trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Først må jeg si at jeg reagerer veldig sterkt på den antydningen som Miljøpartiet De Grønne egentlig kom med i stad, da de viste til den brutale hendelsen i USA, den helt absurde og uvirkelige hendelsen hvor George Floyd ble drept av politiet. Så modererer riktignok Rasmus Hansson seg ved å si at det er store forskjeller. Jeg vil si at det absolutt ikke er noe sammenligningsgrunnlag i det hele tatt. Jeg håper jeg misforstår representanten Hansson, men jeg oppfattet innlegget hans som en delvis sammenligning ved at det tydeligvis var strukturelle rasistiske problemer også i Norge, og det tar jeg veldig sterk avstand fra. Jeg vil si det er helt sjokkerende å dra inn et sånt eksempel i denne debatten om norsk politi – om hvordan norsk politi håndterer norske innbyggere. Saken om kvitteringsordning er veldig spesiell. Det kan virke som om premisset for å innføre en slik ordning, som vi fikk høre fra flere av representantene på venstresiden i dag, er en idé om at norsk politi er rasistisk. Det er de ikke. Det er en sånn antydning vi i Fremskrittspartiet tar sterk avstand fra. En såkalt kvitteringsordning er ikke vanlig i andre land. Det er riktignok noen land som kanskje vurderer en eller annen form for kvitteringsordning, men det er absolutt ikke vanlig internasjonalt sett, og det er ikke noe verken politi eller folk flest i Norge krever. I går kveld var jeg på Gardermoen og tok imot flyktninger fra Ukraina. Der var det også veldig mye politi. Da tok jeg opp kvitteringsordningen med politiet for å høre litt om hva de tenkte, og hva de sier, for å få litt ferske nyheter. Sånn sett var det egentlig rykende ferske meningsmålinger fra politiet der ute – politiet som jobber for å trygge hverdagen i hvert fall for oss lovlydige borgere. De var tydelig klart mot en kvitteringsordning. De forsto heller ikke hvordan det skulle fungere rent praktisk i en hektisk hverdag. Når jeg hører flere representanter si at man skal begynne med et rapporteringssystem og registrering, høres det ut som om man skal byråkratisere norsk politi sånn at de må bruke mer tid på å drive og registrere hvem de har snakket med og hvorfor de har gjort det, enn på rett og slett å håndheve jobben sin og sørge for trygghet til folk flest der ute. Om det skal være slik at de skal gi en kvittering til en de akkurat har stoppet og kontrollert, f.eks. for narkotika og våpen, kan den som har fått kvittering, både bevæpne seg og skaffe seg narkotika umiddelbart etter at politiet har ransaket den personen og gitt en kvittering. Om politiet da møter den samme personen igjen senere på kvelden eller natten, skal han da kunne slippe å bli kontrollert, og han kan fortsette å drive sin kriminelle aktivitet uforstyrret. Det er det vi frykter, og det er det vi ser på som en realistisk konsekvens av et sånt helt meningsløst forslag. Dette blir rett og slett for dumt. Det er et sjokkerende naivt forslag. Sånn sett er jeg i hvert fall litt beroliget med tanke på at vi har ansvarlige partier som Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som i hvert fall foreløpig har satt foten ned for et sånt helt meningsløst naivt forslag.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Representanten fra SV synes at Fremskrittspartiet burde vært for kvitteringsordningen, for da kunne vi sett eller ikke sett om det som vi nå diskuterer, er et problem. Når vi snakker om hva vi kan se og ikke se, er vi inne på bodycam, som foregående taler også var inne på, heldigvis. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet har nevnt det noen ganger her i debatten, for det er noe vi i Fremskrittspartiet mener kunne være et klokt tiltak, at politiet får et kamera på kroppen som kan filme og ta opp alt som skjer. Da tror jeg absolutt alle i denne sal, inkludert dem på ytterste venstre fløy – om de føler seg hjemme der eller ikke, har i hvert fall folk flest og vi plassert dem langt ute på venstresiden et sted – vil se at norsk politi opptrer høflig, saklig og ryddig og ikke er så negative overfor enkelte grupper i befolkningen som noen prøver å skape et inntrykk av. Eller motsatt, da tror jeg man også kan se at mange av de kriminelle og mange av dem som politiet stopper, ikke oppfører seg så eksemplarisk som noen tydeligvis prøver å tro her, eller hva de nå tenker. Det vil være en fordel for politiet, tror jeg, å ha bodycam. Vi frykter uten tvil at en kvitteringsordning vil være en gavepakke for kriminelle. Som representanten fra SV sa tydelig her tidligere i dag: Terskelen for å kontrollere skal heves. Politiet vil da kvie seg for å kunne stoppe potensielt kriminelle, og det vil gjøre det enklere for pøbler og kriminelle, gjøre det vanskeligere for politiet og gjøre hverdagen for folk flest mindre trygg. Tilbake til forslaget som regjeringen jobber med: Jeg er veldig glad for at forslaget fra Miljøpartiet De Grønne i dag ikke blir vedtatt, men når det gjelder det forslaget som ligger inne fra statsbudsjettet om et pilotprosjekt i Oslo, er det et par ord der som jeg håper kan være en redning for alle i denne salen, og for politiet og kanskje de kriminelle også hvis det er aktuelt. Det er en «teknisk løsning». De ordene står i det forslaget fra statsbudsjettet. I mitt hode bør en teknisk løsning kunne være bodycam, og det håper jeg kan bli en god konklusjon. Nå har dessverre representanten fra SV ikke mer taletid, men vi ble jo beskyldt for noe i stad her – det var ingen i denne sal som påstår at politiet er rasistisk, bortsett fra oss i Fremskrittspartiet. Det er heller motsatt. Det er jo snudd helt på hodet. Det er bare vi i Fremskrittspartiet som er tydelige på å påstå at det ikke er noe rasisme i politiet. Sånn sett hadde det vært interessant å høre hva SV egentlig mener: Er det rasisme i politiet, eller er det ikke rasisme i politiet?
