trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Borghild Tenden (Venstre), 2008-02-06:
I regjeringspartienes Soria Moria-erklæring blir det slått fast at kollektivtrafikken skal bli et reelt alternativ til bruk av privatbil i byområdene, og at det skal satses mer på kollektivtransport. I forslaget til NTP er en rekke viktige kollektivprosjekter utsatt, f.eks. bybane på Nord-Jæren og nytt dobbeltspor Oslo-Ski, som er en forutsetning for Oslopakke 3. Vil statsråden sørge for at Regjeringen holder løftene og øker satsingen på utbygging av kollektivtrafikken og kollektivnettet i byområdene?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-02-06:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren. Tidligere samferdselsminister Torild Skogsholm mottok hard kritikk fra Senterpartiet for å gjennomføre nødvendige omstillinger i Posten, omstillinger som skulle sikre gode posttjenester. Nåværende statsråd og nestleder i Senterpartiet var selv usedvanlig hard og krass i kritikken. I et leserbrev i Nationen 23. august 2004 beskrev statsråden politikken som distriktsfiendtlig, og hun krevde en utredning som avdekket konsekvensene av den politikken som er ført de siste årene. Nå sørger statsråden selv for omfattende omstillinger i Posten, med samme begrunnelse som Torild Skogsholm. Er det ikke på høy tid at Senterpartiets samferdselsminister nå ber tidligere samferdselsminister Torild Skogsholm om unnskyldning for den krasse kritikken for de nødvendige omstillingene i Posten?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-02-06:
Jeg takker samferdselsministeren for svaret. Jeg skal være veldig ryddig. Jeg skal være så ryddig at jeg skal sitere hva samferdselsminister Liv Signe Navarsete sa den 9. juni 2006: «I motsetnad til den førre regjeringa har denne regjeringa eit offensivt arbeid inn mot EU for å kome tidleg inn i saker og påverke der me ynskjer andre vedtak enn det ein legg opp til.» I går var transport- og kommunikasjonskomiteen på informasjonsmøte i Posten, og da sa konsernsjef Dag Mejdell følgende: «Senere liberalisering i Norge enn i EU-vest kan gi betydelig negativ effekt for Postens nordiske strategi.» Hvem skal vi stole på? Skal vi stole på Postens konsernsjef, eller skal vi stole på samferdselsministeren?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-02-06:
Ja, det er etatenes plan, men planen kan vel mer betegnes som en vedlikeholdsplan enn som en offensiv nasjonal transportplan. Den inneholder også paradokser, som det paradoks at det er stor forventning til storbyenes kollektivsatsing, samtidig som disse nylig av samme regjering er fratatt ansvar og virkemidler. Dessuten er belønningsordningen reelt sett redusert, og den doblingen som statsråden nettopp nevnte, kom jo som kjent etter klimaforliket. På veisiden registrerer vi en ny holdning til bompenger, hvor man fra statlig hold nå snakker om å ta ut bompengepotensialet i større grad. Med andre ord: Regjeringen overlater til byene å finansiere sine riks- og stamveier. Da blir spørsmålet: Erkjenner statsråden fortsatt et ansvar for å få bygd viktige veier i og omkring de store byene?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
En forutsetning for at vi skal løse de utfordringene som storbyene står overfor, er jo at den rammen som nå foreligger, 2007-rammen, må betydelig opp. Det går jeg ut fra at samferdselsministeren også er enig i. I tillegg er det inngått et miljøforlik, som ministeren også pekte på, der man er blitt enig om at veksten i jernbaneinvesteringene skal øke mer enn veksten i vegtrafikken. Belønningsordningen for kollektivtrafikken skal dobles allerede i 2009, noe som Kristelig Folkeparti har kjempet for, men som den sittende regjering kuttet i da budsjettet for 2007 ble lagt fram. Det ble imidlertid rettet opp i revidert. Så står det også at tildelingen skal gjøres avhengig av at man skal begrense tiltakene for personbiltrafikken. Så er vi selvfølgelig skuffet over at dobbeltsporet Oslo-Ski ikke er på plass, men Kristelig Folkeparti forutsetter at det er med hvis ministeren går inn for 20 pst. statlige rammer.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Jeg merker meg at temperaturen i ministerens innlegg stiger betydelig når man skal forsvare det man tidligere har vært sterkt imot. Jeg kunne gjerne ha fortsatt med sitatene fra debatten i forbindelse med omleggingen under forrige regjering, men det ville ingen ende hatt, så det skal jeg la ligge - og heller gå over til realitetene. Man legger altså ned 124 postkontor - og det er ikke bare spørsmål om små distriktspostkontor. Man legger ned på til dels større tettsteder, i små byområder og i vekstkommuner der næringslivet er sterkt opptatt av å få lov til å beholde postkontoret. Ser ministeren at det største problemet med det man nå gjør, er at man svekker næringslivets mulighet til forsendelser, og at man også svekker Posten, fordi konkurrenter står klare til å ta over det man nå legger ned, f.eks. på Røros eller på Ørnes i Meløy kommune?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2008-02-06:
Apropos KRL-faget: Statsråden har jo flere ganger i media uttrykt mistillit til lærerne som underviser i KRL-faget, ved å si at det nå skal bli slutt på forkynnelse. I motsetning til statsråden er mitt inntrykk at dagens KRL-lærere er meget bevisst på at KRL ikke er et fag hvor det skal drives forkynnelse, og Kristelig Folkeparti har gjentatte ganger både i budsjettdebatt og i spørretimen forsøkt å få statsråden til å svare på spørsmål om dette, uten å ha lyktes. Nå skal han få en sjanse til. Kan statsråden bekrefte at teksten som lå i den gamle opplæringsloven - altså det som fungerer i dag - og det som Regjeringen nå har sendt ut på høring når det gjelder forkynning, er eksakt det samme, at det altså ikke er noen forandring? Det har ikke vært anledning tidligere til å forkynne, og det skal ikke være det. Uansett hvordan resultatet blir, kan statsråden bekrefte at det heller ikke i det KRL-faget som vi har i dag, har vært lov å forkynne?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-06:
Statsråden har rett i at det ikke er beslutningen vedrørende Posten Venstre har kritisert. Det vi har kritisert, er gjentatte løftebrudd. Vi har kritisert at Senterpartiet sier de skal gjøre én ting, men gjør noe helt annet. Senterpartiet gjorde det helt klart at Posten ikke skulle bli butikk. Men de viderefører politikken fra den forrige regjeringen. Senterpartiet lovte billige kraftkontrakter til industrien, som skulle sikre arbeidsplassene i distriktene - de er ikke i stand til å levere. Landbruksministeren har sagt at hvert gårdsbruk som legges ned, er et nederlag. Gårdsbruk legges ned i stort omfang. På område etter område gjør Senterpartiet noe helt annet enn det de sa de skulle gjøre. Dette som gjøres nå, er et kroneksempel til læreboka om løftebrudd. Forstår statsråden at mange velgere i distriktene føler seg rundlurt av Senterpartiet, som gjør noe helt annet på område etter område enn det de lovte at de skulle gjøre?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-06:
«I Soria Moria-erklæringen lovet regjeringspartiene å verne Vefsnavassdraget fra kraftutbygging ved å inkludere det i Verneplan for vassdrag. Nå har Regjeringen sittet i snart to og et halvt år uten å fremme en sak om slikt vern. Fra ulikt hold etterlyses nå en vernesak om Vefsna, mens andre synes å ville ha omkamp om vern av dette vassdraget. Når vil Regjeringen fremme en vernesak om Vefsnavassdraget for Stortinget?»
