trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Den russiske krigføringen i Ukraina har enorme konsekvenser og rammer sivilbefolkningen hardt i disse dager. Ifølge FN har over 3,5 millioner flyktet fra Ukraina. Antallet internt fordrevne er enda høyere. Ukrainske myndigheter, FN og andre humanitære organisasjoner rapporterer om store behov for humanitær bistand, som vann, mat, medisinsk hjelp og annet livsnødvendig utstyr. Nødhjelpsarbeidet er svært krevende og risikofylt på grunn av pågående kamphandlinger. Regjeringen har fra krigens begynnelse gjort det klart at Norge skal ta ansvar og stille opp. Vi besluttet 27. februar at Norge skal bidra med 2 mrd. kr i humanitær bistand til Ukraina-krisen. Regjeringen er opptatt av at den annonserte humanitære bistanden til Ukraina ikke skal gå på bekostning av andre humanitære kriser. Derfor foreslår regjeringen at 1,75 mrd. kr tilføres bistandsbudsjettet. Norge har vært raskt ute med å utbetale bidrag slik at humanitær innsats har kunnet komme i gang. Om lag 1 mrd. kr er allerede utbetalt over det humanitære budsjettet. Regjeringen har fordelingen av det resterende humanitære bidraget til vurdering. Fordelingen vil avhenge av hvordan situasjonen utvikler seg, og hvilke behov som fortløpende oppstår. Regjeringen støtter FN, Røde Kors-bevegelsen og norske, humanitære organisasjoners innsats i Ukraina og i nabolandene. Dette er partnere vi vet responderer raskt og effektivt på de humanitære behovene vi ser, og arbeider for å ivareta beskyttelse av sivile. Norge bidrar også gjennom EUs ordning for sivil beredskap, Union Civil Protection Mechanism, UCPM. Dette er en mekanisme der Ukraina og nabolandene kan melde inn behov om materiell og teknisk-medisinsk bistand. Hittil har Norge bidratt med kirurgisk og medisinsk forbruksmateriell og medisiner til Ukraina. I tillegg vil Norge nå sende ambulanser og personlig verneutstyr. De første pasientene har ankommet Norge etter at ordningen for medisinsk evakuering av pasienter fra Ukraina kom i gang. NOR-EMT, Emergency Medical Team, står også klart til å kunne sendes ut på kort varsel ved behov. Norge har nylig tilbudt telt og feltsenger til flyktningrespons, etter anmodning fra Moldova. Nye anmodninger fra Ukraina og nabolandene vurderes fortløpende.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg kan berolige representanten med at dialogen med de humanitære organisasjonene er svært tett og god og løpende, og at de kanalene som vi benytter oss av, har respondert svært raskt på de behovene som de får innrapportert fra bakken. Jeg må bare understreke betydningen av å operere gjennom kanaler og organisasjoner som har mottaksapparat, kontakter og organisasjoner på bakken. Jeg kan bekrefte – igjen – at 1,75 mrd. kr har regjeringen sagt vil komme som et tillegg til bistandsbudsjettet. Dette vil selvfølgelig måtte håndteres praktisk gjennom de kommende budsjettrundene, og jeg beklager hvis representanten ikke har opplevd at dette var kommunisert klart. Det har iallfall hele tiden vært beslutningen fra regjeringen.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det stemmer nok ikke at beslutningen om ytterligere fordeling skal tas etter mai. Det beror i så fall på en misforståelse. Disse vurderingene tar vi løpende etter som behovene blir innrapportert. Så langt har vi fordelt omtrent halvparten av midlene, til 250 mill. kr til FNs regionale responsplan, 350 mill. kr til Røde Kors-bevegelsen og 100 mill. kr til materiell via EU. Vi har også utbetalt 144 mill. kr til norske humanitære organisasjoner i deres nødhjelpsarbeid. Og som sagt: Øvrig fordeling av midler foretas fortløpende, og vi er fleksible og responsive på de behovene som vi får innrapportert. Når det gjelder Norads frys, handler dette om en helt annen sak og har ikke noe med de humanitære midlene å gjøre. Dette handler om å få oversikt over utbetalinger over langsiktig bistand for å sikre at vi har det nødvendige handlingsrom(presidenten klubber) i den krevende tiden vi står overfor. (presidenten klubber)
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Tusen takk til representanten Schou, som retter oppmerksomheten mot et svært viktig område. Regjeringen bidrar i kampen mot ikke-smittsomme sykdommer og for psykisk helse i lavinntektsland, bl.a. gjennom Verdens helseorganisasjon. WHO inkluderer psykiske lidelser blant de ikke-smittsomme sykdommene. Vi støtter primært arbeidet innrettet mot å styrke primærhelsetjenesten i lav- og mellominntektsland med inkludering av forebygging og behandling av ikke-smittsomme sykdommer og psykiske lidelser som et ledd i arbeidet med å oppnå universell helsedekning. Videre støttes arbeid for å redusere risiko for ikke-smittsomme sykdommer knyttet til usunt kosthold, luftforurensning, tobakksbruk og skadelig bruk av alkohol. Norge har støttet WHOs arbeid med ikke-smittsomme sykdommer gjennom både øremerket støtte og generelle bidrag. Norge har bl.a. støttet WHOs spesialinitiativ for psykisk helse. Dette initiativet bidrar til å øke kunnskapen om psykiske lidelser i enkelte land, og til at psykisk helse inngår som en del av forebyggings- og behandlingstilbudet i primærhelsetjenesten. Flere sivilsamfunnsorganisasjoner med støtte fra Norad og Utenriksdepartementet har også integrert psykisk helse som fokus i sine helseprogram, både i utvikling og i humanitære settinger. Data fra WHO viser at behovet for psykososial støtte og psykisk helsehjelp har økt betydelig i kjølvannet av pandemien, som representanten ganske riktig understreker, og slik man har erfart fra andre humanitære kriser og katastrofer, for den saks skyld. Humanitær støtte der psykisk helse er inkludert i responsarbeidet er derfor også et viktig bidrag i denne sammenhengen. Videre viser WHOs data at covid-19-pandemien har ført til svekkede helsesystemer i de fleste land, også når det gjelder helsetjenester for personer med psykiske lidelser og andre ikke-smittsomme sykdommer. I vårt videre arbeid med pandemiforebygging, -beredskap og -respons vil regjeringen bl.a. fokusere på styrking av helsesystemer med vekt på både smittsomme og ikke-smittsomme sykdommer. Her er det viktig at tjenester innen psykisk helse inngår. Regjeringen anser at innsatsen innen psykisk helse er en spesielt viktig del av gjenoppbyggingen etter covid-19.