Morten Lund (Senterpartiet), 2005-05-26:
Senterpartiet har ønsket å bidra sterkt til en bred enighet om denne meget viktige saken. Den er viktig for å hindre utrygghet for framtidens pensjoner. Det vil være meget uheldig om viktige elementer i et pensjonssystem må endres årlig eller tiårlig. Det kan vi nå unngå. Forliket på Stortinget er bredt, og viktige organisasjoner i arbeidslivet støtter det. Vårt aller viktigste anliggende var å få en langt bedre utjamningsprofil enn den Regjeringen foreslo. Arbeidstakere med lave og middels inntekter vil nå komme langt bedre ut, og et flertall av kvinner hører til blant disse. Ut fra den skisse til modell for ny folketrygd som flertallet har lagt fram, vil en med inntekt på om lag 180 000 kr – det er middellønn for kvinner i Norge i dag – etter 43 års opptjening få 30 000 kr høgre pensjon enn etter forslaget fra Pensjonskommisjonen og 15 000 kr mer enn dagens folketrygd. Med en inntekt på 470 000 kr vil ny folketrygd bli 30 000 kr høgre enn dagens folketrygd. Pensjonskommisjonens forslag ville gitt en gevinst på 60 000 kr for denne inntekten. Ny folketrygd vil gi langt færre minstepensjonister, fordi tilleggspensjon skal opptjenes fra første krone. Et annet hovedhensyn for Senterpartiet var å sikre at reformen, og da særlig innføring av obligatorisk tjenestepensjon, ikke skal skje på bekostning av sysselsetting og verdiskaping. Kommisjonen og flere næringsorganisasjoner har dokumentert at et flertall av dem som i dag mangler tjenestepensjon, arbeider i små og ofte nystartede bedrifter med dårlig økonomi. Hele 73 pst. av de 500 000–600 000 uten tjenestepensjon arbeider i bedrifter med fire eller færre ansatte, og bare 16 pst. arbeider i bedrifter med over 100 ansatte. Av de aller minste foretak, med under 1 mill. kr i omsetning, driver hele 43 pst. med underskudd. I pensjonsavtalen bes Regjeringen vurdere de økonomiske konsekvensene av obligatorisk tjenestepensjon ut fra disse hensynene. Samtidig har man lagt listen for bedriftens innskudd og premie lavt ved at det skal betales 2 pst. av en inntekt over 1 G. Kostnadene for bedriftene kan bli redusert ved at det opprettes felles pensjonskasser for flere bedrifter, og ved at det opprettes felles innkjøpsordninger for pensjonssparing. Pensjonskasser har som kjent langt lavere administrasjonskostnader enn det forsikringsselskaper har. I dag er det bare 10 pst. av de 170 000 selvstendig næringsdrivende som har pensjonsspareordning. Det åpnes nå for at selvstendig næringsdrivende frivillig kan slutte seg til de samme rimelige spareordningene som gjelder for ansatte, og at skattefordelen skal bli den samme. For Senterpartiet har innholdet i avtalen vært viktigere enn behandlingstidspunktet. Vi mener innholdet i avtalen ble meget godt, og at tilslutningen kunne blitt smalere om dagens regjeringspartier skulle komme i opposisjon ved en senere behandling. Jeg synes det er synd at SV ikke ble med på forliket for på det viset å påvirke dette enda mer i sin retning enn det mindretallet i LO-kongressen har bidratt til. Senterpartiet har også lagt vekt på å fjerne den betydelige uro for pensjonene som enkelte kommersielle aktører har skapt. Pensjonssalget har økt mye i inneværende år – også til eldre personer som kunne funnet bedre spareordninger. Behandlingen av pensjonsreformen har økt fokuseringen på verdien av økt arbeidsstyrke. At så mange presses ut av arbeidslivet – mer eller mindre frivillig – lenge før oppnådd pensjonsalder, representerer en enorm sløsing. For mange innebærer dette lavere levealder og dårligere livskvalitet, i tillegg til dårligere økonomi. Det er dramatisk at menn i Oslos dårligste bydel lever ti år kortere enn de i den beste bydelen. Lengre levetid og bedre livskvalitet er et hovedmål for Senterpartiet, og forebygging og utjamning er viktige virkemidler. For oss er derfor den mye omtalte eldrebølgen landets største luksusproblem. At foreldre og besteforeldre får leve lenger sammen med sine etterkommere, er bare flott, og likeså at pensjonister holder seg spreke lenger. Det er synd at vi ikke har beregningsmåter som verdsetter slike framskritt i samfunnet. Flere eldre fører til nye utfordringer innenfor omsorg og helse. Vi får bedre råd til å løse disse utfordringene når flere er i arbeid lenger. Senterpartiet mener at incentivene i pensjonsavtalen til å arbeide lenger er avgjørende, og tror på en mentalitetsendring både hos den enkelte ansatte og hos arbeidsgiverne, slik at spreke seniorer blir tatt bedre vare på. Jeg har håp om at en mer positiv seniorpolitikk nå vil tvinge seg fram, og at statlige bidrag skal gå i riktig retning. Altfor mange statlige foretak har brukt AFP til å nedbemanne. Redusert arbeidsgiveravgift for alle over 55 år vil etter Senterpartiets mening være et godt statlig bidrag. En fleksibel tidligpensjonsordning er nødvendig. Det er positivt at alle pensjonister nå skal kunne motta lønn uten trekk i pensjon.