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-06:
Jeg er glad for at det bekreftes at Regjeringen står ved regjeringserklæringen og legger opp til vern av Vefsnavassdraget uten omkamp. Jeg håper også at statsråden kan bekrefte at det er tale om et fullverdig vern uten inngrep eller utbygginger som normalt ikke tillates i vernet vassdrag, altså at en legger opp til et verneregime for Vefsna som er på linje med det som er normalt når det gjelder vern av vassdrag. For det er en som har tatt til orde for at man skulle tillate noe større rom for utbygging av småkraft. Jeg vil ha bekreftet fra statsråden at det ikke blir tilfellet. Det er et vassdrag som det er knyttet store verneverdier til, og da er det av stor betydning at vi taler om et fullverdig vern uten åpning for inngrep som normalt ikke knyttes til denne typen vassdrag.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-06:
Da mener jeg at en kan oppsummere med å si at det i løpet av året kommer en sak om vern av Vefsna til Stortinget, og at det er tale om et opplegg som gir et fullverdig vern, et vern på linje med det som en normalt taler om når en snakker om vernet vassdrag. Det er bra at vi har fått avklaring på de to punktene. Statsråden sa at det er lagt opp til at det skal komme en tiltaksplan til Stortinget sammen med vernesaken. I den forbindelse er det et poeng at gyrobehandlingen av dette vassdraget ikke er på det nivå som den burde være. Det har sammenheng med at en prioriterer midlene på andre vassdrag. Men det er altså slik at en del av de nødvendige tiltakene i forhold til laksestammen i vassdraget er utsatt som en følge av at også tiltaksplanen er utsatt. Kan statsråden bekrefte at innsatsen for gyrobekjempelse i dette vassdraget vil bli prioritert og ikke utsatt i påvente av at vernesaken kommer til Stortinget?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Det er en svært engasjert samferdselsminister. Jeg synes det er bra at postmeldingen nå endelig kommer, etter at behandlingen av den i Stortinget har vært utsatt flere ganger, bl.a. ble den det i fjor. Jeg synes det er litt spesielt, når man husker debatten sist gang, og når vi har hørt representanter for Senterpartiet landet over male på om hvor forferdelig det er at man er uenig i enhver nedleggelse av postkontor, at det altså er en senterpartistatsråd som skal legge ned inntil 124 postkontor. Representanten Lundteigen har til og med vært ute og sagt at det blir et distriktsopprør hvis det blir lagt ned et eneste postkontor. Da får jeg stille spørsmål til statsråden: Er hun fornøyd med det? Og hvem er det egentlig som vinner kampen nå - er det samferdselsministeren som er fornøyd, eller er det Per Olaf Lundteigen som vil være den fornøyde når distriktsopprøret har kommet og kanskje Regjeringen må gå tilbake? Det store spørsmålet blir: Er det slik at den meldingen som nå foreligger, vil gjøre Posten i stand til å møte den frie konkurransen som kommer fra 2011, når man her hører at det er uenighet mellom konsernsjefen i Posten og statsråd Navarsete?
Trond Helleland (Høyre), 2008-02-06:
Et moderne, framtidsrettet parti må vel også ta inn over seg at det faktisk har skjedd en endring i EU, ved at en nå går inn for full liberalisering fra 2011 - også når det gjelder brevpost under 50 gram. Det gjøres et unntak for nye østeuropeiske land fra 2013. Det var et godt møte med Posten i går. I det møtet ble det lagt fram en rekke plansjer der det stod svart på hvitt at for Posten er det nødvendig å vinne de nordiske kundene for å kunne stå sterkt i Norge. I det ligger det at Posten har etablert datterselskaper i Sverige og Danmark. Disse vil bli stengt ute fra markedet på grunn av en klausul i EU-direktivet dersom det ikke samtidig åpnes for full liberalisering i Norge. Vil statsråden sørge for at Posten i Norge får stødige bein å stå på - ved å sørge for at Norge liberaliserer postmarkedet samtidig med Sverige og Danmark?
Trond Helleland (Høyre), 2008-02-06:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I Røyken har elleve husstander fått båndlagt sine eiendommer i sju år i påvente av utbygging av stamvegen rv. 23. En samlet transport- og kommunikasjonskomite har i Budsjett-innst. S. nr. 13(2007-2008) bl.a. skrevet følgende: «Komiteen uttrykker sterk bekymring for den situasjonen utbyggingssaken for rv. 23 har satt beboere langs planlagt trasé gjennom Røyken kommune i.» Beboerne har blitt forespeilet en løsning. (2007-2008) Vil statsråden skjære igjennom, og sørge for at staten tar sitt ansvar og innløser eiendommene snarest?»
