Gard Folkvord (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Få land er så avhengig av internasjonal handel som Norge. Med våre avstander og geografiske plassering blir dermed transportkostnadene en større faktor for vårt næringsliv enn for mange av de landene vi konkurrerer med. Politikken må derfor ta utgangspunkt i at samferdsel er nasjonal infrastruktur, og at den er et av de mest konkrete virkemidlene som kan tas i bruk når landet skal bygges. Planmessig og målbevisst må det satses i denne sektoren for å redusere antall ulykker, oppnå miljøgevinster og øke vår nasjonale verdiskaping. Samferdselsbudsjettet for 2001 er det siste i denne veiplanperioden. Fra 2002 skal hele transportsektoren samles i ett overordnet dokument. Det ligger til rette for at Nasjonal transportplan kan bli et godt utgangspunkt for å øke fokuseringen på samferdselens store betydning som nasjonal infrastruktur, noe som også må følges opp i de årlige budsjetter i planperioden. Når det gjelder veinettet, gjør både Fremskrittspartiet og Høyre et poeng av at de vil bruke vesentlig mer penger enn Arbeiderpartiet og sentrumspartiene. Det er imidlertid verdt å merke seg at dette finansieres gjennom svært usolidariske kutt på andre områder, som bistand, sykelønnsordning og landbruk. At fattige mennesker i verden og syke arbeidstakere i Norge skal betale for høyrepartienes veisatsing, er fullstendig uakseptabelt. Både Høyre og Fremskrittspartiet vet at disse forslagene aldri ville ha samlet et flertall i Stortinget, og at de dermed ikke ville ha klart å skaffe disse pengene, om de hadde inngått i en flertallskonstellasjon. Derimot har de to siste budsjettforlikene ført til påplussinger i samferdselsbudsjettet. I fjor kom det 100 mill. kr ekstra fordi Arbeiderpartiet prioriterte dette høyt. Det samme kan en si om sentrumspartiene i år – også de har prioritert samferdsel og har fått til en økning i forhold til det som var Regjeringens forslag. I knapt noe annet land i verden spiller ferjene en så stor rolle som de gjør i Norge. Også når det gjelder ferjene, legges det for neste år opp til å bruke mer penger på drift og nykontraheringer. Morgendagens riksveiferjer vil se annerledes ut enn det vi er vant til. Norske verfts- og teknologimiljøer har utviklet helt ny teknologi som gir ferjer som går dobbelt så fort som dagens. Verftet Fjellstrand, som har produksjon av hurtigbåter i Kvam og Kvinnherad kommuner, står klar til å bygge de første ferjene basert på denne teknologien. Omfattende tester viser at disse ferjene tilfredsstiller alle sikkerhetskrav. Vegdirektoratet ser med interesse på dette konseptet. Det ligger derfor til rette for at kontrahering av de første hurtigferjene av denne typen kan foretas. Komiteen har merket seg at det kan være aktuelt å sette ferjene inn på strekningen Tau–Stavanger i Rogaland. Det må understrekes at Fjellstrand AS har bundet mye kapital i utviklingen av dette nye ferjekonseptet, og verftet er avhengig av at kontrahering kan foretas så raskt som mulig. Jeg forutsetter at Vegdirektoratet medvirker til dette. Så noen ord om informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Det er grunn til å glede seg over at tempoet er skrudd kraftig opp innenfor dette området. Det var det et sterkt behov for. Telenor er notert på børsen, slik Stortinget har vedtatt, og det er nylig tildelt fire UMTS-lisenser – det er tredje generasjons mobilnett med svært høy overføringskapasitet. Stortinget valgte å tildele disse lisensene på en måte som sikret at operatørene skulle bruke penger på å bygge opp nødvendig infrastruktur, i stedet for å betale milliarder i en auksjonsrunde og slik sett få en svært dyr inngangsbillett. Vi valgte denne løsningen fordi moderne kommunikasjonsteknologi også er nasjonal infrastruktur. Det er nettopp denne holdningen som må ligge til grunn for utformingen av den samlede samferdselspolitikken i Norge.