trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Jeg vil på vegne av Fremskrittsparti-representantene Himanshu Gulati, Roy Steffensen, Sylvi Listhaug, Morten Stordalen, Frank Edvard Sve, Silje Hjemdal, Per-Willy Amundsen, Tor André Johnsen, Erlend Wiborg og meg selv fremme et forslag om å fjerne drivstoffavgiftene for å kompensere for en ekstraordinær prisutvikling. Jeg vil også be om at forslaget blir hastebehandlet etter § 39 annet ledd bokstav c i Stortingets forretningsorden.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Situasjonen som har oppstått på bakgrunn av de ekstraordinære kostnadsøkningene, krever at det blir en rask oppfølging. Jeg ber derfor om at saken hastebehandles etter forretningsordenen § 39 andre ledd bokstav c.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-03-17:
På vegne av representantene Abid Raja, Alfred Jens Bjørlo, Ingvild Wetrhus Thorsvik og undertegnede vil jeg framsette et forslag om å hjelpe ukrainske flyktninger.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Som jeg understreket i mitt innlegg, vil denne utviklingen i minste pensjonsnivå skje uavhengig av hvilket reguleringsregime vi har. Derfor er nettopp dette en del av mandatet til det evalueringsutvalget som er satt ned, og som vil levere sin rapport i juni. Arbeiderpartiet har foreslått og var sammen med flere andre partier med på å få gjennomslag for økning i minstepensjonene i forrige stortingsperiode. Vi har også i regjeringsplattformen sagt at vi vil fortsette den økningen, men vi ønsker å se dette i en helhet, se på det grundig og sørge for at minstepensjonistene ikke blir hengende etter over tid. Dette vil vi altså komme tilbake til etter at pensjonsutvalget har lagt fram sin rapport.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det er nettopp det Stortinget har sørget for – at det har vært en betydelig økning i minstepensjonene i forrige periode – og det er en intensjon som denne regjeringen har vært tydelig på at man vil følge opp. Men når man har satt ned et utvalg med en tverrpolitisk sammensetning og flinke fagfolk, mener vi det er fornuftig faktisk å høre på hva dette utvalget peker på. Det er noe regjeringen peker på i proposisjonen, og som regjeringspartiene tar opp – at det er en bekymring knyttet til den langsiktige utviklingen i minste pensjonsnivå. Det vil vi selvfølgelig se på. Hele hensikten med pensjonsreformen er at den skal være sosialt rettferdig, og da vil vi ikke at minstepensjonistene skal bli hengende etter. Det er vi veldig tydelig på at vi vil komme tilbake til.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Nå er det slik at vi faktisk ikke kjenner hvordan økningen – reguleringen – av minstepensjonene faktisk vil slå ut i år. I år skal vi regulere pensjoner, både minstepensjoner og andre pensjoner, med et snitt av pris- og lønnsvekst. Det er bare en uke siden vi fikk helt nye anslag på prisveksten for inneværende år, så tallet på 95 mill. kr – det anslaget vi fikk for noen uker siden i svaret til komiteen – er ikke nødvendigvis riktig lenger. Derfor er vi helt tydelig på at vi vil øke minstepensjonene i tråd med det som vi har skrevet i Hurdalsplattformen, i tråd med det vi viser til i merknadene. Men vi ønsker å se dette i et langsiktig perspektiv, for vi vet at minstepensjonistene vil bli hengende etter i mange år framover. Da må vi se på dette i en helhet.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det kan jo være verdt å minne representanten Kristjánsson om hva vi faktisk behandler i dag. Det vi behandler, er en lovfesting av hvordan vi skal regulere pensjonene fra ett år til det neste. Det vi gjør i dag, er at fjerner underreguleringen på løpende pensjoner, den på 0,75 pst., og erstatter den med et system hvor vi ser på et snitt av pris- og lønnsvekst. Grunnen til at vi gjør det også for minstepensjonistene, er at de skal vite når de kan de gå av hvis de vil gå av tidligere. Derfor må denne endringen gjelde løpende pensjoner i tillegg til minstepensjonistene. I likhet med mange andre partier i denne salen er vi bekymret over den langsiktige utviklingen av minstepensjonene. Derfor har vi sagt at vi vil øke dem, og vi har sagt at vi skal ta dette på grundig alvor når utvalget legger fram sin rapport allerede i juni.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Representanten tok opp i sitt innlegg bekymringer knyttet til høye priser, som vi jo nå ser i samfunnet. Da lurer jeg på hvorfor representanten mener det er riktig med en løsning som kun gir uttelling for lønnsveksten for minstepensjonister. Gjennomsnittet av lønns- og prisveksten bidrar til at pensjonistene i gode år får en noe lavere utvikling enn lønnsveksten. Men i vanskelige tider, når prisene blir høyere enn lønnsveksten, vil jo minstepensjonistene skånes. Hvorfor mener representanten at tider med høye priser er et argument for en regulering basert utelukkende på lønnsveksten?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Gjeldende regler er jo at minstepensjonene reguleres med lønnsvekst fratrukket levealdersjusteringen, mens det vi foreslår, er å gå over til et system hvor vi regulerer med snitt av pris- og lønnsvekst. Jeg opplevde jo at representanten uttrykte en glede over at den underreguleringen på 0,75 pst., som da gjelder øvrige pensjoner, var fjernet. Grunnen til at man ønsker å se på både pris- og lønnsvekst, er jo nettopp at høye priser er noe som kan være vanskelig å bære, og det at prisveksten er et element i reguleringen, er positivt når prisene er høye. Noen år får vi til og med høyere prisvekst enn lønnsvekst. Hvorfor skal ikke minstepensjonistene da bli kompensert for det?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Arbeiderpartiet har i lang tid manet til at det nå skal være vanlige folks tur. Under hele valgkampen og etter at man fikk nøklene til regjeringskontorene i hånden, har vi hørt at det er vanlige folks tur, men det ser ut til å være glemt når det kommer til handling. Nok en gang viser Arbeiderpartiet at de er mer opptatt av å snakke om pensjonistenes kår enn å følge det opp i handling. De stemmer ned et forslag om å øke minstepensjonene slik at fattigdomsmålet EU60 nås, og sørger i stedet for at minstepensjonene i årene framover svekkes ytterligere. Da er det betimelig å spørre: Mener man at minstepensjonistene har det bra nok som de har det, eller mener man rett og slett at de ikke er blant vanlige folk?