trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Trepartssamarbeidet er veldig viktig for regjeringen, og vi har på flere av de møtene nå løftet opp likestilling som et eget felt på de møtene som vi har i trepartssamarbeidet. Det er noe som regjeringen ønsker å fortsette med. Vi har gode dialoger på politikkutvikling, og vi har en egen arbeidsgruppe under det likestillingspolitiske rådet som diskuterer saker som de ønsker å løfte opp for regjeringen. Vi har også bevilget ekstra midler dette året, slik at utvalget, eller trepartssamarbeidet, den arbeidsgruppen, kan komme opp med gode prosjekter som kan være nyttige for å fremme likestilling i arbeidslivet. Men jeg har lyst til å understreke at det ikke bare er å rope på staten med en gang det er en utfordring. Veldig mye av arbeidet som går på likestilling, handler også om at arbeidslivet tar et aktivt grep. Og som jeg har sagt før når jeg har diskutert med representanten det med fedrekvoten: En verdi for denne regjeringen har vært at foreldrene skal kunne få fleksibilitet og valgmulighet til å innrette seg slik som er best for den enkelte familie.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Regjeringen har et aktivt trepartssamarbeid. Vi har diskutert anmodningsvedtaket fra Stortinget med partene i arbeidslivet. Partene i arbeidslivet og regjeringen er enige om å fortsette det gode trepartssamarbeidet som vi har i dag.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
For regjeringen har det vært viktig å bygge videre på de strukturene vi har. Det er tre likestillingssentre, som det første året fikk et kutt på 200 000 kr, og som Venstre og Kristelig Folkeparti la inn 2 mill. kr ekstra til. I budsjettsamarbeid handler det også om å prioritere, og når det gjelder budsjettkuttet på 200 000 kr til likestillingssentrene, valgte regjeringen å bruke de pengene på å utvide prosjektet Jenter og teknologi, som er med på å få flere jenter til å søke seg til teknologifaget, og også på å bygge opp et samarbeid med bedrifter i Vest-Agder for å få på plass en likestillingssertifisering, som har vært et samarbeid mellom næringslivet og regjeringen. Budsjettarbeid handler også om prioritering, og jeg ønsker i hvert fall å understreke at de strukturene som er der i dag, ligger fast, og så får vi komme tilbake igjen til utvidelser når vi diskuterer budsjett.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Likestilling handler om like muligheter, det handler om å ha rettigheter, men også om mulighet til å kunne få de rettighetene. I dag har vi et godt lovverk, som vi med forslaget til ny likestillings- og diskrimineringslov også styrker, med tanke på de rettigheter som kvinner har. Det er viktig for oss å kunne sikre at de får den muligheten, og det å styrke håndhevingsapparatet er også viktig i dette arbeidet. Når det så gjelder de utfordringene vi har på likestillingsfeltet, er løsningen ikke bare at vi skal ha nye strukturer, nytt byråkrati. Det er ikke et arbeid som staten kan gjøre alene, men vi trenger å gjøre det sammen med arbeidslivet. Vi har en fleksibel arbeidsmiljølov som åpner for at en kan finne løsninger lokalt. Det er det mange som ønsker, og det er noe som også har vært viktig for regjeringen i arbeidet med å kunne styrke også det lokale forhandlingsnivået ute i arbeidslivet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Det er viktig med flere kvinnelige gründere, for det er for få i Norge, og kvinner kan skape sin egen arbeidsplass. Det er også viktig i det arbeidet som næringsministeren jobber med. Så mener jeg at representanten tar opp et veldig viktig tema, og det gjelder dem som har utfordringer med psykisk helse, og som kanskje trenger et litt mer fleksibelt arbeidsliv. Den satsingen som regjeringen i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti har gjort når det gjelder psykisk helse, er også med på å kunne styrke dette arbeidet. NKS, Norske Kvinners Sanitetsforening, og frivilligheten generelt gjør et godt arbeid på dette området. Jeg mener også at den endringen som er i arbeidsmiljøloven når det gjelder midlertidige ansettelser, er viktig for å kunne klare å få enkelte grupper som sliter med å komme inn i arbeidslivet, muligheten til å kunne få vist seg. Det å kunne ha fleksible arbeidstider ved sykdom er også viktig i arbeidet for å få både flere kvinner og dem som har utfordringer med psykisk helse, ut i arbeidslivet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Representanten Grande etterlyser oppfølgingen av anmodningsvedtaket. Alle anmodningsvedtak blir selvfølgelig Stortinget orientert om oppfølgingen av. Men jeg har bare lyst til å understreke at vi har altså i dag et trepartssamarbeid, og det er et samarbeid som regjeringen er veldig glad for at vi har. Vi er enige om at den strukturen som er etablert, skal fortsette, og likestilling blir tatt opp jevnlig på disse møtene. Det er satt av 500 000 kr til prosjekter for å øke likestillingen i arbeidslivet innenfor dette trepartssamarbeidet. Arbeiderpartiet liker å bruke ord som at likestillingen går i revers, og da klarer ikke jeg å oppfatte det annerledes enn at det er økningen av fellesandelen og reduseringen av kvotene som er eksempel på det. Alle andre statistikker viser at likestillingen går rett vei. Det er flere som jobber heltid, lønnsgapet er redusert, andelen kvinnelige ledere øker, og det er betydelig flere jenter enn gutter som tar høyere utdanning, for å nevne noe. Det er også viktig at vi har fokus på de utfordringene vi har. Vi er et av verdens mest likestilte land, men vi har store utfordringer spesielt når det gjelder vold i nære relasjoner, som er en stor likestillingsutfordring. Vi ser at vi har et utradisjonelt yrkesvalg som henger igjen også med et kjønnsdelt arbeidsmarked, og som vi er nødt til å jobbe med framover. Jeg er veldig glad for at representanten fra SV er glad for at graviditetsvernet nå styrkes i den nye diskrimineringsloven, og jeg håper at det gjenspeiles i avstemningen og at dette er noe som får støtte også fra SV. Representanten Bergstø er også opptatt av maktforholdene i samfunnet, og av at arbeidsgivere har så stor makt at det går ut over arbeidstakerne. Da har jeg lyst til å minne om at det er en sak som ligger til behandling i Stortinget om for første gang å kunne gi oppreisning i diskrimineringssaker i arbeidslivet, og det er en styrking av arbeidstakernes rettigheter. For første gang skal diskrimineringsnemnda kunne ha mulighet til å gi økonomisk oppreisning, og det vil være en styrking og en milepæl når det gjelder diskrimineringsvernet i Norge, som jeg også håper får støtte fra SV.