May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 1999-05-20:
Skoleelevene i dagens Norge representerer et etnisk, religiøst, kulturelt og språklig mangfold. Barna møter skolehverdagen med svært ulike forutsetninger. Det er registrert ca. 120 morsmål blant elevene i Norge. På enkelte skoler kan det være mellom 20 og 30 forskjellige språk. Dette faktum viser litt av hvilke utfordringer skolen står overfor. Det Dokument nr. 8-forslaget vi behandler i dag, tar opp viktige forhold rundt tiden før skolestart, slik at både barn og lærere i skolen skal få så gode lærings- og arbeidsvilkår som mulig. På dette området er språkopplæring av avgjørende betydning. Vi vet at førskolealderen er den viktigste perioden for utvikling av muntlig språk. For barn med minoritetsbakgrunn snakker vi om å lære to språk: morsmålet og norsk. Det er viktig å mestre begge språk. Det er udiskutabelt helt avgjørende å mestre norsk meget bra for å finne seg til rette i det norske samfunnet. Dette gjelder både sosialt, på skolen og i arbeidslivet. I tillegg til å mestre språket er det nødvendig å kjenne spillereglene i landets kultur. Dette gjelder selvfølgelig også nordmenn som i kortere eller lengre perioder bosetter seg i utlandet. For å forstå en annen kultur er det en forutsetning at en er bevisst egen kultur og de verdier den står for. Tverrkulturell kompetanse, som etterlyses bl.a. i arbeid med barn og unge, er ikke bare kunnskap om andre kulturer, men like mye en utfordring til våre egne holdninger. Det flerkulturelle samfunnet settes på prøve både i barnehagen og på skolen. I den offentlige debatten har det vært fokusert mye på at innvandrerbarn skal lære norsk, og det er vel og bra. Men når vi snakker om norskforståelse, må det presiseres at begreps- og kulturforståelse henger nøye sammen med norskopplæring. De tospråklige assistentene er en veldig viktig ressurs i barnehagene. Men det er verdt å merke seg at de tospråklige assistentenes rolle ikke primært er å trene barn i norsk språk. Deres oppgave er å stimulere barnas eget morsmål og å gjøre barna kjent med egen kulturbakgrunn. En like viktig oppgave for tospråklige assistenter er å bistå som brobyggere mellom de ulike kulturene, skape tillit mellom de ulike kulturene og skape tillit mellom barna i barnehagen. Å trene og stimulere barn i norsk språk er en oppgave som tilligger førskolelærerne i barnehagen. De har ansvar for alle barns språkutvikling. Dette ligger nedfelt som et viktig prinsipp i Rammeplanen. I skolen skal morsmålsopplæringen primært være et middel for å lette læring i andre fag for elever med begrensete ferdigheter i norsk. Forskning tyder på at barn og unge som behersker sitt eget morsmål og emosjonelle språk godt, lettere finner seg til rette i en ny kultur og lettere tilegner seg et nytt språk. Det er viktig, spesielt for barn, å kunne uttrykke følelser pås et så presist språk som mulig. Tospråklige assistenter i barnehagen har stor betydning for elevenes språklige trygghet. Begrepsutvikling og språklig forståelse er avhengig av trening i eget morsmål. Kristelig Folkeparti mener fortsatt at det må avklares ved skolestart om barna har tilstrekkelige norskkunnskaper, slik at de ikke trenger morsmålsopplæring. Minoritetsspråklige barn har språklig og kulturell base i andre land. Det er viktig at minoritetsspråklige lærer seg godt norsk når de skal bli boende i Norge. Et vel utviklet morsmål har en verdi i seg selv for alle grupper og bidrar til å utvikle identitet og selvfølelse. Kristelig Folkeparti vil understreke at foreldrene og hjemmet har hovedansvaret for barnas utvikling av morsmålet. Barnehage og skole skal supplere med støtte i en overgangsperiode. Det er også foreldrene som har hovedansvaret for barnas språkutvikling de første årene i barnas liv. Men jeg må allikevel si at Fremskrittspartiet strekker dette poenget vel langt når de kaller det omsorgssvikt dersom barna ikke har tilegnet seg nødvendige norskkunnskaper ved skolestart. Vi må vokte oss vel for å la det gå inflasjon i et så alvorlig ladet ord som omsorgssvikt. La oss bruke dette ordet ved vel passende anledninger. Kristelig Folkeparti mener at barnehagene har en viktig funksjon både i forhold til integrering og norsktrening. Vi er derfor glade for de forskjellige prosjektene som er i gang, som har språkutvikling og integrasjon som målsetting. Barne- og familiedepartementet finansierer bl.a. et treårig prøveprosjekt med gratis korttidstilbud i barnehager for alle femåringer i bydel Gamle Oslo. Barne- og familiedepartementet og Kirke-, undervisnings- og forskningsdepartementet vil i samarbeid ta initiativ til et prosjekt med vekt på systematisk språktrening for gruppen femåringer i noen kommuner. Det er viktig at vi får utredet ulike prøveprosjekt for å bedre norskkunnskapene for barn i førskolealder.