Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-03-15:
Dette er et representantforslag som går på IKT-investeringer i politiet og reell styrking av politiets driftsbudsjett. Forslagsstillerne har satt en del fokus på det som har med IKT-investeringer å gjøre, og er opptatt av at investeringer skal holdes utenfor det ordinære driftsbudsjettet til politiet og heller legges inn i et eget budsjett, slik at målet for oppbyggingen av politikorpset, som skal gå mot at vi skal ha to politifolk per 1 000 innbyggere, skal kunne nås. Forslagsstillerne har gitt uttrykk for – og det har også kommet fram i merknader fra mindretallet – at de føler at Stortinget er dårlig informert om det som har med IKT-investeringer innen politiet å gjøre. Det tilbakeviser flertallet grundig og mener at informasjonen har vært god nok. Det regjeringspartiene likevel kan være enig i, er at man sammen med mindretallet påpeker viktigheten av at bevilginger til IKT innen politiet tydeliggjøres i de framtidige budsjetter for justissektoren. Det skulle jo bare mangle. Det er noe som er forunderlig å se når vi behandler en sak som har med IKT-investeringer å gjøre, og som går på det som har med politiets driftsbudsjett å gjøre: Vi har en stor enighet i denne salen om at politiet er et satsingsområde. Vi skal nå et mål, som er to polititjenestemenn per 1 000 innbyggere, og vi skal få et godt og nært politi i Norge, slik at vi kan ha muligheten til å bekjempe kriminalitet. Da komiteen sendte brev til statsråden, til justisministeren, om saken, fikk vi et svar, som er langt og godt, og det går mye på hvor mye politiet har fått i de senere årene, og det blir skrytt av at bevilgningene har økt betraktelig. Det stemmer. Bevilgningene til politiet har økt, men problemet, eller utfordringen, er at oppgaven har økt mye mer. Oppgaven som politiet skal ivareta for samfunnet, har økt mye mer enn det bevilgningen har gjort. Vi kan ta bare ett eksempel: De utenlandske kriminelle, som vi har fått flere og flere av i dette landet, sørger for at politiets utgifter også øker betraktelig, bl.a. til tolketjenester. Men det er også interessant å merke seg at statsråden i svarbrevet, der saken blir presentert, sier: «Jeg vil også benytte anledningen til å minne om at det ikke kan legges til grunn at samtlige studenter blir tilbudt jobb umiddelbart etter avlagt eksamen» – da bemerket politistudenter. «Den største andelen av de som uteksamineres fra Politihøgskolen skal erstatte polititjenestemenn som går av med pensjon eller slutter av andre årsaker.» Vi skal prøve å bygge opp en politistyrke i Norge som skal utgjøre to tjenestemenn per 1 000 innbyggere. Hvis de fleste av dem som uteksamineres fra Politihøgskolen, skal erstatte tidligere politifolk – altså folk som går av med pensjon, eller som slutter av andre grunner – hvordan i all verden skal vi da klare å komme opp i to polititjenestemenn per 1 000 innbyggere? Det lar seg ikke gjøre. Det er helt umulig å gjøre det. Skal vi ha en mulighet til å bygge opp en polititjeneste i Norge til et nivå som gjør at vi kan ha et trygt og godt samfunn, må bevilgningen økes. Da kan det ikke være sånn at når politiet nå får ca. 550 mill. kr mer i år, går 378 mill. kr vekk til lønns- og prisstigning. Da blir det igjen 168 mill. kr, og så skal regjeringen satse 250 mill. kr på IKT. Da går vi helt klart i minus, og den minusen må politidistriktene dekke selv. Det resulterer i, som vi har sett i år, og vi kommer til å få se det neste år, at politiet ikke klarer å ansette nye folk. Politidistriktene er da nødt til å si opp folk. De er nødt til, på bekostning av sin egen sikkerhet, å gjøre det. Så det blir færre polititjenestemenn ute i gatene og ute i distriktene til å ivareta sikkerheten til det norske folk.