trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-18:
Slik eg har forstått det, har det vore ei enkeltsak som har ført til at ein tar opp denne saka, og til engasjementet for ho som Stortinget har vist. Eg kjenner ikkje til saka meir enn frå media, og kan derfor ikkje svare på kva som har vore grunnlaget for utfallet i den konkrete enkeltsaka. Men det eg har lyst til å seie, er at det er i dag, i tråd med førarkortdirektivet, mogleg å gi dispensasjon frå dei gjeldande synskrava for førarkort for personbil og motorsykkel, det vil seie lette klassar. Men det er ikkje i dag mogleg å gi nye dispensasjonar frå helsekrava til syn for førarkort for lastebil og buss, det vil seie tunge klassar. Tilsvarande gjeld for helsekrava for køyresetel. Så ser eg at fleirtalet i innstillinga har tilrådd følgjande: «Stortinget ber regjeringen fremme sak om å myke opp adgangen til medisinsk begrunnet dispensasjon etter førerkortregelverket, slik at personer med nedsatt syn kan få førerrett i tråd med praksis som gjaldt frem til 2019.» Eg ser ikkje at det er i tråd med minimumskrava etter førarkortdirektivet no å gi dispensasjonar frå synskrava for førarkort for lastebil og buss. Eg vil derfor understreke at eg ikkje ser at vi har handlingsrom, innanfor dei forpliktingane vi har etter EØS-avtalen, til igjen å innføre dispensasjonsreglane for helsekrava til syn for førarkort for buss og lastebil, som blei fasa ut i 2019, dersom det er dette komiteen ønskjer i innstillinga si. Det går ikkje fram av innstillinga at Stortinget ønskjer å opptre i strid med forpliktingane våre etter EØS-avtalen. Eg vil derfor leggje til grunn at oppfølginga av vedtaka i Stortinget i denne saka skal skje innanfor rammene av forpliktingane våre etter EØS-avtalen. Eg vil i den samanhengen peike på at vi har handlingsrom til å endre helsekrava til syn når det gjeld køyresetel. Eg vil derfor i første rekkje følgje opp vedtak frå Stortinget for å sjå nærare på moglegheit til å dispensere frå helsekrava til syn for køyresetel for drosje. Ei slik eventuell endring vil kunne gjere at personar som ikkje oppfyller helsekrava for syn, etter ei særleg vurdering av helsa deira og på nærare vilkår vil kunne fortsetje å vere drosjesjåfør, slik som det kan sjå ut til at situasjonen er i den enkeltsaka det er vist til her. Eg peiker elles på at førarkortdirektivet er under revisjon. Dersom det kjem endringar som aukar det nasjonale handlingsrommet i slike saker, vil det vere aktuelt å nytte dette i Noreg.
Helge Orten (Høyre), 2021-05-18:
Som det står i overskriften, «kostnadseffektive veiinvesteringer» – det er for så vidt noe vi har samarbeidet godt om med Fremskrittspartiet i de siste nesten åtte årene. Det er gjort mye for å bidra til at vi faktisk får mer igjen for hver krone vi bruker innenfor veisektoren. Eksempelvis har vi jo etablert Nye Veier, som har introdusert nye måter å jobbe på – tidlig involvering, porteføljestyring, mer forutsigbarhet – som gjør at vi klarer å få ned kostnadene og opp nytten i veiprosjektene. Det er jeg veldig fornøyd med, og så gjelder det å bygge videre på det. Når det gjelder problemstillingen knyttet til miljøsertifisering, ser jeg det ikke primært som et tiltak for kostnadseffektiv veibygging eller det motsatte. Det er vel mer et tiltak for å sikre at vi når målene våre knyttet til miljøet når det gjelder utslipp, og sørge for at vi kan dokumentere på en god måte miljøeffekten av de investeringene vi gjør innenfor anleggssektoren. Slik sett er ikke vi forberedt på at vi skal gjøre noen særlige endringer i dette, rett og slett fordi vi ser det som et nyttig verktøy for å nå de målsettingene. Statens vegvesen har jo anbefalt å bruke dette sertifiseringssystemet. Jeg tror vi skal ha respekt for det når fagetaten mener at det er et godt verktøy for dem i arbeidet med prosjektene. Tilsvarende ser vi at EBA, entreprenørbedriftenes organisasjon, er opptatt av det samme og også ser på dette som et godt verktøy for å nå nettopp målsettingene innenfor miljø. Det gjør at jeg tenker at her er det egentlig både oppdragsgiveren, byggherren og entreprenørene i fellesskap som mener at dette er et godt verktøy både for å nå de målsettingene og på lang sikt kanskje bidra til at vi får en kostnadseffekt av det. Slik sett tenker jeg at det er god grunn til å videreføre denne ordningen, lytte til fagfolket, lytte til fagekspertisen knyttet til dette og sikre at vi når både målene våre om kostnadseffektiv veibygging og målene våre om å redusere miljøpåvirkningen og kunne dokumentere miljøpåvirkningen av viktige anleggsprosjekt.
Helge Orten (Høyre), 2021-05-18:
Jeg skal bare knytte en kort kommentar til representanten Johnsen, som jeg synes var litt selektiv i sitatene sine da han plukket ut at dette vil koste noen kroner – og det vil det jo. Det som står videre i innstillingen, er at det er vanskelig å skille ut om dette isolert sett knytter seg til denne miljøsertifiseringsordningen eller om det ville være kostnader som uansett ville påløpe på grunn av de kravene som ligger der. Derfor blir det litt for lettvint bare å vise til det. Og hvis han leser enda litt lenger ned i innstillinga, som vi står bak, tror vi også at dette kan ha en positiv betydning på sikt gjennom at vi kan bedre kostnadseffektiviteten i prosjektene. Jeg vil også bemerke at det er for prosjekt på over 200 mill. kr dette er aktuelt, så sånn sett er det ikke alle store og små prosjekt innenfor veisektoren der det ville bli satt krav til denne miljøsertifiseringsordningen. For veldig mange er det litt større prosjekt, på over 200 mill. kr. Så samlet sett tror jeg dette vil være bra, rett og slett fordi vi er nødt til å ha denne typen sertifiseringsordninger for også å kunne dokumentere miljøpåvirkninger i denne typen veiprosjekt, og for så vidt samferdselsprosjekt generelt.