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Vi fikk nettopp et oppslag i VG som viser at siden pensjonsforliket har minstepensjonistene sakket etter med 61 mrd. kr. Er det ikke da på sin plass, i tiden fram mot at rapporten blir framlagt, å gjøre mest mulig, best mulig for minstepensjonistene ved faktisk å øke nivået, i stedet for å vente på at en evaluering skal komme? Hadde det ikke vært mer formålstjenlig, når man vet at de har sakket såpass mye etter, å gjøre noe mer enn bare å vente?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Det er avslørende at regjeringspartiene velger å gå imot en opptrappingsplan for å øke minstepensjonistenes kår. Den såkalte omtanken og omsorgen for de svakeste i samfunnet har vist seg å være en kulisse og en fasade. I konkret politikk er de ikke villige til å ta de grep som kreves. Regjeringspartiene sier at regjeringen har en klar politisk målsetting om å øke minstepensjonen. Da er det ganske spesielt at man skal stemme imot et forslag som har det som intensjon – hvis man har en målsetting om å øke den, i handling og ikke bare i ord. Mitt spørsmål er: Hvor lenge skal landets minstepensjonister vente og være tålmodig før de får et løft? Hvordan kan regjeringspartiene forvente å bli trodd på at det i det hele tatt vil komme et løft, hvis det de i dag kanskje gjør i denne salen, vil være stikk i strid med det?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Det er riktig at vi her behandler det rent tekniske, hvordan man regulerer pensjonene. Men det er klart – hvis man ønsker å endre praksisen til å være et gjennomsnitt og ikke det som har vært normen, at man faktisk tar inn det avviket som var for fjoråret, vil minstepensjonistene få mindre til neste år. Det vil bli konsekvensen av det vedtaket vi fatter her.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Nå er det jo slik at gjeldende regler er å regulere i henhold til lønnsvekst. Nå er vi i en ekstraordinær situasjon, hvor også Fremskrittspartiet har lagt fram mange forslag om å redusere strømpriser, om å redusere bensinpriser – senest i dag ble det lagt fram i denne sal et forslag – og likeledes matvarepriser. Alle disse tingene skal være med og styrke minstepensjonistenes kjøpekraft, rett og slett at de skal leve et bedre liv. Det er vårt fokus.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
I vurderingen fra departementet fokuserer man på at det for enkelhets skyld vil være bedre å få samme system for gjeldende pensjoner og minstepensjoner. Det er fokuset fra departementet, men man problematiserer samtidig at det vil være vanskelig å beregne tidlig uttak av pensjon ved å innføre den ordningen man fokuserer på fra flertallet. Vi ønsker at vi skal løfte minstepensjonistene. Derfor har vi det fokuset vi har på lønnsvekst.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Ja, velkommen til denne komiteen! Regjeringen har uttalt at de har et mål om å øke minstepensjonen, og denne uka har man jo hatt en budsjettkonferanse. Forrige gang regjeringspartiene forhandlet med SV om budsjett, ble ikke pensjon nevnt med ett ord. Når vil denne økningen komme, og er det et mål for regjeringen å løfte minstepensjonen til fattigdomsmålet EU60, eller er man mer opptatt av å holde minstepensjonen på et lavt nivå av hensyn til arbeidslinjen?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
I denne saken bekreftes det nok en gang hvor vanskelig det er for Fremskrittspartiet å få gjennomslag for nødvendige løft for landets pensjonister. Jeg sa tidligere at da vi satt i regjering, fikk vi til en del ting, men det var heller ingen enkel sak. Når man i dag hører at dette bare er en teknisk endring som skal til, at dette ikke har noen effekt på pensjonen til minstepensjonistene, tenker jeg at man må se litt på hva som står i departementets egen vurdering, og hva som er intensjonen med at man velger å regulere det på samme måte som løpende pensjon. Å regulere minstenivået på samme måte som løpende alderspensjon vil bidra til en forenkling og lette vilkårsføring for tidligere uttak. Regulering med gjennomsnitt av lønns- og prisvekst på lang sikt vil kunne medføre en dårligere utvikling av minstenivå enn dagens system. Derfor ønsker vi ikke å støtte det. Derfor ønsker vi å gjøre nettopp det som det står i forslaget vårt. Når man velger å linke dette opp slik, et anstendig nivå på pensjon til å leve av opp imot arbeidslinje og pensjon for dem som har stått i jobb – hvis det skal være det retningsgivende for hva vi foretar oss i denne salen – mener jeg som navigatør at dette huset er fullstendig ute av kurs. Det kan ikke være en målsetting at dette skal være det bærende elementet for hvilken levestandard norske minstepensjonister har. Da må vi løse de andre problemene hver for seg. Når vi kommer til avstemning i denne saken, håper jeg at vi fokuserer på hva som er det anstendige, og det er nemlig å løfte minstepensjonistene.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Representanten Moflag sa i sitt innlegg at pensjonssystemet skal være bærekraftig og rettferdig, men forslaget som regjeringen legger fram, og som behandles i dag, innebærer at minstepensjonistene taper kjøpekraft. Bare i år vil det kuttes med 95 mill. kr, altså kutt til landets minstepensjonister. Da er det rimelig å spørre om representanten Moflag mener at det høres rettferdig ut, og om det rimer med formuleringen i regjeringens egen plattform om at minstepensjonen skal øke.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Det er grunn til å rette en takk til Fremskrittspartiet, som har sørget for en del sosiale løft knyttet til pensjon i forrige regjeringsperiode. Vi har gjennom behandlingen av denne saken spurt departementet og regjeringen om hva de ulike reguleringene av minstepensjonen vil ha å si. Vi har da fått svart på hvitt at forslaget som kom fra høyreregjeringen, som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen fører videre nå, innebærer et kutt på 95 mill. kr bare i år. Det var det anslaget vi fikk fra regjeringen selv. Mitt spørsmål er: Var det et overraskende tall for representanten Asheim?