Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-01-28:
De norske domstolene fungerer gjennomgående godt og har høy tillit i befolkningen. Likevel har regjeringen bestilt en utredning som legger opp til en storstilt sentralisering av domstoler i hele Norge. Det som framstilles som en uavhengig og helt fristilt prosess om domstolenes framtid, er i realiteten en prosess som er designet for sentralisering. Regjeringen har satt ned et utvalg på 16 personer, som er helt uten representasjon fra distriktene, og gitt et mandat med en klar beskjed om å sentralisere. Det startet med at regjeringen bestilte en utredning om domstolenes framtid – en bred utredning. Framtidig struktur skulle da vurderes på bakgrunn av en rekke andre spørsmål. Så valgte man i stedet å løfte ut struktur i en egen del og få den som en utredning før alle andre spørsmål var vurdert. Da følger regjeringen altså samme oppskrift som den fulgte i regionreformen: La oss tegne et kart først og se på formålet med kartet etterpå. Det mener Senterpartiet er en helt bakvendt måte å vurdere store, viktige spørsmål som struktur på. Derfor foreslår vi å utsette spørsmålet om ny domstolstruktur til Domstolkommisjonen er helt ferdig med sin jobb i 2020. Ett eksempel er at det i rapporten til Domstolkommisjonen foreslås ny rettskretsinndeling, mens det først er i neste delrapport de skal si noe om hvem som har kompetanse til å gjøre endringer i rettskretsene. Dette er jo et helt sentralt spørsmål når vi skal ta stilling til hvordan rettskretsene våre skal inndeles. Samtidig som det foregår en debatt om domstolstruktur, forskutterer regjeringen og domstolenes direktorat, Domstoladministrasjonen, sentralisering gjennom administrative vedtak. Det er det mange eksempler på: Halden tingrett – som i 2018 ble underlagt Fredrikstad tingrett med felles ledelse, Fosen tingrett – som i 2018 ble lagt under Sør-Trøndelag tingrett med felles ledelse, og Sunnhordland tingrett på Stord – som i 2019 ble underlagt Haugaland tingrett med felles ledelse, selv om Sunnhordland selv ønsket å bli slått sammen med Hardanger. Gjennomgående nektes mindre eller nedleggingstruede domstoler å ansette nye folk, oppgradere lokalene sine eller digitalisere. Regjeringen og Domstoladministrasjonen tvinger dem til å henge etter i utviklingen og bruker det så som et argument for å legge dem ned. Domstolenes ressurser har vært knappe over lang tid, og Senterpartiet mener det er veldig uheldig at regjeringen tvinger fram sentralisering gjennom budsjettkutt og administrative vedtak. Det skjer utenfor demokratiet, og det kan bli en trussel mot domstolenes uavhengighet. Antallet tingretter er f.eks. blitt redusert allerede siden vi fremmet dette forslaget i fjor, og det uten at det er gjort noe vedtak i Stortinget. I behandlingen av statsbudsjettet for 2016 stemte Stortinget ned forslag om nedleggelse av mange tingretter, og det var fordi det var for dårlig utredet. Da er det litt spesielt at man bare tre år senere kan legge ned tingretter uten å forankre det i Stortinget. Jeg vil gjerne ønske statsråden velkommen på jobb til sin første dag i Stortinget som justisminister. Hun er kanskje den statsråden som er mest kjent for sentralisering i Norge etter å ha tvangssammenslått fylker og kommuner som kommunalminister. Regjeringen har nå utnevnt en ny distriktsminister og synes å ha blitt litt mer opptatt av distriktene enn før. Jeg er veldig spent på om det også vil gjelde for justisfeltet. Regjeringen prøver å framstå distriktsvennlig. Samtidig har reformdronningen fått posten som justisminister midt i debattene om politireform og domstolreform. Hvis regjeringen skal ha noe troverdighet på at de ønsker å føre en god distriktspolitikk, må de begynne med å stoppe forslaget om massive nedleggelser i domstolene og stoppe de administrative prosessene som fører til sentralisering uten demokratisk forankring. Jeg mener statsråd Mælands første oppgave som justisminister bør være å skrote forslaget om massiv nedleggelse av domstoler, ellers vil store deler av Norges befolkning få svekket rettssikkerhet, veldig lange reiseveier og store kostnader som blir lagt over på dem. Representanten Ingunn Foss kritiserte oss for å kritisere dem. Vi var ute med kritikk allerede i fjor, og det var ikke fordi vi kunne spå – det var fordi vi kan legge sammen to og to. Når vi ser et mandat som er sentraliserende, og en kommisjon som ikke består av distriktsrepresentanter, sier det seg selv at det vil gi sentralisering. Verre er det ikke. Jeg avslutter med det og vil ta opp vårt forslag.