Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-05-13:
Stortinget skal i dag avgjøre skjebnen til svært mange grunnlovsforslag, i alle fall hvordan vi behandler spørsmålene i denne stortingsperioden. De fleste av dagens innstillinger bygger på Dokument 16 for 2011–2012, omtalt som Menneskerettighetsutvalget. Kontroll- og konstitusjonskomiteen framsatte grunnlovsforslag med ulike argumenter og alternativer, sånn at dette stortinget skulle kunne gjøre egne vurderinger av de ulike grunnlovsforslagene. Stortinget har videre lagt til rette for at vi i dag kan ferdigbehandle disse grunnlovsforslagene i god tid før vår nasjonaldag, som vi i år er ekstra stolte av, i og med at vi skal feire grunnlovsjubileet. Stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen har på vegne av Senterpartiet tidligere i denne debatten tatt opp alle våre forslag, inklusiv våre sekundære voteringer. Jeg skal si noen ord om Senterpartiets standpunkt når det gjelder grunnlovsforslagene §§ 103 og 104, i tillegg til forslag til ny § 114 og rett til å søke asyl. Senterpartiet støtter forslaget til ny § 103, som starter med: «Familien er en grunnleggende enhet i samfunnet.» Dette er forslag nr. 1 fra mindretallet i Innst. 183 S. Familien danner en trygg ramme i barnas oppvekst. Vi ønsker at familien også framover skal ha en sterk stilling i det norske samfunnet. Jeg vil understreke at Senterpartiet har støttet dette alternativet hele veien gjennom komiteens behandling, uavhengig av hva som er sagt og skrevet om hestehandel mellom ulike partier. Vi står på dette alternativet, og vil votere for det senere i dag. Videre står Senterpartiet i forslag til ny § 104 tredje ledd – om barn – bak forslag nr. 7 fra mindretallet. Grunnen til vårt standpunkt her er at vi mener det er viktig å understreke i Grunnloven at «barnet får den nødvendige økonomiske, sosiale og helsemessige trygghet, fortrinnsvis i egen familie». Dette har vært vårt standpunkt under hele behandlingen. Senterpartiet vil alltid arbeide for at barn skal ha en så trygg og god oppvekst som mulig. Et barn har en naturlig tilknytning til egen familie, og det mener vi også bør komme fram i Grunnloven. Det er framsatt ulike alternative grunnlovsforslag som går på asyl. Senterpartiet går imot alle. Vi argumenterer i Innst. 184 S, sammen med medlemmene fra Høyre og Fremskrittspartiet, for at Stortinget ikke skal vedta bestemmelser om asyl i Kongerikets Norges grunnlov. Menneskerettighetsutvalget frarådde at Stortinget grunnlovsfester retten til asyl og også retten til å søke om asyl. Senterpartiet støtter utvalget som mente at det er vanskelig å regulere retten til asyl i Grunnloven, og viser til at en regulering av retten til asyl på grunnlovsnivå vil kunne gjøre asylretten lite fleksibel for de faktiske endringene som fortløpende inntreffer på dette området. Selv om maktfordelingsprinsippet forutsetter deling av makt mellom den lovgivende, den utøvende og den dømmende makt, vil det alltid være ulike syn på og vurderinger av hvordan denne fordelingen skal være. Fordelingen har vært i endring, og det er Stortinget som selv avgjør om vi vil gi fra oss makt. Jeg vil avslutte med å si at Senterpartiet som folkestyreparti er sterkt imot at Stortingets myndighet skal uthules. Enten norske folkevalgte mister innflytelse til internasjonale og overnasjonale domstoler eller til overnasjonale organisasjoners myndighet, er dette en svekkelse av folkestyret som vi argumenterer imot. Dette har vært vår holdning når vi har behandlet de framsatte forslagene til endringer i vår grunnlov.