trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-01:
Det er alltid en gladsak når vi gjør endringer som styrker foreldres rettigheter til å kunne få mer tid med barna sine uten at det går ut over familiens økonomi. Vi gjør nå foreldrepengeordningen mer rettferdig, ved at fedre som har opptjent rett til foreldrepenger, kan ta ut åtte uker med foreldrepenger uten at det stilles aktivitetskrav til mor. Det er varslet at dagens endring er det første av to trinn, hvor fedrenes rettigheter i neste omgang vil bli utvidet til ti uker. Endringene henger sammen med at Norge skal følge opp EUs direktiv om et balansert arbeids- og familieliv, hvor fristen til å innføre de to siste ukene er satt til august 2024. SV støtter forslaget fra regjeringen, men vil likevel oppfordre regjeringen til å se på muligheten til å innføre de to siste ukene tidligere enn august 2024. Vi er glad for at det også foreslås en endring i bortfallsregelen ved tette barnefødsler, slik at foreldre ikke mister foreldrepengerettigheten fordi det ikke har vært tidsmessig mulig å avvikle disse ukene. Vi støtter også forslaget om å forkorte kontantstøtten med en måned. SV mener jo egentlig at vi bør avvikle hele ordningen med kontantstøtte, og merker oss at regjeringen med dette tar et lite skritt i riktig retning. Selvstendig uttaksrett for fedre og medmødre er en viktig anerkjennelse av at begge foreldre er viktige omsorgspersoner for barna. Det er viktig for barnas tilknytning til begge foreldre i første leveår og et viktig skritt videre mot reell likestilling av foreldre som omsorgspersoner. Det er godt å erfare at dette er en sak det er stor tverrpolitisk enighet om, men aller viktigst er det at dette er en god sak for barna, for foreldrene – ja, for hele familien.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-01:
Rødt er for en streng statlig regulering av pengespill, og personlig synes jeg det er hjerteskjærende å se hva spillavhengighet kan gjøre med livssituasjonen til enkeltpersoner og familier. Rødt har programfestet at det er uheldig at så store deler av breddeidretten i landet vårt finansieres gjennom grasrotandelen fra Norsk Tipping, nettopp fordi disse midlene har en bakside som ikke er særlig pen. Koblingen mellom pengespill og inntekter til gode formål er etisk vanskelig, all den tid regulerende tiltak betyr tap av inntekt til viktige organisasjoner. Men samtidig er det svært viktig for Rødt at vi utvikler et lovverk som ivaretar problemspillere framfor selskapenes konkurranseevne. Vi er derfor glade for at man i lovforslaget stadfester at lovens hovedformål er å hindre spilleproblemer og andre negative konsekvenser av pengespill, og at en enerettsmodell videreføres. Lovforslaget tar skritt i riktig retning, men vi mener samtidig at loven ikke går langt nok på et par punkter. Rødt synes ikke det skal gjøres unntak fra 18 års aldersgrense for pengespill, slik det åpnes for å gjøre i lovteksten. Tvert imot vet vi at spillavhengighet kan utvikles fra svært tidlig alder av, slik som Norsk Forening for Spillproblematikk har framhevet i sitt høringssvar. Det ansvaret må vi som lovgivere ta. Vi må sette klare og uunngåelige grenser. Videre ønsker Rødt å øke andelen av overskuddet fra pengespill som går til tiltak mot spillavhengighet, fra 0,5 pst. til 1 pst. Disse midlene er svært viktige bidrag til frivillige organisasjoners arbeid med å forebygge og informere om spillavhengighet, og ikke minst i arbeidet med å opprettholde støtteapparatet rundt en gruppe mennesker som trenger nettverk og ressurspersoner rundt seg, for å komme ut av problemene sine. Her er frivilligheten helt sentral. Både Norsk Forening for Spillproblematikk og Spillavhengighet Norge understreker at tiltakene mot spillavhengighet er underfinansiert. Dette mener Rødt må endres. Og med det tar jeg opp Rødts forslag.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-01:
Rødt støtter også ønsket om gode etter- og videreutdanningstilbud for lærere. Men den største utfordringen for norsk skole i dag er å sørge for nok kvalifiserte lærere. Utdanningsforbundet har en kampanje i disse dager som heter savnetlærer.no, hvor man uttrykker at 16 400 lærere er savnet. Samtidig mangler én av fem av dem som jobber som lærere i dag, lærerutdanning. Vi er i en situasjon som kan beskrives som en lærerflukt. Én av tre med lærerutdanning jobber ikke i skolen lenger, og det utgjør nesten 40 000 lærere. Dette kan man se på som en reservestyrke, men så lenge de ikke er i skolen, er de heller ikke lærere. Det har blitt gjort undersøkelser som viser at lærere dropper ut av arbeidslivet som lærer fordi de mener at de har for lite tid til å undervise og bruker for mye tid på testing, kartlegging osv. Vi er nødt til å sørge for at vi får en skole med nok kvalifiserte lærere. Det er særlig i distriktene at det er en utfordring med nok kvalifiserte lærere. Vi har sett eksempler på at kommuner med god økonomi tilbyr bonuser for å få lærere. Vi mener at dette er uklokt. Vi mener at lønn skal bidra til rekruttering til yrket gjennom kollektive forhandlinger og avtaler, ikke den enkelte ansettelse. Rødt mener at alle lærere er spesialister. Derfor mener vi også at lærerspesialistordningen må avvikles. Vi deler bekymringen fra fagbevegelsen om at ordningen kan føre til et a-lag og et b-lag blant lærere, og at det er med på å undergrave de kollektive lønnssystemene. Jeg vil vise til Rødt og SVs felles forslag, som allerede er tatt opp av representanten fra SV.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Premisset i spørsmålet fra representanten Pettersen vil jeg hevde er feil. Det er altså ikke slik at regjeringen gjennom loven ønsker verken å instruere eller pålegge Norsk Rikstoto noe som helst, men i denne oppdaterte pengespilloven stiller vi derimot krav til dem som skal være enerettstilbydere av spill. Nå er det altså slik at Norsk Rikstoto i dag er enerettstilbyder av spill på hest, og dersom de ønsker å være det også i fortsettelsen, må man ta inn over seg at man må følge de kravene staten må kunne ha til dem som tilbyr spill. Vi er nødt til å ha en sterk og effektiv kontroll med enerettstilbyderne, og derfor er det også riktig at dette kravet nå legges inn i loven. Det er altså ingen direkte styring eller endring vi foretar oss overfor Norsk Rikstoto, men generelle regler for dem som ønsker å tilby pengespill.