Trond Helleland (Høyre), 2008-02-06:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig som statsråden sier, at mange - deriblant presidenten - har engasjert seg i denne saken. Jeg er klar over de retningslinjene som foreligger. Samtidig var det en stor skuffelse, når etatene nå la fram sitt utkast til Nasjonal transportplan, at rv. 23 ikke var nevnt i det hele tatt. Er statsråden klar over at dette kan rettes opp når NTP blir lagt fram neste år? Det er veldig interessant med disse retningslinjene som nå er sendt over til departementet. Når vil departementet presentere disse retningslinjene? Vil Stortinget få innsyn i dem? Og vil det kunne gi en avklaring av situasjonen i Røyken, i påvente av behandlingen av NTP neste år?
Trond Helleland (Høyre), 2008-02-06:
Jeg håper virkelig at vi da får tilgang til retningslinjene. Det viktigste her er for så vidt, sett fra statens side, retningslinjene. Men mange av de beboerne i Røyken som har sittet i sju år i uvisshet og ventet, er i en vanskelig livssituasjon etter hvert. Noen har sykdom, andre har alderdom som gjør at de ønsker å flytte til f.eks. leiligheter. Det verste med saken er at de heller ikke kan leie ut husene sine, for da vil de bare få erstattet bruksverdi av huset, ikke full verdi. Det er mange sterke menneskelige hensyn i denne saken som en må legge vekt på. Det er gledelig at en samlet transportkomite har uttrykt at dette er «å legge en urimelig tung byrde på enkeltpersoner for oppgaver som er statens ansvar og i samfunnets interesse». Min forhåpning er at statsråden også ser disse problemene, og at vi kan få til en løsning så snart det er mulig, helst i løpet av våren.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Ifølge Dagens Næringsliv 28. januar 2008 har 11 av 20 styreledere og utvalgsledere - 58 pst. - oppnevnt av kulturminister Trond Giske rød-grønn politisk bakgrunn, fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet. De ni andre er ubeskrevne blad politisk. Det er altså ingen med en klar forankring i eller bakgrunn fra ikke-sosialistisk side. Dette minner om den tiden da man måtte ha partiboka i orden for å få viktige posisjoner i samfunnet, særlig i det offentlige. Kommunister i det gamle Sovjet og DDR ville vært stolte over at deres arv blir holdt i hevd av den sittende regjering og statsråd Trond Giske. Jeg sier ikke at politisk bakgrunn skal ekskludere noen fra deltakelse. Det er mange dyktige folk i politikken, men det er ikke slik at det utelukkende er folk med rød-grønn partibok som er egnet. Med et slikt system går samfunnet glipp av mange dyktige mennesker, og vi svekker demokratiet. Kultursektoren er ikke alene om dette problemet. Det finnes mange eksempler innen helse og samferdsel og på barne- og likestillingsområdet. For å nevne noen eksempler fra kultursektoren: Vi har en tidligere kulturminister som er styreleder i Operaen. Vi har en tidligere statssekretær som er blitt styreleder i Tromsø Symfoniorkester, og vi har en tidligere SV-politiker som leder Fond for utøvende kunstnere. Vi har arbeiderpartifolk i styreledelsen i NRK og i Medietilsynet. Mitt spørsmål til statsråden er: Er dette et problem? I så fall: Hva vil han gjøre med det?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Det jeg faktisk snakket om, var utvalgsledere og styreledere, ikke styremedlemmer. Og der er statistikken meget klar, det er snakk om elleve av 20 utpekt av den sittende statsråd. Det er ikke bare Fremskrittspartiet som oppfatter dette som et problem. Professor i offentlig rett Eivind Smith sier til Dagens Næringsliv at dette er ganske problematisk. Han sier: «Hvis man får oppnevnelser som med rimelighet kan sies å være vesentlig partipolitiske, taper man dels i kvalitet ved at man ikke oppnevner de beste kandidatene. Mer grunnleggende svikter jo en av grunnpilarene i vårt styringssystem, som handler om at man må skille mellom politikk og administrasjon.» Jeg vil spørre statsråden: Ser han ikke at man her får problemer med dette nødvendige skillet mellom politikk og administrasjon?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Hvis beskrivelsen til representanten Knudsen hadde vært riktig, hadde det muligens vært et problem. Han sier at de øvrige styremedlemmene er ubeskrevne politiske blad. Men nestlederen i kringkastingsstyret, Valgerd Svarstad Haugland, tidligere kulturminister for Kristelig Folkeparti, medlem i Ringve Museums styre Anne Kathrine Slungård, tidligere ordfører for Høyre, og medlem i Kristiansand Symfoniorkesters styre Bjørg Vallevik, tidligere ordfører for Høyre, er neppe ubeskrevne politiske blad. Vi har også hatt og har ledere i ulike styrer innenfor kulturinstitusjoner som har bakgrunn fra borgerlige partier. Det viktigste når vi oppnevner styremedlemmer, er ikke partitilhørighet, det er at de har dyktighet, kvalifikasjon og kunnskap om området og skjønner hva vervet som styremedlem går ut på. Det aller viktigste er kanskje at styrene er bredt sammensatt, at man har folk med ulik kompetanse, ulik bakgrunn, juridisk og økonomisk kompetanse. Men det er heller ikke noen diskvalifikasjon at man har innsikt i samfunnsliv, og politisk erfaring.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
