Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-10-25:
Først vil jeg benytte anledningen til å gratulere statsråd Tora Aasland med ny jobb og ønske henne velkommen tilbake til Stortinget, om enn i en litt annen rolle enn sist. Fremskrittspartiet har fremmet et forslag om at studenter som tar flere studiepoeng enn normert, kan få omgjort en større del av studielånet til utdanningsstipend. Kvalitetsreformen i høyere utdanning ble iverksatt i 2003. Ett av kvalitetsreformens mål er at flere studenter skal gjennomføre studiene på normert tid, bl.a. gjennom tettere oppfølging av studentene. Samtidig ble det i studiestøttesystemet lagt inn et økonomisk incentiv hvor størrelsen på stipendets andel av studiestøtten gjøres avhengig av studieprogresjon. En av årsakene til at Kvalitetsreformen ble utarbeidet, var sviktende studiekvalitet og lav gjennomstrømming. Norske studenter avla bare omtrent halvparten av de vekttall, som det het den gangen, som var normert. De studerte altså i prinsippet i halv fart. I forbindelse med evalueringen av Kvalitetsreformen har det kommet fram at det har vært en viss økning i produksjonen av studiepoeng, den nye betegnelsen på vekttall, etter innføring av Kvalitetsreformen. Forslagsstillerne ønsker i den forbindelse at det skal etableres ytterligere økonomisk incitament for å gjennomføre studiene enda raskere enn det normert progresjon tilsier, ved at en enda større andel av lånet kan bli omgjort til utdanningsstipend. Norge er et rikt land med de beste forutsetninger for å skape høyere utdanning i verdensklasse. Det er derfor viktig at vi legger forholdene til rette for at det kan skje. Men ikke minst når det gjelder å finne gode ordninger for det å være heltidsstudent, har vi nok en lang vei å gå, og det er viktig at arbeidet med å finne gode tiltak for å øke andelen studenter som tar studiet på normert tid, fortsatt er høy. Vi er ikke i mål med det selv om evalueringen av Kvalitetsreformen kan tyde på at vi beveger oss i riktig retning. Selv om grepet med å belønne god progresjon gjennom studiet økonomisk er et viktig virkemiddel, er det også åpenbart at grunnene til at norske studenter samlet sett studerer i lavere fart enn normert, er veldig sammensatte. Men en kanskje enda viktigere jobb enn å sørge for at de ca. 10 pst. av studentene som studerer raskere enn normert, får en ekstra belønning, er faktisk å sørge for at andelen studenter som studerer på normert tid, kommer opp. Å studere handler om å tilegne seg faglige kunnskaper og kvalifikasjoner. Men det handler også om å oppøve evnen til kritisk refleksjon, til perspektivrik refleksjon, til etisk orientering, til å analysere og bruke metode og til å vise selvstendighet i forhold til stoffet man tilegner seg. Dette er evner som ofte går under betegnelsen «dannelse», og forteller noe om at utdanning også handler om modning. I debatten om studieprogresjon og gjennomstrømming er det viktig ikke å miste av syne dette dannelsesperspektivet. Sjøl om svært mange faglige og samfunnsmessige hensyn tilsier at den normerte progresjonen for de ulike studiene både er gjennomførbar og bør tilstrebes, bør enhver debatt om progresjon også inneholde en erkjennelse av at studier handler om modning. Jeg er glad for at en samlet komite legger vekt på at dannelsesperspektivet må ivaretas i debatten om gjennomstrømming. Progresjon er viktig, men progresjon er ikke alt. Når det er sagt, vil jeg gjerne legge til at det etter Høyres oppfatning ikke er noen motsetning mellom arbeidet med å sikre at flere studenter følger normal studieprogresjon, og et system som kan sikre at de som følger en ekstra høy progresjon, får en ekstra belønning. Selv om slike tiltak vil gjelde et lite mindretall av studentene, rundt 10 pst. i dag, er det viktig å skape muligheter innenfor støttesystemet også for disse studentene. Det vil selvfølgelig være en forutsetning at det utformes og finansieres på en slik måte at det ikke går på bekostning av det øvrige studiefinansieringssystemet. Komiteens flertall, alle bortsett fra Fremskrittspartiet, ønsker å se dette forslaget i sammenheng med stortingsmeldingen om evaluering av Kvalitetsreformen. Høyre fikk i fjor alle partiene med på et forslag om at evalueringen skulle legges fram for Stortinget, og den er varslet nå i høst. Det er fornuftig å kunne se flere mulige tiltak og flere sider av utdanningsstøttesystemet samlet i forbindelse med stortingsmeldingen, så det blir en helhetlig debatt. Det er fort gjort å diskutere enkeltstående tiltak som kanskje er besnærende eller enkle å gjennomføre, uten at vi da får sett helheten i systemet. Derfor imøteser jeg også det som kommer fra Regjeringa i stortingsmeldingen, og forventer at studiestøttesystemet også blir gitt en bred omtale der.