Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-12-07:
En av gledene ved å være i transport- og kommunikasjonskomiteen er at vi får reist og besøkt eget land godt, og vi får også reist utenlands og sett på ulike løsninger, ulike modeller, som man velger. Det er utrolig lærerikt. Men det er én ting som jeg ikke misunner våre kollegaer i Europa. Det er den økonomiske situasjonen, som er kritisk: høy ledighet, lav økonomisk vekst og høy statsgjeld. Selv om Norge så langt har styrt unna de mest alvorlige konsekvensene, ser vi nå konturene av at eksportrettet industri utfordres. Det kommer daglige varsler om mulige permitteringer eller andre signal om at nå er det nummeret før vi får det skylt inn over oss. Lavere etterspørsel etter varer og tjenester påvirker norsk næringsliv. En styrking av kronen svekker konkurranseevnen til det næringslivet som er eksportrettet. Det setter igjen eierskap og arbeidsplasser i fare. Derfor er det helt nødvendig å føre en ansvarlig økonomisk politikk. Regjeringen har siden 2005 ført en aktiv politikk for å sikre norsk økonomi og for å trygge norske arbeidsplasser. Norge har Europas laveste arbeidsledighet og er kåret til det sjette beste landet å drive næringsvirksomhet i. I tillegg er styrking av infrastrukturen vesentlig for å styrke næringslivets konkurransekraft, og derfor er Senterpartiet tilfreds med at statsbudsjettet innebærer en betydelig styrking av bevilgningene til vei og bane. Satsingen på samferdsel er på et historisk høyt nivå, forslaget for 2012 er på 31,8 mrd. kr. Aldri før har det vært bygd mer enn nå. Forslaget til statsbudsjett for 2012 har ført oss et år nærmere et moderne vei- og jernbanenett. Budsjettforslaget inneholder en vekst på 8 pst. sammenliknet med 2011. Det gir konkrete resultat, bl.a. får vi ti større, nye prosjekt, startfinansiering til prosjektering – jeg kan nevne Oppdal og E134 i Telemark, og det er flere som ligger an. Det vil også bety at man kan starte opp tre større jernbaneprosjekt, innfasing av 50 nye togsett, økt punktlighet, ny grunnrutemodell samt utbedring av en rekke stasjoner. Det er ført en sterk satsing på vedlikehold. Regjeringen følger opp kravene fra Nasjonal rassikringsgruppe om 1 mrd. kr årlig til rassikring, som kommer både riksvei- og fylkesveinettet til gode. Flere lokalt initierte bompengeprosjekt vurderes, bl.a. Helgelandspakken, med drift og vedlikehold som en del av utviklingskontrakten. Det er en nyvinning som jeg tror vi får stor glede av. Sterk satsing på trafikksikkerhet, en bevilgning på 747 mill. kr innebærer en økning på 200 mill. kr fra 2011. Et sett av tiltak er på plass, og det må være mange tiltak skal man ha mulighet til å ta de ulike problemstillingene som er relevante. Gang- og sykkelveier omprioriteres også i behandlingen av statsbudsjettet i komiteen og gir en økning på 20 mill. kr til det som er foreslått. Det er viktig. Det er et kinderegg – det har flere gode løsninger i seg. Vedlikehold av de lange godsbanene er også igangsatt. Ofotbanen vil få særskilt oppmerksomhet der kapasiteten sprenges allerede i 2015 hvis vi ikke setter inn tiltak. Komiteen signaliserer også behov for elektrifisering av flere av de lange banestrekningene. Det blir et viktig tiltak i et langsiktig klimaperspektiv. Sjøtransport er Senterpartiet og regjeringspartiene opptatt av å styrke. Et sterkere samarbeid mellom vareeiere, transportbedrifter, redere og havneorganisasjoner om hvordan man skal få mer gods på kjøl, må til. Alle aktører må bidra på sine felt for å styrke nærskipsfarten. Kystgebyret er redusert for å understøtte en slik godsstrategi med skip. Kystverket får økte rammer, og det gir rom for høyere tempo i fiskerihavneutbygging og annen maritim infrastruktur og styrking av beredskap mot akutt forurensning. Oljevernberedskapen styrkes. Kystverkets nye miljø- og beredskapsanalyse viser at det er behov for å styrke den lokale beredskapen – derfor nye 15 mill. kr til de interkommunale utvalgene og kommunenes tilgang til nødvendig utstyr. Hurtigruteavtalen er på plass – helårig drift Bergen– Kirkenes og daglig seiling til alle 34 havner. Redningsselskapet får gjennom budsjettbehandlingen styrket rammene med 10 mill kr. Dette er gjort for å sikre Redningsselskapets beredskap i 2012. Redningsselskapet og Kystverket har i 2011 i tillegg en samarbeidsavtale som kan innebære ytterligere oppdrag – en sånn avtale kan også vurderes videre. En samlet komité påpeker behovet for fortsatt bredbåndsutbygging. Vi har kommet langt på veldig kort tid, ikke minst fordi regjeringen har brukt 1 mrd. kr de siste årene, men vi er nødt til å sette oss nye mål. Selv om vi nå ser at dekningsgraden har økt også når det gjelder høyere kapasitet de siste årene, trenger vi å sette oss høyere mål. Behovene innen norsk transportsektor er enorme. Vår ambisjon er at et moderne hovedvei- og jernbanenett skal være på plass innen 20 år. Da må samferdsel holde fram med å være budsjettvinner, og vei og bane må prioriteres framfor skattelette. Ikke alle partier innser dette. 400–500 mrd. kr må til for at riksveiene i Norge skal få god standard. Det viser tall fra Statens vegvesens stamnettutredning. Tilsvarende tall fra Jernbaneverket viser at 250–350 mrd. kr er nødvendig for å etablere et jernbanenett for framtiden. Dette må tas på alvor. I forbindelse med NTP 2014–2023 skal transportetatene bl.a. planlegge for en økning i basisrammen på opptil 45 pst. Den rød-grønne regjeringen var den første som fulgte opp Nasjonal transportplan. Da vi for første gang selv la fram en transportplan, skrudde vi nivået kraftig opp. At det nytter, veit vi! Det store samferdselsløftet de siste seks årene har gitt resultater på mange områder. Fra 2006 til 2010 er risikoen for å bli hardt skadd eller drept i trafikken redusert med 30 pst. I 2009 reiste 40 millioner flere kollektivt enn i 2005. For første gang går kollektivandelen opp og bilbruken ned. Ingen partier som går til valg på skattelette, vil kunne holde oppe et slikt trykk – heller ikke Høyre eller Fremskrittspartiet. Mye arbeid gjenstår. I tillegg til økte bevilgninger må planleggingstiden ned. Det går for lang tid fra et prosjekt starter planlegging, til det er gjennomført. Senterpartiet mener også at vi skal se på ulike finansieringsformer. Det er nødvendig. Men til syvende og sist handler det likevel om offentlige bevilgninger fra staten. Det rød-grønne flertallet har valgt å satse på samferdsel, nå når vi går inn i en krisetid i Europa som også kommer til å påvirke oss på et eller annet vis. Statsbudsjettet er stramt, som anbefalingene fra næringsliv og eksperter gikk ut på. Tross dette asfalteres veier, nye tuneller sprenges, jernbanen fornyes, og havner bygges. Det er mulig fordi vi faktisk velger å kreve inn skatt fra vanlige lønnsmottakere, ledere, aksjeeiere m.v. Vi har sagt nei til skattekutt, og derfor har vi råd til å bygge landet gjennom samferdselssatsing – også i en usikker tid. Med dette anbefaler jeg regjeringspartienes framlagte forslag