For det første: Det å sitte i et styre i en kulturinstitusjon er ikke administrasjon, det er et utøvende styringsorgan som er utnevnt av departementet og andre institusjoner og organisasjoner som har utnevningsrett. Så her er skillet mellom den kunstneriske friheten til institusjonen og styringsverket, mellom styret og en teatersjef, en orkestersjef, en museumsdirektør e.l. Hvis folk ble utnevnt kun etter en partibok, ville det vært et stort problem. Det viktigste er kvalifikasjonene. Den forrige regjeringen utnevnte f.eks. tidligere Høyre-ordfører Marvin Wiseth som styreleder for Trøndelag Teater, tidligere Høyre-ordfører Erlend Rian i Tromsø som styreleder for Tromsø Symfoniorkester - dyktige folk med kvalifikasjoner som gjør at de gjorde en god jobb i disse vervene. De fikk aldri noen kritikk fra opposisjonen den gang for det, fordi de fylte den rollen som styreledervervet innebærer. Slik vil vi også fortsette å finne dyktige folk som har et engasjement for sektoren, og som kan gjøre en god jobb. Det er det viktigste når vi oppnevner folk innenfor kulturlivet.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Det er svært fristende å svare på spørsmålet om hvor mange kompetente fremskrittspartifolk som finnes innenfor kulturlivet. Dessverre er det slik at Fremskrittspartiet i mange år har hatt liten interesse for kulturpolitikken, og at det nok er en underrepresentasjon av folk i fremskrittspartisegmentet i kulturlivet generelt i forhold til hva slags oppslutning Fremskrittspartiet har ved stortingsvalg. Det kan kanskje være en spore for Fremskrittspartiet til å engasjere seg mer i viktige kultursaker. Representanten Woldseth stiller spørsmål om et fritt kulturliv. For meg er den viktigste strategien for å sørge for et fritt kulturliv historiens største ressursøkning til kulturfeltet. Det gir forfattere større frihet til å gi ut bøker, det gir filmfolk større frihet til å lage filmer, det gir musikere større frihet til å gjennomføre sine konserter, turneer, plateinnspillinger osv., det gir teatrene større frihet til å lage forestillinger, det gir folk i Norge et bedre og bredere kulturliv. Ikke minst gir det at vi sørger for en frivillighetsmilliard, større frihet til alle de organisasjonene og menneskene som engasjerer seg i frivillighet.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Styrenes oppgave er å ivareta både de overordnede strategiene for organisasjonen og institusjonenes interesser i en kulturpolitisk helhet. Min tilnærming til dette er at vårt viktigste grep er å oppnevne gode, kompetente styrer. Men så skal vi redusere den styringsdialogen og den kontinuerlige instruksjonen av institusjonene gjennom perioden som ulike kulturministre fra ulike regjeringer, egentlig, har stått for. Jeg tror vi skal gi disse institusjonene større frihet, vi skal gi dem mindre byråkrati, og vi skal gi dem mindre tidsbruk til møter og administrasjon og mer ressurser og tid til kulturell, skapende virksomhet. Selv om vi har økt kulturbudsjettet med over 1 milliard kr siden regjeringsskiftet, må vi være bevisst på hvordan vi bruker pengene, sørge for at disse pengene faktisk kommer ut i et bedre og bredere kulturtilbud til folk flest i Norge. Det er det aller viktigste. Så hvis representanten Olemic Thommessen vil at vi skal redusere byråkratiet, er jeg sterk tilhenger av det.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
For det første: At Kulturdepartementet skal ha noen mening om hvilke teaterstykker som settes opp, faller på sin egen urimelighet. Det er teatersjefen - ikke engang styret i teatret - som bestemmer hvilke teaterstykker som skal settes opp. Om institusjonen selv kan knytte til seg juridisk eller økonomisk kompetanse: Selvsagt kan den det. En administrasjon eller en ledelse i en institusjon kan hyre inn folk som de trenger til å gi seg kompetanse. Men det kan ikke være slik at det er institusjonen selv som skal velge sitt eget styre. Det må vi ta ansvaret for. Det er vi som stiller til valg hvert fjerde år, som skal stå til ansvar overfor velgerne for hva slags kulturpolitikk som føres i Norge, inkludert hvordan styringsmekanismene i de ulike institusjonene er. Det kan ikke være slik at institusjonene selv velger sine egne styrer. Hvem skal da stå til ansvar overfor velgerne for den kulturpolitikken som føres? Det ansvaret får vi, som faktisk stiller som ansvarlige i stortingsvalg hvert fjerde år, ta.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Den statlige idrettspolitikken bygger på visjonen om at idrett og fysisk aktivitet skal være for alle. Det samme målet har Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komite. Det er derfor en målsetting både for staten og idretten selv å opprettholde og videreutvikle en åpen og inkluderende idrett, der alle skal kunne finne seg til rette og være med, også om man blir gravid. Idretten er Norges desidert største folkebevegelse, med over 2 millioner medlemmer. Det betyr at idretten har et attraktivt tilbud, der svært mange finner noe som passer for dem. Jeg vet at Idrettsforbundet i mange sammenhenger har vektlagt arbeidet med likestilling i vid forstand. Det har gitt seg uttrykk både i form av prioritering av aktiviteter for jenter og kvinner og gjennom arbeid for en jevnere kjønnsfordeling blant trenere og tillitsvalgte. Fra departementets side er vi også tydelig på at det innenfor statlige tilskuddsordninger skal satses på tiltak som bidrar til å bedre kjønnsbalansen blant medlemmer og aktive og legge til rette for det både på aktivitets- og anleggssiden. Alle særforbund tilsluttet Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komite er selvstendige frivillige organisasjoner. Som andre frivillige organisasjoner har de en autonom stilling i forhold til staten, og har både rett og plikt til å ha sitt eget regelverk som regulerer organisasjonens virksomhet. Jeg tror det er bred enighet i Stortinget om å respektere de frivillige organisasjonenes selvråderett, og det forutsetter selvsagt at regelverket ligger innenfor rammen av norsk lov. Den enkeltsaken som representanten Eriksen tar opp, en bowlingklubb som er bøtelagt fordi klubbens lag i kvinnenes elitedivisjon er trukket etter at seriespillet var i gang, reguleres slik sett av regelverket til Bowlingforbundet. Etter det vi har blitt informert om, er det regelverket utformet slik at alle klubber som trekker et lag fra serien, bøtelegges, uansett årsak. Det er ikke uvanlig å ha et regelverk i forbundene som innebærer sanksjoner dersom et lag trekkes etter at seriespillet har startet opp. Årsaken er at det å trekke et lag har konsekvenser både sportslig og økonomisk for de andre lagene som deltar i seriespillet. Etter det vi er blitt informert om, er denne saken fortsatt ikke ferdigbehandlet i Bowlingforbundet. Appellutvalget i Norges Bowlingforbund har saken på sitt bord. Jeg vil tro at dette regelverket ikke ble laget med henblikk på den type, kan vi si, uforutsette omstendigheter - jeg må korrigere meg, jeg kan ikke si om det var uforutsett eller ikke, det har jeg heller ikke grunnlag for å uttale meg om - at det er en situasjon som regelverket kanskje ikke helt har tatt høyde for. Men det må altså være Bowlingforbundet selv som må finne ut av dette, etter de regler og vedtaksføre organer som de har.