Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-03-04:
Først en replikk til Irene Johansen: Nei, man har ikke fulgt opp NTP ennå. Regjeringen ligger fortsatt 1,1 milliard kr etter. Høyre har langt på vei de samme intensjoner som det gis uttrykk for i Fremskrittspartiets forslag. Slik sett er Fremskrittspartiet på sporet. Men Høyre støtter likevel ikke alle forslagene, og det skal jeg komme tilbake til. Vi er også misfornøyd med Regjeringens prioritering av jernbanen. Høyre i regjering gjennomførte en satsing på jernbane som var historisk. Aldri tidligere ble det satset så offensivt på jernbane, hvis man ser bort fra den helt ekstraordinære satsingen som gjeldssaneringen på Gardermobanen innebar. Satsing på jernbane er ikke bare penger. Forrige regjering gjennomførte en rekke strukturtiltak som gav både person- og godstransport på jernbane en fantastisk framgang. Jeg vil nevne tilrettelegging for kombinerte transporter på jernbanen og omdanning av NSB Gods til CargoNet. Vi åpnet for konkurranse om godstransport, vi åpnet for konkurranse om persontransport, og resultatet er suksessen med Gjøvikbanen. Jernbaneverkets oppgaver innen tyngre vedlikehold ble skilt ut i en egen virksomhet. Det første Stoltenberg II-regjeringen gjorde etter at den kom i posisjon, var å sette Jernbaneverket på et sidespor. Ytterligere utskillelse og konkurranseutsetting av vedlikeholds- og produksjonsvirksomheten, som vi var i gang med, fikk rødt signal. Siden har det gått utforbakke. Regjeringen har ikke levert som lovet, og det er full stopp for reformer. Regjeringen har ikke snudd noen skute, som de selv liker å uttrykke det - et uttrykk som for øvrig er like upresist som kanskje denne saken er. Det tror jeg alle som reiser med tog er enig i. Fra Høyres side har vi etter regjeringsskiftet fortsatt å satse offensivt på jernbane. Vi har prioritert mer til jernbane i våre alternative budsjett, og vi har fremmet en rekke forslag som ville endret den kurs som de rød-grønne har lagt for jernbanen. Den svært positive utviklingen for både persontransport og gods som forrige regjerings kursendring og storsatsing har gitt, er nå truet av manglende kapasitet og stadig hyppigere driftsavvik. Hvorfor har f.eks. ikke statsråden sørget for at Jernbaneverket har prioritert innsats i de mest sårbare delene av sin virksomhet? Hvorfor svikter man når det gjelder kundefokuset? Jeg vil våge den påstand at om drifts- og vedlikeholdsoppgavene hadde blitt konkurranseutsatt, som vi var i gang med, hadde vi sluppet mye av den senere tids problemer. Statsråden skal imidlertid ha ros for at hun nå krever endringer, selv om det er lovlig sent. Vi kommer til å følge godt med på det som skjer framover, og forventer rapportering til Stortinget om framdriften i dette arbeidet. Lakmustesten på når jernbanen kan være friskmeldt, får vi først til høsten når statsråden framlegger først sitt statsbudsjett og deretter Nasjonal transportplan. Karakteren er det imidlertid velgerne som setter neste høst. Prosjektfinansiering var Soria Moria-erklæringens mantra for fornyelse. Det ble skrinlagt ved første korsveg. Trylleordets innhold forble uten substans. Regjeringen står nå uten nye løsninger og nytenkning, og nå venter vi spent. Høyre håper virkelig Regjeringen nå snart blir ferdig med interne stridigheter og åpner for en alternativ organisering og finansiering av store infrastrukturprosjekter, også på jernbane. I en tid der prisen på innsatsfaktorer som stål og betong går i været, og Regjeringen henger etter sine egne løfter til velgerne med 1 milliard kr til jernbanen, så trengs det nye grep - mer enn noen gang. Hvorfor støtter så Høyre ikke Fremskrittspartiets forslag her i dag? Det er fordi vi anser statsforetaksmodellen som suboptimal. Fremskrittspartiet har med forslaget om en statsforetaksmodell antakelig også blant sine intensjoner å oppnå forutsigbar finansiering og rasjonell anleggsdrift, og kan derfor oppnå mye av fordelene med OPS. Men OPS-organisering er så mye bedre, fordi den forutsetter private OPS-selskaper som får ansvar også for vedlikehold. For øvrig er jeg overrasket over at Fremskrittspartiet ønsker statsforetaksformen, når man isteden kan skille ut virksomhet som ikke er forvaltning, på annen måte. Høyre kan tenke seg å støtte punktene 2 og 3 i forslag nr. 3 som Fremskrittspartiet har lagt fram. Vi syns det er unaturlig først å bevilge pengene og så få utredningen.