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Når fasiten foreligger, og vi ser hva som har vært anslaget og hva som blir resultatet, og vi ser at minstepensjonistene vil tape kjøpekraft med den nye reguleringen – ytterligere tape kjøpekraft er vel mer korrekt å si – er mitt spørsmål til Asheim: Mener Høyre det er rettferdig å øke minstepensjonen, eller skal det fortsatt kuttes i minstepensjonen framover?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Pensjonsreformen, som SV ikke har vært en del av eller støttet opp under, legger opp til at man skal ha mye individuell sparing som en del av sitt pensjonsgrunnlag senere. Derfor er det etter mitt syn urimelig å sammenligne de som har hatt muligheten til å spare, med de som ikke har hatt det. Representanten Asheim peker på utvalget som skal legge fram sitt arbeid i juni, og da lurer jeg på om Høyre allerede nå kan forsikre landets minstepensjonister om at de vil gå inn for den reguleringen som vil sikre best kjøpekraft til minstepensjonister for framtiden.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Representanten Lundteigen trakk fram regjeringsplattformen i sitt innlegg og løftet opp formuleringene knyttet til pensjon der. Han viste også til at det tydelig står at minstepensjonen skal øke. Da må man jo kunne si at regjeringen har skaffet seg litt av en oppoverbakke med å gå inn for reguleringene de har lagt fram. Derfor er det naturlig å spørre om representanten Lundteigen kan garantere at vi i framtidige budsjettforslag fra regjeringspartiene vil kunne se både at kuttene er dekket opp, og at det er et betydelig påslag til minstepensjonistene.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Summene er jo ikke løsrevet fra hvilken regulering man velger. Det er et politisk spørsmål og ikke bare en teknikalitet. Representanten Lundteigen var tydelig i sitt innlegg på at Senterpartiet ikke hadde fått med Arbeiderpartiet på å endre teknisk beregningsutvalg slik at pensjonistene kan få plass der. Da er det naturlig å vise til Senterpartiets program, der de sier at de vil sette av en egen pott til bedring av minstepensjonene i det årlige trygdeoppgjøret. Og da lurer jeg på om representanten Lundteigen har håp om å få bedre gjennomslag når det gjelder det punktet.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Det henger sammen med at vi ønsker at pensjonistenes organisasjoner skal få forhandlingsrett også når det gjelder innretningen av trygdeoppgjøret, i tillegg til saker som angår eldre, og som fremmes i budsjett. Da er det viktig at man har en samstemthet når det gjelder synet på beregningsgrunnlag og tallmateriale. Derfor mener vi det er naturlig at pensjonistene får en plass også der. Det er også noe de har ønsket selv, og som vi synes er rimelig.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
SV har ikke foreslått eller har som mål at flest mulig skal være representert i Det tekniske beregningsutvalget. Vi har fremmet dette forslaget fordi det henger tett sammen med synet vi har på demokratisk forankring og arbeidet knyttet til oppgjørene om trygd. Under debatten i dag har flere vist til Det tekniske beregningsutvalget og deres tallgrunnlag og hvordan det kan variere. For at man skal ha en hensiktsmessig rolle i trygdeoppgjøret, er det naturlig at man har det samme tallmaterialet og grunnlaget, før de forhandlingene skal finne sted.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
SV og Høyre skiller lag på veldig mange områder. Vi skiller lag i synet på arbeidslinjen, og vi skiller lag i synet på pensjonsreformen. Kjernen i spørsmålet til representanten Asheim er nettopp sånn pensjonsreformen er innrettet, for her er det et grunnlag vi ikke er enig i, og som vi absolutt mener det er grunnlag for å se på. Spørsmålet om rettferdighet må være knyttet til hva folk faktisk har å leve av. Vi ser at pensjonsreformen har veldig mange usosiale utslag. Vi ser at det er store grupper som taper, og vi ser at det er en kjønns- og klassedimensjon som har en veldig hard slagside nettopp i pensjonsreformen og resultatene av den.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
SV er for å se på ulike måter å regulere minstepensjonen på så lenge tallene går oppover. Vi forplikter oss ikke til én modell, og vi har også i samtaler med regjeringspartiene løftet fram at det ikke er modellene som betyr noe, det er hva folk har å leve av. Derfor ser jeg fram til pensjonsutvalgets arbeid og hvordan alle de som i dag har løftet fram nettopp viktigheten av en verdig pensjon for alle, som representanten Lundteigen åpnet med, skal følge det opp gjennom praktisk politikk. Det er en dyp urimelighet at vi har grupper av eldre som får svekket sin kjøpekraft, og som faktisk lever under fattigdomsgrensen. Der er vi nødt til å gå tilbake til målet om en verdig pensjon for alle.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Jeg vil starte med å gratulere statsråden med nytt ansvarsområde og ønske hjertelig velkommen hit. Vi ser fram til samarbeid. Så er vi over til mitt spørsmål: Vi ser at økte priser både på mat, på drivstoff og på strøm slår hardt inn for folk som har lite. Det er minstepensjonister vi snakker om i dag, som allerede sliter med å få endene til å møtes, og skal vi få gjort noe med de økende økonomiske forskjellene, må jo de som har lite, få mer å leve av. Og ingenting skulle være mer gledelig enn om statsrådens påstand blir riktig, nemlig at anslagene på tall som vi har fått fra regjeringen, viser seg ikke å stemme. Men om de gjør det, hvordan vil statsråden sikre økt kjøpekraft for minstepensjonistene?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Det vil ta tid, som statsråden selv har sagt, før rapporten både kommer og blir politisk behandlet. Minstepensjonistene, som sliter med å få endene til å møtes i dag, må jo ha en forsikring om hva de skal ha å leve for i tiden som kommer. Og derfor lurer jeg rett og slett på om statsråden kan garantere at landets minstepensjonister skal få økt kjøpekraft hvert år på hennes post.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-17:
Jeg forstår at Arbeiderpartiet vil vente med å øke minstepensjonene til pensjonsutvalget har lagt fram sin rapport, men det er underlig at det er akkurat minstepensjonistene som må vente. I dag behandler vi en endring, en vesentlig stor omlegging av det norske pensjonssystemet som åpenbart ikke trengte å vente på det tverrpolitiske utvalget med masse eksperter, selv om disse forslagene også ble fremmet etter at det var satt ned. Vi har vedtatt vesentlige endringer, og representanten fra Arbeiderpartiet har vært med på å foreslå vesentlige løft for minstepensjonistene i flere runder før – etter at dette utvalget ble satt ned. Mitt spørsmål er hvorfor minstepensjonistene akkurat nå må begynne med å vente på dette utvalget, når verken Stortinget, Arbeiderpartiet eller regjeringen åpenbart selv er interessert i å vente, men tvert imot allerede før utvalget har kommet med sin rapport, fremmer en god del endringsforslag til det norske pensjonssystemet.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-17:
Representanten Asheim svarte representanten Bergstø med at et forslag om å gå så høyt på minstepensjon som det mindretallet vil her, var han ikke sikker på om var riktig. Men det er ikke et spørsmål om hvor høyt man kan gå, det er snarere et spørsmål om «how low can you go», for vi diskuterer nå en gruppe mennesker som lever langt under fattigdomsgrensen i Norge. Man kan gjerne kalle det for EU60, men det er altså fattigdomsgrensen i Norge, og når 150 000 mennesker blir fattige i Norge gjennom det pensjonssystemet vi har i dag, må vel noe være alvorlig galt. Representanten Asheim er opptatt av prinsippene i pensjonsreformen. Prinsipprytteri er fint, men realiteten er at mange pensjonister i Norge blir fattige av det norske pensjonssystemet. Da er spørsmålet om det for Høyre er så viktig med prinsippene bak pensjonsreformen at man aksepterer at hundretusenvis av mennesker skal få en alderdom i fattigdom.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-17:
Det stemmer.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-17:
For det første er jeg uenig med representanten Molberg i at alle er enige om at vi skal ha anstendige pensjoner i Norge. Hvis alle var enig i det, ville vel ikke minstepensjonen i Norge ha vært uanstendig lav, så noen må på et eller annet tidspunkt ha godkjent uanstendige pensjoner i Norge. Hvis det bare var en så rørende enighet om anstendig pensjon, ville alle ha hatt en anstendig pensjon. Så kjenner jeg ingen industriarbeidere i hele Norge som ikke unner minstepensjonistene å få et løft. Jeg kjenner bare Høyre-politikere som tenker på den måten. Industriarbeidere er folk som er hardtarbeidende i Norge. De ønsker seg selvfølgelig et løft i pensjonene, og Rødt er jo ikke bare for å løfte minstepensjoner, Rødt er mot pensjonsreformen i stort – Rødt er mot levealdersjustering i stort, Rødt er mot pensjonsranet som foregår i stort. Så er spørsmålet hvordan vi skal finansiere dette. Jo, hvis man er bekymret for velferdsstatens bærekraft, er man nødt til å hente inn penger fra den vanvittige private forbruksveksten som har vært i Norge de siste 20 årene. Det innebærer da altså at man lar de rike betale, i stedet for å sende regningen til de fattige.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2022-03-17:
Jeg må få ønske statsråden til lykke i ny jobb. Statsråden og jeg møtes i stadig nye roller på stadig flere steder. Mitt spørsmål dreier seg egentlig om det konkrete i selve saken, nemlig hvordan man har valgt å løse overgangen fra nytt til gammelt reguleringssystem. Det har man altså gjort på en måte som i praksis fratar norske pensjonister, ifølge Pensjonistforbundets beregninger, 2 mrd. kr eller et par tusenlapper per hode. Det var altså gjennom en regnefinte i måten man har beregnet etterslepet på, gjennomsnittet av lønns- og prisvekst, at man har gjort det på billigst mulig måte for staten og dyrest mulig måte for pensjonistene. Og så er spørsmålet hva man ville ønsket prinsipielt, og hvordan man vil det skal være. Men dette dreier seg konkret om et overgangsår der pensjonistene i praksis er fratatt 2 mrd. kr. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvorfor opplever man at det er en rimelig ting å gjøre?
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Det er litt vanskelig å bli overrasket, rett og slett fordi dette vil svinge fra år til år, og dette er beregninger basert på hva prisveksten vil være. Jeg tror vi alle sammen nå står og ser på at prisveksten svinger voldsomt, og mange opplever økte kostnader. Dette var jo et av argumentene for at Stoltenberg-regjeringen, som Bergstøs eget parti var en del av, gikk for 0,75 pst. istedenfor gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst. Grunnen til at man etterpå i Stortinget gikk bort fra den beregningen som Stoltenberg-regjeringen argumenterte godt for, og som Høyre stemte for, var at man hadde svært lave lønnsoppgjør, og når lønnsoppgjørene ble lave, betød det nedtrekk i kjøpekraften for pensjonistene. Det er klart at når man får et slikt tall, kan man tenke at det var litt overraskende, men faktum er at dette bare er anslag på prisvekst. Vi må se hva som blir resultatet. Så er det en pensjonskommisjon som har fått et særlig oppdrag fra vår regjering om å se på minstesatsene, for å sørge for at f.eks. sliterne får en pensjon som er god nok.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Jeg er helt sikker på at vi kommer til å få forslag om, og også vedtak om, minstepensjonsnivået, som også er ulike nivåer. Men hvis man tar enslige minstepensjonister, som det har vært mye oppmerksomhet om i budsjettdebattene, kan det godt hende at nivået også skal økes videre. Men nå er mitt poeng med innlegget å si at det ikke er helt uproblematisk å bare øke minste pensjonsnivå ganske kraftig, slik representanten Bergstø foreslår i komiteen nå, for det vil få en konsekvens for veldig mange av dem som jobber et langt liv, men som opplever null opptjening i pensjonen sin fordi de får den samme pensjonen som en som ikke har jobbet i det hele tatt. Derfor er det veldig viktig å ha et pensjonssystem som bidrar til at det lønner seg å jobbe, og at alt teller på pensjonen når man går av med pensjon. Derfor er det et dilemma der med tanke på om man skal gå så høyt som det representanten Bergstø foreslår.