trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Vinje (Høyre), 2015-12-09:
Denne saken dreier seg om en lovendring av universitets- og høyskoleloven. Det vi snakker om, er en endring som gjelder fremgangsmåten ved oppnevning av eksterne styremedlemmer ved statlige høyskoler. Lovforslaget er tidligere beskrevet i Meld. St. 18 for 2014–2015 Konsentrasjon for kvalitet – Strukturreform i universitets- og høyskolesektoren, som vi behandlet her i Stortinget før sommeren. Dette lovendringsforslaget i universitets- og høyskoleloven er ett av flere forslag som ble beskrevet i strukturmeldingen, og det er fremmet nå fordi det er viktig å få på plass dette før oppnevning av nye styrer fra 2016. Jeg vil takke komiteen for godt samarbeid og effektiv behandling av denne saken. I proposisjonen foreslås det at Kunnskapsdepartementet skal oppnevne samtlige styremedlemmer til styrene ved de statlige høyskolene. Det betyr at fylkeskommunene ikke lenger skal oppnevne to eksterne styremedlemmer, slik gjeldende ordning legger til grunn. Etter forslaget skal institusjonene selv fremme forslag til eksterne styremedlemmer, og så skal departementet foreta oppnevningen på fritt grunnlag. Det er et bredt flertall som stiller seg bak den foreslåtte endringen, fordi vi mener det vil gi en mer helhetlig vurdering av et samlet kompetansebehov ved styrene til de statlige høyskolene. Det er også et poeng å understreke at den nåværende ordningen, der fylkeskommunene har oppnevnt to av styremedlemmene, ikke har fungert etter hensikten. Når det er sagt, vil jeg si at det er ingen tvil om at universiteter og høyskoler har en sentral rolle i å bidra til regional utvikling og verdiskaping, og det er en forventning om at institusjonene tar dette ansvaret på alvor. Det er også verdt å nevne i denne saken at det store flertallet av høringsinstansene stiller seg positive til de foreslåtte endringene. Lovendringsforslaget som vi skal vedta her i dag, innebærer i tillegg et forslag om at det skal oppnevnes numeriske varamedlemmer til styret, og det er en samlet komité som slutter seg til denne delen av regjeringens forslag.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-12-09:
Jeg stemte feil.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-06-19:
Eg vil på vegner av stortingsrepresentantane Rigmor Aasrud, Audun Lysbakken og meg sjølv fremja eit forslag om å sikra Skeivt arkiv i Bergen midlar til permanent drift.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-06-19:
Første halvår i 2015 har vore spesielt i Hordaland fylke når det gjeld ras. I mars 2015 gjekk det snøskred i Romarheimsdalen i Nordhordland. Vegen var stengd i ti dagar. I revidert nasjonalbudsjett har fleirtalet ut frå dette løyvd 40 mill. kr i auke til skredsikring av riksvegar for å sikra bygging av ein betre skredvoll i dette området. Senterpartiet meiner behovet er mykje større, og aukar midlane til rassikring av riksvegar med 100 mill. kr, tilsvarande ein auke på 140 mill. kr i forhold til statsbudsjettet. Det er ein dramatisk situasjon knytt til ras på E16 mellom Bergen og Voss og på Vossabanen. Tysdag 12. mai gjekk det ras over jernbanelinja og E16 i Vaksdal, og veka etter, den 21 . mai, gjekk det enda eit stort ras i same område Situasjonen er prekær både for innbyggjarar, persontrafikk og næringslivet. Heile Hordaland er utolmodig og ventar no på at regjeringa skal verta ferdig med si vurdering av konseptvalutgreiinga om forslag til ny veg og bane Bergen–Voss, der alternativ K5 får brei støtte lokalt. I mellomtida er det viktig at strakstiltak vert sette i verk. Statens vegvesen har kartlagt 29 rasutsette punkt på vegen mellom Bergen og Voss som treng strakstiltak. SV sitt forslag i innstillinga om rassikringsmidlar til utbetring langs E16 i Hordaland ved ny saldering av statsbudsjettet for 2015 og i budsjettåret 2016 er difor eit viktig forslag som burde fått tverrpolitisk støtte. Poenget er at Statens vegvesen i Hordaland har i møte med hordalandsbenken gitt klart uttrykk for at dei er i stand til sjølve å omprioritera midlar til å forsera rassikring av E16 i inneverande år, under føresetnad av at dei får sikkerheit for at dei planlagde og prioriterte rassikringsprosjekta som då vert utsette, får finansiering neste år. Senterpartiet er einig i at den farlege situasjonen krev at ein må prioritera tryggleik, liv og helse langs E16 Bergen–Voss, og at Stortinget i revidert nasjonalbudsjett gir Vegvesenet den økonomiske garantien for dei omprioriteringane som vert gjorde. Eg vil med dette varsla at Senterpartiet støttar SV sitt forslag nr. 39 om å be regjeringa prioritera nødvendige rassikringsmidlar til utbetring langs E16 i Hordaland i ny saldering av statsbudsjettet og i budsjettåret 2016.