Kristin Vinje (Høyre), 2015-12-16:
I tider hvor vi blir utfordret både økonomisk og på andre måter, er det svært betryggende, og ganske betegnende for regjeringen, at en av budsjettets hovedprioriteringer nok en gang er kunnskap. Det legges også betydelig vekt på å sørge for at folk får seg en jobb å gå til. For tredje gang har de fire samarbeidspartiene kommet til enighet om et budsjett der kunnskap er blant hovedprioriteringene. For tredje gang siden regjeringen tiltrådte høsten 2013, har skole, utdanning, forskning og innovasjon vært blant regjeringspartienes fremste prioriteringer, og hvert år har disse temaene blitt ytterligere styrket i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti. Norge er i den mest utfordrende situasjonen på flere tiår. Oljeprisen har falt, og arbeidsledigheten har økt. Vi har en flyktning- og migrasjonskrise. Europa utsettes for terror. Familier og enkeltpersoner opplever usikkerhet. Situasjonen krever politisk ansvarlighet, og det er viktig for Høyre at Norge styres trygt. Derfor er det bra at samarbeidspartiene har blitt enige om et ansvarlig og fremtidsrettet budsjett som bidrar til arbeid, aktivitet og omstilling. Alle partiene er for kunnskap. Vi er enige om at læreren er den viktigste enkeltfaktoren som påvirker elevenes evne til læring. Vi er stort sett enige om de store linjene i forskningspolitikken. Likevel mener jeg det er noen forskjeller partiene imellom. Det handler kanskje mest om evnen til å prioritere og til å holde stø kurs over tid. Mens regjeringen har løftet videreutdanning av lærere til nye høyder, har opposisjonen fulgt etter. Mens regjeringen etter litt over to år i regjering har nådd målet om at offentlige bevilgninger til forskning skal være på 1 pst. av BNP, har opposisjonen også fulgt etter i sine alternative budsjetter. Poenget er at i kunnskap er det regjeringen som går foran, leverer sterke budsjetter og markerer seg på feltet, og det tror jeg folk har fått med seg. Det har lærerne fått med seg, det har studentene fått med seg, og det har forskerne fått med seg. En av våre prioriteringer handler om å styrke elevenes ferdigheter i realfag. Norge er blant de landene som har færrest timer i naturfag, og for å gjøre elevene bedre i stand til å møte de utfordringene vi kommer til å måtte løse i fremtiden, blir det flere naturfagtimer på barneskolen. Vi vet at vi trenger flere fagarbeidere, og derfor videreføres og styrkes regjeringens yrkesfagløft i samarbeid med partene i arbeidslivet. Målet er bedre kvalitet og at flere gjennomfører utdanningen. Hele bredden av kunnskapsfeltet fra barnehage til forskning, innovasjon og verdiskaping blir prioritert. Det er en rød tråd som følger en logikk fra år til år, og samlet sett bidrar dette til å ruste oss for fremtiden. Når det gjelder høyere utdanning og forskning, har regjeringen gjort flere strukturelle grep og styrket finansieringen kraftig siden skiftet i 2013. Vi får f.eks. 388 flere stipendiatstillinger i 2016. Regjeringen foreslår også en betydelig vekst i forskning og utvikling – 2,1 mrd. kr mer, en realvekst på over 4 pst. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning følges opp. Blant annet styrker regjeringen verdensledende fagmiljøer med 75 mill. kr. Ordningen med fri prosjektstøtte, FRIPRO, styrkes med 50 mill. kr, og Sentre for fremragende utdanning styrkes med 25 mill. kr. Det ligger inne en økning på mer enn 130 mill. kr til deltakelse i Horisont 2020 og 25 mill. kr til infrastruktur på forskning. Næringsrettet forskning er kraftig styrket gjennom både FORNY-programmet og Brukerstyrt innovasjonsarena. Jeg vil også nevne at vi står overfor en omfattende prosess, der Den norske kirke er i omstilling. Det er en nødvendig, men krevende prosess, og derfor er det bra at regjeringen har videreført de ekstraordinære omstillingsmidlene til Kirken som kom i revidert før sommeren, og i budsjettforliket er denne bevilgningen ytterligere styrket. «Mens stadig flere europeiske land strammer inn på forskningsbudsjettene sine, har den norske regjeringen valgt å sende et tydelig signal ved å levere et offensivt forskningsbudsjett.» Dette sa administrerende direktør i Forskningsrådet, Arvid Hallén til Ukeavisen Ledelse da budsjettet ble presentert. Det er kunnskap vi skal leve av i fremtiden. Budsjettet vi behandler i dag, er et fremtidsrettet budsjett, det representerer nok et skritt på veien mot en fremtid der vi vet at vi må skape flere, nye kunnskapsbaserte arbeidsplasser.