trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-02:
Jeg er enig med statsråden i at det å gjøre hensynet til universell utforming synlig i loven er et viktig forslag i proposisjonen. Ambisjonen og visjonen som statsråden har om at alle produkter, tjenester og bygninger skal planlegges slik at de kan bli brukt av så mange som mulig, uavhengig av eventuell funksjonshemming, er veldig bra. I Soria Moria-plattformen heter det: «Regjeringen vil(…) øke satsingen på ny universell utformet teknologi.» (…) Jeg ser på statsrådens framlegg her i dag som et viktig bidrag og et skritt i riktig retning for å oppfylle disse forventningene. Jeg vil også hilse velkommen den varslede evalueringen av KOFA, Klagenemnda for offentlige anskaffelser, som statsråden legger opp til. Vi vet at en økende klageinngang har ført til økt aktivitet for KOFA, og at dette bl.a. var bakgrunnen for at KOFA fikk økt tilskuddet i revidert budsjett for 2006. En evaluering er som oftest av det gode for å få en virkelighetsoppfatning og eventuelt skaffe seg grunnlag for endringer og nyorientering – så også i dette tilfellet. Jeg vil be statsråden om å ta med seg i denne evalueringen at et økende antall klager også kan være et uttrykk for økende antall tapere i en stadig mer skjerpet konkurranse. Således er det ingenting overraskende i denne utviklingen. Det viktigste av alt: Det illustrerer tidligere gjentatte poenger fra SVs side om at en skarp konkurransepolitikk gjerne kommer i kombinasjonen konkrete ekstrakostnader og teoretiske innsparingsmuligheter. Med utgangspunkt i konkurransekostnader bør derfor Regjeringen i framtiden være forsiktig med å videreføre KOFA med en funksjon hvor det blir en for lav terskel for å reise privat klagesak i enhver sak om offentlige innkjøp hvor noen har tapt konkurransen. De verdiene som står mot et klageorgan med en svært lav terskel, er tre forhold: For det første økt byråkrati og offentlige kostnader, penger som kunne vært brukt på å utvikle velferd for alle, framfor å betale klagebehandlere som skal ta imot klager fra alle som synes de er urettferdig behandlet fordi de har tapt. For det andre så understøtter hele dagens innkjøpsregime et system hvor det offentliges valgfrihet til selv å velge oppdragsgiver svekkes. Offentlige innkjøp bør kunne skje uten at innkjøper hele tiden må risikere å bli trenert av alle som alltid vil føle at de er urettferdig behandlet i en konkurranse. For det tredje så understøtter dette anbudsbyråkratiet, som vi etter hvert har etablert i Norge, et system hvor det offentlige er innkjøper, mens det private leverer tjenestene. Dette mener jeg har vært en feil utvikling. Vi kjøper inn for over 200 milliarder kr i året. Jeg mener Regjeringen bør ha med seg at mange av disse innkjøpene – med kostbare anbudsrunder og klagerunder på kjøpet – kunne vært unngått ved at offentlig sektor i større grad utførte mange av disse oppgavene selv. Det kunne derfor ha vært interessant om Regjeringen kunne kartlegge hvilket omfang av offentlige innkjøp i dag kunne ha vært utført av det offentlige selv, for å spare tid og penger og for å slippe unna kostbare anbudsrunder.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-06-02:
Kristelig Folkeparti er enig i at offentlige innkjøpere bør vurdere hensynet til universell utforming, og vi er glad for at den dimensjonen tas inn i loven. I Kristelig Folkeparti har vi programfestet at vi vil forsterke kravene til universell utforming ved offentlig planlegging, og innkjøpsordningene underbygger dette. Som det er sagt gjentatte ganger tidligere i debatten, er det bred enighet i denne saken, med ett unntak. Riksrevisjonen har avslørt en praksis som er i strid med regelverket for offentlige anskaffelser. Kristelig Folkeparti er derfor enig i å innføre et overtredelsesgebyr mot ulovlig direkte innkjøp. Denne sanksjonsmuligheten gir forhåpentligvis større etterlevelse av reglene. Der uenigheten i komiteens innstilling kommer fram, er når det gjelder hvem som skal håndheve reglene om overtredelsesgebyr. Her kan jeg bare kort si at Kristelig Folkeparti støtter mindretallet i komiteen i at Klagenemnda for offentlige anskaffelser ikke bør gjøre dette, men at det heller legges til Konkurransetilsynet.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2006-06-02:
Det er eigentleg trist at det skal vere nødvendig å gjere innskjerpingar i lov om offentlege anskaffingar. Ein skulle tru at alle offentlege tenestemenn ville vere ivrige etter å finne den absolutt billegaste måten å kjøpe inn varer og tenester på, slik at det blir mest mogleg igjen til innbyggjarane som ein skal tene. Men når Riksrevisjonen har avdekt manglande oppfølging av regelverket, og statistikk frå den obligatoriske kunnskapsbasen DOFFIN og rapporten frå arbeidsgruppa som vart nedsett for å gjennomgå innkjøp, viser det same, må ein sjå på kva som kan gjerast for å få dei som er ansvarlege for kjøp av varer og tenester i det offentlege, til å halde seg til reglane om konkurranseutsetjing. Departementet har føreslått gebyr når nokon ikkje følgjer regelverket. Venstre støttar ein slik reaksjonsmåte når det er snakk om grove brot på reglane. I tillegg ønskjer Venstre at det blir gjeve