Helge Orten (Høyre), 2021-05-18:
Jeg skulle hilse så mye fra saksordføreren. Han har litt ufrivillig havna i karantene, og da må noen steppe inn. Først og fremst vil jeg bare understreke at kortbanenettet er viktig for oss alle. Det er viktig for både bosetting og næringsliv i hele landet, og spesielt i Nord-Norge og deler av Vestlandet. Det hersker ingen tvil om at vi ønsker å bidra til å utvikle kortbanenettet. Kortbanenettet har en lang og stolt historie, og jeg vil si at det tjener landet godt ved å binde sammen en veldig verdiskapende del av landet på en god måte der det ikke finnes så veldig mange gode alternativ. Jeg er opptatt av at vi skal videreutvikle dette. Nå har vi hatt – og står midt i – en pandemi, og vi håper at vi kanskje beveger oss ut av den pandemien snart. Det gjør at det også er nødvendig å sette en fot i bakken. Vil det fremdeles være sånn at en del av de rutene som kanskje før pandemien var kommersielt bærekraftige, vil være det etter pandemien? Vi er forberedt på at vi må se på FOT-rutesystemet på nytt, og at vi må legge til rette for at man også kan utvikle dette i tråd med de reisemønstrene vi vil se i etterkant av pandemien. Hva blir den nye normalen? I denne innstillinga – der det i forbindelse med regionreformen og tidligere har vært flertall for å overføre ansvaret for FOT-rutene til fylkeskommunene – er det nå, i og med at Fremskrittspartiet har snudd i denne saken, et flertall for at staten skal ha det ansvaret. Jeg må si jeg er litt forundret over kanskje særlig Senterpartiet i denne saken. Jeg er for så vidt forundret over at også Fremskrittspartiet har snudd i saken – men Senterpartiet, som ellers på inn- og utpust snakker mot sentralisering, velger i denne saken å gjøre det motsatte, nemlig å flytte oppgaver fra fylkeskommunen til staten. Jeg tror den ordningen det var lagt opp til, kunne bidratt positivt til at fylkeskommunene som sitter både nærmere befolkningen, nærmere næringslivet og kjenner hvor skoen trykker, hadde hatt muligheten til på en god måte å tilpasse dette tilbudet slik at vi kunne utviklet det videre i tråd med det som er de lokale og regionale behovene. Men jeg må bare registrere at sånn er flertallet, slik blir situasjonen, og det må vi selvfølgelig innrette oss etter. Samtidig vil jeg påpeke at dette kan innebære en krevende situasjon for fylkeskommunene som etter hvert nå har forberedt seg på å ta over dette ansvaret i 2022, og samtidig en utfordring for Samferdselsdepartementet og staten, som må ta det tilbake. Så den endringen som her skjer, bidrar også til økt uforutsigbarhet, slik jeg ser det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
I motsetning til foregående representant, Johnsen, er jeg ikke så opptatt av kullgropene, men jeg er litt mer opptatt av at vi tar hensyn til både hoggorm, salamander og andre ting rundt omkring som fordyrer norske veiprosjekter. Vi har lover og forskrifter som man skal følge for nettopp å ta de hensynene som flertallet i denne sal later som om Fremskrittspartiet ikke tar. Jeg synes at statsråden kan være veldig tydelig på hva det er konkret som gjør at akkurat denne ordningen er så fantastisk bra. Hva er preet for at man må bruke denne ordningen når vi har så strenge lover, forskrifter og regler som man skal følge, nettopp for å ta alle de hensynene som man sier at man er ute etter, når vi vet at en del mindre entreprenører er svært bekymret fordi kostnadene ved å måtte gjøre dette faktisk er ganske store og gjør at mange av dem ikke kan legge inn anbud og være underentreprenører, for de ikke har den kompetansen i organisasjonen sin fordi det krever såpass mye ressurser?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Jeg er litt usikker på hvor mange i denne salen jeg klarer å overbevise om at dette burde vi kutte ut. Men utgangspunktet vårt er jo at jeg hører at alle sier at organisasjonene er veldig for og synes dette er veldig bra. Vi har i hvert fall fått innspill fra flere organisasjoner som mener det motsatte, og som er bekymret. Medlemmene deres er bekymret for konsekvensene det har for en mindre bedrift som er underleverandør til disse prosjektene som foregående representant var oppe og pratet om. Det er altså sånn at vi har et lovverk i dag som er veldig omfattende når det gjelder krav om alt mulig. Vi har flyttet veier på grunn av hoggorm, vi har flyttet veier på grunn av hubropar, vi har flyttet veier på grunn av salamandere, og vi har sørget for å bygge salamanderhotell. Vi har brukt mye penger på mye rart når det gjelder samferdselsutbygginger, så det er kanskje ikke rart at det koster mye penger i dette landet. Jeg registrerer at statsråden ikke svarte på hva som er så fantastisk bra med akkurat denne ordningen, som man ikke kan klare å fikse selv med alle de kravene vi allerede har i Norge i dag. Jeg er enig i at man faktisk skal ta hensyn og gjøre ting kjapt og tidlig, slik at man ikke risikerer at man etterpå må gjøre om. Men det var nettopp derfor Nye Veier og den nye tankegangen bak måten å bygge ut vei på kom. Det var det som var hele hensikten. Fremskrittspartiet var opptatt av at vi skulle tenke mer langsiktig og mer helhetlig og bygge ut mer helhetlig. Da sørger man for at man tar de hensynene tidlig i prosessen. Så bygger man smart, og så kan man ta hensyn til andre viktige områder som vi må ta hensyn til. Men jeg har fortsatt ikke fått et ordentlig godt svar på hvorfor dette er en så fantastisk bra ordning i forhold til hva vi klarer å gjøre i Norge selv uten at vi må ha en internasjonal godkjenningsordning.