt innlegg opptatt av risiko. Representantens forslag er det forslaget som innebærer høyest risiko for innbyggerne i Oslo, høyest risiko for økonomi og – ikke minst – høyest risiko for at det aldri blir et nytt akuttsykehus på Aker.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Reguleringsrisikoen er jo også knyttet til Aker sykehus. Høyden på Aker sykehus er betydelig høyere enn høyden på sykehuset som planlegges bygd på Gaustad. Men jeg tror representanten Bøhler og jeg begge har bidratt til at vi nå skal bygge nytt sykehus på Aker. Jeg vil minne representanten om at hans store kamp for Aker sykehus først fikk en mulig seier da vi fikk regjeringsskifte og jeg fikk overtatt arbeidet med disse planene. Og jeg opplevde at ikke minst representanten Bøhler var en av dem som virkelig jublet på det tidspunktet jeg la fram planene som innebar at vi fikk bygd et nytt sykehus på Aker. Nå har imidlertid representanten Bøhler sluttet seg til en partigruppe som bruker all sin tid på å få torpedert planene og dermed også torpedert planene for Aker sykehus. Når det gjelder reguleringsplanen i Oslo, er det Oslo kommune som nå er reguleringsmyndighet. Jeg avventer at de følger opp disse planene, og jeg oppfatter at de innvendingene som påpekes fra planavdelingen, er innvendinger det er fullt mulig å finne løsninger på.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Ja, det gjør jeg. Det er helt riktig at det finnes mye bra bygningsmasse på Ullevål, men utfordringen er all den bygningsmassen som ikke er bra. Hvis en skal gå for alternativet som innebærer at en skal flytte Rikshospitalet til Ullevål, innebærer det en betydelig større både risiko og utfordring, for da er det en større andel av arealet som må fornyes. Jeg vil minne om at mye av virksomheten som i dag drives på Ullevål, drives med delvis dispensasjon, og vi har brukt mye penger på å måtte gjøre midlertidige tiltak for i det hele tatt å kunne ha sykehusdrift i deler av de lokalene. Det er helt riktig at det også er bygd nye lokaler på Ullevål som er bra, men valget mellom å bygge nytt på Gaustad eller å bygge nytt på Ullevål innebærer at Ullevåls standard vil kreve en betydelig større investering og risiko og dermed økonomi, og ikke minst risiko for innbyggerne i Oslo, som representanten Bøhler representerer.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Nei, det er det motsatte, det er en betydelig uforsvarlig plan som representanten her står for. For det første innebærer den betydelig større investeringer med mye større usikkerhet. Den vil bety mange års forsinkelser. Dessuten vil en sånn plan innebære at det er resten av Norge som vil måtte betale en ganske høy pris for at en legger opp til en sykehusstruktur i Oslo som gjør at en vil ha behov for en større andel av landets samlede høykompetente ressurser. Dette er en utfordring allerede, og den vil forsterkes med Rødt og Senterpartiets modell, som innebærer at pasienter på Vestlandet, i Nord-Norge, i Innlandet vil måtte oppleve at en ikke får tak i den kompetansen som det er behov for, for at de skal få sin behandling. Den konsentreres i Oslo-området, der det allerede er en konsentrasjon av den typen kompetanse. Det betyr at enda flere pasienter må reise fra Sørlandet, fra Østlandet, fra Innlandet til Oslo for å få behandling som de kunne ha fått på sitt lokalsykehus.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg synes at representantens innlegg var veldig avklarende, for dette er første gang vi har fått den ærlige avklaringen fra partiet Rødt om at de har betydelig lavere ambisjoner for Aker sykehus enn det regjeringen har. Jeg håper at representanten Bøhler og Senterpartiet merker seg det, at en av de fremste allierte som de har i denne saken, nå snakker ærlig om hva deres alternativ faktisk betyr, nemlig at en vil bygge et betydelig mindre sykehus, et sykehus med mindre innhold, på Aker. Det er noe helt annet enn det jeg tror velgerne til representanten Moxnes i den delen av Oslo har oppfattet før. Jeg synes at dette innlegget bringer oss nærmere faktisk å få en diskusjon som handler om de to reelle alternativene, nemlig et alternativ med et betydelig mindre, mindre innholdsrikt sykehus på Aker og en flytting av Rikshospitalet til Ullevål, som vil koste mer, ha høyere risiko og ta lengre tid.