Terje Breivik (Venstre), 2013-11-26:
Som opposisjonsparti legg Venstre fram eit eige, alternativt budsjett – eit budsjett som skil seg frå både Arbeidarparti–SV–Senterparti-regjeringa og Høgre–Framstegsparti-regjeringa sine budsjett. På viktige område for Venstre, som fattigdomskamp, stimuleringstiltak for eit nyskapande næringsliv, tiltak for å motverka todeling av økonomien, miljø- og klimapolitikk, inkludert eit grønt skatteskifte, er det små skilnader på dei to andre budsjettalternativa, men det er ingen tvil om at budsjettet til Solberg-regjeringa er langt betre enn dei raud-grøne på skule, utdanning og forsking. Ingen av budsjettalternativa til dei andre møter dei to store utfordringane me står over for, godt nok, miljø- og klimaproblema og den aukande todelinga av norsk økonomi og norsk næringsliv. Klimaforhandlingane i Warszawa viser kor viktig det er at land som har føresetnader for det, går i front og tek ansvar. Noreg kan utgjera ein forskjell for å bidra å løysa klimakrisa. Gjennom å forsterka all forsking og teknologiutvikling som går føre seg i regi av forskingsinstitutt og næringslivet, kan me i tillegg leggja til rette for ny vekst og verdiskaping. Ti år med høge oljeprisar har ført til ei kostnadsutvikling i næringslivet som er ute av takt med utviklinga til handelspartnarane våre. Gjennom ei årrekkje har reallønningane auka raskare enn produktiviteten. Norske verksemder er i ein sårbar situasjon, ikkje minst om oljeprisen vert lågare. Saman med dagens ferske signal frå m.a. NHO er dette bekymringsfullt. Noreg sitt fremste konkurransefortrinn er heile tida å ha kunnskap og teknologi i verdsklasse. At Solberg-regjeringa prioriterer kunnskap og forsking sterkare enn dei raud-grøne gjorde, er veldig bra. Det er etter Venstre sitt syn likevel ikkje nok. Trass i rekordstort økonomisk handlingsrom, rekordstore offentlege budsjett og ein oljepengebruk ingen hadde sett føre seg for ti år sidan, sliter me òg med eit enormt vedlikehaldsetterslep i nær sagt alle sektorar. Ukritisk vekst i offentleg administrasjon og drift har gått på kostnad av nødvendig vedlikehald. Dette er utfordringar den nye regjeringa arvar. Å påstå at regjeringa kjem til duk og dekt bord er ei sanning med rimeleg sterke modifikasjonar. Skal me frigjera ressursar til dei store viktige oppgåvene, må me makta å gjera ting annleis og tåla å omprioritera. Systematisk digitalisering, forenklingsprosessar og tiltak for å auka innkjøpskompetansen er viktige stikkord. Ein liten gjennomgang av hovudlinene i alternativet til Venstre: Som det er sagt tidlegare frå denne talarstolen: Me har same oljepengebruk som Stoltenberg-regjeringa. Venstre er framleis kritisk til meir bruk av oljepengar. Problemet i Noreg er ikkje at me brukar for lite oljepengar, men at bruken i for liten grad har gått til det som var føremålet med handlingsregelen, investeringar i varige verdiar som kunnskap og infrastruktur. Venstre vil òg i komande budsjett vera moderate i oljepengebruken, men har klare reelle omprioriteringar. Me har ei rekkje systematiske tiltak for å motverka todelinga av norsk næringsliv: 2,2 mrd. kr meir i skattelette for næringslivet, 4,3 mrd. kr påkomne, diverse målretta tiltak gjennom Innovasjon Noreg og SIVA, m.a. styrkt ordning med landsdekkjande etablerartilskot, styrkt miljøteknologiordninga, klyngeprogram med GCE, inkubatorordningar – for å nemna nokre. Me har ei styrkt satsing på forsking, ikkje minst næringsretta forsking, med over 1 mrd. kr. Samla tilrår Venstre om lag 6,5 mrd. kr i auka satsing samanlikna med både Stoltenberg-regjeringa og Solberg-regjeringa med sine forslag for å styrkja næringslivet. Auka satsing på skule, utdanning og forsking: På dette området er regjeringa Solberg sitt budsjett – som sagt – langt betre enn regjeringa Stoltenberg sitt, men framleis er det langt igjen til at Venstre er nøgd. Særleg gjeld dette ambisjonsnivået for forsking, høgare utdanning og studentvelferd. Venstre føreslår ei samla auka satsing på skule, utdanning og forsking som ligg 2,5 mrd. kr over Stoltenberg-regjeringa sitt forslag, og 2 mrd. kr over Solberg-regjeringa sitt forslag. Ein veldig offensiv miljø- og klimapolitikk: Det viktigaste er over 2 mrd. kr meir til jernbane, drift og vedlikehald. Heldigvis var noko av dette retta opp gjennom budsjettforliket samanlikna med Stoltenberg-regjeringa sitt forslag, slik at jernbanesatsinga no er styrkt med 650 mill. kr. I tillegg kjem det ei stor satsing på ny fornybar energiproduksjon, m.a. å oppretta selskapet norsk fornybar med ein investeringskapital på 3 mrd. kr. Samla føreslår Venstre ei meirsatsing på miljø- og klimatiltak på over 3 mrd. kr. Ei målretta fattigdomssatsing: Venstre føreslår ei rekkje tiltak, m.a. gratis kjernetid i barnehagar for barn i låginntektsfamiliar, som Fordelingsutvalet til den førre regjeringa føreslo, men som regjeringa sjølv ikkje følgde opp – då snakkar eg om den raud-grøne regjeringa – auka sosialsatsar med 10 pst., omlegging av barnetrygd og opphaldsbetaling i barnehagar og SFO, slik at dei fattigaste får meir barnetrygd og mindre opphaldsbetaling, ei rekkje forslag for å hjelpa vanskelegstilte inn i arbeidslivet, og ei kraftig styrking av satsinga på rusbehandling, psykiatri og barnevern. I tillegg føreslår Venstre eit monaleg skattelette for dei med lågast inntekt i skatteopplegget vårt. Sist, men ikkje minst, vil me ha eit grønt skatteskifte på om lag 7 mrd. kr, kor det løner seg å leva miljøvenleg, spara, jobba og investera i, eiga og driva norsk næringsliv og norske arbeidsplassar. Folk og bedrifter ønskjer å stilla opp for miljøet og framtidige generasjoner sin fridom til å nyta og nytta naturen slik me har glede av. Ei viktig oppgåve for oss politikarar er å gje dei høve til å gjera det. Derfor er eit grønt skatteskifte viktig, eit skattesystem for framtida. Heilt på tampen nyttar eg høvet til ei lita presisering. Under rammeområde 3 Kultur, produksjonsstøtte, har eg ein merknad som ved ein inkurie byggjer på tidlegare arbeid. I Venstre sitt alternative budsjett har me i år ikkje lagt inn noko tak på pressestøtta, og me er glade over at me i forliket er samde om å vidareføre pressestøtta på 2013-nivå. Eg tek til slutt opp Venstre sine forslag i innstillinga.