Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Det er et godt budsjett vi nå skal vedta – et budsjett som tydelig bærer preg av at Norge står overfor store utfordringer i årene som kommer. Fremskrittspartiet mener at gode rammevilkår for næringslivet og en god utdannings- og forskningssektor er grunnsteinene i velferdssamfunnet og en forutsetning for å trygge arbeidsplasser og verdiskaping. En god utdanningssektor er viktig for den langsiktige omstillingen av norsk økonomi, og Fremskrittspartiet er glad for satsingen på utdanning og forskning i neste års budsjett. Den store britiske statsmannen Edmund Burke skrev: «Ren sparsommelighet er ikke økonomi. Utgifter, store utgifter, kan være en essensiell del av en god økonomisk politikk.» Det er en god observasjon, som også gjelder i dag. I dette budsjettet er utgiftene store, men utgiftene innen forskning og utdanning er investeringer som vil sikre verdiskaping og velferd for Norges befolkning. Både bedrifter og offentlig sektor vil i framtiden ha stort behov for dyktige medarbeidere med fag- og yrkesutdanning. Derfor satses det på å bedre yrkesfagutdanningene. I Yrkesfagløftet er det en rekke tiltak som Fremskrittspartiet har kjempet for å få iverksatt i mange år, tiltak som vil bidra til arbeid, aktivitet og omstilling. Det gis alternative opplæringsløp som f.eks. praksisnære opplæringsprogrammer i bedrifter. Praksisbrevordningen utvides, tilbudet til elever som vil kombinere fagbrev og studiekompetanse, videreutvikles, og det er satt i gang arbeid for å yrkesrette fellesfagene i yrkesfaglige utdanninger. Man styrker muligheten for at yrkesfagelever kan veksle mellom opplæring i skole og bedrift. Regjeringen og samarbeidspartiene har økt lærlingtilskuddet med 15 000 kr på to år. Hvert år er det mellom 6 000 og 8 000 elever som ikke får læreplass. Dette er arbeidskraft Norge trenger. At elever ikke får læreplass, er en av årsakene til at de mister motivasjon og faller ifra. Fremskrittspartiet er glad for regjeringens satsing på yrkesfag og tydelige mål om å skaffe flere læreplasser slik at flere gjennomfører videregående opplæring og får et fag- og svennebrev. Derfor har regjeringen laget en strategi som skal øke antall lærlinger i statlige virksomheter gjennom skjerping av krav til bruk av lærlinger for å vinne offentlige anbud. Fremskrittspartiet forventer at dette vil gi flere læreplasser, men her må også kommunene og arbeidslivet bidra med å ta inn flere lærlinger. Fremskrittspartiet er fornøyd med satsingen på yrkesfaglærere. Hospiteringsordningene utvides slik at bedriftene kan bidra til faglig oppdatering for yrkesfaglærere. Videre kan fagfolk som har lyst til å bli lærere nå få et stipend som gjør det mulig å kombinere utdanning og eventuelt deltidsjobb. Dette er tiltak som vil bedre kvalitet i skolen og gi gode vilkår for framtidig verdiskaping. Mange norske elever har i dag store problemer med realfagene. Det er noe Fremskrittspartiet lenge har pekt på, og derfor er vi glade for at regjeringen så tydelig prioriterer å få realfagskunnskapene opp på et høyere nivå. Det innføres én ekstra naturfagtime på mellomtrinnet, i tillegg øker regjeringen satsingen på realfagskommuner. Realfagsløftet er i full gang, og i etter- og videreutdanningstilbudet til lærerne prioriteres matematikk og naturfag. Dagens samfunn er i stadig utvikling. Livslang læring og kompetanseutvikling er derfor nødvendig innen alle utdanningsområder og de fleste typer yrker. Derfor er det viktig at det finnes et godt tilrettelagt utdanningstilbud uansett hvilken fase vi er i, og uansett hvor vi bor i landet. Fremskrittspartiet ser derfor fram til regjeringens stortingsmelding om livslang læring og utenforskap, som legges fram til våren. Fremskrittspartiet er positiv til både nettbasert og desentralisert utdanningstilbud som bl.a. studiesentrene tilbyr. Dette tilbudet har gjort at mange som ellers ikke hadde hatt mulighet til å ta