Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-14:
Meldingen tar utgangspunkt i NSBs plandokument for 2001–2005, § 10-plan 2001, som følger som trykt vedlegg og er konsentrert om årene 2001–2003. Som varslet i forrige melding om selskapets virksomhet, St.meld. nr. 19 for 1998-99, er det i tilknytning til dette meldingsarbeidet gjennomført en ekstern verdivurdering av NSB-konsernet. Formålet med meldingen er å gi Stortinget en orientering om utviklingen i forrige planperiode og om NSBs hovedutfordringer, strategier og planer for de nærmeste årene som grunnlag for å utforme politikken for eierstyringen av selskapet. Utviklingen av jernbaneinfrastrukturen, omfanget og betingelsene for statlig kjøp av persontransporttjenester og regulatoriske forhold er viktige forutsetninger for driften av NSB, som ble fastlagt bl.a. ved behandlingen av St. meld. nr. 46 for 1999-2000, Nasjonal transportplan 2002–2011. I eierstyringen av NSB er jeg opptatt av at selskapet skal oppfylle de regulatoriske krav som settes i forhold til trafikksikkerhet og forretningsmessige kontrakter m.v., på en kostnadseffektiv måte, herunder kontrakten med staten om kjøp av persontransporttjenester sikre publikum godt og trafikksikkert persontogmateriell tilpasset den norske infrastrukturen utnytte de fordeler som måtte ligge i å være et bredt sammensatt konsern være en attraktiv arbeidsplass med dyktige og serviceinnstilte ansatte gi staten størst mulig verdiskaping over tid Regjeringen legger vekt på at togdrift fortsatt må sikres som et viktig transportmiddel i Norge. Dette gjelder både i person- og godstransportmarkedet. For en virksomhet med en tung kostnadsstruktur og med behov for omstilling er det nødvendig med et stabilt eierskap med langsiktige planer og perspektiv med hensyn til å utvikle virksomheten. Det er derfor nødvendig at statens eierinteresser i NSB-konsernet opprettholdes. Så lenge NSB er eneste reelle aktør innen markedssegmentet persontransport med jernbane, er selskapet eneste eier av jernbanemateriell tilpasset det norske jernbanenettet. I Ot.prp. nr. 89 for 2000-2001 har Regjeringen fremmet forslag om en del endringer i særlovens bestemmelser, men det legges ikke opp til endringer i selskapsformen. NSB er inne i en periode med en omfattende fornying av persontogmateriellet, med investeringer på nærmere 5 milliarder kr i nye tog som leveres i perioden 1999–2002. Ved selskapsdannelsen i 1996 skulle NSB gjennom bedre markedstilpasning og en sterk grad av effektivisering oppnå en økning i kontantstrømmen fra driften. Selv om trafikk og inntekter har økt på 1990-tallet og kostnader er kuttet, har selskapet fram til nå ikke oppnådd de forventede overskudd. I 2000 opplevde NSB for første gang siden 1990 en negativ trafikkvekst, som bl.a. kan forklares med effekten av Åsta-ulykken og andre driftsproblemer som medførte dårlig punktlighet og regularitet i togtrafikken. Trafikksvikten har gitt ytterligere inntektstap, samtidig som ulykkene og driftsavvikene har bidratt til økte kostnader. Dette har ført til at selskapets økonomiske utvikling er sterkt svekket, og i løpet av året er det ventet at egenkapitalandelen er nede i 25 pst., som er grensen bankene har satt som betingelse for de lån selskapet har tatt opp i det private lånemarkedet. Styret vil søke å snu denne negative utviklingen så snart som mulig, og vil konsentrere seg sterkt om å gjenreise folks tillit til selskapet. I tillegg må det foretas store endringer i den øvrige delen av organisasjonen, bl.a. ved at støttefunksjoner omstilles og effektiviseres. Dette omfatter også vedlikeholdsverkstedene i selskapet. Innen 2003 skal bedriften effektiviseres med 300 mill. kr. Regjeringen er opptatt av at denne prosessen foretas i nært samarbeid med de ansattes organisasjoner. I godstrafikken skjer det nå store strukturendringer i Europa. For å søke å skape et skandinavisk godsalternativ støtter Regjeringen styrets anbefaling om at NSB Gods skilles ut som eget selskap og inngår allianse med en annen godsoperatør, men likevel slik at NSB fortsatt innehar aksjemajoriteten. Innenfor gjeldende avgiftsregime vil imidlertid merverdiavgiftsbelastningen for persontrafikken som er en ikke-avgiftspliktig virksomhet øke som følge av at morselskapet NSB blir et rendyrket persontransportselskap uten en avgiftspliktig godsvirksomhet som er fradragsberettiget. Spesielt vil dette slå negativt ut for den kommersielle fjerntogtrafikken. I innstillingen viser komiteens medlemmer fra Høyre og Fremskrittspartiet til at de «konstaterer med overraskelse» at