Nikolai Astrup (Høyre), 2013-05-21:
La meg først få lov til å takke interpellanten for å ha reist et viktig tema, som det ikke er noen grunn til å stille seg spørrende til. Klimautfordringen er en av vår tids største utfordringer. FNs klimapanel mener klimagassutslippene må reduseres med 50–85 pst. globalt innen 2050. I en tid der verdens energiforbruk er i kraftig vekst, vil det bli svært krevende å innfri dette målet. Det vil først og fremst kreve teknologiske fremskritt, men også at vi fortløpende tar i bruk den teknologien som allerede er her. Klimautfordringen er global, og den må vurderes i et globalt perspektiv. Likevel er det helt nødvendig at land som Norge, som har teknologi, kompetanse og kapital tilgjengelig, viser at det er mulig å kombinere høy levestandard og lave utslipp. Norge har som mål å realisere lavutslippssamfunnet i et 2050-perspektiv. Skal vi klare det, må vi begynne arbeidet nå. Omstilling tar tid. Endring trenger imidlertid ikke å være slutten på noe godt. Det kan like gjerne vært starten på noe bedre. Høyre har de siste årene vært en pådriver for en mer ambisiøs og forpliktende klimapolitikk i Norge. Derfor har vi to ganger bidratt til å heve regjeringens ambisjonsnivå gjennom tverrpolitiske forlik i Stortinget. Skal vi realisere målet om et lavutslippssamfunn i Norge, kan klimaforlikene bare være en bunnplanke for Norges klimapolitikk i årene fremover. Hvis vi skal lykkes med å fase ut bruk av fossil energi i Norge, trenger vi sterke virkemidler. I klimaforliket ble vi derfor enige om et forbud mot fyring med fossil olje innen 2020. Vi ble også enige om gode støtteordninger fra 2013 for å gi ca. 100 000 husstander i Norge mulighet til å konvertere eller kaste ut oljefyren. Dette har regjeringen dessverre ikke fulgt opp. Høyre mener det er avgjørende at husstandene har gode incentiver for å erstatte fossil olje med miljøvennlige alternativer, og mener regjeringen må gjøre mer for å følge opp dette. I transportsektoren må vi fortsette omleggingen av avgiftssystemet for kjøp og bruk av bil, slik at miljøvennlige alternativer kommer enda bedre ut. Det gjelder ikke minst ladbare hybrider. Samtidig er det viktig å legge til rette for at tungtrafikken enten kan flyttes fra vei til bane eller sjø, eller konverteres til miljøvennlige alternativer som biodrivstoff eller hydrogen. Forsterket satsing på jernbane er viktig, og på de strekningene der togene fremdeles bruker diesel, bør elektrifisering eller konvertering til miljøvennlig drivstoff som f.eks. hydrogen være aktuelle alternativer. Norden styrer i dag mot et betydelig kraftoverskudd. Dersom kraftoverskuddet skal materialiseres, må det skape verdier. Kraften må tas i bruk, enten det er gjennom miljøvennlig industriproduksjon, elektrifisering av bilparken og andre tiltak for å erstatte fossil energi med fornybar, økt forsyningssikkerhet i tørre, kalde år eller økt kraftutveksling til Nord-Europa. Høyre mener det er nødvendig å øke ambisjonsnivået for hvor mange mellomlandsforbindelser som bør bygges ut. Regjeringen reduserte ambisjonsnivået betydelig da statsråden tiltrådte, med nær halvering av tilgjengelig effekt. Statnett har i dag betydelige oppgaver innenlands. Investeringer for 50–70 mrd. kr skal gjennomføres innen 2020. De fleste store prosjekter Statnett har i porteføljen per i dag, er enten forsinket eller betydelig dyrere enn opprinnelig budsjettert. Det er derfor mange gode grunner til å åpne for at også andre aktører enn Statnett kan bygge og drifte kabler til utlandet. Grunnrenten kan fellesskapet ta ut gjennom skattesystemet, og kontrollen kan staten beholde gjennom konsesjonssystemet. Elektrifisering av enkelte felt på sokkelen er også en bidragsyter til å fase ut fossil energibruk i Norge. Ettersom norsk sokkel er underlagt EUs klimapolitikk, er det imidlertid først og fremst operasjonelle og økonomiske krav som bør tillegges særlig vekt når elektrifisering skal vurderes. Ettersom EU har besluttet å kutte utslippene med 85 pst. innen 2050, vil petroleumsnæringen uansett måtte legge betydelige CO2-kostnader til grunn for fremtidig virksomhet på norsk sokkel. Det er derfor grunn til å tro at flere vil gjøre som f.eks. BP har gjort på Valhall. Utsirahøyden er allerede varslet elektrifisert, og Høyre legger til grunn at regjeringen følger opp dette. Statkraft har fire gasskraftverk i Tyskland, basert på norsk gass. Ingen av dem er lønnsomme per i dag. Konkurransen fra ny fornybar energi og billig kull fra USA i kombinasjon med høye, norske gasspriser er krevende. Renessansen for kull vil antakelig vise seg kortvarig, men fornybar energi bygges ut i et voldsomt tempo i bl.a. Tyskland. I kombinasjon med at USA trolig åpner for LNG-eksport, kan det medføre et press på norske gasspriser som på sikt kan gjøre marginale felt på norsk sokkel ulønnsomme. Ikke minst i dette perspektivet er det avgjørende at norsk fornybar energi opprettholder og styrker sin stilling i det europeiske markedet. Det kan bidra til å redusere klimagassutslippene i Europa og skape interessante næringsmuligheter for Norge.