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Nå vet vi jo ikke hva pensjonskommisjonen foreslår. Jeg er veldig interessert i å se hva de faktisk foreslår å gjøre når det gjelder de minste pensjonssatsene, for vi må sørge for å ha et bærekraftig pensjonssystem som også sikrer god pensjon for dem som kanskje aldri har kunnet jobbe. Jeg er helt enig i det. Vi kommer til å være positivt innstilt til alle ordninger som gjør det, men det kan ikke bryte med det faktum at hvis vi havner i en situasjon hvor forskjellene i pensjon er 57 000 kr for en som har jobbet i 42 år, i forhold en som ikke har jobbet, tror jeg det også oppleves som urettferdig for mange arbeidstakere i Norge. Vi må sørge for å ha et pensjonssystem som gjør at man kan gå av med tidligpensjon hvis man har opptjent det som er garantipensjonen, men jo høyere garantipensjonen blir, jo vanskeligere blir det for folk med lav lønn å gå av før fylte 67 år. Dette er dilemmaer som også mindretallet i denne saken er nødt til å ta på alvor dersom man foreslår å øke minstepensjonene såpass mye som man gjør.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Når det gjelder påstanden om at de lever under fattigdomsgrensen, er det ikke nødvendigvis riktig, for man må både regne inn de velferdsordningene man har, og man må også se på formue. Like fullt sier ikke jeg at det er fett å være minstepensjonist – på ingen måte. Det er en lav ytelse. Men samtidig kommer noen av replikkene nå fra partier som er mot hele pensjonsreformen. Det betyr at det er partier som også må se barn og barnebarn i øynene og si at vi har et pensjonssystem som ikke bærer seg. Det andre de må gjøre, er å reise ut på arbeidsplassene til folk som har stått et langt liv i arbeid, og si at de også blir minstepensjonister, for slik pensjonssystemet nå fungerer, er det slik at hvis man tjener opptil garantipensjonen, kan man gå av før fylte 67 år. Hvis garantipensjonen øker, vil langt flere måtte stå lenger i jobb enn det de må i dag, og langt flere blir de facto minstepensjonister som ikke kan påvirke sin egen pensjon med arbeidsinnsats. Det mener jeg også er urettferdig, og derfor er dette dilemmaer som Stortinget må ta på alvor.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Det er altså slik, som jeg også sa i mitt innlegg, at med det nivået på minstepensjonen som SV nå foreslår, vil man måtte jobbe i 40 år med 750 000 kr i gjennomsnittsinntekt for å gå utover garantipensjonsnivået. Slik pensjonsreformen nå er innrettet, betyr det at man da må stå i jobb fram til dette, med så lang ansiennitet, og så jobbe lenger for å ikke bli minstepensjonist. Mener representanten Bergstø at det er rettferdig at en arbeidstaker som har stått i jobb i over 40 år, og som har hatt en gjennomsnittlig norsk lønn, skal bli minstepensjonist?
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
La meg begynne med å ønske statsråden velkommen til Stortinget i en ny rolle. Vi ser frem til godt samarbeid med statsråden også i denne komiteen, så det skal bli spennende. I forlengelsen av det er det jo slik at vi har et pensjonsutvalg, som har varslet at de skal legge frem sin innstilling 15. juni. Det betyr at dette etter hvert vil komme til Stortinget og skal behandles her. Jeg forstår at dette kanskje er litt krevende å svare på for statsråden så tidlig inn i sin nye statsrådsgjerning, men hvordan ser statsråden for seg å behandle en så komplisert og stor sak, som også er en oppfølging av et pensjonsforlik? Ser statsråden for seg et bredt blokkoverskridende forlik, eller ser hun for seg å søke samarbeid med det partiet som regjeringen normalt gjør opp budsjettene med? Det andre spørsmålet mitt, for jeg antar at jeg bare får en replikk, er om statsråden mener det er viktig i oppfølgingen av pensjonskommisjonen at man ikke forrykker generasjonsregnskapet i pensjonssystemet, altså at det ikke blir en forskyvning av kostnader fra fremtidens pensjonister til nåværende pensjonister.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-03-17:
Nå fikk jeg en replikk til, så da kan jo statsråden fortsette, holdt jeg på å si! Men la meg først bare illustrere det litt: I den diskusjonen vi har nå, har flere av de andre partiene i denne salen argumentert med at de er imot hele pensjonsreformen. De er imot alle prinsippene som ligger til grunn for pensjonsreformen, som er i form av et forlik mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre. Da er spørsmålet til statsråden om hun ikke ser det som noe krevende å skulle justere en pensjonsreform som partiene i salen i dag – mindretallet – har gitt uttrykk for at de av prinsipp er imot. Derfor spør jeg om statsråden ser for seg å søke et samarbeid med de opprinnelige forlikspartnerne.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
Det er ikke minstepensjonene som blir behandlet her i dag. Det er det tekniske systemet for hvordan en skal regulere pensjonene. Det har vist seg nødvendig å regulere pensjonene på samme måte for alle, med et gjennomsnitt av pris og lønn. Når det gjelder minstepensjonistene, er det helt opplagt at så lenge vi regulerer pensjonene med prosenter, vil minstepensjonistene tape. Derfor er det helt nødvendig at en har særlige tillegg for minstepensjonistene i kroner, og det er det som framgår av Hurdalserklæringen, der det står at en skal øke minstepensjonene. Hvor mye vi skal øke minstepensjonene, er et nytt spørsmål. Senterpartiet har hele tida vært med på et tillegg i minstepensjonene i kroner, og det vil vi fortsette med.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