god informasjon og opplæring. Vi trur at mange av lovbrota kjem på grunn av manglande kompetanse hos dei som har ansvaret, innkjøparane. Venstre trur òg at både innskjerping av reglane, gebyr og auka opplæring vil føre til at meir blir konkurranseutsett, og dermed blir det meir pengar igjen i det offentlege å kjøpe varer og tenester for. Vi meiner difor at det ikkje er noko godt argument at gebyr vil føre til større utgifter for offentlege organisasjonar. Det har, som mange har nemnt, vore usemje om kven som skal behandle brot på regelverket og handheve eventuelle gebyr. Departementet meiner det skal vere KOFA, som allereie behandlar enkelte saker om ulovlege direkte innkjøp, for å spare oppbygging av ein ny organisasjon. Dette trass i, som vi har høyrt i debatten i dag, at både KOFA sjølv og dei fleste høyringsinstansane meiner at dette ikkje er noka god løysing. Venstre støttar mindretalsforslaget. Vi ønskjer å legge dette arbeidet til Konkurransetilsynet, slik som også arbeidsgruppa har gått inn for. Venstre meiner det er uheldig viss KOFA skulle få svekt tillit hos sine oppdragsgjevarar ved at KOFA også blir pålagt å handheve regelverket for offentlege innkjøp.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-02:
Nei, eg gjer ikkje det, sjølv om eg ser at veldig mange av høyringsinstansane har det motsette synet. Nemnda og sekretariatet har i dag den nødvendige kompetansen på innkjøpsregelverket. Nemnda består av høgt kvalifiserte juristar med bakgrunn som dommarar, professorar og advokatar. Alternativet, som eg sa, til å leggje det til KOFA, ville vere å leggje det til Konkurransetilsynet, som ikkje har kompetanse på innkjøpsregelverket. Då må ein byggje opp eit kompetansemiljø i Konkurransetilsynet som ein pr. i dag ikkje har. Og i høve til kva? Vi snakkar ikkje om at det vil kome eit renn av saker, det er det vi forsøkjer å unngå – her skal det ikkje kome så mange saker, rett og slett fordi folk skal overhalde regelverket. Det vil vere eit fåtal saker. Å byggje opp eit helt nytt kompetansemiljø i Konkurransetilsynet og så skilje sakene, slik at alle andre saker framleis skal behandlast av KOFA, mens akkurat desse få skal liggje hos Konkurransetilsynet, det meinte ikkje vi var hensiktsmessig slik situasjonen er no. Så har eg sagt at når denne evalueringa av KOFA ligg føre, skal eg ha ein gjennomgang av både kva oppgåver KOFA har i dag, og kva slags kompetanse dei har, og så får vi sjå om vi framleis står på dette vedtaket. Eg synest ikkje vi skal gjere dette til ei større usemje enn det det er. KOFA har svært god kompetanse til å gjere den jobben, og vil gjere det etter beste evne.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-06-02:
Jeg skal ikke bruke så lang tid. Det er bare én taler jeg har savnet her i dag, og det er representanten Steinar Gullvåg. Årsaken til at jeg har savnet ham i denne debatten, er at han i gårsdagens debatt gjorde et stort poeng av hvor viktig det var å følge høringsinstansene. Det var et veldig avgjørende prinsipielt syn for ham. Som representanten Fostervold sa i sitt innlegg, har altså 91 pst. av høringsinstansene uttalt at dette burde legges til Konkurransetilsynet. Da vil jeg gjerne ha Gullvågs forklaring på hvorfor han akkurat i denne saken ikke vil følge de entydige og helt klare høringssignalene som har kommet.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2006-06-02:
I motsetning til Fremskrittspartiet, som utelukkende synes at de høringsinstansene man er enig med, skal tillegges vekt, mener jeg faktisk at alle høringsinstansene bør tillegges vekt i slike saker som dette. Derfor har vi fra flertallets side lagt betydelig vekt på de 90 pst. av høringsinstansene som har gått inn for at Konkurransetilsynet skal få håndhevingsansvaret for dette gebyret. Vi har nå også fått statsrådens klare løfte om at man faktisk skal evaluere KOFAs rolle i håndhevingsinstituttet i fortsettelsen, og vi tar statsråden på ordet og går ut fra at det vil skje. Så får vi se hva resultatet etter hvert blir.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Jeg har gleden av på vegne av representantene Kenneth Svendsen, Harald T. Nesvik, Robert Eriksson og meg selv å fremme et forslag om at personer med opptjening av rettigheter i folketrygden beholder forholdsmessige rettigheter til uførepensjon også uten tre års forutgående medlemskap ved tilbakevending til Norge.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
På vegner av representanten Ulf Leirstein og meg sjølv har eg gleda av å fremje forslag om at arbeidsgivarbetalte kommunikasjonstenester som mobiltelefon og Internett blir fritekne for skatt.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til finansministeren: «Ved å opprette et holdingselskap blir beskatningen på aksjegevinster utsatt inntil pengene tas ut av selskapet, altså en rentefri skattekreditt. Ifølge svar fra statsråden er ikke dette en egentlig besparelse, fordi skatten uansett må betales på et senere tidspunkt. Skattekreditten i et holdingselskap kan sammenlignes med den skattekreditten som oppnås ved å øke avskrivningssatsene på f.eks. maskiner. Burde ikke statsråden da støtte kravet om å øke avskrivningssatsene på bl.a. maskiner?»