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Absolutt. Vi vil fortsette samarbeidet med idretten for å kunne gi et godt aktivitetstilbud til alle. Det innebærer selvsagt også å legge til rette for likestilling, likeverdighet mellom kjønnene og motarbeide enhver form for diskriminering både i forhold til kjønn, livssyn, etnisk bakgrunn osv. Det arbeidet er viktig i forhold til det overordnede målet om å opprettholde og videreutvikle idretten som en medlemsbasert organisasjon, en frivillig organisasjon som er åpen for alle. Så i den grad vi kan bidra til det, både gjennom aktivitetstiltak og gjennom anleggsutforming osv, vil vi selvsagt gjøre det. Det er heldigvis slik at vi har mange bevis på at det å bli gravid og det å fortsette å trene, og også etter en fødsel å fortsette i toppidretten, ikke svekker toppidrettsprestasjonene. Tvert imot: Det er mange som har bevist at det er fullt mulig å være i toppen, også etterpå. Også når det gjelder bredden, er det både sunt og nyttig at man kan være fysisk aktiv gjennom et svangerskap og etter en fødsel. Dette er en del av det likestillingsperspektivet. Departementet og representanten Eriksen har helt overensstemte mål.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Det er kanskje slik at det at dette spørsmålet blir tatt opp også fra Stortingets talerstol, bidrar til at man får oppmerksomhet om saken, og også at Bowlingforbundet og andre tenker på hvordan de kan bidra til å legge til rette for det representanten Eriksen tar opp. Det er helt riktig at skal idretten være en levende folkebevegelse i framtiden også, må vi sørge for stadig nye medlemmer til denne store folkebevegelsen. Jeg tror vi både har felles mål og også mange felles strategier, som lå i departementet da vi kom inn der, som representanten Eriksens egen partifelle styrte tidligere. Så her tror jeg også vi er på linje. La meg til slutt få benytte anledningen til å gratulere samene med dagen! Jeg ser at min kollega Helga Pedersen har fått på seg festkofta, og det er grunn til å gratulere henne og alle andre samer med denne dagen - også fra Stortingets talerstol.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Det er veldig fristende nå å spørre om hvor mange kompetente fremskrittspartipolitikere statsråden har greid å finne, for jeg antar at det ikke er veldig mange kulturstyrer Fremskrittspartiet er representert i. Men videre: Under budsjettbehandlingen 12. desember sa statsråden at et fritt og uavhengig kulturliv kan kombineres veldig bra med ulike partier i regjering. Jeg gjorde et Internett-søk på fritt kulturliv og Trond Giske og fikk 999 treff. Etter i dag blir det vel 1 000, tenker jeg. Det snakkes fint om frihet i de fleste festtaler. Statsråden sørger likevel for strategisk å plassere sine partikolleger i viktige posisjoner. Er det som statsråden i sine festtaler kaller et fritt og uavhengig kulturliv, at man har partiboken i orden når man utnevnes av statsråden?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
President, kan jeg bare få lov til …
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-02-06:
Dette er en tilbakevendende og litt ørkesløs diskusjon. Jeg mener å ha ganske solid dokumentasjon for at vår regjering hadde en større bredde politisk i sine utnevnelser enn hva den nå sittende regjering har. Jeg vil hevde at en viktigere diskusjon er nettopp det som statsråden var inne på avslutningsvis, nemlig kulturlivets reelle frihet. Statsråden viste til økte bevilgninger. Vi har påpekt ved mange korsveier at økte bevilgninger også har den siden at fokuseringen og bindingen mot departementet blir sterkere. Vi vet også at i de årlige tildelingsbrevene legges det føringer. Det er klart at når man på toppen av dette også har utnevnelsen av styremedlemmer, blir det etter hvert en sum som skaper veldig nære bånd til departementet. Statsråden peker på, ganske riktig, at det er en grense mellom det kunstneriske repertoaret og styrets arbeid. Likevel er det klart at den ytre innpakningen betyr noe for hvordan institusjonene bygges ut og drives.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-02-06:
Det er klart at man trenger ikke å ha så sterk dialog med institusjonene, hvis man sørger for å ha sine partifolk der. Jeg mistenker heller ikke statsråden for å ha en klar strategi bak det han gjør. Han har jo i budsjettdebatten her klart uttrykt et ønske om å styre institusjonene - også hvilke teaterstykker som blir satt opp, og alt slikt - og det gjør man selvfølgelig best med sine partifolk. Men hvis vi legger bort debatten om partibøkene, dreier det seg om kompetansen man etterspør, for den er det tydelig at statsråden verdsetter høyt. Spørsmålet mitt er: Når en institusjon har et ønske om å tilknytte seg en bestemt type kompetanse - om det er juridisk, markedsføringsmessig eller annet - er det i det hele tatt et håp om at statsråden, når han har funnet dem som har partiboka i orden, kan ettersøke den kompetansen som også institusjonene ønsker, og som de har sagt at de ønsker å tilknytte seg?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg har tillatt meg å stille følgende spørsmål til forsknings- og høyere utdanningsministeren: «Flere rapporter konkluderer med at det faglig sett er riktig at Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet forblir i forskningsmiljøet i Oslo. Fagområdene mattrygghet og fiskeri og oppdrett er i vekst, og veterinærmiljøene er i dag en integrert del av det biomedisinske forskningsmiljøet og har et tett samarbeid med Mattilsynet og Folkehelsa. Hvilke faglige vurderinger ligger til grunn for beslutningen om å flytte veterinærmiljøene i Oslo til Ås?»
