trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Eg sa nettopp i mitt innlegg at det budsjettet som den blå-blå regjeringa har levert på rusfeltet, er svært godt. Så opplever eg at gjennom forliket har me gjort det endå betre. Men det har vore ei satsing frå dag éin med statsråd Bent Høie som helseminister. Før valet var det ein kø på 4 000 menneske som var motiverte for å få behandling, men me veit at dersom ein må vente fire eller fem månader, kan den motivasjonen vere totalt borte. Derfor har det vore viktig for oss å bruke alle aktørar – ikkje berre dei offentlege aktørane, ikkje berre dei private aktørane, men også dei ideelle aktørane. Her trur eg at me treng eit mangfald av tilbod. Me er forskjellege som menneske. Nokon blir motiverte og opplever at det offentlege har det riktige tilbodet for dei. Andre opplever at dei ideelle tilboda er det. Eg er positiv til det eg har sett frå denne regjeringa på dette området. Me skal diskutere fritt behandlingsval seinare, når saka kjem, og så skal me ta den debatten då. Eg er fornøgd med den satsinga me har sett når det gjeld rus, men eg er glad for at me forbetra ordninga ytterlegare.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Det er heilt riktig som Slagsvold Vedum her seier, at me har eit sterkt engasjement for dei eldre. Me fekk også ein verdigheitgaranti saman den raud-grøne regjeringa, som me opplevde ikkje blei følgd opp i praksis. Det som er viktig, er at me ikkje berre får orda, men at me òg følgjer dette opp i praksis. Derfor er det eit eige punkt i Nydalen-avtalen om at me skal få fram nettopp det med lovfesting, rettsfesting av sjukeheimsplassar og heildøgns omsorgsplassar, som er svært viktig å få følgt opp i det verkelege livet. Så er det ei bekymringsfull utvikling me ser i kommunane med den skattesvikten som er der. Eg har likevel lyst til å seie at så langt har KS påpeikt at dette budsjettet på mange måtar er relativt greitt for kommunesektoren og fylkesdelen av det. Me må følgje utviklinga. Me har ikkje gjort noko direkte vedtak om kva me gjer, men me har registreret skattenedgangen, og me har også registrert at budsjettet er relativt greitt tatt imot.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Eg vil gjerne seie at me går i riktig retning, men sjølvsagt hadde eg gjerne ønskt eit hurtigare tempo her. Men eg synest f.eks. det me gjer på barnehagar, er eit positivt trekk. Der opplever eg at dei som har dei lågaste inntektene, får ein betydeleg nedgang i betalinga til barnehagar. Me får òg ein del gratis barnehagetilbod, som kjem veldig mange til gode. Det er eit steg i riktig retning. Me gjer òg ein del med omsyn til ferietilbod, men eg hadde gjerne sett at me kunne fått gjort endå mykje meir på dei områda. Me kjem til å vere ambisiøse på dette, og me inviterer gjerne breitt for å få gjort noko med det. Så vil eg seie om barnetillegget at eg opplever og meiner at den løysinga som me har fått til der, er veldig god, og eg trur at hadde berre barnetillegget no reelt sett blitt vidareført, så ville nok ikkje debatten ha stoppa der. Eg tenkjer at me har fått til ei veldig god løysing, der me sikrar legitimiteten til trygdesystemet og at me får eit barnetillegg som er behovsprøvd, og som treffer dei uføre særs godt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Eg kunne fortsetje den ideologiske debatten – Lysbakken nemnde heildagsskole i innlegget sitt. Eg har i staden lyst til å utfordre på to område der eg opplever at me står ganske nær kvarandre. Det gjeld eingongsstønaden som i SVs alternative budsjett er auka med 210 mill. kr. Vil det seie at representanten Lysbakken er fornøgd med den opptrappinga som no har skjedd dei to siste åra? Dette er skeivt når enkelte i realiteten mottar rundt 40 000 kr, mens andre oppnår 500 000 kr – ein betydeleg forskjell. Kristin Halvorsen har òg peika på dette tidlegare. Dette er den eine utfordringa mi. Den andre er det som Kristeleg Folkeparti no har fått gjennomslag for, som gjeld fleire lærarar frå første til fjerde trinn. Er det nokre ideologiske ueinigheiter rundt dette? Korleis stiller SV seg i den debatten? Det er spørsmålet mitt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Eg vil gjengjelde takken frå statsministeren. Statsministaren såg veldig framover i den talen ho heldt i dag. Eg har allereie sitert frå dagens leiar i VG i denne salen, men eg gjer dei ein gong til, for det er ikkje alltid eg har den moglegheita: «Vi trenger en grundig og fordomsfri skattedebatt. Nå håper vi alle partier er seg sitt ansvar bevisst og våger å samle seg bak fremtidsrettede løsninger.» Det er fordi Scheel-utvalet kjem med si innstilling i morgon. Statsministerens gode venn og tidlegare finansminister, Per-Kristian Foss, stod bak det førre skattekompromisset, som var særdeles godt for Noreg. Det same gjorde Sigbjørn Johnsen tidlegare på 1990-talet. Begge var kompromiss med stor breidde i denne salen, som har gitt oss ein betre økonomi, ein meir effektiv økonomi og fleire i arbeid. Vil statsministeren no ta eit initiativ òg til eit nytt skattekompromiss, når me no får eit grunnlag gjennom Scheel-utvalet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-01:
«Et anstendig, trygt arbeidsliv» er en god parole for Senterpartiet og Arbeiderpartiet. LO-kongressen vedtok den 7. mai 2013 et handlingsprogram som behandlet EØS-spørsmålet. Kongressen vedtok forslaget fra en enstemmig redaksjonskomité, og der heter det bl.a.: «ILO-konvensjoner, norske tariffavtaler og norsk arbeidslivslovgivning må gis forrang foran EU regler. En slik forrang må avklares mellom EØS avtalens parter.» Jeg er enig med representanten Gahr Støre, som sa at politikkens skillelinjer ikke er beskrivelsen av utfordringene, men hvordan vi tenker å løse dem. Spørsmålet er slik: Er Arbeiderpartiets leder enig i at ILO-konvensjoner, norske tariffavtaler og norsk arbeidslivslovgivning gis forrang foran EU-regler?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-01:
Å skape verdier og fordele verdier har vært nøkkelord for å sikre et Samholds-Norge. Dette utfordres nå kraftig på to måter – punkt 1: lavere oljepris kombinert med at oljeavhengigheten har blitt svært stor, og punkt 2: brutalisering av arbeidslivet som følge av friest mulig arbeidsinnvandring som følge av EØS-avtalen. Stadig flere opplever overgangen fra Samholds-Norge i retning av Forskjells-Norge. Jeg har to enkle spørsmål til representanten Helleland: Er representanten enig i at Norge er blitt for oljeavhengig? Og er representanten enig i at norsk arbeidsliv brutaliseres?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-01:
Det er den ledelsen av politiet som utøves i situasjonen, eksempelvis ved et terroranslag eller ved en ulykke, som er avgjørende for resultatet. Det lærte vi av 22. juli-tragedien. Forsvaret har siden 1995 utformet og innført en desentralisert ledelsesfilosofi, såkalt operasjonsbasert ledelse, for å sikre initiativ, kreativitet, eierforhold til arbeidsoppgavene, ansvarsfølelse og dermed kollektiv forpliktelse. Kombinert med denne ledelsesfilosofien må vi ha et nærpoliti som kan gi kortere responstid for politiet over hele landet – altså det motsatte av sentralisering. Politiet må komme like raskt som den kommunale brann- og redningstjenesten. Derfor øremerket Senterpartiet en satsing på nærpolitiet med 200 mill. kr i budsjettet. Det får dessverre ikke flertall, men mitt spørsmål er følgende: Er statsråden enig i ledelsesfilosofien operasjonsbasert ledelse i politiet, og vil statsråden arbeide for at responstida blir kortet ned, slik at politiet er like raskt på plass som brann- og redningsetatene?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-01:
Er det én ting regjeringsskiftet i fjor høst har bidratt til, så er det et taktskifte i den norske klimapolitikken. For å nå målene fram mot 2020 nevner representanten Gahr Støre i sitt innlegg at Arbeiderpartiet går inn for nødvendig vedlikeholdssatsing på norsk jernbane, satsing på kollektivtrafikk i de store byene, satsing på sykkel, dreining av skatter og avgifter i miljøvennlig retning og styrking av miljøteknologiordningen. Alle er tiltak som gjennomføres i forliket mellom regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre, i tillegg til at det i forliket er økte avgifter på flyreiser, det er økt elavgift, det er en dobling av det grønne fondet, det er en styrking av Enova – igjen – som det også har vært tidligere. Representanten Gahr Støre sier at Arbeiderpartiet ønsker et klimaforlik og et nytt forlik for å nå målene i 2020. Hva er Gahr Støres konkrete forslag til tiltak Arbeiderpartiet ønsker å gjennomføre, som regjeringen og flertallet ikke ønsker, og som Arbeiderpartiet ønsker nå, men kanskje ikke har gått inn for tidligere?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-01:
I Venstre er vi fornøyd med at statsråden er såpass fornøyd med forliket, som jo gir et veldig godt jernbanebudsjett, hvor man nå kan begynne å ta vedlikeholdsetterslepet og redusere det i årene framover. Men det er også et betydelig tillegg når det gjelder belønningsordningene inn mot de store byene, på 325 mill. kr. Der ligger jo kollektivtrafikken, men der ligger det også mange mindre tiltak, bl.a. sykkeltiltak. Da er utfordringen hvordan vi skal bruke disse midlene i samarbeid med de store byene, sånn at man klarer, også til neste år, å ta all trafikkveksten med gange, sykkel og kollektivtrafikk. Da blir mitt spørsmål: Mener statsråden det er en bevilgning som er tilstrekkelig for å nå det målet? Og hvordan vil statsråden jobbe for at vi skal klare å unngå en trafikkvekst basert på bil, også i 2015?
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-01:
Vi lever i en usikker og urolig verden. Internasjonalt er over 50 millioner mennesker på flukt. Over 30 millioner er internt fordrevne. Over 18 millioner er på flukt fra sitt eget land – det er fra land som Syria, Sør-Sudan og også Nigeria og Den demokratiske republikken Kongo. Bare i Syria er det 3 millioner mennesker som har flyktet fra landet. 6,5 millioner er internt fordrevne. Tyrkia og Libanon har tatt imot 1 million flyktninger hver, og Libanon er altså et land med mindre enn 5 millioner innbyggere. På denne bakgrunnen er Venstre veldig glad for at vi har fått gjennomslag for å ta imot 500 flere kvoteflyktninger enn det regjeringen først hadde lagt opp til. Man kan godt si at 500 flere er lite når tallene er så uendelig store. Samtidig er det viktig å huske på at for de 500 dette vil gjelde, betyr det så uendelig mye for dem som enkeltpersoner at de nå får en mulighet til å komme til Norge og starte et nytt liv. Fra Venstres side mener vi det er viktig også å styrke både UDI og UNE og har lagt det inn i vårt alternative budsjett. Og når det gjelder samarbeidsavtalen, er vi spesielt glad for at vi også har fått flertall for at et barnehagetilbud for 4- og 5-åringer i asylmottak videreføres, og at aktivitetstilbud for barn som bor i mottak, blir videreført, i tillegg til at vi sikrer tilstrekkelig antall plasser til mindreårige asylsøkere. Jeg tror det er viktig i den situasjonen verden er i – vi har de største flyktningtallene siden den andre verdenskrig – å ikke miste motet eller viljen fordi det er så mye man må gjøre, men hele tiden huske på at dette også handler om enkeltpersoner, og det er enkeltpersoner vi har en plikt til å beskytte, og det er enkeltpersoner vi har en plikt til å hjelpe. Derfor mener jeg Stortinget nå har grunn til å være stolt av at vi øker antallet kvoteflyktninger. Det er et viktig signal internasjonalt, og det er viktig for dem det gjelder.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Med budsjettforlikets ekstra 207 mill. kr til barnehageutbygging, som kommer i tillegg til de 100 mill. kr som regjeringen foreslo, skal det ifølge tall fra Kunnskapsdepartementet bygges 3 400 nye barnehageplasser. Kristelig Folkeparti er veldig glad for at forliket gir grunnlag for en videre kraftig utbygging av barnehagesektoren, og at flere ettåringer får tilbud om barnehageplass. Det gir flere barnefamilier en bedre situasjon og en enklere hverdag. Men hvordan vil Høyre og regjeringen sikre at barnehagekøene med dette reduseres – at disse pengene faktisk går til barnehagesektoren og til utbygging av flere barnehageplasser – slik at foreldre til ettåringer faktisk opplever at de nå i større grad får barnehageplass når de trenger det?