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Psykisk helse er løftet høyt i Hurdalsplattformen, men ikke nødvendigvis under utviklingskapittelet. Det er mange ting som ikke nødvendigvis er spesifisert, men som likevel står sentralt i norsk utviklingspolitikk. Utviklingspolitikk arbeider på et mangfoldig spekter av saker. Regjeringen har bestemt at vi ønsker å videreføre strategien som ble vedtatt under den forrige regjeringen, som heter Bedre helse, bedre liv: innsats for å bekjempe ikke-smittsomme sykdommer i norsk utviklingspolitikk. Men vi vurderer nå enkelte justeringer i denne strategien, bl.a. i lys av covidpandemien, og ikke minst behovet for å styrke neksus mellom humanitær innsats og langsiktig utvikling.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-03-23:
Som sagt: Gjennom videreføringen av strategien er det en rekke initiativer og kanaler som videreføres når det gjelder fokus på psykisk helse. Men jeg vil nok kanskje understreke at behovet for å integrere psykisk helse i det allmenne arbeidet vi gjør for å bygge helsesystemer i utviklingsland, kanskje er det viktigste. Det å «mainstreame» dette inn i den lokale helseinnsatsen er kanskje det viktigste, og der vet vi at mange utviklingsland står langt tilbake. Dette må, som representanten også nå anerkjenner, ses i lys av covidpandemien.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-23:
«Fiskehelserapporten 2021 viser at mer enn 54 millioner laks døde i norske merder i fjor. Det er det høyeste tallet noensinne. I tillegg døde 30 millioner rensefisk og 30 millioner laks i settefiskfasen. Fisken dør av bl.a. luseangrep, virusinfeksjoner, stress og skader. Forholdene er et klart brudd på dyrevelferdsloven § 3, som slår fast at «Dyr skal behandles godt og beskyttes mot fare for unødige påkjenninger og belastninger». Hva vil statsråden gjøre for å løse dyrevelferdsproblemene i havbruksnæringen?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-23:
Jeg takker for svaret, som ikke inneholder det opplagte, nemlig krav om å få ned dødeligheten i oppdrettsnæringen. Til tross for alle de reglene og planene som fiskeriministeren referer til, dør det flere fisk i oppdrettsnæringen enn noen sinne. Tallene er enorme sammenliknet med alle andre næringer. Fiskeribladet skriver på lederplass den 11. mars: «Fiskeriminister Bjørnar Skjæran(Ap) (Ap) Oppfølgingsspørsmålet er da: Kan statsråden nå bekrefte, her og nå, at krav om mye lavere dødelighet vil bli tatt inn i trafikklyssystemet?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-23:
Takk for et slags svar igjen. Det er helt oppsiktsvekkende at statsråden ikke kan svare at dødeligheten i oppdrettsnæringen må ned til et målbart nivå, at det må stilles målbare krav på dødelighet. Og det er påfallende å høre at han snakker seg vekk fra det meste elementære målet man kan ha i en næring som bruker dyr, nemlig et krav om maksimal dødelighet – særlig når det gjelder en næring som har ekstrem dødelighet. Hvorfor vil ikke statsråden bekrefte at det skal settes lave krav til maksimal dødelighet i oppdrettsindustrien?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-03-23:
«WHO og UNICEF uttrykker stor bekymring over en kraftig økning i psykiske helseproblemer globalt, spesielt blant barn og unge, som resultat av pandemien. I 2019 la regjeringen Solberg frem den første strategien for ikke-smittsomme sykdommer i utviklingssamarbeidet. Regjeringen Støre har sagt at psykisk helse skal prioriteres. Hvordan har regjeringen til hensikt å følge opp denne prioriteringen?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-03-23:
I Hurdalsplattformen nevnes helse som et satsingsområde for regjeringens utviklingspolitikk, og det er positivt. Derimot nevnes ikke psykisk helse, og det er bekymringsfullt med tanke på omfanget av psykiske helselidelser globalt. Hvorfor er ikke psykisk helse er nevnt som en del av regjeringens satsingsområde?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-03-23:
Det er veldig positivt å høre at man vil videreføre det som lå i Bedre helse osv., som var etablert av Solberg-regjeringen. Det kan også være behov for å gjøre justeringer, for verden forandrer seg med en pandemi. Jeg hører statsråden si at det skal prioriteres, men jeg blir fortsatt ikke helt klok på hvordan. Så jeg utfordrer statsråden på å være mer konkret om hvordan regjeringen vil følge opp dette, og hvordan Stortinget vil bli orientert om regjeringens arbeid for å fremme psykisk helse i utviklingspolitikken.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-03-23:
«1. mars var statsministeren og forsvarsministeren til stede under den høytidelige mottakelsen av Norges første P-8-A Poseidon maritime overvåkingsfly, og anerkjente i utvetydige ordelag betydningen av nye maritime overvåkingsfly og Evenes flystasjon. Dette er et kvantesprang for norsk maritim overvåking, og første gang på over 30 år at Forsvaret mottar et nytt maritimt overvåkingsfly. Er det noe som tilsier at innfasing av flyene ikke vil gå etter planen, eller ikke vil gi den forventede økningen i maritim overvåkingskapasitet?»