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-03-17:
Det er interessant å følge debatten som nå pågår. Som en melaninrik innvandrermann – eller gutt, som jeg var en gang i tiden – har jeg blitt stoppet av politiet ikke bare én gang, men godt over ti ganger. Noen av politibetjentene som stoppet meg i ung alder, er nå mine venner. Noen av dem har vært kollegaer tidligere. Det har jo tydeligvis gått greit. Det jeg kan si, er at denne typen debatter er interessante å følge, for virkelighetsbeskrivelsen som framsettes, er ikke alltid hele sannheten. Som vi alle er enige om her: Politiet gjør sitt beste for å ivareta vår sikkerhet. Politiet i Norge nyter høy tillit, også blant store deler av innvandrerbefolkningen. Det som kanskje er det paradoksale, er at til tross for at politiet har høy tillit og det er flere politifolk med innvandrerbakgrunn i det norske politiet i dag, er det akkurat i dag, i vår tid, at disse debattene dukker opp – om diskriminering, systematisk kartlegging eller hva man nå velger å bruke av ord og uttrykk. Min bekymring er at denne typen debatter kan føre til at innvandrerbefolkningens tillit til politiet reduseres ytterligere. Det er noe vi må være bevisst og obs på. Jeg er ikke så bekymret for at kriminaliteten vil eksplodere og komme ut av kontroll, men det vi vet fra andre land, er at når politiet har innført slike tiltak, har politifolkene vegret seg for å gjøre sin jobb. Det er en reell problemstilling vi må ta inn over oss. Jeg må si jeg er betrygget over det justisministeren legger fram her, og dette er en prøveordning man ønsker å gjennomføre først og fremst i Oslo. Den vil muligens gi oss noe innsikt, men vi skal ikke undervurdere de negative effektene av et slikt tiltak. De fleste politifolk gjør sitt beste. De får noe av de bedre utdanningene innenfor sitt fagfelt i verden. Så er det slik at man ikke utelukkende kan konkludere med at systematisk sjekk eller hva det måtte være, har sin grobunn i individers etnisitet, rase og bakgrunn. Det kan være geografiske forhold som slår inn, og hvem man er sammen med, kan også ha en effekt. Som eksempel er disse problemstillingene så å si ikke-eksisterende i mitt hjemfylke Telemark, mens de er veldig høyt på listen her i Oslo. Det er noe man bør vurdere, og noe man bør se nærmere på.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Etter flere år som justispolitiker har jeg opplevd et svært godt samarbeid med politiet vårt. Med forbundene og de tillitsvalgte har vi sittet mange ganger rundt bordet og kommet fram til gode løsninger. Også når det gjelder denne forsøksordningen, kvitteringsordningen, kommer vi til å sette oss ned sammen med politiet – sammen med de tillitsvalgte, sammen med forbundene – og lytte til deres erfaringer med arbeidet, som vi også skal lytte til publikums erfaringer med denne prøveordningen. Så er det viktig for oss å si at flere fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet har nevnt at vi nå vil høste erfaringer fra pilotordningen, og vi kan derfor ikke støtte det løse forslaget fra Miljøpartiet De Grønne.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-03-17:
Eg vil takka representantane Hussein og Lysbakken for å løfta denne saka om demokratisk forankring og kontroll av inngripande smitteverntiltak. Eg vil òg retta ein takk til komiteen for det konstruktive samarbeidet og ikkje minst det gode arbeidet knytt til saka. Det er kome inn 21 skriftlege innspel til høyringa vår. Det etterlèt ingen tvil om at mange er opptekne av demokratisk forankring når det gjeld smittevern og inngripande tiltak i kvardagen. Etter to år med pandemi og ein lang kamp mot covid-19 lever dei fleste av oss endeleg relativt normale liv igjen. Men under pandemien har det vore utfordrande å handtera ein pandemi og ulike smitteverntiltak for både lokale og nasjonale myndigheiter. I denne salen vart ein midlertidig koronalov etablert og seinare forlengd som eit fundament for Stortingets demokratiske forankring og kontroll i handtering av pandemien. Samtidig er ei rekkje føresegner heimla i smittevernloven, med fullmakts- og beredskapslovgjeving som skal gje nasjonale og lokale myndigheiter moglegheit til å ta vare på sikkerheita til innbyggjarane ved smitteinnbrot gjennom tiltak som vert vurderte som naudsynte og forholdsmessige. Det at inngripande smittevernstiltak skal vera naudsynte og forholdsmessige, er ein viktig føresetnad for å kunna setja i verk tiltak etter smittevernloven. Eg vil òg trekkja fram at smittevernloven er ein rettssikkerheitslov. Samfunnets interesser må vegast mot enkeltmenneskets personlege integritet og rettsvern, og alle fullmakter i smittevernloven vart utløyst fordi covid-19 vart definert som ein allmennfarleg smittsam sjukdom. Det er i saka fremja forslag om å setja ned eit lovutval som skal gå gjennom lovverk og rammeverk for innsats mot pandemiar. Det er ein samla komité som er oppteken av at regjeringa gjennom Koronakommisjonens arbeid og ein nyleg annonsert ekstern uavhengig gjennomgang av koronapandemien må koma attende til Stortinget på eigna måte med korleis ein gjennomgang av regelverket vil verta handtert. Vidare vil eg knyta nokre avsluttande kommentarar til forslaget på vegner av Senterpartiet. Me vil ikkje stemma for forslaga i saka, då ein meiner at denne annonserte uavhengige gjennomgangen av pandemien frå regjeringshald vil leggja eit grunnlag for ein brei og heilskapleg gjennomgang av – og gje Stortinget nødvendig kunnskap om – demokratisk forankring.