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Med denne finansinnstillingen og det budsjettforliket som Kristelig Folkeparti har inngått sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, styrkes den sosiale profilen på budsjettet for 2015. Det er jeg glad for. Det er også svært positivt at innstillingen innebærer en styrking av familieprofilen og en kraftig styrking av barnehagesektoren. Når det gjelder den sosiale profilen på familieområdet, vil jeg nevne forlikets endringer på barnetillegg, overgangsstønad og skatt, den økte engangsstønaden, at flere familier med lave inntekter får lavere foreldrebetaling i barnehagene, maksprisøkningen er utsatt, tilbudet om gratis kjernetid i barnehage for fire- og femåringer i husstander med lav inntekt utvides, og at 42 mill. kr er satt av til gratis barnehage for barn som bor i asylmottak. Kristelig Folkeparti er glad for at norske familier styrkes ved at familievernets budsjetter økes kraftig. Flere får mulighet til å delta på samlivskurs og foreldrekurs, og ideelle familie- og barnesentre som Aglo, Vilde, Sebbelow, Nanna-Marie og Solstrand reddes fra nedleggelse. Familiene får også en bedre hverdag når flere opplever at de har et reelt valg når permisjonstiden er over. Kristelig Folkeparti er glad for at forliket sikrer at enda flere ettåringer får barnehageplass i 2015. Jeg vil også framheve i dag at adopsjonsstøtten endelig økes til 1 G, det kommunale barnevernet styrkes med 20 mill. kr, og i tillegg er det en styrking av barnevernet i Oslo med 10 mill. kr. Budsjettet til fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker økes med 10 mill. kr, og det settes av mer midler til rekruttering av fosterhjem. Forliket innebærer også 2 mill. kr mer til økt støtte til ferietiltak for vanskeligstilte barn og 2 mill. kr til tilskudd til organisasjoner på barnevernsområdet, altså Forandringsfabrikken. Kristelig Folkepartis alternative budsjett rommer så mye bra på familieområdet og ellers. Det er jo det som er vårt primære standpunkt, og som vi selvfølgelig i tiden framover kommer til å arbeide mer med. Jeg håper at regjeringen også tar med seg Kristelig Folkepartis alternative budsjett når de nå skal i gang med arbeidet med budsjettet for 2016, for der ligger det veldig mange gode prioriteringer på de områdene som jeg nå har nevnt. Min hovedkonklusjon vil være at Kristelig Folkeparti er glad for at budsjettet for 2015 etter forliket har en bedre sosial profil, også på familieområdet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Budskapet fra regjeringspartiene i budsjettet for 2015 har vært at med skattekutt skal vi møte framtidens utfordringer i Norge. Jeg la merke til at Fremskrittspartiets parlamentariske leder vel ikke nevnte skattekutt med ett ord, og det var interessant. Når det gjelder kuttet i formuesskatten, tilfaller en fjerdedel av det skattekuttet 0,1 pst. av de rikeste av befolkningen i Norge. Mens rikingene får skattekutt, må folk flest belage seg på at eventuelle skattekutt blir spist opp av plastposeavgift og av dyrere barnehager. Innbyggerne i Bergen og Stavanger må belage seg på å betale mer i eiendomsskatt, og en rekke kommuner over hele landet planlegger kutt i sine tjenester på grunn av et magert kommuneopplegg. Kan Fremskrittspartiets parlamentariske leder forklare hvorfor de rikeste skal bidra mindre til samfunnet, og hvordan det å øke forskjellene mellom folk skal gjøre Norge bedre rustet for framtiden?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg legger merke til at Fremskrittspartiets parlamentariske leder ikke svarer på spørsmålet. Jeg kommer til å fortsette å spørre til jeg får et godt svar. De vekstfremmende effektene av statsbudsjettet for neste år er høyst omdiskutert, og jeg registrerer at regjeringspartiene har problemer med å finne dokumentasjon for at deres skatteopplegg gir vekst og nye arbeidsplasser. Det vi imidlertid vet med sikkerhet, er at skattekuttene rammer vår evne til å finansiere velferden. Fremskrittspartiet har i alle år avvist at man må velge mellom skattekutt og velferd. Men i Bergen og Stavanger erfarer Fremskrittspartiet og Høyre at det faktisk er sammenheng mellom inntekter og utgifter. Og ut fra Fremskrittspartiets retorikk lurer jeg på om det at man gjeninnfører eiendomsskatten i Bergen og øker den i Stavanger, vil hemme eller fremme veksten i våre to vestlandsbyer.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Det var nesten litt uvirkelig å sitte i salen og høre på kommunalministeren samtidig som lokalpolitikere over hele landet sitter og pønsker på hvor de skal gjennomføre kutt i neste års kommunebudsjetter. Kommunalministeren snakket her om å prioritere kommuneøkonomi. Han har jo også brukt andre, riktig store ord om kommuneopplegget for neste år. Han sa til Nationen i forrige uke at det økonomiske handlingsrommet vil være større neste år enn det det har vært de senere år, og at det ligger en historisk satsing på psykisk helse, rus og skolehelsetjeneste til neste år. Samtidig viser Kommunebarometeret at to tredjedeler av kommunene mener at handlingsrommet blir mindre til neste år. Jeg vil tro at når Høyre-styrte kommuner som Bergen og Stavanger innfører og øker eiendomsskatten, gjør de ikke det fordi de har fryktelig lyst, men fordi de er nødt til å gjøre det. Da lurer jeg på: Hvorfor er det så stor avstand i virkelighetsbeskrivelsen mellom kommunalministeren og hans egne partifeller i kommunene?