Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2013-06-19:
Jeg deler synspunktene til forslagsstilleren om viktigheten av å legge til rette for rask og effektiv rekruttering av kvalifisert arbeidskraft. Gode rutiner, enkle regler og rask saksbehandling er en forutsetning for at Norge kan tiltrekke seg høykompetent arbeidskraft. Arbeidsinnvandringen har de siste årene vært rekordhøy – og positiv for Norge. Den bidrar til å dekke etterspørselen etter arbeidskraft og til at viktige oppgaver blir utført, og den tilfører nyttig kompetanse. Grunnlaget for dagens politikk ble lagt i arbeidsinnvandringsmeldingen som regjeringen la fram i 2008, og målet for politikken er å legge til rette for at bedrifter og virksomheter kan rekruttere kvalifisert arbeidskraft fra utlandet på en enkel og effektiv måte. Samtidig skal hver enkelt arbeidstaker sikres gode forhold i norsk arbeidsliv. Kampen mot sosial dumping er derfor en veldig viktig del av regjeringens arbeidsinnvandringspolitikk. Politikken må utformes slik at arbeidsinnvandring bidrar til en bærekraftig utvikling av velferdssamfunnet. Framtidig etterspørsel etter arbeidskraft bør i hovedsak dekkes ved å mobilisere innenlandske arbeidskraftressurser. Arbeidsinnvandring utover dette skal supplere innenlands arbeidskraft, ikke erstatte den. Slik får vi et velfungerende arbeidsmarked. Jeg oppfatter det slik at Venstre stiller seg bak hovedlinjene i dagens politikk. Det er bred politisk enighet i Norge om at vi trenger arbeidskraft. Vi har ganske nylig hatt en bred gjennomgang av arbeidsinnvandringspolitikken, og nye ordninger er innført, flere i tråd med Venstres forslag. Jeg vil knytte noen betraktninger til enkelte av forslagene. Forslagsstiller foreslår å gjeninnføre spesialisthjemmelen, slik at bedrifter kan ansette ikke-faglærte arbeidsinnvandrere fra land utenfor EØS-området. Det er ikke en gjeninnføring av det den tidligere bestemmelsen var ment å dekke. Formålet med spesialistbestemmelsen var rask og effektiv rekruttering av høyt kvalifisert arbeidskraft fra land utenfor EØS-området. Behovet for ufaglært arbeidskraft dekkes bl.a. av nordmenn og andre borgere i EØS-området. Derfor ønsker vi bare å åpne arbeidsmarkedet for faglært arbeidskraft fra tredjeland. Forslaget om å utvide «tidlig arbeidsstart» ved forhåndsgodkjenning av bedrifter og utdannings- og forskningsinstitusjoner har vært vurdert tidligere. Vurderingene viste at forhåndsgodkjenning er administrativt krevende og fører til lengre, ikke kortere, saksbehandlingstider. I dag er situasjonen slik at det er få klager på lang saksbehandlingstid i arbeidssaker. Tall og tilbakemeldinger fra arbeidsgivere tyder ikke på at det er store administrative barrierer som vanskeliggjør rekruttering, eller motvirker arbeidsinnvandring til Norge. Saksbehandlingstiden har nemlig gått ned, og selv om sakssammensetting og resultatkrav har endret seg, og tallene ikke kan sammenlignes helt, helt direkte, gir de allikevel et bilde. I slutten av 2009 ble 38 pst. av søknadene fra faglærte behandlet på under én måned, mens hele 28 pst. tok lengre tid enn tre måneder. Nå behandles 65 pst. av sakene innen fire uker og 83 pst. innen åtte uker. Departementet følger saksbehandlingstiden nøye og vurderer løpende tilpasninger og endringer som kan effektivisere ytterligere. Vi ber også stadig om råd fra arbeidsgivere om hvordan vi kan få til et enklere og mer effektivt system. Forslaget om å endre reglene, slik at kravene til kompetanse som faglært i større grad bestemmes av arbeidsgivere, er gjennomført ved ordningen «tidlig arbeidsstart». Arbeidsgiver har ansvar for at kompetansen er god nok, han rekrutterer direkte, og arbeidstaker kan begynne å arbeide før søknaden er ferdig behandlet. Enkle rutiner for godkjenning av utenlandsk arbeidskraft letter rekrutteringsprosessen. Tiltak som opprettelse av informasjonssenter, oppdatering av databaser for godkjenningsvedtak og styrking av NOKUTs ressurssituasjon er iverksatt for å forbedre ordningen.