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-03-23:
Jeg takker for et interessant og betryggende svar, for at leveransen av disse flyene er i rute og man antar at få den forventede effekt og kapasitet ut av det som er lagt til grunn. I svaret framkommer det at statsråden vil ta initiativ til at flyene får ekstra kapasitet knyttet til sonar, og da vil det være naturlig å spørre: I lys av utviklingen i Nordflåten – som i dag består av langt færre havgående fartøy enn den gjorde under den kalde krigen, men desto flere små fartøy som kan operere i kystnære farvann, og også amfibiefartø – vil ministeren ta initiativ til at de nye overvåkningsflyene utstyres med missiler, som de faktisk kan, for å kunne bekjempe denne type fartøy?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-03-23:
Som ministeren var inne på, får disse flyene en veldig viktig oppgave i å overvåke våre enorme havområder. Som han sa, utgjør de en god del av det som er vårt bidrag til NATO i nord, men de har også en veldig viktig rolle nasjonalt i å kunne gi oss en god situasjonsforståelse og treffe riktige beslutninger hvis situasjonen skulle kreve det. Dette er fem fly som koster den nette sum av 11 mrd. kr, og det er til enhver tid overmåte viktig å opprettholde kapasiteten til flyene. Spørsmålet er: Vurderer ministeren at disse flyene har tilstrekkelig beskyttelse på Evenes flystasjon?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-03-23:
Mange kaller Norge for NATOs øyne og ører i nord. De nye maritime overvåkningsflyene, P-8A Poseidon, er en formidabel og imponerende plattform som skal brukes til å overvåke våre havområder. Det er ingen tvil om at disse flyene vil gi norske og allierte myndigheter et bedre grunnlag for beslutninger. Flyene er særdeles viktige for vår beredskap og helt avgjørende både for vår sikkerhet og for sikkerheten til allierte i nord. Norge har kjøpt fem P-8-fly, og alle flyene bli levert av Boeing i henhold til avtalt leveranseplan i løpet av 2022. To fly er allerede levert og overtatt av Forsvarsmateriell, mens tre fly er i produksjon. Det første flyet, Vingtor, ble levert og overtatt i slutten av november. Flyet er fortsatt i USA for gjennomføring av nasjonale tilpasninger, noe som over tid vil bli gjort med alle de norske P-8-flyene for å sikre at de kan overta oppgaver som i dag ivaretas av P-3 Orion og DA-20. Fly nr. 2, Viking, ble overtatt i månedsskiftet januar/februar og ble det første norske flyet på Evenes. Flyet har MPA-kapasitet på lik linje med amerikanske P-8, og vil på et senere tidspunkt returnere til USA for gjennomføring av nasjonale tilpasninger. Så besluttet forsvarssjefen i 2020 å etablere midlertidig fasilitet for mottak og drift på Evenes fram til den permanente fasiliteten er klar rundt årsskiftet 2023/2024. Den midlertidige fasiliteten er ferdigstilt og ble tatt i bruk da det første P-8-flyet landet på Evenes i februar. I likhet med representanten har også jeg store forventninger til disse flyenes kapasitet. Jeg er overbevist om at P-8 vil kunne komme til å innfri de forventningene vi har til dem, så snart Forsvaret har fått innfaset flyene og startet operasjonene. Så det er det sånn at i dagens sikkerhetspolitiske situasjon tar vi sikte på å øke også antallet flygninger og øke aktivitet i nord, øke årvåkenhet i nord. Det betyr også at vi flyr så mye vi kan med P-3 fra Andøya. Det gjøres en formidabel jobb for oss å holde høy produksjon på P-3 Oreon, og jeg har lyst til å gi honnør til det arbeidet som gjøres der. Så tilsier også den sikkerhetspolitiske situasjonen vi står i, at jeg har sett behov for også å gjøre mer på P-8 for å få dem faset inn på en god måte tidligere enn det som ligger i de opprinnelige planene. For å kunne gjøre det anskaffet vi bl.a. nå gjennom ekstraordinære bevilgninger flere sonarbøyer enn det som lå i planen for å kunne ivareta den kapasiteten på en bedre måte, slik at vi faktisk forsterket kapasiteten til P-8 på et tidligere tidspunkt.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-03-23:
I kystnære områder vil det først og fremst være F-35 som vil ha de kapasiteter som vil være anvendelig i dette området. Den neste anskaffelsen på P-8 som står for tur, er torpedoer. P-8 er i utgangspunktet et maritimt fartøy som skal kunne fly langt ut, ha sonar for å detektere ubåter, og også kunne drive ubåtbekjempelse hvis det skulle bli nødvendig. Det betyr at torpedoer skal anskaffes så snart som mulig. Og så vil det nok på et eller annet tidspunkt også bli vurdert ytterligere bestykning av P-8. Men det vil jeg ikke kunne gi noe konkret svar på i dag.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg tror representanten er vel kjent med at i langtidsplanen ligger det også en forutsetning om at vi skal anskaffe luftvern, for det er noe av den beskyttelsen vi skal gi våre fly. Det er så langt ikke på plass, det er en anskaffelse som skal gjøres i framtiden og innenfor gjeldende langtidsplan. Det luftvernet vi baserer oss på i dag, er et mobilt luftvern, NASAMS-systemet, som er lett å mobilisere når vi trenger det, og som kan mobiliseres og også brukes på Evenes. Det vil være den til enhver tid gjeldende situasjon som avgjør hvor vi skal ha luftvern på plass i forhold til de behov vi måtte ha. Ifølge planene skal det være beskyttelse av disse flyene.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Mitt spørsmål er som følgjer: «Det er fylkesårsmøtesesong i desse dagar, og me registrerer ein del vedtak, som avvik frå det regjeringa har hatt som politikk. For eksempel har Vestland Arbeidarparti vedtatt å greie ut noko som vart greidd ut i 2012 og forkasta i 2013. Er det slik at desse vedtaka påverkar regjeringa sin politikk på samferdslefeltet, eller kan me legge til grunn dei same signala som før fylkesårsmøtesesongen vidare?»
