Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Spørsmålet om fornøyelseskøyring i utmark er eit tema som engasjerer mange, og det er ingen hemmelegheit at det har vore ulike syn både mellom parti og i partia på korleis ein skal løyse det spørsmålet. I mitt svar til Stortinget i november 2012 skreiv eg at eg såg på «muligheter for å gi kommunene større myndighet til å bestemme om de vil åpne for etablering av snøscooterløyper til rekreasjonskjøring.» Eg skreiv òg: «Vi må være sikre på at eventuell økt lokal myndighet på motorferdselsfeltet lar seg gjennomføre uten at vi risikerer vesentlige konsekvenser for friluftsliv og naturmangfold.» Eg meiner at vi ikkje er der at det er forsvarleg å opne permanent for snøscooterløyper for allmenta over heile landet, slik som forslagsstillarane ønskjer. Til det veit vi for lite om konsekvensane for naturmangfald, friluftsliv og for folkehelsa. Regjeringa seier likevel at det er sterke ønske i enkelte kommunar om sjølv å kunne styre snøscooterbruken. Regjeringa seier òg at snøscooterturisme kan vere ei viktig inntektskjelde enkelte stader. Eg har òg sjølv i arbeidet med saka sett meg ganske grundig inn i ho, bl.a. hatt møte med tre–fire av dei forsøkskommunane som vi har hatt ein del år. Regjeringa foreslår derfor endringar som opnar for noko meir lokalstyring med motorferdsel i utmark, og som samtidig vil gje oss verdifull kunnskap som vi kan bruke ved seinare vurdering av dei spørsmåla. 40 kommunar skal kunne etablere løype for fornøyelseskøyring med snøscooter i ei avgrensa periode på fem år – frå 2014 til og med 2018. Dei sju kommunane som allereie har forsøk med slike løyper, inngår i dei 40. Det vil verte ei søknadsordning for å verte med blant dei 40 kommunane som skal vere med i ordninga. Det skal gjelde klare vilkår og rammer for etablering av slike løyper i kommunane. Blant anna vert det forbode å leggje løyper i enkelte område som f.eks. verneområde, villreinområde eller viktige friluftsområde. Løypene skal etablerast gjennom arealplanlegging etter reglane i plan- og bygningslova. Vi foreslår òg andre endringar: utvida moglegheit til næringskøyring gjennom ei viss opning for køyring av turistar i løype, som del av utmarksnæring. Kommunar som grensar mot Finland og Sverige, vil kunne etablere tilførselsløyper til løypenettet der. I kommunar i Troms og Finnmark der det allereie er lov med fornøyelseskøyring i etablerte løyper, vil det verte enklare å knyte løypenett saman over kommunegrensene og økt moglegheit til å køyre frå reiselivsanlegg til løypenettet. Eg tek sikte på å sende forslaga på høyring kort tid etter påske. Dei nærmare detaljane for forslaga vil departementet så kome tilbake til i forbindelse med høyringsbrevet. Vi skal òg ha ei grundig evaluering av korleis ordninga fungerer i dei 40 kommunane. Det vil bl.a. gje oss omfattande informasjon om kva slags effekt på naturmangfald og friluftsliv etablering av slike løyper vil ha. På bakgrunn av dette meiner eg òg det er riktig å stemme imot representantforslaga som opnar for både snøscooterkøyring og barmarkskøyring generelt, og at vi har funne fram til ei god og balansert løysing som seinare vil verte lagt fram meir detaljert i høyringsbrevet. Eg meiner vi har funne ei løysing der vi tek både omsyn til naturmangfald og friluftsliv, samtidig som det vert auka moglegheit for fornøyelseskøyring med snøscooter.