Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-06-14:
Dette er jo et slags oppsummeringsheat for enkelte skattesaker. Som flere av talerne har sagt, vil en få den mer overordnede debatten om revidert nasjonalbudsjett i forbindelse med Stortingets avslutning før ferien på fredag. Jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til forslaget om endringer i rederibeskatningen, eller det som det var nødvendig å gjøre for å klarlegge rettstilstanden etter høyesterettsdommen som kom tidligere i år. Det som er viktig, og som jeg tror det er viktig å slå fast, er at en gjennom dette på en måte bringer saken til en avslutning. Jeg vil understreke det faktum at en også gjennom det vedtaket som Stortinget sannsynligvis gjør i dag, vil sikre gode og langsiktige rammevilkår for norsk skipsfart og rederinæring gjennom at det skattefritaket som ble gjort i 2007, står for framtiden. Det er viktig å understreke det, for det er framtiden som teller også i denne sammenhengen. Men som en følge av Høyesteretts dom falt jo en viktig del av 2007-ordningen bort, og det er den rettstilstanden en nå foreslår å avklare. Skattefritaket videreføres, og selskaper med uoppgjort skatt eller latente skatteforpliktelser fra før 2007 kan velge mellom en frivillig oppgjørsordning av forpliktelsene med en moderat beskatning og en justert basisordning. Mitt syn er at dette samlet sett gir en god og framtidsrettet ordning for å drive skipsfart fra Norge. Miljøfondsordningen var og er et lempende element i overgangsordningen fra 2007, og det er ikke grunnlag for å opprettholde dette elementet når det skjerpede elementet har blitt borte gjennom Høyesteretts dom. Men uansett så kommer rederiene vesentlig bedre ut nå enn etter ordningen fra 2007. Alle selskaper som velger oppgjørsordningen, får ettergitt hele miljøfondet, og det er ingen grunn til at selskaper som har rukket å gjennomføre miljøtiltak, i tillegg skal få en rabatt i oppgjørsordningen. Med andre ord: En behandler selskapene likt, og det har vært viktig for regjeringen. I tillegg mener vi jo at de krav som ble stilt til miljøtiltak, er romslige, og at miljøtiltak trolig ville blitt gjennomført i stor grad uansett. Det er vel lite trolig at det er gjennomført helt ulønnsomme tiltak. Et tilleggsfradrag for selskaper som har rukket å gjennomføre eller avtale miljøtiltak, reiser spørsmålet om tilleggsfradrag også for selskaper som ville ha gjort dette senere, rett og slett ut fra at det var ingen tidsbegrensning satt på selve ordningen. Etter mitt syn, departementets syn og flertallets syn bør altså alle selskaper stilles likt ved at alle får fritak i oppgjørsordningen for miljøfondstredjedelen. Så har jeg lyst til bare å kommentere ett spørsmål som ble reist om momsoppgaver. Det vil være en gevinst for begge parter. Det vil også være en gevinst for dem som nå slipper å slite med papiroppgaver. Hvis man ser dette også i sammenheng med Altinn, som riktignok har hatt visse problemer disse dagene antakeligvis på grunn av stor pågang, betyr det alt i alt en betydelig besparelse og lettelse for næringslivet, og den gevinsten tilfaller selvsagt næringslivet. Men samtidig vil det også være en gevinst for Skatteetaten ved at man da får et enklere system å forholde seg til. Jeg mener vel at de ressurser man sparer på det, bør kunne brukes til andre gode kontroll- og effektiviseringstiltak innenfor Skatteetaten. Jeg skal love at det er noe å ta tak i, selv om det er en god, effektiv og oppegående skatteetat. Så til dette med å komme seg ut av politikken i ny og ne. I noen sammenhenger har jeg holdt meg til et ord fra Fantomet. Der står det at iblant forlater Fantomet de dype skoger for å gå rundt i byen som en vanlig mann. Det er et godt ord.