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg vil takke for svaret. Det som virkelig er overraskende her, er at statsråden ikke med et eneste ord nevner Dovre-rapporten. Og Dovre-rapporten er ikke en hvilken som helst rapport; det er Regjeringens egen KS1-rapport, altså de faglige og de økonomiske anbefalinger som politiske beslutninger skal baseres på. Dovre-rapporten er krystallklar i sin konklusjon. Med de oppgaver veterinærene har, og kommer til å få, er det viktig at de er i et integrert miljø med Det medisinske fakultet, med Mattilsynet, med Folkehelsa. Jeg vil spørre: Hva er det som gjør at man ikke har lagt vekt på Dovre-rapporten? Og hva er det som gjør at man er villig til å bruke penger - vi vet vel egentlig ikke hvor mye - på å rive opp et faglig miljø på Adamstuen, som er en hel liten landsby, og flytte det 38 km? Kunne ikke Ås og Veterinærhøgskolen ha samarbeidet der de nå ligger?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Det som fortsatt forundrer meg, er at det eneste faglige miljøet man her tar hensyn til, er den tidligere Landbrukshøgskolen på Ås. Statsråden tok utgangspunkt i Ås i sitt første svar. Man har altså ikke hørt på veterinærmiljøene i det hele tatt, og instituttet er blitt holdt helt utenfor. Man har ikke hørt på andre biomedisinske miljøer på Blindern, f.eks. universitetets fakulteter. Man har ikke hørt på fiskerinæringen, som er sterkt kritisk til å rive opp disse miljøene og flytte dem. Veterinærenes arbeidsoppgaver framover er først og fremst fiskehelse og mattrygghet. Mattrygghet er noe man driver med på Adamstuen i samarbeid med Folkehelsa og Mattilsynet. Matsikkerhet driver man med på Ås. Det er to helt forskjellige ting. Regjeringen prioriterer altså ikke mattrygghet ved å splitte det sentrale kompetansemiljøet. Jeg må spørre igjen: Er det slik at dette er en ren lokaliserings-/flyttesak til Ås, uten at man egentlig tar hensyn til de reelle faglige argumentene?
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Den framtidige organiseringen av Norges veterinærhøgskole og lokalisering av Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet har vært grundig utredet over flere år. Saken startet med et forslag i Stortinget om å gjøre tidligere Norges landbrukshøgskole om til et grønt universitet, der også en sammenslåing av Landbrukshøgskolen og Veterinærhøgskolen skulle vurderes. Regjeringen satte ned et utvalg, ledet av professor Kaare Norum, som enstemmig gikk inn for en organisatorisk sammenslåing, men der mindretallet gikk imot at de veterinærfaglige miljøene skulle flyttes. På oppdrag fra det daværende Utdannings- og forskningsdepartementet satte Norges forskningsråd ned et internasjonalt forskerpanel for å vurdere framtidig organisering av Veterinærhøgskolen. Flertallet gikk inn for å slå sammen Norges veterinærhøgskole med Universitetet i Oslo. Panelet sa likevel at det ikke forelå en entydig faglig løsning, men at det måtte foretas et valg ut fra om Norge ville vektlegge det biofaglige eller det biomedisinske området. Det første pekte mot Ås, det andre mot en samorganisering med Universitetet i Oslo. I den faglige begrunnelsen for å velge flytting til Ås har Regjeringen valgt å samle fagmiljøene for derved å prioritere nasjonale utfordringer knyttet til mattrygghet og dyre- og akvamedisin. En sammenslåing med Universitetet for miljø- og biovitenskap på Ås vil kunne sikre en helhetsbetraktning av mattrygghet fra produsent til forbruker. Her vil grunnforskningsmiljøene samles med anvendt forskning, ettersom deler av NOFIMA og deler av Bioforsk er lokalisert til Ås. Norges forskningsråd har gjennom hele prosessen vært tydelig på at Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet bør flyttes til Ås. Norges forskningsråd mener at en samling av de biovitenskapelige landbruks- og veterinærfaglige miljøene vil gi større og mer robuste vitenskapelige miljøer som også åpner for tverrfaglighet. Det gir økte muligheter for å styrke økologisk produksjon, bioteknologi og innovasjon. Regjeringen mener at en sammenslåing av Veterinærhøgskolen og Universitetet for miljø- og biovitenskap og en flytting av Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet til Ås vil bidra til å styrke utdanningsinstitusjonene og samle de mest relevante fagmiljøer innen de nasjonalt prioriterte forskningsområdene mat, helse og miljø. Når det gjelder mattrygghet og beredskap, har Mattilsynet uttalt at det innenfor de avstandene vi her snakker om, ikke er noe problem at Veterinærinstituttet flytter til Ås. Som det framgår, er faglige tilrådinger i denne saken ikke entydige. Når Regjeringen likevel har valgt å gå inn for å samle de veterinærfaglige miljøene med Universitetet for miljø- og biovitenskap på Ås, har den bl.a. fulgt råd fra Norges forskningsråd, som er vår viktigste rådgiver i forskningspolitiske spørsmål. I valget mellom det biofaglige og det biomedisinske som faglig hovedvektlegging har Regjeringen ut fra en samlet vurdering dermed valgt det biofaglige, med vekt på bioproduksjon og matvitenskap, inkludert akvakultur. Jeg er overbevist om at dette - også i forholdet til veterinærfaglige miljøer - er framtidsrettet.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Vi har selvsagt lagt vekt på alle rapportene som har kommet inn i denne saken, også Dovre-rapporten. Den har i seg en kostnadsberegning som helt tydelig går i den retningen som Marit Nybakk sier, at det er en mer kostbar sak å flytte veterinærmiljøene til Ås. Men samtidig, skal man vektlegge de faglige underliggende rapportene her, er det som sagt faglige argumenter for begge lokaliseringene. I en helhetsvurdering har Regjeringen valgt å tenke langsiktig og framtidsrettet, fordi man før eller senere ville få et problem med eksisterende areal og plass, hvis man fortsatte å være i Oslo, på Adamstuen. Regjeringen har foretatt en total, helhetlig avveining, hvor det faglige har gått nettopp i den retningen jeg sa i mitt første svar, med vekt på det biofaglige og det framtidsrettede, knyttet til akvakultur og veterinærmedisin innenfor en biofaglig tenkning.