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Den norske enerettsmodellen for spill går nettopp ut på at det i utgangspunktet bare er de statlig kontrollerte aktørene, altså Norsk Tipping og Norsk Rikstoto, som skal tilby pengespill. Så har vi altså en tradisjon, som representanten peker på, med et privat lotterimarked, som er et unntak fra dette utgangspunktet. Det er altså et supplement til enerettsmodellen, og et viktig vilkår for disse lotteriene er at de skal tilbys i et svært begrenset omfang. Det er hele veien en veldig hårfin grense mellom det å utfordre enerettsmodellen og det å kunne ha en – hva skal jeg si – fornuftig portefølje av spill. Vi har vurdert disse ønskene og kommet til at vi ikke kan imøtekomme dem, fordi vi nettopp er opptatt av å verne om vilkåret for enerettsmodellen. Vi står på at disse lotteriene skal tilbys i et begrenset omfang for å kunne være i tråd med det vi ønsker å bevare, nettopp den norske spillmodellen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Det ville jo vært veldig spesielt dersom regjeringen fremmet et lovforslag om å instruere eller gripe inn i de indre anliggender til Norsk Rikstoto som stiftelse, men det er altså ikke det pengespilloven i dag gjør. Vi setter opp noen regler og vilkår for dem som ønsker å være enerettstilbydere av spill. I dag er det Norsk Rikstoto og Norsk Tipping. Det er selvfølgelig slik at når man får lov til å være enerettstilbyder av pengespill, må man også rette seg etter at staten trenger å ha virkemidler og mulighet for å ha kontroll med det. Derfor kommer altså de reglene som følger av den pengespilloven vi vedtar i dag, og det må da Norsk Rikstoto velge å forholde seg til dersom de fortsatt har lyst til å være enerettstilbyder av spill. Men det er en generell lov og generelle regler, altså ikke regler som gjelder direkte for Norsk Rikstoto.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Der tror jeg nok Fremskrittspartiet tar feil. Det er ingenting som tyder på at innføring av en lisensmodell vil bidra til at frivilligheten, idretten og kulturen får mer penger å benytte til sin aktivitet, tvert imot. Det å innføre en lisensmodell vil føre til at kanskje noen av de pengespillene som i dag er ulovlige, vil kunne underlegge seg en lisens, men de fleste vil ikke komme til å gjøre det. Og det er gode grunner til det, for hvis man blir underlagt det samme regimet som Norsk Rikstoto og Norsk Tipping, da ville man i prinsippet ikke kunne tjene penger, og disse selskapene er her for å tjene penger. En ville altså ende opp med å ha et nesten like stort uregulert marked av utenlandske ulovlige tilbydere, selv om noen går over på lisens, samtidig som Norsk Tipping og Norsk Rikstoto taper terreng. Så det er ingenting som tyder på at dette vil føre til noe godt verken for kulturen, idretten eller frivilligheten, og definitivt ikke for dem som er de viktigste, og det er de som står i faresonen for å bli spillavhengige.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Det er i utgangspunktet egentlig et stort paradoks at staten holder seg med et monopol for pengespill for nettopp å unngå de negative effektene av pengespill. Men vi må bare erkjenne at pengespill og internett er kommet for å bli, og vi er nødt til å regulere det på best mulig måte. Derfor er den norske enerettsmodellen så unik og så vel fungerende: nettopp fordi vi gjennom disse mange tiårene som flere har pekt på, har klart å videreutvikle den og modernisere den i takt med den teknologiske utviklingen og folks spillvaner. Så er det slik at Høyre og Venstre ikke kommer unna at de løper fra de forslagene de selv la fram da spilloven ble lagt fram for Stortinget. Det gjør svært lite inntrykk på meg at representanter fra Høyre ikke kan se at de forslagene de nå løper vekk fra, truer enerettsmodellen. Det er med respekt å melde en svært vanskelig balansegang å opprettholde spillmonopolet, noe også de mange rettssakene mot spillmonopolet støtt og stadig viser. Men vi har klart å forsvare spillmonopolet, nettopp fordi vi klarer å ha denne forutsigbare og sterke statlige, dynamiske styringen av måten både Norsk Tipping og Norsk Rikstoto får reklamere på, kanalisere på osv. Når vi i dag legger fram en ny og oppdatert pengespillov, handler det om at vi også skal klare å gjøre dette for framtiden. Derfor legger vi fram behovet for nye virkemidler, f.eks. det at Lotteritilsynet på linje med andre tilsyn får tilgang til informasjon, og det med at vi trenger å legge noen føringer på f.eks. styresammensetning for å ha kontroll med dem som ønsker å være enerettstilbydere av spill. Så er det slik at DNS-blokkering har kommet opp i debatten. Det er ikke en del av denne loven, men jeg vil også bare varsle at vi i regjeringen er fullstendig klar over alle fordeler, ulemper og motforestillinger som er kommet mot DNS-blokkering. Vi kommer til å komme tilbake til virkemiddelet DNS-blokkering ved en annen anledning.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Ja, det er på tide at gamerne og dataspillfeltet får et løft. Dette er et kultur- og kunstuttrykk, et underholdningsprodukt, en fritidsaktivitet og også en sport som har fått et betydelig løft de siste årene. Politikken har blitt mer offensiv, det regionale og kommunale tilbudet har blitt styrket, og idretten og frivilligheten bidrar med stadig nye og gode initiativer for dataspillkulturen. Også den norske spillbransjen har styrket seg. Regjeringen og Stortinget er gjennom målene i strategien Spillerom fra 2019 allerede forpliktet til å jobbe for dataspillkulturen. Behovene og mulighetene for feltet og bransjen er langt større enn hva dagens eksisterende virkemidler kan bidra til. Nettopp derfor har regjeringen allerede igangsatt arbeidet med en ny strategi for dataspillpolitikken, som skal gjelde fra 2023. Det har vi begynt å jobbe med, og det er selvsagt på tvers av departementer. Denne