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Truls Wickholm, Åsmund Aukrust, Marit Nybakk, Marianne Aasen, Eirik Sivertsen og undertegnede fremme et representantforslag om et identitetsavklaringsprogram for irakere i Norge.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
På vegne av stortingsrepresentanten Torgeir Knag Fylkesnes og meg sjøl vil jeg sette fram representantforslag om at alle skoler må bli dysleksi- og dyskalkulivennlige.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Vi har den største menneskeskapte katastrofen i vår tid. Det så SV, derfor fremmet vi forslag i fjor om å hjelpe 5 000 flere til Norge. Da var Arbeiderpartiet imot. I år fremmet vi forslag om 10 000 flere over to år. Arbeiderpartiet var for, og det var et flertall for dette. Likevel velger altså Arbeiderpartiet vekk det flertallet for sin egen politikk, går til Høyre og skaper flertall for færre, finansiert over kutt i bistand. Hensynet til det brede flertallet blir viktigere enn hensynet til å gjøre mer. Da må jeg spørre om representanten Gahr Støre kan forklare hvorfor vi har mindre mulighet nå enn i 1993, da vi tok imot 12 000. Og: Mener Arbeiderpartiet at økt nødhjelp virkelig skal betales med kutt i bistand?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Det er vel en overdrivelse å si at Høyre har vært en pådriver for at vi skal reagere kraftigere og mer i tråd med behovene når det gjelder den største menneskeskapte katastrofen vi har sett i vår tid. De har blitt dratt etter håret for å være med på litt mer. Representanten argumenter med at det kanskje er dette som er realistisk. Da vil jeg spørre om representanten er klar over at Norge i 1993 tok imot 12 000 flyktninger fra Bosnia, og det gikk bra. I 1999 tok vi imot 6 000 fra Kosovo, og da hadde representanten Inge Lønning fra Høyre et fantastisk innlegg der han forklarer hvorfor dette må skje, at det er mulig, og at det bare er ett parti i denne salen som mener at det handler om å hjelpe folk der og ikke på begge steder. Hva er det i Norge i dag som er vanskeligere enn det var i 1993 eller i 1999, som gjør at vi ikke kan ta imot flere enn 8 000 over tre år?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Kristelig Folkeparti og SV har vært blant de fremste forkjemperne for at vi skal hjelpe både flyktninger i flyktningleirene og dem som trenger å få komme ut av flyktningleirene – slik Hareide har forklart – men også for at norsk bistand skal holdes oppe og ikke brukes til andre ting. Etter forliket har organisasjoner som Flyktninghjelpen, Amnesty International og Norsk Folkehjelp og biskop Atle Sommerfeldt uttrykt veldig stor skuffelse over at det flertallet som var for å gi mer hjelp, ikke ble brukt. Det bidro Kristelig Folkeparti til. Det andre, som de har vært mest forskrekket over, er at bistanden til nærområdene er for liten, og at pengene til dels tas ved å kutte i bistand. Hvordan kan Kristelig Folkeparti gå med på en slik løsning, når det var mulig å få både flere flyktninger, mer bistand og friske penger sammen med SV?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Senterpartiet har prisverdig vært med på å anerkjenne at Norge må gjøre mer når vi står overfor den største menneskeskapte katastrofen etter den andre verdenskrig. Men jeg blir litt i stuss når representanten Arnstad sier at den viktigste begrunnelsen for ikke å være med på det flertallet som kunne gjort mer, men å være med på et flertall som har gjort mindre, er at man ønsker en samlende løsning sammen med regjeringen. Det er jo med skam å melde ikke sant, for det ene regjeringspartiet, som både skal hente flytningene, og har ansvaret for integreringen, fremmer i dag forslag om folkeavstemning om avtalen. Så hvordan kan Senterpartiet ha tillit til at regjeringen vil gjennomføre dette og ikke det som det egentlig var flertall for i Stortinget, nemlig 10 000 flere?