Dag Jostein Fjærvoll (Kristelig Folkeparti), 1999-12-20:
Kommunene er gitt hjemmel for å innføre ordningen med gebyr for bruk av piggdekk for å kunne redusere helse-, miljø- og trivselsulemper som følger av piggdekkbruk. Bare Oslo har innført ordningen. Som andre nye ordninger har det vært noe uro i starten. Men gebyrordningen i Oslo har raskt vist seg å bli en suksess. Jeg viser her til Opinions undersøkelse gjengitt i Aftenposten Aften 13. desember 1999, hvor over halvparten av Oslos befolkning nå er positive til gebyret. Samtidig er det nå angivelig opp mot syv av ti av Oslos bileiere som kjører piggfritt. Det er min tro at dette avspeiler at folk flest både innser og ønsker at byens miljøproblemer skal tas på alvor. Jeg tolker derfor dette som en solid støtte til Regjeringens miljøsatsing på dette området, og også som en støtte til prinsippet om at forurenser skal betale. Før jeg berører samferdselskomiteens innstilling nærmere, vil jeg gjøre Stortinget oppmerksom på at Dokument nr. 8:11 for 1999-2000, som ligger til grunn for innstillingen som nå er under behandling, synes å inneholde et par misforståelser. Det er bl.a. ikke riktig at det er innført avgift for bruk av piggdekk i flere av landets storbyer, da det som nevnt kun er Oslo som til nå har innført ordningen. Imidlertid er det innført en hjemmel for de byene som ønsker det. Det er også referert til en undersøkelse KNA skal ha gjennomført hos Viking Redningstjeneste vinteren 1999, som skal vise at de som bruker piggfrie vinterdekk, er hyppigere involvert i ulykker enn de som bruker piggdekk. Viking Redningstjeneste har imidlertid i brev til departementet den 8. desember 1999 avkreftet at noen slik pålitelig undersøkelse er gjennomført i deres regi – dette kun til Stortingets orientering. Den innstilling som nå foreligger fra samferdselskomiteen, vil dersom den blir vedtatt, etter min mening innebære et tilbakeskritt i arbeidet for å redusere helse- og trivselsulemper som følge av piggdekkbruk. Når komiteen ønsker fritak fra gebyret for utrykningskjøretøyer og brøytebiler, vil gebyrordningen bli dårligere egnet som virkemiddel i arbeidet for å bedre luftkvaliteten i de større byene. Det kan virke urettferdig at store deler av det offentliges kjøretøyer nå skal få fritak fra gebyret, mens private bilister må betale. Det er min tro at en av årsakene til den positive holdningen til gebyrordningen som nå finnes i Oslos befolkning, nettopp skyldes at gebyrplikten også gjelder for det offentlige. Departementet vil selvsagt endre forskriften i samsvar med komiteens vedtak. Imidlertid trenger vi å definere de begrep som komiteen har brukt i sitt forslag til vedtak. Når det gjelder forslaget om fritak for brøytebiler, vil jeg peke på at begrepet brøytebiler ikke er definert i lover eller forskrifter som en egen kjøretøygruppe. Dersom alle kjøretøyer som en eller flere ganger gjennom vinteren brukes til å brøyte vegene, skal fritas for gebyrplikten, vil antallet fritak for denne gruppen kunne bli betydelig. Jeg vil for øvrig understreke at de fleste brøytebiler som nevnt bruker kjettinger under brøytingen, og at bruk av kjetting ikke er gebyrbelagt. Antallet utrykningskjøretøyer er forholdsvis høyt, og bare i Oslo utgjør dette i underkant av 1 000 kjøretøyer. I tillegg kommer at forskriften om godkjenning og registrering av utrykningskjøretøyer for tiden er under revisjon, med ett mulig resultat, at antallet kjøretøyer som gis status som utrykningskjøretøy, vil øke. Jeg ser at gebyrordningen kan slå uheldig ut for noen grupper kjørende. Først og fremst vil dette gjelde funksjonshemmede med et særlig behov for å kjøre med piggdekk, hvor et årsgebyr på 1 000 kr utgjør en tyngende utgift. Flertallet ønsker et fritak for funksjonshemmede med parkeringskort for forflytningshemmede. Det er viktig for Regjeringen at det er de grupper som faktisk har behov for det, som blir fritatt. Det er ikke da sikkert at et fritak for dem med parkeringskort vil være det mest rettferdige. Det finnes bl.a. funksjonshemmede med spesialtilpassede biler som ikke har parkeringskort, fordi de ikke har behov for spesiell parkeringsplass, men som burde vært fritatt for å betale piggdekkgebyret. Imidlertid ser jeg at komiteens forslag administrativt bygger på en eksisterende ordning som rimelig enkelt kan administreres og legges til grunn for en ny fritaksbestemmelse. Jeg vil derfor sende på høring et forslag om at forskriften endres i samsvar med Stortingets vedtak. Som det går fram av det jeg har sagt, trenger vi noe tid for å gjennomgå presiseringer av bl.a. kjøretøygrupper, i tillegg til lovpålagt krav om tre måneders høringsfrist. Derfor må nok endringen gjøres gjeldende fra neste vintersesong, slik det ser ut til i dag. Imidlertid vil det bli søkt å gjennomføre fritaket for gebyr på piggdekkbruk for funksjonshemmedes kjøretøyer med parkeringsbevis allerede inneværende sesong.