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Det å sikre et godt flytilbud i hele landet, også på kortbanenettet, er viktig for Fremskrittspartiet. Vi mener at dette altså er kollektivtilbudet for mange i Nord-Norge og på Vestlandet som er avhengige av å bruke kortbanenettet. Derfor er det også viktig å sikre at det er et godt tilbud. Det er like viktig for folk i distriktene som det bussen, trikken, toget og T-banen er for folk på det sentrale Østlandet. Derfor er Fremskrittspartiet opptatt av å ha gode tilbud i hele landet. De fleste i denne salen, også Arbeiderpartiet, burde være veldig klar over at Fremskrittspartiet ikke er noen tilhenger av fylkeskommunen. Fremskrittspartiet ønsker å nedlegge fylkeskommunen. Vi mener at vi skal ha to forvaltningsnivåer i Norge, og det trodde jeg også Høyre mente. Til representanten Orten: Jeg trodde de vedtok det på landsmøtet sitt. Derfor er det ikke veldig rart at Fremskrittspartiet nå stemmer for det vi er for, og mot det vi er mot – når man altså ikke har inngått kompromisser. Det var interessant å høre på representanten Langholm Hansen, som sa at Arbeiderpartiet hadde gjort sånn i «denne perioden». Ja, for det er vel ikke bestandig at det har vært sånn fra Arbeiderpartiets side heller. Det hender faktisk av og til at man må inngå noen kompromisser når man sitter i en regjering. Men det betyr også at det er mulig at man når man ikke lenger er der, faktisk stemmer sånn man vil stemme, i tråd med partiets politikk. Derfor mener vi det er unaturlig å gi mer oppgaver til et nivå man egentlig mener ikke skal være der. Det er nesten som å putte på en femmer, og så gjentar de nok ganger fra Arbeiderpartiets side at fylkeskommunen og kommunesektoren har fått mindre penger disse årene. Det stemmer jo ikke. Det er ikke en realitet, men det handler om hva de bruker pengene på. Da kan jeg bare vise til Troms og Finnmark fylkeskommune. Etter at man fikk rød-grønt styre, gikk pengene til vedlikehold på fylkesveibudsjettene ned, mens de da Fremskrittspartiet var en del av dette, faktisk gikk opp. Det viser at det handler om å prioritere. Vi tror ikke det er riktig at fylkeskommunene skal ha ansvaret for dette. Derfor går vi også for det som er vårt primære standpunkt, at vi ønsker to nivåer, og da er det naturlig at det er staten som har dette ansvaret. Så det kan ikke være veldig overraskende at vi faktisk stemmer i tråd med det vi har i programmet vårt. Jeg ønsker å ta opp det forslaget Fremskrittspartiet har fremmet i saken.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Som alle har sagt, er FOT-rutene viktige. Det handler om distriktene, det handler om mulighetene for folk i distriktene til å kunne bo og drive næringsvirksomhet i hele landet. Derfor er det viktig å sikre at det tilbudet er der. Så er det alltid sånn når SV og representanten Nævra kommer, at han skal fortelle at vi flyr så mye mer enn alle andre, men det er kanskje ikke så rart. En av kollegaene hans i denne salen kunne tatt toget fra Mosjøen til Oslo. Det tar et sted mellom 13 og 18–20 timer, og det tar under 3 timer med fly. Da skjønner man at folk velger det andre alternativet. Så ville jo SV løpt opp her og fortalt hvor flinke de er på jernbane, og hva de gjorde, men da er det greit å minne representanten Nævra om at med Fremskrittspartiet i samferdselsstolen og med denne regjeringen har man økt jernbanebevilgningene med tre ganger det de rød-grønne klarte. Det viser altså at det har vært en sinnssyk økning og en vilje til å satse. Man må være ærlig på at det har vært noen kostnadsøkninger her også, men de kostnadsøkningene startet ikke da Fremskrittspartiet satte seg i samferdselsstolen, de startet lenge før med rød-grønne forslag – som omtrent ikke kostet noen ting, men som i realiteten har doblet seg flere ganger, bl.a. på Follobanen, som sikkert flere representanter husker godt. Fremskrittspartiet synes det er bra at folk skal ha alternativer, og derfor er vi opptatt av at vi skal sikre et skikkelig godt flytilbud. Så synes jeg statsråden redegjorde veldig godt både herifra og på spørsmål om hvorfor man ønsket at fylkeskommunen skulle ha denne oppgaven. Da er det interessant å registrere at Senterpartiet ikke vil at fylkene skal ha det. Jeg er glad for det, for da er de med på å bidra til det som Fremskrittspartiet vil, nemlig at vi skal legge ned fylkeskommunen, ikke gi fylkeskommunen nye oppgaver. Det er bakgrunnen for at Fremskrittspartiet nå er imot, og det kan ikke være veldig overraskende. Som sagt er vi glade nå, det er en gledens dag i dag. Vi sørger for at man nå ikke gir fylkeskommunene disse oppgavene. Og så er det greit å ha med at det er flere av selskapene som er bekymret og har vært uenig i at det skulle overføres til fylkeskommunene. Da blir det vel et godt vedtak for dem i dag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Det er godt vi ikke har lagt ned flaggene, for dette er en gladsak for en person som har kjempet en kamp for å få lov til å beholde førerkortet sitt. Det viser at det er mulig for enkeltmennesker å løfte saker opp og faktisk klare å få gjennomslag. Det interessante i denne saken er at dette ikke handler om at legen har sagt at han ikke kan fortsette å ha førerkortet. Nei, det er byråkrater innenfor helsevesenet i Norge, eller byråkrater i EU i Brussel, som sitter og bestemmer at denne personen ikke lenger skal kunne ha førerkortet sitt på grunn av byråkratiske regelverk og direktiver. Derfor er jeg veldig glad for at et flertall i komiteen og et flertall i Stortinget sannsynligvis på torsdag kommer til å fatte vedtak om at man skal ta hensyn til de menneskene dette gjelder – at de skal ha samme mulighet til å kunne få kjøre som regelverket ga dem fram til 2019. Jeg er helt sikker på at Bjørnar Roald, som har kjørt bil i 30 år, som ikke har hatt problemer, og som har vært hos legen sin som har tatt testen – og dette sier han også til Sunnmørsposten – fint kan fortsette å kjøre, det vil ikke være noe problem. Likevel er det stivbente byråkratiske regler som ville hindre ham i fortsatt å få den muligheten. Derfor er det litt synd at ikke hele Stortinget ville støtte opp om dette forslaget, som jeg er veldig glad for at SV har sagt at de støtter – hvis ikke SV skulle snu, men det tror jeg ikke noe på – men Senterpartiet støtter ikke forslaget. Det er en gledens dag for dem dette gjelder.