Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2010-06-08:
Det er en interessant problemstilling som representanten Warloe tar opp, og det er blitt sagt veldig mye godt og nyttig hittil i debatten. Warloe viser til nyere norsk forskning som viser økende forskjeller mellom gutters og jenters læringsutbytte de siste 10–15 årene. Utviklingen, sier interpellanten, kan forklares med bl.a. endrede undervisningsmetoder som gruppe- og prosjektarbeid, bruk av ukeplaner og sjølstendige arbeidsformer. Som svar på dette etterspør interpellanten forsøk med kjønnsdelt undervisning og bruk av kjønnsnøytral undervisning spesielt for gutter, siden det er disse som i størst grad dropper ut av videregående skole. For meg virker det litt underlig og rett og slett litt ulogisk. Hvis det er sånn at skoleforskning påviser at gutter lærer dårligere gjennom gruppe- og prosjektarbeid, ukeplaner og sjølstendige arbeidsformer, skjønner jeg ikke hvorfor kjønnsdelt undervisning skal være svaret. Hvorfor skal vi dele opp i reine jente- og gutteklasser framfor å endre på metoder og være enda mer bevisst i bruken av de arbeidsformene som en mener gutter har problemer med? Statsråden har på en god måte vist at forskningen på temaet ikke er særlig entydig. Senterpartiet vil ikke ha reine gutte- og jenteklasser. Forskningen gir heller ikke støtte til en god begrunnelse for det. For oss er det viktigere at læreren har bred kompetanse når det gjelder metoder, og er bevisst med hensyn til læringsprinsipper. På den måten kan en til enhver tid se an og vurdere de faktiske behovene og virkningene av de metodene en benytter. I det siste har vi også hørt at gutter ser ut til å komme mer til kort i klasser der det er overvekt av jenter, mens jenter klarer seg bedre i klasser der det er overvekt av gutter. Dette tyder også på at jenter modnes tidligere enn gutter. Men vi mener jo ikke at gutter bør begynne ett år seinere på skolen fordi de ikke er modne nok, eller at de bør gå ett år lenger, sjøl om det i utgangspunktet er logisk sett ut fra modning at det burde være sånn. Eller mener interpellanten det? Senterpartiet mener det er fornuftig å forske videre på gutters og jenters læringsutbytte. Hva virker, og hva virker ikke av de ulike metodene? Hvilke læringsprinsipper har best effekt? Slik forskning har vi vært litt for dårlige på i Norge. Vi har generelt forsket for lite på innhold og praksis i norsk skole. Jeg mener det for så vidt også er greit å kunne forske på kjønnsdelt undervisning, men jeg mener det er vesentlig at en beholder klasser som i dag, med både jenter og gutter. Det skal likevel ikke være til hinder for at en kan ha opplegg i ulike temaer for jenter og gutter, som f.eks. Jenter og realfag, gruppa på Dønski videregående skole som vi fikk høre om på forrige ukes konferanse i regi av Tekna. Til sjuende og sist må en se på hva det er som gjør at den gode læreren oppnår gode resultater sjøl om elevgruppa består av både gutter og jenter. Hva er den spesielle X-faktoren som noen har, og som andre ikke har? Jeg ønsker meg kvalitativt god forskning på dette over tid. En utfordring er nettopp at vi verken har lærere eller elever som er helt like. Derfor må vi bruke tid. Jeg tror det viktigste vi kan gjøre, er for det første å sørge for en god lærerutdanning som gir lærere god oversikt over og innsikt i ulike metoder, bevissthet i forhold til læringsprinsipp og elevers læringsutbytte. For det andre må vi sørge for etter- og videreutdanning, samt utfordre skoleeier og skoleleder på diskusjoner om læringsprinsipp og læringsutbytte i den enkelte skole. Skolen må sjøl hele tida være en lærende organisasjon. For det tredje må vi sørge for mer og bedre skoleforskning som spesielt legger vekt på bruk av metoder, læringsprinsipp og læringsutbytte. Da jeg gikk på lærerskolen, lærte vi at alle timer skulle motivere, aktivere, konkretisere, variere, inspirere og ha innslag av samarbeid. Det er veldig krevende, men veldig viktig å huske. Senterpartiet ønsker seg ikke reine gutte- og jenteskoler eller gutte- og jenteklasser. Vi skal leve sammen i et fellesskap gjennom hele livet, et fellesskap vi skal være en del av helt fra vi begynner i barnehagen eller i skolen.