NSB Langdistanse ikke er en lønnsom kommersiell virksomhet. Jeg vil i den forbindelse vise til omtale i St.meld. nr. 48 for 2000-2001, der det heter: «Analyser som er foretatt viser positive kontantstrømmer fra fjerntogene så lenge dagens avgiftsregime opprettholdes.» Med utskilling av NSB Gods endres merverdiavgiftstilpasning, noe som medfører negative kontantstrømmer fra fjerntogdriften. For ikke å forringe den konkurransesituasjonen innen persontransportområdet som ble lagt til grunn i Nasjonal transportplan 2002–2011, legges det opp til at NSB utstyres med en nødvendig egenkapital for å møte framtidige driftsunderskudd/nedskrivingsbehov i fjerntogdriften. Salg av materiellet og bortfall av all fjerntogtrafikk i Norge er uaktuell politikk for Regjeringen. Av hensyn til bl.a. finansieringen av det nye jernbanemateriellet som allerede er anskaffet eller bestilt, legger Regjeringen opp til at NSB-konsernet sikres en egenkapitalandel på ca. 40 pst. ved utgangen av 2005, og at dette gjøres ved gjennomføring av styrets effektiviseringsprogram, nedsalg av ROM Eiendomsutvikling AS, dvs. selskapets driftsuavhengige eiendeler, og at innskuddskapitalen i selskapet økes med 2 135 mill. kr. Den økte innskuddskapitalen tilsvarer statens lån til selskapet. Forutsetningen for egenkapitaltilførselen er at statslånet innfris 2. desember dette år. Når det gjelder nedsalg av ROM Eiendomsutvikling AS, må dette skje slik at verdien for NSB-konsernet samlet sett blir høyest mulig. Dette er av stor betydning om målet om 40 pst. egenkapitalandel i 2005, skal være en realistisk målsetting. Det arbeides for tiden med spørsmål knyttet til arealene i Bjørvika. NSBs datterselskap, ROM Eiendomsutvikling, er eiendomsbesitter i området, og verdien ved nedsalg av selskapet vil i stor grad avhenge av avklaringer rundt organiseringen av Bjørvika-prosjektet. I NSBs økonomiske planer er det lagt til grunn at delsalg av ROM vil kunne bli realisert i 2002, bl.a. for å møte nedskrivningsbehovet innen fjerntogtrafikken. Dersom prosessen rundt organiseringen av Bjørvika-prosjektet medfører at denne verdirealiseringen må utsettes, kan det bli nødvendig å komme tilbake til spørsmålet om eventuelle midlertidige virkninger for selskapets egenkapital. Når det gjelder komiteens flertallsmerknad vedrørende NSBs eiendomsvirksomhet i Narvik, vil jeg vise til at ved behandlingen av St.prp. nr. 64 for 1995-96 var NSB en forvaltningsbedrift, hvor det var nødvendig med spesifikke fullmakter for å kunne drive ulike former for næringsvirksomhet. Ved omorganisering av NSB i 1996 ble NSB Trafikkdel etablert som et særlovselskap, noe som innebar endrede styringsprinsipper. På grunn av denne omorganiseringen og for fortsatt å kunne ivareta Stortingets vedtak ved oppfølgingen av St.prp. nr. 64, ble det inngått forretningsmessige avtaler mellom Narvik kommune og NSB BA. Jeg legger til grunn at NSB følger opp disse avtaler. Stortinget la i juni 2000 til grunn at organisasjonsstrukturen for Flytoget skal vurderes på nytt om to år, i neste eiermelding. Regjeringen mener at en slik endring må sees i et «industrielt» perspektiv, og vil komme tilbake til saken på dette grunnlag, jf. komiteens tilråding til vedtak om at Regjeringen legger fram en sak for Stortinget våren 2002, slik at Stortinget i tråd med Stortingets vedtak av 15. juni 2000 kan ta stilling til selskapets framtidige organisasjonsform. Jeg har for øvrig merket meg komiteens merknader om styringen av Flytoget. I tråd med lov om aksjeselskap og statens jernbanetrafikkselskap er det styret i NSB sitt ansvar å forvalte konsernets eiendeler, herunder påse at konsernet drives i samsvar med lov og regelverk, og at virksomheten er tilfredsstillende organisert. Dette er i tråd med de betraktninger jeg gjorde under Stortingets debatt for ett år siden. Komiteflertallets merknader og forslag til vedtak er så vidt jeg kan se likelydende med det som ble framholdt under fjorårets behandling av organisasjonsstrukturen for Flytoget. Jeg forutsetter dermed at den eiermessige styringen av Flytoget fortsetter som nå, inntil det eventuelt vedtas endringer som følge av de vurderinger og forslag som skjer neste år. Jeg er glad for at komiteens flertall gjennom denne behandlingen synes å gi NSB et solid driftsgrunnlag. Dette vil gi styret, ledelsen og de ansatte store utfordringer, men jeg har tillit til og forutsetter at de møter disse utfordringene på en slik måte at tilliten kan gjenreises, og at toget fortsatt kan bli et meget godt transporttilbud både for personer og for gods i Norge.