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Avinor-modellen har tjent Norge og i særdeleshet distriktene på en utmerket måte. Modellen har sørget for at distriktene har fått opprettholdt aktiviteten på sine flyplasser, og de store og lønnsomme flyplassene er med på å bidra til at marginalt lønnsomme og ulønnsomme flyplasser opprettholder driften, sånn at staten kan kjøpe flyruter der det ikke er grunnlag for lønnsomme ruter. Denne kombinasjonen av virkemidler bidrar til at opprettholdelsen av næringsliv og bosetting skjer i store deler av landet. Den situasjonen vi er inne i nå, gjør imidlertid at vi må gå gjennom for å se og planlegge for hvordan vi vil at luftfarten skal se ut etter pandemien. Med i dette bildet er selvfølgelig også en gjennomgang av kortbanenettet og kjøpet av FOT-ruter framover. Situasjonen nå er at regjeringen ikke har flertall i Stortinget. Det gjør at denne saken får et annet utfall enn da regjeringen hadde flertall sammen med Fremskrittspartiet. Arbeiderpartiet har helt siden regjeringen la fram regionreformen på Stortinget i 2017, ment at det ville være et feilgrep å overføre ansvaret for kjøp av FOT-ruter til fylkeskommunene. Arbeiderpartiet jobbet imidlertid mot en regjering som mente dette var en god sak, og vi fikk heller ikke flertall for vårt forslag om å beholde dette som et statlig ansvar. Det flertallet blir det altså nå, og grunnen til det er at Fremskrittspartiet har snudd, som de har gjort i sak etter sak denne våren etter de kom ut av regjering. Vi stemmer i dag sånn som vi har stemt hele denne perioden, mens Fremskrittspartiet vingler. Vi ser at denne saken gir utfordringer for enkelte fylkeskommuner, men Arbeiderpartiet kan ikke snu for å sikre forutsigbarhet for et vinglete Fremskrittsparti, som i tillegg har bidratt til å svekke overføringene til fylkeskommunene. Vi står inne i flertallet i denne saken. Når vi så vet at utviklingen med utslippsfrie fly kommer fortere enn vi aner, er det viktig å sørge for å opprettholde kortbanenettet, og da er det nær sagt som skapt for eksempelvis elfly. Derfor er det viktig å opprettholde og øke aktiviteten på kortbanenettet, gjerne også med hjelp av økt frekvens og lavere billettpriser. Derfor tar jeg opp forslaget vi står inne i i saken sammen med Senterpartiet og SV.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
I statsrådens kommentar til forslagene, som kom i brevs form til komiteen, skriver statsråden at han gjennom pandemien har sett at effekten av de endringene som vi nå gjør, nok kanskje er litt annerledes enn det som er lagt til grunn tidligere. Da lurer jeg litt på hvordan statsråden ser for seg at en kan gjøre endringer i det som er vedtatt politikk nå, for å kunne komme fylkeskommunene i møte i disse sakene.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Jeg takker for svaret. Så lurer jeg på, i tillegg til det, når det gjelder grenseoverskridende ruter, som dette er – det ble også påpekt fra Senterpartiets side at det er noe som kompliserer disse tingene: Ser statsråden at det er en utfordring å overlevere en oppgave til fylkeskommunene som egentlig berører både to og tre fylkeskommuner i én rute, f.eks., og at det kan være komplisert? Det vil jeg gjerne ha et svar på.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-05-18:
Takk til komiteen for samarbeidet om dette representantforslaget frå medlemer frå Framstegspartiet, om medisinsk grunngjeven dispensasjon for svaksynte. Å ha førarkort er for veldig mange svært viktig. Å miste retten til å køyre bil er for mange tungt. Førarkortforskrifta angjev krav til helse for å ha førarkort, og det er strengare krav til synsfelt for førarkort i tunge klasser, og for å ha køyresetel, enn det er for førarkort i lette klasser. Dei norske krava til synsfelt er i tråd med minimumskrava etter EUs førarkortdirektiv. For førarkort i lette klasser er det mogleg å gje unntak, og det kan i heilt spesielle tilfelle og etter uttale frå augelege gjevast førarrett sjølv om krav til synsstyrke eller synsfelt ikkje er oppfylt. Tidlegare opna dagjeldande førarkortrettleiar for at det på visse vilkår kunne gjevast dispensasjon frå forskriftskrava til synsfelt også for førarkort i tunge klasser, men etter ei endring av helsekrava frå oktober 2016 var dette ikkje lenger mogeleg, med unntak av at dei som allereie hadde fått innvilga dispensasjonar, fekk forlengde desse med tre år, fram til 30. september 2019. Seinare er det etter særskilt vurdering gjeve dispensasjonar også utover denne datoen. Det er dette fleirtalet i komiteen ønskjer å mjuke opp, slik at praksisen som gjaldt fram til 2019, blir innført igjen. Komiteen er kjend med at helsekrav til køyresetel for drosje ikkje er omfatta av førarkortdirektivet og dermed ikkje omfatta av EUs direktiv. Det gjev nasjonalt handlingsrom. Komiteen viser til svar frå statsråden der han opnar for ei vurdering av om køyresetel i særskilte tilfelle bør vere mogleg på medisinskfagleg grunnlag etter individuell vurdering, og om ein kan gjere avgrensa unntak også der dette ikkje er mogleg etter helsekrav for førarkort for buss. Denne problemstillinga må vurderast i samarbeid med helse- og justismyndigheitene. Det er eit fleirtal ved Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og Sosialistisk Venstreparti som står bak forslaget i innstillinga, som lyder: «Stortinget ber regjeringen fremme sak om å myke opp adgangen til medisinsk begrunnet dispensasjon etter førerkortregelverket, slik at personer med nedsatt syn kan få førerrett i tråd med praksis som gjaldt frem til 2019.» Høgre, som utgjer ein del av mindretalet, vil stemme imot forslaget. Dette er ut frå omsynet til trafikksikkerheita og at dei føreslegne endringane, slik Høgre oppfattar det, er i strid med EØS-avtala.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
IALA er forkortelsen for Den internasjonale organisasjonen for maritime navigasjonsinnretninger og -tjenester. I denne proposisjonen foreslås det ratifikasjon av konvensjonen om nevnte organisasjon. Denne organisasjonen som det er foreslått å ratifisere konvensjonen om, er forløperen for en organisasjon som tidligere het internasjonal organisasjon for navigasjon og fyrlykter – nødvendig for internasjonal skipsfart både før og nå. Komiteen innstiller enstemmig på at konvensjonen ratifiseres, og utenriks- og forsvarskomiteen har sluttet seg til det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