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Det er bra at statsråden seier ein legg til grunn den planen som ligg. Det skapar sjølvsagt ein del utfordringar når leiaren for Vestland Arbeidarparti sit i kollegiet i regjeringa og har vedteke ein slik resolusjon, og når tonegjevande ordførarar og gamle ordførarar på Facebook seier at endeleg har me fått på plass ein ny politikk som gjer at me no skal greia ut eit alternativ til den traseen som er vedteken. Difor skapar det ein del usikkerheit. Men då kan altså statsråden slå fast at Arbeidarpartiet i Vestland sin resolusjon ikkje gjev inntrykk på hans ambisjonar om å realisera Hordfast med den midtre, vedtekne traseen, og at den resolusjonen då er eit spel for galleriet. Det er berre ei indremedisinsk sak for Vestland Arbeidarparti, og ikkje noko som regjeringa har tenkt å følgja opp eller gjera endringar basert på.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
No er det heller ikkje slik at Framstegspartiet sine fylkesårsmøte har vore sette saman av regjeringsmedlemer. Det gjer jo at dette vedtaket har skapt meir usikkerheit. Men då kan altså statsråden stadfesta at resolusjonen er lesen og forkasta av regjeringa, ein held fast på den same politikken som ein har hatt for dette prosjektet, og at alle dei lokale Arbeidarparti-toppane i Vestland har gjeve inntrykk av at regjeringa sin politikk no kan bli forandra, har berre vore eit spel for galleriet, og at alle som har vore urolege basert på fylkesårsmøtet, no kan slappa av og sjå fram til at ein skal planleggja ein firefelts E39 i midtre trasé mellom Stord og Os.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Rammene for regjeringens samferdselspolitikk går fram av Hurdalsplattformen, og videre oppfølging av Nasjonal transportplan 2022–2033 er en viktig oppgave for regjeringen. Det er slik at samferdselspolitikk og prioritering av ressurser til samferdselsformål er tema og saker som opptar og berører mange i hele landet. Derfor er vi selvfølgelig alltid åpne for å lytte og motta innspill. Debatt om samfunnsutvikling er bra, men regjeringen følger de linjene for politikken som er trukket opp i vår politiske plattform og gjeldende transportplan. Når det gjelder det helt konkrete prosjektet E39 Stord–Os, legger regjeringen til grunn at Statens vegvesen skal arbeide videre med statlig reguleringsplan for prosjektet basert på den vedtatte kommunedelplanen.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Representanten er også medlem i et politisk parti, og like lite som fylkesårsmøtet i Møre og Romsdal har fått representantens parti til å endre standpunkt vedrørende Møreaksen i regjering, er det nødvendigvis sånn at det forandrer vårt standpunkt knyttet til denne saken. Det er helt ordinære partipolitiske prosesser, partidemokrati, og i partidemokrati vil det kunne komme fram ulike beslutninger over tid. Men regjeringen har ikke endret standpunkt på grunn av Vestland Arbeiderpartis årsmøte.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg oppfatter heller ikke at det vedtaket i Vestland Arbeiderparti er til hinder for å gå videre med den prosessen som allerede er lagt til grunn av Stortinget.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-23:
«Arbeid til flere er vår viktigste jobb. Derfor må Navs tjenester være mest mulig tilgjengelige for folk som trenger dem, når de trenger dem. Noen trenger å komme i kontakt med Nav fysisk, og må få muligheten til det. Samtidig gir digitaliseringen nye muligheter for å gjøre hjelpen bedre og mer tilgjengelig for flere. Hvilke aktive grep vil statsråden ta for å styrke Navs digitale tilgjengelighet?»
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-23:
Takk for svaret. Først må jeg si at jeg gleder meg til å arbeide og samarbeide med statsråden, i komiteen og på Stortinget. Det er veldig bra at vi deler synet på at Nav skal bli mer tilgjengelig også digitalt. Men da er mitt spørsmål: Hvis statsråden mener at Nav skal bli mer tilgjengelig, hvorfor mener regjeringen det er en god idé å kutte 13 mill. kr i satsingen på digital gjeldsrådgivning?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-23:
Det er flott å høre statsråden og regjeringen snakke om at vi deler ambisjonene om mer digital tilgjengelighet, og at en vil videreføre mange av de satsingene som også var på gang på Høyres vakt. Det jeg synes er litt synd, er at en ikke kan fortelle noe mer om de konsekvensene som det kuttet i digital gjeldsrådgivning får. Det er veldig mange der ute som lever i et gjeldskaos som de ikke kommer seg ut av, som trenger vår hjelp, og som fortjener et svar – spesielt nå, når rentene er på vei oppover. Jeg prøver meg igjen: Hvorfor mener regjeringen at det er en god idé å kutte 13 mill. kr i den digitale gjeldsrådgivningen, som skulle hjelpe flere og nå ut til flere? Hvilke konsekvenser får dette for brukerne?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Som representanten Stokkebø peker på, skal arbeids- og velferdsforvaltningen være tilgjengelig for alle brukere. Tjenestene skal være tilpasset brukernes behov enten det er nødvendig med fysiske møter, eller det er mer hensiktsmessig med digitale løsninger. Stadig flere brukere forventer at døren inn til Navs tjenester er hjemmefra – via nettet eller på telefonen – og digitale tjenester er populære og brukes stadig mer. Derfor legges det til rette for at flere skal få hjelp via ulike nettløsninger, enten det er snakk om tilrettelagt informasjon, innsyn i egen sak, ulike dialogtjenester eller selvbetjeningsløsninger. Ikke minst har vi sett hvor viktig dette er i situasjoner der forvaltningen opplever stor pågang, som under pandemien. Publikum etterspurte, og ble i større grad enn tidligere, betjent over nettet. I stor grad ble det benyttet videomøter eller webinarer, og de fleste kommuner tok også i bruk den nye digitale søknadsfunksjonen for økonomisk sosialstønad med tilhørende innsynsløsning for brukere på Ditt NAV. Digitale tjenester som legger til rette for økt selvbetjening og automatisering, er også avgjørende i arbeidet med å frigjøre ressurser for tettere oppfølging av dem som trenger bistand for å komme i arbeid. IKT-moderniseringen i arbeids- og velferdsetaten er et langsiktig utviklingsløp. Under Stoltenberg II-regjeringen ble dette store løftet prioritert og satt i gang. Moderniseringsprogrammet