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Uansett korleis finansministeren vrir og vrengjer på det, er det slik at avskrivingssatsar er eit rammevilkår, og at norske bedrifter har dårlegare vilkår enn dei fleste av våre naboland. Vi har i Noreg 20 pst. avskriving på maskinar, i Sverige er det 30 pst. Det gjer at Noreg har dårlegare rammevilkår enn t.d. svenske bedrifter. Men mitt spørsmål gjaldt i grunnen ikkje om det svarer til den reelle levetida for maskinar. Mitt spørsmål er: Korleis kan finansministeren argumentere for og forsvare at utsett skatt i holdingselskap ikkje er lønnsamt, og heller ikkje er ein kostnad for staten, medan auka avskrivingssatsar, og dermed utsett skatt for bedrifter på maskinar, er ein særs stor fordel og ein veldig stor kostnad for staten? Korleis kan det ha seg at utsett skatt er ein fordel i eitt tilfelle og ikkje i eit anna tilfelle?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Eg konstaterer at finansministeren ikkje ønskjer å svare på spørsmålet. Det er riktig at det er gode vilkår i næringslivet no. Enkelte meiner at det kan vere press i økonomien, men det er i alle fall ikkje mangel på maskinar som vil utgjere eit press i økonomien. Maskinar blir også produserte i utlandet, slik at dersom vi stimulerer til at det blir meir lønnsamt å investere i maskinar, vil det ikkje vere det som er bøygen. Men mitt spørsmål er framleis: Korleis meiner finansministeren det kan vere slik at utsett skatt ikkje er lønnsamt når det gjeld holdingselskap, og altså ikkje er nokon kostnad for staten, medan utsett skatt på maskinar ved å auke avskrivingssatsane er kostbart for staten? Det er veldig lønnsamt for bedriftene, men finansministeren meiner at det vil skape negative konsekvensar ved at det då kan bli ytterlegare press i økonomien. Det må jo vere fordi det då blir kjøpt ytterlegare maskinar som er produserte i utlandet.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Mine spørsmål går til forsvarsministeren. Forsvaret har gjennom flere år vært preget av dårlig politisk styring. Det kan best illustreres ved at vi inntil nylig har hatt en forsvarsminister som selv uttrykte klart at hun ikke hadde styring, ei heller oversikt. Min påstand er at vi heller ikke har hatt og heller ikke har en militær ledelse som har styring og oversikt. Dette kan også illustreres ved alle de feilinvesteringer og feilvurderinger som har preget Forsvaret gjennom flere år. Vi kan ta eksempler som forsøk på skroting av beltevogner – som Fremskrittspartiet heldigvis fikk satt en stopper for – feilinnkjøp av radarer, innkjøp av artilleri man ikke kunne framskaffe ammunisjon til, osv., som alt i alt har kostet skattebetalerne milliarder av kroner. Sett i lys av medieoppslag rundt den såkalte Siemens-skandalen, som dreier seg om mistanke om korrupsjon i Forsvaret, har jeg et par spørsmål i sakens anliggende til statsråden: Hvorledes ser statsråden på den organisasjonskultur som ser ut til å råde i deler av Forsvarets ledelse og innkjøpsregime? Hvilke tiltak har blitt rettet mot angjeldende avdelinger og personer? Og hvilke tiltak har statsråden iverksatt for å kvalitetssikre Forsvarets anskaffelses- og innkjøpsregime? Videre ønsker jeg å vite og få et svar på hvorledes statsråden kan forsvare at det for å komme til bunns i suspekte transaksjoner er nedsatt et granskingsutvalg som skal jobbe med en rekke ulike saker parallelt, med en kommende konklusjon angivelig i juni, når vi vet at dette kan resultere i at personell tilknyttet Siemens-skandalen fortsatt sitter og forhandler viktige avtaler for Forsvaret.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Jeg er glad for at statsråden nevner ordet «tillit», og at det må gjenskapes rundt Forsvaret. Nå kan heller ikke omstillingene i Forsvaret forsvare alt det merkelige som har skjedd de senere år – det er ingen unnskyldning, for å si det på den måten. På Dagsrevyen for to dager siden uttrykte statsråden at hun hadde grepet fatt i denne saken vi nå snakker om, straks hun tiltrådte. Det bekrefter hun også nå, og det er veldig bra. Men synes statsråden det er betryggende at denne aktuelle saken skal granskes i så lang tid, når det er ganske åpenbart hva som har skjedd? Burde ikke saken ha høyeste prioritet og klareres så snart som mulig, slik at ikke Forsvarets anseelse ytterligere svekkes mens tiden går? Sett i lys av at granskingsutvalget avgir rapporten i juni, som statsråden har sagt, og at det ikke er usannsynlig at Stortingets kontrollkomite vil se på saken – høyst sannsynlig vil det kunne skje til høsten, altså ett år etter at statsråden grep fatt i saken – synes ikke statsråden dette tar altfor lang tid, når, som sagt, mye er åpenbart?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-03-15:
La meg først si at Forsvaret er helt avhengig av troverdig forvaltning, tillit i befolkningen og tillit på Stortinget. Det er viktig, fordi Forsvaret er en viktig samfunnsinstitusjon, som forvalter store verdier på vegne av fellesskapet. Når det gjelder den aktuelle saken som representanten Width stiller spørsmål om, har jeg lyst til å si helt generelt at det har vært en omstilling i Forsvaret de siste årene, en omstilling fra et mobiliseringsforsvar til et forsvar som ser helt andre utfordringer og et helt annet trusselbilde enn for noen år siden. Derfor er det gjort en del investeringer som ikke nødvendigvis kan tilpasses i dag, uten at jeg skal forsvare det. Når det gjelder den aktuelle konsulentsaken, Siemens-saken, var det en av de sakene som ble spesifikt nevnt da jeg en måned etter at jeg tiltrådte, nedsatte et eksternt granskingsutvalg for å se på en del IKT-kontrakter, fordi intern revisjon hadde avdekket forhold som kunne tyde på regelbrudd i forhold til Forsvarets retningslinjer, og at det kunne være snakk om lovbrudd. Jeg har etter at jeg tiltrådte, iverksatt flere tiltak. Jeg vil også henvise til at Stortinget i april vil bli forelagt en stortingsmelding om økonomistyring og hvilke tiltak som er gjort i den forbindelse.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-03-15:
Jeg kan forstå at man synes det tar tid. Men det har først vært gjennomført en intern revisjon, og på bakgrunn av den nedsatte vi en ekstern gransking. Det er mange dokumenter og mange kontrakter å se igjennom for granskingsutvalget. Derfor ser i hvert fall jeg det slik at det vil være riktig å vente til resultatet av granskingen foreligger i juni, og så skal jeg love å følge opp denne saken med de tiltak som er nødvendige, når vi får se hva som avdekkes i granskingsrapporten. Det at Siemens fremdeles har et kundeforhold med Forsvaret, kan jeg også skjønne at det stilles spørsmål ved. Men dette er en stor kontrakt, som uansett ikke kan avvikles over natten, fordi det dreier seg om store oppgaver som Forsvaret driver med. Men nettopp på bakgrunn av at vi har gjort oss for avhengig av eksterne leverandører, vurderer vi å ta inn mange av disse oppgavene selv, avvikle en utstrakt konsulentbruk og se hvordan vi kan klare oss uten å være så avhengig av eksterne selskaper.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-03-15:
Jeg forstår at representanten stiller spørsmål når det blir fokusert negativt på deler av virksomheten, som også rammer Forsvaret totalt sett. Jeg har også lyst til å si at selv om det i media blir trukket fram enkeltepisoder, som er store –jeg skal ikke bagatellisere dem – er det likevel sånn at de aller fleste som jobber i Forsvaret, hver dag gjør en hederlig jobb. Det vil derfor ikke være riktig å generalisere. Når det gjelder spørsmålet om hvorvidt det er en ukultur i Forsvaret, har jeg også tatt initiativ til at det skal utarbeides en handlingsplan for holdning og ledelse, en handlingsplan som skal ha fokus spesielt på etikk og organisasjonskultur. Det er viktig i et omstillingsperspektiv, det er viktig for å følge opp organisasjonen etter den store omstillingen som har vært. Jeg tror det er helt avgjørende for at vi skal kunne gjenreise den tillit som eventuelt måtte være borte.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-03-15:
Det er klart at jeg er opptatt av at vi skal ha et innkjøpsregime som er åpent, og som gir alle muligheter til å kunne konkurrere om oppdrag for Forsvaret. Når det gjelder innkjøpsrutiner generelt, er det slik at det store IT-systemet, som Forsvaret begynte å innføre i 2001, inneholder deler som ennå ikke er innført, fordi man begynte med økonomistyringssystemet. Det vil det også være viktig å få på plass før man har det gode og totale innkjøpsregimet – der man kan se dataene fra man har en bestilling til de endelig faktureres, slik at hele administreringen når det gjelder varebeholdningen kan foregå på en god og tillitsfull måte.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-03-15:
Jeg har bedt om å få en rapport om rutinene for avhending av utstyr, nettopp på bakgrunn av det som kom fram i oppslaget i Aftenposten i dag, at det er brent uniformer. Jeg vil likevel si: Det koster mange penger å vedlikeholde lagre. Man må hele tiden se på hva man har på lager og hva som skal avhendes. Jeg har altså bedt om å bli orientert om dette, og jeg vil si at vi har strammet inn når det gjelder konsulentbruk – og reglene for konsulentbruk. Jeg viser igjen til handlingsplanen for holdninger og ledelse. Det er viktig å fokusere på en etisk forvaltning i Forsvaret, for, som jeg sa helt innledningsvis: Forsvaret er avhengig av tillit og en troverdig forvaltning.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg vil gje ros til statsråden for raskt å ha sett ned det utvalet som ho skisserte her. Men det som har skjedd gjennom fleire år, er at vi på den eine sida heile tida får opplyst at Forsvaret manglar pengar til nødvendige oppgåver, med dramatiske skildringar av nedbygging av Forsvaret, samtidig som vi ser at milliardar faktisk har gått til ting som ikkje kan gjennomførast, og som er tvilsame. Vidare ser vi i ei av avisene i dag at Forsvaret no på grunn av lagermangel har brent 12 000 uniformer. Tyder ikkje det på at den ukulturen som har vore, held fram? Kva vil statsråden gjere for å gjenreise den tilliten ho sjølv sa at Forsvaret var avhengig av? Det vi som folkevalde ynskjer, og det folk flest ynskjer, er å ha tillit til Forsvaret som organisasjon. Difor spør eg, når vi har sett dagens oppslag: Har det skjedd ei endring?
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg vil medverke til god arbeidsfordeling i Regjeringa. Mitt spørsmål går difor til utanriksministeren. Vala i dei palestinske områda har ført til ei ny omdreiing på uroskruen i Midtausten: Eit val som var godt gjennomført, gav det resultatet at Hamas fekk reint fleirtal. Det uroa mange palestinarar, det uroa sjølvsagt òg Israel, det uroa arabiske naboland – som t.d. Egypt – og det uroa alle som har arbeidd for å finne ei løysing på Midtausten-konflikten gjennom fredelege forhandlingar. Grunnen til uroa er innlysande: Hamas vil ikkje godkjenne staten Israel sin rett til å eksistere – dei vil utradere han. Hamas vil difor ikkje føre fredelege forhandlingar med staten Israel. Hamas har i staden for forhandlingar satsa på vald, terror og hatsk agitasjon mot jødane og mot Israel. Hamas er motstandarar av fredsprosessen og – paradoksalt nok – motstandarar av det som gjorde eit palestinsk parlament mogleg. Det som kom til uttrykk i det fyrste møtet der, er vel det nærmaste ein kan kome ein «polsk riksdag» – dei ville umiddelbart ta betydelege fullmakter frå den moderate presidenten. Det internasjonale samfunnet har støtta fredsprosessen med omsyn til både det sivile samfunnet og oppbygginga av demokratiske institusjonar. Medlemer av Kvartetten, FN, USA, EU og Russland, har stilt klare krav. Det har òg utanriksministeren fronta på ein god måte. Skal ein gje vidare støtte til Hamas, må medlemene av ei palestinsk regjering ta avstand frå terror og vald. Dei må godkjenne staten Israel og Israel sin rett til å eksistere, dei må godta dei avtalane palestinske myndigheiter har inngått, og dei må godta Vegkartet for fred. Eg ber utanriksministeren stadfeste at det er dei føresetnadene som vil verte lagde til grunn i det vidare arbeidet.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg takkar for svaret. Eg deler mykje av den analysen og mange av dei vurderingane som utanriksministeren her gav. Det har vore ein tendens i den norske debatten til å seie – òg utanriksministeren var inne på det – at ein ikkje må stelle seg slik at ein ikkje godtek resultatet av eit godt gjennomført val. Det er eg sjølvsagt einig i – vi er nøydde til å godta valresultatet. Men det betyr ikkje at vi på ein måte kan godta det programmet som Hamas har hatt så langt, eller at vi kan godta og gje støtte til ei regjering som held fast ved dei haldningane og den praksisen som Hamas har hatt. Difor føler eg behov for at utanriksministeren er tydeleg på at det å respektere eit val ikkje automatisk fører med seg at ein godtek kva som helst av innhald. Så eg vil utfordre utanriksministeren ein gong til, og det er på om føresetnaden for vidare støtte vil vere at desse krava vert innfridde.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til arbeids- og inkluderingsministeren: «Konvertitter i Iran kan risikere livet. Dette bekreftes senest i en Amnesty-rapport av 16. februar 2006. I Utlendingsnemndas praksisnotat av 27. mai 2005 heter det at «så lenge man lar sin nye tro være en privatsak, vil man ikke risikere noe ved å ha konvertert». Det vil være feil, både ut fra FNs menneskerettighetskonvensjon og FNs flyktningkonvensjon, å begrense retten til å konvertere til en privatsak. Vil statsråden bidra til at Utlendingsnemndas praksis korrigeres slik at asyl gis når troende bli forfulgt?»