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Ja, med representantens forslag vil da innbyggerne i Oslo øst ikke få et fullverdig akuttsykehus som kan hjelpe dem i akutte situasjoner. Konsekvensen av dette er at vi da har et – riktignok veldig stort – akuttmottak fortsatt på Ullevål, som også vil vokse betydelig. Men det er ikke nødvendig å ha et så stort akuttmottak for så mange pasienter på det nye sykehuset på Gaustad for å opprettholde f.eks. den nasjonale traumefunksjonen som er på Ullevål sykehus i dag. Dette er noe av det som det er blitt gjort et nytt arbeid på, for å finne en bedre fordeling av pasienter og funksjoner mellom det nye regionsykehuset og Aker sykehus, som gjør at Aker sykehus blir et stort akuttsykehus, men samtidig at man har et stort nok grunnlag når det gjelder både pasienter og innhold, til å opprettholde det nye regionsykehusets både lokale og ikke minst regionale og nasjonale funksjon som traumemottak for Norge.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg er helt enig i at vi har store utfordringer i årene framover med å rekruttere og ikke minst også beholde nok helsepersonell både i kommunene våre og i sykehusene våre. Det er nok spesielt i kommunene at utfordringen er størst. Jeg er også veldig enig i at alle ansatte i helsetjenesten har jobbet ekstremt mye i det året vi har bak oss, og i den situasjonen vi står i nå. Mange er slitne, mange har stått på døgnet rundt, og mange har hatt et veldig stort ansvar og mange store bekymringer. Det betyr at vi er avhengig av å anerkjenne det, men også å se videre på hvordan vi skal sikre at mange unge fortsatt ønsker å jobbe i denne tjenesten, og ikke minst at de som jobber der allerede nå, blir. Det er også det som er ambisjonen til regjeringen i Kompetanseløft 2025, som vi la fram i forbindelse med statsbudsjettet for 2021. Der lanserte vi nettopp ikke bare det å rekruttere, beholde og videreutdanne flere personer, men ikke minst også arbeidet for å redusere bruken av deltid, redusere vikarbruken. Vi etablerte også et samarbeidsforum med Norsk Sykepleierforbund, Fagforbundet, Delta og KS, der vi nå sitter rundt samme bord og jobber med oppfølgingen av denne konkrete planen. Dette handler om et stort og også komplekst problem. Det betyr at vi selvfølgelig må øke utdanningskapasiteten. Vi må sørge for at de som søker seg til utdanningene, gjennomfører utdanningene, og vi må sørge for at de også søker seg til og blir i tjenesten. For dem som jobber i tjenesten, ser vi at det er noen faktorer de legger veldig stor vekt på for at de skal trives og bli, og det er bl.a. god ledelse. Derfor har regjeringen iverksatt et gjennomgående lederutviklingsprogram for hele helse- og omsorgssektoren. Det handler om muligheten til å jobbe på et sted der det er god bemanning, der en har gode og trygge kollegaer. Det er nettopp det som også ligger i Kompetanseløft 2025.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Ja, jeg er helt enig i at vi har store utfordringer knyttet til rekruttering framover. Det er også sånn at på enkelte avdelinger, i enkelte kommuner og på enkelte områder vil det at en ikke får rekruttert, oppleves som en krise der en er. Det er innenfor ulike områder. Det kan være at en i en kommune opplever ikke å få tak i fastleger. Det vil oppleves som en krise. Det kan være på et sykehjem, der en ikke får nok kvalifiserte sykepleiere til å søke på en stilling. Det vil oppleves som en krise. Vi jobber nå og har over lengre tid jobbet systematisk for å løse dette. Det vi ser, er at den planen vi jobbet etter fram til 2021, har gitt betydelige resultater. For det første har det kommet en betydelig økning i antall årsverk i kommunene i denne sektoren, og vi ser at av dem som rekrutteres, er det nå en større andel som har utdanning. Det er mange tusen som gjennom dette programmet – som innebærer en betydelig øremerking av midler – har fått etter- og videreutdanning og fått hevet sin kompetanse. Så dette er arbeid som gir resultater, og det må forsterkes og fortsettes med.