Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2012-05-21:
La meg først få takke saksordføreren for et godt og grundig arbeid. Jeg vet at det har krevet mye arbeid å få til denne innstillingen. Jeg vil også si at jeg var enig i om ikke alt, så i hvert fall i mesteparten av det saksordføreren uttrykte i sitt innlegg. Det forslaget vi behandler i dag, har svært bred støtte, både i språklige og i juridiske miljøer. Bakgrunnen er naturligvis at selv den mest interesserte fra tid til annen kan gå seg vill i Grunnlovens språkdrakt fra 1903. I lange tider etter at Grunnloven fikk sitt endelige stempel i 1814, var den et svært viktig dokument for folket. Den hang bl.a. innrammet i mange av landets klasserom, den ga anvisning om våre grunnleggende rettigheter og plikter, den forklarte hvordan statsstyrelsen skulle fungere, og den ga innsikt i maktfordelingsprinsipper og demokrati. Dersom en i dag hengte opp Grunnloven i en ramme eller tok den frem på et såkalt smartboard – som jeg tror det heter i dag – ville den gitt elevene svært lite fornuftig veiledning, ikke fordi innholdet er dårlig, men fordi språket for dem ville være fullstendig uforståelig. Det er viktig å holde Grunnloven oppdatert, og de siste årene er det gjort mange viktige og store endringer i Grunnloven som har sikret bedre samsvar mellom den faktiske rettslige og konstitusjonelle situasjonen, og det som står innskrevet i Grunnloven. På den måten er Grunnloven på mange områder reformert innholdsmessig, og alt tyder på at det vil skje flere viktige endringer i Grunnloven, både i dag og ikke minst i neste periode. Da er det meningsløst at en språkdrakt skal være til hinder for at borgerne skal forstå innholdet i den. Fremskrittspartiet er opptatt av at avstanden mellom Grunnloven og folket skal være så liten som mulig. Da må også språket fornyes når det er behov for det, på samme måte som i 1903, da forrige store språkreform ble gjennomført. Forskjellen på språkdrakten fra 1903 til 1814 er betydelig mindre enn forskjellen fra 1903 til i dag. Noen hevder, også i denne innstillingen, at det er fare for innholdsmessige endringer ved en slik språklig reform – bl.a. har Kristelig Folkeparti en merknad om dette. Det er et spørsmål som kontroll- og konstitusjonskomiteen har tatt svært alvorlig, og vi har, som saksordføreren og forrige taler nevnte, avholdt kontrollhøring om dette spørsmålet. Jeg tillater meg å legge til at vi jobbet en del med å finne avvikende røster innenfor de juridiske miljøene i dette landet, men vi fant ingen, så et tilnærmet samlet juridisk miljø avviste denne påstanden fundamentalt. Jeg har nå med en viss interesse merket meg at Kristelig Folkepartis stortingsgruppe besitter betydelig større juridisk kompetanse enn den vi kan finne i universitetsmiljøene. Jeg tar det til orientering og ser spent frem til den redegjørelsen Kristelig Folkeparti skal ha her om litt. En annen litt underlig sak etter min oppfatning er at Venstre mener at språkformen i Grunnloven må være gammeldags og uforståelig inntil en gjennomfører en større innholdsmessig reform. Det er heller ikke så lett å forstå, for selv om en ønsker innholdsmessige endringer i Grunnloven, kunne det ha vært en fordel at borgerne kunne lese og forstå det som allerede står der i dag, og forstå behovet for de innholdsmessige reformene. Det er også blitt en litt merkelig konstruksjon på regjeringspartienes side, men der er det en betydelig positiv endring, som også representanten Nybakk gjorde rede for i stad. Jeg synes det er godt at regjeringspartiene har fremmet det forslaget i innstillingen, som Fremskrittspartiet vil støtte subsidiært. Fremskrittspartiet mener det er viktig at Grunnloven skal spille en rolle i folks liv. Det blir enda viktigere dersom en skal inkorporere flere menneskerettigheter i Grunnloven i neste stortingsperiode, og det ligger det jo an til. Det er ikke et argument mot språklig reform at en er grunnlovskonservativ. Jeg kjenner nesten ingen som sier at de ikke er grunnlovskonservative, for alle er jo grunnlovskonservative helt til det kommer et forslag de synes er bra nok til at det skal vedtas. Da er man ikke nødvendigvis så grunnlovskonservativ lenger. Det er bra, for vi trenger en levende grunnlov. Det hadde bare vært enda bedre om borgerne også kunne lese og forstå innholdet i den levende grunnloven. Derfor vil Fremskrittspartiet at dette forslaget bifalles. Det er gjort et grundig arbeid av Finn-Erik Vinje med språklige endringer som burde tilfredsstille de aller fleste. Vi mener at den endringen kan gjøres nå, at vi ikke trenger å vente til neste stortingsperiode. Selv etter en stund mente til og med Språkrådet i denne høringen at forslagets språkdrakt var å foretrekke fremfor dagens, til tross for at de ikke var blitt hørt på forhånd. På denne bakgrunn tillater jeg meg å ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre i innstillingen. Jeg vil også peke på at vi vil støtte det nest beste forslaget, hvilket i denne saken er mindretallsforslaget fra regjeringspartiene, som forhåpentligvis vil kunne gi oss anledning til å få endret og modernisert språket i Grunnloven innen grunnlovsjubileet i 2014.