Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2014-03-06:
Jeg tar ordet som saksordfører for områdene Forsvarsdepartementet og Utenriksdepartementet. Først Forsvarsdepartementet: De samlede utgiftsbevilgninger til Forsvarsdepartementet i 2012 var på 44,7 mrd. kr, mens samlet inntektsbevilgning var på 5,6 mrd. kr. Departementet har ansvaret for fire virksomheter og ett selskap. Tre virksomheter under departementets ansvarsområde har fått vesentlige merknader for 2012, og dette gjelder Forsvaret, Forsvarsbygg og Forsvarets forskningsinstitutt. Komiteen viser til at Riksrevisjonen gjennom mange år har påpekt brudd på lov om offentlige anskaffelser, og at revisjonen for 2012 viser at Forsvaret fortsatt foretar anskaffelser i strid med anskaffelsesregelverket. Det er alvorlig at Forsvaret, på tross av gjentatte merknader fra Riksrevisjonen, fortsatt ikke klarer å følge anskaffelsesregelverket slik som forutsatt. Riksrevisjonen har merknader på tre viktige områder, og dette gjelder: bevilgningsreglementet i Forsvaret omfang og framdrift i LOS-programmet materiellforvaltningen i Forsvaret Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen ser alvorlig på at Forsvaret har brutt bevilgningsreglementets ettårsprinsipp og fullstendighetsprinsipp i Reglement for økonomistyring i staten. Riksrevisjonen finner det kritikkverdig at departementet ikke forsikret seg om at det ville bli truffet egnede tiltak for å forhindre merforbruk. Komiteen slutter seg til denne kritikken. Komiteen har merket seg at den tidligere statsråden varslet at hun på grunnlag av erfaringene fra 2012 ville ha en særskilt tett oppfølging i sin styring av Luftforsvaret i 2013. Komiteen har også merket seg at departementet vil følge opp Riksrevisjonens anbefalinger om å legge vekt på krav til virksomhetsstyring og korrekt rapportering i styringsdialogen med Forsvaret. Komiteen forventer derfor at de tiltak som departementet har satt i verk, vil føre til at bevilgningsreglementet følges for framtiden. Riksrevisjonen har gjennom flere år kritisert ulike forhold ved implementeringen av LOS-programmet i Forsvaret. Dette er Forsvarets satsing på et nytt felles styringssystem for økonomi, personell og logistikk. Som følge av forhold knyttet til leverandørens gjennomføringsevne har prosjektet vært stanset i lengre perioder for å få gjennomført nødvendig kvalitetshevende tiltak og få lagt nye planer for både omfang og framdrift. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen er kritisk til at utvelgelsesprosessen i forkant av valget av leverandør ikke i tilstrekkelig grad avdekket leverandørens gjennomføringsevne. Som følge av dette blir sluttleveransen betydelig redusert og nær to år forsinket. Forsinkelsen vil, ifølge Forsvarsstaben, påføre Forsvaret økte kostnader på 210 mill. kr. Komiteen viser til at Forsvaret anskaffer materiell for ca. 10 mrd. kr årlig, og Riksrevisjonen har tidligere tatt opp forhold knyttet til regnskapsføringen av materiell, bl.a. for årene 2009, 2010 og 2011. Revisjonen for 2012 viser at det er store etterslep på kodifisering av materiell, noe som fører til at betydelige mengder materiell mangler grunnlagsdata. Korrekt og rettidig regnskapsføring av materiell er avgjørende for at regnskapet til enhver tid skal kunne gi tilfredsstillende styringsinformasjon. Riksrevisjonen mener det er alvorlig at det fortsatt ikke er etablert et komplett sentralt materiellregnskap i Forsvaret. Komiteen har merket seg at statsråden vil følge opp Forsvaret gjennom etablerte møtefora og periodiske rapporteringer for å sikre at arbeidet med kontroll over materiellbeholdningen kan bli ferdigstilt innen forsvarssjefens anbefalte tidsfrist, 1. juli 2014. Komiteen forventer at dette arbeidet gis prioritet, slik at tidsfristen, som for øvrig er fastsatt av forsvarssjefen selv, ikke blir overskredet. Så til Utenriksdepartementet: Den samlede utgiftsbevilgning til Utenriksdepartementet i 2012 var på om lag 33 mrd. kr. Samlet inntektsbevilgning var på 115 mill. kr. Departementet har ansvaret for to virksomheter og ett selskap. Ingen virksomheter under departementets ansvarsområde har fått vesentlige merknader for 2012. 85 pst. av Utenriksdepartementets budsjett på 33 mrd. kr gjelder utviklingsbistand, og departementet forvalter selv en betydelig del av midlene som skal bidra til å gjennomføre norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk. Riksrevisjonen har i Dokument 1 gjennom flere år hatt vesentlige merknader til departementets forvaltning av midlene. Forvaltningen av midlene i de senere år er forbedret. Komiteen finner denne utviklingen positiv, men revisjonen viser allikevel at det fremdeles er utfordringer. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen ser alvorlig på manglende operasjonalisering av de utviklingspolitiske målene for satsing på tiltaks- og prosjektnivå og på mangelfulle resultatrammeverk for flere fond innen klima- og skoginitiativet. Fravær av mål- og resultatindikatorer og mangel på tydelige rapporteringskrav gjør det vanskelig å vurdere måloppnåelsen for satsingen og identifisere de avvikene som oppstår. Komiteen viser til Riksrevisjonens kritiske merknader til at midlene som ble bevilget til gjennomføring av planfasen i Indonesia allerede er brukt uten at de tre viktigste tiltakene er gjennomført. Dette gjelder primært etableringen av et uavhengig system som skal måle og verifisere reduserte klimagassutslipp. Per i dag er det ikke mulig å identifisere hvilket utslippsnivå det skal tas utgangspunkt i, eller få konkrete data for reduserte utslipp. Uten at de ovennevnte tiltakene er gjennomført, kan både gjennomføringen, intensjonsavtalen og det bilaterale samarbeidet mellom Norge og Indonesia være truet. Da departementet ikke omtaler disse utfordringene i rapporteringen i Prop. 1 S for 2012–2013, kan det føre til at Stortinget ikke får riktig informasjon om utviklingen av samarbeidet mellom landene. Komiteen finner dette svært uheldig. Riksrevisjonen har følgende anbefalinger til departementet: sikre etablering av et resultatrammeverk for risikofylte bistandsprosjekter legge til rette for nyansert rapportering til Stortinget som grunnlag for behandling av bevilgningsforslag etablere oppfølgingsrutiner og styrke organiseringen i departementet på en måte som sikrer en enhetlig styring og rapportering av resultater av klima- og skogsatsingen Komiteen slutter seg til anbefalingene og ber departementet prioritere arbeidet med å følge opp de tre tiltakene som er listet opp av Riksrevisjonen. På vegne av stortingsrepresentant Kenneth Svendsen vil jeg knytte noen kommentarer til Landbruks- og matdepartementet. Riksrevisjonen har ingen vesentlige merknader til Landbruks- og matdepartementets forvaltning i 2012. Det er avgitt syv avsluttende revisjonsberetninger på Landbruks- og matdepartementets område, men ingen av virksomhetene har fått vesentlige merknader. Komiteen har spesielt merket seg at Bioforsk, som tidligere var en gjenganger med vesentlige merknader til regnskapene i årene 2008–2011, nå viser klare forbedringer, slik at det for 2012 kan avgis en «ren» revisjonsberetning uten vesentlige merknader. Dette er komiteen fornøyd med.