nye strategien skal løfte den digitale spillkulturen videre. Jeg skal se på regjeringens virkemidler for å styrke tilgjengelighet, trygghet og åpenhet i norsk dataspillkultur. Vi må få på plass flere fysiske arenaer, hvor kompetente fagpersoner og oppdatert utstyr kan bidra til å styrke og utvikle dataspillkulturen og gjøre den mer tilgjengelig. Slike arenaer kan være møteplasser for å fremme både kreativitet, samspill, konkurranse og ikke minst glede over nettopp dataspill. Jeg tar med meg forslag og innsikt jeg har fått gjennom merknader og debatten om representantforslaget i dag, i det videre arbeidet med nettopp regjeringens kommende dataspillstrategi. Det inkluderer også utfordringen knyttet til såkalte lootbokser og andre lotterielementer i dataspill, som flere har tatt opp i forbindelse med saken, og som jeg vil møte gjennom et strengere regelverk. Jeg vil også varsle at vi vil benytte den varslede strategien til å styrke kunnskapsgrunnlaget for nettopp å kunne vurdere et slikt regelverk knyttet opp mot lotterimekanismer i dataspill. Jeg vil på tampen også vise til regjeringens Handlingsplan mot spilleproblemer, som ble lagt fram for en drøy uke siden. I den handlingsplanen legges det også fram tiltak for regelmessig å kartlegge problemspill og spilleadferd. Jeg ser fram til et videre, godt samarbeid med komiteen, slik at vi sammen kan løfte norsk dataspill som kultur, rekreasjon, underholdning, kreativitet, samspill og idrett i årene som kommer.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Det å gjøre dataspill tilgjengelig for flere, det at man kan samles og utøve fritidsaktiviteten sin, hobbyen sin og kulturen sin, er viktig for meg, og derfor vil den varslede strategien omhandle nye tiltak som skal sørge for det. Så vil jeg bare fortelle representanten at vi er godt i gang. Senest på fredag hadde jeg et møte med KS og regioner og kommuner fra hele landet. Der var nettopp det å få kommunene til å tilrettelegge for møteplasser der folk kan møtes og spille, noe av det jeg tok opp med kommunene. Så vil det selvsagt være svært aktuelt å se på hvordan eksisterende tilskuddsordninger, tildelinger gjennom kulturrom osv. kan være med på å tilrettelegge for fysiske møteplasser for dataspill ute i kommunene.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Nei, e-sport som idrettsgren er svært viktig, og vi vil selvfølgelig også være med på å legge til rette for at e-sporten skal få utvikle seg i Norge. Nå var det jo slik at Vestland ba om en dataspillstrategi – rett skal være rett – men e-sport vil jo også bli omtalt i dataspillstrategien, og vi er definitivt med på å legge til rette for utviklingen av det. Men det er også viktig, når e-sport er som idrett å regne, at det er E-sportforbundet som er i førersetet når det gjelder å utvikle den sporten i Norge, og ikke nødvendigvis regjeringen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Som jeg sa, vil også e-sport være en del av den kommende dataspillstrategien, men vi må også huske at e-sport er bare en liten del av det som er dataspillområdet, og det er definert som idrett. Så vi må holde det klart for oss. Men vi vil selvfølgelig være med på å legge til rette for at e-sporten skal få best mulige rammer i Norge, at folk skal få lov til å delta i e-sport, og at man også kan se store internasjonale e-sportarrangementer i Norge.
Marte Eide Klovning (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Vi tror nok ikke at folk endrer atferd bare fordi vi fatter et vedtak i Stortinget. Men vi er tydelige på at vi tror på at hvis Stortinget fatter et vedtak om at vi ønsker å hindre reklame for ulovlige spill, og på annen måte bidra til å hindre kommersielle aktører, vil det ha en effekt på folk. Vi tror at når Stortinget foreslår å gi Lotteritilsynet bedre virkemidler for å hindre transaksjoner, vil det påvirke det som skjer rundt spillene. Vi har fremmet en rekke forslag gjennom lang tid som vil bidra til at spillavhengige får bedre beskyttelse, og ser selvsagt positivt på at regjeringen har fulgt opp gjennom det forslaget vi nå behandler. Målet for norsk spillpolitikk må være å legge til rette for ansvarlige spill, slik at færrest mulig utvikler problemer. Det er den viktigste grunnen til at vi behandler spilloven i dag. For mange med problemer har det endt med at de har mistet hus, jobb og familie. Jeg tror faktisk at vi alle kjenner noen som har hatt eller i ulik grad har problemer med spill. Derfor er det viktig at vi har ansvarlige aktører, og at vi har en streng statlig kontroll. Spill skal være spenning og glede, ikke noe som får folk ut i uføre. Enerettsmodellen er utviklet for å begrense spillavhengighet og sosiale utfordringer. Jeg er glad for at vi hegner om denne modellen, at overskuddet fra Norsk Tipping går til frivilligheten, og at det ikke er utenlandske eiere i skatteparadiser som sitter igjen med store deler av de milliardene som fram til nå helt og holdent har gått tilbake til frivilligheten i Norge. Som kjent gis det ikke tilskudd til idretten over statsbudsjettet, men det gis i form av at deler av overskuddet i Norsk Tipping overføres til idretten. Det gir mulighet for at barn og unge kan delta i idrettslag, at de opplever idrettsglede og mestring, og at det kan bygges idrettsanlegg i hele landet – også i de minste kommunene, som ballbingen på Utsira og skateparken på Kvitsøy. Også Organisasjons-Norge ellers har glede av overskuddet til Norsk Tipping. Tippemidler finansierer instrumenter til korps og band, og de bidrar til driften av ideelle organisasjoner som Røde Kors, Kreftforeningen og Redningsselskapet. Landet over finner man spor etter Norsk Tipping og deres bidrag til kulturen, idretten og frivilligheten.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-01:
De siste tiårene har monopol etter monopol falt, og det er egentlig trist at vi har denne debatten i dag, hvor man velger å opprettholde dette monopolet – spesielt fordi det ikke fungerer. Hvorfor fungerer ikke spillmonopolet? Det mener jeg det er tre grunner til: For det første har det blitt flere problemspillere under dette monopolregimet. De siste seks–syv årene har vi fått en dobling i antall problemspillere. Den andre grunnen til at monopolet ikke fungerer, ser vi i den store lekkasjen. Over 50 pst. av dem som spiller online, spiller på andre aktører enn monopolaktørene. Det viser at monopolet ikke fanger opp spillerne. For det tredje gjør dette monopolet at samfunnsnyttige formål får mindre penger enn det de ellers kunne fått. Vi har noen rapporter fra noen år tilbake som viser at man kunne fått opptil 2 mrd. kr mer til samfunnsnyttige formål. Det er ikke så rart når vi vet at flere hundretusen nordmenn hvert år legger igjen milliarder av kroner hos utenlandske spillselskap, og det er helt åpenbart at man kunne fått noe av disse pengene inn til nyttige formål hvis man hadde en ordning som tok disse aktørene inn i det gode selskap. Våre naboer må enten ha et ønske om å skape flere problemspillere eller ha skjønt noe vi ikke har skjønt i Norge, når de en etter en velger å gå bort fra monopol og over til lisensordninger. I Norge velger vi fortsatt å stikke hodet i sanden og late som at vi ikke har hundretusenvis av nordmenn som hvert år legger igjen milliarder av kroner hos utenlandske spillselskaper. Jeg skjønner at den virkeligheten som flere representanter fra andre partier her beskriver er noe man skulle ønske, en ideell virkelighet for mange partier – nemlig at man kun hadde monopolaktører som var de eneste aktørene nordmenn spilte hos. Men sånn er ikke virkeligheten. Hundretusenvis av nordmenn spiller i dag hos utenlandske spillselskaper. De legger igjen penger i utlandet, og vi får ikke noen av dem inn som norske skattekroner. Det er virkeligheten. Da kan man enten prøve å få inn de kronene til gode formål, eller stikke hodet i sanden og late som at det ikke skjer. Jeg skjønner at det er sterke krefter som rører seg når man utfordrer monopolmakter, og vi har sett at ikke engang forskning slipper unna. Selv forskning med andre nordiske aktører sies det nei til med bakgrunn i at det er utenlandske pengespillselskap som er involvert. Vi ser også at det nye lovforslaget rammer både bingobransjen, private lotterier – Blindeforbundet ble nevnt – og andre som det nå får negative konsekvenser for. Jeg vil minne om at det er lovlig for nordmenn å spille hos utenlandske spillselskaper. Faktisk eier den norske stat og alle vi, gjennom oljefondet, aksjer i flere av de selskapene som det her refereres til som ulovlige spillselskaper. Jeg synes at mange av disse forslagene drar dette i feil retning. Det er også skremmende å se hvor liten tillit regjeringspartiene har til hestesporten når man nå tar statlig kontroll over Rikstoto.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-01:
Jeg er veldig glad for dette forslaget som Høyre har lagt fram, og jeg vil også vise til Silje Hjemdals og mitt forslag på vegne av Fremskrittspartiet i fjor, om en nasjonal e-sportstrategi. Dette rakk dessverre ikke å bli behandlet før forrige sesjon ble avsluttet. E-sport har hatt en eksplosiv vekst både globalt og nasjonalt de siste årene. E-sport regnes som verdens fjerde største sport, og i Norge oppgir over 96 pst. av gutter og 63 pst. av jenter mellom 9 og 18 år at de spiller dataspill jevnlig. Vi har sett en stor utbredelse av klubber, det organiserte miljøet vokser kraftig, og antall seere øker også kraftig. Dette er også en stor industri, og vi ser lag som investerer store millionbeløp for å gjøre Norge til vertskap for lag i internasjonal e-sportsammenheng. Det er også imponerende å se de e-sportmiljøene som kommer fram ulike steder i landet. Flere er blitt nevnt her allerede, og jeg kan nevne miljøene i Lier og Florø som andre eksempler. Vi har også et e-sportforbund, som i dag er lokalisert på Lillehammer, som jo også har et formalisert samarbeid med Cyberforsvaret. E-sport har nok hatt et kanskje litt flåsete rykte som noe ungdommer driver med på gutte- eller jenterommet, men det er blitt noe mye, mye større. Grunnen til at vi ønsker en nasjonal e-sportstrategi, er at vi mener Norge har potensial til å bli verdensledende både når det gjelder rekruttering av talenter, og når det gjelder å være vertskap for store internasjonale arrangementer, for internasjonale forbund og for arbeidsplasser og lag som genererer store kroner til både e-sporten og til fellesskapet. Vi tror Norge har alle forutsetninger for å være verdensledende innen e-sport og digitale spill, men da må vi også tørre å ha en offensiv strategi. Dette er kommet på plass utenom det offentlige, men det er bra at også skolesystemet og andre følger etter og tilbyr utdanninger og spesialiseringsmuligheter. Men vi trenger også en strategi når det gjelder de andre sidene, ikke minst de kommersielle, slik at vi kan gjøre Norge til verdens hovedstad for både e-sport og digitale spill framover.
Olav Urbø (Senterpartiet), 2022-03-01:
Denne saka har eit par veldig sentrale element: Det er sjølvsagt lovas føremål, som mange har vore inne på, og det er det heilt grunnleggjande, å slå ring om einerettsmodellen. For å greie å gjere det krevst det faktisk eit lovverk som er ganske presist. Så forstår eg at det skaper reaksjonar, bl.a. frå Norsk Rikstoto, og at det er usemje om dette faktisk er nødvendig for å beskytte einerettsmodellen. Men uavhengig av den usemja er einerettsmodellen heilt sentral i å beskytte òg Norsk Rikstoto. Det må vi òg ha i mente. Noko av det aller, aller viktigaste, og kanskje det viktigaste når det gjeld hestespel og hest generelt, er dei framtidige rammevilkåra for hestesporten. Det er 16 000 tilsette i hestesporten, og Rikstoto aleine omset vel for 3,4 mrd. kr – i ein slik storleik. Då er det ingen tvil om – og det står òg i Hurdalsplattforma, at vi skal sjå på rammevilkåra for hestesporten – at det er ganske så sentralt at hestesporten har levelege rammevilkår i framtida. For utan levelege rammevilkår trur eg heller ikkje det er spesielt mykje hest å spele på. Det er eit punkt som har vore lite framme i debatten, er det er at dette lovforslaget forenklar det òg. Når det er snakk om små lotteri for små lag og foreiningar, vert jo krav om registrering fjerna for det under 200 000 kr.
