Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Antallet asylsøkere som har kommet til Norge i 2017, har vært lavt. Det forventes at det totalt kommer 2 500 ordinære asylsøkere og 1 250 relokaliserte. Det har ikke kommet færre ordinære asylsøkere til Norge siden 1997. Det forventes at antallet vil holde seg lavt også i 2018. Få asylsøkere medfører at regjeringen nå kan redusere bevilgningene til mottak av asylsøkere og behandling av asylsaker. Samlet er regjeringens forslag til bevilgning til programområdet «Beskyttelse og innvandring» redusert med 1,6 mrd. kr, sammenlignet med saldert budsjett for 2017. Dette er midler som nå kan benyttes til andre viktige oppgaver. Bistandsmidler til flyktningtiltak i Norge under Justis- og beredskapsdepartementet foreslås redusert med 850 mill. kr og vil bl.a. bli brukt til å hjelpe flere flyktninger i nærområdene. Regjeringen prioriterer retur også i 2018. De økte ressursene politiet har mottatt de siste årene til identifisering og etterforskning av personer som oppholder seg ulovlig i Norge, videreføres i 2018. Asylsøkere som ikke har krav på beskyttelse, og som ikke reiser frivillig, vil bli tvangsreturnert. Dette er viktig for å bevare tilliten til asylinstituttet og sender et tydelig signal til dem uten beskyttelsesbehov som vurderer å reise. Flere tungt kriminelle som har begått mange lovbrudd, er sendt ut av landet. Dette er kompliserte saker som har krevd innsats over mange år. Spesielt fornøyd er vi med å ha fått sendt ut multikriminelle utlendinger som har kostet staten flerfoldige millioner kroner i året. Som følge av et høyt antall uttransporteringer over flere år samt reduserte asylankomster reduseres måltallet for retur fra 9 000 til 7 500. Regjeringen foreslår å videreutvikle løsninger med en samlokalisering av UDI og PU på Ankomstsenter Østfold. Dette skal gi en mer effektiv saksbehandling i den innledende asylfasen – kortere tid i mottak, raskere bosetting av personer med beskyttelsesbehov og raskere retur. Prognosen for antall asylsøkere i 2018 er usikker. Senteret gir oss også en nødvendig beredskap dersom antallet asylsøkere skulle øke. Det er siden 2012 gitt oppholdstillatelse til nesten 80 000 flyktninger og deres familiemedlemmer. Jeg vil berømme kommunene for den innsatsen de har lagt ned for å bosette og integrere flyktninger, men jeg vil samtidig framheve at dette byr på store utfordringer for samfunnet vårt. Det har vært en stor innvandring til Norge som ikke bare krever økonomiske bevilgninger, men som også legger press på vår evne til å integrere. Mange skal lære språket, og et stort antall skal inn i arbeidslivet. Dette er ikke noe som kommer av seg selv. Bosettingsbehov og antall kommuner som skal bosette flyktninger, halveres fra 2017 til 2018, og det er utformet felleskriterier for vurdering og fastsetting av anmodningstallene til kommunene, herunder innbyggertall, sysselsettingsnivå og resultater i introduksjonsprogrammet over tid. Selv om det nå er færre som bosettes, kommer integreringsarbeidet til å være en av våre største utfordringer i årene framover. Regjeringen foreslår i statsbudsjettet en rekke tiltak som skal bedre norskkunnskapene til flyktninger og innvandrere: plikt for asylsøkere i mottak til å delta i opplæring av norsk språk og kultur og norske verdier, kompetanseheving og videreutdanning av lærere i norskopplæringen og utvikling av norskprøver til sertifisering av høyere språknivå. Videre vil regjeringen etablere en mentorordning for unge utsatt for negativ sosial kontroll, æresrelatert vold og tvangsekteskap, i tråd med anbefalinger fra regjeringens handlingsplan «Retten til å bestemme over eget liv». Omtrent 27 000 innvandrere vil gå ut av introduksjonsordningen og møte et arbeidsmarked der det ifølge Nav er om lag 64 000 arbeidsledige. Neste år og året etterpå vil en del komme ut. Det er også regionale variasjoner i etterspørselen etter arbeidskraft i kommunene. Sentrale og lokale myndigheter må gjennom tett oppfølging legge til rette for at så mange som mulig kommer seg inn på arbeidsmarkedet. Samtidig må den enkelte selv ta tak i sin egen tilværelse og gjøre en innsats. Det er helt avgjørende at flest mulig kommer i arbeid og bidrar til samfunnet. Evalueringen av introduksjonsordningen Fafo gjorde på oppdrag av Justis- og beredskapsdepartementet, viste at ordningen har et stort forbedringspotensial, og det er noe vi vil jobbe med framover. Regjeringen legger i sitt forslag til statsbudsjett for 2018 opp til stø kurs i innvandrings- og integreringspolitikken.