Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2009-06-08:
Vi er i ferd med å bryte målstreken, om kort tid er vi i havn med full barnehagedekning. Dermed har vi på plass den største velferdsreformen i nyere tid. Den rød-grønne regjeringa har bygd barnehageplasser så remmer og tøy kan holde. Om lag 97 pst. av barna som starter på skolen i høst, har gått i barnehage. Fra å være et gode for de få, er barnehagen blitt et tilbud til det store flertallet av barn mellom ett og seks år. I 1975 hadde 7 pst. av barna en barnehageplass. I dag går 87 pst. av hele aldersgruppa ett–fem år i barnehage. Barnehageforliket fra 2003 og den påfølgende massive utbyggingen av barnehager er en stor reform som betyr veldig mye for småbarnsforeldre. Nybakte foreldre slipper nå å miste nattesøvnen på grunn av manglende barnehagetilbud til den lille. Det er ingen liten reform som er gjennomført. Siden 2003 har over 60 000 flere barn fått plass i barnehage. Vi bruker i dag 13,8 milliarder kr mer på barnehager enn vi gjorde i 2003. Dette innebærer en økning på 170 pst. Samtidig med den massive utbyggingen er prisen på barnehageplass blitt redusert. Vi har innført en makspris som nå er på 2 330 kr. I kommunale barnehager er prisen for en barnehageplass redusert med 37 pst., mens i private barnehager er prisen nesten halvert. Disse prisreduksjonene har resultert i at foreldre nå har råd til å ha barna sine i barnehage, noe som har ført til en betydelig større etterspørsel etter barnehageplass enn det vi overskuet i 2003. Barnehageforliket er ennå ikke på plass. Nå gjenstår det å sørge for at de private barnehagene får like god finansiering som de kommunale. Det var en av forutsetningene for barnehageforliket, nemlig at vi skulle ha en likeverdig behandling av de kommunale og private barnehagene. Telemarksforskning dokumenterte i sin rapport, som ble lagt fram i januar, at ansatte i private barnehager har dårligere lønn og pensjonsvilkår enn ansatte i de kommunale barnehagene. I tillegg får barna et dårligere tilbud fordi det er færre voksne i forhold til barn i de private barnehagene. Denne rapporten og det at vi har fått en økonomisk avklaring allerede nå på at Regjeringa vil foreslå en innfasing av likeverdig behandling av kommunale og private barnehager i budsjettet for 2010, gjør at regjeringspartiene i Stortinget har valgt å endre forslaget fra Regjeringa. Vi har valgt å endre lovforslaget, slik at likeverdig behandling tas inn i den nye lovbestemmelsen, og at det fortsatt skal være nasjonale forskrifter som legger føringer for hvordan likeverdig behandling skal forstås. På denne måten sikrer vi at private barnehager, både juridisk og økonomisk, blir garantert en likeverdig behandling med de kommunale barnehagene. Innfasingen vil skje fra januar 2010, og vil være sluttført innen fem år. Samtidig beholder vi ambisjonen om at barnehager skal inn i den kommunale rammeoverføringen fra 2011. Vi legger også til grunn at det fortsatt skal være øremerket statstilskudd fram til full barnehagedekning er nådd. Ved at kommunene nå er juridisk forpliktet til å gi alle foreldre som ønsker det, en barnhageplass, mener regjeringspartiene at det er viktig at kommunene får et helhetlig ansvar for sektoren. Vi tror at kommunene vil ha en sterk interesse i å sikre en balansert utbygging og dermed en mer effektiv bruk av de økonomiske ressursene. I en sektor som er fullt utbygd, mener de rød-grønne partiene at det er både viktig og riktig at kommunene har styring på nyetableringene. Kommunene må ha myndighet til å styre, slik at man unngår overetablering. Et fritt kommunalt skjønn sikrer at kommunene ikke forpliktes til å finansiere barnehager som nettopp vil føre til overetablering. Mange ubesatte barnehageplasser vil være kostbart og en lite effektiv utnyttelse av ressursene. Det kan også føre til at eksisterende barnehager må drive med ledig kapasitet. Økonomisk vil dette være verst for de private barnehagene, og konsekvensene for dem kan bli nedleggelse. I takt med at barnehagetilbudet er blitt bygd ut og prisene er senket kraftig, har stadig flere foreldre etterspurt barnehageplass. I en situasjon hvor den store majoriteten velger å ha de aller minste barna sine i barnehage, mener jeg vi skal vokte oss vel for å komme med den moralske pekefingeren. Til tross for at et enstemmig storting har støttet den massive barnehageutbyggingen, fortsetter opposisjonen, med Høyre og Fremskrittspartiet i spissen, å moralisere over bruken av barnehage for de minste. Gjennom sin retorikk om at barn oppholder seg hele sin barndom i en institusjon, og at de sår usikkerhet om det er bra for barn under tre år å være i barnehage, skaper de et inntrykk av at dette er et stort sosialt eksperiment. Hva er høyresidens motiv? Angrer de på at de ble med på barnehageforliket, eller misliker de foreldrenes valg? For Arbeiderpartiet er det nå viktig å ikke gi foreldrene dårlig samvittighet, eller først og fremst mor dårlig samvittighet – for det er det det dreier seg om. Vår oppgave nå er å sørge for et barnehagetilbud av høy kvalitet og samtidig akseptere at når foreldrene får muligheten til å velge, velger de aller fleste barnehager framfor andre omsorgsløsninger. Arbeiderpartiet ser på barnehagen som en viktig sosial arena og en viktig læringsarena. I en ny forskningsrapport fra Kunnskapsdepartementet og Folkehelseinstituttet framgår det at barn i alderen 18–36 måneder som går i barnehage, har et bedre språk. Spesielt store er utslagene for minoritetsspråklig barn og for barn med foreldre med lav utdanning. Annen norsk og internasjonal forskning sier det samme. Barn i alderen 18 måneder til tre år kan ha et stort og positivt utbytte av barnehagen dersom kvaliteten er god. Dessuten konkluderer Fordelingsutvalget med at å satse på barnehager er den viktigste medisinen for å redusere sosiale forskjeller senere i livet. Til og med OECD mener den norske barnehagen er viktig for å utjamne skiller blant norske barn. Etter å ha vært gjennom fem år med massiv utbygging av barnehageplasser, beveger vi oss nå over i en ny fase. Vi retter nå fokus mot kvaliteten i barnehagene, og kveldens vedtak om å sikre at den halvparten av barna som går i private barnehager, får en like god finansiering som barn i kommunale barnehager, vil bli et viktig bidrag for å sikre kvaliteten i barnehagene i tida framover.