Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-10-11:
Vi behandler i dag en viktig stortingsmelding, som flere har sagt, og bakgrunnen for meldinga er som kjent Ludvigsen-utvalgets grundige arbeid, som ble presentert i to NOU-er, i 2014 og i 2015. Utvalget skulle peke på hva elevene ville ha behov for å lære de neste 20–30 årene. Det er vanskelig å spå om framtida, men det er iallfall én ting som er sikkert: Samfunnet endres i høyt tempo. Det er grunnen til at utvalget mente at fire kompetanseområder ville være viktige som grunnlag for fornyelse av skolen: sjølsagt fagspesifikk kompetanse, men også kompetanse i å lære, kompetanse i å kommunisere, samarbeide og delta samt kompetanse i å utforske og skape. I debattene om skolen er vi ofte opptatt av den fagspesifikke kompetansen. Vi er alle enige om at det er viktig, men skolens samfunnsoppdrag omfatter mer enn kompetansemål i fag. Elevene skal bli hele mennesker, med sjøltillit, gode samarbeidsevner og forståelse av seg sjøl, forståelse for andre og forståelse for verden rundt. Derfor har vi også ofte diskusjoner om mobbing og elevenes psykiske helse. Jeg ønsker å løfte fram noen poenger som har vært viktige for Senterpartiet, og som vi har fått oppslutning om i det vi har skrevet i innstillinga. I arbeidet med meldinga har Senterpartiet spesielt vært veldig opptatt av den skjevheten vi har sett utvikle seg i skolen de siste 15 årene. Etter at vi begynte med PISA-tester, har vi skjenet mot en stadig smalere skole. Vi mener det er en bekymringsfull utvikling at det er fagene vi tester elevene i, som har vært førende for skoleutviklingen. Dessverre har regjeringa gjennom forslag i meldinga forsøkt å forsterke dette ytterligere, og det er bra at komiteen kommer med en korreks til dette. Derfor var det nødvendig å påpeke PISA-testenes og de nasjonale prøvenes påvirkning, som vi mener bidrar til å gi oss en smalere skole. Vi frykter også at den ensidige fokuseringen på basisfagene forsterkes over i en smalere lærerutdanning. Ludvigsen-utvalget har pekt på dybdelæring som viktig for elevenes forståelse av de enkelte fag og sammenhengene mellom fagområdene. Alle er enig i dette, men etter Senterpartiets oppfatning har dessverre ikke alle her i salen skjønt at vi ikke vil oppnå dybdelæring dersom vi lar internasjonale og nasjonale prøver legge føringer for innholdet i skolen. Ved å fokusere på prøvene og øve til prøvene – ja, det øves til og med til kartleggingsprøver nå for tida – oppnår vi ikke dybdelæring eller -forståelse. Vi øver elevene slik at de kan svare godt på akkurat det prøvene spør etter. Vi mener dette verken oppmuntrer til å se sammenhenger eller til å øke elevenes motivasjon. Derfor er vi veldig opptatt av at de fagspesifikke kompetansemålene må bli færre, slik at det gis grunnlag for mer dybdelæring. I innstillinga har Senterpartiet lagt stor vekt på å forklare og begrunne hvorfor vi mener de praktisk-estetiske fagene må styrkes. Derfor har vi skrevet grundig om innovasjon og entreprenørskap og foreslått å ta inn igjen det regjeringa har utelatt i Ludvigsen-utvalgets rapport når det gjelder dette temaet. Vi er litt overrasket over at regjeringa i liten grad har tatt Ludvigsen-utvalgets fokusering på å styrke elevenes kompetanse i å utforske og skape, knyttet til kreativitet, innovasjon, problemløsing og kritisk tenkning, opp i meldinga. Det er litt spesielt, ettersom statsministeren sjøl framhevet innovasjon som en viktig forutsetning for omstilling i sitt innlegg i trontaledebatten i forrige uke. Jeg er derfor glad for at en enstemmig komité har sluttet seg til omtalen av dette i innstillinga, men siden dette var mangelfullt i stortingsmeldinga, vil jeg be Stortinget være oppmerksomme. Det er en fare for at det som er uteglemt, egentlig ikke har et ekte engasjement bak seg. Det bekymrer Senterpartiet – også med hensyn til hva som kommer i den generelle delen av læreplanen. Skal skolen bidra til kreativitet, kritisk tenkning, innovasjon og omstilling, må det ikke bare sies med ord, men det må kjennes i hjertet. Jeg har i en rekke innlegg og i egne forslag tatt opp de praktisk-estetiske fagenes stilling i skolen. Senterpartiets engasjement for disse fagene handler ikke kun om å motvirke frafall i videregående skole og behovet for å utdanne flere fagarbeidere, men det handler om at ungene våre av nødvendighetsgrunner må få lære seg å lage mat og å lære om å trene, og om fysisk og psykisk helse. Det handler om folkehelse. Kunst- og håndverksfaget og musikkfaget handler om alt fra tradisjonelt håndverk og design til kunnskap om egen og andres kultur. Skal vi utvikle en teknologisk duppeditt, trenger vi sjølsagt