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg vil også takke for at man fremmer dette forslaget til et viktig tema, men jeg vil også bruke anledningen til å takke for samarbeidet gjennom de siste to årene, og det har vært med skiftende regjering. Så kan vi se at Norge tross alt har klart seg rimelig godt når man sammenligner med andre land. Vi er et av de landene som både har færrest tiltak og som har kommet oss godt igjennom dette. I går kunne FHI melde om at vi nå har nådd toppen. Vi er på vei ned, både når det gjelder innleggelser og bruk av intensivkapasitet. Selv om dette ikke er det som er mest framme i mediebildet og i bevisstheten – av helt naturlige årsaker – er det fremdeles viktig å følge med. Smittevernloven gir fullmakter til å iverksette inngripende tiltak raskt, om nødvendig og når det er forholdsmessig. Sånn er det fordi man skal kunne beskytte både samfunnet og innbyggerne. Man skal forebygge smitte, men man skal også begrunne de inngripende tiltakene som man faktisk gjør, og det mener jeg at man også har gjort. Det å ha åpenhet hele veien rundt det man gjør, og hvorfor, er en viktig del av dette. Både den forrige og den nåværende regjeringen har også jobbet gjennom Koronakommisjonen. Nå har denne regjeringen også annonsert at det arbeidet skal videreføres, med en uavhengig gjennomgang av pandemien. Det er viktig for å få kunnskap om hvordan vi kunne ha gjort dette bedre, hva som har fungert, og hva som ikke har fungert. Det er også et faktum vi må ha med oss at det var ingen som visste hvordan man skulle gjøre dette riktig, da det kom. Det viktige var å gi de nødvendige fullmaktene for å komme oss best mulig gjennom det. Komiteen har veldig nylig vært i både Finland og Sverige for å se på hvordan man har løst dette, og snakket mye om det. Da ble det trukket fram både i Finland og Sverige at Norge sammen med Finland har klart seg aller best, og forskjellene mellom oss og Sverige er ganske tydelige. Der er kritikken fra Koronakommisjonen at man ikke har hatt nok statlig regjeringsstyring, og de har et helt annet helsevesen som er mye mer fragmentert enn vårt. Men jeg tenker at det skal vi ta med oss, og så skal være åpne for de rundene som kommer. Vi skal ikke legge dette i en skuff idet vi kan si at vi er ferdige med pandemien – vi skal lære av det, og det arbeidet mener jeg regjeringen er godt i gang med.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-17:
Smittevernarbeidet i Norge er hovedsakelig regulert gjennom smittevernloven. Her har Stortinget gitt regjeringen fullmakter til raskt å kunne iverksette inngripende smitteverntiltak dersom det er nødvendig og forholdsmessig for å trygge folkehelsen og verne befolkningen mot allmennfarlige, smittsomme sykdommer. Men smittevernloven gir ikke regjeringen ubegrensede fullmakter. Smittevernloven ble sist revidert i Stortinget i 2019, og da ble det tatt inn en egen bestemmelse i smittevernloven som begrenser disse fullmaktene. Det stilles i bestemmelsen krav til at smitteverntiltak skal ha en klar medisinskfaglig begrunnelse og være nødvendig og tjenlig etter en helhetsvurdering. Det innebærer at hvilke smitteverntiltak som er aktuelle og lovlige, vil variere ut fra hvordan situasjonen er. I koronakommisjonens første rapport, som ble levert våren 2021, ble det konkludert med at myndighetenes håndtering av koronapandemien samlet sett har vært god. En viktig grunn til det er, ifølge kommisjonen, at regjeringen raskt har kunnet sette inn smitteverntiltak for å beskytte befolkningen mot koronaviruset. Kommisjonen mener at fullmaktene regjeringen har i smittevernloven til å fatte hastevedtak når hensynet til smittevernet tilsier det, må videreføres. Men de sier også at smittevernloven ikke stiller tilstrekkelige krav til demokratisk kontroll når smittevernstiltakene må besluttes raskt. På bakgrunn av dette har kommisjonen i sin rapport anbefalt av smittevernloven må gjennomgås. Høyre mener det er riktig å gjennomgå smittevernloven, slik som kommisjonen anbefaler. Det er bl.a. grunn til å spørre seg om smittevernloven er godt nok utarbeidet for å håndtere langsiktige pandemier. Det mener Høyre den ikke er. En gjennomgang av smittevernloven vil være viktig for å lære av erfaringene koronapandemien har gitt oss, slik at vi får et bedre lovverk og et bedre planverk ved en eventuell ny pandemi. Men Høyre mener at smittevernloven i minst mulig grad bør endres under en pågående pandemi, slik som representantforslaget foreslår. Det er også grunnen til at vi ikke støtter representantforslaget i salen i dag. Det må være en bred og helhetlig gjennomgang, ikke stykkevis og delt. Helt til slutt vil jeg si at jeg er glad for at Solberg-regjeringen i sitt siste statsbudsjett også varslet en egen stortingsmelding om helseberedskap, der både lovverk og planverk vil være viktig for Stortinget å følge opp.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-17:
Koronakommisjonen ble satt ned i april 2020 og leverte sin første rapport i april i fjor. De skal levere sin andre rapport i løpet av våren – også det mest sannsynlig i april. Regjeringen har nå varslet at de også skal se på den resterende biten av koronahåndteringen, og det synes jeg er bra at en gjør. Det er en rekke anbefalinger, i hvert fall i den første delrapporten til koronakommisjonen. Statsråden var litt inne på det med lovverket, men det er en rekke andre ting som handler om koronahåndteringen, som planverk og oppfølging av kommunene, primærhelsetjeneste og sykehus. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan har regjeringen tenkt å følge opp koronakommisjonens anbefalinger i det videre arbeidet?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-17:
Jeg deler statsrådens syn på at det er viktig å følge med på den videre utviklingen. Selv om vi på en måte nå er på god vei ut, kan det oppstå nye virusvarianter som gjør at vi må følge med på situasjonen videre. Når det gjelder representantforslaget, konkluderte koronakommisjonen med at en av utfordringene nettopp var det å ha demokratisk kontroll. Det er også en av grunnene til at f.eks. Høyre mener smittevernloven kanskje ikke er like god hvis en skal håndtere langsiktige pandemier. I den vurderingen regjeringen gjør i brevet en har sendt på bakgrunn av representantforslaget, konkluderer regjeringen med det samme – at det vil være feil å gjøre endringer underveis i håndteringen av en pandemi. Da er mitt spørsmål til statsråden hvilke tanker statsråden gjør seg om hvor lang varighet man skal ha, før man kan ha revisjon av en lov midt under en pandemi.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-17:
Takk for svaret fra statsråden. Jeg synes det er litt betenkelig at da Arbeiderpartiet og Senterpartiet leverte sin tilleggsproposisjon til statsbudsjettet i fjor høst, så var det første en kuttet i den tilleggsproposisjonen, midler til nordområdetiltak. Det vil ikke jeg kalle «en ny giv», når en da altså går inn for å kutte millioner av kroner til nordområdetiltak i Nord-Norge. Så er det bra at en vil satse på kompetanse og næringsliv. Men problemet er at når en har en regjering som f.eks. senker ambisjonene i skolen ved å ta vekk mange av de kravene som vi har stilt til å ha gode lærere – som faktisk kan bidra til at flere elever i Nord-Norge gjennomfører skolen, som bidrar til at det er mindre frafall fra videregående skole, og som bidrar til at resultatene går opp – så hjelper det ikke å ha ambisjoner, når en kutter tydelige krav til en bedre skole. Det er bra at en vil satse på næringsliv, men problemet er bare det at en har en regjering med Senterpartiet og Arbeiderpartiet som går inn for å øke skattene til bedriftene i Nord-Norge, slik at det blir vanskeligere for de bedriftene å faktisk etablere flere arbeidsplasser. Så synes jeg også at Senterpartiet har vært veldig offensive i valgkampen. Det er ikke måte på hva som er lovet: En har lovet 24 mrd. kr ekstra til fylkesveisatsinger som ble satt i gang av Solberg-regjeringen. En har lovet 10 mrd. kr alene til Tromsø gjennom en byvekstavtale, som statsråden nevnte. En har lovet flere statlige arbeidsplasser. En har lovet bedre beredskap, men noe av det Senterpartiet i Tromsø gjorde, var å kutte redningsdykkertjenesten i Nord-Norge, som bidrar nå til en dårligere redningsberedskap i Nord-Norge. En har sagt at en skal bygge Nord-Norge-banen. En har utfordret EØS-avtalen, og jeg vet ikke hvor klokt det er når vi ser den sikkerhetspolitiske og internasjonale situasjonen vi står i nå. Jeg vil også gjerne utfordre statsråden på å si, når Senterpartiet har vært så offensive ute som en var i valgkampen: Er det slik at utviklingen vi nå ser i nord med at befolkningstallet går ned, til tross for at det har gått opp de siste 20 årene, skal være snudd om fire år med Senterpartiet i regjering? Det synes jeg statsråden skal gi et tydelig svar på. Så har jeg en siste ting som jeg vil utfordre statsråden på. Jeg var i Sør-Varanger på fredag, på besøk hos næringslivet der, som nå har bedt om å få tydelige tiltak fra regjeringen. De har gått og ventet nå i tre uker uten å få noen tiltak. Er det slik at regjeringen nå vil komme med tiltak til næringslivet i Sør-Varanger, som nå i stor grad blir utfordret av disse sanksjonene – som det selvfølgelig er helt riktig å innføre, men som vil ha store konsekvenser for det lokalsamfunnet?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-03-17:
Først vil jeg rette en invitasjon til Sandtrøen fra Hedmark om å komme til Nord-Norge, for det er tydeligvis ingen av Senterparti-representantene fra Troms og Finnmark som orker å møte opp til debatten engang, og det forteller kanskje litt om Senterpartiets engasjementet i de nordligste fylkene. Så det er i hvert fall bra at det er noen fra Hedmark Senterparti som tar ordet i en debatt som handler om Nord-Norge. Jeg utfordret statsråden på et konkret spørsmål om befolkningsutviklingen ville snu etter fire år med Senterpartiet, og det fikk jeg ikke svar på. Det forteller kanskje noe om at de trendene vi opplever, som urbanisering, er en global trend og er vanskelig å snu. Og da handler det om å ikke bare ha politikk som dreier seg om vi skal ha én eller to fylkeskommuner, men faktisk å bruke tiden og engasjementet på å snakke om sterkere befolkningsutvikling og hvordan vi skal få økt kompetent arbeidskraft i landsdelen vår. Jeg er veldig glad for mange av de grepene som Solberg-regjeringen tok for å rigge Nord-Norge som landsdel – som at en bidro til å få lavere skatt for bedriftene, men som nå blir økt med den nye regjeringen, og at en bidro til å doble samferdselsbudsjettet, sånn at de kan sette i gang flere viktige samferdselsprosjekter i Nord-Norge. Nå får vi faktisk for første gang også en statlig tilskuddsordning for fylkesveier med Solberg-regjeringen. Vi har bidratt til flere studieplasser, for vi vet at flere studieplasser bidrar til at folk blir i landsdelen. Og det var også Solberg-regjeringen som la fram en strategi for desentralisert utdannelse, som ble lagt fram i fjor vår. Det har vært en rekordvekst i å bygge nye sykehusbygg med Solberg-regjeringen. Så at vi tok mange grep i Solberg-regjeringen, er det ingen tvil om. Så kan gjerne Senterpartiet og regjeringen, med Arbeiderpartiet, Senterpartiet, slå seg på brystet over litt smådryssing her og der de første månedene, men meningsmålingene viser at folk ikke er fornøyd med den jobben som er gjort etter seks måneder med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering. Jeg vil si at regjeringen har lagt lista veldig høyt for hva en skal innfri av tiltak i Nord-Norge. Jeg er veldig spent på den utfordringen. Statsråden nevnte i sitt innlegg en byvekstavtale for Tromsø. Det er jeg veldig glad for. Det var Solberg-regjeringen som tok inn Tromsø som en del av byvekstavtalene. Der har også Senterpartiet lovet 10 mrd. kr, og jeg er spent på å se om det blir innfridd. Jeg tror det viktigste er at en nå bruker tiden en har, til å bygge politikk for Nord-Norge som bidrar til sterkere befolkningsutvikling og bidrar til økt kompetent arbeidskraft – og jeg kommer til å følge med. Det kan godt være at jeg kommer med flere interpellasjoner, for jeg tror, som min medrepresentant fra Nordland, at vi har et veldig stort hjerte for landsdelen vår, og vi ønsker at Nord-Norge skal gå bra – når det gjelder både befolkningsutvikling og økt konkurransekraft.