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Problemet er at det er ingen samlende løsning. Ett av regjeringspartiene som skal gjennomføre dette, fremmer forslag om folkeavstemning om løsningen. Så det er ingen samlende løsning, og SVs vedtak er også å ta imot over to år. SV var med i forhandlingene ganske lenge, for vi ønsket å få et bredest mulig flertall, selvfølgelig, men der det var hensynet til flyktningene og ikke minst det at man fikk på plass nok bistand i nærområdene, som ikke var finansiert over bistandsbudsjettet, som var viktigere enn å tilfredsstille f.eks. Fremskrittspartiet eller Høyre. Hvorfor mener ikke Senterpartiet at det er disse hensynene som må være viktigst når vi står overfor en katastrofe som eskalerer hver dag, og som vi ikke har sett maken til i vår tid? Er det da innenrikspolitiske, norske hensyn som er viktigst?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Venstres innlegg nå er vel det som kommer nærmest en riktig beskrivelse av denne alvorlige situasjonen, og som vi har hørt fra noen her i dag. Da er jo skuffelsen stor, selvfølgelig, over at man har forhandlet bort det flertallet som var, for å følge sterkere opp det representanten Elvestuen nå beskriver. 500 flere kvoteflyktninger i år er ikke akkurat noen stor og rask respons på den alvorligste situasjonen vi har sett i vår levetid – eller at man øker bistanden litt i nærområdene, finansiert delvis ved kutt, bl.a. til bistand, til andre områder som trenger støtte. Da er spørsmålet til Venstre: Var det hensynet til samarbeidsavtalen som gjorde at Venstre valgte å gå inn i denne avtalen?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Jeg synes ikke dette var et overbevisende svar på hvorfor man velger å gå vekk fra det man egentlig mener – til å forhandle seg ned. Det er nok riktig at Venstre i forhandlinger med regjeringen har forhandlet opp dette i budsjettavtaler, men i denne avtalen har man altså forhandlet ned et stortingsflertall som var enig i det som var Venstres utgangspunkt, og det på et område som er det alvorligste vi står overfor i vår tid. Hvert eneste menneske vi kan hjelpe, enten det er i nærområdene eller ved å ta dem ut av en situasjon der de ikke kan gis beskyttelse i nærområdene, vil telle. Så det virker ikke overbevisende på meg at Venstre, i en av sine hjertesaker, skal forhandle vekk det de egentlig mener – til noe som er dårligere.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Representanten Hansson har nå beskrevet det forliket han har vært med på, som at det ikke er bra nok, at man burde ha gjort mer, og at man burde ha økt innsatsen både med hensyn til å ta imot flere flyktninger, som det er behov for, og også å øke innsatsen i nærområdene. Det er SV helt enig i. Så jeg skjønner at det er med litt tungt hjerte Miljøpartiet De Grønne har vært med på dette, og det var også ganske uforståelig for SV at de var det, for man var ikke avhengig av å danne et flertall for dette, men tvert imot var med på et flertall for det som var mye nærmere Miljøpartiet De Grønnes og SVs politikk. Når jeg nå hører forklaringen om at dette skal være et trygt og varig forlik, skjønner jeg enda mindre, for her har man Høyre, som egentlig ikke ville og Fremskrittspartiet, som i dag fremmer forslag om folkeavstemning om resultatet. Hvordan kan dette beskrives som trygt og varig?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Den enigheten som er her nå, kan like godt gå i oppløsning ved neste korsvei som å bli forsterket, sjøl om behovene kanskje øker. Hvis alle hadde stått på sitt i denne saken, hadde det blitt flertall for en annen løsning. Det er noe helt annet å danne flertall for noe der en er avhengig av partiets stemmer for at noe skal bli bedre. Slik var det ikke for Miljøpartiet De Grønne i denne saken. Det er helt riktig at det av og til er vanskelig for regjeringer å gjennomføre ting – særlig når de ikke vil. Det ville det ha vært, uavhengig av om det er denne avtalen som legges til grunn, eller om det hadde vært den avtalen som det egentlig var flertall for her i Stortinget, nemlig å ta imot 10 000 over to år og forsterke innsatsen i nærområdene enda mer. Det er slik fordi Høyre i utgangspunktet ikke ville, og fordi Fremskrittspartiet i dag til og med fremmer forslag om folkeavstemning. Jeg synes ikke det høres ut som at representanten Rasmus Hansson tar inn over seg det voldsomme spriket.