Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2003-03-27:
Kriminelle personer utøver vold i større grad enn tidligere, og de truer også med å bruke vold overfor politiets kilder, dets informanter og vitner i straffesaker. Dette er utviklingstrekk som formidles til oss både fra politi og fra påtalemyndighet. Den kriminelle ønsker å hindre at politiet får kunnskap om lovbrudd, og i den grad politiet kjenner til at kriminelle handlinger er begått, er gjerningsmannens ønsker å påvirke politiforklaringer og vitnemål for domstolene. For å unngå straffeforfølgning benyttes kriminelle metoder som enten medfører at informasjon om alvorlig kriminalitet ikke kommer til politiets kunnskap, eller som medfører at det blir umulig å samle tilstrekkelig bevis til tiltale og domfellelse. For å hindre at slikt skjer, må vi ta denne brutaliserende utviklingen på alvor. Et grunnleggende trekk ved vårt rettssamfunn er at kriminelle skal stilles strafferettslig til ansvar for de lovbrudd som er begått. Trusler mot kilder, informanter og vitner er derfor et alvorlig angrep på rettssamfunnet. Vår mulighet til å bekjempe alvorlig og organisert kriminalitet svekkes dersom folk ikke tør stå fram med det de vet av redsel for represalier. Fortsetter denne utviklingen, kan resultatet bli at desto mer ondsinnet og hensynsløs den kriminelle er, desto større sjanse har han for å slippe straffeforfølgning og fellende dom. Slik vil vi ikke ha det. Når det er sagt, vil jeg presisere: Selv de som er mistenkt og siktet for å ha begått de alvorligste forbrytelser, har krav på en rettferdig prøving av sin sak. Ingen skal dømmes før skyld er bevist utover enhver rimelig tvil. Dette følger bl.a. av Den europeiske menneskerettighetskonvensjon, artikkel 6. Det er derfor viktig for meg og for Kristelig Folkeparti å peke på at forslagene til endring i straffeprosessloven, som vi i dag gir vår tilslutning til, er i tråd med de krav Menneskerettighetskonvensjonen stiller til en rettferdig rettergang. Menneskerettighetsdomstolen har i flere rettsavgjørelser åpnet for unntak fra innsyn i alle saksdokumenter på grunn av behovet for å beskytte politimetoder, beskytte vitner mot represalier og av hensyn til rikets sikkerhet. Det er imidlertid et vilkår at bevisavskjæringen er strengt nødvendig, og at ulempene ved unntakene i tilstrekkelig grad oppveies av prosessuelle rettigheter og regler. Disse begrensningene tas det hensyn til i lovendringsforslagene som Kristelig Folkeparti i dag slutter opp om. De fleste høringsinstansene har støttet Justisdepartementets vurdering av at det på gitte vilkår, som jeg kommer tilbake til, er et behov for å endre straffeprosessloven, slik at det blir større mulighet til å nekte siktede og forsvareren innsyn i opplysninger som påtalemyndigheten har, og til å avskjære bevis. For Kristelig Folkeparti har nettopp dette vært et viktig forhold for våre vurderinger i saken. Kristelig Folkeparti gir i dag sin tilslutning til en ny § 292a i straffeprosessloven som innebærer muligheter for bevisavskjæring for «forhold som påtalemyndigheten ikke vil påberope som bevis i saken». Det oppstilles strenge og spesifikke vilkår i lovteksten for når slik avskjæring kan forekomme. Siktede skal ikke nektes innsyn dersom det vil medføre vesentlige betenkeligheter av hensyn til dennes forsvar. Innsyn kan altså ikke nektes dersom dokumentene det nektes innsyn i, eller en mulig vitneforklaring, vil kunne avdekke forhold som kan føre til at den siktede blir frifunnet eller får nedsatt straff, f.eks. fordi det har foregått provokasjon, eller hvis bevis har blitt ervervet på ulovlig vis. Som hovedregel må saken gjelde en forbrytelse som kan medføre fengselsstraff i fem år eller mer for at avskjæring skal kunne skje. Kristelig Folkeparti mener det er fornuftig at man som hovedregel begrenser muligheten for bevisavskjæring til de mest alvorlige straffesakene. For oss har det dessuten vært viktig at beslutningsmyndigheten om bevisavskjæring legges til domstolene. Dette er en viktig rettssikkerhetsgaranti. Det er også grunn til å tro at en domstolsprøving vil sikre gode og klare rutiner hos politiet for bruk av informanter og for hvilke etterforskningsmetoder som aksepteres. Den siktedes rett til oppnevning av en særskilt advokat ved spørsmål om bevisavskjæring er dessuten en viktig prosessuell rettighet og ytterligere en rettssikkerhetsgaranti for vedkommende. For Kristelig Folkeparti har det videre vært sentralt å sikre at avgjørelsen om å nekte dokumentinnsyn eller avskjære bevis, som en klar hovedregel skal tas av andre enn den dømmende rett. En uheldig konsekvens av at den dømmende rett skulle fått beslutningsfullmakt i slike spørsmål, ville være at dommeren ville fått en annen tilgang til faktaopplysninger i saken enn de øvrige aktører. Det er et viktig prinsipp at man kun skal dømmes ut fra de opplysninger som framkommer i retten. Kunnskap hos dommeren om andre relevante forhold vil kunne influere på den endelige avgjørelse og må derfor som hovedregel ikke tilkomme dommeren som skal dømme i straffesaken. Kristelig Folkeparti er meget fornøyd med at Regjeringen vil oppnevne et eget utvalg for å etterkontrollere betydningen og virkningen av lovendringene som vi i dag støtter. Det er i denne forbindelse viktig at man vurderer om siktedes rettssikkerhet har blitt svekket som en følge av lovendringene. Vi tror ikke det vil skje, men vi vil følge utvalgets arbeid og konklusjoner nøye.