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg legger merke til at kommunalministeren bruker KS som sannhetsvitne. Nå har nettopp sjefsøkonomen i KS uttalt seg om de frie inntektene til neste år, og han har sagt at når demografi og pensjon er trukket fra, vil det sannsynligvis ikke være mer enn 1,4 mrd. kr igjen av de frie inntektene. Han peker videre på at de inntektene som kommunene får til neste år, må de høyst sannsynligvis bruke til å dekke opp for skattesvikten i år. Den er nå på nærmere 3 mrd. kr, og den nekter kommunalministeren å kompensere for, selv om han har gjort det ved de to siste korsveier. Sist Høyre gjorde opp budsjettet med Fremskrittspartiet, i 2004, var det et hovedkrav fra Fremskrittspartiet at man skulle kompensere for skattesvikten i kommunene for å unngå velferdskutt. I 2009 kan jeg heller ikke huske at Høyre og Fremskrittspartiet satte seg imot å kompensere for skattesvikten. Hvorfor mener man nå at det er et nytt og viktig prinsipp i norsk politikk at kommunene ikke skal få kompensert når skatteinntektene svikter og det vitterlig vil føre til …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Jeg skjønner at representanten Nesvik synes at Trine Skei Grande og Knut Arild Hareide var vel gode forhandlere i perioder, men det gjorde jo at vi fikk et godt resultat. Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet er enige om at lønnsomheten i jordbruket skal økes, bl.a. gjennom «reformer», som det står i samarbeidsavtalen. Et godt resultat fikk vi også til ved at vi ikke hevet momsregistreringsgrensen. Det gjør jo – som representanten Nesvik selv var inne på – at dette også blir et godt distriktsbudsjett, ikke bare når det gjelder samferdsel, men også når det gjelder dette med å skape arbeidsplasser – om man er gründer, har en småbedrift eller er bonde. Men vi skal se framover. Jeg har lyst til å utfordre representanten Nesvik på: Hvilke andre reformer ser han for seg for å øke lønnsomheten innenfor landbruket?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
I trontalen, som er regjeringens kortnotat over neste års prioriteringer og vektlegginger, varslet regjeringen at oljen ikke lenger skal være motoren i norsk økonomi. Dette er et svært viktig signal, av mange grunner. Oljen har gjort oss rike, men også sårbare. Hovedgrunnen til vår velferdsvekst de siste 40 årene finner vi nettopp i olje- og gasseksporten. Norsk leverandørindustri er i verdensklasse. Den har hjulpet godt med tanke på den massive verdiskapingen som vi har fått. Samtidig er vi blitt sårbare overfor det vi nå står overfor. Når oljeprisen har falt med 20 pst. siden i sommer, betyr det permitteringer og oppsigelser. Resultatet av torsdagens OPEC-toppmøte var heller ikke oppløftende. Dette vil prege hverdagen til folk i hele landet, og – som finansministeren var inne på tidligere i dag – vi vil også merke det i norsk økonomi. Norge er olje- og gassnasjonen, men vi er også fornybarnasjonen, med vannkraft i bøtter og spann. Vi er også storleverandør av fisk til hele verden. Ut fra våre naturressurser kan vi også ta en ledende rolle innenfor bioøkonomien. Vi har ressursene, vi har kompetansen, og vi har penger på bok. Vi har en ypperlig kyst der vi kan produsere alger, det blå gullet i bioøkonomien – vi vet bare ikke omfanget ennå. Dyrking av tare er også i tråd med regjeringens langtidsplan for forskning, som omhandler hav, klima og miljø. Landet vårt gror igjen, bokstavelig talt. Det tas ut mindre trevirke enn tilveksten – hvorfor? Svaret er sammensatt, men vi kan gjøre noe. Vi kan begynne med å plante mer skog, selv om det høres rart ut. Vi kan bruke mer tømmer. Vi kan forske på bruksområder. Vi kan utvikle markedet, bl.a. gjennom å øke kravet til innblanding av biodrivstoff i bensin og diesel. Og vi kan endre avgiftene, slik at tømmeret vinner i konkurransen mot andre, forurensende innsatsfaktorer. Dette er ting som Venstre og Kristelig Folkeparti – sammen med regjeringspartiene – fikk på plass i forhandlingene om dagens budsjett. Det skjer også imponerende forskning og utviklingsarbeid når det gjelder fornybare ressurser i Norge. Vi er blant verdenseliten, og det må vi ta vare på. Vi skal ikke ha oljen som hovedmotor i norsk økonomi. Jeg mener at vi trenger en ny bioøkonomistrategi i dette landet, en strategi som regjeringen kan utarbeide i samarbeid med næringslivet og organisasjonene. Sammen kan de meisle ut de overordnede – og også de konkrete – forslagene om hvordan bioøkonomien kan bli motoren i norsk økonomi. Mitt mål er at når vi neste år står i denne sal og debatterer budsjettet for 2016, debatterer vi også virkemidler for hvordan bioøkonomien kan ta Norge videre framover.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
I februar i år sa representanten Nesvik at en «statlig finansiering av eldreomsorgen» er «en hjertesak for Fremskrittspartiet». Det kan gi eldre og pleietrengende den hjelpen de trenger, uansett hvor de bor. «På grunn av oss vil de eldre» få en «bedre hverdag», sa han videre. Denne hjertesaka har i budsjettet for 2015 blitt omdannet til et tjuemillioners utredningsprosjekt, som skal danne grunnlaget for et forsøk med statlig finansering. Samtidig har regjeringen valgt nedtrekk for kommunene på en slik måte – iallfall når vi ser det i forhold til varslet skattesvikt – at vi vet at det kommer til å bli kutt i eldreomsorgen og i andre omsorgstilbud ute i kommunene i tida framover. Spørsmålet er rett og slett: Hvor er det blitt av den handlekraften som Fremskrittspartiet ville ha på dette området?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Hvis Høyre virkelig ønsket en reell debatt med hele Stortinget om formuesskatten, burde jo Høyre egentlig ha ventet med endringer av formuesskatten til Scheel-utvalget kom med sin rapport, og så kunne vi få se en rekke ting i sammenheng når det gjelder skatt og skatteinngang til staten. Da kunne en kanskje også ha fått en fornuftig diskusjon om innretningen av formuesskatten. Det er riktig at Senterpartiet kan se på sider ved formuesskatten, bl.a. har vi i vårt alternative forslag foreslått å øke bunnfradraget betydelig. Men problemet er jo at den måten regjeringen har innrettet dette på, gjør at det er de 20 000–30 000 som tjener absolutt mest i samfunnet, som også får mest av skatteletten. Det er på en måte en innretning som er både uheldig og også unødvendig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Nei, jeg tror Høyre har tenkt strategisk om dette. Jeg tror Høyre har tenkt som så at hvis de ikke klarer å få igjennom store lettelser