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Jeg vil takke forslagsstillerne for dette viktige forslaget. Det er altså land i Europa som nå står i krig og kjemper for demokratiet og friheten sin, og derfor er dette viktig. Derfor mener jeg også det er en viktig debatt – uten sammenligning for øvrig, heldigvis. Demokratiet er hva samfunnet vårt er bygd på, og demokratiske forankringer er derfor helt grunnleggende når man iverksetter tiltak som får store konsekvenser for folks hverdag. Det er ingen tvil om at koronapandemien har gitt enormt utslag på folks liv og hverdag de siste to årene. Likevel var det viktig at tiltakene som var nødvendige, ble innført så fort faglige anbefalinger lå til grunn. Det har ført til at man under pandemien ikke har fått den demokratiske forankringen man gjerne skulle hatt, og at Stortinget ikke har vært involvert like mye som man skulle ønske. Svært inngripende tiltak gir enorme konsekvenser for næringslivet, for folks økonomi og for folks psykiske helse. Vi skal ikke bare tenke oss om en eller to ganger før man innfører slike inngripende tiltak, men gjerne fire eller fem ganger. Likevel måtte man gang på gang oppleve at helseministeren innførte strengere tiltak så fort anbefalingene lå på bordet, men når det var snakk om å lette på tiltakene, tok hun seg god tid. Vi kan ikke ha det sånn at det er lettere å frata folk frihet enn det er å gi den tilbake. Det er galt av praktiske årsaker, og det er galt av prinsipielle årsaker. Man kan jo tenke seg at et serveringssted går konkurs og folk må ut i arbeidsledighet, eller de ekstra psykiske påkjenningene det har hatt for studenter buret inne på studenthybler, uten noen sosiale møteplasser, kun fordi helseministeren har vært mer ivrig på å stenge ned enn faktisk å åpne opp. Når man har slike holdninger til folks frihet, skaper det mistillit mellom politikere og folket. Det skaper helt gale signaler å være mer ivrig på å frata folk friheten enn å gi den tilbake. Nå håper jeg virkelig at nedstenging er historie, at vi skal slippe det i framtiden, men dersom det skulle bli nødvendig igjen, skal ikke smitteverntiltak vare én dag lenger enn nødvendig – og det siterer jeg også statsministeren på. En av de foregående talerne, representanten Myrseth, var oppe og viste til hva myndighetene i Sverige har gjort, men jeg registrerte at man ikke var like opptatt av myndighetene i Finland med hensyn til demokratisk styring av dette her. I Finland var man ganske tydelig på at det var viktig med politisk forankring. Det mener Fremskrittspartiet er viktig, og det er det dette handler om, den forankringen og å kunne sikre at man har den gode forankringen. Derfor er vi opptatt av en viktig debatt. Vi er enig i at man må ha mulighet til å stenge ned, og man har også de mulighetene, men jeg mener – som Koronakommisjonen – at det er viktig at man nå faktisk går gjennom dette. Så vil jeg ta opp forslagene Fremskrittspartiet er med på i saken.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Ekspertpanelet og etablering av Ekspertpanelet var veldig bra. Jeg håper og tror også at alle i denne sal vet at når man får Ekspertpanelets vurdering, er det den siste muligheten man har til å kunne få hjelp og livreddende behandling og medisiner. Jeg må bare si at her handler det om at for å få vurdering skal det være sånn at man har fått beskjed om at man kanskje har maks ett år igjen å leve. Da har man ikke tid til byråkrati, man har ikke tid til å vente. Representanten fra Høyre sier at det er for tidlig å konkludere. For de menneskene dette gjelder, er tid noe av det de har aller minst av. De trenger faktisk behandling. Jeg mener at vi skal ha et helsevesen som er til for syke folk, ikke for byråkrati. Alvorlig syke mennesker har ikke tid til byråkratisk tull og at vi ikke fatter riktige beslutninger. Når en medisin er godkjent av Ekspertpanelet, mener Fremskrittspartiet at da har sykehusene å følge disse rådene. Det er smått utrolig at vi i Norge, et av verdens rikeste land, ikke tar oss råd til å gi livsforlengende medisiner til folk som lider, og jeg forstår ikke at de partiene som stemmer imot dette, mener at de er bedre til å vurdere dette enn Ekspertpanelet. Line på 38 år har uhelbredelig kreft etter en celleprøve som ble feiltolket for flere år siden. Ekspertpanelet anbefalte at hun skulle få en ny, utprøvende behandling, men sykehuset valgte å ikke følge opp rådet fra Ekspertpanelet. Konsekvensen er at hun må bruke penger som hun fikk i pasientskadeerstatning, til å finansiere behandlingen hun trenger som følge av pasientskaden – dette til tross for at rådet fra Ekspertpanelet var at hun skulle få den behandlingen. En runde med behandling koster rundt 350 000 kr, en svimlende sum for vanlige folk. Heldigvis fikk Line etter at det ble oppmerksomhet om saken, behandlingen sin dekt av det offentlige. Slik jeg ser det, hersker det liten tvil om intensjonen bak Ekspertpanelet. Jeg opplever både at formålet var tydelig, og at tidligere helseminister var tydelig på at dette var noe man skulle følge opp. Jeg er derfor svært skuffet over at Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti, SV og Rødt stemmer imot forslaget fra Fremskrittspartiet nå. Jeg har lyst til å spørre rett ut: Hvem er det de ikke stoler på? Er det rådene fra Ekspertpanelet, med noen av de fremste ekspertene vi har på området, er det Kreftforeningen, er det fastlegene som anbefaler medisin, eller er det pasientene selv de ikke stoler på? Jeg mener at det er det denne saken handler om. Dette er viktig. I 2021 var det 250 søknader, det var 41 som ble behandlet, og det var seks pasienter som fikk livsforlengende medisiner. Dette handler om det siste halmstrået og den siste muligheten til å kunne få hjelp. Jeg håper derfor at man gjør som i fjellvettregel nr. 8 – mener jeg det er – at man snur i tide, og at flertallet i denne sal stemmer for Fremskrittspartiets forslag og sikrer at det ikke er økonomien på de enkelte sykehusene som avgjør om man får en behandling eller ikke. Jeg tar opp det forslaget Fremskrittspartiet er med på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Det interessante er at etter at statsråden svarte komiteen, har Kreftforeningen sett et behov for å måtte ytterligere kommentere statsrådens svar, og det er ikke normalen. Det jeg har lyst til å utfordre statsråden veldig klart og tydelig på, og som jeg håper hun kan svare konkret på, er den bekymringen man nå får om at det er det enkelte sykehus og sykehusøkonomi som er det avgjørende. Jeg hører at flere i denne salen har kommentert at det er legen, behandlende lege osv. Ja, det