På vegne av stortingsrepresentantene Morten Wold, Per-Willy Amundsen, Tor André Johnsen og meg selv vil jeg framsette et forslag om bedre ivaretakelse av samfunnets behov for vern mot og behandling av alvorlig psykisk syke personer.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Også jeg vil få lov til å gratulere statsråden, og jeg ser fram til å møtes her mange onsdager framover den neste tiden. «Telemarksavisa avslørte 20. oktober historien om en eldre kvinne som sover i egen avføring og urin. Den kommunale leiligheten i Skien hadde avføring på veggene og var full av matrester. Dette er under all verdighet, og jeg er bekymret for alle dem med psykiske helseutfordringer. Jeg er også bekymret for at dette ikke er et enkeltstående tilfelle og kan være et bevis på at mennesker som trenger å bli lagt inn på en institusjon med døgnbehandling, ikke blir lagt inn. Hva vil statsråden gjøre for å sikre denne pasientgruppens verdighet?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Jeg vil takke statsråden for svaret, men det var veldig generelt. Litt av utfordringen spesielt med denne saken, som jeg hører at statsråden sier hun ikke vil gå inn i, er at dette skjer for andre gang i løpet av kort tid, uten at noen fra kommunen eller de som tydeligvis har et ansvar for å følge opp, reagerer. Dette er en kommunal bolig, og det betyr at det er en person som har en rekke utfordringer i livet sitt. Dette er en person som blir nektet å komme inn på kjøpesenter og i butikker, som altså ikke får lov å komme inn. Man opplever det først én gang, og det er naboer som faktisk finner ut av det. Det betyr vel at man burde fulgt opp med tydelige krav til kommunene om at man har et ansvar overfor mennesker som har slike utfordringer som den personen det her gjelder, står midt oppe i.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Igjen: Takk for svaret og det statsråden sier, og jeg er veldig glad for at statsråden er tydelig på at her må man gjøre ting. Vi fremmet også et representantforslag i dag som nettopp går på dem som faller litt mellom to stoler, og der man er usikker på hvor man egentlig hører hjemme. Så det synes jeg er veldig bra. Dette handler egentlig om små grep, det handler om at noen må sørge for å følge opp når det kommer henvendelser til kommunene. Så jeg skulle veldig gjerne utfordret statsråden på om hun kan være litt tydelig på at det er viktig at kommunene også er seg bevisst dette ansvaret, at man faktisk følger opp når man får sånne tilbakemeldinger, og at det er en viss oppfølging når man ser at dette gjentar seg – også for dem som bor i området rundt og opplever dette, og ser den uverdigheten denne personen lever under – for det er helt uverdig å leve sånn.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Eg vil på vegner av representanten Sylvi Listhaug og meg sjølv fremje eit framlegg om drenering av fjellskredområdet ved Åknes.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Eg beklagar, president, men vi må lære. Vegen blir til mens vi går, og vi skal ta det til oss. «Det blir hevda frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet sine politikarar i Møre og Romsdal at fylket må kutte betydeleg i CO 2 -utslepp, og dei har vedteke at fylket skal bli miljøfylke nr. 1. Samtidig vil politikarar frå desse partia også bygge ny E39 med Møreaksen, snart 400 meter under Romsdalsfjorden og kilometervis med tunnel, mesteparten eitløps. Utsleppa blir formidable med ny verdsrekord i undersjøisk tunnel ved ei eventuell realisering av Møreaksen. Korleis kan statsråden forklare at Møre og Romsdal skal kunne bli miljøfylke nr. 1 ved å bygge Møreaksen?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Eg takkar for svaret og merka meg vurderingane om at ein skal kutte mykje CO 2 i transportnæringa. Norges Lastebileier-Forbund har lagt fram ei berekning som viser at over Romsdalsfjorden er det i snitt ca. 240 store vogntog per dag, som vil sleppe ut ca. 2 200 kilo CO 2 , og på eit år snakkar vi om  770 000–800 000 tonn CO 2 . Korleis kan det bidra til at ein får ned CO 2 -utsleppa innan transportnæringa?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Det som i så måte gjer Møreaksen endå verre når det gjeld miljø og utslepp, er at den vegen skal gå forbi og til dels også gjennom Molde by. Ein veit at store vogntog må gå frå 80 kilometer og kanskje ned til null, det er seks rundkøyringar der, og det vil også medføre auka utslepp. Korleis kan det vere eit godt grunnlag for å kunne kutte CO 2 , slik statsråden nemnde?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Til helgen starter en av årets absolutt viktigste konferanser, nemlig klimakonferansen i Glasgow. Det er en etterlengtet konferanse med mange viktige og store temaer. I den forbindelse ble statsministeren intervjuet i Financial Times, og der uttrykte han at det norske oljefondet nå skal være et politisk instrument. Det er påfallende i og med at senest i mai måned var Stortingets finanskomité og et enstemmig storting veldig klar og tydelig. Da skrev finanskomiteen at «målet for SPU er høyest mulig finansiell avkastning til akseptabel risiko.» Og videre at: «SPU er ikke et politisk virkemiddel, men utviklingen i samfunnet nasjonalt og globalt legger viktige premisser for de rammene fondet operere innenfor.» Derfor er mitt spørsmål til statsministeren hvorfor han i Financial Times lanserte et skifte hvor fondet nå skal være mer politisk, til tross for at et enstemmig storting så sent som i mai besluttet at SPU ikke skal være et politisk virkemiddel.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Jeg forstår at statsministeren mener at han ikke har lansert noe nytt i forbindelse med dette, at han ikke har lagt opp til at vi skulle gjøre noe nytt. Men Financial Times skriver altså at dette er et brudd med tidligere politikk og hva tidligere regjeringer har sagt om fondet, så mye at de løfter det opp som en del av ingressen. Det betyr at signalet statsministeren har gitt ut av landet, er at vi nå har en ny politikk for hvordan fondet skal brukes. Det gjøres altså i relasjon til klimaspørsmålene og et intervju i en serie knyttet til oppstarten rundt Glasgow-møtet. Da er mitt spørsmål: Hvorfor følte statsministeren behov for å skape grunnlag for at det var en ny politikk fra den nye regjeringen, hvis det ikke var det?