Det vedtaket som blir fattet nå, når en går inn på gjennomsnitt av pris og lønn kontra bare lønn, er slik at om en tjener eller taper på det, avhenger av hva som er lønnsvekst, og hva som er prisvekst. Det forslaget som nå blir gjennomført, med flertall, innebærer at pensjonister vil tjene dersom det blir reallønnsnedgang eller en reallønnsvekst på under 1,5 pst., men vil tape dersom det blir over 1,5 pst. Det er tallene som avgjør om en tjener eller taper. Men når det gjelder minstepensjonistene, er det det særlige tillegget som vil være avgjørende for om minstepensjonistene får en bedre situasjon, og det er Senterpartiet for.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
For det første: Om det er oppoverbakke eller nedoverbakke, er det altså tallene som avgjør det. Og som representanten Tuva Moflag sa, er de tallene som komiteen hadde under sin behandling, endret i dag, så det er helt avhengig av hvordan det utvikler seg. Jeg kan ikke garantere noe her ifra. Det vet representanten Bergstø. Men det jeg kan garantere på vegne av Senterpartiet, er at en økning i minstepensjonene er det eneste fordelingsprinsippet innenfor pensjon som kan rette opp svakhetene som er ved prosentvise tillegg. Hvis ikke denne regjeringa vil satse på økning i minstepensjonene, går en vekk fra en fordelingsprofil på pensjon som gjelder én million mennesker i Norge. Og det regner jeg som sikkert at en står ved.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
Representanten Bergstø vet at dette er ikke noen enkel snømåking, for å bruke et praktisk uttrykk. Det vi gjør i dag, er å endre loven i henhold til tidligere vedtak. Det er en nødvendig endring for å få en nødvendig forutsigbarhet. Det er noe som SV ser bort ifra, og det er beklagelig. Jeg har sagt ifra hvor Senterpartiet står når det gjelder TBU, at vi ikke fikk oppslutning om det. Den viktigste grunnen til det er at LO og NHO er imot det, og der har også SV en jobb å gjøre for å få LO på rett kjøl. Så er det en pott til de lokale tiltakene innenfor pensjonistenes organisasjoner. Som jeg sa nøye i mitt innlegg: Det er premisser som må legges ved det årlige pensjonistoppgjøret, som brukes i det kommende oppgjøret. Og Senterpartiet arbeider for at det skal settes av midler til tiltak som kan bedre samspillet mellom pensjonistenes organisasjoner og kommunene for å styrke tredje sektor. Her er det en mulighet som er helt fantastisk med alle de spreke pensjonistene som er interessert i samfunnet sitt.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
Helt fra vi fikk folketrygden i 1967, med Egil Aarvik og Per Borten, var det et viktig prinsipp at vi skulle ha en pensjon for alle uansett hvilken inntekt en hadde hatt i sitt yrkesaktive liv. Det var et stort framskritt. En er nødt til å følge opp det framskrittet videre, for minstepensjonistene har i dag i mange tilfeller godt under 200 000 kr hvis en bor sammen. Er en enslig, har en 223 000 kr. Alle vet hva det betyr med dagens kostnadsnivå. Mitt spørsmål er: Representanten Bergstø sa at minstepensjonen skulle reguleres i takt med lønnsveksten, altså reguleres minstepensjoner under utbetaling i takt med lønnsveksten, mens vi vet at pensjonister med tilleggspensjon får pensjonene sine regulert i snitt av pris og lønn. Ønsker SV at dette skal være en varig ordning for minstepensjonistene, at den skal reguleres i takt med lønnsveksten?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Representanten Bergstø ønskjer å få pensjonistane inn i Det tekniske berekningsutvalet. Det tekniske berekningsutvalet spelar ei viktig rolle i den norske modellen ved å leggje grunnlaget for gode forhandlingar i lønsoppgjera. Då er det òg naturleg at dei som blir representerte, er dei same aktørane som deltek i lønsoppgjera. Spørsmålet er: Kva for rolle meiner representanten Bergstø at pensjonistane har i lønsoppgjeret som gjer at dei skal vere representerte i Det tekniske berekningsutvalet?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Eg trur eg framleis er litt søkjande etter nøyaktig kva rolle den gruppa skal ha der, og kva som vil skje i det daglege arbeidet. Men eg har eit anna spørsmål. Det er jo mange organisasjonar som blir påverka av lønsoppgjera. Meiner representanten at det er andre organisasjonar eller grupper enn pensjonistane som skal vere representerte? Korleis ser representanten Bergstø for seg at dette vil påverke det vidare arbeidet i lønsoppgjera, dersom alle som blir påverka av oppgjera, skal vere representerte i Det tekniske berekningsutvalet?
Anna Molberg (Høyre), 2022-03-17:
Vi er alle enige om at man i Norge skal ha anstendige pensjoner, og derfor ble også minstepensjonen økt i forrige periode, med totalt 21 000 kr. Samtidig må vi ikke havne i en situasjon der minstepensjonen og pensjonen til en vanlig industriarbeider nesten blir den samme, for det skal faktisk lønne seg å jobbe. Vi står overfor en virkelighet der antall yrkesaktive per pensjonist har sunket drastisk. I 1967 var det tre og en halv yrkesaktiv per pensjonist. Nå er det 2,1, og i 2060 forventer vi 1,5 yrkesaktiv per pensjonist. Så mitt spørsmål er: Hva slags forhold har partiet Rødt til slike tall, og hvordan ser de for seg at pensjonen blir for de neste generasjonene?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det var to spørsmål, så vi får se om vi kan rekke å svare på alt. Men først takk for velkomsthilsenen – det er hyggelig å komme tilbake i denne sammenhengen. Når det gjelder måten vi skal behandle Pensjonsutvalgets innstilling på, tror jeg at jeg ønsker å komme tilbake til Stortinget med et forslag om dette. Men jeg har lyst til å understreke at pensjon er et stort og viktig spørsmål, og som jeg også sa i innlegget mitt i sted, er det viktig at vi har et bredt flertall knyttet til endringer i pensjonssystemet. Til det andre spørsmålet må jeg bare få lov til å understreke hvor viktig generasjonskontrakten er, også når det gjelder pensjonssystemet. Det er på mange måter hele bakgrunnen for pensjonsreformen at vi skal sørge for at også framtidige generasjoner(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det går så fort i dag, president!
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg skal følge godt med på det, president!