Olav Urbø (Senterpartiet), 2022-03-01:
Takk til komiteen og komitésekretæren for godt samarbeid. Det er ein samla komité som sluttar seg til hovudlinjene i forslaget. Denne saka gjeld fyrst og fremst endringar i gjeldande barnevernslov i høve til tverrfagleg helsekartlegging – ei viktig lovendring i høve til eit av dei mest komplekse og sårbare områda innanfor samfunnet, nemleg barn og unge der foreldra ikkje lenger kan take ansvaret og det ikkje er nokon annan utveg enn omsorgsovertaking. I tillegg vert det føreslått endringar i teieplikta til barnevernet og endring i lov om pensjonsordning for oppdragstaker. Barne- og familiedepartementet hadde lovforslaget på høyring i desember 2020, og Solberg-regjeringa fremja lovproposisjonen i juni 2021. Komiteen har hatt lovproposisjonen som er lagd fram, på høyring. Det er stor tilslutning til lovforslaget. Undersøkingar viser klart at barn i barnevernet har ein auka risiko for dårleg fysisk og mental helse. Det heilt sentrale med å forsterke tverrfagleg helsekartlegging er difor å identifisere barn sine behov for hjelp og helsebehov. Dette skal bidra til betre og meir treffsikre tiltak tilpassa den einskilde. På den måten vil ein kunne oppnå ein endå betre stabilitet og redusere risikoen for flytting og brot i plassering, noko som er særs krevjande for barna. Lukkast ein med dette, vil det slå positivt ut for både den det gjeld, og samfunnet. Rett til medverknad og omsynet til det beste for barnet skal liggje til grunn for helsekartlegginga. Fleirtalet i komiteen, Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, føreslår ei plikt for kommunane til å be Bufetat om tverrfagleg helsekartlegging når det vert fremja sak for fylkesnemnda, vedtak eller frivillig plassering. Om det offentlege ved Bufetat skal ha ei plikt til å gjennomføre kartlegging, har per dato uavklarte problemstillingar. Dette handlar om å setje Bufetat i stand til å kunne oppfylle ei bistandsplikt til kommunane i høve til helsekartlegging. Fleirtalet fremjar difor fylgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen utrede at det offentlige skal ha en plikt til å tilby tverrfaglig helsekartlegging når kommunen ber om dette, og raskt komme tilbake til Stortinget på egnet vis.» Når det gjeld teieplikt, vert det føreslått at forvaltingslova § 13 b nr. 5 òg skal gjelde for barnevernet. Dette kan ha positiv effekt på samarbeid med andre tenester som helse, barnehage og skule. Det er òg fremja eit laust forslag frå ein samla komité. Årsaka er at ei setning vart utegløymd under A III, som omtalar noko som gjeld ny barnevernslov gjeldande frå 1. januar 2023. For ordens skuld: Det manglar vel eigentleg eit årstal i det lause forslaget, så då skal det lyde: «I lov 18. juni 2021 nr. 97(…) (…) Eg tek opp det lause forslaget.
Margret Hagerup (Høyre), 2022-03-01:
Det er gledelig at så mange i denne salen nå er enige om at vi skal anerkjenne gaming som noe mer enn noe som foregår på gutterom i mørke kjellere. Jeg er selv en mor som har sett lyset. Fra å kjefte på ungene for at de spiller, har jeg begynt å vise interesse for det de holder på med. Å se gleden hos ungene når mor bryr seg om dataspill, kan ikke beskrives. De hadde definitivt ikke ventet det. Det kan de takke min kollega Turid Kristensen for. Det var hun som gjorde meg oppmerksom på at jeg ble styrt av utdaterte holdninger. Det er kanskje ikke mer å vente fra ei som er vokst opp med Super Mario og forstår lite av tempoet i dagens spill, men det er ingen unnskyldning. For dataspill er, som det har blitt sagt, den største fritidsinteressen blant ungdom i dag, og det er også en raskt voksende sport over hele verden. Da må vi heie på dette på lik linje med at vi står på fotballbanen og brøler. Gaming og e-sport har også stor overføringsverdi til andre deler av samfunnet, og flere skoler i Rogaland har tatt i bruk dataspillbasert pedagogikk i undervisningen. På Vardheia ungdomsskule brukes dette aktivt, og de har egen spillpedagog og eget rom for gaming. Skolen legger opp til at alle grupper skal ha et spillbasert opplegg i løpet av året i både språk og samfunnsfag. Rektor Eirik Jåtten viser til i Utdanningsnytt at forskning viser at spill som metode kan ha en effekt for læring, spesielt i språkfag, og han er tydelig på at dette er kommet for å bli i skolen. Samtidig er han tydelig på at spilling i skolen ikke er det samme som det som skjer på fritiden. Men flere bør gjøre som Vardheia, for dette er bra for alle og kanskje ekstra viktig for dem som trenger andre måter å lære på. Men det trengs også gode møteplasser for dem som vil game på fritiden. Hos Haven e-sportsenter i Stavanger har de tett samarbeid med skoler, idrettslag, kommuner, bedrifter, Nav og en rekke andre aktører. Forrige uke hadde de besøk av en skoleklasse med lærere som hadde spilling på timeplanen. Haven åpner dørene inn til en verden som for mange har vært fremmed. De stiller med lokaler, utstyr og kompetanse og kan gi et unikt tilbud som treffer bredt. Satsingen som Haven holder på med, er med på å løfte statusen til gaming, og mobbeombudet i Viken ser en klar sammenheng mellom tydelig fall i mobbetilfeller for elleve år gamle gutter og den økte statusen gaming har fått. Ved å benytte dataspill i undervisning og aktivt ta del i spillmiljø kan ungdommen bygge digitale ferdigheter og teknologisk forståelse for framtiden. Dataspill gir kompetanser som vil være sterkt etterspurt i framtidens arbeidsmarked. Det kan være alt fra samarbeid og kommunikasjon til strategisk tenkning, analyse og gode språkkunnskaper. Industrien rekrutterer allerede gamere. Da må vi mødre og politikere følge med i utviklingen og sørge for at ungdommen får gode miljøer for både samhandling og læring. Det gleder meg at det er så mange i denne salen som i dag er enige om det.