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Det er nye roller, jeg forstår det.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Jeg forstår da at statsministeren ikke hadde en ambisjon om å signalisere til omverdenen at det var en ny politikk. Men han vil ikke svare på hvorfor han følte for nettopp å utbrodere dette i et intervju i Financial Times, slik at de og resten av verden oppfatter dette som ny politikk. Betyr det at det rett og slett bare var ord, det som ble sagt? Da er spørsmålet mitt: Har statsministeren gjort noe overfor Financial Times for å korrigere det feilaktige inntrykket han har gitt internasjonalt om at vi nå har politisert fondet på en ny måte?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Det er ikke jeg som skaper forvirring, det er statsministeren som nå har skapt et annet inntrykk internasjonalt, og som han også kommer til å møte internasjonalt. Det er riktig at jeg som statsminister var opptatt av at vi ikke skulle gjøre dette, fordi vi står i et kontinuerlig press i spørsmålet om hvorfor vi utelukker enkeltbedrifter i enkelte land, hvorfor vi ikke investerer mer, hvorfor vi ikke har en plan, hvorfor vi ikke bruker fondet mer som utviklingshjelp. Alle disse temaene står vi kontinuerlig i. Nå har vi altså gjennom den nye sentralbankloven og retningslinjene knyttet til dette overført ansvaret til hovedstyret i Norges Bank for å gjøre vurderinger om uttrekk av enkeltselskaper, nettopp for å skape armlengdes avstand. Jeg er forbauset over at statsministeren ikke ser at hvis man gir uttrykk internasjonalt for at dette er mer politisk, betyr det også at det øker stresset på det. Mitt spørsmål er først og fremst – og det har han ikke svart på – hvorfor han hadde behov for å si dette i intervjuet med Financial Times.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Dette intervjuet ble gitt i forbindelse med at Glasgow-konferansen snart starter. Det er derfor det også blir satt i en kontekst, hvor det fort sees på som at vi nå skal bruke fondet ikke for å ha størst mulig avkastning, men som et politisk instrument f.eks. inn mot finansiering. Det viktigste temaet på Glasgow-møtet kommer til å være klimafinansiering internasjonalt, og særlig hvordan utviklingslandene skal få dekket sine behov. Det mangler i de løftene som ble gitt i Parisavtalen. Da er mitt spørsmål til statsministeren: Hvilke løfter om klimafinansiering vil regjeringen komme med? Og på hvilken måte vil de forankre dette i Stortinget før de leverer det? Dette er jo løfter som i så fall vil måtte gis over flere budsjetter.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-27:
Nå har altså statsministeren skapt forvirring rundt oljefondet. Han er ikke helt klar, men jeg er glad for signalene knyttet til finansiering. Men jeg må si at jeg synes svaret fra statsministeren nå skapte enda mer forvirring enn det svaret som ble gitt i forbindelse med replikkordskiftet under trontaledebatten i forrige uke, da statsministeren sa at han skulle ha en større rolle og koordinere all politikken, og nå har desentralisert den til alle statsrådene. Det er vel statsministeren som har hovedrollen når det gjelder å sikre at vi har en god, felles politikk fra en regjering knyttet til klimaspørsmålene. Men mitt hovedspørsmål går tilbake igjen til dette: Når det enkleste ofte er det beste for å sørge for at vi ikke skaper forvirring om f.eks. oljefondet, hvorfor var det et behov for å sende et signal ut til omverdenen om at denne regjeringen gjorde noe annet med fondet enn tidligere regjeringer gjorde?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Jeg er enig med representanten Solberg i at møtet i Glasgow er av stor betydning. Der må verden finne sammen om å nå klimamål som kan hindre en global oppvarming over 1,5 grader. Der må klimamål forsterkes. Der må hele samfunnet og alle sektorer trekkes med. Der må også finansverdenen inspireres til å se de langsiktige målene og vurdere klimarisiko. Der må vi ta ansvar bredt. Norge er forberedt på det, og jeg skal selv delta på konferansen. Statens pensjonsfond utland er folkets eiendom. Derfor er det politisk i den forstand at det er i denne sal vi vedtar hvordan vi skal forvalte vårt pensjonsfond på lang sikt. Statens pensjonsfond utland er ikke et politisk instrument for å drive sektorpolitikk på ulike områder, plukke vinnere basert på politikk. Det er høy avkastning til akseptabel risiko drevet av verdens mest avanserte forvaltere som skal sikre våre pensjoner over tid. Så skal det være et fond som Norge kjenner seg igjen i, og som reflekterer våre verdier. Derfor har vi gradvis utviklet kriterier. Vi har et etisk rammeverk rundt det, og vi oppdaterer hvordan fondet er innrettet – i bredt – over tid. Det er det politiske vedtak som ligger til grunn for. Men jeg sa ikke til Financial Times at det var snakk om et politisk instrument der vi skulle nå sektormål for Norge. Jeg understrekte at dette fondet, som er verdens største pensjonsfond, er det norske folks eiendom. Det skal vare for evigheten. Vi har også et ansvar for å ta vare på evigheten, og må derfor også sørge for at vårt fond er forvaltet i tråd med de langsiktige målene som også klimarisiko utfordrer oss på. Det er saken. Jeg står fullt inne for det enstemmige vedtaket som ble gjort i Stortinget. Norge skal være i front med å drive ansvarlig forvaltning til glede for kommende generasjoner.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Lenge før ingressen i Financial Times sa jeg på en Zerokonferanse at vi ikke skulle være redde for å si at vi har en politisk ramme rundt vårt pensjonsfond. Det sa jeg på Zerokonferansen for to år siden, og da var statsminister Solberg, på den tiden, veldig alarmert over at dette var en ny kurs og kom til å sette hele forvaltningen i fare. Det gjorde det ikke. Det er en stabilitet, langsiktighet og enstemmighet i dette hus som jeg synes statsministeren skal være forsiktig med – nei, unnskyld, representanten skal være forsiktig med å ...(munterhet i salen) (munterhet i salen)