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Forslagene til endringer i barneloven er et resultat av en helhetlig gjennomgang av reglene om bidrag og ordningen med bidrag etter fylte 18 år. Det er viktig å ha ordninger som oppleves som rettferdige og rimelige av dem som blir berørt av dem. Lovforslagene i lovproposisjonen bidrar til dette, i hvert fall etter min mening, og jeg er glad for at komiteen støtter lovforslaget som vi nå har fremmet. Når en ungdom søker bidrag etter fylte 18 år, kan det ofte oppstå spørsmål om ungdommen faktisk går på skolen eller ikke. En hjemmel for Nav til selv å innhente nødvendige opplysninger fra utdanningsinstitusjonen vil forhindre en konflikt mellom ungdommen og den bidragspliktige når de er uenige om vilkårene for bidrag etter fylte 18 år er oppfylt. Videre vil det også motvirke at det blir misbruk av ordningen, forhindre at den bidragspliktige pådrar seg bidragsgjeld eller at ungdommen urimelig får avslag på søknad om bidrag etter fylte 18 år på grunn av mangelfulle opplysninger. I tillegg vil rask og enkel tilgang på informasjon om elevstatus forenkle saksbehandlingen og bidra til mer effektiv forvaltning av ordningen. I praksis hender det ofte at den bidragspliktige har betalt for mye i bidrag når bidraget endres og settes ned. Det lovforslaget som vi behandler nå, om å utvide adgangen til å motregne, vil i flere tilfeller gi bidragspliktige som har betalt for mye i barnebidrag, en enkel og effektiv måte å få dekket opp sitt utestående krav på. Det vet vi også kan virke konfliktdempende. En annen grunn til at jeg tok ordet, var at det i proposisjonen er varslet en forskriftsendring om at skoleelevens egen inntekt på 45 900 kr skal gis mer direkte betydning. Regjeringen har etter en helhetlig og fornyet vurdering kommet til at forslaget likevel ikke kommer til å bli fulgt opp gjennom en endring i forskrift. Bakgrunnen for det er at regjeringen har endret sosialtjenesteloven slik at ungdommens inntekt ikke tas med i utmålingen av økonomisk stønad til foreldrene. Det er gjort både av sosialpolitiske grunner og også på grunn av at vi ønsker å styrke ungdommens motivasjon til arbeid. Så en liten kommentar til forslaget til Kristelig Folkeparti. Det er et forslag som er helt greit å sende over til regjeringen. Det er noe som en legger til grunn i dagens praksis. Det følger jo også av alminnelige saksbehandlingsregler at Nav alltid skal sende forhåndsvarsel til ungdommen når den bidragspliktige opplyser at ungdommen har sluttet på skolen. Nav vil også kunne benytte den adgangen til å innhente opplysninger direkte fra utdanningsinstitusjoner, også i kombinasjon med de opplysningene som ungdommen selv sender inn til Nav. Så dette er noe som vi kan presisere i rundskriv til Nav. Men regjeringen vil følge det opp.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
Jeg tar ordet for bare kort å nevne at det forslaget som representanten Bekkevold tok opp fra talerstolen, har støtte fra alle partiene i komiteen, slik at en tar høyde for det i voteringen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-04:
La meg først få lov til å takke komiteen og statsråden for et godt samarbeid om denne saken. Statsråden har lagt frem en proposisjon som har enstemmig tilslutning i komiteen. Det er grunn til å understreke at bakgrunnen for det er at proposisjonen tar flere steg i retning av et mer likestilt foreldreskap, ikke av hensyn til foreldrene først og fremst, men av hensyn til barnet. Hovedendringene går på at en i lovteksten skal presisere at foreldrene fritt kan avtale fordelingen av foreldrepengene selv, etter samlivsbrudd. Dette kommer ikke frem av dagens lovtekst, og det vil være en viktig presisering som vil bidra til at en i praksis vil få et mer likestilt foreldreskap. I tillegg foreslås det en endring som sikrer at fedrene kan kreve uttak av fedrekvote på de hverdagene de har omsorgen for barnet. Det er også en viktig endring i retning av et mer likestilt foreldreskap. Det er avgjørende for barnet at en – i de aller fleste tilfeller – skal ha god kontakt med begge foreldrene. Det å legge til rette for at det kan gjøres på en god måte, det å legge til rette for god dialog mellom foreldrene for å sikre hensyn til barnet også når det gjelder uttak av foreldrepenger, er komiteen fornøyd med at nå skjer. Slik sett er det bra at vi har en enstemmig innstilling på dette området. I tillegg inneholder proposisjonen enkelte tekniske endringer i lov om kommunale krisesentertilbod. Jeg kommenterer ikke det nærmere, det er av ren teknisk karakter.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-03-23:
På vegner av representantane Terje Breivik, Pål Farstad, Ketil Kjenseth, Iselin Nybø og meg sjølv har eg gleda av å setje fram eit forslag om å styrkje sosiale rettar for sjølvstendig næringsdrivande. I tillegg vil eg setje fram eit representantforslag om offentleg tryggleik og ansvarleg hundehald.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Kirsti Bergstø, Heidi Greni, Marit Arnstad, Stein Erik Lauvås og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om å få utarbeidet og lagt fram en egen stortingsmelding om sørsamisk språk, kultur og næring.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-03-23:
På vegne av representantene Knut Arild Hareide, Olaug V. Bollestad, Anders Tyvand, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om flere tiltak for å beskytte barn mot pornografi.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-03-23:
Det skal jeg.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-03-23:
Jeg tror det viktigste nå er at en gjennomfører reformen på en god måte, og at en tar de grepene som er nødvendig for å skape et best mulig politi. Som jeg sa i mitt innlegg, mener jeg at et best mulig politi er det selvsagt politiet som skal legge føringene for, men i god dialog med kommunene. Nå er langt på vei beslutningene fattet rundt omkring, og kommunene har sendt sin anke der de er uenig i nedleggelse. Slik jeg har lest reformen hele veien, mener jeg at flertallet og forliket lagde veldig tydelige kriterier på at det var mulig for kommunene å anke på mer enn prosess. Jeg har lyst til å spørre justisministeren hvilke ting en ikke kan klage på, ut ifra det som er listet opp. Vi sa også at en skulle legge vekt på klagene, spesielt hvis det manglet noe i dokumentet som kom fra politimesteren. Spørsmålet mitt er: Hvorfor vil ikke justisministeren, eller partiene til justisministeren, støtte opp om forslag der en sier at alle kommuner skal ha reell klageadgang, og at det skal legges betydelig vekt på de ankene som kommer fra kommunene?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-03-23:
President, det må utsettes, for jeg har glemt å ta det med!