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Her snakker en om to ulike forhold. Det ene er hva som er framskrivningen på situasjonen vi kan stå i framover. Det mange av disse framskrivningene har felles, er at det er jeg som har bestilt dem, nettopp for å få en beskrivelse av utfordringsbildet framover, for å kunne møte det, sånn at vi ikke havner der som disse framskrivningene beskriver. Jeg hørte også disse flotte representantene for ungdom som ønsker å jobbe i helsetjenesten, på radio i dag morges. Det jeg synes var kjekt, er at de allerede er i en utdanning, nemlig for å bli helsefagarbeidere. Det er den andre store gruppen vi vil mangle, ikke minst i kommunene. Jeg er veldig opptatt av at vi kommer til å mangle både sykepleiere og helsefagarbeidere. Jeg håper også at de vi hørte, som hadde ambisjoner om å søke seg videre og bli sykepleiere, får muligheten til det, men jeg vil virkelig si at det vi også må jobbe med, er rett og slett å heve statusen rundt det å være helsefagarbeider, for vi trenger veldig mange helsefagarbeidere i helsetjenesten framover. Derfor har jeg bl.a. pålagt alle sykehus i Norge å ha lærlinger innenfor helsefag – som de var i ferd med å avvikle – nettopp fordi vi må sikre oss at hele helsetjenesten bruker den viktige kompetansen.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Ja, det var det jeg snakket om, om Kompetanseløft 2020, som nå er fulgt opp av Kompetanseløft 2025. Gjennom det programmet har nettopp mange tusen både ufaglærte, faglærte og personer med høyere utdanning i helse- og omsorgstjenesten fått etter- og videreutdanning. Jeg har ikke for hånden akkurat tallene, de kan representanten eventuelt få i et skriftlig spørsmål, men det er ingen tvil om at det programmet har bidratt til at mange av de målene vi satte oss den gangen, er nådd. Vi er nok ikke i en situasjon der alle målene er nådd, men at den planen virkelig har bidratt til et løft, har vi sett. Jeg er helt enig i at deltidsbruk er noe vi må til livs i denne tjenesten. Vi har klart å få ned deltidsbruken i sykehusene våre, med større grad av hele eller større stillinger. Der har vi en større utfordring i kommunene, som vi også jobber med, og det er noe av det vi også skal jobbe med i Kompetanseløft 2025.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
En rekke av disse tiltakene ligger jo i regjeringens plan, så det er fint at vi har SVs støtte i det arbeidet. Dette er tiltak som vi nå jobber med sammen med fagforeningene og KS for å oppfylle. Så er jeg enig i at det er utfordringer med rekrutteringen ved noen sykehus, men jeg vil understreke at den største utfordringen i årene framover kommer til å være i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Ved sykehusene våre er det også mange som opplever stort arbeidspress. Jeg er opptatt av at vi ser helse, miljø og sikkerhet for de ansatte og pasientsikkerhet og kvalitet i en sammenheng. Det er årsaken til at vi nå har etablert årlige undersøkelser som innbefatter både helse, miljø og sikkerhet for de ansatte og pasientsikkerhet og kvalitet for pasientene, slik at vi på alle ledernivåer i hele tjenesten, gjennom forskrift om ledelse og kvalitet, er pålagt å gå igjennom resultatene av disse undersøkelsene og gjøre et kontinuerlig forbedringsarbeid.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Vi har økt studiekapasiteten, men det er også viktig at vi jobber med å løse det som egentlig er hovedutfordringen vår, nemlig at studieplassene kan øke sammen med praksiskapasiteten. Dette er noe vi jobber med sammen med Kunnskapsdepartementet, for det er også viktig at de som tar denne utdanningen, får en god praksis som gjør at de ønsker å bli i tjenesten og ikke gjennom praksisperioden får et annet bilde av tjenesten og dermed ikke søker jobb der. Så er jeg veldig opptatt av at vi skal forsterke arbeidet med å redusere bruken av deltid. Deltid er ikke bra. Det er ikke bra for de ansatte i tjenesten som ønsker å jobbe mer, og som ønsker å ha en inntekt som de kan leve av, og en pensjon som de kan leve med. Men det er heller ikke bra for tjenesten, og ikke minst er det ikke bra for pasientene. Vi vet at kontinuitet i et behandlingsforløp er utrolig viktig for kvaliteten, og mye bruk av deltid bidrar til dårligere kvalitet i tjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Det er riktig, som representanten sier, at regjeringen og Fremskrittspartiet er enige om at det å kjøpe ledig kapasitet hos private er en god løsning for å ta igjen noe av det som har måttet bli utsatt i forbindelse med pandemien. Så er jeg nok ikke enig i at det som vi redegjør for i revidert budsjett, er nedslående. Helse Sør-Øst, som er den største helseregionen, har lagt opp til en vekst i omfang av kjøp fra private leverandører på i overkant av 270 mill. kr i budsjettet for 2021. Det er betydelig over det som de har fått øremerket til dette, som er 129 mill. kr, så de har jo fulgt opp det politiske styringssignalet på dette området. Som representanten er inne på, har Helse Nord, som har fått den minste andelen av dette, også inngått konkrete avtaler allerede, som vi redegjør for. Det samme jobber en med både i Helse Vest og i Helse Midt-Norge. Og jeg kommer i de oppfølgingsmøtene som jeg har med helseregionene nå før sommeren, til å be om ytterligere dokumentasjon på at de følger opp det som er det politiske styringssignalet, som vi også har forsterket med de økonomiske virkemidlene som vi fikk på plass her som følge av budsjettavtalen med Fremskrittspartiet.