Gudmund Restad (Senterpartiet), 1999-11-30:
Selv om det er ett tema som til de grader har preget debatten og replikkene hittil, så la meg likevel også få si litt om det øvrige som lå i odelstingsproposisjonen, og som er omtalt i innstillingen. Regjeringen fremmet altså i Ot.prp. nr. 96 for 1998-99 forslag til ny lov om betalingssystemer. Dette omfatter forslag til regler om interbanksystemer og systemer for betalingstjenester. Forslaget til regler for interbanksystemer skal bidra til å sikre finansiell stabilitet i interbanksystemene, som er en viktig del av det finansielle systemet. Stabilitet i disse systemene har betydning både for finanssektoren og for samfunnsøkonomien generelt. Forslaget til regler for systemer for betalingstjenester skal bidra til å ivareta hensynet til sikker og effektiv betaling og til rasjonell og samordnet utførelse av betalingstjenester. I proposisjonen foreslås også enkelte endringer i sentralbankloven. Det foreslås å åpne adgang til å skille ut deler av Norges Banks virksomhet i egne foretak. Det foreslås en presisering av loven for å gjøre det klart at Norges Bank kan inngå gjenkjøpsavtaler også med andre enn banker i sine markedsoperasjoner. Endelig foreslås en bestemmelse som åpner for at Norges Bank kan delta i arbeidsgiversammenslutninger. Jeg er tilfreds med at komiteen har fulgt Regjeringens forslag på de aller fleste punkter i innstillingen. Jeg har merket meg at komiteen har bedt departementet vurdere å gi Verdipapirsentrallovutvalget en særskilt frist for å legge fram en innstilling om spørsmålet knyttet til rettsvern i verdipapirsentralloven § 5-3. Jeg har forståelse for at Stortinget gjerne vil ha en rask behandling av dette spørsmålet. Jeg vil likevel vise til at Verdipapirsentrallovutvalget nå er i sluttfasen av sitt arbeid. Jeg vil også vise til at det er behov for å se dette særskilte rettsvernspørsmålet i sammenheng med de øvrige lovforslagene i innstillingen. Derfor anser jeg det mest hensiktsmessig å avvente en samlet innstilling fra utvalget. For å ivareta ønsket om en raskere behandling av dette spørsmålet, legger jeg opp til, når vi sender utvalgets innstilling på høring, å sette en kortere høringsfrist for dette særskilte spørsmålet. Spørsmålet vil da kunne gis en raskere behandling i departementet, uavhengig av behandlingen av den samlede innstillingen fra utvalget. I proposisjonen foreslo Regjeringen som nevnt enkelte endringer i sentralbankloven, bl.a. at Norges Bank skal kunne bestemme at andre skal produsere sedler og mynter etter avtale med banken. Det foreslås videre at Norges Bank skal kunne skille ut og eie selskaper som skal produsere sedler og mynter, eller drive annen forretningsmessig virksomhet. Flertallet i komiteen slutter seg til forslaget. Jeg har imidlertid merket meg at denne tilslutningen skjer under forutsetning av at Norges Bank tar sikte på å tilføre seddeltrykkeriet og Den Kongelige Mynt eksterne oppdrag. Jeg har videre merket meg at et mindretall i komiteen ikke har sluttet seg til forslaget om adgang til utskilling av deler av Norges Banks virksomhet i egne selskaper som Norges Bank helt eller delvis eier. Jeg vil derfor vise til at lovforslaget kun åpner for en mulighet til å foreta slik utskilling. Lovforslaget gir ingen regler om at dette skal gjøres, og det er heller ikke tatt stilling til om det bør gjøres. Det er videre slik at det er foreslått bestemte prosedyrer før en eventuell beslutning om slik utskilling kan treffes. Kompetansen til å beslutte utskilling av virksomhet foreslås lagt til Norges Banks representantskap, som oppnevnes av Stortinget. Det foreslås at slik beslutning bare kan tas etter forslag fra hovedstyret. Det er også lagt til grunn at et eventuelt vedtak om utskilling av virksomhet i eget selskap vil være et vedtak av «særlig viktighet», som etter sentralbankloven § 2 annet ledd skal være forelagt Finansdepartementet før banken treffer vedtak om dette. En eventuell utskillelse av deler av driften vil gi de utskilte virksomhetene en friere stilling i forhold til bankens ordinære organer når det gjelder selve styringsfunksjonen, herunder budsjettkompetansen og ressursdisponeringen. En slik organisasjonsmessig løsning vil kunne bedre virksomhetens evne til å konkurrere om produksjon av annet enn norske sedler og mynter. Det vil derfor kunne åpne for at Norges Bank blir tilført nye oppdrag. Dette vil således kunne bidra til at kompetanse og produksjonskapasitet vil bli utnyttet på en bedre måte enn i dag. Det er selvsagt at banken fortsatt må sikre seg at hensynet til kvalitet og sikkerhet i produksjonen av sedler og mynter er betryggende, uansett organisering. Jeg vil vise til at i flere andre land, herunder Sverige og Finland, lar sentralbanken andre utføre selve produksjonen, f.eks. i datterselskaper eid av sentralbanken. Ved eventuell utskilling av produksjon av sedler og mynter vil, som sagt, sikkerhetshensynet stå helt sentralt. Det er i denne forbindelse foreslått lovbestemmelser som skal sikre at representantskapet har nødvendig tilsyn og kontroll med selskapene som utfører virksomheten for banken. Representantskapet skal kunne kreve de opplysninger det finner påkrevd for sin kontroll, så vel fra foretakets daglige leder som fra styret og den valgte revisor. I den utstrekning det finnes nødvendig, kan representantskapet selv foreta undersøkelser i selskapet. Representantskapet skal varsles og ha rett til å være til stede på generalforsamlingen i foretakene. Jeg vil igjen understreke at det med forslaget som fremmes, ikke er tatt stilling til om Norges Bank skal eller bør sette ut seddel- eller myntproduksjonen, eller om virksomheter i Norges Bank skal skilles ut i egne selskaper. Komiteen har i innstillingen tatt opp spørsmålet om Norges Banks prising av tjenester i forbindelse med kontanthåndtering. Jeg har merket meg at komiteen har bedt om at dette spørsmålet forelegges Stortinget på egnet måte. Jeg antar at dette best kan skje ved å gi en omtale i kredittmeldingen, hvor Stortinget hvert år i ettertid får en generell redegjørelse for bl. a. virksomheten i Norges Bank. Komiteen har i innstillingen også vist til et brev fra saksordføreren til finansministeren hvor det tas opp ulike problemstillinger bl. a. knyttet til kundens frihet til å velge banktjenester og eierskap til egne data. Jeg har merket meg at komiteen ber departementet ta hensyn til dette i arbeidet med oppfølging av Banklovkommisjonens utredning, noe som selvsagt vil bli gjort.