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-03-23:
Hva skulle Miljøpartiet De Grønne gjort uten presidentskapet?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-03-23:
På vegne av Miljøpartiet De Grønne har jeg gleden av å sette fram et forslag om tiltak for å øke sysselsettingen blant ungdom og andre lavlønnsgrupper ved å redusere arbeidsgiveravgiften for lavere lønnsgrupper.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-03-23:
På vegne av meg selv har jeg gleden å framsette et forslag om poliklinisk tilpasning av aktivitetshjelpemidler for barn og oppfølging på avstand.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-03-23:
Jeg tar ordet mest av alt for å gi en stemmeforklaring. Venstre kommer til å stemme imot de foreslåtte endringene i passloven og ID-loven i denne saken. Dette er en sak med for så vidt kjente mønster fra tidligere debatter og saker, der det på bakgrunn av trusselvurderinger bes om flere virkemidler for politiet og PST, og der forsvarsadvokater og rettshjelpsforeninger i høringsrunden uttrykker motstand med bakgrunn i at forslagene vil kunne redusere rettssikkerheten. Venstre er et liberalt parti og lytter alltid til argumenter om rettssikkerhet. Selv om vi ikke alltid kommer til samme konklusjon som de gruppene jeg nevnte, gjør vi det i denne saken. Vi er generelt bekymret for en utvikling der summen av stadig flere virkemidler og stadig lavere beviskrav er ukjent. Vi konstaterer at det allerede finnes en lovhjemmel om adgang til å nekte pass der det er skjellig grunn til å tro at formålet med reisen er ulovlig virksomhet. Vi konstaterer også at skjellig grunn gir en viktig rettssikkerhetsgaranti, og at det ikke vises til konkrete eksempler som underbygger at det er krav til skjellig grunn som er årsaken til at bestemmelsen ikke benyttes, og at det derfor er behov for en ny bestemmelse med lavere beviskrav. Folkemord, krigsforbrytelser, forbrytelser mot menneskeheten og terrorhandlinger er grusomme forbrytelser, men alt er allerede ulovlig og dekket av gjeldende ordlyd. Vi konstaterer derfor at departementet har uttrykt forståelse for de argumenter jeg har gjengitt nå, men at konklusjonen er at man ønsker å nekte pass der det ikke foreligger sannsynlighetsovervekt for lovbrudd. Det ønsker ikke Venstre å støtte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-03-23:
På vegner av stortingsrepresentantane Torgeir Knag Fylkesnes, Trine Skei Grande, Knut Arild Hareide og meg sjølv har eg gleda av å setje fram eit forslag om sikring av eigna helikopterkapasitet for Hæren og vidareføring av hovudbase for helikopter på Bardufoss.
Anders B. Werp (Høyre), 2017-03-23:
Jeg var saksordfører for nærpolitireformen da vi behandlet den her i salen i juni 2015, og jeg har deltatt og lyttet til denne debatten med stor interesse. Jeg er en optimistisk person, og jeg har lyttet til debatten med velvilje, vil jeg si, og tolket det som er sagt her, i beste mening. Jeg kommer tilbake til noen nyanser i det. La meg først dvele litt ved dette med «beste mening». Det jeg har hørt fra forlikspartnerne, tolker jeg på følgende måte: Man står fast på forliket om nærpolitireformen. Det gjelder samtlige deltagende partier. Det er jeg glad for. Det er et tydelig signal fra denne salen og denne talerstolen om at 90 pst. av Stortinget står bak forliket, og om at vi støtter departement og politi i den videre gjennomføringen. Det er et viktig og nødvendig signal i den offentlige debatten. Så til nyansene, og det handler om Senterpartiet: Jeg registrerer at man fra talerstolen her prøver å skape en distanse mellom de forferdelige tingene som skjedde 22. juli 2011, og nærpolitireformen. Hvordan i all verden kan man klare det? Jeg vil bare sitere to av kommisjonens hovedfunn: «Gjerningsmannen kunne ha vært stanset tidligere 22/7.» «Myndighetenes evne til å beskytte menneskene på Utøya sviktet.» Hvis ikke det har en betydning for hvordan Stortinget, Norges nasjonalforsamling, forholder seg til borgernes trygghet, er det noe grunnleggende i hvert fall jeg har misforstått på veien. Det er klart det er med som et premiss og som et bakteppe for denne reformen – pluss alt det andre som er viktig: samfunnsutviklingen endring i befolkningens sammensetning kriminalitetsutviklingen Politianalysen Difi-rapporter, som lå til grunn for denne reformen, og som bekreftet hvorfor dette ikke bare var nødvendig, men også viktig Svaret fra Senterpartiet er: Ja, vi kan gå for 18 distrikter. Ja vel, hva så? Mer penger, sier Senterpartiet. Ja vel, denne regjeringen har styrket politiet med 5 mrd. kr og 1 400 stillinger. Det er styrking. Til slutt, til representanten Tajik, som spør om Stortinget virkelig skal vedta at vi skal følge egne vedtak: Ja, da ber jeg representanten utdype hvorfor Arbeiderpartiet støtter forslag til III i innstillingen, om at vi skal følge arbeidsmiljøloven.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-03-23:
Når man behandler og vedtar saker her i Stortinget som har et bredt flertall bak seg, har statsråden et særskilt ansvar for å følge opp på en god måte. Representanten Ellingsen, som er statsrådens partifelle, har ikke vært opptatt av å være populær, sa han på talerstolen nettopp. Det kan man vel også merke på de siste meningsmålingene. Dette er selvsagt ikke en popularitetsreform, men en politireform som skal sikre folks trygghet i hverdagen. Vi registrerer at tilbakemeldingene fra politiet og kommunene er svært negative knyttet til dette med involvering i disse prosessene og medvirkning til det som skal skje. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden følge opp at man sikrer en reell medvirkning fra politiet og kommunene i gjennomføringen av reformen?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-03-23:
Det er veldig viktig at vi ikke gjør dette til en omkamp om politireformen, som er vedtatt med et bredt flertall. Jeg ser at Høyres representanter prøver å legge – hva skal jeg si – den vinklingen i saken, men her handler det ikke om det. Her handler det om at intensjonene i politireformen som er vedtatt, skal følges opp på en god måte, slik at vi sikrer et godt samfunn rundt i hele landet, at folk – enten de bor på Frøya, på Røros, i Trondheim, i Finnmark eller på Sørlandet – skal ha den samme tryggheten i hverdagen som alle andre som bor i sentrale strøk. Det handler om å ta de signalene som kommer fra alle kommunene – om at involveringen er for dårlig, at de ikke er blitt rådspurt, at de har gitt tilbakemeldinger til statsråden, til politirådet, og ikke fått svar. Og det handler om at det er dårlig involvering, og at det er liten respekt for dem som har tatt dette arbeidet på alvor, og som vil gjøre at dette skal bli en god reform på vegne av tryggheten til sine innbyggere. Det handler heller ikke om at politiet er dårlig. Vi har verdens beste politi, som gjør en fenomenal innsats hver eneste dag rundt om i samfunnet vårt, og dem skal vi også støtte opp om, og det skal vi gjøre for at denne reformen blir best mulig. Dermed handler dette om å involvere alle parter, både i kommunene, i fylkene, i politiorganisasjonene, alle ansatte, enten det er sivile saker eller det er politirelaterte saker, saker som omhandler publikum og innbyggere rundt omkring i alle landets kommuner. Som flere har sagt: Vi har ennå ikke fått noe godt svar fra statsråden på hvordan han vil ta disse signalene inn over seg. Det vises til at dette ikke er justisministerens ansvar, at det er politidirektørens ansvar. Nei, det er justisministerens ansvar å følge opp at reformen og intensjonene som ble vedtatt, skal bli gjennomført på en god måte. Det er viktig at politiet kjenner sitt publikum. Ja, men det er minst like viktig at publikum også kjenner sitt politi. Til det som handler om forebyggende arbeid: Det handler om å ha politikontakter, å ha politiråd og å ha andre oppgaver som gjør at politiet er ute der folk bor, der oppgavene skal skje. Jeg tror det handler om å involvere, og om å ha respekt for Hovedavtalen og arbeidsmiljøloven. Det er helt fundamentalt for den norske velferdsmodellen. Der har vi også fått flere signaler om at dette ikke er tatt på alvor, ikke blir respektert, og sånn kan vi ikke ha det. Derfor er det viktig at statsråden følger opp alle de tilbakemeldingene vi får hver eneste dag. Vi kan se på Stortingets Retriever-tjeneste. Den boksen min er full hver dag med negative tilbakemeldinger, signaler fra lokale media, fra politi osv. Det handler ikke om Senterpartiet, Arbeiderpartiet eller SV. Dette handler om politiet og om kommunene som ser dette på alvor.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-03-23:
Først må jeg berømme komiteen for godt samarbeid i denne saken. Det er en sak som har tatt veldig lang tid, som har vært litt fram og tilbake i komiteen, og ikke minst også fram og tilbake til departementet. Det er en enstemmig komité som har lagt fram denne innstillingen. Komiteen er i likhet med forslagsstillerne opptatt av å forebygge internasjonal korrupsjon, som blir bare et mer og mer alvorlig problem i dagens samfunn, både nasjonalt og internasjonalt. Samfunnet har økende krav og forventninger til at norske selskaper, spesielt, gjennomfører nødvendige tiltak for å forebygge framtidige korrupsjonshandlinger. Det er et arbeid som må prioriteres veldig sterkt i tiden framover, for at vi skal ha tillit til dem. Det er viktig å ha en tydelig og effektiv korrupsjonslovgivning som virker preventivt overfor selskapene. Men komiteen vil bemerke at forslaget til endring er forholdsvis vidtrekkende, ut fra det som forslagsstillerne har foreslått, og at en bør ha mulighet til å ha en forutgående, grundig vurdering av den bestemmelsen som her foreligger. Komiteen vil også bemerke at det er forskjell mellom norsk og engelsk lovgivning og, ikke minst, rettssystem, og at en dermed ikke helt uten videre kan overføre erfaringene fra det engelske systemet til Norge. På denne bakgrunn ønsker komiteen at forslaget blir vurdert opp mot den engelske lovgivningen, og at statsråden kommer tilbake til Stortinget med en sak så raskt som mulig når dette er vurdert på en god måte.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Dette har etter hvert blitt en interessant debatt. På sett og vis minner det meg om for eller imot en reform generelt sett. Heldigvis har noen av de siste talerne sagt at det ikke er det som er temaet. Jeg ble medlem av justiskomiteen i 2001, da den forrige reformen ble trillet ut, og jeg har til gode å høre noen som ønsker å gå tilbake til 54 politidistrikt, i hvert fall. At man gjorde det riktige grepet den gangen og reduserte fra 54 til 27, var riktig. Jeg tror at historien vil vise at de grepene man gjør nå, kommer til å bli riktige, under noen forutsetninger. Forutsetningene er at folk der ute føler seg ivaretatt. Så kan jeg ikke la være å kommentere representanten Odnes, som refererte politiloven § 1. Jeg tror – med respekt å melde – at det ikke har vært én regjering noensinne som fullt ut har overholdt forventningene som ligger i politiloven § 1. Jeg tror det er umulig, rett og slett fordi forventningene hos den enkelte ute er mye større og vil ha mye større økonomiske konsekvenser enn det Stortinget vil finne forsvarlig å bevilge til denne etaten. Vi kan selvfølgelig ha en retorisk debatt om det er riktig eller ikke, men det som ligger som føring i politiloven § 1, er veldig sterkt og veldig tydelig. Men med all mulig respekt tror jeg samtlige regjeringer har brutt den. Det