Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2014-12-16:
Forslaget fra Venstre setter fokus på et viktig område, nemlig studenters helse. Det er egentlig lite som skiller partiene i denne saken. Vi er alle, selvfølgelig, enige om at vi ønsker å ivareta studenters helse best mulig. Det er interessant å drøfte om studenters helsesituasjon skiller seg veldig fra andre unges helsesituasjon. Men først og fremst er det viktig å understreke at de fleste studenter trives godt, liker studiene sine og føler at de mestrer sin tilværelse godt. Så viser studentenes egen helse- og trivselsundersøkelse allikevel en gradvis negativ utvikling knyttet til antall studenter som sliter med psykiske helseproblemer. Det er en utfordring. Samtidig er det mye som tyder på at disse funnene henger sammen med en generell utvikling i samfunnet. Folkehelseinstituttet la nylig fram en viktig rapport om helsetilstanden i Norge. Barn og unges helseutfordringer er en viktig del av denne. Så mye som 15–20 pst. av barn og unge mellom 3 og 18 år har nedsatt funksjon på grunn av psykiske plager som angst, depresjon og atferdsproblemer. Om lag 8 pst. av barn og unge har så alvorlige problemer at det tilfredsstiller kravene til en psykisk lidelse, forteller rapporten. Det er som sagt små uenigheter i denne saken. Skillelinjene går rundt hvorvidt studenter skal ha rett til to fastleger, om kommuner som har høyskoler eller universiteter, bør ha egne tilskuddsordninger, om vi skal subsidiere prevensjon for unge voksne i alderen 20–24 år, og om det skal øremerkes midler til psykisk helsepersonell i studentsamskipnadene. Det er ingen tvil om at mange studenter opplever et stort gap mellom forventninger og krav som de setter til livet sitt, og livet slik det faktisk utspiller seg. Det påvirker og utfordrer spesielt den mentale helsen. Men studenter er ikke en ensartet, homogen gruppe. De er akkurat så unike og ulike som alle vi andre er. Derfor er regjeringspartiene, med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre, enige om at det viktigste vi kan gjøre, er å bygge ut et godt universelt og tilgjengelig helsetilbud i kommunene, hvor også studenter får tilgang til den hjelp de trenger. Vi trenger, mener vi, derfor ikke en utredning om fastlegens rolle overfor studenter som gruppe. Vi trenger en helt nødvendig og lenge etterlengtet satsing på de nære helsetjenestene der studenter bor og oppholder seg. Undersøkelsene viser at årsakene til studenters helseutfordringer er sammensatte, og at det kreves tverrfaglig og bred innsats på mange områder. Vi er glad for at regjeringen har løftet innsats for psykisk helse høyt på den politiske dagsordenen. Dette området har ikke vært prioritert godt nok de siste åtte årene med rød-grønn regjering, men i neste års budsjett kommer en rekordhøy satsing på helsestasjonstjenesten. God tidlig innsats, det å få en riktig start på skolegangen og livet som barn og ungdom, er viktig for helsen – også for dem som blir studenter. Flere psykologer i kommunene, en kommende primærhelsemelding som også vil omtale helsetilbudet til barn og unge, og en egen ungdomshelsestrategi som vil se unges problemer med nye øyne, er noen av regjeringens viktige skritt i retning av en bedre helsetjeneste for barn, unge og studenter. Samtidig vet vi at det er en rekke ting som er viktige og kan forbedres – også ved studiestedene. Vi er imponert over det arbeidet som gjøres i studentforeninger og samskipnader, og ser at det skaper følelse av tilhørighet og viktig samhold for mange. En viktig del av studenters helsesituasjon knytter seg til den seksuelle helsen. Lett tilgjengelig prevensjon og god veiledning kan være viktige tiltak for å redusere antallet uønskede svangerskap og aborter. Et av de viktigste tiltakene vi kan gjøre for studenter, er antakelig å sikre at helsetjenester som retter seg mot den seksuelle helsen, finnes ved studiestedene. I budsjettet for neste år ønsker regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre at det prøves ut prosjekter med Sex og Samfunn i samarbeid med skolehelsetjenesten og studentsamskipnadene for nettopp å sikre slike gode tjenester til studentene. Ved andre studiesteder vil regjeringens forslag om å la helsesøstre og jordmødre ved helsestasjoner få forskrivningsrett på all type prevensjon være et viktig lavterskeltilbud. I stedet for å bruke midler på å subsidiere langtidsvirkende prevensjonsmetoder for unge voksne mellom 20 og 24 år mener vi det er en bedre investering å bygge ut det generelle tilbudet til alle unge, også til studenter.