Lars Sponheim (Venstre), 2002-12-10:
Regjeringen har lagt fram et budsjett for fornying og omstilling av norsk landbruk. Vårt hovedperspektiv er den enkelte bonde og matprodusent som selvstendig næringsutøver. Skal vi lykkes i å ha et landbruk over hele landet i tiden som kommer, er dette et nødvendig fokus fra myndighetenes side. Vi må opprettholde tilliten til norsk mat og samtidig bli bedre til å utnytte de mulighetene som ligger i markedet. Bare slik kan vi legge rammer for økt lønnsomhet og grunnlag for optimisme og ny giv i landbruket. Omlegging av skogpolitikken, endringer i jordbrukspolitikken og etablering av et felles mattilsyn for landbasert og sjøbasert matproduksjon er viktige skritt i en større fornying av landbrukspolitikken. Jeg konstaterer at det er bred enighet om mat- og landbrukspolitikken, slik det kommer til uttrykk gjennom komiteens innstilling. Det er positivt at komiteen støtter Regjeringens arbeid for å sikre handlingsrommet for en fortsatt aktiv landbrukspolitikk gjennom å påvirke prosessene og forhandlingene i WTO, avtaler med EU og annet internasjonalt arbeid. Rammene for skognæringen har endret seg de siste årene og ført med seg fallende lønnsomhet. Skog og utmark er verdifulle ressurser som kan gi gode bidrag til verdiskaping og miljø, dersom de blir forvaltet på en riktig måte. Regjeringen mener det er en stor utfordring å få til en bedre utnyttelse av skogressursene og vil derfor stimulere til nyskaping, produktutvikling og bedre markedstilpasning. Regjeringen legger opp til en omlegging av skogpolitikken som gjør at de økonomiske rammevilkårene for skogsektoren skal bli stabile, men samtidig enklere og mer robuste. Ordningen med skogavgift er sentral for å stimulere investeringer i skogbruket, og jeg har merket meg at det er bred enighet om forslaget om å øke skattefordelsatsen for investeringer med skogavgift. Regjeringen foreslår også en kraftig økning i satsingen på verdiskapingsprogrammet for bruk og foredling av trevirke. Regjeringen har samtidig lagt opp til at ordningene med statstilskudd til skogkultur og transport avvikles. Jeg merker meg imidlertid at komiteen ønsker å opprettholde transportstøtteordningen i Nord-Norge og vil følge dette opp. Regjeringen gir med omleggingen av skogpolitikken den enkelte skogeier et større ansvar for å bygge opp ny skog og finne den optimale tilpasningen på sin eiendom. På sikt vil omleggingen føre til økte investeringer og bedre lønnsomhet i næringen. Sammen med satsingen på barskogvern og bioenergi bidrar omleggingen av skogpolitikken også til å styrke miljødimensjonen i skogbruket. Regjeringen legger vekt på at yrkesutøverne innen landbruket er selvstendig næringsdrivende. Vi vil derfor ta større hensyn til bruk der jordbruksproduksjonen utgjør et viktig bidrag til inntekten. I tillegg er det behov for å gjennomføre strukturelle tilpasninger som øker handlingsrommet for den enkelte. Regjeringen legger derfor opp til en jordbrukspolitikk med færre reguleringer, enklere regelverk, stimulering av næringsutvikling, økt verdiskaping og en mer markedsrettet produksjon. Jeg er glad for den støtte opprettelsen av mattilsynet har i komiteen. Det er en hovedoppgave for Regjeringen å sikre borgerne trygge matvarer av god kvalitet. Det har ikke minst de siste ukers avsløring av tilstanden i enkelte av våre dagligvarebutikker vist. Etablering av et felles mattilsyn for landbasert og sjøbasert matproduksjon er en stor og gjennomgripende reform, og et viktig og avgjørende steg for å nå dette målet. For å nå målsettingen om et bærekraftig landbruk må landbrukspolitikken ha et helhetlig perspektiv der miljøhensyn er integrert i alle deler av politikken. Et sentralt område er bærekraftig forvaltning av naturressursene. Regjeringen ønsker å prioritere arbeidet med overvåking av biologisk mangfold og bevaring av genetiske ressurser. Regjeringen legger vekt på å utnytte skogsektorens muligheter for å løse viktige miljøoppgaver. Økt vern av skog vil bli et viktig element i den samlede forvaltning av skogressursene. Dessuten kan landbruket som produsent, bruker og leverandør av bioenergi bidra til økt bruk av ny fornybar energi. Her ligger et modent marked klart for de næringsutøvere som ønsker å satse. Jeg er glad for at komiteen støtter det viktige arbeidet med å få tilpasset antall rein i forhold til beitegrunnlaget. Sammen med et bærekraftig reintall skal det satses på å øke verdiskapingen fra reindriften. Både tradisjonell videreforedling og utnyttelse av biprodukter og andre nisjenæringer må videreutvikles. Regjeringen ønsker å styrke forskningen og øker innsatsen innenfor innsatsområdene i handlingsplanen for landbruksforskningen, med særlig vekt på forskning innen trygg mat, klima og energi. Det er en viktig oppgave for meg som landbruksminister å sikre borgerne trygge matvarer av god kvalitet. Debatten om mat – og dermed om landbrukspolitikken, både nasjonalt og internasjonalt – bærer mer og mer preg av en verdidebatt. Forbrukerne viser også en økende interesse for hvordan maten blir produsert, foredlet og omsatt. Disse hensyn må ligge til grunn når politikken blir formet, og forbrukerne må få mulighet til å være med på å utforme denne politikken til vårt felles beste.