Abid Raja (Venstre), 2011-05-31:
Venstre vedkjenner seg på alle måter skattereformen fra 2006. På mange måter var skattereformen nærmest Venstres skattepolitikk i stort: et enklere og flatere skattesystem med lik maksimal beskatning på arbeid og kapital. Den svært urettferdige delingsmodellen som Venstre hadde kjempet mot i over ti år, ble endelig fjernet. Det er imidlertid enkelte sider ved skattereformen som enten ikke har blitt fulgt opp eller har vist seg ikke å være så hensiktsmessig. Jeg tenker selvfølgelig på at en viktig premiss for hele reformen fra vår side var at formuesskatten skulle gradvis avvikles, og jeg tenker på skattereglene for enkeltpersonforetak. Den siste er en gruppe som uheldigvis og litt tilfeldig har kommet dårligst ut av de store reformene om skatt og pensjon, og som jeg håpet at vi på skattesiden hadde ordnet opp i i dag. Nå er mye allerede sagt om formuesskatten. Venstre er jo ikke den ivrigste forkjemper for avvikling av formuesskatt på såkalt arbeidende kapital. Vi deler de innvendingene som har kommet om at det er vanskelig å fastsette en definisjon av hvilken kapital som er arbeidende, og frykter at det vil være enkeltpersonforetak og små aksjeselskaper som kommer dårligst ut av en slik ordning. Venstre vil heller bruke den samme reduksjonen på en generell heving av innslagspunktet i formuesskatten og gjeninnføre aksjerabatt. Det vil treffe de mange som urettferdig rammes av formuesskatten i dag. Da tenker jeg på pensjonister, de med lav eller middels inntekt, små bedrifter med betydelige driftsmidler og de som har reell vilje til å ville investere i norsk næringsliv og norske arbeidsplasser generelt – og småbedrifter spesielt. Jeg er enig i den kritikk som flere har reist om at den evaluering av skattereformen vi har fått presentert, og regjeringens oppfølging av den, i beste fall er mangelfull og subjektiv. Den viser behovet for et uavhengig finanspolitisk råd, som vi nettopp diskuterte tidligere i dag. Det må unektelig være litt rart for næringsminister Trond Giske, som stadig vekk gjentar at formuesskatten bør bort, å være vitne til regjeringens såkalte evaluering av formuesskatten. Her nevnes ikke ulempene denne særnorske skatten har når det gjelder verdiskaping og arbeidsplasser. Formuesskatten betyr at mange helt unødvendig må ta ut store utbytter og tappe bedrifter og arbeidsplasser for kapital, som burde og kunne vært brukt på investeringer, produktutvikling og økt verdiskaping. Heller ikke det faktum at formuesskatten betyr en kraftig diskriminering av norsk privat eierskap i forhold til utenlandsk eller statlig, synes å bekymre regjeringen og regjeringspartiene en smule – bortsett fra Trond Giske, da. For temmelig nøyaktig et år siden hadde vi en diskusjon i denne sal om forholdene for enkeltpersonforetak basert på et representantforslag fra Venstre om en helhetlig gjennomgang og et representantforsalg fra Høyre om å innføre en ordning med investeringsfond for enkeltpersonforetak. Det var en rimelig selsom opplevelse. Finansministeren var – som alltid – rund i kantene og viste til nettopp den innstilling vi i dag behandler. Han sa også: «Det at vi nå også skal evaluere skattereformen fra 2006, er(…) en imøtekommelse av(…) at det kan være ting som har endret seg siden 2006, og som gjør at en må se på dette med kapitaltilgang bl.a. til enkeltmannsforetak i lys av det. Jeg vil ikke forskuttere evalueringen, men jeg skal love at jeg også skal ta med meg de synspunktene» (…) (…) – som opposisjonen her gir uttrykk for. Mer forvirrende var det hva regjeringspartiene mente: Representanten Lars Egeland fra SV var generelt imot enkeltpersonforetak og sa sågar at SV vil «bekjempe en utvikling der folk som har vært tilsatte, går til fristilling som enkeltpersonforetak». Representanten Lundteigen fra Senterpartiet lovet at Senterpartiet skulle kjempe knallhardt for en fondsordning i forbindelse med den kommende evalueringen. Han sa bl.a. at beskatningen av næringsvirksomhet burde tilrettelegges, slik at den blir gunstigere for enkeltpersonforetak enn for aksjeselskap, i hvert fall ikke motsatt. Det er nøyaktig stikk i strid med det representanten Lundteigen og Senterpartiet går god for i dag. Og representanten Eldegard fra Arbeiderpartiet toppet det hele med å påstå at det bare var for enkeltpersonforetakene å omdanne seg til AS dersom det var så viktig dette med å kunne sette av kapital. Det siste minner om svært manglende innsikt i og forståelse av enkeltpersonforetakenes hverdag, og det faktum at mange – ikke minst innenfor landbruket – ikke har mulighet til å omdanne seg til AS. De to første, Senterpartiet og SV, viser den totale forvirringen som hersker internt i regjeringen om politikk og virkemidler – og ikke minst holdninger – overfor de minste bedriftene. Jeg hadde virkelig håpet, på bakgrunn av de signaler som kom fra finansministeren, og ikke minst fra representanten Lundteigen for ett år siden, at vi i dag kunne gjenopprette en urett overfor enkeltpersonforetakene, men nei. Skattereformen fra 2006 har svært mye bra og fornuftig ved seg. Vi kunne gjort den enda bedre i dag. Det er en mulighet som regjeringspartiene dessverre lar gå fra seg. Det går ut over norsk næringsliv generelt, og enkeltpersonforetakene spesielt. Forhåpentligvis er det bare et tidsspørsmål før dette kan endres permanent. Det kan velgerne gjøre noe med allerede om to år.