god kunnskap i realfag, men også forståelse for funksjonalitet og design. Skal vi være en del av en oppegående kultur, trenger vi også å lære om og forstå musikk. Det gjør oss til hele mennesker. Ønsker vi at disse fagene skal ha betydning, må lærerne også kunne disse fagene. Derfor mener vi at vi må stille kompetansekrav til lærerne. Derfor er det flott at Kristelig Folkeparti, Venstre og Sosialistisk Venstreparti er med på å fremme krav om å innføre dette. Samtidig vil jeg advare mot å gå mot en mer faglærerbasert skole. Vår skolestruktur tilsier at alle lærere må undervise i flere fag. En faglærerbasert skole vil bidra til mer sentralisering av skoler, men også gi skolen mindre fleksibilitet. Derfor mener Senterpartiet at alle grunnskolelærere bør ha ett praktisk-estetisk fag obligatorisk i sin utdanning. Det vil gi en grunnforståelse for disse fagene og gi mulighet til å tenke mer kreativt i tilnærmingen til andre fag. Senterpartiet er imot å dele kunst- og håndverksfaget i to. Vi vil ikke at elevene skal måtte velge fordypning i håndverk eller i kunst og estetikk. Vi mener at vi risikerer to ulike fag på denne måten: ett teoretisk og ett praktisk. Teori er en del av håndverksfagene og omvendt. Er det frafallet i videregående opplæring og bekymringen for at en ikke har forberedt elevene på de praktiske yrkesfagene en er redd for, burde Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti heller pålagt alle ungdomsskoler å tilby arbeidslivsfag til de elevene som ønsker det. Vi mener også at dersom en skal ha eksamen i de praktisk-estetiske fagene, er det en praktisk eksamen som er logisk i et praktisk fag, ikke en muntlig eksamen. Vi slutter oss til Ludvigsen-utvalgets syn på hvordan vi skal se på teknologiske ferdigheter i framtida, og vi er enig i at grunnleggende kunnskap om datateknologi er veldig viktig. Men når Stortinget er opptatt av teknologisk kunnskap og teknologiske ferdigheter, vil jeg på vegne av Senterpartiet gjøre oppmerksom på at den digitale tilgjengeligheten slett ikke er lik i dette landet. Det kan ikke være slik at vi legger til grunn at digitalt arbeid skal være en del av den grunnleggende utdanninga, for så ikke å ta ansvar for at alle har lik tilgang til bredbånd. Slik er det ikke i dag – og i hvert fall ikke i Oppland. Jeg ber derfor komiteens medlemmer være klar over det kuttet som er gjort i Nkom-midler for neste år, slik at det blir sammenheng mellom det Stortinget ønsker, og det Stortinget gjør. Det har også vært veldig viktig for Senterpartiet å bidra til å gjenopprette tilliten mellom lærere og nasjonale myndigheter. Vi har tatt til orde for en tillitsreform. Det var også dette jeg snakket om i mitt innlegg i trontaledebatten. Jeg regner med at Stortinget får anledning til å komme nærmere tilbake til dette til våren, men flertallet har i dag lagt viktige føringer gjennom å be «regjeringen sikre at det er lærernes ansvar og faglige skjønn som skal avgjøre hvilke metoder og virkemidler som skal tas i bruk i undervisningen for å nå kompetansemål og oppfylle skolens generelle samfunnsmandat». Med dette har vi startet prosessen med å gi lærerne tilliten tilbake. Jeg mener komiteen med denne innstillinga har bidratt til en første dreining i utdanningspolitikken etter innføring av OECDs standardtester – PISA: fra fokusering på kortsiktig øving og testing for standardkunnskap til en understreking av å legge til rette for fordypning og forståelse for sammenhenger mellom fag og områder fra mistillit til lærerne til mer anerkjennelse av lærernes kompetanse og ansvar for å avgjøre metoder og virkemidler i undervisningen fra ensidig fokusering på kompetansenivået i basisfagene til forståelse for at de skapende og kreative fagene vil bidra til økt forståelse, kritisk tenkning og dybdelæring og på sikt evne til entreprenørskap og innovasjon og dermed omstilling Til slutt – kort om ny generell del av læreplanen: Senterpartiet deler i utgangspunktet Ludvigsen-utvalgets vurderinger med hensyn til generell del av læreplanen, men det er beklagelig at flertallet støtter regjeringa i at dette viktige fundamentet som skolens oppdrag hviler på, ikke skal behandles i Stortinget, men bare av regjeringa. Vi mener en egen utredning med påfølgende stortingsbehandling ville gitt innholdet i planen større legitimitet. Jeg beklager dette og er spent på i hvilken grad regjeringa nå vil følge opp og avspeile de signaler og den dreiningen som komiteen nå har gjort. Helt til slutt vil jeg si at dette er en gledens dag, fordi vi har klart å begynne å snu skolepolitikken. Jeg vil ta opp de forslagene vi har sammen med Sosialistisk Venstreparti, og det forslaget vi er alene om.