Margret Hagerup (Høyre), 2022-03-01:
Vi er heldige, vi som får være i arbeidslivet. Vi slipper å være hjemme på sofaen og kjenne at dagene går inn i hverandre. Denne uken er det vinterferie i Rogaland, og vi er mange som gleder oss til å komme hjem, men det er enda for mange som mangler det viktige skillet mellom hverdag og fridag – følelsen av helg. Arbeidet for å inkludere flere i arbeidslivet er et viktig prosjekt for Høyre og er en sak jeg brenner ekstra for, for jeg har sett mange komme fra det såkalte utenforskapet, som lykkes og blomstrer idet de får en mulighet og noen slipper dem innenfor. Vi går glipp av mye viktig og nødvendig arbeidskraft ved ikke å inkludere flere i arbeidslivet. Vi trenger alle at noen tror på oss og gir oss en sjanse. For noen år siden sto Erling hos Nordpolen Industrier på Eidsvolls plass og ba om flere VTA-plasser. Sammen med Erling kjempet Arbeidssamvirkenes Landsforening, NHO Arbeid & Inkludering og alle medlemsbedriftene for å kunne gi mening til flere gjennom muligheten for arbeid. De anerkjente at regjeringen Solberg hadde gjennomført et betydelig og historisk løft for varig tilrettelagte arbeidsplasser, og samtidig var de tydelige på at behovet var stort. Så kom Helt Med med sin banebrytende sosiale innovasjon som gir muligheter til langt flere ved å etablere viktige koblinger mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, som gjør at flere og flere arbeidsgivere nå blir inspirert og engasjert og melder seg på. Helt Med gir den viktige oppfølgingen som sikrer at arbeidsforholdet og dermed den enkelte i større grad lykkes. Kenneth Stien, direktør for NHO Arbeid & Inkludering, har sagt følgende: «HELT MED viser vei når det gjelder arbeidsinkludering av dem som har større bistandsbehov. Erfaringene fra prosjektet bør være en inspirasjonskilde når offentlig politikk skal utformes.» Og professor Karl Elling Ellingsen omtaler oppfølgingen til Helt Med som det viktigste som har skjedd på feltet siden HVPU-reformen. Det er derfor gledelig å stå her i dag og erkjenne at Høyre er med og går i front i arbeidet med å inkludere flere og skape bedre modeller for et inkluderende arbeidsliv. Det er ikke vanskelig for oss politikere å ha sympati med mange av dem som står utenfor arbeidslivet, men det krever også at vi gjør grep for å gjøre noe med det. Flertallet i denne sal ønsker nå en modernisering som gjør at enda flere kan komme ut i arbeid og få den tilretteleggingen og oppfølgingen som gjør at de kan lykkes i arbeidslivet. Det ønsker også Arbeidssamvirkenes Landsforening klart og tydelig. Målet må være at ulike mennesker skal ha de samme mulighetene i et samfunn hvor det er behov og plass for oss alle. I dag vil jeg rette en stor takk til alle dem som har gått foran og vist vei. Erling er ikke alene om å verdsette en jobb, og i dag sikrer Stortinget at enda flere kan få en jobb, slik som Erling, både i skjermet og ordinær virksomhet. Det gjør drømmer mulig for enda flere, og det er ekstra gledelig at det er så stor enighet i denne sal om dette i dag.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Game on! Få ting er som en god spillkveld med naboen eller vennegjengen. Det er gøy, det er sosialt, og felles lidenskap bygger fellesskap. Gaming er raskt voksende, og derfor la vi på Høyres vakt fram Norges første dataspillstrategi, som sparket i gang en ny æra for dataspill i Norge – som fritidsinteresse, sport og næring. For når vi vet at så mange har det som hobby, må vår jobb være å legge til rette for at flere kan få følge den interessen på trygge arenaer. På Haven e-sportsenter i Rogaland har de fått det til – enten en bare vil droppe innom for en sosial kveld, eller om en vil gjøre som min navnebror, Alexander fra Stavanger, som nå er blitt utenlandsproff i Italia: trene for å bli best. Haven samarbeider med idrettslag, skoler, bedrifter og Nav, får folk fra gutterommet til sosiale samlingssteder, inkluderer og gir folk grunnmuren på vei mot sin første jobb, bygger sosiale fellesskap rundt en felles lidenskap. Jeg er veldig glad for at vi nå får flertall for bedre tilrettelegging for flere sånne møteplasser og e-sportsentre i hele landet. Brukt rett er dataspill en utømmelig kilde til læring. Jeg er stolt av min gamle ungdomsskole Revheim, som tidlig ansatte en egen spillpedagog for smart bruk av dataspill i undervisningen. Det er bra at iallfall Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet i salen i dag vil være konkrete på at denne satsingen må styrkes. I et arbeidsmarked som blir stadig mer digitalisert, har mange unge nå digitale ferdigheter og teknologisk innsikt som andre bare kan drømme om. Språk og historie, samarbeid og kommunikasjon, analyse og strategisk planlegging – lista er lang. Når bemanningsselskaper ber ungdom sette gaming på cv-en, viser det at noe er i ferd med å skje. Statusen øker, og mange unge får en ny inngangsbillett til arbeidslivet, for de trengs. Hele bredden av næringslivet etterspør nå kompetansen. Så er jo dette en veldig spennende næring i seg selv, med muligheter for verdiskaping i jobben. Så her er det bare én ting å si: Game on! Game on!