til dem som har de største formuene nå, kommer de ikke til å klare å gjøre det senere, for det kan jo hende at Scheel-utvalget gjør at en får en bredere debatt om skatt og skatteinngang som gjør at de ikke klarer å få igjennom det de har lovet sine velgjørere. Jeg tror Høyre har tenkt veldig strategisk på formuesskatten i høst, og jeg synes det er sørgelig å se at vi ikke kan få en bredere debatt om formuesskatten og innretningen på den – både muligheten til å øke bunnfradraget og eventuelt også gå på arbeidende kapital – og ikke denne reduksjonen og satsen, som er det Høyre har lagt sine krefter inn på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Jeg tror at jeg i min rolle som samferdselsminister i grunnen har sagt det som det også var faglig grunnlag for fra samferdselsmyndighetene, nemlig at ca. en tredjedel av ulykkestilfellene kan relateres til vegen, ca. en tredjedel til førerfeil og ca. en tredjedel til bil. Det mener jeg var det faglige grunnlaget som lå til grunn for det jeg eventuelt sa. Når det gjelder det som nå skal undersøkes, synes jeg det er bra at Riksadvokaten vil gjenoppta de sakene og gå gjennom dem. Det tror jeg er helt nødvendig, viktig og riktig. Ellers må jeg få lov til å si at når det gjelder vegsatsing her i landet, så kom ikke de store endringene med regjeringsskiftet. Det store skiftet i samferdselspolitikken kom da Nasjonal transportplan ble behandlet i denne salen i juni 2013. Det er hyggelig at Fremskrittspartiet og Høyre følger opp Nasjonal transportplan, som ble framlagt av den rød-grønne regjeringen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Nei, det gjør ikke det, det betyr at vi er opptatt av at man øker bunnfradraget fordi vi tror det fordelingsmessig er den riktigste vegen å gå når det gjelder formuesskatten. Det har Ola Borten Moe ment, det mener også jeg, det står også programfestet i Senterpartiets program. Når det gjelder de andre delene av formuesskatten, synes jeg det hadde vært interessant om vi kunne avvente Scheel-utvalget og gått en bred runde om hele beskatningen av både formue, eiendom og annet skattegrunnlag. Men jeg registrerer at Kristelig Folkeparti, som sier de ønsker å gjøre det, i dag vil støtte et forslag til en lettelse i formuesskatten som foregriper en slik vurdering.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Vi mener det er svært viktig med forenkling av norsk næringsliv. Det kan nok hende at vi er uenige om akkurat spørsmålet om regelråd, for det kan være slik at man rett og slett kan bestemme seg for å fjerne lover og regler uten at man trenger noe eget råd som skal hjelpe med den oppgaven. Det kan jo være slik at man, både i departement, direktorat og for så vidt også utover i fylker og kommuner, kan ta de avgjørelsene uten at man trenger noe eget råd som skal bistå i den oppgaven.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Jeg har ikke noe vondt å si om at Høyre prøver å gjennomføre sitt program; det er helt i orden. Men jeg sier at jeg tror Høyre strategisk har litt hastverk – det gjelder å få gjennomført dette så raskt som mulig nå, både før en får en bred skattedebatt gjennom Scheel-utvalget, og også før en begynner å nærme seg neste valg. Den strategiske vurderingen som Høyre her har gjort, er «fair enough», men Senterpartiet kan ikke være enig i en endring i formuesskatten som gjør at de 28 000 i Norge som tjener over 2 mill. kr, får flere titusener i skattelette, mens en samtidig foretar andre skattelettelser som gjør at de som f.eks. har under 500 000 kr i inntekt, får et par hundre kroner. Den type skattelettelser kan ikke Senterpartiet være med på. Vi er villige til å diskutere innretningen på formuesskatten, vi har ment at bunnfradraget bør økes, og har foreslått det i vårt alternative budsjett, men innretningen av formuesskatten for øvrig kunne vi ha ventet med til Scheel-utvalget kommer.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Jeg må få lov til å si at det står fortsatt litt åpent om det er slik at det er parlamentarisk leder i Høyre som har rett, når han sier at alt som er vedtatt i forliket, er realistisk budsjettering, eller om det er det som står i statsrådens brev til Stortinget, der det står at det er urealistisk budsjettering, som er rett. Men jeg skal la det ligge, for forliket betydde at en fikk en endring i bl.a. bilavgiftene i en mindre miljøfiendtlig retning enn det Høyre og Fremskrittspartiet la opp til. Det er i og for seg bra. Det kan bety at en får en mer miljøvennlig transportsektor. Men det er rart at en velger å gjøre det samtidig som en ikke prisjusterer avgiftene på bensin og diesel, for signalet blir da på den ene sida at en bør kjøpe og kjøre miljøvennlig, mens det på den andre sida blir billigere å kjøre på fossilt brensel. Ser statsråden at hun på denne måten sender motstridende signaler om en miljøvennlig transport?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Fremskrittspartiet har i mange år smykket seg med et flott slagord: «for folk flest». Når partiet nå har fått makt, ser vi at det ikke er folk flest, men de få rike, som er vinnerne i skatteopplegget. Har du en inntekt mellom 300 000 og 500 000 kr og ingen formue, får du fire fattigslige hundrelapper i året i skattelette av Fremskrittspartiet. Samtidig øker utgiftene for mange. Barnehagene blir dyrere, frukt må betales for skoleungdommene, eldre får ikke lenger gratis tannhelsekontroll, og en vil bare ha råd til fem plastposer i uken før skatteletten er spist opp. Hvordan føles det å være parlamentarisk leder for et parti som foreslår betydelig mindre skattelette for folk flest enn det SV gjør i vårt alternative budsjett?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Kjernen i mitt spørsmål er det spørsmålet Fremskrittspartiet har fått mange ganger i dag, og som de kommer til å få mange ganger i dag, selv om de ikke ønsker flere spørsmål om skattekutt – det som gjelder prioriteringen. Det er ingen som stiller spørsmål ved at Fremskrittspartiet og Høyre har maktet å få skattenivået ned. Men det spiller jo ingen rolle for vanlige folk, når det ikke er skattenivået for vanlige folk som går ned, men skattenivået for dem på toppen. Da er mine spørsmål: Hvorfor er det rettferdig og fornuftig at vanlige arbeidsfolk får 400 kr i skattelette og høyere utgifter, mens de som har aller mest i det norske samfunnet, skal få veldig mye? Og er det ikke en ganske betydelig markedsføringsbløff å kalle en slik politikk for en politikk for folk flest?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