er senere fulgt opp av etterfølgende regjeringer med bred tilslutning i Stortinget. Målet er å utvikle gode selvbetjeningsløsninger og gi muligheter for digital kommunikasjon med forvaltningen slik at de som foretrekker det, kan løse sine behov hjemmefra, når det passer den enkelte. Prosjekt 1 og prosjekt 2 i moderniseringsprogrammet er avsluttet. Prosjekt 3 pågår fortsatt og avsluttes i 2022. Som representanten er klar over, fortsetter denne utviklingen nå i prosjekt 4. Prosjekt 4 skal utvikle moderne systemløsninger for arbeidsrettede tjenester og store ytelsesområder som dagpenger og arbeidsavklaringspenger. Prosjektet ble startet opp i 2021, med bred tilslutning i denne salen. I 2022 er det bevilget 316 mill. kr til å avslutte prosjekt 3 og videreføre prosjekt 4. Som påpekt både av tidligere regjeringer og av Stortinget, er dette store og komplekse utviklingstiltak som er godt utredet og kvalitetssikret, slik statens prosjektmodell krever. Prosjekt 4 skal gjennomføres fram til 2025 og har en kostnadsramme på 1 mrd. kr. Jeg er opptatt av at vi legger til rette for at denne moderniseringen fortsetter med den kvaliteten og gjennomføringsevnen som arbeids- og velferdsetaten har vist de siste årene. Det er nødvendig for at forvaltningen skal være tilgjengelig, ta i bruk teknologiske muligheter, tilby gode tjenester og være effektiv og pålitelig.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Som jeg sa, er jeg opptatt av at vi legger til rette for at moderniseringen fortsetter med den kvaliteten og gjennomføringsevnen som arbeids- og velferdsetaten har vist de siste årene. Jeg kommer til å følge opp det. Når det gjelder det som representanten spør om, er jeg opptatt av at alle tjenester skal være tilgjengelig på en digital flate også i arbeids- og velferdsetaten. Vi følger opp det arbeidet i regjeringen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg deler oppfatningen av at gjeldsrådgivning er en helt elementær tjeneste som følges opp bl.a. gjennom velferdsetaten og i kommunene, som også har gjeldsrådgivere i sine korps. Når det gjelder digitaliseringen, som representanten spurte om, er noen av prosjektene nå i en avslutningsfase og er avsluttet, mens prosjekt 3 og prosjekt 4 videreføres. Jeg har ingen grunn til å tro at det skal gå ut over den gjeldsrådgivningen som faktisk skjer. Tvert imot vil jeg mene at det er en viktig oppgave å fortsette med også framover.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Regjeringen jobber for at idretten skal være tilgjengelig for alle, og for å få det til vil vi bl.a. bygge flere anlegg, vi jobber for at priser og utstyrspresset blir redusert, og dette er med på å senke terskelen for deltakelse for alle. Den ordningen som representanten Nyholt viser til, ligger under mitt ansvarsområde. Den ble innført fra 1. juli 2014 og er en rammestyrt ordning med aktivitetshjelpemidler for personer over 26 år. Aktivitetshjelpemidler er hjelpemidler som er spesielt utviklet for personer med nedsatt funksjonsevne, slik at de skal kunne delta i fysisk aktivitet. Slike hjelpemidler er for eksempel sit-ski, hånddrevne sykler og tandemsykler med og uten hjelpemotor og/eller støttehjul, og disse hjelpemidlene er også tilgjengelige for personer under 26 år, men da etter andre regler. For inneværende år er det bevilget 55,1 mill. kr til dette, og de siste årene er ordningen blitt bedre kjent blant brukerne. Det er i seg selv positivt, men fører til at rammebevilgningene ikke strekker til. På grunn av den høye etterspørselen hadde det allerede i løpet av februar blitt fattet så mange vedtak at rammen var bundet opp. Denne støtteordningen følger av folketrygdloven. Det er et vilkår at personen har en varig funksjonsnedsettelse, og at aktivitetshjelpemiddelet er nødvendig og hensiktsmessig for at personen skal kunne utføre fysisk aktivitet, enten alene eller sammen med andre. Selv om ordningen er hjemlet i folketrygdloven, er den rammestyrt. Arbeids- og velferdsetaten må derfor stanse innvilgelse av søknader når rammen er bundet opp. Det er positivt at ordningen nå er mer kjent enn den var tidligere, slik at flere brukere får tak i utstyr som gjør det enklere for dem å være i aktivitet, og en eventuell økning i bevilgningen til ordningen for inneværende år vil regjeringen vurdere i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Først har jeg lyst til å si jeg er godt kjent med kravet fra brukerorganisasjonene, både Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Norges Handikapforbund og deres ungdomsorganisasjoner. Som jeg sa i mitt forrige svar, vil vi vurdere dette fram mot revidert nasjonalbudsjett. Men jeg har også lyst til å si at utgiftene til aktivitetshjelpemidler har vært økende siden ordningen ble innført 1. juli 2014, noe som trolig skyldes at ordningen også er bedre kjent blant målgruppen. Det i seg selv er positivt, men siden denne ordningen er rammestyrt, må arbeids- og velferdsetaten avslå søknader når bevilgningene er brukt opp. De siste fire årene er det blitt stans i bevilgningene i løpet av kalenderåret, og en eventuell endring i bevilgningene vil jeg altså vurdere i forbindelse med den årlige budsjettprosessen, herunder revidert nasjonalbudsjett.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-23:
«I Fædrelandsvennen kunne vi nylig lese om en ung gutt med anoreksi som opplever en runddans i systemet. De pårørende forteller om manglende kompetanse, faglige uenigheter og mangelfulle tilbakemeldinger. Hva vil statsråden gjøre for å forebygge denne typen psykisk lidelse og sørge for at unge mennesker får et fullgodt behandlingstilbud, og hvordan vil statsråden sørge for at det er et tilstrekkelig antall behandlingsplasser, og at helsepersonellet som arbeider med dette, har tilstrekkelig og riktig kompetanse?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-23:
Ifølge framskrivinger innen psykisk helsevern forventes det en sterk økning av personer som vil ha behov for hjelp knyttet til spiseforstyrrelser. Vi vet også at dette er en utfordring som har økt under pandemien, og at menneskene som arbeider med dette, sier at de som søker hjelp, blir stadig yngre. Agderposten har også nylig satt søkelys på at det i min landsdel er en stor økning i antall barn som trenger hjelp. I Agder var det i 2021 hele 87 barn som ble tatt inn til behandling, en nær dobling fra 2015. I planleggingen av et nytt psykiatribygg i Kristiansand er det planlagt ti døgnplasser på ungdomsklinikken, et tiltak som kan være nødvendig når sykdomsforløpet har gått så langt. Med den kunnskapen vi har, er det stor avstand mellom kapasiteten og behovet. Hvordan vil statsråden sørge for at det er et tilstrekkelig antall behandlingsplasser for barn for å møte behovet konkret innenfor spiseforstyrrelser?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-23:
Gutten i Kristiansand som jeg viste til, ble skrevet ut selv om vekten var lik den han hadde da han tidligere ble vurdert til å være livstruende undervektig. Foreldrene forteller om manglende kommunikasjon mellom ulike tilbud, og at ulike behandlere ikke følger opp planlagte behandlingsplaner og tiltak fra andre institusjoner. Det fortelles også om manglende kompetanse på spiseforstyrrelser i de regionale helsetjenestene. Nå har Sørlandet sykehus selv tatt initiativ til å gjennomgå et utvalg av tilfeller for å sjekke behandlinger som de blir tilbudt, og de har også opprettet et intensivtilbud for barn med spiseforstyrrelser. Det er veldig bra. Likevel sier ledelse og ansatte i ABUP at de opplever at det er vanskelig å få tak i folk med rett kompetanse for å kunne gi et best mulig tilbud. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at personell med riktig og tilstrekkelig kompetanse er tilgjengelig for helseforetakene?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Ungdom som utvikler spiseforstyrrelser, kan oppleve tapte ungdomsår, og spiseforstyrrelsen kan utvikle seg i en alvorlig retning. Derfor må vi forebygge og gi tidlig og god hjelp når behovet er der. Representanten viser til pårørende som opplever manglende kompetanse, faglig uenighet og mangelfulle tilbakemeldinger. Slik skal det ikke være. Disse pasientene skal ha pasientforløp av god kvalitet. Anbefalinger om innhold, kompetanse, koordinering og samhandling er beskrevet i retningslinjer og forløp om spiseforstyrrelser. Det er psykisk helsevern og helse- og omsorgstjenestene i kommunen som gir behandling og oppfølging av spiseforstyrrelser. Men det er behov for å styrke tilbudet, det er det ingen tvil om. De siste årene har det vært en økning i antallet som blir henvist til, og som får, behandling for spiseforstyrrelser. Dessverre venter mange lenge før de søker hjelp – ofte mer enn fem år. Behandlingen har god effekt, og vi vil at flere skal få hjelp. Helseregionene skal innenfor sitt sørge-for-ansvar vurdere behovet for ulike typer behandlingstilbud. I budsjettet for 2022 har vi lagt til rette for økt behandling innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling, med 350 mill. kr mer til den grunnfinansieringen som sykehusene trenger for å prioritere dette. Vi har også styrket bevilgningene til tiltak innenfor psykisk helse som lavterskel helsetiltak i kommunene. Regjeringens kommende opptrappingsplan for psykisk helse blir viktig for å styrke kapasitet og behandling i tjenestene. Den skal omfatte helsefremmende og forebyggende arbeid, mer tilgjengelig og nær hjelp og tilbudet til dem med alvorlige og sammensatte utfordringer. Vi har også varslet at vi vil styrke helsestasjonene og skolehelsetjenesten. Regjeringen vil også øke befolkningens kompetanse om ivaretakelse av egen psykisk helse. Dette er viktige grep som viser at vi vil sørge for bedre tilgjengelighet og tidligere hjelp for personer med psykiske helseutfordringer, inkludert unge mennesker som sliter med spiseforstyrrelser. Men det aller viktigste grepet vi kan gjøre, er å forebygge at barn og unge utvikler spiseforstyrrelser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Alle klinikker innen psykisk helsevern for barn og unge og for voksne gir tilbud til mennesker med spiseforstyrrelser. Alle helseregionene har etablert regionale enheter for behandling av særlig alvorlige spiseforstyrrelser. Fastleger og kommunale helsetjenester har også viktige oppgaver innen behandling, henvisning og oppfølging. Denne regjeringen har varslet en opptrappingsplan for hele psykisk helse-feltet. Når det planlegges for nye sykehusbygg, har vi også sagt at vi ikke skal fortsette den nedbyggingen av døgnplasser som vi har sett de siste 20 årene. Den stopper på vår vakt. Målet er å øke kapasiteten. Jeg er veldig glad for at psykisk helsevern har klart å øke sin kapasitet i 2021 og 2022, til tross for en pandemi, for vi ser en økning i antall personer som trenger psykisk helsehjelp.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Det å sikre nok kvalifisert helsepersonell er en av de første sakene denne regjeringen tok tak i. Vi har satt ned en helsepersonellkommisjon som skal gi oss en analyse og tiltak og anbefalinger for hvordan vi kan utdanne, rekruttere og beholde helsepersonell for det behovet helsetjenesten vår har framover. Dessverre er vi på hælene innenfor en rekke profesjoner. Vi har en mangel på både psykiatere og spesialsykepleiere. Dessverre har ikke den foregående regjeringen nådd sine egne kandidatmål når det gjelder å utdanne denne typen spesialisert personell. Det har vi startet med nå, både over sykehusbudsjettet – det er sykehusene som har ansvaret for å utdanne spesialistene våre, både leger og sykepleiere – og gjennom helsepersonellkommisjonens arbeid, som er strategien på lengre sikt.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-23:
Mitt spørsmål er: I Hurdalsplattformen ... Nei, jeg skal gå rett på spørsmålsstillingen, skal jeg ikke? – Hvilke grep vil statsråden ta for å trygge retten i inneværende år, knyttet til ...(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-23:
Tusen takk. I Hurdalsplattformen fastslås det at idrettstilbudet skal være tilgjengelig for alle. Samtidig melder Nav i slutten av februar at årets tildeling av aktivitetsmidler for at voksne personer med nedsatt funksjonsevne skal kunne delta i fysisk aktivitet, er brukt opp. Det er et tydelig tegn på at ordningen er underfinansiert, og dette fratar mange voksne funksjonshemmede muligheten til å være i fysisk aktivitet. En evaluering bestilt av det forrige Arbeids- og sosialdepartementet viser at ordningen har en positiv innvirkning på funksjonshemmedes livskvalitet og helse.(Presidenten klubber.) I tillegg til å fremme folkehelse ...(Presidenten avbryter.) (Presidenten klubber.) (Presidenten avbryter.)
