Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2021-03-22:
Senterpartiets representant Emilie Enger Mehl skal ha ros for å ta opp denne problemstillingen. For selv om Norge ikke er medlem av EU, er vi bundet til en del av EUs regelverk gjennom EØS-avtalen. Derfor er det skremmende å se at til og med Europaparlamentet, nå også uten skeptiske briter, retter en såpass krass kritikk mot EUs lovprosesser. Europaparlamentet bruker svært sterke ord i sin resolusjon. For eksempel finner vi at parlamentet beklager sterkt det faktum at Rådet ikke aktivt offentliggjør de fleste dokumenter knyttet til lovsaker, noe som forhindrer borgerne i å vite hvilke dokumenter som virkelig finnes, og dermed hindrer deres rett til å be om tilgang til dokumentene. Rett til informasjon og innsikt i lovprosesser er grunnleggende i et liberalt demokrati. Vi må ha i bakhodet at dette skjer på overnasjonalt nivå. De fremste folkevalgte organene i Europa, de nasjonale parlamentene, har liten plass i EUs lovgivningsprosess, selv om vedtakene som fattes på EU-nivå, ofte får stor innvirkning på vanlige folks liv. Europaparlamentet, det folkevalgte organet på EU-nivå, som her kritiserer Kommisjonen og Rådet for manglende demokrati, har selv kronisk dårlig oppslutning ved valg. Ved valget til Europaparlamentet sommeren 2014 var valgdeltagelsen på ca. 42–43 pst – den økte riktignok til 50 pst. i 2019 – noe som viser at Europaparlamentet er et organ med et svakt mandat til å uttrykke folkeviljen i Europa. Selv om Norge ikke er medlem av EU, er vi altså bundet opp til mye av EUs lovgivning gjennom EØS-avtalen. Fremskrittspartiet har en mer nyansert holdning til EØS-avtalen enn Senterpartiet, for vi ser klart og tydelig at EØS-avtalen i det store og hele er et gode for Norge – ikke minst for næringslivet, som har fri tilgang til et marked på over 450 millioner mennesker. Vi erkjenner at vi ikke kan velge og vrake blant det vi liker og ikke liker av EUs lover og regler, men forholder oss til EØS-avtalens rammebetingelser. Med dette følger at vi må godta at en del av EUs lovverk tas inn i det norske der det er relevant for EØS-samarbeidet. Slik sikrer vi f.eks. at vi har de samme standardene for varer og tjenester i hele Europa, noe som letter handelen. Samtidig er det bekymringsfullt at avtalene våre med EU, deriblant EØS og Schengen, begrenser Stortingets muligheter til å utforme politikken. Vi er prisgitt at EUs lovsaker som kommer til Stortinget, er behandlet og forankret på en god, demokratisk måte. Derfor er resolusjonen fra Europaparlamentet bekymringsfull. Uthuling av demokratiet gjelder for øvrig ikke bare samarbeidet med EU. Det er en økende trend at internasjonale avtaler og medlemskap i internasjonale organisasjoner undergraver nasjonale demokratiske prosesser. Områder som tidligere var styrt gjennom demokratiske prosesser på nasjonalt nivå, overføres i økende grad helt eller delvis til internasjonale eller overnasjonale beslutningsprosesser. Et kjent eksempel på nettopp dette er FNs migrasjonsplattform, der spørsmål om migrasjon og integrering, som tradisjonelt tilhører områder som nasjonalstatene bestemmer over, blir løftet opp på et internasjonalt nivå. Fremskrittspartiet stemte selvsagt, som kjent, mot plattformen, mens Senterpartiet, som normalt sett er årvåkne når det gjelder farene ved overnasjonalitet, enkelt ga sin tilslutning til migrasjonsplattformen. Det overrasket oss ikke så rent lite.