La meg begynne med å gi Knut Arild Hareide honnør for å ha greid å rette opp igjen en del av de kuttene som vi sammen var kritiske til da budsjettet kom, f.eks. overgangsstønaden og – et stykke på vei i hvert fall – barnetillegget for de uføre, og for å ha fått inn flere kvoteflyktninger og berget bistandsprosenten. Det er jeg glad for. Likevel ser vi at mye av det Kristelig Folkeparti har gjort, er å rette opp ting som gikk feil vei. Sånn sett fungerer Kristelig Folkeparti som støttehjul for et regjeringsprosjekt som går i feil retning. Det er f.eks. åpenbart at det borgerlige flertallet ikke har en politikk som kommer til å redusere fattigdommen i Norge, sånn som vi har en felles ambisjon om. Derfor vil jeg gjerne spørre om Knut Arild Hareide erkjenner at den fattigdomspolitikken som nå ligger i forliket og i budsjettet, ikke er tilstrekkelig for å nå målet om å bekjempe fattigdom i Norge, og hva hans strategi egentlig er for at vi som deler mange av de samme synspunktene her, nå kan jobbe sammen for å få til bedre resultater.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Trine Skei Grande har kjempet for miljøet i budsjettforhandlingene. Det er jeg glad for, og jeg støtter alt hun har fått til – minus poseavgiften. Venstre har bidratt til å gjøre budsjettet grønnere, men det er fortsatt ikke noe grønt budsjett målt opp mot hva vi må få til for å nå klimamålene i 2020 – og enda mer på lengre sikt. Derfor har det vært litt vanskelig å møte Venstre med den rausheten jeg egentlig ønsker, for jeg synes Venstre har oversolgt dette budsjettet: Det er nå et historisk miljøbudsjett, det er bedre enn det noen noen gang har fått til osv. Jeg tror ikke miljøsaken er tjent med den typen overdrivelser. Det er sånn at budsjettet er vesentlig dårligere på vekst på jernbane sammenlignet med vei, hvis man ser det opp mot det den rød-grønne regjeringen gjorde. Det er reelle kutt til sykkelvei på riksvei osv. Trine Skei Grande har presentert dette som det første budsjettet som får utslippene ned på transportsektoren. Men det er feil, for utslippene gikk ned i 2013. Hvorfor har Venstre behov for å si ting som ikke er sant for å markedsføre miljøresultatene i dette budsjettet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Jeg har sterk selvtillit på vegne av de verdiene SV står for, ikke minst fordi det er venstresidens verdier som i så stor grad har preget det norske samfunnet, og som gjør at vårt samfunn skiller seg fra mange andre – med mindre forskjeller, med en sterkere velferdsstat. Vårt samfunn er et levende bevis på at fellesskap fungerer. Vi har levert et budsjett som ikke gir mer til alle. Vi har levert et budsjett som står for kraftig omfordeling, der vi ikke er redd for å ta fra dem som har mest, som Høyre vil gi mer til. Når det gjelder perspektivmeldingen, er jeg vant til at høyresiden har lest den selektivt. Hvis en ser nærmere på denne meldingen, ser en at vi har viktige valg for framtiden. Vi kan velge å la det private forbruket mangedobles i tiårene som kommer, eller vi kan velge å bruke den kraftige produktivitetsveksten som kommer, på andre måter. Da kan vi f.eks. dele på arbeidet, velge å ta ut veksten i mer fritid istedenfor i mer forbruk. Det er fullt mulig, men det er et politisk valg.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Jeg synes representanten Heggelund skal reflektere over følgende: Gjennom hele det århundret vi har bak oss, gikk arbeidstiden ned, mens produktiviteten gikk opp. Det er en nøtt som representanten kan tenke på til neste gang vi møtes i en replikkrunde. Og så kan han vurdere om det kanskje kan være noe i at det fortsetter slik i det århundret som kommer. Jeg ser fram til å følge opp dette. Det er innovasjon som fører til produktivitet. Det holder ikke å pøse på med arbeidstimer – det er ikke det det handler om. Produktiviteten har økt, til tross for at antallet arbeidstimer har gått ned. Det er en trend som har vært der gjennom hele det moderne samfunns historie, og som kommer til å fortsette. Ingen har beklaget SVs fattigdomspolitikk. Det vi har beklaget, er at vi ikke fikk mer gjennomslag for SVs fattigdomspolitikk, som handler om å øke inntekten til de fattigste familiene – den eneste måten å få ned barnefattigdommen på. Jeg ville vært atskillig mindre høy og mørk om jeg hadde representert et parti som målrettet går til angrep på økonomien til de fattigste familiene og skaper nye fattigdomsfeller.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Det var mange ting på en gang, men jeg vil anbefale representanten å ta en titt på fordelingstabellene i vårt alternative budsjettopplegg og sammenligne dem med regjeringens opplegg. Da vil man se at de lettelser som gis i vårt opplegg, fører til at vanlige familier får et større økonomisk rom enn det de grønne avgiftene tar fra dem. Dette er nettopp en viktig grunn til at vi ønsker skattelette for folk med vanlige inntekter, for at det skal være mulig å gjennomføre et grønt skifte på en sosialt rettferdig måte. Representanten har helt rett i at i seg selv slår økt elavgift usosialt ut. Derfor må dette kompenseres. På samme måte har vi en rekke skatteøkninger for dem som har de høyeste inntektene – lønnsinntekter, kapitalinntekter, formue – sånn at vi skal få en reell omfordeling i vårt samfunn. De fordelingstabellene er det bare å slå opp. De viser veldig tydelig at SV har en politikk for folk flest, mens Fremskrittspartiet har en politikk for rikfolk flest.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