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Det vil jeg gjøre med å følge opp helseregionene tett på at de faktisk bruker dem til det formålet. Det oppfatter jeg også at de rapporterer at de jobber med og har planer for. Så må vi også ha en viss respekt for at Stortinget har vedtatt et lovverk rundt dette med anskaffelser som gjør at det ikke bare er å snu seg rundt fra den ene dagen til den andre. Det kreves en viss prosess for dette, utover de avtalene som de allerede har, som de kan øke bruken av, og som også er en del av dette. Jeg vil i tillegg peke på at vi heldigvis også har ordningen Fritt behandlingsvalg, som er mye enklere. Der er det ikke anbud, der kan private melde seg til å kunne utføre behandlinger på de områdene som ligger inne i Fritt behandlingsvalg-ordningen. Det er en viktig ordning som også Høyre og Fremskrittspartiet og regjeringen har stått sammen om, og som nå dessverre står i fare hvis vi taper valget til høsten.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Sørlandet sykehus har fødeavdelinger i Kristiansand, Arendal og Flekkefjord. Helseforetaket tar imot om lag 2 900 fødsler i året. Fødeavdelingen ved sykehuset i Kristiansand, som representanten Henriksen viser til i sitt spørsmål, er klart den største og tar imot om lag 1 800 fødsler i året. Helse Sør-Øst opplyser at fødeavdelingen i Kristiansand ligger i lokaler som følger en normal vedlikeholdsplan ved sykehuset, og som holder normal standard når det gjelder overflater og utstyr. Det utvendige taket på kvinneklinikken er nylig skiftet grunnet et lekkasjeproblem. Det har også nylig vært gjennomført utbedringer av avløp. Helse Sør-Øst opplyser at det er arealbegrensninger i avdelingen. Arealbegrensningene gjør at det ikke er nok familierom tilgjengelig, og noen barselkvinner må derfor ligge på dobbeltrom. Arealbegrensningene reduserer også mulighetene for moderne, familieorientert omsorg. Helse Sør-Øst opplyser imidlertid at bygget ikke utgjør noen kvalitets- eller pasientsikkerhetsrisiko. Det er rehabiliteringsbehov ved alle de tre sykehusene ved Sørlandet sykehus. Det bygges nå et nybygg for psykisk helse i Kristiansand, som skal stå klart i 2023. Jeg er også kjent med at styret i Helse Sør-Øst nylig har behandlet en søknad fra Sørlandet sykehus om oppstart av prosjektinnramming for et nytt akutt- og intensivbygg. Det er Sørlandet sykehus og Helse Sør-Øst som har et sørge-for-ansvar for befolkningen i Agder, og som i første omgang må vurdere og prioritere de bygningsmessige utfordringene. Jeg mener derfor at det er Helse Sør-Øst og Sørlandet sykehus som er de nærmeste til å ta gode beslutninger om driften av egen virksomhet og eventuelle planer for framtidige investeringer. Helseregionene kan, som en oppfølging av dette, søke om statlige lån til store investeringsprosjekter. Regjeringen har i tråd med Granavolden-plattformen endret lånebetingelsene. Dette vil gjøre for det lettere for helseforetakene å investere i nye sykehusbygg og i ny teknologi. De lånesøknadene som er fremmet for denne regjeringen, er også fulgt opp og bevilget gjennom statsbudsjettet.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Jeg lytter til disse stemmene, og det Sørlandet sykehus har prioritert, er i første omgang utbygging av nytt bygg for psykisk helse i Kristiansand. Det står ferdig i 2023. Så har en prioritert nytt akuttmottak og intensivkapasitet. Det er også et prosjekt det gås videre med i tråd med styrevedtaket i Helse Sør-Øst. Det er jo det prosjektet jeg har hatt mest møter med lokalpolitikere i området om. Det er også sånn at hvis en mener at en har mulighet for å prioritere å gjøre noe med det tilbudet som representanten her tar opp, er det først og fremst den veien den typen prosjekter må gå. Representanten vet også selv hvordan dette er organisert. Det er ikke sånn at det er ministere som tar initiativ til utbyggingsprosjekter på det enkelte sykehus. Det initiativet kommer nedenfra, fra de ansatte, fra styrene, fra befolkningen i de områdene som har sykehusene.