er også behandlende lege som har sendt en forespørsel videre til og bedt om råd fra Ekspertpanelet, som vurderer utprøvende behandling som ikke er den normale behandlingen. Da er spørsmålet mitt: Er det sånn at det er økonomi som skal få lov til å være avgjørende for om man får behandling eller ikke ved det enkelte sykehus? Da får man jo forskjell når det gjelder hvilken behandling man får, avhengig av hvor i landet man er, fordi det er de forholdende som skal avgjøre, ikke at man sier klart og tydelig at hvis man får en anbefaling fra Ekspertpanelet, så skal det følges opp. Det ville gitt lik behandling for alle i hele landet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Jeg registrerer at det ser ut som det er «Tause Birgitte» i salen i dag med hensyn til utfordringer jeg hadde til de andre partiene i Stortinget. Jeg syns allikevel de fire spørsmålene er like relevante overfor statsråden, som er den som er ansvarlig. Dette handler altså om mennesker som ser den siste muligheten til å kunne få hjelp, og hvor det er sagt at man kanskje har et år igjen å leve. Det er personer som er i en kjempealvorlig og vanskelig situasjon, og deres pårørende. Spørsmålene jeg må stille til statsråden også, er: Er det rådene fra ekspertpanelet man ikke stoler på? Er det Kreftforeningen? Er det fastlegen som anbefaler medisinen? Eller er det pasienten selv man ikke stoler på? Jeg håper noen snart kan svare på det. Jeg har utfordret Arbeiderpartiet. Statsråden fikk jeg ikke møte i Dagsnytt 18. Jeg møtte en representant, men han svarte heller ikke på de spørsmålene, så utfordringen går nå til helseministeren om på vegne av Arbeiderpartiet å svare på dette.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Jeg håper munnbind, nedstenging, 1-meter og hjemmekontor er noe som tilhører fortiden. Likevel er det viktig at vi tar lærdom av fortiden og sørger for å være bedre rustet dersom det i framtiden skulle komme en ny pandemi, eller dersom det kommer en ny og farligere variant av koronaviruset. For det som har vært konsekvensen av pandemien, er utbrente sykepleiere, overtid og sprengt sykehuskapasitet. Vi trenger stadig flere sykepleiere, men likevel står ikke lønnen i stil med arbeidsmengden. Vi har fått høre om sykepleiere som har jobbet lange dager i ett kjør, og likevel sitter mange av dem med dårlig samvittighet etter jobb fordi de føler at de ikke har fått gjort nok. Det er hjerteskjærende å høre, og sånn kan vi ikke ha det. Sykepleiere trenger bedre lønn, og de trenger flere kollegaer. Derfor foreslår Fremskrittspartiet å heve lønnen for sykepleiere og helsefagarbeidere med 3 prosentpoeng utover ordinær lønnsvekst, i tillegg til at vi ønsker å tilby 2 500 nye studieplasser innen sykepleie. Intensivkapasiteten har vært toneangivende for hvor åpent vi har kunnet holde samfunnet. Lærdommen er at intensivkapasiteten er for lav. Vi trenger en langsiktig plan for å bygge opp intensivkapasiteten slik at vi er bedre rustet dersom en ny pandemi feier over oss. Vi trenger også å hente tilbake igjen noen av de 700 intensivsykepleierne som har funnet andre yrker å jobbe i, som vi virkelig skulle hatt under pandemien, og som vi mener det er viktig å styrke framover. Jeg må si jeg begynner å bli litt lei av venstresiden, som til enhver tid skal gå til krig mot private aktører. Under bølgen i vinter hadde man ledig kapasitet hos private aktører, men likevel velger regjeringen og Kjerkol heller å la køen vokse enn å benytte seg av den ledige kapasiteten som er hos private. Jeg synes faktisk at ideologifanatikerne i Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Rødt bør gå litt i seg selv, for dersom ikke private hadde bistått både i sykehus og i kommunale pleie- og omsorgstjenester, hadde disse knelt tidlig i pandemien. Jeg synes alle bør lese kronikken til Anita Tunold i Aleris i Dagens Næringsliv. Den setter en del ting i perspektiv. Ettermælet fra pandemien er at vi har fått en lang Kjerkol-kø som de private aktørene fortsatt er villig til å kutte ned, men likevel vil ikke den ideologisk styrte regjeringen ta ansvar og benytte seg av den ledige kapasiteten til beste for alle de syke som trenger hjelp, og som faktisk står i behandlingskø. Jeg ønsker å fremme Fremskrittspartiets forslag i saken og de forslagene vi er med på. Jeg mener at det å utnytte og bruke all den private viljen og ønskene om å bidra for å gi pasientene et best mulig tjenestetilbud, er noe alle burde heie på, sånn at man får ned køene og folk blir behandlet og blir friske. Det burde være noe alle i denne salen var opptatt av – ikke hvem som gjør det og systemene, men at folk faktisk får behandling. Derfor er fritt behandlingsvalg viktig og det å bruke den ledige private kapasiteten. De bistår, de bidrar til å ta topper, og de sørger for å hjelpe pasientene.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Vi står overfor mange utfordringer, både nasjonalt og internasjonalt. Som foregående taler sa: Det som først og fremst preger dagens nyhetsbilde, er Russlands grove overgrep overfor Ukraina. Jeg burde ha brukt hele innlegget på det, men det skal jeg ikke. Det jeg skal snakke om, er det nærliggende temaet demokratisk forankring, som det ukrainske folket også kjemper for. Både innen miljø og helse, i krig og fred kreves det i vår tid inngripende tiltak av stor betydning for den enkelte samfunnsborger. Dette er fordi min frihet kan bli en annens ufrihet. Antidemokratiske strømninger har resultert i storming av den amerikanske kongressen, og tusener har gått i gatene i europeiske byer i protest mot smitteverntiltak. Her hjemme har vi strevd med å få nødvendig oppslutning om vaksinering og munnbindbruk i enkelte deler av befolkningen. Vi så at åpenhet førte til at det var lettere å sette inn nødvendige tiltak der det var størst behov. Vaksinasjonskontorene i Oslo må nå redusere kapasiteten betydelig – både fordi veldig mange er vaksinert, og fordi det er en del som ikke banker ned dørene deres. I krisetider er vår viktigste forsvarsberedskap at befolkningen har tillit til landets ledere, at demokratiske prosesser fungerer ved at inngripende