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg takkar statsråden for svaret, utan at eg kan seie at eg er spesielt nøgd med det, sjølv om eg gjev statsråden rett i at dette med konvertering heilt opplagt kan kome til å verte misbrukt, og at det her heilt opplagt er vanskelege avvegingar. Men frå det tidspunktet då eg fekk det førre svaret, har to ting skjedd. Det eine går på det sitatet eg har vorte kjent med frå praksisnotatet frå Utlendingsnemnda, og mitt oppfølgingsspørsmål vil då vere: Er statsråden einig i at ein kan seie det på den måten at «så lenge man lar sin nye tro være en privatsak, vil man ikke risikere noe ved å ha konvertert.»? Er ikkje det heilt klart brudd på FN sin menneskerettskonvensjon og flyktningkonvensjon? Vidare har vi fått denne Amnesty-rapporten som seier konkret at konvertittar kan risikere livet. Den er så ny som frå 16. februar 2006. Det er den andre nye opplysninga som eg sit med. Vil ikkje det òg måtte påverke den norske behandlinga av desse sakene?
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-03-15:
Eg vil då spørje statsråden om denne setninga i alle fall kan tolkast slik – ut frå statsråden sitt syn – at sjølvsagt skal den som har konvertert, ha rett til å delta i ei kyrkje, delta i kyrkjelydslivet, delta på vanleg måte i det ordinære samfunnet. Ein treng ikkje vere filolog for å sjå at denne setninga kan lesast på ein annan måte. Der er statsråden heilt klar i forhold til kva som er retten, ut frå menneskerettar og flyktningkonvensjon. Det andre er: Den FN-rapporten som no ligg føre, har den vore underlagd ein gjennomgang? Og vil ein frå departementet og utlendingsmyndigheitene si side skjerpe merksemda?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-03-15:
Jeg vil også gi statsråden ros for å ha satt ned Dalseide-utvalget, som skal arbeide med disse spørsmålene. Det tror jeg er viktig og riktig. Men hovedspørsmålet i dag viser også at i statsrådens mange kompliserte saker finnes det alltid en mulighet for å komme til Stortinget og få noen lettvinte løsninger. Jeg vil vel holde på at det er mer sammensatt enn det som kom fram i dette hovedspørsmålet. Jeg legger til grunn at statsråden bidrar til å rydde opp i den ukulturen som her er avslørt, og gjenoppretter tillit, men dypest sett handler dette om hvordan man bygger opp innkjøpsrutiner i en organisasjon som handler kolossalt mye. Det å ikke kjøpe inn hos dem man har for vane å kjøpe inn hos, men ha gode etablerte ordninger for reell og åpen konkurranse som gir mange leverandører mulighet til å prøve seg mot hverandre, er avgjørende. Det offentlige har generelt ikke vært veldig god på å bruke elektroniske markedsplasser for innkjøp. Forsvaret er sannsynligvis en av de beste, men det er på langt nær tilstrekkelig. Vil statsråden videreutvikle dette og satse på muligheten til å bruke elektroniske markedsplasser, som gir mulighet for åpenhet ved innkjøp og mange flere leverandører mulighet til å konkurrere om disse oppdragene?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-03-15:
Statsråden har svart på spørsmål fra hovedspørrer Per Ove Width om Siemens og dens rolle i forbindelse med Forsvaret – og motsatt. Det er ingen tvil om at det kan rettes mange spørsmål om Forsvarets håndtering av dette prosjektet – og svært mange andre, dessverre. Spørsmålet er: Hva vil Forsvaret gjøre videre, og hva har vi lært? Forsvaret har de siste årene vært preget av mange små og store skandaler i forbindelse med innkjøp og investeringer som har vist seg ikke å være noe fordelaktige. Så sent som i Aftenposten i dag kan vi lese at Forsvaret har brent 39 tonn klær. Mye av dette var nytt og kunne brukes av dagens soldater – av typen M98 og M77. Man skylder på lagerkapasitet og faren for tyveri. Hva da med våre våpenlagre, etc.? I og med at jeg har siste oppfølgingsspørsmål, lar jeg statsråden få mulighet til å svare klarere på om hun vil gjøre det hun kan for at Forsvaret skal bli enda dyktigere på dette området – gå i seg selv, se på rutiner og gjøremål og kvalitetssikre f.eks. innkjøp av nye jagerfly, etc.
Børge Brende (Høyre), 2006-03-15:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Statnett har nylig kommet med en rapport der det fastslås at Midt-Norge står overfor en mulig kraftkrise. I løpet av 2009 kan det mangle 9 TWh med strøm i Midt-Norge, og det tilsvarer hele forbruket i Oslo i dag. Statnett sier at det må tilføres økt energiproduksjon i regionen, for det er ikke kapasitet på linjenettet til å tilføre dette. Energi- og miljøkomiteen har vært to dager i Midt-Norge og studert dette nærmere. Et samlet Midt-Norge – også senterpartiordførere og arbeiderpartiordførere i regionen – sier at nå må man få fortgang i å øke energiproduksjonen i regionen. Det som er bra ifølge Statnetts rapport, som også dokumenteres fra de lokale myndighetene, er at man foreløpig står overfor en beslutningskrise, og ingen kraftkrise. Man kan fortsatt foreta beslutninger slik at tilstrekkelig kraftproduksjon er til stede i Midt-Norge, slik at man slipper et toprissystem og slipper langt høyere strømpriser i Midt-Norge enn i resten av landet. Når vi har reist disse problemstillingene overfor statsråden, har han stort sett skyldt på tidligere regjeringer og på Hydro, som har gjennomført viktige industrikraftprosjekter. Det jeg gjør nå, er faktisk å invitere statsråden til et skikkelig samarbeid også med Stortinget, slik at vi i løpet av vårsesjonen kan fatte de nødvendige beslutningene og unngå beslutningskrise og strømkrise i Midt-Norge. Nå utfordrer jeg statsråden konkret til å se fremover. Vil statsråden benytte denne invitasjonen? Og vil statsråden og Regjeringen i løpet av vårsesjonen komme med konkrete tiltak – og hvilke konkrete tiltak – slik at vi kan unngå strømkrise i Midt-Norge?