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Det er like hult enten Fremskrittspartiet griner krokodilletårer for seg sjøl fordi det er synd på dem, eller de griner for dem som har dårlig råd. Hvis det hadde vært noe hold i det Fremskrittspartiet nå er bekymret for, hadde de ikke lagt fram en skattepolitikk der det bare er de med de aller største inntektene og formuene som får skattelette. SV har lagt fram en skattepolitikk der alle med inntekt under 600 000 kr får flere tusen i skattelette. Det er den veien vi må gå, for det er det som er riktig og rimelig, enten det gjelder lønnstakere eller pensjonister. Det har vært veldig lite trøkk i det som liksom skal hete regjeringens omstillingspakke. Det er fordi det er veldig lite tiltak der. Det ene er at denne skattepolitikken virker ikke. Det andre er at mange ungdommer nå har verken skoleplass eller arbeid, og nå hørte vi jo at kunnskapsministeren mente at studieplass skulle de ikke ha. SV har fremmet forslag om at alle unge uten skoleplass eller arbeid skal få rett til det, at de ikke skal gå ledige. Ikke sånn som regjeringen har foreslått, at det skal være tvangsarbeid for sosialhjelp, men hvor de ikke har lagt inn én krone til å gjennomføre tiltak i kommuneøkonomien. Sånt blir det mer ungdomsledighet av. Den ungdommen får ta smellen for den vanskelige situasjonen på arbeidsmarkedet vi har nå, og det kommer de til å dra med seg. Det er fullt mulig å legge penger på bordet sånn at den ungdommen ikke blir gående ledig, og det gjør SV. Det er behov for en omstillingspakke, særlig på skog. Alt du kan lage av olje, kan du lage av tre. Det er behov for en omstilling både på tradisjonell bruk av tre og på industriell bruk av tre. Det må en langsiktig innsats til, slik at ikke den råvaren nå bare blir eksportert ut og gir arbeidsplasser i andre land. Vi må få del av den. Det foreslår SV. Til slutt: Regjeringen gir til de store og sterke og rike og tar fra de små. De sørger heller ikke for en god distriktspolitikk. For eksempel fikk vår regjering på plass et stort prosjekt for arkivsatsing på Tynset – mange arbeidsplasser, varige, mange arbeidsplasser i oppstartsfasen. Nå har denne regjeringen lagt fram mange budsjett. Prosjektet er ferdig. Det har ikke kommet noen ting nå heller, men spekulasjonene går selvfølgelig på om regjeringen egentlig har tenkt å legge dette prosjektet et annet sted og svikte de løftene som Stortinget har gitt, og som regjeringen har gitt. Jeg forventer at regjeringen nå løser saken, og at arkivsatsingen på Tynset kommer i gang.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
På vegne av representantene Marit Arnstad, Janne Sjelmo Nordås og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å halvere matkastingen i Norge.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
I debatten om lovdelen i revidert nasjonalbudsjett diskuterte vi overføring av kommunal skatteoppkreving til statlig skatteoppkreving. Det kom tydelig fram i debatten at det er et flertall mot å overføre oppgaven fra kommune til stat. Det er litt interessant når vi ser på dagens budsjett, for i dagens budsjett er det synliggjort at den reformen er anslått å koste 240 mill. kr, og 120 mill. kr skal tilleggsbevilges i dag. Da er mitt spørsmål til komitéleder Syversen: Hvorfor bevilger vi de 120 mill. kr til å gjennomføre en reform som vi tidligere i uken bestemte oss for at vi ikke skulle ha?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Når man ser hvor små forflytninger det er gjort ellers i budsjettforliket, er det, synes jeg, litt underlig at man ikke benytter seg av den muligheten når det er 120 mill. kr som blir frigjort. Hvis man ser budsjettdokumentet under ett, er størstedelen av de 120 mill. kr knyttet til overføring av skatteoppkrevingsfunksjonen, mens den totale summen var 240 mill. kr. Man kunne omdisponert 120 mill. kr internt. Da er spørsmålet mitt til slutt: Merknadene i lovdelen var jo egentlig utformet som en utsettelse mer enn som en endelig stopp. Er det sånn å forstå at Kristelig Folkeparti er imot en slik overføring, eller er de bare forsiktig imot nå og så kanskje for i neste runde?