er nok fordi man innser at den loven man selv har vært med på å få vedtatt, på sett og vis har en klar ambisjon – men hvor realitetsorientert den er, tror jeg det finnes like mange meninger om som det er folk i dette landet. Så til diskusjonen om lensmannskontor. La meg minne forsamlingen om én ting: Norges sterkeste og tøffeste fagforeningsleder, arbeiderpartimann og sheriff i Sogndal, Arne Johannessen, var blant dem som var aller mest kritisk til forrige reform, Reform 2000. Vet man hvorfor? Jo, det var ganske enkelt fordi Stortinget skjermet lensmannsetaten. Arne Johannessen var klinkende klar på at det var den største feilen Stortinget gjorde. Skulle man få en effekt av et mer samordnet norsk politi, kunne man ikke la lensmannskontorene bli unntatt fra reformen. Det gjorde vi forrige gang. Det gjør vi ikke denne gangen. Så kan man selvfølgelig si at det var et dårlig valg, men den tidligere lederen i PF var iallfall helt klar på det. Og så til angrepene som kommer mot statsråden. Ja, statsråden svarer Stortinget, men den som har det daglige ansvaret for å gjennomføre dette, er politidirektøren. Politidirektøren styrer norsk politi etter ordre fra justisministeren. Hvis justisministeren ikke er fornøyd med den jobben, har han mulighet til å gjøre noe med det. Men jeg forventer at så lenge politidirektøren sitter der han sitter, skal han iverksette ethvert tiltak og enhver føring som gis fra politisk ledelse i departementet. Hvis ikke kommer statsråden til å få enda mer krevende spørsmål herfra.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2017-03-23:
Som eg refererte til i innlegget mitt, viser Politiforum i dag til at mange kommunestyre ikkje er fornøgde med prosessen fram mot vedtak om nedlegging av lensmannskontoret deira. Vi har òg fått tilbakemelding frå frustrerte kommunar og ordførarar som har fått svar frå POD på klagar som dei har sendt, før den endelege klagefristen er over, før nabokommunane har fått sendt sine klagar. Det er altså ein uryddig prosess. Det eg trur vi alle kan vere einige om, er at uansett om vi er for nedlegging eller ikkje, er det iallfall viktig at prosessen går på ein slik måte at resultatet ikkje blir dårlegare enn nødvendig, at ein går ut med kommunar som er mest mogleg fornøgde med prosessen. Meiner statsråden det no er rimeleg å gjere unna desse endelege avgjerslene så raskt som mogleg, eller vurderer han å bremse nedleggingane der prosessane ikkje har vore rett, der det har kome kritikk, for å sørgje for at prosessen vidare blir gjord ordentleg, og at dei endelege vedtaka blir best mogleg?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2017-03-23:
Eg veit ikkje heilt kvar eg skal begynne. Det er spennande å følgje debatten, eg må innrømme det. Som ein av forslagsstillarane er eg spent på kva som kjem til å kome. Så er eg også spent, sjølvsagt, på voteringa og utfallet for dei enkelte forslaga i dag. Men eg har lyst til å nemne nokre ting som har vorte sagt undervegs. Representanten Werp sa i startinnlegget sitt at 22. juli-kommisjonen danna eit dystert bakteppe for denne politireforma. Det ville vore interessant å høyre kva det er ved denne reforma som ville gjort at førebygginga og ikkje minst handteringa av den terroren som skjedde den 22. juli 2011, ville vore betre viss reforma hadde vorte gjennomført før den tida. Det er det som implisitt ligg i det som Werp seier, at viss denne reforma hadde vore gjennomført før det, kunne utfallet ha vore annleis. Eg fann ikkje noko i Gjørv-rapporten som tilsa ein slik konklusjon. Det var ikkje noko i Gjørv-kommisjonens rapport som sa at det var massive strukturendringar som måtte til for å få ein betre beredskap for den typen hendingar. Eg meiner denne typen retorikk gong på gong har vorte misbrukt – både i dag og i dei siste åra – for å grunngje denne politireforma. Så ser ikkje Werp kva som er alternativet vårt. Kanskje vi har vore for dårlege til å kommunisere det, men vi har konkret 18 politidistrikt – i staden for 12 – som eit forslag. Konkret ønskjer vi å behalde lensmannskontora. Det er eit reelt alternativ. Vi ønskjer å behalde eit mangfald av lensmannskontor, men i staden for å sveltefôre dei ønskjer vi å styrkje dei. Det har vi vist i alle dei alternative statsbudsjetta som vi har kome med. Når det gjeld nye etterforskingsmetodar, på staden og i politibilane rundt omkring, er det av dei tinga ein fullt ut kunne vore i stand til å gjennomføre utan å ha massive strukturendringar i etaten. Det seier politiet sjølv. Det er ikkje nødvendig med ei politireform for å få til det. Så her er det misforstått at Senterpartiet er bakstreversk. Tvert imot, vi ønskjer eit framtidsretta, godt politi for heile landet, og vi håpar sjølvsagt at fleire i salen i dag er med og stemmer for dei gode forslaga som vi har. Så vil eg skryte av representanten Lene Vågslid, som kjem med den innstillinga at her må vi både tore å få kritikk og tole å få kritikk, høyre på det og sjå om ein kan gjere ting betre. Eg likar den innstillinga. Sjølv om vi er ueinige om reforma, er det nettopp ei slik innstilling som skal til for at resultatet skal bli best mogleg. Til det med pass til slutt: Kjersti Toppe hadde eit veldig godt poeng i at regjeringa med denne reforma ikkje akkurat driv med forenkling for folk. Utdanningsforvaltinga i førstelinja er eit eksempel og passutskriving eit anna. Avisa Hallingdølen nemnde at det kunne bli 40 mil å fare. 90 pst. av befolkninga skal ha maks 45 minutt, men hugs at det då er 500 000 som kan ha 40 mil. Lell er krava i forslaget frå fleirtalet stilte.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2017-03-23:
Kjernen i det eg sa om innlegget til representanten Werp i stad om rapporten frå 22. juli-kommisjonen, var spørsmålet mitt: Kva er det ved denne reforma som ville gjort at førebygging og ikkje minst handteringa av terroren 22. juli 2011 ville vore betre viss reforma hadde vore gjennomført før det? Representanten Lundteigen var inne på i eit av sine gode innlegg at det var jo ikke dei mindre einingane som svikta den dagen, det var dei største einingane, m.a. Oslo politidistrikt, som svikta. Eg meiner vi no med ein gong må slutte å bruke denne terrorhandlinga som argument for denne reforma. Vi må halde desse tinga frå kvarandre. Det er det som er poenget. Så kunne justisministeren gjerne slutte å påstå at Senterpartiet lever på 1950-talet. På den andre sida kan han gjerne fortsetje med det, men det høyrest ikkje spesielt lurt ut.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-23:
Eg har merka at på eit eller anna nivå gjorde det litt inntrykk på meg å høyre representanten Amundsen åtvare mot populisme. Eg kan jo invitere han – om han har lyst – til å kommentere om skal vi forstå det som ei generell åtvaring mot populisme, eller var det berre med omsyn til det spesifikke forslaget her vi ikkje skulle vere populistiske? Men til spørsmålet mitt i tillegg til det: I gjennomføringa av politireforma no har det vist seg gjennom undersøkingar at det framleis er avgrensa tru på viktige delar av ho ute i etatane. Eg har sett at Amundsen har teke det til seg og forstått at det er ein stor jobb å gjere med å skape tru på at det kjem til å verte forbetringar gjennom ho. Spørsmålet mitt er ganske enkelt: Når eit breitt fleirtal har vedteke ei reform og statsråden skal setje ho ut i livet, kven sitt ansvar er det at det framleis er svært låg tru på at det kjem til å gå bra i dei etatane det gjeld, som er så viktige for samfunnet vårt?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-23:
Beklagar, president.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Det har vært gjort gode oppfølginger overfor kommunene, i samarbeid med kommunene – det viser også de tallene vi har fått – i prosessen frem mot den nye strukturen som Politidirektoratet har lagt til grunn. Også i fortsettelsen kommer vi til å ivareta disse hensynene, men jeg tenker at dersom man tror at det å gjennomføre reformer nødvendigvis er en søknad om popularitet, er det som regel ikke sånn. Det tror jeg også Arbeiderpartiet bør ta inn over seg. I den grad man står bak en svært viktig reform, må man kanskje tenke gjennom om det er de politiske realitetene som er det viktigste, eller å få gode resultater på galluper. Jeg tror vi som ordentlige politikere må tenke på det første og ikke nødvendigvis velge å ta de populistiske retningene ved hver anledning.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Jeg tenker at når man legger frem et forslag i tråd med det som faktisk er grunnlaget for avtalen mellom partiene som står bak politireformen, er det veldig tydelig i sin ordlyd, i den forstand at det er mer enn prosess som legges til grunn. Bare for å understreke det: Fra mitt ståsted har jeg hele tiden lagt til grunn at det handler om mer enn kun prosess. Jeg synes det er godt dersom Stortinget i dag understreker det ytterligere ved å vedta den samme formuleringen som man tidligere har lagt til grunn i politireformen, for å understreke det ytterligere. Men jeg har hele tiden lagt til grunn de formuleringene som et bredt flertall i Stortinget har stilt seg bak.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Jeg kan betrygge representanten om at vi i høyeste grad kommer til å kjøre en skikkelig og ordentlig prosess, som kommer til å handle om mer enn kun prosessen forut. Jeg er opptatt av at vi finner frem til gode løsninger. Så tror jeg vi samtidig må ta inn over oss at det er sånn at er man i en situasjon hvor man mister et lensmannskontor i sin egen kommune, er det vanskelig å legge til grunn at man i utgangspunktet er positiv til det. Men da har man muligheten til klage, og de klagene vil bli behandlet på en skikkelig måte, og man kommer til å legge til grunn andre vurderinger enn kun prosess i det arbeidet som skal gjøres i departementet. Dette er i høyeste grad en reell prosess, og det er på ingen måte gitt hva resultatet er, på forhånd.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Jeg tror det er viktig at man underveis i en reform – og i en stor og viktig reform som politireformen er – tar med seg de signalene som kommer. Jeg mener at ingenting er skrevet i stein. Jeg tror det er klokt alltid å lytte til de løypemeldinger man får. Derfor gjennomfører vi følgeevalueringen, som Difi gjennomfører, og som gir oss tilbakemelding underveis, for å justere prosessen. Som statsråd er det mitt ansvar å sørge for å gjennomføre reformen, på oppdrag fra Stortinget – det bør det ikke være noen tvil om. Så har jeg forståelse for at mange ansatte kjenner på usikkerhet i sin situasjon når det gjelder personalløpet: Hvem blir min nærmeste overordnede? Hva blir min fremtidige arbeidshverdag? Det er en naturlig reaksjon. Men så tror jeg – jeg er egentlig veldig sikker på – at etter hvert som resultatene av reformen, de kvalitative sidene ved reformen, blir tydelige, vil også oppslutningen om reformen bli deretter.