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-23:
Spørsmålet er: «Hvilke grep vil statsråden ta for å trygge denne retten i inneværende år.» Og jeg beklager, både president og statsråd.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-23:
Takk for svaret. Det positive vi kan si om at bevilgningene er tomme allerede, er jo at dette opplagt er en populær ordning som brukes av flere, som statsråden også påpekte. Samtidig peker det tilbake på behovet for å øke bevilgningen, og derfor vil jeg gjerne spørre litt mer om det. Tidligere år har bevilgningen ligget på om lag 100 mill. kr når man slår sammen ordningen og bevilgningen i revidert budsjett. Gitt tiltakets popularitet er det derfor trygt å anta at behovet er enda større enn det er. Fellesorganisasjonen FFO, Unge funksjonshemmede og Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner ber om en tilleggsbevilgning på 100 mill. kr i forbindelse med RNB for å sikre ordningen og at den holder året ut. Kan statsråden garantere at hun vil jobbe for et beløp i RNB som møter et slikt behov i tilstrekkelig grad?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-23:
Takk for svaret. Funksjonsvarierte personer er en heterogen gruppe som alle andre, men selv om det er store variasjoner, vet vi at for gruppen som helhet er det større levekårsutfordringer sammenlignet med befolkningen for øvrig. Det viser seg bl.a. i lav sysselsettingsrate, lavere utdanningsnivå, vanskeligere tilgang på tjenester og mindre deltagelse i samfunnslivet. Kort oppsummert møter denne gruppen på større og mindre barrierer som stenger dem ute fra deltakelse i samfunnslivet på ulike arenaer, inkludert idrett. Det finnes åpenbart ikke en enkel løsning, men aktivitetsmidlene er tiltak som bidrar til å bryte slike barrierer. Ordningen kan imidlertid bli en barriere i seg selv dersom den ikke er forutsigbar og tilgjengelig for alle. Flere interesseorganisasjoner ber om at ordningen blir en del av en overslagsbevilgning i framtiden, som alle andre hjelpemidler. Vil statsråden vurdere en slik ordning?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Som jeg sa, har vi laget denne nye eksportreformen i nært samarbeid med bedriftene, med næringslivet, med eksisterende virkemiddelapparat og ikke minst basert på alle de innspillene vi har fått. Jeg forstår ikke helt spørsmålet fra representanten, for som jeg sa vil Ålesund bli en enda viktigere spydspiss i eksportarbeidet vårt framover ved at vi flytter arbeidsplasser fra eksportfinansiering over til Ålesund. Vi styrker Innovasjon Norges tilstedeværelse, og vi skaper de arbeidsplassene det er skapt forventninger om, men vi gjør det ikke gjennom å opprette enda en offentlig etat. Jeg trodde, med all respekt, at Fremskrittspartiet var opptatt av å redusere offentlig byråkrati, og når bedriftene våre da forteller oss at vi ikke trenger flere offentlige etater, men at vi trenger bedre virkemidler som raskere tar oss til mål, så er det vel det som må være viktig, og ikke at vi får enda en etat, med enda et styre, enda en logo, enda et HR-system og enda et administrasjons- og regnskapssystem som koster penger, i stedet for å bruke pengene på verdiskaping.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg skal forsøke for tredje gang å svare på det samme spørsmålet. Vi styrker altså eksporttilstedeværelsen i Ålesund, men vi gjør det innenfor eksisterende virkemiddelaktører. Vi oppretter ikke nye offentlige etater, for det er bortkastede penger. Jeg registrerer at eksportreformen til regjeringen, som heter «Hele Norge eksporterer», har fått stor oppslutning i næringslivet. NHO heier på dette. LO heier på dette. Jeg tror jeg så at Næringsforeningen i Ålesund syntes dette var en god idé. Innovasjon Norge er med, osv. Tore Ulstein, som er en viktig bidragsyter i dette arbeidet, er med oss videre. Han kan jo virkelig ett og annet om verdiskaping på Mørekysten og i Møre og Romsdal. Dette er en modell som raskere tar oss til målet og bidrar til at de ressursene vi bruker på eksportfremme, skjer som eksportfremme i bedriftene og ikke gjennom å opprette flere offentlige etater. Så vil jeg – siden jeg har ti sekunder til – si at vi også la fram fem andre ambisiøse tiltak, tiltak som industrien, bl.a. på Vestlandet, har bedt om i en årrekke, som den forrige regjeringen ikke leverte. Nå har vi implementert det på fem måneder.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Dette berører flere spørsmål. Når det først gjelder batterier, er det for så vidt allerede i gang ved at flere fagskoler har gått sammen og oppretter en batterifagskole, gjennom ulike bransjeprogrammer. Slike bransjeprogrammer heier denne regjeringen på. Jeg er helt sikker på at Venstre også synes det er et godt forslag, og vi vil gjerne støtte flere sånne initiativer framover. Når det gjelder arbeidsinnvandring og kompetanse, skal Stortinget i neste uke ta stilling til et forslag som representanten kjenner veldig godt. Vårt utgangspunkt er at det er få eller ingen formelle hindringer i dag. Men det jeg hører når jeg reiser rundt, er at det kan være enkelte barrierer – kanskje tolkning av regelverk og praksis av regelverk – og da vil jeg si at regjeringen skal være lyttende, vi skal være ydmyke. Vi vil selvfølgelig gjerne diskutere forslag som kan bidra også på kort sikt for å få dette til å bli smidigere. Men om det nå er behov for større regelverksendringer, er vel et annet spørsmål, som jeg er sikker på vi kommer tilbake til i neste uke.