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Før jul så vi at kommunene hadde en skattesvikt på 2,7 mrd. kr. Da var det et prinsipp for Høyre og Fremskrittspartiet at en ikke skulle kompensere skattesvikten, og derfor har jo mange kommuner også innført økt eiendomsskatt, og vi har også sett kutt i eldreomsorg. Nå ser vi igjen en skattesvikt. I anslaget til regjeringen var den på 1,6 mrd. kr, og man kompenserer med 1,2 mrd. Nå har vi fått tall fra SSB, og det ser ut som at det også i år kan bli en skattesvikt på 2,8 mrd. kr. Vil Høyre ha det samme prinsippet i år som i fjor, at en ikke vil kompensere, når regjeringens egne tall kan vise seg å være feil?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Høyre styrer Bergen sammen med Fremskrittspartiet. I starten av den regjeringsperioden jeg selv var en del av, ble eiendomsskatten for bolig fjernet i Bergen. I år blir den innført igjen, på et mye høyere nivå enn i 2005. Det er budsjettert med nesten 750 mill. kr i økte eiendomsskatteinntekter i budsjettet til Bergen kommune. Mener representanten Flåtten at Høyre i Bergen gjør det av glede og fordi det er så utrolig gode kommunale rammer fra staten? Eller mener representanten Flåtten at de gjør det fordi de føler at de må, fordi rammene fra staten er for dårlige og de derfor føler at de må innføre eiendomsskatt – hvis ikke blir det store kutt i pleie og omsorg? Er ikke det et paradoks, at den største Høyre-styrte byen utenom Oslo innfører eiendomsskatt når det er Høyre som sitter med makten også nasjonalt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Jeg synes det er på grensen til frekt når en representant for finansministerens parti sier at det har vært en styrking av kommuneøkonomien, for det må representanten vite at det ikke har vært. Det er en svekkelse av kommuneøkonomien. I fjor høst var det en skattesvikt på 2,7 mrd. kr, mens i SSBs nye anslag, som vi har fått denne uka, ligger vi an til å få en skattesvikt på 2,8 mrd. kr i år. I sum blir det 5,5 mrd. kr. Så kompenserer regjeringen, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, 1,2 mrd. kr. Det vil si at kommunene får 4,3 mrd. kr mindre i løpet av disse to årene enn det Stortinget i utgangspunktet mente var et rett nivå. Hvordan kan det omtales som en styrking?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Ja.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Jeg har ikke bekymring for bergenspolitikken, men mer for bergensbefolkningens huseiere, som nå skal ilegges en ny boligskatt, takket være Høyre og Fremskrittspartiets dårlige kommuneøkonomi. Høyre her i stortingssalen burde også vært bekymret for at det nå blir 750 mill. kr mer i boligskatt i Bergen takket være deres politikk. Den ble fjernet da Senterpartiet hadde kommunalministeren og blir innført når Høyre har kommunalministeren. Vi får se hvordan det blir neste gang vi har kommunalministeren, om den blir fjernet igjen. Så til spørsmålet: Vi er bekymret for totaliteten av sentraliserende tiltak. På sykehus har Bent Høie varslet at han mener at man bør fjerne akuttkirurgien ved halvparten av landets lokalsykehus. Vi er bekymret for det som skjer på politi. Vi tror ikke det blir bedre politi på Vestlandet av at man slår sammen f.eks. Hordaland og Sogn og Fjordane politidistrikter. Vi mener at man heller burde tatt tak i de utfordringene som ligger i Hordaland politidistrikt og videreutviklet Sogn og Fjordane politidistrikt, for å holde meg i representantens hjemmeområde. Når det gjelder omlegging av selskapsskatt, er den merknaden basert på det svaret jeg har fått fra finansminister Siv Jensen, som sier at det er noen og førti kommuner som tjener på det, og resten av landets kommuner taper på den omleggingen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Vi i Senterpartiet er sterke tilhengere av det systemet vi har i dag med Avinor, som gjør at vi har klart å få til et flyplassnett rundt omkring i hele landet. For store deler av Norge er det småflyplassene som er deres jernbane, for det er ikke mulig å bygge på noen annen måte. Derfor er småflyplassene krysstøtte mellom Gardermoen og mindre steder. Den endringen vi gjør på taxfree, er en moderat endring, for vi ønsker ikke å ha så store kvoter som det regjeringen la opp til i fjor. Vi synes det er en uklok politikk – både helsemessig og alkoholpolitisk – å ha så store kvoter, da vi ønsker å ha et sterkt vinmonopol som har tilstedeværelse i hele landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Her var det tre ulike elementer. Jeg kan begynne med Vinmonopolet. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har felles modell for flyplasser, at vi ønsker at Vinmonopolet skal overta den oppgaven. Det synes jeg er en klok og god løsning, slik at inntektene kommer tilbake igjen til fellesskapet. Så er det toll. Det som vi har uttalt veldig bekymring for, er at den modellen man nå legger opp til, at Tollvesenet ikke skal kreve inn merverdiavgift ved grensepassering – de skal gjøre det for deg og meg hvis vi har småimport, men for store næringsutøvere skal de ikke gjøre det, det blir utsatt mva. – kan ha en del uheldige effekter, både når det gjelder innkreving, og når det gjelder svart økonomi. Når det gjelder skattekontor, er det alltid endringer, men dette er en stor prinsipiell endring – at man skal frata et forvaltningsnivå en oppgave. Vi mener at det forvaltningsnivået har utført den oppgaven på en veldig god måte, og det viser også tallene. Når vi ikke har noen stor grunn til å frata dem den oppgaven, ser vi ikke at man skal gjøre det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Representanten Terje Breivik er opptatt av det lokale demokratiet, og han er opptatt av nærhet mellom innbygger og bruker. Skal vi tro det han i hvert fall sier i taler, så er han det. I forbindelse med RNB har vi nå hatt diskusjoner om den lokale skatteinnkrevingen. Der er lovendringen foreløpig blitt stoppet, men det ligger inne 120 mill. kr til å gjennomføre den lovendringen som er blitt stoppet. Kommer representanten Breivik til å være tydelig og klar og sørge for at dette ikke blir gjennomført når finansministeren kommer til å prøve seg på nye runder i dette forsøket på sentralisering?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Det er godt å høre. Men da er mitt oppfølgingsspørsmål: Hvorfor lar da Kristelig Folkeparti og Venstre seg bruke, og bruker sin makt i denne salen til å bevilge 120 mill. kr til en reform de er imot?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Vanlige folk i vanlige hus har aldri betalt mer eiendomsskatt på sin bolig enn når finansminister Siv Jensen fra Fremskrittspartiet styrer. Det innføres eiendomsskatt i rekordfart – satsene økes, og inntektene til norske kommuner blir større og større takket være økning i eiendomsskatten. Dette gjør de ikke fordi de synes det er så gøy. Fremskrittspartiet i Skodje gjør ikke det fordi de synes det er en fantastisk god valgkampsak å innføre eiendomsskatt rett før valget, de gjør det fordi de har altfor dårlige økonomiske rammer fra regjeringen når det gjelder sin kommuneøkonomi. Hvordan er det for en fremskrittspartiminister å være den ministeren noen gang som har klart å få innført så mye eiendomsskatt på så kort tid?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-19:
Et av temaene som har vært mye diskutert i forbindelse med årets reviderte nasjonalbudsjett, er skattesvikten vi ser i norske kommuner. Jeg vil også utfordre Tybring-Gjedde på kostnadene i norske kommuner. Det er jo bare å lese KOSTRA-tall for å se på hva kostnadene faktisk går til. Det man da ser, er at de aller største utgiftene går til pleie og omsorg og eldre – som mange trodde, i hvert fall de som stemte Fremskrittspartiet før valget, var Fremskrittspartiets hovedsak. Derfor er det så forunderlig at Fremskrittspartiet sitter så stille, sitter så rolig, og ser på den skattesvikten vi hadde i fjor på 2,7 mrd. kr, og den skattesvikten vi er i ferd med å få i år, som, hvis en framskriver SSB sine tall, er på 2,8 mrd. kr – altså en skattesvikt på 5,5 mrd. kr på to år. Og så kan man sitte her i Stortinget og tro at det ikke har noen konsekvens. Men selvfølgelig har det en konsekvens. Den ene konsekvensen er at vi aldri har hatt så mye eiendomsskatt som vi har i Norge nå. Mange kommuner ser at budsjettene ikke går i hop, og de