For det første: Ja, jeg er glad for at Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for å øke engangsstønaden – det er helt nødvendig. I de årene SV satt i regjering, prioriterte vi en kraftig utvidelse av foreldrepermisjonen, men før forrige valg sa vi ved å øke engangsstønaden veldig tydelig fra at det er på tide å prioritere dem som ikke har den type rettigheter. Helst vil vi ha en stønad på 2 G som en løpende minstestønad, som ville ha vært en enda bedre løsning, men jeg er helt enig med Hareide i denne saken. Jeg er også veldig glad for at vi har tatt et første steg på veien mot flere lærere for de minste barna i skolen. Det er en oppfølging av en politikk som vi begynte med i den andre enden av grunnskolen: 600 flere lærere i ungdomsskolen. Kristelig Folkeparti og SV er vel de to partiene på Stortinget som klarest sier at vi trenger en ressursnorm, vi trenger færre elever per lærer for å skape mer tid til møtet mellom lærer og elev. Så der er vi hjertens enige.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
For det første mener vi at det er mulig å fortsette løftet med hensyn til etter- og videreutdanning, som vår regjering begynte på, og som det nye flertallet har styrket, samtidig som vi øker lærertettheten. Men det er selvfølgelig et spørsmål om prioriteringer. Vi fører en annen skattepolitikk, som også gjør at vi har et annet handlingsrom i velferdsstaten. Men vi tror at det er mulig å øke lærertettheten nå, særlig fordi det er så mange lærere som har forlatt yrket. Vi vet at er det én ting lærerne virkelig ønsker seg, er det økt lærertetthet, det er å få flere kolleger, det er å få større rom til å jobbe med hver enkelt elev. De innspillene vi har fått fra lærernes fagforeninger, tyder på at de som selv står i dette hver dag, tror at det er mulig. Så vil selvfølgelig dette også måtte kobles med bedre betingelser for lærerne, som jeg tror det er et bredt flertall i Stortinget som ønsker seg, og en ressursnorm i seg selv vil gi lærerne bedre kort på hånden når de skal fronte krav om bedre betingelser for sine kolleger og medlemmer.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
I trontalen tidligere i høst var likestilling ikke nevnt med ett ord. I det budsjettet som Erna Solberg la fram, er det ingen likestillingstiltak av betydning. Til tross for at statsministeren snakker mye om arbeidslinjen, gjelder den tydeligvis ikke der det er aller viktigst, nemlig det som har bidratt mest til Norges rikdom, at vi har fått flere kvinner inn i arbeidslivet. Den gjelder kun for de fattigste. Regjeringen har økt kontantstøtten istedenfor, økt barnehageprisene for folk flest, innført kortere fedrekvote osv. Det er ikke mulig, bortsett fra den økte barnehageutbyggingen som Kristelig Folkeparti og Venstre presset statsministeren til i budsjettforliket nå, å spore ett eneste tiltak av betydning denne regjeringen har gjennomført, som gjør det lettere å kombinere det med familie og barn. Hvorfor har regjeringen ingen sånne forslag? Hvorfor snakker statsministeren aldri om likestilling? Har denne regjeringen i det hele tatt noen likestillingspolitikk?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Helseministeren vet veldig godt at den diskusjonen ikke handler om synet på pasienter, men om synet på kommersielle aktørers rolle i helsevesenet vårt. Men jeg skulle spørre om noe annet, for vi har i media de siste dagene fått nye avsløringer rundt bruk av ulovlig tvang, forekomst av underernæring og pleiere som har for lite tid til eldre i norsk eldreomsorg. Vi – både helseministeren og jeg – vet at det ikke er hele bildet om den kommunale eldreomsorgen i Norge, men vi vet også at denne typen ting skjer. Det er ikke noe nytt, og jeg skal ikke legge skylden for det på helseministeren, som har sittet bare ett år, men jeg er litt forundret over de rådene helseministeren har gitt i media i dag, der han så sterkt betoner spørsmål knyttet til kompetanse hos de ansatte, når vi vet at de som virkelig lykkes, er de som gjør noe med antallet ansatte og øker grunnbemanningen, eller stopper stoppeklokkene i hjemmetjenestene til fordel for økt faglig skjønn og tillit. Før en kommunevalgkamp der det burde være høyt på dagsordenen, skulle jeg ønske vi fikk se en helseminister som argumenterte for flere folk og mer tillit i eldreomsorgen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Ved slutten av denne debatten var det vanskelig ikke å komme med en kort kommentar når representanten Heggelund på vegne av regjeringspartiene var så uhyre offensiv på vei inn i stortingsnatten, for det mest påfallende med denne finansdebatten har jo vært den voldsomme kontrasten mellom det regjeringspartiene gjør med pengene sine, og det de snakker mest om. Vanligvis er det sånn at det man bruker mest penger på i et budsjett, også er det viktigste man har å snakke om i debatten etterpå. Den store enkeltsaken i dette budsjettet har vært formuesskatten, men formuesskatten har nesten vært fraværende i de innleggene regjeringspartiene har holdt i denne debatten. De årene SV satt i regjering, var vi veldig klare på hva som var vår aller viktigste enkeltprioritering, og det var å få store summer over statsbudsjettet inn i barnehagene. Da snakket vi også mest om barnehagene, fordi vi ville at folk skulle huske det. Nå er det formuesskatten som er den store prioriteringen, men regjeringspartienes representanter snakker ikke om formuesskatten i sine innlegg. Det må jo være fordi de ønsker at folk skal glemme at det er det som er hovedprioriteringen. Så denne debatten har vært preget av unnvikende regjeringspartier som er lite interessert i å diskutere det viktigste grepet i sin egen politikk, og det tolker jeg som et tegn på at man ikke tror den debatten kan vinnes. Det tror jeg er en veldig god vurdering, og det sier mye om svakheten ved regjeringens prioriteringer. Det er gjerne sånn at hvis man føler at man står svakt på eget grunnlag, blir lysten til å komme med knallharde utfall mot andre ekstra sterk, og det var vel det vi så i denne finalerunden, tenker jeg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Dette er Arbeiderpartiets hovedreplikk til meg. Vi står foran enorme klimautfordringer, vi står foran enorme miljøutfordringer – og Arbeiderpartiet spør meg om plastposepris! Dette er den store saken som skal kjøres i en viktig debatt om klima og miljø. Jeg kan godt forklare dette. Ja, det er nok litt begge deler, som Terje Breivik sier. Det er nok ikke opprinnelig det forslaget vi hadde, men det var det forslaget vi klarte å bli enige om da vi klarte å få et grønt skatteskifte. Det klarte aldri Arbeiderpartiet å få til i noen av sine budsjetter. Så det at vi må gjøre kompromisser på noe som kanskje ikke er øverst på ønskelisten til alle – det var der vi fikk det til. Og 2,7 mrd. kr er resultatet av pluss og minus, for skatteskifte handler om skatteletter også. Det har Arbeiderpartiet aldri tatt med i sine vurderinger. For dem er grønt skatteskifte bare avgiftsøkninger.