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Den utfordringen tar jeg med stor glede, og vi kan gjerne ha dialog og samarbeid om gode forslag her. Og så vil jeg bare legge til at det er jo enda en stor utfordring i norsk økonomi nå. Det er at til tross for at vi har lav ledighet, er det en stor andel av befolkningen som er helt uten jobb. En tredjedel av den voksne befolkningen er utenfor. Som sosialdemokrat vil jeg alltid går fremst i 1. mai-toget for å stå opp for sosiale sikkerhetsnett og en raus velferdsstat som tar vare på dem som av en eller annen grunn ikke kan jobbe. Men jeg møter også mange mennesker som er støtt ut av arbeidslivet, som gjerne vil delta, og som ikke får være med, og dette er sløsing med ressurser. Hadde vi hatt samme sysselsettingsandel – altså andel av befolkningen i jobb – i 2019, før pandemien traff oss, som det vi hadde i 2008, under inngangen til finanskrisen, skulle det vært 150 000 flere i jobb. Vi har altså de siste 15 årene mistet nesten en oljenæring i sysselsetting. Det er sløsing med samfunnets ressurser, og det får store konsekvenser for den enkelte. Så en aktiv politikk for jobbskaping og inkludering vil være noe av det viktigste for denne regjeringen framover.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg har lyst til å takke representanten for et godt spørsmål. Krigen i Ukraina har skapt usikkerhet og store utfordringer for Europa og verden. Norske myndigheter fordømmer på det sterkeste det ulovlige angrepet på Ukraina. Det er et alvorlig brudd på folkeretten og har dramatiske konsekvenser for befolkningen i Ukraina. Konflikten har også bidratt til usikkerhet om behovet for viktige mineraler som er avgjørende for gjennomføringen av det grønne skiftet, blir dekket. Representanten viser bl.a. til verdens behov for vanadium, som Russland er storeksportør av. Norge har denne type ressurser, f.eks. er det i Rogaland fylke kartlagt store forekomster av vanadium. Det er helt sikkert også andre forekomster rundt om i vårt vakre land. Vi er kjent med at selskapet Norge Mining arbeider for og planlegger utvinning av dette mineralet. Representanten spør hva regjeringen gjør for å få fart på norsk mineralnæring. Da vil jeg igjen bare presisere at tilgang på mineralske råstoffer, mineraler og sjeldne jordarter er en sentral forutsetning for å lykkes med hele det grønne skiftet. Derfor er det viktig for oss at det er gode rammevilkår for mineralnæringen. Vi jobber nå med en mineralstrategi. Den skal ferdigstilles i løpet av 2022. Vi har store ambisjoner, og målet vårt er å utvikle verdens mest bærekraftige mineralnæring. Vi jobber bredt sammen med næringen, sammen med organisasjonene, sammen med partene, sammen med forskningsmiljøer og ikke minst sammen med miljøvernorganisasjonene og Sametinget, for å få flest mulig rundt bordet for å se på hvordan man kan samles om en offensiv strategi for framtiden. En velfungerende minerallov er av stor betydning for næringen, og det er også et viktig tiltak for å sikre gode rammebetingelser. Det vil bli lagt frem en NOU med forslag til endringer i mineralloven. Den kommer 1. juli i år. Og vi vil arbeide for at loven blir et godt redskap for en god og bærekraftig ressursforvaltning til beste for samfunnet, for miljøet, for klimaet, verdiskapingen og framtidige arbeidsplasser. Selv om Norge i mange sammenhenger er avhengig av råvareimport til vår prosessindustri – som vi også er så glad i, og det gjelder nikkel, fosfat, mangan, titan og en rekke andre – vil jeg understreke at Norge ikke bare kan legge opp til å importere viktige mineraler. Det har krigen i Europa og Ukraina vist oss på en alvorlig måte. Mineralnæringen er viktig for Norge, og vi har et ansvar for selv å utvinne de mineralene som det er behov for, og det må skje på en bærekraftig måte. Derfor må vi legge til rette for at nye mineralprosjekter realiseres innenfor bærekraftige rammer. Vi må også huske på at vi gjennom vår prosessindustri besitter fantastisk kompetanse om prosessering av mineraler og anvendelse av dem, som vil være viktig for omstillingen. Derfor er sammenhengen mellom mineraler og industrialisering viktig. De kommende årene er det flere prosjekter som er under planlegging. Vårt lovarbeid og arbeidet med både mineralstrategi og ikke minst batteristrategien, som vi også holder på med, skal bidra til å akselerere denne utviklingen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Vi er enige om det siste. Det kom dessverre ikke noe spørsmål. Jeg kan bare si at dette er veldig viktig inn mot europeiske verdikjeder, og vi er i nær dialog med EU og andre europeiske land som også er opptatt av at de skal være mindre avhengig av Kina f.eks., og i større grad skal sikre strategisk autonomi på en del viktige mineraler og ressurser. Og der vet vi at Norge har enestående store ressurser, og jeg mener at når vi også kan gjøre det på den norske måten, med sosial bærekraft, miljømessig bærekraft, respekt for naturressurser, respekt for folkeretten og med stabilitet rundt rammevilkårene, skal vi absolutt gripe den muligheten med begge hender. Men jeg vil også legge til at mineralnæring og bergverksdrift har vært forbundet med en del oppmerksomhet og en del uenighet om miljøkonsekvensene. Derfor er det også veldig viktig at vi får alle partene rundt bordet – også miljøbevegelsen – i dette viktig arbeidet framover.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Ja, nå vurderer vi ulike virkemidler for å kartlegge både hvilke ressurser vi har i Norge, hvor de ressursene er, og hvor vi på en best mulig og mest mulig bærekraftig måte kan utvinne dem. Vi ser selvfølgelig også da på konsesjonsbehandling, på saksbehandling, hvem som har ansvaret, om noen prosesser eventuelt kan skje parallelt, og selvfølgelig hvordan dette kan skje på en måte som er mest mulig verdiskapende innenfor bærekraftige rammer. Alle disse spørsmålene håper jeg vi får adressert i arbeidet med ny minerallov. Som sagt, er det en offentlig utredning på gang. Den får vi snart svar på. Da håper jeg det kan bidra til en god og opplyst debatt. Det er bra at det er mange som interesserer seg for dette. Så jobber som sagt regjeringen med en mineralstrategi der vi involverer bredt. Vi inviterer til åpen dialog. Alle som har noe å bidra med der, er hjertelig velkommen til å fremme innspill. Og vi vil selvfølgelig da vurdere hva det er mulig og ønskelig å gå videre med. Men at vi har store ambisjoner på mineralfeltet, er det ingen tvil om.