Børge Brende (Høyre), 2006-03-15:
Først vil jeg si at jeg synes det er positivt at statsråden nå tar imot invitasjonen fra Stortinget om å samarbeide, slik at vi kan få på plass den nødvendige energiproduksjonen, og at han ikke benytter denne anledningen til bare å skylde på Hydro og sine forgjengere. For det er faktisk mulig å igangsette nødvendig energiproduksjon i dag. Da vi var i Nord-Trøndelag, fikk vi beskjed om at Nord-Trøndelag E-verk har planer om 3 TWh vindkraft. De er lagt til side foreløpig på grunn av at Regjeringen har «skrapet» grønne sertifikater. I Skogn kan man sette i gang når som helst med et gasskraftverk som kan produsere 6 TWh, men foreløpig har det kommet uklare signaler fra olje- og energiministeren når det gjelder finansieringen av en rørledning inn til Skogn. I tillegg må man også se samfunnsøkonomisk på denne utbyggingen i forhold til andre kostnader. Foreløpig sier da statsråden dialog, dialog, dialog. Men hva er de konkrete tiltakene utover å snakke med Enova? Hva vil statsråden gjøre – vil han sette i gang produksjon, slik at vi unngår denne krisen?
Børge Brende (Høyre), 2006-03-15:
Jeg registrerer at olje- og energiministeren ikke egentlig har tatt innover seg den klare advarselen som har kommet fra Statnett. De sier ikke bare at vi står overfor en mulig strømkrise, men det står sort på hvitt at strømnettet kan kollapse og knekke sammen. Det er så sterke advarsler at man burde tatt tak i dette og handlet. Så ser vi at Senterpartiets energipolitiske talsperson, Ola Borten Moe, går ut og sier ja til verstingkraftverk. De forurenser dobbelt så mye som vanlige gasskraftverk. Likevel vil Ola Borten Moe og Senterpartiet ha mobile gasskraftverk for en kommende kraftkrise. De forurenser dobbelt så mye som et konvensjonelt gasskraftverk på Tjeldbergodden vil gjøre. Med den krisen man står overfor, som det er mulig å unngå hvis man i dag beslutter det, kan ikke da olje- og energiministeren si fra om at man på Tjeldbergodden fint kan sette opp gasskraftverket – det er 7 TWh – men komme med rensingen senere, slik at det ikke blir utsatt til 2012? Vi kan få det til i 2009, og da kan man unngå strømkrisen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Det er en invitasjon jeg gjerne mottar. Jeg er selvsagt innstilt på å samarbeide med Stortinget i denne sammenheng. Jeg har brukt svært mye tid på kraftsituasjonen i Midt-Norge siden jeg overtok som olje- og energiminister i fjor høst – i dialog med industrien i dette området. Man kan på mange måter si at det er et luksusproblem at vi har kommet i en situasjon der vi har industriinvesteringer i et område som gjør at forbruket øker langt sterkere i dette området enn det gjør i andre deler av landet. Det er en utfordring å få på plass produksjon og overføringskapasitet i dette området som gjør at man har en sikker energiforsyning, og at man her har priser som tilsvarer det man har i andre deler av landet. Jeg er svært glad for de mange initiativ som er tatt fra ulike utbyggere av gasskraft, ikke minst det prosjektet som Statoil og Shell i fellesskap har lansert. Dette er et av de mest spennende prosjektene vi har sett, der man både vil avhjelpe forsyningssituasjonen i Midt-Norge og samtidig ta hånd om CO2, og på toppen av det hele bidra til økt oljeutvinning på norsk sokkel. Det er et spennende prosjekt, og Regjeringen vil gjøre det den kan for å bidra til at det skal bli realisert så raskt som mulig. Nå vet vi imidlertid at realisering av denne type prosjekter vil ta tid, og at vi kan få en krevende periode fram til denne produksjonen er på plass. Det er også andre utbyggere som har søkt om konsesjon, som har søkt om forlengelse av sin konsesjon, og vi har forhåndsmeldte saker. I tillegg har jeg hatt tett dialog med Enova om hvilke muligheter som finnes i forhold til fornybar produksjon i dette området, som kan fases inn på relativt kort sikt. Det er faktisk ikke en ubetydelig produksjon, heller ikke det som man kan få på plass innen denne perioden fram til 2009. Så dette er jeg opptatt av, og jeg er også opptatt av å samarbeide med Stortinget.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Nå vet representanten Brende meget vel at det ikke er statsråden som setter i gang produksjon, det er det faktisk utbyggere av kraft som gjør. En av problemstillingene her er at f.eks. Industrikraft Midt-Norge har hatt konsesjon i svært mange år uten at man har klart å komme i mål med en løsning som innebærer produksjon av gasskraft i Skogn, heller ikke under den forrige regjeringen. Det har aldri vært noe forsøk fra min side på å skylde på mine forgjengere, eller skylde på Hydro. Det jeg har sagt, er at Hydro burde være opptatt av forsyningssituasjonen i Midt-Norge som en stor forbruker av energi. Det jeg har sagt, er at i forhold til overføringskapasitet er vi sent ute. Det betyr at hvis man skulle styrke nettkapasiteten tidsnok, burde man ha igangsatt det arbeidet før. Det står fast. Det er ingen grunn for utbyggere av vindkraft til å vente med å gjøre sine investeringsbeslutninger. Regjeringen vil legge fram et opplegg som vil være bedre enn et felles sertifikatmarked med Sverige, med den innretningen som det ville ha fått med det forhandlingsresultatet det var mulig å komme fram til. Skogn er ikke klar til å sette i gang når som helst. Skogn vil fremdeles trenge litt tid. Hvis Skogn bestemmer seg for å realisere gasskraftverket, vil vi også se på hva vi kan bidra med i denne sammenhengen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Jeg tror faktisk at vi kjenner forsyningssituasjonen i landet, og spesielt i Midt-Norge, godt nok. Jeg tror ikke det er behov for en stortingsmelding som skal beskrive den situasjonen. En stortingsmelding som skal beskrive den situasjonen, vil tidligst kunne foreligge til høsten – den skal behandles i Stortinget, og i etterkant skal det da iverksettes tiltak. Det er vanlig prosedyre ved behandlingen av en stortingsmelding. Jeg tror faktisk det er nødvendig å handle raskere enn det, komme raskere på plass med tiltak for å få faset inn fornybar energi. Det jobber Regjeringen med på høytrykk nå. Da vi dessverre ikke lyktes med å få til et felles sertifikatmarked med Sverige, må vi se på andre virkemidler. Det fins en rekke andre virkemidler som vil gi bedre resultat enn et dårlig felles norsk-svensk