Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-05-14:
For meg er det viktig å starte med å si at vi jo har to nasjonale kvalitetsstrategier som skal bidra til at pasienter og brukere får tjenester av god kvalitet, uansett på hvilket nivå de søker hjelp for sine helseplager. Den første er Nasjonal strategi for kvalitetsforbedring i sosial- og helsetjenesten for 2005–2015, som kom i 2005. Også Nasjonal helseplan har en egen strategi for kvalitet, pasientsikkerhet og prioritering. God kvalitet handler i høy grad om å gjøre de riktige tiltakene på riktig nivå til riktig tid. I dag er det et altfor stort press på spesialisthelsetjenesten. For å møte framtidens behov for helsetjenester må vi satse langt sterkere på kommunehelsetjenesten og sørge for at flere får tilbud utenfor sykehus. Jeg mener derfor fortsatt at det foreløpig ikke er behov for en ny kvalitetsstrategi for sykehusene. Det er viktig å styrke arbeidet med kvalitet og sikkerhet både i og utenfor sykehus, med utgangspunkt i de tiltakene som allerede er i gang. Komiteen trekker fram fire elementer som den mener må være med i en kvalitetsstrategi. Jeg vil kommentere status for disse. Først noen ord om kvalitetsindikatorer. Sverige og Danmark har, som flere har sagt, lenge hatt personidentifiserbare pasientregistre og kvalitetsregistre. Det betyr etter min mening at våre to naboland har et kunnskapsgrunnlag for forskning og kvalitetsutvikling som Norge ikke har. Vi har bare to personidentifiserbare registre. Det er Norsk pasientregister og Kreftregisteret. Nettopp det at vi har Kreftregisteret, har til de grader styrket kvaliteten i kreftarbeidet i Norge. Jeg mener at jo, jeg tar personvernutfordringene på største alvor, og så langt finnes det – så vidt jeg vet – ikke ett eksempel på at personvernet har blitt rammet av det faktum at vi har Kreftregisteret. Det er ingen motsetningsforhold mellom godt personvern og gode kvalitetsregistre, som Kreftregisteret. Vi arbeider også med ulike endringer i helsepersonellloven – som vi vil komme til Stortinget med, selvfølgelig – med sikte på at helseopplysninger kan brukes til kvalitetssikring og styring av helsetjenesten, og ikke bare til forskning, som i dag. For kvalitetsindikatorer, som dødelighet, må en ha tilgang til nok opplysninger om pasientene til f.eks. å kunne justere for pasientsammensetningen. Kvalitetssikring er ett av formålene i Norsk pasientregister, men vi tror ikke at man pr. i dag har et tilstrekkelig hjemmelsgrunnlag for å få fram nødvendige data for å få et riktig bilde av behandlingskvaliteten. Derfor må vi jobbe videre med det. Helsedirektoratet vil i løpet av sommeren 2009 presentere alle de nasjonale kvalitetsindikatorene på et eget nettsted, der man kan sammenlikne sykehus og helseforetak, og vise utviklingen over tid. Den nye nettsiden vil nok først og fremst være vinklet mot fagfolk, men den vil være åpen for alle. Vi tar sikte på at de mer pasientrettede kvalitetsindikatorene fortsatt skal publiseres gjennom nettstedet for fritt sykehusvalg. Vi har gitt de regionale helseforetakene et eksplisitt oppdrag om å legge god kvalitet til grunn når det gjelder fordeling av oppgaver. Vi jobber intenst med å få utarbeidet flere faglige retningslinjer. I 2008 ble det publisert fire nasjonale retningslinjer og over 20 nasjonale veiledere. Nå arbeider vi med over 40 nye retningslinjer og veiledere på et bredt utvalgt område. Jeg er enig med komiteen og forslagsstillerne i at dette er viktige bidrag. Så jeg mener at det er bra og fint å oppleve at vi er enige om at vi har en jobb å gjøre med hensyn til kvalitet. Norske sykehus er bra, men kan bli bedre. Vi står midt oppe i arbeidet med å gjennomføre viktige strategier. Vi tror at vi mangler noe faktagrunnlag for å gjøre den jobben godt nok, men det skal ikke være noen hvilepute, og derfor skal vi jobbe intenst med det hver eneste dag.