tiltak er besluttet av folkevalgte og ikke av byråkratiet – og særlig viktig: åpenhet og innsyn og viktigheten av offentlig samtale, hvor man kan snakke om de ulike implikasjonene av et tiltak. Foregående talere har snakket mye om hvordan svenskene har valgt å løse dette. Svenskene valgte f.eks. ikke å stenge ned skolene – som vi lærte på turen, om barn og unges behov. Derfor er demokratisk forankring viktig, og at vi diskuterer det. Jeg registrerer at det ikke blir flertall for vårt forslag i dag. Demokratisk forankring gir legitimitet, og det trenger vi mest av alt i kriser. Vi i SV har følt oss relativt alene i kampen for demokratisk forankring. Vi hører all verdens unnskyldninger, først og fremst av praktisk art. Her i Norge har vi sittet i to år i ulike Teams- og Zoom-møter, og det er synd at vi ikke skal kunne organisere oss slik at vi sikrer demokratisk forankring og kontroll av inngripende tiltak. Det synes jeg ikke holder.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Det kan sies relativt kort, det vi skal debattere her, for det er utfordringer knyttet til Ekspertpanelet. Jeg er glad for at ordningen er evaluert, og jeg ser fram til de forslagene som kommer. Det er utfordringer knyttet til at syke mennesker med alvorlig livsforkortende sykdom og kort forventet levetid er utrygge på om de har fått all adekvat etablert behandling. Det er viktig å betrygge de menneskene om at alt er prøvd. For pasientene og de ansatte i sykehusene som behandler dem, er det viktig at all individuell vurdering er gjort, og det har de ansvar for, for å gi forsvarlig helsehjelp. Vi i SV mener at dette forslaget fra Fremskrittspartiet vil flytte dette ansvaret for noen av de mest hjelpetrengende pasientene, ut av sykehuset og til Ekspertpanelet. En slik ansvarspulverisering er ikke nødvendigvis til pasientens beste, og det kan også skape store geografiske forskjeller. Derfor stemmer vi i SV mot Fremskrittspartiets forslag i dag. Men vi kommer også til å følge med på de evalueringene som kommer av Ekspertpanelet, og se på hva vi kan gjøre bedre for å sikre alle de menneskene den tryggheten de trenger i en vanskelig livssituasjon.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
At det er en lav intensivkapasitet ved norske sykehus, har fagmiljøene varslet om gjennom mange år. Flere av landets sykehus hadde fulle intensivavdelinger lenge før koronaen kom. Norge har lavere intensivplassdekning enn gjennomsnittet av OECD-landene, og jeg merker meg at fagmiljøene anslår at 50 pst. økning kunne vært en god begynnelse. Det er prisverdig at Fremskrittspartiet ønsker å styrke intensivkapasiteten, men det er samtidig fascinerende – nå registrerer jeg at representanten fra Fremskrittspartiet har forlatt salen – at partiet etter mange år i regjering og ansvarlig for vedtatt statsbudsjett, ser det nødvendig å foreslå en krisepakke for deler av norsk helsevesen. Det var en varslet krise før koronaen kom, og dersom Fremskrittspartiet hadde gjort jobben sin i regjering, kunne trolig intensivkapasitetskrisen vært unngått. Turen vår til Sverige lærte oss mye om hvordan privatisering førte til at eldreomsorgen knelte, så når representanten Hoksrud viser til private aktører og hvor viktige de er, kan ansvarspulverisering og privatisering over en lav sko også føre til utfordringer for vårt felles helsevesen. Men jeg heier på Fremskrittspartiet, for jeg synes vi trenger alle med på laget, og dette forslaget gir oss mulighet til å se på hva det er regjeringen faktisk har planlagt. Statsråden skriver til komiteen at departementet har et utredningsarbeid på gang. SV er svært utålmodig. Vi har dårlig tid, og fagfolkene kan gi tydelige anbefalinger om løsninger. Vi må klare å kombinere fokus på de langsiktige løsningene, som f.eks. å øke utdanningskapasiteten, med kjappe løsninger som ligger snublende nær. Vi skal rekruttere, men først og fremst beholde de menneskene vi har. Sykepleiere og leger er dødsslitne, og applaus hjelper lite. Et nærliggende tiltak er å styrke støttepersonellet rundt sykepleierne og legene, slik at fagfolk kan brukes til det de er utdannet til. Det er særlig grunn til å slå et slag for helsefagarbeiderne. Jeg ønsker å si fra denne talerstolen at stortingsrepresentanten Kjerkol hadde veldig mange offensive forslag her i huset som jeg gjerne ser at statsråd Kjerkol følger opp. Det hadde i hvert fall vi i SV satt pris på, og vi er utålmodig.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-03-17:
Jeg skal bare gi en liten stemmeforklaring til denne saken, sak nr. 12. I innstillingen til saken står Pasientfokus ved en feil sammen med flertallet. Jeg vil bare si at Pasientfokus vil støtte mindretallet.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-03-17:
Vi i Pasientfokus synes det er fint at Solberg-regjeringen fikk etablert ekspertpanelet. Helseregionene gikk sammen om å definere ekspertpanelets mandat, og pasienter i en svært krevende helsemessig situasjon kan få en ny vurdering av behandlingsmuligheter, noe som kan gi pasientene håp. Vi skal ikke ta håpet fra folk; vi skal gi folk håp, og ekspertpanelets vurdering er mest aktuell når etablert behandling er prøvd. Dette er viktig, ikke bare for den pasienten det gjelder, og for de nærmeste, som også er berørt, men det er også viktig å få ny kunnskap. De fleste pasientene som ekspertpanelet vurderer, er kreftpasienter. At et ekspertutvalg vurderer en pasients mulighet, gir pasienten en sikkerhet for at alt som kan prøves, er prøvd. Utprøvende behandling gir kunnskap om nye behandlingsmetoder, og viljen til virkelig å prøve ut nye metoder er muligens én av årsakene til at flere kreftpasienter lever ved lengre på tross av at de har kreft med spredning. Fra Pasientfokus' side er det også viktig at pasienter med ALS blir innlemmet i ordningen, slik at også nye metoder for dem kan utprøves. Det er viktig for en pasientgruppe som lever tøffe dager før de dør. Ekspertpanelet skal ha en rådgivende rolle. Det ligger i mandatet. Det vil fortsatt være opp til behandlende lege, helseforetaket og pasienten å beslutte om ekspertpanelets behandlingsråd skal