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Da burde representanten hørt innlegget mitt. En av de store satsingene til Venstre og en av de tingene vi gikk til valg på, er at vi mener at barnehage for de aller fattigste må bli billigere. For første gang har vi klart å få flertall i denne salen for at de aller fattigste i dette landet skal få billigere barnehage. For første gang har vi fått flertall i denne salen for at alle fire- og femåringer i fattige familier skal få gratis kjernetid. Det var våre hovedsaker, dette har vi foreslått i åtte år, og for første gang får vi faktisk flertall for det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Jeg tror det er veldig viktig at vi tør å ta følgene av det en grønn skattekommisjon kommer fram til. Da må vi bruke skatte- og avgiftssystemene våre aktivt for å få til de omstillingene, gjøre det lønnsomt for folk å velge de grønne løsningene og gjøre det attraktivt for folk å velge bort det som har negative følger. Jeg tror at vi må kunne bruke skatte- og avgiftssystemene våre aktivt for å få til den grønne veksten. Så må vi snu næringslivet vårt fra det oljeavhengige næringslivet vi har i ditt valgdistrikt. Vi må kunne snu den kompetansen over til nye energier, mer framtidsrettete energier og få til en vekst i de grønne sektorene framover. Det er den omstillinga Norge skal igjennom. Den kommer til å være smertefull og stor, og vi må kunne bruke vårt skatte- og avgiftssystem aktivt for å nå det. Det er kanskje et av de midlene jeg tror kommer til å funke best.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Jeg tror at hvis vi skal få til den omstillinga av Norge som vi har snakket om, må vi også bruke skattesystemet vårt aktivt for å få til den verdiskapinga. Derfor har Venstre vært for å skru formuesskatten ned. Vi ønsker i vårt alternativ å gjøre det i bunnfradraget, mens regjeringa ønsker å gjøre det i prosenter. Vi fant en god løsning som vi kan stå for, i forhandlingene. Det å bli enige om et statsbudsjett handler ikke bare om å bli enige om gode formål, det handler også om hvordan man skal bruke skattesystemet for å få til de endringene som trengs. Jeg tror det er allment i alle miljø at formuesskatten har fungert dårlig for norsk eierskap og for utviklinga av norske arbeidsplasser. Vi vil ha den omstillinga, og vi vil ha den grønne omstillinga som vi trenger. Da skjønner vi at vi må forhandle. Jeg kan gjerne gi tilbake igjen til en av mine medforhandlere at det var nok noen tøffe tak, men det er soleklart at vi må se både på skattesystemet vårt og på utgiftssida hvis vi skal klare å fornye Norge etter de tre indikatorene som jeg nevnte i mitt hovedinnlegg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Jeg tror ingen norske politikere har ene og alene én løsning for å komme i mål med dette. Det skjer store endringer i norsk medieverden, og vi må løfte ytringsfriheten, vi må løfte de prinsippene om bredde og mangfold i uttrykk som denne sal har gjort modige vedtak om tidligere. Jeg tror momsen og det at vi klarte å få en enighet om en dobbel utredning inn i budsjettforhandlingene, blir en av nøklene for å få til den utviklinga. Jeg tror kanskje også at regjeringa vet hvor flertallet ligger i den saken her i salen. Ellers er det viktig å ha en bred allmennkringkaster, og jeg tror vi må se på hvordan vi skal støtte kvalitetsjournalistikk også framover – om det kan gjøres på mer kreative måter enn det politikere har klart å komme fram til til nå. At vi har en bredde i norsk media, så vi i går, da vi hadde kontinuerlig salmesang på NRK2 og sjakk på NRK1. Det er i hvert fall brede allmennkringkastere vi har rundt oss.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Jeg skal ærlig innrømme at jeg tror det hadde vært lettere å bli enig om plusstiltakene sammen med SV, selv om jeg ikke er helt sikker på om vi hadde blitt enige om inntektssiden i budsjettet på samme måte. Det er vel litt av kjernen i utfordringa. Nå kommer vi til å få til det biodrivstoffmarkedet som vi trenger. Det tror jeg er viktig, og jeg tror det er tiltak som direkte fører til nedgang. Vi har tidligere hatt nedgang knyttet til den økonomiske situasjonen i landet, men dette er politiske vedtak som direkte fører til nedgang. For første gang i historien vil faktisk etterslepene på jernbanen gå tilbake. For første gang har vi virkelig kommet på høyden med utfordringene innenfor jernbane. Alle kan sette seg ned med Venstres eget budsjett og se at vi hadde klart å komme lenger, men vi må alle forhandle for å komme i mål. Men jeg skjønner at SV også er litt snurt når Arbeiderpartiet prøver å framstå som grønnere etter at de har gått ut av regjering sammen med SV, enn det de gjorde da de var i regjering med SV.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-12-01:
Statsministeren hadde en god trontale om de store utfordringene vi står overfor på klima og miljø. Hun holdt en god tale nå også om de store omstillingene Norge må igjennom på grunn av klimautfordringene som vi står overfor. Etter trontalen la statsministeren fram et budsjett som Venstre helt oppriktig ble litt skuffet over når det gjaldt klima og miljø. Nå ser statsministeren fasiten på hva Venstre ikke blir skuffet over når det gjelder klima og miljø. Så mitt spørsmål til statsministeren er: Har statsministeren lært noe av dette?