Ivar Skulstad (Arbeiderpartiet), 2007-05-31:
Norge har et sterkt lokaldemokrati, men det er ikke det samme som lokalt selvstyre. I formannskapsloven av 1837 heter det at det påligger formannskapet å bistå øvrigheten med opplysninger og betenkninger, og gi uttalelser til øvrigheten. Formannskapet var altså et redskap for øvrigheten, og slik er det fortsatt. Vårt lokaldemokrati er godt forankret i kommuneloven og i det vi kaller parlamentarisk sedvane. Lokalt folkevalgt nivå skal respekteres for de prioriteringer det foretar innenfor det handlingsrom det har, selv om den politiske fargen er annerledes enn den er på nasjonalt nivå. Likevel er det slik at samtidig med at flere oppgaver er overført til kommunalt nivå, er handlingsrommet for hvordan oppgavene skal løses, stadig blitt snevret inn. Rettighetslover, standardkrav og rikspolitiske retningslinjer bidrar til slik innsnevring. I tillegg brukes fortsatt øremerking av tilskudd på områder hvor regjering og storting mener det er behov for ekstra innsats for å nå de politiske målsettinger den til enhver tid sittende regjering har gått til valg på, enten det dreier seg om enerom på sykehjem eller full barnehagedekning. Hvis de partier som i dag støtter en grunnlovfesting av det lokale selvstyret, mener alvor, bør de starte i en annen ende, nemlig med å redusere detaljstyringen av hvordan kommunene skal løse de oppgaver de er pålagt. Det er nemlig én viktig problemstilling som overhodet ikke berøres i innstillingen: Hva skal konsekvensen bli av dette grunnlovsforslaget? Skal vi f.eks. la et lokalt selvstyre få omfatte om det skal være et folkebibliotek eller ikke i en kommune? I dag har ikke kommunen dette valget. I sak etter sak må kommunene forholde seg til fylkesmannen eller etter forskrifter og rundskriv som har sin opprinnelse i sentrale myndigheters avgjørelser og i rikspolitiske føringer. Når det gjelder de partier som ønsker en slik grunnlovfesting, har noen av disse vist en stor grad av tilbakeholdenhet med å foreslå nye innstramminger i kommunenes handlingsrom om det er kommuner som ikke oppfører seg i tråd med disse partiers programmer. Det vil være interessant om noen representanter fra disse partiene kan svare på et slikt spørsmål. Vårt lokaldemokrati har mange kvaliteter det er viktig å ta vare på og utvikle. Derfor bør vi skåne det mot rene symbolforslag. Det er mange nok paragrafer i Grunnloven som ikke stemmer med virkeligheten. Vi behøver ikke å føre inn enda en. Grunnlovens autoritet må ikke svekkes, eller brukes som symbol, slik saksordføreren gav uttrykk for. De som virkelig mener at videreutvikling av vårt lokaldemokrati ligger i større reelt selvstyre, bør starte i en annen ende, nemlig med å definere de saksområder man mener er av en slik lokal natur at kommunene skal ha reelt selvstyre, og, når det er gjort, vurdere om man er villig til å fjerne det som i dag ligger der av rikspolitiske føringer i en eller annen form. Det ville være en interessant tilnærming, men jeg tror den også ville bli litt smertefull for mange. Selv kulturområdet har nå fått sin egen lov. Inntil nå var det bare folkebiblioteket som var lovregulert. Et prinsipp om selvstyre og om frihet fra lovgivningsmakten gir liten mening dersom ikke kommunene har noe å styre over. Derfor er det viktig å spørre: I hvilken utstrekning bestemmer Grunnloven hvilke oppgaver og ansvarsområder kommunene skal eller kan ha? Kommunenes økonomiske frihet står sentralt i det kommunale selvstyret. Dersom selvstyret skal ha et reelt innhold, må det være samsvar mellom kommunenes økonomiske rammer og det aktivitetsnivå Grunnloven forutsetter. I grunnlovsforslaget er forholdene rundt kommunens økonomiske rammer og frihet overhodet ikke nevnt. Grunnlovsforslaget innebærer heller ikke noen begrensning av statens muligheter til å fastsette kommunegrenser. Forslaget innebærer at Stortingets styringsmuligheter fortsatt vil være store. Forslaget vil først og fremst innebære grunnlovfesting, ikke så mye grunnlovsvern. Det kommunale selvstyret i Norge har en så sterk konstitusjonell stilling at det ikke har vært behov for særskilt grunnlovfesting. Derfor går Arbeiderpartiet inn for at Regjeringen oppnevner et bredt sammensatt utvalg for å utrede hvilke konsekvenser en eventuell grunnlovfesting av lokalt selvstyre vil ha for annen lovgivning overfor kommunene. En slik utredning vil også klargjøre hva Norge i praksis skal legge i de forpliktelser som tilslutning til Europarådets charter om lokalt selvstyre vil medføre. Dette er et godt forslag, som jeg ber representantene støtte. Med dette tar jeg opp Arbeiderpartiets og Høyres forslag.