Bent Høie (Høyre), 2021-05-12:
Nei, for det vil bringe sykehusene våre i feil retning. Denne regjeringen har gjennomført en rekke store forbedringer av rammebetingelsene for sykehus i forbindelse med investering. Hvis man hadde videreført Arbeiderpartiets politikk på dette området, er det jo en rekke av de store sykehusinvesteringene som nå gjennomføres i hele Norge, som enten ikke hadde blitt gjennomført, eller som hadde hatt betydelig dårligere betingelser for å bli gjennomført. Noe av det som virkelig har fått fart på utbyggingen av nye sykehusbygg i Norge, er høyreregjeringens vilkår nettopp for å foreta nødvendige investeringer i bygg og utstyr i sykehusene våre. Det Arbeiderpartiet går til valg på, er jo en oppskrift på å øke pasientens ventetid, for Arbeiderpartiet går nå inn for en politikk som innebærer at en straffer sykehus økonomisk for å behandle flere pasienter. Det er en politikk Arbeiderpartiet selv forlot på 1990-tallet, og som de nå har et romantisk forhold til.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Mitt spørsmål fortsetter på psykisk helse, men det går til barne- og familieministeren. Koronarapporten peker på tre grunner til å rette oppmerksomheten mot konsekvensene for sårbare barn og unge. Sårbare barn kan oftere bli eksponert for uheldige hendelser, og de kan bli utsatt for mer alvorlige hendelser. De kortsiktige og langsiktige konsekvensene kan bli omfattende for barn på grunn av dette, og fordi sårbare barn og unge ofte har færre ressurser å hjelpe seg med. Denne regjeringen har – prisverdig nok – fulgt situasjonen for barn nøye. Resultatene var nedslående. Regjeringens tiltakspakke vil hjelpe noe på kort sikt, men Arbeiderpartiet er opptatt av de langsiktige konsekvensene. Foreldre må få jobb, og vanlige folk med lave inntekter skal ikke betale for skattekuttene til de rike. Er ministeren enig i at det er en forutsetning for å gjøre noe med den vedvarende fattigdommen for barn?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg registrerer at skattekuttene ikke var med i svaret. Høyreregjeringa har i alle budsjetter valgt en politikk som øker forskjellene mellom folk. Kutt etter kutt har gjort det vanskeligere å leve for vanlige familier. Det er lange køer av barn og unge til Abup, skolefrukten forsvant, feriepenger til arbeidsledige og barnetillegget til uføre forsvant, og pendlertillegget ble det kuttet i. Kutt ble det også for barn med skeive tenner eller behov for briller, mens barnehageprisene gikk opp. Arbeiderpartiet vil ikke ha sånne usosiale, smålige kutt som rammer dem med minst, hardest. Vi vet nemlig at sosiale ulikheter betyr noe for psykisk og fysisk helse. Mener ministeren at disse kuttene har bidratt til å redusere utrygghet og stress hos de mest sårbare barna og deres foreldre?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
10 pst. av dem med minst har fått redusert kjøpekraft under denne regjeringa. 115 000 barn vokser opp i vedvarende fattigdom. Køene for matutdeling og organiserte sommeraktiviteter vokser for hvert år. De har økt jevnt og trutt under denne regjeringa. Folk står altså i matkø mens Kristelig Folkeparti sitter i regjering. Å vokse opp i lavinntektsfamilier øker risikoen for mobbing, dårligere fysisk og psykisk helse, trangere og dårligere boforhold, hyppigere flytting og mindre vennekontakt. 115 000 barn i vedvarende fattigdom er status etter åtte år med høyrepolitikk. Statistikken har gått i feil retning siden 2011. Politikken som føres av barne- og familieministeren, er en villet politikk som rammer de sårbare hardest. Regjeringa bøter på dette med adhocbevilgninger til ferieopphold om sommeren, gaver før jul og matutdeling. Barn i lavinntektsfamilier lever 365 dager i året. Hvor mange barn må til før regjeringa tar tak?