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Politikontaktene vil være et godt system for å ivareta kommunen i arbeidet inn mot politiet. Jeg er sikker på at dette blir en god løsning. Men så lyttet jeg til retorikken og resonnementene til representanten Lundteigen. Det er vanskelig å ane noe annet enn at man forholder seg til politiet på en – skal vi si – ikke helt oppdatert måte. Politiets oppgaver er – helt riktig – i større grad i det digitale rom enn tidligere, men det er ikke et enten–eller, det er et både–og. Når vi opplever de omfattende overgrepene mot barn som skjer på nettet i dag, og hvor vi kanskje bare har avdekket toppen av isfjellet, bør det ikke være noen særlig tvil om at vi trenger langt mer kompetanse og konsentrert innsats mot denne type kriminalitet. Det får vi ikke med den lokale lensmannen, med all respekt. Vi trenger brede kompetansemiljøer, og det er nettopp et av målene med reformen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Ifølge de tilbakemeldingene jeg har fått fra Politidirektoratet, har samtlige berørte kommuner fått tilbud om å delta i styringsgruppen. Det har også blitt formidlet veldig tydelige signaler om at man har prøvd å involvere kommunene så godt som det har vært råd. Så må man konstatere at det er ikke alle kommuner som ønsker å være involvert, og ofte er det de kommunene som er mest kritisk. Dette er utgangspunktet for min kommentar til det, nettopp at tilbakemeldingene sier at kommunene i høyeste grad har fått mulighet til å være involvert. I går hadde jeg et ganske alvorlig oppdrag – et alvorlig besøk. Jeg var på besøk på Lillestrøm og så det arbeidet politiet gjør der, innsats mot overgrep mot særlig barn, unge, på nettet. Jeg ble presentert for en chattelogg hvor to voksne menn diskuterte overgrep mot et fem år gammelt barn. Dette er en type kriminalitet vi som samfunn må ruste oss på alle punkt for å kunne bekjempe, en avskyelig type kriminalitet, som vi må sette inn alle ressurser for å stoppe. Da er det nettopp gjennom nærpolitireformen vi setter oss i stand til å kunne håndtere denne typen digital kriminalitet – adressert til representanten Lundteigen. Verden har forandret seg. Vi trenger en annen type innsats fra dagens politi enn vi trengte i 1981. Jeg konstaterer at når Senterpartiet i sine merknader skal referere til hva de mener er godt innhold i norsk politi, og definerer «nærpoliti», viser man til 1981 og Politirolleutvalgets definisjoner den gang. Det forteller meg veldig mye om hvor Senterpartiet befinner seg, kanskje ikke bare om hvor de befinner seg fysisk, men om hva slags tidsalder de befinner seg i, for i 1981 var internettkriminalitet svært lite utbredt. Verden forandrer seg, og vi må forandre oss med den. Da må vi modernisere norsk politi. Vi kan ikke konservere norsk politi, og vi må sette norsk politi i stand til å håndtere alle former for kriminalitet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
La meg først understreke følgende: Jeg har ingen indikasjoner på noe som helst annet enn at man fra politiets side har forsøkt å involvere berørte kommuner, både gjennom deltakelse og gjennom all informasjon som skal bli kommunen til del. Jeg hører det hevdes noe annet. Jeg vil ta med meg de påstandene og selvfølgelig sjekke det ut. Jeg har i hvert fall ikke noe grunnlag for å si noe annet enn at alle kommunene skal være godt ivaretatt i denne prosessen. Det er den informasjonen jeg sitter på, men jeg vil selvfølgelig sjekke det ut. Det er ikke riktig som representanten Klinge hevder, nemlig at jeg sa at Senterpartiet levde på 1950-tallet. Det eneste jeg gjorde, var å vise til merknaden fra Senterpartiet hvor man i omtale av nærpolitibegrepet velger å bruke en referanse til Politirolleutvalget fra 1981. Noen vil mene at politiets nærhet i 1981 i forhold til i år 2017 er en ganske annen. Da snakker vi ikke minst om nettet. For mange kan vel kanskje nettet oppleves som noe av det nærmeste, mest umiddelbart tilgjengelige man kan forholde seg til. Jeg gjør ikke dette i et forsøk på å latterliggjøre eller på noen som helst slags måte snakke ned Senterpartiets standpunkt, men det er rett og slett fordi jeg tenker at man må være villig til å ta inn over seg at virkeligheten faktisk har forandret seg. Verden der ute er annerledes i dag enn den var i 1981. Nærpolitibegrepet er et annet i dag enn det var i 1981. Vi har andre løsninger, ny type kriminalitet, andre utfordringsbilder. Det betyr også at man må endre seg i takt med det. Det er ikke sånn at den lokale lensmannen lenger kan være den generalisten som kan løse alle verdens problemer. Når vi snakker om responstid, når vi er avhengig av at politiet skal være til stede når det trengs, handler det om patruljer. Da handler det ikke om lokale lensmannskontor. Hvis man er så opptatt av reisetid til lensmannskontor, som jeg har oppfattet at enkelte er – når man snakker om utstedelse av pass, osv., 45 minutter – vel, så bør man kanskje også være sikker på at det lensmannskontoret faktisk er åpent. For realiteten i dag er jo at svært mange lensmannskontor har en begrenset åpningstid.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
I Prop. 115 L for 2013–2014 ble det foreslått en hjemmel i veitrafikkloven, ny § 43 b, om behandling av opplysninger til utførelse av forvaltningsoppgaver på veitrafikkområdet. Forslaget omfatter i utgangspunktet kun behandling av personopplysninger til forvaltningsoppgaver etter veitrafikkloven. I forbindelse med Stortingets behandling av forslaget høsten 2014 ble det stilt spørsmål ved om den foreslåtte reguleringen, sammenholdt med andre hjemler for tilgang, var hensiktsmessig for å ivareta politiets behov for opplysninger fra aktuelle register, også for formål utenfor veitrafikkloven. I brev av 8. desember 2014 fra samferdselsministeren til justiskomiteen ble det derfor opplyst om at Samferdselsdepartementet i lys av politiets uttrykte bekymring i samråd med Justis- og beredskapsdepartementet ville se på saken på nytt med sikte på å sikre at politiets tilgang til opplysninger skal være ivaretatt og ha hensiktsmessig rettslig forankring. Øvrige deler av lovforslaget ble behandlet høsten 2016, mens forslaget om ny § 43 b ble utsatt. Samferdselsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet utarbeidet deretter et felles forslag til høringsnotat om justert § 43 b om Statens vegvesens behandling av personopplysninger på veitrafikklovens område samt andre myndigheters, herunder politiets, tilgang til disse. Forslaget ble sendt på høring våren 2016. Regjeringen vil om kort tid komme tilbake til Stortinget med et nytt forslag om hensiktsmessig regulering av behandling av personopplysninger på veitrafikklovens område og andre myndigheters tilgang til disse.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-23:
Bekjempelse av økonomisk kriminalitet står høyt på regjeringens dagsorden. Korrupsjon er svært samfunnsskadelig, særlig internasjonalt. Regjeringen er derfor opptatt av å ha en tydelig og effektiv korrupsjonslovgivning. Jeg stiller meg positiv til lovendringer som kan bidra til nettopp det. Jeg er enig med komiteen i at det bør vurderes om reglene om straffansvar for korrupsjon kan bli tydeligere og mer effektive. Jeg slutter meg også til at den internasjonale utviklingen, f.eks. i Storbritannia, kan gi inspirasjon til forbedringer. Som komiteen peker på, er det likevel ikke gitt at britiske regler kan overføres til norsk rett. Det er mulig at norske selskaper bør kunne holdes ansvarlig for korrupsjon begått av andre tilknyttede personer og oppdragsgivere enn i dag. Dette vil en utredning og en høring kunne gi et nærmere svar på. Jeg er usikker på om løsningen inspirert av britisk rett er riktig på akkurat dette punktet. Et utvidet ansvar kan likevel tenkes gjennomført på flere forskjellige måter, og dette er noe departementet vil utrede nærmere. Et prinsipp om at godt anti-korrupsjonsarbeid skal lede til straffrihet, kan være egnet til å belønne selskaper som tar anti-korrupsjon på alvor. Også i dag vil forebyggende innsats ha betydning for om foretaksstraff skal ilegges. Det kan likevel vurderes å tydeliggjøre hva som kreves av forebyggende produksjonsarbeid i norske selskaper. De britiske reglene bygger likevel på dette punktet på prinsipper som er fremmed for norsk strafferett. Dersom forebyggende tiltak i selskapet lettere skal føre til straffrihet enn i dag, bør dette gjøres på en måte som passer bedre inn i norsk rett. Det er også viktig at reglene gir selskapet incentiver til faktisk å forebygge korrupsjon, ikke bare gjennomføre minimumstiltak. Dette er blant de spørsmålene som må vurderes, og hvor en alminnelig høring vil kunne gi nyttige innspill. Jeg slutter meg til forslagsstillerne og komiteens syn på viktigheten av å bekjempe korrupsjon. Jeg ser derfor frem til å følge opp dette initiativet og kommer tilbake til Stortinget med forslag til hvordan korrupsjonsreglene kan gjøres både tydeligere og mer effektive.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-03-23:
Statsråden er i en digital verden. Da kan statsråden ta vekk politifolk på bakken som kjenner forholdene i praksis. Det er en klar parallell til det regjeringa står for når det gjelder Heimevernet: En trenger ikke folk på bakken. Regjeringa vil erstatte lensmannen med en politikontakt, en lensmann med myndighet, en lensmann med ansvar for helheten på sitt territorium. En politikontakt er – som ordet sier – en kontakt. Mitt spørsmål er: Hva vil statsråden si til ordførere som vil snakke med politifolk som har myndighet, som kan gjøre en avtale der og da – altså snakke med lensmenn eller snakke med politisjefer og ikke med politikontakter? Får sånne ordførere sin vilje?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-03-23:
Regjeringa bruker 22. juli som argument for å sentralisere, og det er grunnleggende feil. Beskrivelsen i kontroll- og konstitusjonskomiteens innstilling til Gjørv-kommisjonen er at det som sviktet mest, var situasjonen i de store enhetene, i operasjonssentralen i Oslo. Det som sviktet mest, var at da den fantastiske innsatslederen i Oslo-politiet, Thor Langli, sa at man skulle trykke på den store knappen, fikk man ikke kontakt med den store operasjonssentralen. Det var der det sviktet. Derfor sa Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV at det som trengs, er en reform knyttet til organisasjon, kultur og ledelse. Det betyr at man må ha nok folk i førstelinja. De må være utdannet, ha utstyr, ha kommunikasjon, og de må ha mer ansvar og myndighet, slik at overordnede hører på deres råd. Det bryr ikke denne regjeringa seg om. Kjernen i tryggheten er tjenestene fra kommunene, fra Nav og fra politiet og at de legges nær folk. Jeg har et eksempel fra Rollag kommune, en liten kommune i Numedal med et budsjett på under 1 mill. kr. Det er nesten ikke kriminalitet, og det er et fantastisk samarbeid med lokalbefolkningen. Det siste nå er at det er et fantastisk samarbeid med hyttebefolkningen; det er 2 000 hytter i kommunen. Det har ført til at hytteeierforeningen har bedt om at lensmannskontoret i Rollag må bestå – fordi lensmannen gjør en fantastisk jobb, og han er billig. Så kommer forslaget om at dette skal avløses av en politikontakt – en person som ikke har myndighet, og som ordføreren og andre skal sitte og snakke med uten å kunne gjøre avtaler for å få ting gjort, slik som en kan gjøre med personer som har myndighet. Senterpartiet er for folk som har myndighet, som kan gjøre avtaler der og da uten for mye dikkedarer. Regjeringa legger opp til det motsatte og svikter det som er hele grunnfundamentet i tryggheten i samfunnet, nemlig folk som har oversikt over territoriet, som kan se helheten, og som kan samspille med det sivile samfunn. Det er ganske dramatisk, det som skjer. Senterpartiet vil etter valget arbeide for å rette opp det som nå skjer, i tråd med kommunestyreflertallenes vilje. Vi trenger politi med myndighet. Svaret er lensmenn ute i kommunene. For de har den myndigheten, og den kjenner folk kvaliteten på.