Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2012-11-20:
Tusen takk til interpellanten, representanten Aspaker, for muligheten til å diskutere et veldig viktig tema som vi vet engasjerer mange, særlig nå når det begynner å nærme seg jul. Jeg synes det er en styrke at det er bred enighet om verdigrunnlaget for skolen. Den debatten som har vært så langt, viser jo at her er vi ganske enige. Det norske samfunnet har gjennomgått store endringer de siste tiårene. Fra å være en relativt homogen befolkning har vi gått til å bli et flerkulturelt samfunn. Det er et grunnleggende gode, det beriker oss som nasjon, men det gir også noen utfordringer. Skolen har endret seg i takt med samfunnsendringen. Med overgangen til RLE-faget, som vi skal få god anledning til å diskutere i en interpellasjon senere i dag, har det blitt mer fokus på å bruke det faget som en brobygger mellom forskjellige religioner og livssyn. Det er bra. I Norge er det også bred enighet om at den norske fellesskolen skal være en inkluderende skole hvor ulike mennesker skal møtes. En sånn skole skal bidra til et godt samfunnsfellesskap, samtidig som vi anerkjenner og har forståelse for at vi er forskjellige. Den nye formålsparagrafen legger vekt på det som binder oss sammen, samtidig som den pålegger skolen å respektere mangfold i tro og tanke. Som det har kommet tydelig fram i dag, er ikke den nye formålsparagrafen til hinder for å avholde julegudstjenester eller gå i kirken. Nøytralitetsprinsippet betyr ikke man skal holde avstand til alt som har med religion å gjøre, eller la stoff som er omstridt, ligge urørt. Formålsparagrafen slår fast at elevene skal gis innsikt og forståelse, og da kan det å gå i kirken, besøke en synagoge eller besøke en moské være en naturlig del av det arbeidet. Jeg tror mange ikke har noe vondt av å gå i kirken selv om man ikke er religiøs, men det skal heller aldri være opp til majoriteten å definere hva minoriteten skal føle seg komfortabel med eller ikke. Derfor er det en fritaksordning og et prinsipp om tilpasset opplæring også i den nye formålsparagrafen. Som både interpellanten og statsråden viste til, har Utdanningsdirektoratet i flere år – senest på Twitter nå i sted – gitt råd om hvordan dette med skolegudstjenester skal gjennomføres. Her oppfordres det til – ganske klart og tydelig – at skolen skal samarbeide med foreldrene og sørge for god informasjon. Jeg tror det er viktig for å skape en forståelse av hva som skal skje. Gudstjenester skal ikke være en del av RLE-faget, men være en del av den generelle kultur- og tradisjonsformidlingen. Det handler også om å anerkjenne den historiske rollen kirken har hatt og fremdeles har i det norske samfunnet. Som interpellanten var inne på, handler det å skape en god verdiformidling om mye mer enn debatten om skolegudstjenester. Det handler f.eks. om at skolen skal legge til rette for at elevene får innsikt i andre religioners høytidsdager og festdager. Jeg tror at religions- og kulturforståelse blir stadig viktigere i vårt samfunn. Jeg har stor tro på – også etter denne debatten og de svarene statsråden har kommet med – at det er mulig for skolen å finne gode løsninger på denne type ting. Men verdiformidling kan vi alltid bli bedre til. Det siste året, med mange av de debattene som går, særlig nettdebatter, viser hvor viktig det er at vi har en sterk verdiformidling i skolen. Jeg må si at jeg er veldig glad for at norske elever skårer så høyt på demokratiforståelse og evne til å samarbeide. Det er kanskje ikke de testene som alltid får de største oppslagene i avisen, men det siste året har vist oss hvor viktig det er at norske elever har en sterk demokratisk ryggrad. Dette er en debatt som allerede er i gang – og som også vil komme mye i tiden framover. Jeg gleder meg til at vi får rikelig anledning til å diskutere dette med verdiformidling og en inkluderende skole når stortingsmeldingen om Kunnskapsløftet legges fram. Jeg ser fram til den videre debatten.