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg har lyst til å understreke nok en gang at de foreslåtte endringene i disse reglene i dag, de endrer ikke på at minstenivåene reguleres lavere enn lønnsveksten, slik det har vært gjort helt siden 2011. Det nye er at det, som for øvrig alderspensjon, foreslås å regulere med et gjennomsnitt, noe som anslås å gi en jevnere regulering enn dagens regler. Så kan jeg jo understreke nok en gang, som jeg også sa i innlegget mitt, at denne regjeringen deler ønsket og den politiske meningen om at vi skal øke minstepensjonistenes pensjoner, slik det er formulert i Hurdalsplattformen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Som jeg har understreket flere ganger, handler denne endringen først og fremst om at minstenivåene skal reguleres med gjennomsnittet av lønns- og prisvekst, og da vil vi først vite resultatet av det når den endelige fastsettelsen av lønns- og prisvekst for 2022 er klar. Den er jo allerede blitt høyere, nettopp som en følge av de urolige tidene som vi lever i, der prisene har blitt høyere, med 3,3 pst. med det foreløpige anslaget fra Teknisk beregningsutvalg. Så deler jeg representanten Bergstøs engasjement for å øke minstepensjonen, og jeg er klar på at det må komme en varig endring i minstenivåene for å motvirke at minstepensjonistene henger etter. Men jeg mener at det må gjøres i sammenheng med en helhetlig og grundig oppfølging av evalueringsutvalgets rapport.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det jeg i hvert fall kan garantere, er at jeg skal jobbe hardt for at vi får det til. Og så lever vi svært urolige tider akkurat nå, der prisene, som representanten selv var inne på i forrige replikk, øker dramatisk som følge av Russlands folkerettsstridige invasjon av Ukraina – både matpriser, energipriser og brenselpriser. Alt øker, og tidene er urolig. Men det er klart at når anslaget i dette øker, så vil jo gjennomsnittet også øke fra teknisk beregningsutvalg, som ligger på 3,3 pst. Vi ønsker å jobbe politisk for det når vi får utvalgets rapport. Denne saken handler først og fremst om at man skal kunne beregne rett tidspunkt for når man skal kunne gå av.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg har lyst til å understreke at det er alltid hyggelig å møte representanten Kristjánsson i nye roller og takker for alle hyggelige hilsener når jeg kommer til Stortinget i en ny rolle. Jeg har lyst til å si at avviket ble gjort i 2020. Det var det siste året der regulering av pensjon ble foretatt med lønnsveksten fratrukket 0,75 pst. Vi gjorde den overgangen for fjoråret. Så dette blir å gjøre det eventuelt på nytt igjen, og det har vi ikke gått inn for i denne saken. Dette er en lovregulering som først og fremst skal sikre at gjennomsnittet av lønns- og prisvekst blir beregnet som et utgangspunkt som gjør at vi kan fastsette tidspunktet for når pensjonistene skal gå av.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-17:
Jeg ønsker å ta ordet til stemmeforklaring i en viktig sak. Overordnet vil jeg si at vi støtter regjeringens forslag om regulering av pensjon. Men vi har noen unntak, og som representantene kanskje har sett, har vi fremmet et løst forslag – som jeg for øvrig tar opp før jeg glemmer det. Det er tre punkter jeg har behov for å bemerke: Det første punktet er forslaget om reguleringen for 2022. Forslaget kompenserer ikke for hele avviket mellom den anslåtte lønnsveksten og den reelle lønnsveksten, og det avviket blir et betydelig beløp som pensjonistene nå ikke får del i, på tross av at det har vært tradisjon for å korrigere avviket mellom det som er anslått, og det som er faktisk vekst i trygdeoppgjøret. Slik jeg leser det, har departementet heller ikke noen prinsipielle argumenter mot å korrigere for hele avviket, men de har valgt en annen løsning for enkelhets skyld. Så vi støtter en bred bevegelse fra arbeidstakersiden og pensjonsorganisasjonene, og jeg er enig at det bør korrigeres for hele avviket mellom den anslåtte lønnsveksten og den faktiske lønnsveksten, og derfor vil vi støtte forslag nr. 1. Det andre punktet der vi er uenige med regjeringen, er forslaget om at minste pensjonsnivå skal reguleres på samme måte som pensjoner under utbetaling – altså etter et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Regjeringen begrunner det med at det også handler om forenkling av systemet i folketrygden. Men vi mener at forenklingshensynet ikke kan rettferdiggjøre en endring som da gjør at minstepensjonister kommer dårligere ut enn i dag, og derfor vil vi også støtte forslag nr. 2, om at minste pensjonsnivå reguleres med lønnsveksten i 2022. Det tredje punktet er et punkt som vi har vært opptatt av lenge, nemlig enslige minstepensjonister, og det er fordi det er de som har klart lavest inntekter blant pensjonistene. Siden 2016 har vi i mange omganger fått gjennomslag for å øke enslige minstepensjonisters pensjon med 12 000 kr, og senest i forliket mellom Fremskrittspartiet og Solberg-regjeringen i fjor økte vi ytterligere med 5 000 kr. Likevel mener vi at for enslige minstepensjonister er det et behov for fortsatt økning, og derfor fremmer vi et løst forslag som handler om nettopp at regjeringen må komme tilbake igjen i 2023 med en opptrappingsplan som gjelder for enslige minstepensjonister, og at den første økningen skal komme i statsbudsjettet for 2023.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Pensjonssystemet kan være komplisert, men prinsippene som skal ligge til grunn, er egentlig ganske enkle. Alle skal ha en grunnpensjon som gir en minstesikring, og deretter skal man få pensjon etter hvor stor innsats man legger inn. Samfunnet endres, og det er viktig at Stortinget følger opp med nødvendig fokusering, endringer og tilpasninger av pensjonslovgivningen. Denne stortingsperioden har vi vedtatt pensjon fra første krone. I dag behandler vi endringer i folketrygdloven, og i juni legger pensjonsutvalget fram sin innstilling for videre og grundig behandling. I 2018 fremmet Arbeiderpartiet og SV forslag som ville sikret pensjon fra første krone, men ble den gangen nedstemt. Etter ytterligere utredninger ble det heldigvis flertall for pensjon fra første krone, og reglene og trådte i kraft 1. januar i år. Bedriftene har tid fram til 30. juni i år med å tilpasse sine pensjonsordninger til de nye reglene. De nye reglene vil gi ca. én million flere arbeidstakere i privat sektor opptjening av pensjon fra første krone man tjener. For de som har høy lønn, betyr denne endringen lite, men for de som har lav lønn, kan endringen bety mye for framtidig pensjon. De gamle reglene får unntak for arbeidstakere under 20 år. Alle tenåringer som jobber etter skoletid eller i deler av sommerferien, fikk ingen uttelling for dette i form av framtidig pensjon. Pensjon er viktig og angår alle, men pensjonssparing er ikke noe som opptar de fleste tenåringer. Nettopp derfor burde det ikke være opp til arbeidsgiver eller den enkelte arbeidstaker. Ungdommer som bidrar tidlig i arbeidslivet, fortjener å bygge opp pensjon på lik linje med andre arbeidstakere. Innføring av pensjon fra første krone er et viktig steg i riktig retning for å sikre bedre pensjonsopptjening for dem som fortsatt står i jobb. Ettersom vi stadig lever lenger, vil det bli enda viktigere at flest mulig har sikret seg en opptjening de kan leve gode liv av den dagen de skal tre ut av arbeidslivet. Med den norske velferdsmodellen skal ingen måtte spare alene. Arbeidsgivere og staten skal bidra for å sikre at alle har gode muligheter til å leve godt som pensjonister. En lovfestet pensjonsopptjening fra første krone rammer ikke noen mer enn andre. Ingen bedrifter vil dermed rammes hardere enn andre og på den måten få en konkurranseulempe. Bransjene som hovedsakelig står uten pensjon fra første krone, er etterspørselsdrevne virksomheter. Behovet for hotellovernattinger for ansatte i handelsbransjen, innen reiseliv eller i renholdsbransjen blir ikke mindre av at arbeidsgiver får en ekstrautgift på 2 000 kr. Jeg ser frem til at pensjonsutvalget legger fram sin innstilling i juni. Det vil bli et viktig bidrag til det videre arbeidet med framtidige pensjoner.