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Jeg visste den måtte komme på et eller annet tidspunkt.(Munterhet i salen) Jeg synes representanten fra Hordaland, Erna Solberg, skal være varsom med å skape en unødig uenighet. Men samtidig vil jeg si at hvis vi ikke er i stand til å se at det er behov for å gjøre nye ting, går vi baklengs inn i framtiden. Vi tok initiativ til her, i 2013–2014, at Statens pensjonsfond utland skulle trekke seg ut av kull. Det var regjeringen meget skeptisk til. Det ble omsider gjort, og det var en klok beslutning. Nå snakker jeg om betydningen av å ha et langsiktig perspektiv for å håndtere klimarisiko. Det er også klokt og riktig. (Munterhet i salen)
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Nei, for svaret var utfyllende. Det var et spørsmål fra Financial Times om hvordan den norske statsministeren så på den politiske rammen rundt det fondet, og det forklarte jeg. Det er det norske folks eiendom. Vi har rammet det inn, vi har vedtatt regler, uttrekksmekanismer og retningslinjer for at vi kan drive aktiv eierskapsutøvelse. Det er klokt. Det er politikken. Så det er representanten Solberg som her skaper et bilde av at det er noe som radikalt bryter med forvaltertradisjonen. Høy avkastning til akseptabel risiko handler om at vi også er i stand til å se hva klima betyr av risiko. Det har det vært et utvalg i gang med å arbeide med, som har kommet med tilrådninger, og det kommer vi til å følge med på. Og det er et viktig tema i Glasgow, nemlig å snakke om hvordan verdens finansielle system skal møte en utfordring fra klimaendringene. Den diskusjonen ønsker Norge å delta i, og derfor er det ikke noen grunn til å korrigere det intervjuet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Det er fordi jeg fikk spørsmål om det, og da svarte jeg hva det betød. Det norske folk eier fondet, Stortinget setter rammer og langsiktige mål. Jeg har vært utenriksminister i syv år og svart på spørsmål som man får ute om fondets disposisjoner. Det var det mulig å stå rakrygget i, for det var ikke utenrikspolitikk fondet drev med. Det er det heller ikke nå. Det var ikke sektorpolitikk som skal favorisere en enkelt sektor, og det er det heller ikke nå. Så det er et veldig ryddig forhold som man kan klare å svare ut. Samtidig mener jeg – igjen – at denne sal, Stortinget, folket, bestemmer over hvordan fondet er rammet inn. Det ansvaret tar vi sammen. Det svarte jeg på til Financial Times. Jeg har ikke inntrykk av at det har endret verdens oppfatning av at dette fondet er seriøst, profesjonelt og har et langsiktig perspektiv. Men det skal også være i front og møte de utfordringene vi møter på kort sikt og på lang sikt, og det er det klimautfordringen handler om.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
La meg bare først gjenta at vi driver regjeringens politikk gjennom regjeringens plattform, gjennom regjeringens budsjetter og gjennom de ulike departementene. Derfor skjer mål innen utenrikspolitikken over Utenriksdepartementet og innen utviklingspolitikken over utviklingsministerens område. Det er behov for å øke klimafinansieringen. Det er satt et mål om 100 milliarder dollar som kan bistå fattige land til å ta overgangen mot fornybar, ikke gå via den forurensende fossile alderen. Der skal Norge delta. Vi har som ambisjon å kunne doble den klimafinansieringen. Det har representanten Solberg som statsminister meddelt, jeg tror det var gjennom VG, også var hennes intensjon. Vi ligger i samme lei på det. Vi kommer tilbake, selvfølgelig, i budsjetter i Stortinget og også i omtale med hvordan det skal innrettes. Norge ligger på et høyt nivå allerede, så en ambisjon om å doble er en stor ambisjon, og det understreker at klima kommer til å være en veldig viktig ramme rundt utviklingspolitikken i mange år framover.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Jeg kan ikke ta ansvar for representanten Solbergs forvirring. Den er tydeligvis voksende og stigende, og hun er forvirret etter å ha overhørt et replikkordskifte i Stortinget og så lest en artikkel i Financial Times, der til og med ingressen var urovekkende. Så jeg kan bare gjenta: Jeg svarte på et spørsmål fra Financial Times. Det var et glitrende godt svar som opplyste saken, som forklarte hvordan vi skal ta vare på Statens pensjonsfond utland, det største fondet i verden, på en god måte, på en langsiktig måte, og vi skal kunne møte utfordringer overfor det. Denne statsministeren kommer til å ta ansvar for helheten i politikken, men han peker på at når vi fører utenrikspolitikk, skjer det over utenrikspolitikkens domene. Utviklingspolitikk skjer over utviklingspolitikkens domene, og energipolitikk, sterkere satsing på havvind, fornybar osv., der. Så kan representanten være trygg på at statsministeren følger nøye med på dette og er en pådriver på det. Men vi er et lag, og det laget skal levere godt. Hvis internasjonale media stiller meg spørsmål, og det kommer de til å gjøre opp mot Glasgow, kommer også de til å få svar, som jeg håper blir gjengitt både i ingressen og i hovedteksten.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Nei, jeg er ikke redd for det. Det er helt riktig at oljefondet ikke er et politisk redskap på politiske saksområder som regjeringen driver. Nei, forvaltningen er satt bort til dyktige, ledende forvaltere. Er det lagt politiske føringer? Vel, når vi har vedtatt f.eks. – mot Fremskrittspartiets mening – at oljefondet burde trappe ned sine investeringer i kull, så vil jeg kalle det en politisk føring, men det var grundig utredet og forankret og oppnådde til slutt bred enighet. Det var vel tidligere finansminister Siv Jensen som gjennomførte det. Det er en politisk føring. Når oljefondet nå tolker det samfunnet det lever i og stiller krav til investeringene sine om vannkvalitet, overholdelse av menneskerettigheter, arbeidstakerrettigheter osv. – og etter hvert også har ganske klare synspunkter hvis en virksomhet har høy klimarisiko – så er det en politisk føring fra det norske samfunn. Men det er fondet som tar beslutningene. Regjeringen har en riktig innført regelstyrt armlengdes avstand til det, selvfølgelig.