Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-03-01:
Denne saken er viktig for mange kvinner. Det gjør inntrykk på meg at så mange har engasjert seg for å gi de mange norske kvinnene som opplever å få brystkreft, en stemme og et ansikt. Jeg er ikke fornøyd med at ventetiden for rekonstruksjon av bryst etter brystkreft er så lang, og mitt mål er at ventetiden skal ned. Jeg vil likevel legge vekt på at vi har oppnådd viktige resultater innen behandling av brystkreft de seneste årene. OECD-tallene viser at Norge nå er best i Europa når det gjelder overlevelse. Tall for perioden 2005–2009 viser at fem års overlevelse for brystkreft er på 86,5 pst, en økning på nesten 5 pst. fra perioden før. De gode resultatene skyldes fremragende fagfolk og riktig prioritering av ressursene. Men vi kan – og vi skal – bli bedre, særlig når det gjelder oppfølging etter inngrepet. Det å få en brystkreftdiagnose er en dramatisk opplevelse. Behandlingstiden er hard og krevende. En ekstra belastning blir det når man må vente lenge på et nytt bryst. Det er ikke vanskelig å forstå at det å få et nytt bryst vil være en viktig del av det å føle seg frisk etter brystkreft. Faglige anslag viser at kirurgisk rekonstruksjon etter brystkreft kan være aktuelt for ca. 700 kvinner i året. Det brukes ulike teknikker, noe man også har vært inne på i debatten. Det kan være rekonstruksjon med protese eller ved å bygge opp et nytt bryst med kvinnens eget vev. Ventetiden er lengst for avansert plastikkirurgi der man bruker kvinnens eget vev i rekonstruksjonen. Kvinner som har fått strålebehandling, må vente lenger, fordi huden må normaliseres etter behandlingen. Vi ønsker at kvinner skal få rekonstruksjon så raskt som mulig, men når det kan skje, og hvordan, må også være basert på faglige vurderinger av hver enkelt pasient. Nasjonalt råd for kvalitet og prioritering i helsetjenesten har behandlet spørsmålet om rekonstruktiv kirurgi etter brystkreft. Rådet konkluderte med at vurdering for rekonstruksjon skal tilbys kvinner som en del av behandlingsforløpet ved brystkreft. Erkjennelsen av hvor viktig slik behandling er for mange kvinner, var utslagsgivende for rådets konklusjon. Jeg har også vært tydelig på at rekonstruksjon skal inn som en del av behandlingsforløpet. Rådets konklusjon ligger til grunn for det nasjonale handlingsprogrammet for brystkreft som legges frem 23. mars. Kirurgisk rekonstruksjon av bryst blir en del av dette programmet. Pasientforeninger som representerer brystkreftopererte, deltar i arbeidsgruppen. Dette bidrar til et kunnskapsbasert og faglig grunnlag for å bygge opp et godt tilbud med god nok kapasitet til å gi rask nok behandling. De gode resultatene vi har sett på kreftområdet, inspirerer oss til å gå løs på områder der vi fortsatt har mye ugjort. Rekonstruktiv kirurgi etter brystkreft er et slikt område. Ventetidene må betydelig ned, og vi arbeider nå for at slik kirurgi blir en integrert del av behandlingsforløpet. Jeg vil følge opp rapporten om handlingsprogram for behandling av brystkreft. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene for 2012 har jeg bedt om tiltak for å redusere ventetiden for denne pasientgruppen. De regionale helseforetakene har ansvar for å iverksette handlingsprogrammet, og jeg vil følge dette tett opp. Til slutt vil jeg gi ros til et stort tverrpolitisk engasjement for kvinnehelse generelt og for de brystkreftopererte spesielt. Dette lover godt for det videre arbeidet, der vi alle er enige om målet, nemlig å gi et bedre tilbud til denne pasientgruppen.