Alf Erik Bergstøl Andersen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Endelig får vi gjort noe med den uverdige behandlingen av landets pensjonister. På grunn av pensjonsreformen, som Fremskrittspartiet som eneste parti stemte imot, har pensjonistene fått stadig mindre igjen for pensjonen sin, mens folk flest har fått bedre kjøpekraft. Derfor er det svært gledelig at et samlet storting i dag bekrefter at underreguleringer skal bort, og at pensjonistene nå sikres en inntektsvekst lik snittet av lønns- og prisveksten. Å få fjernet denne underreguleringen har vært en ti år lang kamp for Fremskrittspartiet. Det er fortsatt et godt stykke til mål for en anstendig pensjon for alle landets pensjonister, men det er verdt å glede seg over at denne urettferdige underreguleringen nå forsvinner. Fremskrittspartiet har ønsket at pensjonistene skal ha anledning til å forhandle om sin pensjon. Vi mener det var uheldig at pensjonistenes organisasjoner mistet en viktig rolle da forhandlingsretten ble fjernet med pensjonsreformen. Vi har tidligere foreslått en gjeninnføring av forhandlingsretten for landets pensjonister. Det ble nedstemt, men det ble flertall for at pensjonistene skal kunne forhandle om andre spørsmål av betydning for pensjonistene. Eksempler på dette kan være midler til eldreråd eller kursing av eldre i datateknologi, som kan være nyttig i deres hverdagsliv. Det kan være dagsenter eller andre aktivitetstilbud for eldre. Det er et stort behov for å løfte pensjonistenes kår, ikke bare med styrket pensjon – men da må også pensjonistorganisasjonene få vite hva de kan forhandle om. Regjeringens oppfølging av dette vedtaket, og som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Høyre slutter seg til, er flere møter, men hva skal alle disse møtene inneholde? Hva kan organisasjonene påvirke, og hva kan de ikke påvirke? Det er et spørsmål som fortsatt er helt i det blå. Derfor fremmer Fremskrittspartiet sammen med SV og Rødt i dag forslag om at regjeringen må komme tilbake til Stortinget med tydelige forslag om dette. Dessverre vil det ikke få flertall. Jeg er glad for at pensjonistene nå får et anstendighetsløft, det er på tide. Og jeg er glad for at det var denne saken som var på sakslisten akkurat i dag, slik at dette kunne bli tema i mitt første innlegg fra denne talerstolen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Saken dreier seg om samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 165/2019 av 14. juni 2019 om innlemmelse i EØS-avtalen av direktiv(EU)(EU) (EU) (EU) Direktivet avløser det første betalingstjenestedirektivet, direktiv 2007/64/EF og bygger videre på dette. Det nye direktivet, altså PSD2, tar sikte på å skape og legge til rette for et enhetlig rettslig rammeverk for betalingstjenester i EØS-området. PSD2 er et fullharmoniseringsdirektiv, og handlingsrommet for nasjonale myndigheter er derfor begrenset. Direktivet har som mål å modernisere regelverket i tråd med utviklingen i markedet, åpne opp for nyskaping og mer konkurranse, legge til rette for lavere priser og fremme sikrere løsninger. Videre omhandler direktivet nye betalingstjenester og nye betalingstjenestetilbydere som skal kunne tilby betalingstjenester, såkalte tredjepartsaktører. Utenriks- og forsvarskomiteen hadde ingen merknader og uttrykker sin støtte til direktivet og innstillingen fra justiskomiteen. Det er en enstemmig justiskomité som står bak innstillingen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
På justisfeltet som på de fleste andre felt er det sånn at når man gjennomfører tiltak – og da også ganske radikale tiltak, som det man snakker om her – er de som regel basert på kunnskap, på forskning, på dokumenterte behov. I denne debatten har vi ikke hørt noe annet enn enkeltrepresentanter som kommer med anekdoter i en eller annen variant – man mener å kjenne noen som har opplevd at – eller så refererer man til en FN-komité som har noen meninger om saken. Det ser ut til å være hele grunnlaget for at vi har den debatten i dag, og for regjeringens arbeid, et arbeid som skal komme med – jeg holdt på å si – tilsvarende ordning for Oslo. Er det ikke et problem for justisministeren at man skal løse et problem man ikke dokumenterer eksistere – og i så fall: Vil statsråden si at dette er et reelt problem som preger politiet?