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Nedsatt funksjonsevne er ikke det samme som manglende arbeidsevne, og vårt krystallklare mål må være at alle de som kan og vil, får jobb – la flere ta del i fellesskapet, bidra i verdiskapingen og oppleve arbeidsglede. På Høyres vakt satte vi inn mange konkrete tiltak, blant dem 3 000 flere varig tilrettelagte jobber, slik at vi nå gir arbeid til 12 000. Det er historisk mange, men det er ikke nok. Fortsatt står to av tre med lettere utviklingshemming utenfor og banker på. Tiltak må til. For det første trenger vi flere varig tilrettelagte jobber. Derfor foreslo Høyre en varig, forpliktende opptrappingsplan med minst 1 500 nye jobber. Det stemmer dessverre Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV ned. Men vi gir oss ikke, og vi kommer til å fortsette å kjempe for flere plasser i de årlige budsjettene. Heldigvis fikk vi likevel gjennomslag for at regjeringen allerede i høst skal legge fram en utredning om behovet nå og framover. Det vil gi oss et godt faktagrunnlag for en forutsigbar opptrapping i årene som kommer. I tillegg til flere varige jobber må vi gi bedre oppfølging. Mange arbeidsgivere gir ikke folk sjansen fordi de er usikre på om de har ressurser og kompetanse til å gi god nok oppfølging – og sånn kan vi ikke ha det. Da må vi tenke nytt. Og Helt Med-modellen er et eksempel på en sånn nytenking. Der får den ansatte tettere og varig oppfølging av jobbspesialister. Arbeidsgiveren får bedre støtte sånn at terskelen for å si ja senkes, og den ansatte blir tryggere og klarer å bli stående i jobb over tid. Jeg er veldig glad for at vi nå skal få bedre modeller for oppfølging av dem som vil prøve seg i det ordinære arbeidslivet, der også andre aktører enn Nav skal få bidra. Og jeg vil bare takke for alle som har bidratt, enten det er Emily, Adam og Johannes og dem i Helt Med, som har inspirert oss, eller de partier i salen som er med og stemmer for eller gir støttende bemerkninger. Det er en stor dag for mange med nedsatt funksjonsevne når vi nå tar et stort skritt for å få flere i jobb. Med det tar jeg opp de forslagene Høyre er en del av.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Dette er en god dag for mange med nedsatt funksjonsevne som ønsker å bidra i jobb, når vi skal senke terskelen for arbeidsgivere til å gi folk sjansen og lage bedre modeller for tett og varig oppfølging for dem som vil prøve seg i det ordinære arbeidslivet. Så mitt spørsmål er rett og slett: Deler statsråden begeistringen på vegne av de mange som nå kan se fram til bedre, tettere og varig oppfølging i arbeidslivet?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Pandemien har medført store ulemper for mange, og helsevesenet har vært under press. Det har ifølge statsrådens brev på et tidspunkt i pandemien vært en utfordring og en økning i gjennomsnittlig ventetid i spesialisthelsetjenesten. Sammenliknet med 2019 økte ventetiden med fire dager i 2020, og det hadde helt klart en sammenheng med covid-19-utbruddet. Samtidig opplyser statsråden i det samme brevet at det i andre tertial 2021 var en lavere gjennomsnittlig ventetid enn før pandemien. Disse tallene gir altså ikke grunnlag for å si at det har vært en sterk sammenheng og en gjennomsnittlig økning i ventetiden til oppstart av helsehjelp i spesialisthelsetjenesten. Høyre mener derfor at det på grunnlag av den informasjonen vi har, ikke er nødvendig å endre sykelønnsordningen og etablere unntaksregler i denne på nåværende tidspunkt. Det kan samtidig være nødvendig å framskaffe mer informasjon om hvor mange enkeltpasienter som har opplevd å få sin behandling utsatt på grunn av covid-19. Selv om gjennomsnittlig ventetid ikke har økt, er det ganske sannsynlig at flere har opplevd å måtte vente lenger, og da er det også en risiko for at noen av disse måtte gå over på arbeidsavklaringspenger, fordi sykepengeperioden var over. Høyre vil derfor foreslå at regjeringen snarest mulig kartlegger hvor mange pasienter som som følge av pandemien har fått utsatt operasjon og behandling i spesialisthelsetjenesten, og som dermed har måttet søke seg til arbeidsavklaringspenger. Jeg vil samtidig bemerke at jeg synes det er synd at verken Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV eller Rødt ser ut til å støtte et sånt forslag for å få mer fakta på bordet om enkeltmenneskers skjebne og pandemiens påvirkning på deres helsehjelp. Jeg tar med det opp forslaget Høyre er en del av.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Statsråden viser i sitt svarbrev til den gjennomsnittlige ventetiden i spesialisthelsetjenesten før og under pandemien. Det er bra, men dette handler jo ikke gjennomsnitt; det handler om folk. Disse tallene sier oss ingenting om enkeltmenneskene, som helsetjenesten tross alt er til for. De sier oss ingenting om hvor mange som har falt utenfor sykepengeordningen, og nå, som følge av pandemien, må over på arbeidsavklaringspenger. Regjeringen sier at det er vanskelig å finne ut – slik jeg forstår det – men der det er vilje, er det også vei. Hvorfor vil ikke regjeringen støtte Høyres forslag om mer konkret å kartlegge og fange opp dem som måtte være rammet som følge av pandemien?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-01:
Jeg takker for svaret, men det besvarer jo ikke spørsmålet i denne konkrete saken. Her snakker vi om – på bakgrunn av dette forslaget – å finne ut om det er sårbare mennesker som har falt utenfor sykepengeordningen, og som nå er kommet over på arbeidsavklaringspenger. Jeg ser at statsråden viser til et gjennomsnitt, men jeg vil gjenta at dette ikke handler om gjennomsnitt, men om folk, enkeltmennesker, pasientenes helsetjeneste og ikke minst å ha et sterkt sosialt sikkerhetsnett. Så jeg gjentar spørsmålet mitt: Hvorfor vil ikke regjeringen bidra til mer fakta på bordet og støtte forslaget om konkret å kartlegge hvem dette gjelder, og fange opp dem som må være rammet?
