Bent Høie (Høyre), 2011-03-14:
Bakgrunnen for dette forslaget er at ordningen Kjøp av helsetjenester for oppfølging av sykmeldte som ble innført i 1998, fikk en veldig positiv evaluering av SINTEF. Den ordningen hadde den helt enkle bakgrunn at folk flest og også politikerne syntes at det var rart at vi i Norge hadde et system der ansvaret for sykepengene lå i trygdeetaten, mens ansvaret for behandlingen lå under Helsedepartementet, på den tiden fylkeskommunene. En var ikke i stand til å se disse pengene i en sammenheng. Det førte til at folk gikk sykmeldte lenge, fikk utbetalt store beløp i sykepenger samtidig som det de egentlig ventet på, var en enkel og ofte billig operasjon. Ordningen fungerte godt, og den hadde flere effekter. En av effektene var helt åpenbart at folk fikk raskere behandling og kom raskere tilbake i arbeid, og samfunnet sparte penger på det. Men den andre effekten ordningen hadde, var at for første gang var det ikke lenger sykehusene som eide pasientene. Det betydde at sykehusene ikke lenger kunne la pasienter vente uten å risikere at pasienten fikk et annet tilbud som andre betalte for. Som SINTEF-rapporten antyder, hadde det effekt ikke bare for de pasientene som fikk behandling gjennom ordningen, men det hadde faktisk effekt også for sykehusenes holdning til de andre pasientene og til ventetidene generelt. Dette ble i realiteten ødelagt da den rød-grønne regjeringen endret ordningen og etablerte ordningen som en bevilgning til Nav og til de regionale helseforetakene. For det første ble ordningen delt mellom to etater, men der en har samme målsetting. Det får den konsekvens at personer som f.eks. er på rehabiliteringsinstitusjoner for å komme tilbake i arbeid, der den ene er etter Nav-ordningen og den andre er etter helseforetaksordningen, men får nøyaktig den samme trening, har nøyaktig den samme bakgrunn og har nøyaktig det samme mål, har allikevel to vidt forskjellige egenandelsordninger og to vidt forskjellige rettigheter som brukere av disse tjenestene. Det andre er at dette blir uoversiktlig, det er byråkratisk, men det viktigste er at dagens ordning innebærer at sykehusene igjen eier disse pasientene. De bruker pengene der de mener det er mest fornuftig, og ikke der de gir de største resultatene for den enkelte pasient. Igjen har en altså kommet tilbake til bukken og havresekken-problematikken i helsevesenet. Det er bakgrunnen for Høyres forslag, nemlig at den delen som tidligere var Rikstrygdeverkets innkjøpsavdeling, som håndterer fristbruddpasientene, og som i dag heter HELFO, også skal få ansvar for disse pengene, få ansvar for å følge opp alle som er sykmeldte, og som kan få et tilbud gjennom helsetjenesten, som gjør at en kommer raskere tilbake og får betalt gjennom HELFO. Det vil være en mye enklere og en mye mer ubyråkratisk ordning. Ikke minst vil den føre til at folk får behandling der hvor behandlingen kan gis raskest, om det er på et offentlig eller et privat sykehus, om det er på det nærmeste sykehuset eller på en rehabiliteringsinstitusjon som ligger litt lenger vekk. Det er altså pasientens interesse av å komme raskest mulig tilbake i arbeid som igjen blir hovedfokus. Vi er overbevist om at det vil gi de samme resultatene som det SINTEF-rapporten viste at Kjøp av helsetjenester for oppfølging av sykmeldte hadde. Det andre forslaget fra Høyre gjelder det at vi mener at det er behov for å se på resultatene ikke minst av den arbeidsrettede rehabiliteringen. Vi har mange rehabiliteringsinstitusjoner i Norge som har en arbeidsrettet rehabilitering, som er veldig flinke. Så har vi andre rehabiliteringsinstitusjoner som sier at de har en arbeidsrettet rehabilitering, men som nødvendigvis ikke har de samme resultatene. Vi mener det ville vært klokt om disse fikk betalt etter innsats, der hovedbetalingen selvfølgelig blir gjort når pasientene har vært igjennom rehabiliteringen, men der sluttsummen først blir utbetalt når pasienten faktisk er tilbake i arbeid. Mange av de rehabiliteringsinstitusjonene som jeg har snakket med, og som jobber målrettet mot en arbeidsrettet rehabilitering, er svært positive til et slikt forslag. Det vil premiere de flinkeste, og det vil gi gode og raske resultater for de pasientene som har behov for å komme raskt tilbake igjen i arbeid. Jeg tar opp de forslagene som Høyre er forslagsstiller til.