høyere utdanning, nå har fått det. Samtidig ser vi at det er behov for å klargjøre roller og for å utløse potensialet som ligger i studiesentrene. Vi viser derfor til rammeuavhengige vedtak i innstillingen og ser fram til å få en sak i Stortinget om dette. Det er en helhetlig tankegang bak kunnskapssatsingen i budsjettet. Norge må ha gode utdanningstilbud i alle ledd, fra barnehage og grunnskole til fagskoler, universiteter og voksenopplæring. Norge som kunnskapssamfunn er komplett avhengig av at elevene fra grunnskolen får tilegnet seg kunnskap til å mestre utfordringene de møter i yrkesutdanninger, studier og arbeidsliv. I denne sammenhengen er regjeringens lærerløft spesielt viktig. Her vil jeg også rose skoleeiernes satsing, som tillater at over 5 000 lærere nå får delta på tilbud om videreutdanning. De gode lærerne skal bli enda bedre, og det innføres karakterkrav i matte ved opptak til lærerutdanningen, slik at både status og kompetanse heves. Læreren er den viktigste enkeltfaktoren for elevenes læring. Derfor er det vedtatt skjerpet krav om fordypning til lærerne som underviser i basisfagene. I et så kompetansebasert næringsliv som det vi har i Norge, er det viktig at det satses på kunnskap i alle ledd. Forholdene må legges til rette for både yrkesfag og akademiske fag. Studentene er blant gruppene som tilgodeses i budsjettet. Deres mangeårige kamp for 11 måneders studiestøtte er nå over, takket være regjeringspartiene og samarbeidspartiene. Den historisk høye satsingen på bygging av 2 200 studentboliger videreføres. Sammen med samarbeidspartiene ble det bevilget midler til 500 nye studieplasser i forbindelse med revidert budsjett for 2015, og ca. 500 nye studieplasser opprettes nå i 2016. Dette vil bidra til et omstillingsdyktig og mangfoldig næringsliv og en effektiv offentlig sektor. Det opprettes 55 nye studieplasser i medisin og psykologi. Som en del av tiltakspakken for økt sysselsetting opprettes det 350 nye studieplasser i PPU. 60 av disse er tildelt UiS. Dette vil legge til rette for ingeniører og fagarbeidere som ønsker å gå inn i skolen. Tilbudet er blitt tatt svært godt imot blant ingeniører i Rogaland, som er rammet av arbeidsledighet som følge av endringer i oljesektoren. Økt ledighet må møtes med tiltak for langsiktig omstilling, men også med tiltak som gir rask sysselsetting. Regjeringens styrkede satsing innen BIA for å stimulere til økte investeringer i forskning og innovasjon i næringslivet vil gi langsiktige effekter. Men det satses heldigvis også på tiltak som vil gi rask effekt, f.eks. DEMO 2000-programmet, som retter seg mot prosjekter der ny teknologi demonstreres gjennom piloter og utprøving på felt. Pilotprosjektene innebærer et tett samarbeid mellom leverandørbedrifter, forskningsinstitusjoner og oljeselskaper. Dette bidrar til nyskaping i offshoresektoren, bl.a. til energieffektivisering, sikrere drift og reduserte kostnader hos leverandører og operatører på norsk sokkel. Samlet vil dette programmet kunne utløse aktivitet, forskning og innovasjon for over en halv milliard kroner. Dette er konkrete og praktiske verdiskapingstiltak som Fremskrittspartiet er svært fornøyd med at regjeringen setter i gang med. Vilje til omstilling og forskning på fornybar energi er viktig, men Fremskrittspartiet er også glad for at det i dette budsjettet satses på petroleumsforskning. Det er viktig å ta inn over seg at olje og gass vil være verdiskapende bransjer i mange år framover, selv om oljeprisen nå er lavere enn vi har vent oss til at den skal være. Regjeringen bruker muligheten vi har nå til å gjøre de nødvendige grep som skal til for å sikre Norges velferd og verdiskaping i en tøff internasjonal situasjon. Det er avgjørende for at vi skal kunne ha velferd også i framtiden. Jeg vil også takke samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre for et godt samarbeid om budsjettet. Jeg kommer tilbake med eget innlegg om kirkebudsjettet.