Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-06-18:
Venstre er for olje- og gassaktivitet i nord. Vi vil åpne for aktivitet i noen områder, men samtidig balansere dette ved å si nei til aktivitet i de mest sårbare områdene. Venstre er imot olje- og gassaktivitet i et belte på 50 km fra Finnmarkskysten. Goliat-feltet ligger 48 km utenfor kysten av Finnmark, altså innenfor det 50 km-beltet utenfor kysten som forvaltningsplanen for Lofoten og Barentshavet har definert som særlig sårbart og verdifullt. Det er fra miljøfaglig hold blitt frarådet en utbygging i området. Det har blitt sagt at det var forrige regjering som la opp til utbygging av Goliat. Det var imidlertid under Arbeiderpartiet og Thorbjørn Jaglands regjering Goliat ble tildelt i 1997. Regjeringen Bondevik II gav tillatelse til nødvendige boringer for å avklare om feltet var drivverdig, men det ble samtidig tydelig understreket at en dermed ikke tok stilling til en eventuell utbygging. Venstres standpunkt i denne saken er således konsistent. Når det gjelder SV, var det det eneste partiet som før valget lovte velgerne at de skulle være imot all oljeaktivitet i nord. Det står i grell kontrast til den begeistrede tilslutning til Goliat-utbyggingen og videre aktivitet i nordområdene som framgår av merknadene i innstillingen. Det sies at angrep ofte er det beste forsvar. Inga Marte Thorkildsens innlegg i dag viser at det ikke alltid er tilfellet. Det er et univers mellom det standpunkt SV lovte velgerne at de skulle slåss for, og det de nå står for i denne saken. Slik planen for utbygging og drift er lagt opp, hefter det betydelig usikkerhet om og eventuelt når full elektrifisering av Goliat kan komme på plass. Dette er beklagelig, for det kan bidra til å gjøre det vanskeligere å nå de nasjonale klimamålene. Rettighetshaverne pålegges å fremme en plan for økt bruk av kraft fra land til Goliat senest høsten 2019. Regjeringen tar imidlertid forbehold vedrørende ytterligere elektrifisering knyttet både til tiltakskostnader og tekniske utfordringer ved økt bruk av kraft fra land. Under høringen i energi- og miljøkomiteen 14. mai framla Sargas planer for et gasskraftverk med CO2-rensing allerede fra oppstart. Sargas hevdet at deres teknologi er moden for bruk, og at et slikt gasskraftverk kan stå ferdig innen Goliat er ferdig utbygd. Et gasskraftverk basert på rensing fra dag én i tilknytning til Snøhvit-anlegget i Hammerfest vil kunne legge til rette for full elektrifisering av Goliat og samtidig bidra til en eventuell reduksjon av CO2-utslippene ved Snøhvit-anlegget. Denne løsningen kan ha betydning for arbeidet med å nå de klimamål det er bred enighet om i Stortinget. Derfor mener Venstre, og foreslår det i innstillingen, at dette bør utredes i en helhetlig sammenheng, før Stortinget fatter vedtak om utbygging og drift av Goliat-feltet. Venstre er heller ikke beroliget når det gjelder beredskapen mot oljesøl i forbindelse med driften av feltet. Utbygging ved Goliat stiller særlige krav til oljevernberedskapen. Det er spesielle utfordringer i området knyttet til lave temperaturer, mørketid, ising og «vinterising» av utstyr. Kystverket påpeker i sin høringsuttalelse at «(…) i konsekvensutredningen er det imidlertid ikke skissert fullt ut hvordan gapet mellom dagens situasjon og det identifiserte behovet skal fylles.» (…) Til tross for dette gir ikke Regjeringen klare signaler om særskilte krav til oljevernberedskap ut fra feltets plassering og de særlige utfordringer dette gir. Venstre er bekymret for beredskapen knyttet til en utbygging som er så nær land i et sårbart område med store miljøkvaliteter. Det er et bredt flertall som i dag åpner for Goliat-utbyggingen. I fortsettelsen blir det viktig for Venstre å bidra til en raskest mulig elektrifisering av feltet. Vi vil også stå på for å få en forbedret oljvernberedskap. For de involverte oljeselskapene og for verkstedindustrien innebærer Goliat-utbyggingen muligheter og utfordringer. Hvordan de utnyttes og løses, vil bli av stor betydning for olje- og gassaktiviteten i nordområdene i årene framover.