Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-30:
Stortingsmeldingen Tingenes tale, om universitetsmuseene, er godt mottatt i fagmiljøene og godt mottatt i stortingskomiteen. Det er den nøkterne oppsummeringen av innstillingen. Så er det slik at de to avgjørende forholdene som meldingen tar opp, og som komiteen også understreker, er at universitetsmuseene har et klart samfunnsansvar, og at de er avgjørende i et viktig allmenndanningsperspektiv. De bygningsmessige og magasinmessige forholdene ved museene er ett av flere viktige områder som omtales, og dette er etter komiteens mening det mest kritiske i forbindelse med universitetsmuseenes nåværende situasjon. Det er dette en samlet komite sier om hensikten med museene, og om hva som er det mest kritiske for museenes virke. Komiteen står også samlet om hvor viktig museene er for å sikre samfunnets behov for kunnskap om vår natur og kulturarv. Så går vi inn på noen konkrete museer, som jeg kommer tilbake til. Vi har bl.a. omtalt det arbeid som er i gang med et universitetsmuseum i Stavanger. Jeg har ikke noe å tilføye der utover det som står i innstillingen. Det er også slik at komiteen finner grunn til å understreke det som står i meldingen, at universitetsmuseene må utvikle et godt forhold, og gjerne et tettere forhold, med universitetene når det gjelder forsknings- og utviklingsarbeid. Veksthuset på Tøyen er f.eks. en imponerende genbank. Det er ikke bare et arkiv over levende planter og andre forhold som har med naturen og livet i naturen å gjøre, men også en stor genbank, et stort arkiv. Det er noe som dekker behovet hos publikum. Det er noe som dekker behovet hos unge mennesker, slik at de kan møte ulike deler av samfunnslivet med nysgjerrighet. Når det gjelder de ulike museene, skal jo de vise seg fram på en god måte ikke bare internt for sine egne, men også utad på en skikkelig måte. I den sammenhengen snakker man gjerne om museenes basisutstillinger. Jeg har selv vært på en knapp befaring sammen med noen andre i komiteen, bl.a. på Kulturhistorisk museum her i Oslo, og det er klart at det er trangt der. Det er trangt der det skal vises fram, og plassen brukes jo med stor fantasi - det må man gi til dem som gjør jobben. Det er også klart at når man ser hva som er lagret i kjelleren, er det mye som kunne vært vist fram som ikke vises fram. Når man også samtidig kjenner til magasinforholdene, understrekes jo de kommentarene som komiteen har i sin enstemmige innstilling. Når det gjelder disse basisutstillingene på museene, som altså er en levende framstilling av deres grunnoppgave, sier et mindretall i komiteen, representantene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, at vi mener at kostnadene knyttet til fornying av utstillingene ikke bare skal belastes det interne finansieringssystemet, men at museene her må få en andel av friske midler til dette formålet. Så er det slik at i vår tid med digitalisering støtter vi også at man jobber videre med planene om et nasjonalt digitalt universitetsmuseum, og vi støtter tanken om at det blir nedsatt et utvalg for å se på dette videre. Det har vært en betydelig debatt omkring universitetsmuseene om hvordan de skal organiseres og ledes. Departementet har valgt å gå inn for det som mindretallet i en utredningsgruppe om dette mente, og vil at museene fortsatt skal være en del av universitetenes system. Det slutter komiteen seg helhjertet og enstemmig til. Det er nesten umulig å tenke seg - etter å ha vært på reise rundt i verden - at man f.eks. skulle fjerne bibliotek og museer fra et universitet. Det blir noe haltende med fenomenet da, både rent faglig i den forstand at ethvert fag skal ha sin egenart, og ikke minst ut fra det allmenndanningsperspektiv som også er understreket i meldingen, og som komiteen slutter seg til. Når det gjelder bygningsmassen, er den kritisk. Her er det slik at et mindretall i komiteen, representantene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, fremmer et forslag, som jeg herved bare tar opp for ordens skyld, hvor man ber om at man kommer tilbake med en systematisk plan for å se på behovet for at det som er kritisk, kan bli løst. Det er viktig at dette blir løftet fram, og vi har da som mindretall og opposisjonsrepresentanter funnet grunn til å fremme det. Så er det en særskilt omtale i innstillingen fra komiteen av to av de store museene. Det ene er Kulturhistorisk museum på Tullinløkka. Her sier et mindretall i komiteen, representantene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, at vi ønsker at staten skal gå videre med planene om å sikre tomt for dette museet i Bjørvika, slik som det tidligere har vært planer om. Jeg vil bare si dette på vegne av disse tre partiene i den sammenhengen jeg presenterer det. Fremskrittspartiet har egne merknader på dette punkt, som de selv vil gjøre rede for. Så slutter komiteen seg helhjertet og positivt til planene om å få i gang et veksthus. Vi vet at det er private som vil gi noe. Mindretallet i komiteen, Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, kommer med en sterk oppfordring til myndighetene om å slå til, slik at vi kan få veksthuset til som et godt vitenskapelig senter, et vitensenter, ved universitetets 200-årsjubileum i 2011. Herved tar jeg opp det forslaget som jeg tidligere har referert til.