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Vi har en god tradisjon for å omtale sånne i denne fondsmeldingen, og det er naturlig at vi omtaler aktuelle spørsmål som dette. Jeg tror det blir et viktig tema i Glasgow, hvor klimafinansiering, som representanten vet fra sitt tidligere arbeid, blir et veldig sentralt tema. La meg si det på denne måten: Jeg er opptatt av at det fondet vi har, som er verdens største, er i tråd med sin tid – at det skal håndtere finansiell risiko, som det har mange instrumenter for, og at det skal kunne håndtere klimarisiko, som er et viktig tema framover, på kort sikt og også på lang sikt. At verden har satt et mål om å nå Parisavtalens mål, er noe som fanges opp i vårt pensjonsfond, når de gjør sine investeringer, stresstester sine investeringer og gjennom eierskapspåvirkningen gjør vurderinger om de selskapene de har investert i, er på rett kurs. Hvis de ikke er det, har fondet vist evnen til både å kunne påvirke gjennom eierskap og i noen tilfeller kunne trekke seg ut gjennom suverene beslutninger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Overordnet er dette en regjering for vanlige folk, vanlige folks interesser, og etter åtte år da representanten Sylvi Listhaug og hennes parti har hatt styring i Norge, er det tid for å snu utviklingen: mer rettferdig fordeling, mer velferd tilgjengelig for vanlige folk, som lommeboken ikke skal avgjøre kvaliteten på avhengig av hvor man bor, og hva man tjener. Det skiftet er helt nødvendig. Ja, jeg er urolig for det som nå treffer mange i hele verden, for dette er et fenomen som går ut over Norge. Økte priser på kraft, økte priser på mat og økte priser på mineraler påvirker arbeidsplasser over et bredt spekter. Det er en av de største driverne i retning av konflikt og ulikhet som vi ser i verden i dag. Regjeringen svarte dagen etter Stortingets vedtak i forrige uke med å øke bostøtten og sende et klart signal til kommunene om også å se den opp mot beregningen av sosialhjelp, slik at man kommer dem som er hardest rammet, til unnsetning. Det er viktig, og vi kommer til å følge situasjonen nøye. I vårt tilleggsnummer til budsjettet vil vi også se på flere forhold som vi kan gjøre noe med når det gjelder både strøm og utgifter til drivstoff. Jeg skal ikke forskuttere beslutninger om det nå, men vi mener det er riktig at forurenseren skal betale. Vi har mål om å øke CO 2 -avgiften til 2 000 kr innen 2030, men vi vil ha kompenserende tiltak, nettopp for å se situasjonen for vanlige folk. Nettopp derfor prioriterer vi kommuneøkonomien. Nettopp derfor prioriterer vi ikke de store kuttene som representanten Listhaug hver gang det er budsjett, legger inn for dem som har mest. Derfor vil de med under 750 000 kr i inntekt få skattekutt og bedre økonomi. De som har barna sine i barnehagen, vil få billigere barnehage. Vi skal redusere prisen på SFO. Vi skal sette inn en lang rekke tiltak som skal gjøre hverdagen mer robust for vanlige folk for å møte den typen turbulens som nå kommer, og også gi dem verdighet og handlefrihet i eget liv.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Jeg mener at det må være et mål at folk kan klare seg, at de har en hel, fast stilling med en lønnsinntekt for å klare å dekke for seg og sine, og at de kan møte situasjoner som endrer seg. Priser går opp og ned, nå går de opp på viktige forhold. Da må det være et mål. Derfor har denne regjeringen som mål at man skal sitte igjen med mer av egen inntekt for dem som har lave inntekter, ved at vi gjør reduksjoner i skatten der. Da må de av oss med høye inntekter, som representanten og meg, betale noe mer. Da kan det ikke være en prioritet at vi i alle budsjettsammenhenger skal kutte formuesskatt for dem på toppen. Da må det være en rettferdig sosial fordeling av det. Da må det være slik at folk er utstyrt til å kunne sende barna sine i barnehagen uten å oppleve at økonomien blir unaturlig belastet, og at vi på en lang rekke områder har en velferdsstat som stiller opp. Den velferdsstaten må ha inntekter. Derfor er jeg for at vi skal ha en stabilitet ved at velferdsstaten er godt finansiert, og at det er politikk som prioriterer at vanlige folk kommer ut av det på en rettferdig måte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Denne statsministeren og regjeringen vil legge fram et budsjettopplegg som setter vanlige folk først, som sørger for at de får mer igjen for arbeidet sitt, som sørger for at de tjenestene som er viktig for dem i hverdagen knyttet til helse, velferd og omsorg, er tilgjengelige. Det er et arbeid vi tar fatt på nå. Representanten representerer et parti som gjennom åtte år har vært i front i budsjetter som har økt avgiftene for vanlige folk, skrudd dem opp. Nå, noen uker etter et regjeringsskifte, skal de altså skrus ned. Det er fristende å reflektere over: Hvis denne pakken skal gjennomføres, med å fjerne moms og redusere avgifter, når utvikler prisene seg slik at de skal gjeninnføres igjen? Her må vi ha to tanker i hodet på én gang. Vi skal sikre inntekter til denne velferdsstaten, og så skal vi fordele rettferdig. Nøkkelen ligger i både skatte- og avgiftsopplegget, som skal være mer rettferdig innrettet. Da skal vi se på drivstoffavgifter, vi skal se på avgifter som treffer vanlige folk – for avgifter treffer ikke sosialt likt – og så skal vi ha en omfordelende, aktiv velferdsstat som gir vanlige folk trygghet i hverdagen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-10-27:
Det kan være aktuelt å gjøre det, å se på grupper som er spesielt utsatt. Men tiltakene til representanten Listhaug skal jo gjelde tvers gjennom hele samfunnet. Det skal gi lettelser for dem som har mye, det skal gi lettelser for mange mennesker som kan møte denne krisen. Det er sosialt veldig lite treffsikkert. Vi er ute etter å se etter ordninger som treffer dem som nå blir særlig rammet. Det har vi muligheter for å gjøre. Vi har vist det allerede gjennom det som skjer med bostøtten, signalet med hensyn til sosialhjelpen. Vi kommer til å styrke kommuneøkonomien, som setter kommunene i stand til å følge opp. De er tettest og nærest på. Her må vi være målrettet i å bistå dem som blir rammet spesielt, ikke svekke generelt – i tråd med det som nå er Fremskrittspartiets linje – statens muligheter til å ha en sterk og god, omfordelende velferdsstat.