Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-12:
Under lanseringen av Horizon 2020 i Oslo sist fredag ble det gjort et poeng av at generaldirektør Robert-Jan Smits i DG forskning hadde merket seg «hvileskjæret» i Norges forskningssatsing. I sitt tilsvar påpekte kunnskapsministeren at Robert-Jan Smits nå måtte glemme dette ordet, og det nye ordet han måtte lære seg, var «taktskifte». For nå varsler regjeringen et taktskifte i norsk forskningsinnsats, der innsatsen for å utvikle Norge som kunnskapsnasjon intensiveres. Investeringer i forskning og utvikling er helt sentralt for næringslivets fremtidige konkurranseevne. Dette gjelder ikke minst innenfor marin sektor. Gjennom tilleggsproposisjonen foreslår regjeringen å øke investeringen til forskning med over 320 mill. kr, sammenlignet med Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag. For å lykkes i fremtiden må vi lykkes i å overføre forskningsresultater til markedsresultater. Bevilgningene må omdannes til forskning, og forskningsresultatene må omdannes til nye kroner. Dette er regjeringens oppskrift for å oppfylle Sundvolden-erklæringens målsetting om økt verdiskaping i fastlandsøkonomien. Regjeringen foreslår derfor en betydelig satsing på næringsrettet forskning. For å lykkes i fremtiden må vi også satse på strategisk viktige områder for Norge. Marin sektor er nettopp et slikt område. Forskning på teknologi, bærekraft og nye marine næringer er avgjørende for å fremme sjømatnæringens vekstpotensial. Dette påpekes i SINTEF-rapporten «Verdiskaping basert på produktive hav i 2050». I rapporten skisseres det et potensial for en fremtidig seksdobling av omsetningen i marin sektor, gitt at bestemte premisser er på plass. Økt investering i marin FoU er ett slikt premiss. For å få til retningsendringene denne regjeringen ønsker, har vi i budsjettet for neste år bl.a. reversert tiltakspakken for hvitfisknæringen. Vi ønsker fremtidsrettede tiltak for å styrke lønnsomheten i fiskerinæringen. Regjeringen mente at en rekke av tiltakene i hvitfiskpakken svekket insentivene for den omstillingen næringen må ta, og at det bidro til å befeste, snarere enn å endre de underliggende faktorene som påvirker lønnsomheten. Spørsmål knyttet til kvalitet, markedsforskning, levendelagring, teknologiutvikling og bærekraftig havbruk er fortsatt prioritert innenfor forskningsbevilgningene. Vi er stolte over å foreslå hele 55 mill. kr mer til marin forskning i 2014, sammenlignet med 2013. Midlene skal bl.a. gå til havbruksforskning, økt forskning på bioressurser fra havet, teknologiutvikling og markedsforskning gjennom Norges forskningsråd. Gjennom Havforskningsinstituttet og Veterinærinstituttet styrker vi overvåkingen av havbruksnæringens miljøpåvirkning. I tillegg sørger vi for et løft på 15 mill. kr til økt overvåking av fremmedstoffer i sjømat i regi av forskningsinstituttet NIFES. Denne styrkingen skjer samtidig som vi nå gjennomfører den største investeringen i havforskning noensinne, nemlig byggingen av et nytt, isgående forskningsfartøy til 1,4 mrd. kr. Den 29. november hadde jeg gleden av å overvære at byggekontrakten ble underskrevet. Et nytt isgående forskningsfartøy vil være viktig både for miljø- og polarforskning og for ressursforskning i nordområdene. Fartøyet vil være ferdig bygd i 2016, og i ordinær drift fra starten av 2017. Det er ingen grunn til bekymring for ressursforskningen i Norge. Havforskningsinstituttet bruker om lag 400 mill. kr årlig til ressursforskning, og evalueringen av Havforskningsinstituttet i 2012 slo fast at instituttets fiskeriforskning er bunnsolid. Norges deltakelse i Horizon 2020 vil gi ytterligere mulighet til å satse på forskning innenfor den blå sektor. På et møte med den portugisiske landbruks- og havministeren i Lisboa mandag denne uka diskuterte vi muligheten for norsk-portugisisk samarbeid om marin forskning. Det er allerede etablert kontakt mellom Havforskningsinstituttet i Bergen og tilsvarende organisasjon i Portugal. I likhet med Norge er Portugal en stor havnasjon, og et samarbeid på dette feltet vil derfor være i begge lands interesse. Prioriteringene som er gjort i budsjettet for 2014, vil bidra til å øke lønnsomheten i sjømatnæringen og skape økt grobunn for nye viktige marine næringer. Å realisere ambisjonen om å gjøre Norge til verdens fremste sjømatnasjon krever langsiktig satsing på forskning. Havforskningen videreføres i 2014 på et høyt nivå, men samtidig avsettes det nå nye forskningsmidler som skal bidra til å møte utfordringer knyttet til videre vekst i havbruksnæringen. Det overrasker meg at opposisjonen har kritisert regjeringens prioritering, og at man ikke ser at nettopp dette er nøkkelen til at Norge kan bli verdens fremste sjømatnasjon.