sertifikatmarked ville ha gjort. Det vil vi presentere i løpet av veldig kort tid. Det innebærer, som jeg sier, at de som har til hensikt å investere i vindkraft, ikke har noen grunn til å vente. Det gjelder også andre typer investeringer, for de vil bli omfattet av de ordninger som vi vil presentere. Dernest er det altså faktisk slik at vi arbeider under høytrykk for å få konsesjonsbehandlet de saker som ligger i departementet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Representanten Holten Hjemdal peker på en helt sentral problemstilling. Vi har i ganske mange år hatt svært lave investeringer i overføringskapasitet. Det gjelder delvis i sentralnettet, det gjelder også i distribusjonsnettet, eller i regional- og lokalnettet. Dette er en utfordring både i forhold til økt forbruk, ikke bare i Midt-Norge, det gjelder også i forhold til overføringskapasitet mellom landsdeler. Det er faktisk en av de store begrensningene i forhold til vindkraftproduksjon at vi har et nett med utilstrekkelig kapasitet mellom Troms og Finnmark og mellom Nordland og Nord-Trøndelag. Dette gjør at vi har store utfordringer på dette området, hvor Statnett nå jobber med sine investeringsplaner som er på mange, mange milliarder kroner. Det som imidlertid er utfordringen, er at det tar tid. Mange av disse nettframføringene er det knyttet miljøkonflikter til, og saksbehandlingen vil gjøre at det vil ta tid. Men jeg vil understreke at det ikke skal stå på håndteringen av dette fra min side. Vi er allerede i en prosess for å få fortgang i dette arbeidet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Det er også et mål for Regjeringen – og for meg – å unngå at man skal måtte iverksette midlertidige løsninger i Midt-Norge. Vi er imidlertid klar over at situasjonen er krevende. Før vi kan få de langsiktige løsningene på plass – som jeg bruker mest energi på for tiden – vil det kunne bli nødvendig å iverksette midlertidige løsninger. Statnett har ansvaret for å utrede og se på hvilke midlertidige løsninger som kan måtte bli iverksatt i en eventuell krisesituasjon – f.eks. i et tørrår, eller når man på annen måte ikke klarer å håndtere situasjonen. Det arbeidet har Statnett ansvaret for, det arbeidet har Statnett tatt fatt i, og det arbeidet gjorde Statnett allerede i 2002–2003 – da vi hadde det forrige tørråret – en stor jobb med. Man er bedre forberedt på å håndtere den type situasjoner i dag enn man var den gang. Til spørsmålet om vi vil komme med en sak til Stortinget i vår som gjelder energi i dette området: Ja, vi vil komme med en sak når det gjelder fornybar energi. Når det gjelder gasskraftkonsesjonen(presidenten klubber) til Statoil og Shell, ligger nok den noe lenger fram i tid. Det står ikke på oss – det står på(presidenten klubber) utredningene som selskapene skal foreta. (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
For det første vil jeg starte med å tilbakevise at Regjeringen ikke har gjort noe i forhold til den kraftsituasjonen som vi har i Midt-Norge. Det har vært tett kontakt med alle aktuelle utbyggere i dette området nærmest fra dag én, nettopp fordi vi har en krevende situasjon i området som gjør at det er nødvendig å få tatt noen beslutninger. Og i løpet av de fem månedene som er gått siden denne regjering tiltrådte, er det altså kommet planer om ett nytt gasskraftverk, i tilknytning til Hustadmarmor, som det ikke forelå planer om før Regjeringen tiltrådte, og der jeg har hatt tett kontakt med bedriften. Det er nå lagt fram en ny plan med hensyn til gasskraftverk på Tjeldbergodden, en svært positiv plan. Vi bør alle sammen være glade for at Statoil og Shell har tatt et felles initiativ og justert sitt opprinnelige prosjekt i forhold til en konsesjonssøknad for et mer tradisjonelt gasskraftverk på Tjeldbergodden. Jeg har også hatt tett kontakt med Industrikraft Midt-Norge i forhold til situasjonen på Skogn. Jeg har hatt kontakt med de andre kraftprodusentene i dette området for å se hvilke andre planer som foreligger, og som kan avhjelpe denne situasjonen. I tillegg har jeg hatt tett kontakt med Statnett i forhold til beslutninger om investeringer i linjenett. Det er altså en helt feil observasjon at det ikke er gjort noe. Så er det riktig at det er disse bedriftene selv som må ta sine investeringsbeslutninger. Regjeringen er i gang med et krevende prosjekt i forhold til CO2-håndtering på Kårstø. Vi har sagt at vi ønsker å bidra, også i forhold til å realisere prosjektet på Tjeldbergodden, som er et godt prosjekt, og som vil avhjelpe forsyningssituasjonen i Midt-Norge. Det tar imidlertid tid før den beslutningen blir tatt, men vi gjør fra vår side det vi kan for at gasskraftverket på Tjeldbergodden skal være på plass så raskt som mulig, slik at vi kan unngå å komme i en vanskelig situasjon.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Det er ikke mer enn to måneder siden Statoil i et åpent møte på Tjeldbergodden sa at det var tvilsomt om man ville fatte en investeringsbeslutning om et tradisjonelt gasskraftverk uten CO2-håndtering. Det gasskraftverket ville ikke være lønnsomt uten at man betalte for en CO2-kvote, som også den forrige regjering hadde som forutsetning at man skulle legge inn. Det var slett ikke sikkert at det ville bli gjort en investeringsbeslutning uten at man måtte kjøpe CO2-kvote, og slett ikke med rensing. Det er to måneder siden. Etter det har altså Statoil og Shell lansert et nytt, spennende prosjekt hvor man ikke bare skal ha CO2-håndtering, men hvor man i tillegg skal bruke dette til injeksjon på norsk sokkel og øke oljeutvinningen. Det er ikke Regjeringens fortjeneste. Men jeg tar det som et uttrykk for at ikke minst den tette dialog vi har hatt med selskapene i forhold til at også myndighetene vil bidra til at denne type prosjekt skal la seg realisere så raskt som mulig, har båret frukter.