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg må bare si at jeg harselerer slett ikke med disse bevilgningene. Jeg bare sier at det er feil. Det nytter ikke å komme med adhocbevilgninger når det er noe grunnleggende galt. Statsråden står her og sier at han er enig i problembeskrivelsen, men det har jo ikke hjulpet med disse tiltakene. Etter åtte år har denne regjeringa fortsatt med usosiale kutt, med en skattepolitikk som går i helt feil retning. Alt dette har rammet de mest sårbare. Kontantytelsene rammer også de mest sårbare, for de kommer seg ikke i jobb, og de kommer seg ikke i barnehage. Så den politikken regjeringa fører, er en forsterking av en usosial politikk som rammer vanlige folk med lave inntekter. Det er underlig at statsråden er enig i problembeskrivelsen, men er veldig i uenig i beskrivelsen av de tiltakene regjeringa selv setter i verk som viser seg ikke å virke. Vi har altså en virkelighet der ute som regjeringas politikk ikke løser. Etter åtte år i regjering øker de negative trendene. Forstår statsråden at det går i feil retning?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Det store spørsmålet her er de grunnleggende velferdstjenestene og den grunnleggende økonomiske politikken. Denne regjeringa fører på begge disse to områdene en politikk som ikke er til for vanlig folk og de som har et dårligst utgangspunkt. Det viser alle statistikker. 10 pst. av dem med lavest inntekt fra før har fått redusert kjøpekraft, mens de med høyest inntekt og størst formue får altså det tredobbelte, firedobbelte, femdobbelte og kanskje opp til det hundredobbelte av den festen som er denne regjeringas skattepolitikk. Kirkens Bymisjon har også sagt at det er vel og bra med kontantytelser og adhoctiltak – vi støtter også økningen i barnetrygden, men vi støtter ikke kontantstøtten – men de sier også at det må gjøres noe med de grunnleggende strukturene. Og det er her jeg ikke kan forstå at statsråden og regjeringa ikke kan se sammenhengen når det i åtte år har gått helt feil vei. Vil regjeringa endre sin politikk, sånn at den grunnleggende politikken i større grad ivaretar de vanskeligstilte?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
«Fødeavdelingen ved sykehuset i Kristiansand er i dårlig forfatning. Det går ut over de fødende. Det har vært planlagt utbedringer i lang tid. Hva er årsaken til at Sørlandet sykehus HF ikke kan prioritere utbedringer nå, og vil statsråden snarest sørge for at fødende kvinner i Kristiansand får et bedre tilbud?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Jeg vil benytte anledningen til å gratulere med dagen. I dag er det den internasjonale sykepleierdagen, og det kan det være godt å minne hverandre om. Det er nemlig sånn at både fødende og mødre som nettopp har født, og nybakte fedre, fortviler over situasjonen. Det gjør også mange sykepleiere og jordmødre. Det de fortviler mest over, er at sykehusene har fått stadig flere oppgaver og en økonomisk ramme som ikke strekker til de oppgavene de får. Det gjelder sykehusene i både Arendal, Flekkefjord og Kristiansand. En annen som fortviler, er ministerens partifelle Espen Saga fra Kristiansand. Og han er ikke bare fortvilt, men han er også motløs. Han er motløs fordi han har vært på besøk hos Høie mange ganger og bedt om å få en utbedring av fødeavdelingen. Hvor dårlige må forholdene bli før ministeren lytter til de stemmene som kommer om disse utfordringene?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-12:
Ja, det er helt riktig, og der er vi enige. Vi er bare ikke enige om at regjeringa fører en politikk som gjør det vanskeligere å lytte til nettopp de stemmene som kommer nedenfra. For den har, til forskjell fra Arbeiderpartiet, en finansieringsmodell som gjør at det er vanskeligere å foreta avsetninger til investeringer. Espen Saga har sagt: «I ettertid skjønner jeg ikke hvordan man holder ut med slike forhold.» Arbeiderpartiet har foreslått å gå bort fra innsatsstyrt finansiering av fødetilbudet og utrede en ny finansieringsmodell for kvinneklinikker, fødeavdelinger og fødestuer, nettopp med utgangspunkt i kvalitetskravene for fødselsomsorgen. Denne regjeringa bruker pengene på private framfor offentlige sykehus. Regjeringa sier at de satser på kvinnehelse, men etter min erfaring er det mye strategier, planer og utredninger og mindre konkret handling. Hvorfor ikke stemme ja til dette konkrete forslaget fra Arbeiderpartiet, som vil trygge kvinner og familier som venter barn, over hele landet og føre til en forutsigbar situasjon for dem?