May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-11-13:
Interpellanten fokuserer på et svært viktig tema. Forskning har i den senere tid vist at gutter gjennomgående gjør det dårligere på skolen enn jenter i alle fag bortsett fra gymnastikk, at forskjellen mellom gutter og jenter i karaktersnitt i norsk, matematikk og engelsk er blitt dobbelt så stor på ti år. Denne negative utviklingen kan ikke begrunnes med sosial bakgrunn, mener jeg. I tillegg til at gutter henger etter i de fleste skolefag, trives de også dårligere og har mer problematferd enn jenter. Samtidig vet vi at skolen har utfordringer knyttet til at gutter får mer oppmerksomhet i en undervisningssituasjon enn jenter. Jeg mener det er et stort problem at gutter får oppmerksomhet ved negativ atferd både i barnehager og i skolen. Et annet perspektiv er at det er få menn i barnehager og i barneskolen. Det er et betydelig problem. Det betyr at gutter kan gå helt fram til ungdomsskolen før de har menn som rollemodeller å forholde seg til i undervisningssammenheng. Det blir derfor viktig å øke innsatsen for å rekruttere menn til å jobbe i barnehager og i barneskolen. Det er forskning som viser at fravær av menn kan føre til problematferd for gutter. Jeg har tenkt litt tilbake på min egen skoletid. Hvis penger er en suksessfaktor – noe jeg ikke mener det er – så er det i hvert fall sånn at det i dag er de guttene i min klasse som var mest urolige, mest aktive og mest kreative, og som hoppet ut av vinduer, som tjener mest penger. De har i hvert fall lyktes med noe. Skolen har endret seg. Jeg er guttemor, og jeg synes det er en stor utfordring at menn faktisk mener at det ikke gir status å jobbe med små barn, verken i barnehager eller i barneskolen. Det er det mange lærere som selv sier. Den moderne skolen med ansvar for egen læring passer jenter best. Det er en trend som har vært synlig i mange år, men etter Reform 97 har den forsterket seg. Skolen er blitt teoriorientert, den er endimensjonal og lite variert, og valgfagene forsvant også med Reform 97. I Reform 94 ble det større vekt på teori i yrkesfagene. Og det er et faktum at gutter utgjør, som andre har vært inne på her, 66 pst. av brukerne av spesialundervisning i Norge. Gutter som ikke mestrer, er utagerende og aggressive og viser dermed synlig atferdsavvik. Jentene trekker seg inn i seg selv og bruker usynlighet som strategi. Det er jo ikke et problem at jentene gjør det godt – det er kjempebra – men det er et problem at så mange gutter sliter i vår skole. Dette må det gjøres noe med. Det er også kjempeviktig i et likestillingsperspektiv. Vi ser at kjønn teller, men sosial bakgrunn og forventninger og oppfølging fra foreldre og lærere er også meget viktig. Forskning viser dessuten at tradisjonell klasseromsundervisning bare passer for om lag 20 pst. av elevene. De fleste vil lære mer hvis vi bruker en mer variert undervisningsform, som mange har vært inne på tidligere i debatten. Jeg er veldig glad for at kunnskapsminister Bård Vegard Solhjell allerede har varslet at forholdet mellom teori og praksis i skolen må bedres, og jeg ser fram til at han kommer tilbake med mer om dette. Når skoledagen nå blir lengre, skal det bli mer tid til fysisk aktivitet. Regjeringa har dessuten innført frukt og grønt på en rekke skoler. Det er en nær sammenheng mellom fysisk aktivitet, næring og læring. Med mer gym og et godt kosthold bedrer vi forutsetningene for at god læring kan finne sted. Hovedbudskapet som gjennomsyrer stortingsmeldingen «… og ingen sto igjen», er tidlig innsats. Det handler om førskolebarn med svak språkutvikling, skoleelever som sliter med motivasjon og læring, eller voksne som mangler grunnleggende ferdigheter. Tidlig innsats betyr at vi tar inn over oss det forskningen lenge har vist oss, nemlig at både småbarnsalderen og de første skoleårene er helt avgjørende for læring og utvikling. Mangel på barnehageplasser og variasjon i kompetanse og kvalitet i barnehagene er noe av grunnen til at barn møter skolen med ulikt utgangspunkt. Det er derfor så viktig at vi nå er på full fart til å få full barnehagedekning. SV ønsker en skole som bidrar til å utjevne sosiale forskjeller. Lave forventninger og lite systematikk i læringsarbeidet i grunnopplæringen rammer elevene. Dette må vi endre, og skolen må følge opp med tiltak. Stikkord er klare læringskrav, tilpasset opplæring, gode rutiner for oppfølging, og ordning med leksehjelp.