Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-04-12:
Jeg er helt enig med representanten Thorsen i at dette i stor grad handler om å være i stand til å godta seg selv som man er. Noe av utfordringen er at det er for mange som ikke synes at de er bra nok. Vi vet at de fleste barn og unge stort sett har det bra på skolen. Det er mye som er bra, og det er det viktig at vi løfter fram. Samtidig har man forskning og statistikk som viser at det er mange barn og unge som på forskjellig måte opplever at hverdagen er krevende og vanskelig å mestre. I representantforslaget vises det til noen slike statistikker, og nye tall fra Folkehelseinstituttet og Høgskolen i Hedmark forteller om en dobling i bruken av antidepressiver blant tenåringsjenter. NOVA-statistikken Ung i Oslo 2015 rapporterte også om at det er langt flere unge som sliter psykisk nå enn bare for få år siden. Så mange som ett av tre barn og unge gir uttrykk for at de opplever et press på å ha de nyeste, dyreste og fineste tingene. Dette kjøpepresset vises igjen i at betalingsanmerkninger, inkassosaker og gjeld i form av forbrukslån er en økende trend blant unge. Nordmenn i starten av 20-årene skylder til sammen over 1 mrd. kr i inkassogjeld. Sosiale mediers glansbilder og kommersielle aktørers budskap påvirker unges selvfølelse negativt og bidrar til usunne og urealistiske kroppsidealer. Blant 16-åringene er det 43 pst. av jentene og 16 pst. av guttene som er misfornøyd med kroppen sin, og som mener at de er for tykke. Allerede i 10-årsalderen mener 20 pst. av jentene at de er for tykke. Vi vet at mobbing er et stort problem. For mange er trakassering, krenkelser og sosial isolasjon nærmest en selvfølgelig del av skolehverdagen. Dette innebærer en krenkelse av menneskeverdet, og for noen innebærer det at en stor del av barndommen blir ødelagt. Dagens ungdomsgenerasjon har blitt kalt «generasjon prestasjon». Undersøkelser viser at mange unge kjenner et press for å lykkes både faglig, sosialt, kroppslig og økonomisk. Mange sitter igjen med en følelse av utilstrekkelighet, noen er misfornøyd med livet, og enkelte sliter med å mestre hverdagen. Kunnskapsministeren sier – og det har han selvfølgelig rett i – at skolen kan ikke løse alle problemer. Men skolen er en viktig arena i barn og unges liv, og skolen er det beste verktøyet vi har for å gi ungdommen den ballasten de trenger for å bli i stand til å mestre livet sitt. Da trenger de ikke bare fagkunnskap og grunnleggende ferdigheter i basisfagene. De trenger kunnskap, ferdigheter, holdninger og verdier som gjør dem i stand til å reflektere rundt problemstillinger som angår dem i deres hverdag, og som gjør dem i stand til å mestre livet. Om vi skulle klare å gjøre norske ungdommer til verdensmestere i matematikk, hjelper det veldig lite hvis de ikke føler at de klarer å mestre livet sitt og de opplever at livet er så tungt at de knapt orker å stå opp om morgenen. Og det er realiteten for en del ungdommer i Norge i dag. Skolen har et bredt samfunnsoppdrag, og skolens formålsparagraf er ganske tydelig på det punktet. I tillegg er læreplanens generelle del tydelig på dette og slår fast: «Opplæringens mål er å ruste barn, unge og voksne til å møte livets oppgaver og mestre utfordringer sammen med andre. Den skal gi hver elev kyndighet til å ta hånd om seg selv og sitt liv, og samtidig overskudd og vilje til å stå andre bi.» Så er det et spørsmål om dette gjenspeiles godt nok ute i skolen i skolehverdagen. Jeg er redd for at svaret på det spørsmålet dessverre er nei. Derfor har Kristelig Folkeparti foreslått å innføre et prosjekt som vi har kalt Livsmestring i skolen – ikke som et nytt fag, men som en kompetanseressurs for ungdomsskolen. Vi har foreslått at man kan gjøre dette etter modell av Den kulturelle skolesekken. Vi ønsker å trekke relevant fagkompetanse inn i skolen og gi elevene undervisning om temaer som går direkte på de utfordringene de opplever i hverdagen. Vi har foreslått dette som et prosjekt for å løsrive det litt fra de ordinære fagene og dermed også gi elevene et pusterom og en pause fra det prestasjonsjaget som mange opplever. Jeg er glad for at kunnskapsministeren deler vår intensjon med dette forslaget, og at han vil vurdere dette i sammenheng med stortingsmeldingen om innhold i skolen. Jeg er glad for at også en samlet komité peker på at kunnskapsministeren vil følge opp dette i forbindelse med meldingen. Jeg venter med forventning på at denne meldingen legges fram.