Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2003-12-09:
I Arbeiderpartiet er vi opptatt av at en må føre en politikk som legger grunnlag for et levedyktig og bærekraftig landbruk i hele landet. Det blir krevende, det ser vi også, ikke minst ut fra de utfordringene som knytter seg til WTO. Selv om tekstene så langt i WTO kan se foruroligende ut, mener vi i Arbeiderpartiet at norsk landbruk i framtida vil være basert på en nasjonal landbrukspolitikk, altså noe mer marked, men fortsatt mye politisk bestemt norsk landbruksutvikling. Bakgrunnen for det er at man gjennom jordbruksproduksjon oppnår en rekke andre samfunnsmål ut over det å produsere mat. Vi tror ikke at et framtidig jordbruk vil klare å opprettholde hele bosettingsmønsteret vårt i framtida, men det vil spille en avgjørende rolle. Ikke minst vil foredling av matproduksjonen være svært verdifulle arbeidsplasser. Og disse arbeidsplassene er av stor betydning. Vi har sett at det er stor rasjonalisering både innenfor melk- og kjøttforedling. Både for dem som arbeider i næringsmiddelindustrien, og for folk i mange kommuner er det stor engstelse over at disse arbeidsplassene blir borte. Det er også mye fokusert på jordvern og kulturlandskap. Ikke minst mener vi at Norges særegenhet, med gårdsbruk nesten over alt, er en turistattraksjon i seg selv. Det er verdifullt for Norge å se slik ut også i framtida. Det er ingen selvfølge at det blir slik. Slik det står i budsjettet, viser det seg nå at det arealet som er bygd ned, er mye større enn det en tidligere har trodd. I budsjettet står det: «Om utviklinga ikkje snur vil grunnlaget for nasjonal matforsyning på lang sikt bli sterkt svekka.» Med et dyrket areal på 3,5 pst., hvor matjord er 2,5 pst., må arealet holdes i hevd, slik at vi ikke en dag er uten mulighet til å fø egen befolkning. I dag er selvforsyningsgraden allerede nede på ca. 50 pst. Det er viktig å sørge for at forbrukerne får trygg mat av riktig kvalitet, og å legge til rette for ernæringsmessig fullgodt kosthold. Vi er helt enig med Regjeringa i at målet må være at 10 pst. av landbruksarealet skal drives økologisk innen 2010. Komiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, viser også til kulturlandskapsproblematikken, og ber departementet vurdere om det ikke vil være riktig å ha egne kunnskapssentre i den forbindelse. Det skal legges til rette for en ny og samordnet strategi, i samarbeid med Statens landbruksforvaltning, på dette feltet, og vi mener at det er naturlig at en kanskje ser på problematikken i den forbindelse. For et landbruk med høg fokus på kvalitet i matproduksjonen er forskning og utvikling svært viktig. Her er både SND og verdiskapingsprogrammet av stor betydning. Budsjettforliket innebærer kutt i tilskudd til prosjekt innenfor planteforedling og oppformering. Det er ingen tvil om at det kuttet kan gå ut over viktige arbeidsplasser i distriktene, og i innstillinga ber derfor komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, om at departementet vurderer tiltak, slik at virkningen av kuttet blir minst mulig. Komiteen er samlet i en merknad hvor vi påpeker det som skjer på skogbrukssida. Det er bekymringsfullt hvor lite planting som nå skjer. Ikke minst har dette blitt verre etter at tilskudd til planting ble borte. Satt litt på spissen er det slik at areal er klar for planting, mens planter fra planteskolene kastes. I tillegg har vi mange som er uten arbeid, og som kunne tatt et tak for å gjøre noe med situasjonen. Det er derfor bra at hele komiteen mener det er viktig å sikre en forsvarlig frø- og planteforsyning, som gjør det mulig å stedstilpasse skogplanter også i framtida. Flertallet ber departementet komme tilbake til disse sakene i forbindelse med revidert budsjett for 2004. Jeg tror det er viktig at vi fortsatt fokuserer sterkt på problemet. Det blir spennende å se hva Landbruk Pluss utvikler seg til. Slik det legges opp til i dag, tror vi det er bra at kommunene, innenfor en nasjonal landbrukspolitikk, får et rom hvor de kan drive aktivt også når det gjelder landbruket. Noen penger og et lovverk hvor kommunene kan få større mulighet til selv å bestemme, tror jeg blir bra. Jeg er i så fall helt enig i det statsråden sier på det området. Selv om et flertall i Stortinget har bestemt at kommunene ikke blir pålagt å ha landbruksfaglig kompetanse, håper vi at kommunene ser det som viktig å fortsette å beholde den kompetansen de har, enten i egen regi eller i samhandling med andre kommuner. Det er også slik at de kommunene som er mest aktive, vil få flere midler. En samlet komite ber om at det blir gjort en evaluering av Godt Norsk. Stortinget har behandlet mange saker som angår norsk matproduksjon, både dyrevern og matlov, samtidig som det skjer en utvikling av nye matprodukter i både liten og stor skala. Det er også en tendens til litt aggressiv merking som direkte feilinformerer forbrukerne. Derfor mener vi at det er viktig med en evaluering på det området.