følges. Men om det blir slik at helseforetakene til enhver tid skal se på kostnadene ved den ene behandlingen uten å se på hvordan dette også kan gagne både pasienten og samfunnet, vingeklipper vi mandatet som ekspertpanelet har. Flertallet i helse- og omsorgskomiteen viser til at det er en pågående evaluering av ekspertpanelet, og at departementet vil gjøre en vurdering av om det er behov for å gjøre endringer eller justeringer. På pasientenes vegne håper jeg at statsråden har tenkt å involvere Stortinget i denne saken, og jeg forstår det slik at det vil hun. Men hvis økonomien i det enkelte sykehus blir avgjørende med tanke på om en pasient blir henvist til vurdering hos ekspertpanelet, og om pasienten får behandling, kan det fort bety ulike tilbud og ulike løsninger i ulike deler av Norge. Da kan pasienter i distriktene, i Finnmark og i Distrikts-Norge for øvrig, fort bli de som taper på dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Smittevernloven er en fullmakts- og beredskapslov. Loven gir lokale og sentrale myndigheter kompetanse til å iverksette nødvendige smitteverntiltak. Den skal også gi grunnlag for at lokale og sentrale helsemyndigheter kan håndtere utbruddssituasjoner som på forhånd er ukjent, og som man ikke kjenner hendelsesforløpet til. Smittevernloven er, som det er sagt av flere talere, også en rettssikkerhetslov, noe som framgår av formålsbestemmelsen. Ved iverksettelse av tiltak må hensynet til samfunnets interesser veies mot enkeltmenneskets personlige integritet og rettsvern. Koronapandemien har medført behov for å iverksette en rekke inngripende smitteverntiltak. Mange av tiltakene har blitt innført på kort varsel og ofte uten at det på forhånd har vært anledning til å gjennomføre ordinær høring. Jeg er opptatt av at tiltakene til enhver tid er forholdsmessige, slik loven krever, og at befolkningen har tillit til det vi gjør. Det er viktig at regjeringen og departementet er åpne om de faglige og rettslige vurderingene som ligger til grunn for tiltakene, at vi informerer godt om tiltakene, og at de justeres raskt dersom erfaring eller ny kunnskap tilsier at tiltakene ikke lenger er forholdsmessige. Jeg mener vi har ivaretatt dette. Regjeringen vil følge opp koronakommisjonens anbefalinger og ser også behov for en gjennomgang av bl.a. smittevernloven og helseberedskapsloven. I et slikt arbeid vil også de problemstillinger som representantene har tatt opp, måtte vurderes. I likhet med komiteens flertall mener jeg det er mest hensiktsmessig å gjøre det som del av en bred og helhetlig gjennomgang av relevant regelverk. Jeg har ikke konkludert i spørsmålet om en slik regelverksgjennomgang skal skje ved nedsettelse av et lovutvalg eller på annen, egnet måte. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med redegjørelse for hvordan regjeringen og departementet vil gjennomføre en regelverksgjennomgang sett i lys av anbefalinger fra koronakommisjonen og de erfaringene vi siden mars 2020 har høstet gjennom håndtering av covid-19-pandemien.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Pandemien er jo ikke over selv om tiltakene er lettet og vi lever livene våre ganske normalt igjen. Vi har varslet at vi skal komme med en endring av den strategien vi har for å håndtere pandemien, og det skal være en leve-med-strategi. Vi vil ha covid-19-viruset blant oss i lang tid, og det kan komme nye varianter som kan overraske oss igjen. Vi vil legge fram dette helhetlig overfor Stortinget, hvor vi da synliggjør en beredskap som kan mobiliseres hvis ting skulle endre seg. Men sånn som situasjonen ser ut nå, går vi en lys vår i møte med en håndterlig smitte. På mange vis har vi nå gode indikasjoner på at vi er over smittetoppen, og at det har gått veldig bra. Det er masse læring underveis fra koronakommisjonens arbeid som vi kommer til å ta med inn i den strategien, og så vil vi komme tilbake med eventuelle lovendringer etter det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg er enig med representanten Svardal Bøe i at tidspunktet her og nå ikke er riktig for å sette i gang en lovendring. Først skal vi legge fram den reviderte strategien. Så skal vi få rapport nummer to fra koronakommisjonen, som har skiftet leder, og som har jobbet med det som har skjedd fram til 31. oktober. Det er fortsatt et arbeid satt i gang knyttet til det å legge fram en egen helseberedskapsmelding for Stortinget, så vi er avhengig av å se disse prosessene i sammenheng før vi melder til Stortinget at det er riktig å sette i gang et lovarbeid for de to viktige lovene. Jeg er enig i at vi for en langvarig krise kanskje ikke har de riktige mekanismene, uten at jeg vil gå inn på akkurat hva det er. Jeg vil også si at vi har hatt en smittevernlov som har fungert etter hensikten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Regjeringen ønsker en sterk offentlig helsetjeneste som sørger for trygghet i hverdagen og tilgang på helsehjelp av høy kvalitet. Ekspertpanelet kan bidra til både økt trygghet og kvalitet ved å gi pasienter med begrenset forventet levetid en ny og grundig vurdering. Departementet har nylig mottatt helseregionenes svar på oppdrag om å evaluere Ekspertpanelet. Evalueringen konkluderer med at Ekspertpanelet har levert godt i henhold til sitt mandat. Evalueringsrapporten og helseregionenes supplerende dokument inneholder likevel en rekke forslag til endringer i ordningen. Regjeringen jobber kontinuerlig med å forbedre systemet, slik at norske pasienter skal få gode tjenester. Vi vil nå gå grundig gjennom disse forslagene med sikte på en videre utvikling av ordningen. Jeg vil påpeke at Ekspertpanelet har en rådgivende rolle. Det er behandlingsansvarlig lege og helseforetaket som i samråd med pasienten avgjør hvilken behandling som skal gis. Det er innenfor disse rammene vi vil se på behovet for å gjøre justeringer i lys av rapportens og helseregionenes forslag, og i lys av innspillene fra fag- og pasientorganisasjoner. Jeg registrerer at komiteens flertall finner det naturlig å avvente denne prosessen, og eventuelt komme tilbake til saken når departementet har vurdert disse forslagene.