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Jeg kan selvsagt avkrefte den siste påstanden som representanten Nybakk kommer med. Det er ikke slik at man ikke har lyttet til det faglige, man har lyttet til de faglige råd som er kommet, fra flere hold. Jeg vil også understreke overfor representanten at vi har hatt meget grundige møter med alle de relevante fagmiljøene som det her er snakk om, både Veterniærinstituttet og Veterinærhøgskolen og de miljøene som de er nødt til å samarbeide med, enten lokaliseringen er det ene eller det andre stedet. Jeg vil fastholde at ut fra en helhetlig vurdering, også når det gjelder fiskehelse/akvakultur, og når det gjelder de spennende nye perspektivene i forhold til det veterinærfaglige knyttet opp mot det biofaglige, er etter min mening den faglige begrunnelsen for en samorganisering - ikke bare samlokalisering - med Universitetet for miljø- og biovitenskap en god og framtidsrettet løsning for det veterinærfaglige miljø.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Markedsprisen for eiendommen på Adamstuen er vurdert til om lag 660 mill. kr. Det understrekes at dette anslaget er usikkert. Det er foreløpig ikke tatt stilling til framtidig bruk av eiendommen, dvs. om den skal selges eller ikke. Det kan foreligge gode grunner til at staten ønsker å beholde eierskap til arealet sentralt i Oslo for å kunne dekke mulige framtidige behov. I så tilfelle har eiendommen høyere verdi for staten enn den anslåtte markedsverdien tilsier. Forutsatt at eiendommen på Adamstuen faktisk selges ved flytting av Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet, vil forskjellen i kostnader mellom de to alternativene reduseres.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Jeg vil bare understreke det jeg sa i mitt svar, at her er det usikkerhet knyttet til både kostnadsanslagene og til hva staten reelt kommer til å gjøre. Dette er det selvsagt ikke tatt noen endelig beslutning om, og det vil være en viktig utfordring for staten å gjøre dette på best mulig måte når det gjelder både det å bruke salg av en eiendom som en del av det totale regnestykket, og det å være opptatt av at vi får en god kostnadsstyring på det prosjektet som foreligger.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Det som er helt sikkert, og som jeg også har sagt tidligere, er at her er det ennå ikke tatt noen beslutning om hvordan dette skal skje, og på hvilken måte eiendommen på Adamstuen kommer til å bli håndtert. Alternativet som Bøhler peker på, får meg til å komme med enda en vurdering i dette spørsmålet - han spør om vi ikke har vurdert det den andre veien. Jeg konstaterer at vi er uenige om de opplysningene som er lagt fram i stortingsproposisjonen. Jeg tror vi har vårt på det tørre der, men likevel vil arealbegrensningen på Adamstuen, hvis vi ser det i et langsiktig perspektiv, være atskillig større enn de mulighetene det er for en fantastisk fin både samlokalisering og bygningsmasse ved en lokalisering på Ås. Jeg vil legge stor vekt på det framtidsrettede perspektivet. Her har man muligheter for framtiden, både for veterinærmiljøene og for samorganiseringen med Universitetet for miljø- og biovitenskap, og for få en spennende ny faglig satsing.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Behovet for nytt klinikkbygg ved Norges veterinærhøgskole har lenge vært prekært. Det har stått høyt på Regjeringens liste over prioriterte byggesaker. Slik det går fram av St.prp. nr. 30 for 2007-2008, vil det å realisere ny bygningsmasse på Ås ikke endre Regjeringens prioritering av nye bygg i universitets- og høyskolesektoren. Per i dag er det en godkjent kostnadsramme for de tre prioriterte prosjektene: nytt odontologibygg ved Universitetet i Bergen, bygg for sykepleierutdanningen ved Høgskolen i Oslo og samlokalisering av Høgskolen i Bergen. I St.prp. nr. 1 for 2007-2008 varsles det videre at siktemålet er å rehabilitere sentrumsbygningene ved Universitetet i Oslo. Disse prosjektene vil bli prioritert før nybygg på Ås. For øvrig arbeides det med en rekke andre prosjekter i sektoren, jf. St.prp. nr. 1 for 2007-2008. Jeg er opptatt av at det er god framdrift i arbeidet også med disse sakene.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Jeg vil selvfølgelig følge nøye med i alle disse situasjonene hvor det er prekært behov for bygg, og nybygg spesielt. Min oppgave er å få fortgang i den byggekøen som jeg nevnte, også slik at Veterinærhøgskolen så raskt som mulig kan få løst sine problemer. Men her er vi nå inne i starten av en prosess, hvor det skal både være en integrering mellom Veterinærhøgskolen og Universitetet for miljø- og biovitenskap organisatorisk, samt en samlokalisering med Veterinærinstituttet, og samtidig planlegges bygg for dette. Det er ikke de aller første kullene dette vil berøre, men jeg vil likevel holde et våkent øye med utviklingen, slik at vi holder et press oppe i den byggeprosessen. Men den kommer altså etter de andre i køen, bare så det er presisert nok en gang.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-06:
Jeg er opptatt av å få de beste løsningene. Jeg er også opptatt av å holde et press på de byggesakene vi har som store utfordringer nå, og som jeg har nevnt rekkefølgen på. Kostnadsanslagene ved denne nye lokaliseringen av veterinærmiljøene er usikre. Det er også usikkert og uavklart hvordan dette salget eventuelt kommer inn i den totale kostnadsberegningen, så jeg vil ikke ha sagt noe om de beløp som representanten her nevner. Min sterke intensjon i denne saken er at vi selvfølgelig på best mulig måte både organisatorisk og økonomisk skal gå gjennom alle de rammevilkår som vi trenger for å få en framtidsrettet og god veterinærfaglig utdanning på Ås.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg vil gjerne tillate meg å stille følgende spørsmål til forsknings- og høyere utdanningsministeren: «I diskusjonen om flytting av NVH til Ås mener tilhengerne av flytting at et eventuelt salg av eiendommene på Adamstuen kan føres til inntekt for byggeprosjektet i Ås. Imidlertid kan staten velge å beholde eiendommene for å dekke behov for utvidelse av andre virksomheter, eller man kan selge den til private eiere, da vil salgssummen være frie midler som kan brukes til ethvert formål. Mener statsråden det er riktig å føre en eventuell salgssum for eiendommene til fordel for økonomien i byggeprosjektet i Ås?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