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Jeg er helt enig i at noe av det aller viktigste vi kan gjøre nå, er å sikre folk en jobb. Skal vi rette opp og hjelpe folk tilbake igjen, må vi sikre at bedriftene fungerer, at de har arbeidsplasser, og at folk kan komme tilbake i jobb. Vi vet at den største forskjellen i dette samfunnet er mellom dem som har en jobb å gå til, og dem som ikke har det. Derfor er det ekstremt viktig at vi gjør det vi kan for å få folk tilbake igjen. Det er den overordnede målsettingen med hele budsjettet, både for 2021, og også for revidert, som ble framlagt i går, nemlig tanken om at vi skal inkludere flere, og at vi må skape mer, både i den akutte situasjonen nå, og også i den langsiktige. Derfor har vi i tillegg veldig målrettede og kraftfulle tiltak på ca. 900 mill. kr, som går til psykisk helse, som helseministeren snakket mye om nå, og til å motvirke konsekvensene som barn og unge har opplevd, enten det er vold, overgrep, psykiske lidelser eller at det er flere som er kommet i fattigdom.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Jeg er helt uenig i den virkelighetsbeskrivelsen som kommer fra representanten. For det første: Jeg kan godt omtale skattekutt, for på grunn av skattekuttene har en vanlig familie fått 14 000 kr mer å rutte med. Det betyr mye for familiene og for muligheten til å kunne ta egne valg. Er det noe denne regjeringa og Kristelig Folkeparti har vært opptatt av, også da Kristelig Folkeparti satt i opposisjon, er det nettopp målrettede tiltak mot enten barn og unge som vokser opp i lavinntektsfamilier, eller tiltak som går rett på disse familiene. Jeg kan nevne barnetrygden, med en historisk økning på 8 200 kr for de yngste ungene. Det var ikke gjort på over 20 år. Det har vi gjennomført. Vi har økt engangsstønaden, som er for noen av de mest sårbare, som venter barn, men ikke har kommet i arbeid før. De får nå ca. en tredobling av engangsstønaden. Når det gjelder barnehager, er det også helt uriktig. Vi har virkelig prioritert dem som har lave inntekter. Derfor har vi også senket prisen for dem med lave inntekter, og vi har gratis kjernetid – punkt etter punkt. Bostøtte har vi økt målrettet for dem som har det vanskeligst. Men det aller viktigste er å klare å få flere inn i jobb. Derfor har vi lagt fram en egen samarbeidsstrategi på dette feltet der det er et av de viktige tiltakene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Dessverre er dette en utvikling som har vært ikke fra 2011, men i veldig lang tid. En av hovedårsakene til at det er mange barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, er innvandring. En vet at det er ca. 60 pst. av disse familiene som er i den gruppa. Derfor har regjeringa virkelig satset på integrering. Det er en av hovedsatsingene vi har, for vi vet det er så viktig at de lærer seg språk, at de får seg utdannelse, at de kommer ut i jobb. Enten jeg nevner kontantstøtta, engangsstønaden, mange av disse tiltakene som Arbeiderpartiet kutter gang etter gang, så går det målrettet på noen av de aller mest sårbare familiene. De mest sårbare ungene får et vanskeligere utgangspunkt. Vi gjennomfører en målrettet politikk for å få folk i jobb, som vi vet er veldig viktig, men vi har også målrettede tiltak for å lindre den krevende situasjonen. Jeg deler virkelighetsbeskrivelsen om at det er et vanskelig utgangspunkt. Derfor er det ikke bare å harselere med at vi har økt satsingen på ferie- og fritidstiltak. Den blir på over 400 mill. kr – det er en firedobling. Det betyr enormt mye å komme tilbake igjen etter påskeferie eller sommerferie og kunne ha deltatt på ferie på lik linje med andre barn.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
Igjen er jeg uenig i det representanten Henriksen sier. Jeg deler utfordringsbeskrivelsen, for det å vokse opp med lav inntekt gir noen ekstra utfordringer. Derfor er satsingen på tidlig innsats i barnehage og skole enormt viktig. Det sikrer sosial mobilitet. Så selv om utgangspunktet er vanskelig, kan man lykkes senere i livet. Det har vært en hovedsatsing fra denne regjeringa. Bare de siste årene har det kommet til flere tusen lærere, som kan se hver enkelt elev, gi dem bedre oppfølging. Hvis en ser på bakgrunnstallene for hvorfor det har blitt flere fattige barn, er en av hovedårsakene, som sagt, at det er kommet flere innvandrere til Norge. Mitt parti er glad for det, for enten det er barn fra Syria eller de er fra andre land, har vi et ansvar for å hjelpe. Men vi har også et stort ansvar for å bedre integreringspolitikken og sikre at de kan komme seg ut i jobb. Når det gjelder barnetrygden, har den, som jeg sa, økt med 8 200 de siste årene. Den er ikke med i de siste tallene, for de er fra 2017–2019. Så det store løftet som kommer der, kan kanskje bety 3 000 færre barn i fattigdom. Mange av de andre tiltakene vil på lengre sikt hjelpe dem ut av fattigdom.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-12:
La meg gjenta det aller viktigste vi kan gjøre, og det er å hjelpe folk ut i jobb. Det å lykkes med å klare å få ungene gjennom skolegangen, at de får seg utdannelse, at de får fagbrev, høyere utdanning, at de klarer å få jobb – det er det aller viktigste tiltaket for å hjelpe disse enkeltmenneskene og også hjelpe familiene og ungene som vokser opp i dag i vedvarende fattigdom. Derfor er integrering helt avgjørende. Derfor er utdanning helt avgjørende. Og er det noe denne regjeringa har satset på, så er det disse feltene og arbeidsinkludering. Det er litt absurd å høre på beskrivelsen av skattepolitikken også. Så vidt jeg vet, har Arbeiderpartiet støttet store deler av skattelettene. Vi var jo enige om en skattereform. Jeg har sett på løftene for neste periode, og Arbeiderpartiet ønsker heller ikke å reversere skatteløftene. Hvis det hadde vært så fiendtlig som representanten Henriksen beskriver, hadde jeg forventet at de også ville reversere skatteendringene. Det gjør de ikke, og det betyr, som jeg sa i stad, at en vanlig familie har fått 14 000 kr i skattelette. Det betyr mye, det, særlig for dem som har det krevende. Barnetrygden betyr enormt mye – 8 000 kr mer i året betyr mye, spesielt for dem som har dårlig økonomi fra før.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-12:
Oppfølgingsspørsmålet mitt går til statsråd Bent Høie – det gjeld psykisk helse. Eg la merke til at statsminister Erna Solberg i utgreiinga si i Stortinget den 26. april sa: «Jeg vil samtidig understreke at regjeringen la stor vekt på å skjerme akuttilbudet, tilbudet til kreftpasienter, barn og rus/psykiatri, noe spesialisthelsetjenesten også lyktes godt med.» Men faktum er at for psykisk helsevern og rus var det, ifølgje koronakommisjonen, særleg døgnbehandling som vart redusert, altså tilbodet til dei sjukaste. VG har kartlagt at over 5 000 avtaler vart utsette og avlyste i rusklinikkane, og at minst 77 pasientar vart skrivne ut frå pågåande rusbehandling. VG omtaler òg ein pasient som tok sit eige liv kort tid etter ei slik utskriving. Vil helseministeren gå gjennom desse utskrivingane, og meiner han at statsministerens uttaler om at spesialisthelsetenesta lukkast godt med å skjerma rus og psykiatri under pandemien, er truverdige?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-12:
Mitt spørsmål går til helse- og omsorgsminister Bent Høie. Folk forstår ikkje kvifor regjeringa vil leggja ned, skrota og så selja Ullevål sjukehus. Fagmiljøa ved Oslo universitetssjukehus, anten det er helsefagarbeidarar i Fagforbundet, sjukepleiarar i Sykepleierforbundet, legar i Legeforeningen eller LO i Oslo, sluttar alle opp om parolen «Redd Ullevål Sykehus». Alle folkevalde i Oslo bystyre, unntatt representantane frå Høgre og Arbeidarpartiet, slår ring om Ullevål. Sju av ti innbyggjarar i Oslo vil bevara Ullevål sjukehus, viser ei meiningsmåling. Årsaka til denne massive støtta er at fagmiljøa ser at det medisinske tilbodet vert dårlegare og meir fragmentert, mens samfunnsøkonomane ser at skroting av Ullevål er ei sløsing med ein bygningskapital som representerer ein verdi på langt over 10 mrd. kr. På Stortinget er også støtta frå regjeringa sine eigne representantar sviktande. Venstre er imot. Sentrale Høgre-representantar er ueinige, og Kristeleg Folkeparti seier ingen ting. Men prestisjeprosjektet til statsminister Solberg og helseminister Høie har framleis støtte frå leiinga i Arbeidarpartiet, og det er det. Denne sjukehusinvesteringa vil ha ein prislapp på mellom 50 og 60 mrd. kr og vil difor belasta Noregs sjukehusbudsjett i ei årrekkje. For trass all motstand mot å skrota Ullevål sjukehus køyrer regjeringa hardt på vidare. Kva er det statsråden har forstått, som folk ikkje har oppdaga?