Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-02-12:
Fremragende forskning er en forutsetning for å kunne delta på den internasjonale forskningsfronten, og for å inspirere de beste kandidatene til å satse på en karriere i forskningen. Kvalitativ god forskning som holder høye internasjonale mål, er også en avgjørende forutsetning for fortsatt høy velstandsutvikling i vårt land. Uten forskere og forskningsresultater som kan frambringe nye kunnskaper og resultater i konkurranse med hvem som helst, vil vi ikke kunne utnytte våre nasjonale konkurransefortrinn, skape økt vekst, velferdsutvikling og flere arbeidsplasser. Økt kvalitet i forskningen er derfor mål nr. 1. Ved behandlingen av rekrutteringsmeldingen sluttet et bredt flertall i Stortinget seg til Regjeringens hovedkonklusjoner om nødvendige rekrutteringstiltak for å kunne sikre de flinkeste hodene til norsk forskning, bl.a. ved bedre tilrettelegging av forskningsvilkårene og vektlegging av den enkelte institusjons ansvar for å rekruttere og beholde de gode og best kvalifiserte forskerne. Det er riktig som interpellanten påpeker, at kvinner er underrepresentert i toppstillingene innenfor høyere utdannelse og forskning, mens situasjonen er til dels motsatt for lavere vitenskapelige stillinger. Her er tendensen helt klar: Kvinneandelen blant doktorgradsstipendiater er større enn blant vitenskapelig personale, og kvinneandelen blant kandidater med høyere grad er større enn blant doktorgradsstipendiatene. Jeg har stor tro på at sektoren selv er seg meget bevisst behovet for en bedre kjønnsmessig balanse når det gjelder toppstillinger. Det er heller ingen tvil om at det er institusjonen selv som har hovedansvaret for å føre en personalpolitikk som sikrer at institusjonene oppfyller egne mål og strategier, også når det gjelder kjønnsmessig balanse. Selv om utviklingen på dette området går saktere enn både interpellanten og mange andre skulle ønske, ser vi totalt sett en positiv utvikling med hensyn til å rekruttere flere kvinner til toppstillingene. I denne sammenheng er det nødvendig å være oppmerksom på at forskerutdanning i seg selv er en langvarig prosess, og at det derfor ikke finnes noen snarveier til det ønskede mål, spesielt når kvalitetskriterier må veie tyngst. Kvinner er spesielt dårlig representert i realfag og teknologiske fag, mens situasjonen er motsatt innenfor humanistiske fag og omsorgsfag. Regjeringens arbeid for å bedre rekrutteringen til realfag og teknologifag vil derfor være et viktig bidrag for å kunne rekruttere også kvinner til toppstillinger innen disse fagområdene, selv om det vil ta noe tid å oppnå de ønskede resultater. Kvalitetskriterier må fortsatt være de desidert viktigste utvalgskriterier til faglige toppstillinger innenfor høyere utdanning og forskning. Det er ingen grunn til at vektlegging av faglige kvalifikasjoner skal slå negativt ut for rekruttering av kvinner til toppstillinger. Hovedproblemet i dag er jo ikke at kvinner diskrimineres ved ansettelse, som oftest finnes det rett og slett ikke kvinnelige søkere. Her vil Regjeringens retningslinjer og tilretteleggingen for incentivordninger, slik statsråden har redegjort for, bidra positivt med hensyn til framtidig rekruttering av kvinner til toppstillinger.