Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2019-12-10:
Gode oppvekstvilkår for barna våre er et prioritert område for regjeringen. En god politikk for familiene legger grunnlag for livskvalitet. Barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, skal ha mulighet og frihet til å skape sin egen framtid. De skal få god omsorg, bo trygt, kunne etablere stabile vennskap i oppveksten og føle seg verdifulle i samfunnet. Dessverre viser nye tall fra Statistisk sentralbyrå at barnefattigdom er økende, særlig i storbyene våre. Enslige forsørgere og familier med innvandrerbakgrunn utgjør størstedelen av dem som lever med vedvarende lav inntekt. Fra 2006 og fram til i dag har innvandrerfamilier med lav inntekt økt med 38 pst. Kirkens bymisjon la nylig fram en rapport om barn som vokser opp i lavinntektsfamilier. Barn og unge som er intervjuet, forteller om skam ved ikke å ha utstyr og klær som andre og skam over ikke å kunne delta på fritidsaktiviteter. Slik skal vi ikke ha det. Takket være god økonomi i Norge har vi mulighet til å ha inntektsutjevnende tiltak. Barnetrygden ble økt for første gang på 20 år i mars, og nå økes den ytterligere for barn opp til fylte 6 år med 3 600 kr i året. Nasjonal tilskuddsordning for inkludering av barn og unge er styrket med 200 mill. kr siden 2014. I statsbudsjettet i år innføres også gradert foreldrebetaling i skolefritidsordningen og innføring av gratis skolefritidsordning for barn med spesielle behov fra 5. til 7. klasse. Bostøtte til barnefamilier og store husstander er økt med 126 mill. kr. Noen kommuner jobber godt med å utjevne inntektsforskjeller. Jeg har lyst til å gi ros til min hjemkommune, Drammen, som har innført gratis kjernetid i barnehager for lavinntektsfamilier, gratis skolefritidsordning i utsatte bydeler og stor bruk av frivillige organisasjoner til å betjene gratis utstyrsboder, leksehjelpordning og ferieturer. Næringslivet er mobilisert, sammen med kommune og frivillige, for å få flere med innvandrerbakgrunn i arbeid. Det har vært en stor suksess. Sammen med kommunene og frivilligheten har regjeringen også undertegnet Fritidserklæringen. Dette er et samarbeid om å tilby minst én fritidsaktivitet til alle barn og unge. For å nå dette målet vil vi innføre fritidskort, slik at alle barn skal få mulighet til å være med på et fast, organisert fritidstilbud. Det er satt av 60 mill. kr i budsjettet til utprøving av ordningen. Vi mener dette er noe av det som er med på å utjevne inntektsforskjeller i Norge. Vold og overgrep mot barn er et alvorlig samfunnsproblem. Regjeringen bevilget i 2019 over 1 mrd. kr til handlingsplanen vi har mot vold og overgrep – den forsterkes ytterligere nå. Vi skal ha et sterkt og godt barnevern, for vi vet at en del barn er utsatt for alvorlig vold og overgrep. Barnevernet skal være der når barn og familier trenger det. Noen barn må være i fosterhjem eller på institusjon. Institusjonsbarnevernet styrkes i dette budsjettet, da det er flere barn enn tidligere som har omfattende behov for hjelp. Barnevernet har vært utsatt for kritikk, og dette tar vi på alvor. Barnevernet er et offentlig ansvar, der også private aktører kan bidra positivt til mangfold og utvikling av tjenester. Høyre er opptatt av kvalitet og transparens hos private leverandører – som hos offentlige. Regjeringen har nå igangsatt en gjennomgang av rammevilkårene for institusjonsbarnevernet hos private leverandører. Regjeringen gjennomgår nå hele institusjonsbarnevernet. Barnevernet er en spesialisert tjeneste med stor kompleksitet. Videreutdanning er derfor viktig og må styrkes. Vi har bevilget penger til dette.