Svein Flåtten (Høyre), 2011-11-24:
Finanskomiteens leder åpnet denne dagen med å sette spørsmålstegn ved andre partiers virkelighetsbeskrivelse. Jeg tror i den situasjonen vi har rundt oss i Europa, som foreløpig ikke har vært så følbar her hjemme, at det er et dristig utgangspunkt å mene at vi vet best, både om den egentlige situasjonen og hvordan man selv skal håndtere den her hjemme. Når Europas ledere ikke vet verken ut eller inn, grenser dette til overmot. Vi er et land der 75 pst. av eksporten går til EU. Vi er helt avhengige av det som skjer der. Når vi nå ser at vår vekst faller, er det en indikasjon som bør tas alvorlig. Det er ingen grunn til å svartmale dette. Vi har virkemidler og kan håndtere det. Men vi kan ikke politisk vedta etterspørsel fra markedet, men vi kan skape bedre betingelser for den konkurransekraft som er nødvendig for å hevde oss internasjonalt. Nå vet vi at kostnadsnivået vårt er 50 pst. over handelspartnernes. Vi vet at produktiviteten er heller lavere enn høyere, og vi vet at det i de siste to–tre år har vært en reduksjon i arbeidsplasser i privat sektor – ikke noen katastrofetall, men det bør gi grunn til uro. Nettopp derfor har Høyre et budsjett i år som vil skape trygghet gjennom kunnskap og konkurransekraft. Det er to viktige elementer: Vi bør beskikke vårt hus og satse på utdannelse og kunnskap, for dette er et bidrag til næringspolitikken. Den blir viktigere nå enn noen gang, på både kort og lang sikt, for de kommende generasjoner, og ikke minst for den voksne generasjon og bedriftene som allerede er i gang. Vi må kort og godt leve opp til det olympiske ideal: Vi må være raskere, høyere og sterkere – for ikke å si mørkere – for vi konkurrerer i utgangspunktet med et kostnadshandikap. Det vil stille store krav til våre høyteknologiske løsninger, forskning, utvikling, innovasjon, og ikke minst til kommersialisering av de gode ideene. Det er derfor vi så sterkt prioriterer næringspolitikken i vårt budsjett – ikke ved å bruke mer penger, men ved å bruke dem annerledes og mer spisset inn mot verdiskaping. I den forbindelse vil jeg gjerne nevne et par ting. Det er viktig å stimulere de gode ideene. Vi prioriterer derfor bl.a. bevilgninger til nye såkornfond. Jeg tillater meg å sitere Trondheims ordfører, Rita Ottervik, som sier om det at det ikke kommer noe påfyll: «Konsekvensen er full stopp i kommersialisering av norsk forskning nå og de neste årene.» Jeg støtter Trondheims ordfører sterkt og håper at andre ledende politikere fra samme område tar dette alvorlig. Vi øker bevilgningen til BIA-ordningen. Det er viktig, for det er forskning som står tett opp mot næringslivet, og som gjør at gode ideer fort kan komme i aksjon og ut i virksomhet. Det samme gjelder jo ikke minst SkatteFUNN-ordningen, som går mot forskning og utvikling i eksisterende bedrifter. Jeg tror at det som skjer i eksisterende bedrifter, ofte er undervurdert i forhold til gründervirksomhet. Det skjer mye spin-off og utvikling i de eksisterende bedrifter, derfor er SkatteFUNN-ordningen meget viktig. Det er viktig å utvide rammene for den, slik at den kan omfatte enda flere – og enda mer. Så kan jeg ikke forlate vårt budsjett og de eksisterende bedrifter uten å si at hvis man på sikt greier å fjerne den beskatningen som går til de eksisterende bedrifter, og som de kunne bruke til knoppskyting, til investering og til utvikling i sin egen virksomhet, ville vi hvert år tilføre norsk næringsliv et beløp på mellom 6 og 8 mrd. kr. Det er betydelig, og det er ikke skattelettelser til de rike, men det er et tiltak som gjør at eierne kan bruke pengene sine, at bedriften kan bruke pengene sine på å skape trygghet for de arbeidsplassene de har – og ikke minst skape flere.