Ragnhild Male Hartviksen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
I dag, når vi behandler saken om endringer i folketrygdloven, styrking av fedres rett til foreldrepenger, slår vi fast at vi går ytterligere et skritt på veien mot gode universelle ordninger i Norge. I Hurdalsplattformen ble det understreket at foreldrepermisjonen skulle være raus, og at begge foreldre skulle sikres selvstendig krav på sin del av permisjonen sammen med barnet. Man skulle også beholde dagens fedrekvote og styrke fedres rettigheter ytterligere. I dag, med dette forslaget, er vi på god vei til å oppnå disse viktige punktene i Hurdalsplattformen. Men hvorfor er dette så viktig? Hvorfor er det viktig at fedre får permisjon og tid på egen hånd med barna i det første leveåret? Og hva forteller dette oss om hvilket samfunn vi lever i? Hvis vi skimter til andre land, ser vi at Norge med sin permisjon sikrer foreldre og barn muligheten til å være sammen hjemme store deler av det første leveåret, slik at de får god tid til å utvikle en trygg tilknytning, bli kjent og komme inn i nye rutiner rundt amming, søvn og familieroller, for å nevne noe. I et likestilt samfunn må begge foresatte gis denne muligheten. Dette er et viktig politisk valg. Ikke bare må de gis muligheten, men erfaringer fra mange land viser oss at uten økonomiske insentiver er det svært få fedre som kan benytte denne muligheten. Familieøkning er, som vi alle vet, også en periode med store utgifter. I min tidligere jobb underviste jeg mye på fødselsforberedende kurs. Permisjonsrettigheter og tolkninger av disse var et gjentakende tema vi brukte mye tid på i kursene. Jeg møtte mang en foresatt som ikke hadde krav på permisjon, fordi mor ikke oppfylte aktivitetskravet, og jeg hadde mange samtaler med fedre som i møte med kursets fokusering på betydningen av fars rolle i barsel og det første leveåret ikke kunne forstå hvorfor denne rettigheten ikke gjaldt alle. Det ble rett og slett opplevd både uforståelig og urettferdig. Når vi nå behandler dette forslaget, handler det om å gi begge foreldre – mor og far, mor og medmor, eller far og medfar – like muligheter til å ha like stor betydning for sine barn. I dag kan vi sikre alle barn rettigheten til få øremerkede uker med begge foresatte, og det gleder Arbeiderpartiet at dette forslaget ser ut til å bli enstemmig vedtatt.
Ragnhild Male Hartviksen (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Det er en viktig sak vi nå har til behandling – endringer i barnevernloven, tverrfaglig helsekartlegging. Det er bra at temaet kommer på bordet, og det hersker ingen uenighet om viktigheten av at barn som av ulike grunner er i barnevernets omsorg, må og bør kartlegges. Dette gjelder både somatisk, psykoemosjonelt og kognitivt. Det er viktig at barn som har hatt det vanskelig, ikke skal oppleve ytterligere belastninger man kunne ha unngått ved en helsekartlegging til riktig tid. Arbeiderpartiet vil understreke at fagmyndighetene må få en særdeles viktig rolle i å vurdere tidspunktene for de ulike aspektene av helsekartlegging. I høringen kom det fram ulike syn på når en slik helsekartlegging burde finne sted, og det skyldes nok at de ulike delene av helsekartleggingen har ulike forutsetninger for når de bør finne sted. Å ta en blodprøve eller undersøke barnets journal og helsehistorikk for riktig medisinering, eller gå til tannlege for å sikre at barnet ikke har smerter, tilhører den somatiske delen av en helsekartlegging som det i de fleste tilfeller er lett å utføre tidlig. En kognitiv utredning, derimot, krever at barnet har fått nok tid til å reetablere trygghet – på fagspråket betyr det at barnet er testbart – og at vi vet hva vi tester. Traumer, spesielt multiple traumer og f.eks. diagnosen ADHD, kan i enkeltsituasjoner se likt ut. Det er de samme områdene i hjernen som kan være påvirket. En kognitiv utredning på feil tidspunkt kan kartlegge det som var symptomdrivende og årsaken til omsorgsplasseringen, og ikke nevrobiologiske forstyrrelser. Dette vet fagpersonene. Arbeiderpartiet vil understreke at selv om utredninger skal finne sted så tidlig som mulig, mener man ikke at man skal gå på akkord med barnas beste og faglig forsvarlighet når det kommer til kognitiv utredning av eventuelle nevrobiologiske diagnoser. Her må fagpersonene gis tillit til å gjøre sine faglige vurderinger vedrørende tidspunkt for den enkelte delen av kartleggingen og ikke presses til å foreta vurderinger prematurt. Med dette forbeholdet, som Arbeiderpartiet understreket i sin flertallsmerknad sammen med Senterpartiet og SV, ønskes kartlegging velkommen. En god helsekartlegging, slik vi ønsker å vedta den nå, vil kunne gi barn og ungdom større sannsynlighet for å få riktig medisinsk hjelp, riktige psykoemosjonelle tiltak og ikke minst riktig omsorg. Samlet vil det gjøre det mulig for barn å kunne gå videre i sin utvikling og læring for å nå mest mulig av sitt potensial, til tross for en vanskelig start – en endring til barns beste.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-01:
Foreldrene våre er for de aller fleste av oss kanskje de viktigste personene i starten av livet. Tiden sammen med de små barna er så viktig for hvordan livet blir senere for barna. Det som er bra for barna våre, er ofte også bra for samfunnet som helhet. Det er derfor foreldrepermisjonsordningen er så viktig. Men det har dessverre vært slik at fram til i dag har ikke alle fedrene hatt rett til å ta ut foreldrepermisjon. Det var derfor viktig for Kristelig Folkeparti i statsbudsjettet for 2022 å si at vi ønsket å endre regelverket på dette området, og jeg er glad for at en samlet komité faktisk sikrer at alle fedre med egen opptjeningsrett får mulighet til å ta ut foreldrepenger i åtte uker. Alle barn, uavhengig av mors aktivitet, har behov for tid med far. Far er viktig i et barns liv. Foreldrepermisjonen er først og fremst viktig for barna våre, og derfor er det også viktig for Kristelig Folkeparti. Jeg er også glad for at Kristelig Folkeparti i 2018 fikk gjennomslag for inntil fire måneder økt permisjon for tvillingforeldre, og for at de som får trillinger eller flere, som foreldre kan være hjemme sammen med barna sine i ett år. Derfor er jeg også glad for at vi i 2019 fikk gjennomslag for å utvide perioden for foreldrepenger for foreldre som får premature barn – at permisjonen slutter samtidig som den ville ha gjort ifølge fødselsterminen. Dette er først og fremst viktig for barna. Denne saken er videre en sak om at en også ønsker å endre lovverket rundt kontantstøtten. Det er sikkert ingen bombe at Kristelig Folkeparti ikke vil stemme for det. Da er det sånn at vi på den ene siden nå ønsker å gi foreldrene større mulighet, og samtidig innskrenker man muligheten for noen foreldre ved å trekke fra en måned i den utbetalingen. Så vi ønsker ikke å stemme for det.