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Statoil og Shell har signalisert at et gasskraftverk i den form som de har til hensikt å investere i – hvis de fatter en beslutning om en slik investering, og det håper jeg virkelig at de gjør, myndighetene skal medvirke til at den beslutningen blir tatt – kan være på plass i 2010, muligens litt før. Statoil og Shell har sagt at et renseanlegg kan stå på plass et år senere. Det er Regjeringens ambisjon å bidra til at det skal være parallellitet i dette. Statoil og Shell har ikke gitt noen indikasjoner på at de vil være i stand til å ha et gasskraftverk på plass før 2009/2010. Vi er i dialog med selskapene, og vil ha tett dialog med dem i den utredningsprosessen som nå vil pågå utover i 2006. Alle er kjent med at allerede i 2008 vil forbruket på Sunndalsøra og i tilknytning til Ormen Lange ha ført til en så sterk forbruksvekst i dette området at vi da kan få en vanskelig situasjon. Det innebærer at den situasjonen skulle det ha vært tatt tak i tidligere. Vi er seint ute, derfor kan det bli nødvendig med midlertidige tiltak.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Jeg skulle ønske jeg kunne være i stand til å gi svar på spørsmålet om størrelsesorden. Men Statoil og Shell har altså et ganske omfattende utredningsarbeid framfor seg, som de har sagt at de vil prøve å sluttføre i løpet av det året vi er inne i. Vi vil ha dialog og samarbeid med Statoil og Shell for å realisere dette prosjektet, og bidra i den utredningsfasen så langt vi kan. I tillegg er vi i gang med tre krevende prosjekter i tilknytning til gasskraftverket på Kårstø for å håndtere CO2. En del av det arbeidet vi gjør der, vil ha overføringsverdi til Tjeldbergodden, og vil også gi kunne gi et tryggere beslutningsgrunnlag i forhold til et renseanlegg der. Statoil og Shell har sagt at investeringsbeslutningene vil bli tatt tidligst i 2007. Det innebærer at det sannsynligvis vil gå enda en god del måneder før vi vil kunne være i stand til å gi et svar på det spørsmålet som representanten Hjemdal nå stiller.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Svaret på spørsmålet er for så vidt ja. Men det er altså ikke bare opp til statsråden, Regjeringen eller for den del Stortinget å sørge for at det blir tatt investeringsbeslutninger i dette området. Det er først og fremst opp til utbyggerne selv. Min jobb er å legge til rette for at de beslutningene skal kunne bli tatt så raskt som mulig. Ja, jeg har satset på dialog. Jeg ser at den dialogen allerede bærer frukter, i form av at man nå er nærmere en investeringsbeslutning enn man har vært tidligere. Utbyggerne i dette området tør nå å lansere prosjekter som man tidligere ikke har lansert. Jeg vet ikke hvilken dialog den forrige regjering hadde med utbyggerne i dette området. Men det jeg kan konstatere, er at det skjedde svært lite i forhold til å få ny produksjon i dette området under den forrige regjering. Det er trist, for det er nødvendig med ny produksjon, det er nødvendig å ta den situasjonen vi har i Midt-Norge, på alvor. Det gjør denne regjeringen. Derfor bruker jeg mye tid på å bidra til at vi skal kunne løse den forsyningssituasjon vi har i Midt-Norge. Det er en av mine høyest prioriterte oppgaver for tiden.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Jeg takker for anledningen til å svare på dette spørsmålet, som er et særdeles viktig spørsmål. Norge som en stor energileverandør til Europa spiller en sentral rolle og er en aktiv dialogpartner med mange europeiske land, ikke minst når det gjelder forsyningssikkerhet. Jeg har derfor i løpet av de fem månedene som jeg har vært olje- og energiminister, hatt ikke mindre enn tre møter med Andris Piebalgs, som er EUs energikommissær, bl.a. for å diskutere EUs grønnbok om energi. Jeg har hatt tre møter med den britiske energiministeren, Malcolm Wicks, jeg har møtt den tyske energiministeren, jeg har møtt den danske energiministeren to ganger, jeg har møtt den svenske energiministeren, jeg har også hatt møter med min russiske kollega for å diskutere energipolitiske spørsmål i og med at også Russland er en stor leverandør av energi til Europa, og jeg har hatt et møte med nordisk-baltisk gruppe i forbindelse med et formøte før EUs ministermøte. Forsyningssikkerheten er satt betydelig høyere på dagsordenen. Norge har i alle år vært en stabil leverandør av energi til Europa. Det vil vi også være i framtiden. Regjeringen legger til rette for at vi skal kunne øke våre leveranser, spesielt av gass, til Europa i tiden framover, og vi er også en garantist for stabile og forutsigbare leveranser. I forbindelse med realiseringen av Snøhvit, som vil være i produksjon i 2007, vil vi også kunne gjøre vår inntreden i andre markeder, f.eks. det amerikanske markedet, med de muligheter som det gir også for å være en stor og sikker energileverandør i framtiden.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Jeg ser fram til å kunne presentere Regjeringens syn på EUs grønnbok om energi for Stortinget på en egnet måte og vil selvsagt gjerne komme tilbake til det når det måtte passe Stortinget. Min statssekretær var til stede på formøtet med nordisk-baltisk gruppe. Jeg har hatt tett kontakt med disse landene på forhånd, og i alle de møtene som jeg refererte til i mitt hovedsvar, har EUs grønnbok om energi vært et tema. Altså: Det forberedende arbeidet når det gjelder EUs grønnbok om energi, har vært et tema når det har vært naturlig å ta opp den saken, spesielt i mine møter med Andris Piebalgs, som har hatt ansvar for å legge fram denne grønnboken. Jeg mener at de norske posisjonene har vært ivaretatt på en god måte, gjennom tett kontakt med mine kollegaer i EUs medlemsland i disse fem månedene. Det kunne være interessant å spørre om man har noen eksempler på en tilsvarende kontakt med f.eks. EUs energikommissær i løpet av en femmåneders periode tidligere.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-03-15:
Representanten stiller et sentralt spørsmål når det gjelder konkurranseevne, ikke bare for norsk industri, men også for europeisk industri. Regjeringen jobber nå med å sikre norsk industri forutsigbare rammer for å ha en konkurransesituasjon som gjør at vi kan legge til rette for langsiktig industriell aktivitet. Temaet konkurranseevne i europeisk industri er for øvrig også adressert i grønnboken som er presentert av EUs energikommissær, nettopp fordi man også i Europa ser at man er nødt til å iverksette tiltak for å sikre europeisk industris konkurranseevne. Dette temaet har vært en del av diskusjonene i de møtene som jeg har hatt både med Andris Piebalgs og med andre energiministre i Europa. Den norske regjeringen er opptatt av dette, og vi har derfor kontakt både med ESA og ikke minst med EUs medlemsland om dette spørsmålet.