I St.prp. nr. 30 for 2007-2008 argumenteres det med: «Eit eventuelt sal vil redusere skilnaden i kostnader mellom dei to alternativa.» Det vil si at kostnadene blir redusert til fordel for Ås. Jeg mener dette er feil informasjon, fordi en eiendom er kapital. Det er midler som kan brukes til ethvert formål. Hvis man f.eks. manglet kapital til å gjøre denne opprustningen av Veterinærhøgskolen og Veterinærinstituttet på Adamstuen, kunne man valgt å selge eiendommen, leie arealet tilbake og så bruke salgsinntektene til å pusse opp på Adamstuen. Eiendom er kapital som staten kan bruke hvordan den vil, og hvor den vil, som for så vidt også statsråden nå presiserer. Jeg mener den framstillingen som gis i stortingsproposisjonen, at et salg vil redusere skilnaden mellom de to alternativene, er feilaktig, fordi dette er kapital, eiendom er kapital, som kan brukes til ethvert formål.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg synes statsråden omgår problemstillingen. Jeg vil snu på problemstillingen og si: Hvis det er så at det er ledig areal på Ås som man kan bruke til å bygge veterinærhøgskole og veterinærinstitutt på, kunne man jo omsette/selge arealet på Ås og bruke de inntektene til fordel for oppussing på Adamstuen. Hvorfor har man ikke like godt forklart den måten å gjøre det på, når man framstiller dette i proposisjonen? Jeg synes man ensidig bruker det som er statens kapital og eiendom, til argumentasjon for det ene alternativet på en helt feilaktig måte. Jeg vil spørre: Er det slik at statsråden står ved at når man sammenlikner kostnadene ved de to alternativene - der man har sagt at det koster 2,4 milliarder kr å flytte og bygge i Ås, og rundt 1 milliard kr å pusse opp og bygge nytt det man trenger på Adamstuen - er forskjellen rundt 1,4 milliarder kr, eller vil hun fortsatt trekke fra dette mulige salget av eiendommen på Adamstuen?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsknings- og høyere utdanningsministeren: «Statsråden har lagt fram en proposisjon der det foreslås å flytte NVH til Ås og samorganisere den med UMB. Dette vil også bety en flytting av Veterinærinstituttet(VI) (VI) Kan statsråden garantere at disse ikke vil bli nedprioritert for å kunne gjennomføre flyttingen av NVH og VI?»
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Jeg takker statsråden for at hun nå helt klart sier at Universitetet i Bergen, Høgskolen i Oslo og Høgskolen i Bergen er prioritert, sammen med sentrumsbyggene. Da kan jeg ikke skjønne annet enn at det vil bli veldig vanskelig å finne penger til å kunne gjennomføre en rask flytting til Ås, noe jeg har skjønt også er en forutsetning for å lykkes og få en utvikling av det miljøet som statsråden sier hun ønsker. Hvis det nå blir slik at vi må vente på disse prosjektene som det er lagt opp til, hva ser statsråden for seg skal skje på Veterinærhøgskolen i mellomtiden? Hva skal skje med de kullene som nå utdannes der, under ikke tilfredsstillende forhold?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-02-06:
Vi har jo gjennom tidligere spørsmål her fått avdekket at en flytting til Ås vil være langt dyrere, og også mindre samfunnsøkonomisk lønnsomt. I en situasjon hvor vi har et presset byggemarked, og hvor vi har mange store uløste oppgaver i hovedstadsregionen: Hvordan kan man forsvare å bruke 1 milliard kr ekstra til flyttingen til Ås, når vi vet at det er så mange andre ting vi trenger å få gjort noe med? Hovedproblemstillingen her er ikke salg eller ikke salg, eller hvor mye penger vi bruker, men - som statsråden også er kjent med - de stadige økende byggekostnadene og problemer med faktisk å få gjennomført prosjektene. Hadde det ikke vært klokere å satse på å få gjennomført de billigste løsningene, slik at vi hadde fått en raskest mulig framdrift for alle prosjektene?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren: «I forbindelse med flere presseoppslag har det framkommet at kystvaktsjef Arild Inge Skram varsler en redusert aktivitet for Kystvakten, som følge av det vedtatte forsvarsbudsjett for 2008. Videre mener kystvaktsjefen at dette medfører en dårligere overvåking og tilstedeværelse i våre havområder. I denne forbindelse er det viktig å få avklart om det er riktig at antallet operative seilingsdøgn vil bli redusert som følge av det vedtatte budsjett. Vil Kystvaktens operative seilingsdøgn bli redusert med dagens budsjett?»
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg takker forsvarsministeren for svaret. Og så vil jeg si at under kap. 1790 i 2008-budsjettet står det bl.a.: «Produksjonen måles bl.a. i antall patruljedøgn.» Statsrådens svar på mitt spørsmål tyder på at statsråden og departementet mer eller mindre har gått bort fra denne måten å måle produksjonen i Kystvakten på, selv om det står i budsjettet. Er dette en riktig antydning fra min side hva angår produksjonsmåling av Kystvakten?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Igjen vil jeg henvise til budsjettet. Der står det bl.a.: «I tråd med regjeringens nordområdesatsing skal Kystvaktens virksomhet i nordområdene også i 2008 gis prioritet. Kystvaktens budsjett er styrket reelt og meget vesentlig over flere år.» Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan kan Kystvaktens produksjon opprettholdes når KV «Andenes» blir tatt ut av tjenesten, og det ifølge kystvaktsjef Skram ikke kommer noe nytt fartøy som erstatning for KV «Andenes» i Ytre Kystvakt Nord i 2008? Dette gjelder altså for 2008.