Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-11-13:
Først vil jeg også ønske statsråden velkommen til Stortinget. Det er hyggelig å se ham her. Så vil jeg rette oppmerksomheten mot dagens interpellant, Dørum. Han setter et interessant og viktig tema på dagsordenen. Folk er opptatt av skole. Det har vært svært mye om skole i avisene i det siste. Mye av det som går igjen, er tema i dag. Vi får høre ulike variasjoner over det. Fra min egen lokalavis, Gudbrandsdølen Dagningen, GD, har jeg i løpet av de siste dagene saksa følgende overskrifter: «Må ringe hjem når de sier «jævlig»» Dette blei sjølsagt fulgt opp dagen etter i en kronikk med tittelen: «Den bortkomne pedagog» Jeg vil også nevne ei helside med overskriften: «Ungdommens råd mot å droppe skolen» I dette tilfellet var det ungdommens fylkesting som engasjerte seg. Hovedstadsavisene er likedan, med overskrifter som:«Gutter er skoletapere» og «Femiskole og dumme gutter». Dette viser at folk engasjerer seg. Det er i hvert fall i utgangspunktet bra. Vår egen statsråd har også uttalt seg om at skolen må bli mer praktisk retta, slik at den oppleves meningsfylt. Jeg mener det er svært viktig at statsråden kommer med slike signaler. Skolen har blitt mer og mer teoretisk. Men det har for øvrig også samfunnet vårt blitt. Vi lever i ei etterindustrialisert tid, og skolen blir et sted der elevene skal være til de skal gå ut i verden og skaffe seg jobb i et mer og mer kunnskapsbasert samfunn. På områder der det for ganske få år siden var greit å få seg arbeid, er det i dag ingen muligheter. Yrkene finnes faktisk ikke lenger. Skoletida legger beslag på mye av elevenes tid, så det er rimelig å forlange at det skal føles meningsfylt for dem å være der, ut fra deres egne muligheter og forutsetninger. Det er riktig at elevene skal sosialiseres og må tilpasse seg å leve i et samfunn med ulike mennesker. Men skolen må nok i mye større grad tilpasses den enkelte elev. Tilpassa opplæring for hver jente og for hver gutt er viktig. Vår, politikernes og skolens, utfordring blir derfor å lage et skoleløp slik at elevene kan trives, både faglig og sosialt, i alle 13 åra. Vi må erkjenne at vi ikke har lyktes fullt ut med det. Vi har etter hvert fått mange svar på hvorfor når det gjelder norsk skole. St.meld. nr. 16 for 2006-2007 har samla mye kunnskap på dette området. Vi har fått klar beskjed om faktorer som hemmer læring, og faktorer som fremmer læring. Jeg skal ikke ramse opp disse, men det sier seg sjøl at mestring er et viktig stikkord når det gjelder å fremme læring. Jeg mener mestring er et kjernepunkt i dagens interpellasjon, for gutter er kanskje ikke bare bråkete og late. De lider sannsynligvis under trykket av en skole som i og for seg i for liten grad klarer å kople teorikunnskap sammen med nødvendige praksisnære aktiviteter. Samtidig tenker jeg at det er viktig at vi ikke stigmatiserer gutter. Jeg har hørt at det på noen skoler ikke er kult å være flink gutt. Vi må snu en trend. Gutter trenger gode forbilder og rollemodeller i skolen. Jenter har muligens nok av det. La meg så komme med det gode eksempel. Som alle veit, har skolen mulighet til å bestemme inntil 25 pst. av læreplanene sine dersom det gir bedre måloppnåelse for eleven. Det er mange andre kriterier også. Jeg tenker at vi må bli flinkere til å ta i bruk ulike læringsarenaer. Vi må bli flinkere til å se hva som virker. Så kommer eksempelet mitt, og det er fra Toten, fra Skreia ungdomsskole. Der har de for mange år siden etablert en såkalt praktisk gruppe. Det starta med «gutteaktiviteter», og det er nok fremdeles flest gutter, men det varierer hele tida. Det var snekring og vedproduksjon med noe tilpassa teori. I dette skoleåret er det mye maling, snekring og oppussing av nye undervisningsarealer. Det er også produksjon til elevkantina, det er friluftsopplegg, vevstue osv. – og tilpassa teoriundervisning. Det kan sies mye om dette. Det har jeg ikke anledning til, ser jeg. Men vi kan sjekke hva skolen sier de har oppnådd: Betydelig trivsel i skolehverdagen. Lavt fravær. Skulk og ugyldig fravær finnes ikke. Ingen elever får sitte hjemme. Er de friske, blir de henta osv. Alle gjennomfører ungdomsskolen. Dette er et stjerneeksempel. Det finnes helt sikkert mange eksempler, men slike ting må bli vanlige, og hver enkelt skole må finne fram til gode løsninger som passer for dem. Norsk skole trenger enda flere aktive, sjølgående lærere som går inn i arbeidet for å gi elevene opplevelse av mestring og utvikling i hele skoletida.