Kent Gudmundsen (Høyre), 2016-06-09:
Det er en historisk stortingsmelding vi i dag behandler. Denne meldingen er nemlig den første i sitt slag hvor regjeringen har samordnet en helhetlig politikk for voksne med lite utdanning, svake grunnleggende ferdigheter eller ikke godkjent kompetanse. Mange av disse utfordringene går på tvers av sektorlinjer, og meldingen er derfor utarbeidet i fellesskap mellom Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet. Meldingen har tre hovedsatsingsområder: bedre opplæring for voksne med svake grunnleggende ferdigheter, bedre mulighet til videregående opplæring og bedre kvalitet i de særskilte tilbudene til innvandrere. Meldingen vil gjennom disse tre hovedinnsatsområdene bidra til å skape nettopp bedre tilgang til opplæring for voksne og et bedre grunnlag for samarbeid mellom utdannings-, integrerings- og arbeidsmarkedsmyndigheter. I så måte vil jeg si at denne meldingens kompleksitet og nettopp det at den er den første av sitt slag, bekrefter at dette er et arbeid som også må gå seg litt til ute i sektoren etter hvert som man utvikler tilbud og får innrettet disse best mulig og så målrettet som mulig. Det er en klar sammenheng mellom grunnleggende ferdigheter og deltakelse i arbeidslivet. Voksne med svak kompetanse deltar mindre enn andre voksne i opplæring og i arbeidslivet. Rundt 560 000 personer mellom 25 og 66 år i Norge har grunnskole som høyeste fullførte utdanning. Dette tilsvarer om lag 20 pst. av gruppen. Rundt 400 000 personer, eller om lag 12 pst. av norske voksne, har svake leseferdigheter, ifølge den internasjonale undersøkelsen av lese- og tallforståelse, altså PIAAC. Mange av disse står utenfor eller har svak tilknytning til arbeidslivet. Framtidens arbeidsliv stiller høyere krav til kompetanse, og de fleste vil måtte forvente å omstille seg, skifte jobb og hyppigere oppdatere egen kunnskap og egne ferdigheter. En politikk for læring gjennom hele livet må derfor favne bredt, involvere helheten i det offentlige tjenesteapparatet og inkludere arbeidsliv og frivillig sektor i arbeidet. Høyre ser derfor nå fram til at det skal bli enklere for voksne å få opplæring mens de er i jobb, og at relevant opplæring gjøres tilgjengelig på flere arenaer. Mange voksne har behov for å kombinere utdanning med arbeid og andre forpliktelser, noe som gjør at opplæring for voksne må være mer fleksibel og mer tilpasset voksnes liv. Også flyktninger skal få et bedre norskopplæringstilbud og større muligheter til å ta utdanning samtidig som de lærer språket. Mange flyktninger og innvandrere har behov for norskopplæring og annen kvalifisering for å få seg arbeid. Til nå har det vært vanskelig å kombinere norskopplæringen med deltakelse i grunnskole eller videregående opplæring. Norge har et ansvar for at asylsøkere og flyktninger som får opphold, settes i stand til å delta i arbeidsmarkedet, for å sikre en god integrering og ta i bruk ressursene innvandrerne tar med seg. Høyre mener det er avgjørende med en effektiv kartlegging av kompetansen innvandrerne har, å gi kvalifisering hvor dette er mulig, og ikke minst sikre riktig opplæring. Vi ser derfor også fram til at regjeringen vil igangsette forsøk med forberedende voksenopplæring i form av modulstrukturert opplæring på grunnskolenivå, og utvikle læreplaner for forsøkene som er bedre tilpasset voksnes behov, også for voksne innvandrere. Tilsvarende forsøk skal også gjøres for voksne i lærefag og vil komme inn for utvalgte yrkesfaglige utdanningsprogrammer. Trolig vil nettopp modulstrukturert utdanning være en måte å gjøre det enklere for enkelte å ta opplæring på når det passer, og på denne måten kan man få kompetanse i et fag uten å måtte ta opplæring i de delene av fagene man allerede har fullført. Sånn sett vil vi sikre at flere får dokumenterbar kompetanse underveis i utdanningsløpet, samtidig som man ivaretar at sluttkompetansen er av samme kvalitet som ved ordinært utdanningsløp til fagbrev. Dette vil bidra til økt fleksibilitet, noe som ivaretar målgruppen for tilbudet bedre, og kan være et viktig virkemiddel for at flere kan fullføre og bestå videregående opplæring. Det blir viktig at tilbudet gis på flere arenaer, sånn at det er tilgjengelig for flest mulig. Til slutt: Frivillige organisasjoner og studieforbundene er også viktige som tilbud for opplæring av voksne, og kan med ulike innretninger være et viktig supplement for å sikre grunnleggende ferdigheter og for inkludering, også av innvandrere.