vil ikke gjennomføre så store kutt i eldreomsorgen som de blir nødt til hvis de ikke øker eiendomsskatten. Derfor er det et historisk høyt nivå på eiendomsskatt på vanlige folks hus nå. Når Tybring-Gjedde, Siv Jensen og Fremskrittspartiet sitter og styrer landet vårt, øker eiendomsskatten i rekordfart. Så det er den ene konsekvensen. Den andre konsekvensen er at mange kommuner nå må kutte litt på kvaliteten i eldreomsorgen – litt her, litt der – for å få budsjettene til å gå i hop. Når det da er kommet nye tall fra SSB denne uken, som viser at skattesvikten er større enn det regjeringen trodde, er det rart at Fremskrittspartiet, som prøver å late som om de er opptatt av eldre, ikke nevner det med ett ord, ikke bekymrer seg i det hele tatt. Men på den andre siden skryter Fremskrittspartiet voldsomt av at det er satt av 20 mill. kr til et statlig forsøk – 20 mill. kr, det er ingenting. En liten norsk kommune har et eldrebudsjett på rundt 100 mill. kr. Men allikevel er det den store seieren til Fremskrittspartiet at en har fått til 20 mill. kr. Jeg skjønner ikke at dere tør å si det høyt engang – når det har så lite gjennomslagskraft – når vi ser den situasjonen vi har i norske kommuner nå. Så derfor vil den debatten om kommuneøkonomi handle om hvorvidt vi vil ha en verdig pleie og omsorg, eller ikke. Det vil vi i Senterpartiet. Derfor har vi lagt inn mer penger til kommunene i revidert nasjonalbudsjett. Derfor la vi inn mer penger før jul, og derfor er vi så kritiske til den rekordøkningen vi også ser i eiendomsskatt. Norske kommuner bør ikke tvinges til å innføre eiendomsskatt i det rekordtempoet som de nå gjør.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-19:
På vegner av stortingsrepresentantane André N. Skjelstad, Pål Farstad, Iselin Nybø og meg sjølv fremjar eg eit representantforslag om energieffektivisering på norsk sokkel.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-19:
Etter at avtala om RNB vart kjend, var reaksjonen frå Marianne Marthinsen: «Hovedinntrykket er at dette er smått, og at samarbeidspartiene kun flytter på mindre summer.» I eit budsjett på over 1 200 mrd. kr er det lett å vera samd med Marthinsen. Det er ikkje dei store summane det er flytta på. Så ærlege må me vera. Når det største opposisjonspartiet meiner at det å flytta på 400 mill. kr er smått, og dei hevdar at dei står for ei heilt anna og kraftfull retning, jf. innlegget no, vil det òg vera logisk at Arbeidarpartiet har eit RNB-opplegg som faktisk fører med seg ei anna retning, og som viser ein monaleg skilnad både i retning og storleik. Fasiten er at Arbeidarpartiet flyttar på litt over 500 mill. kr meir. Dei aller fleste av dei endringane som Venstre og Kristeleg Folkeparti har fått til, vert støtta. Det største opposisjonspartiet meiner altså at det å flytta ca. 0,5 mrd. kr på eit budsjett på over 1 200 mrd. kr er den store skilnaden i norsk politikk, og skilnaden på smått og stort.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-19:
Takk til spørjaren for å reisa ei svært viktig problemstilling. Venstre har, saman med regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti, i dei budsjetta me har utgjort fleirtalet for, verkeleg satsa på ting som fører til omstilling, auka omstillingstakt og ny verdiskaping. Skattekutt som gjer at bedriftseigarar heller investerer i nye arbeidsplassar, er sånn sett ein svært viktig del. For Venstres vedkomande kan eg stadfesta her og no at me nok kjem til å vera ein pådrivar for å syta for at òg skatte- og avgiftssystemet fører til både eit grønt skifte, mindre forbruk som er skadeleg for klimaet, og fleire investeringar som er bra for norsk verdiskaping og framtidig velferd.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-19:
Slagsvold Vedum skal iallfall ha «kred» for at han er god til å variera det same temaet i spørsmåla sine. Venstre er klare og tydelege, me sa jo eit eintydig nei til denne reforma i den RNB-avtala som me no stiller oss bak. Og som Slagsvold Vedum veit – han har sjølv lese merknaden: I den grad me skal vurdera dette på nytt, må det setjast inn i ein heilt, heilt annan samanheng. Og sjølv om me no indirekte har sagt til regjeringa at det er heilt ok om regjeringa kjem tilbake med denne saka på nytt, betyr ikkje det at me kjem til å endra syn.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-19:
Eg har jo stor, stor tillit til og forventar, når regjeringa høyrer kva som har vorte sagt her i salen i dag, altså at det står pengar på ein budsjettpost som det ikkje er behov for, at dei pengane heller ikkje vert brukte – det tek eg for gjeve. Det er ikkje noko stort problem for dei norske statsfinansane at ein faktisk løyver pengar når budsjettåret er omme.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2015-06-19:
Dette rushet med representantforslag kan neppe kallast eit gullrush, men eg dristar meg til å fremje eit sjølv også. På vegner av stortingsrepresentantane Anne Tingelstad Wøien, Torgeir Knag Fylkesnes og meg sjølv vil eg leggje fram eit forslag om å lovfeste elevars rett til leirskuleopplæring i løpet av grunnskulen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Jeg synes det var veldig mange gode forslag, jeg, så jeg fremmer ett til, på vegne av vanvittig mange, i første omgang fra stortingsrepresentantene Audun Lysbakken og Heikki Eidsvoll Holmås, om vern av Øystesevassdraget.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Hadde Kristelig Folkeparti hatt rent flertall i salen, hadde det blitt et lettere liv, det er jeg helt sikker på, i alle fall for KrF-ere. For andre kunne det kanskje blitt en litt annen dans. Det jeg synes er litt interessant – for å ta noe som er viktig, lærlingtilskuddet – hvordan kan det ha seg at Arbeiderpartiet nå kan foreslå et nivå på lærlingtilskuddet som ligger opp mot 10 000 kr høyere enn da de selv var i regjering? Det har skjedd store endringer i Arbeiderpartiet, det har vi jo merket, etter at man gikk ut av regjeringskontorene. Det vi er opptatt av, er ikke bare å se hva vi kan enes om på påplussingssiden, vi må også se helheten i et budsjett. Jeg mener at den flertallskonstellasjonen som nå står bak også denne innstillingen, har vist at vi satser langsiktig: på infrastruktur, forskning, utdanning, næring – det som er viktig for verdiskaping og et velferdssamfunn fremover.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Det er jo en sak som har vært mye oppe i forbindelse med revidert budsjett, representanten Slagsvold Vedum henviser til. Nå er det slik at en del av de pengene som er avsatt til den reformen, også berører en del av en annen reform, nemlig grenseoppgangen og overføringen av oppgaver fra toll til skatt. Jeg er helt sikker på at finansministeren ikke vil bruke kroner på noe som ikke er vedtatt i dette storting. Og – for å si det sånn – norsk økonomi tåler sikkert at man har en krone eller to i reserve også mot slutten av dette året.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Jeg er ikke helt overrasket over spørsmålet. Vi har, som vi stemte på mandag knyttet til forslaget om overføring fra 1. januar, sagt nei til det. Så er det, som representanten Slagsvold Vedum viser til, knyttet noen merknader til hvorfor: Vi ønsker å se spørsmålet i sammenheng med en pågående kommunereform, og det har også vært stilt spørsmål om dette i realiteten vil innebære en virksomhetsoverdragelse. For Kristelig Folkeparti er det også et spørsmål om en overføring fra kommune til stat også vil bety at de faglige ressursene som allikevel må være i kommunene, blir svært sårbare. Så p.t. har vi det standpunktet at vi ikke går for en slik overføring. Så får vi se om det kommer meget tunge argumenter for allikevel å gjøre det, men det gjenstår i tilfelle å se.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Det er helt riktig, som representanten Serigstad Valen sier, at den avtalen vi har, de fire partiene imellom, når det gjelder revidert, innebærer at vi skal stå sammen om forslag og om de vedtakene som skal gjøres. Hva mine personlige følelser er knyttet til et av regjeringspartiene, og hvordan de opptrer i en sak som også er på dagsordenen i dag – hvor interessant det er, vet jeg ikke, men la meg si det sånn: Jeg ville opplevd det som en utfordring hvis jeg hadde vært i samme situasjon som det andre regjeringspartiet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Jeg tenkte jeg ville spørre litt om de mer langsiktige utfordringene, for det jeg mener er et markant skille på denne regjeringskonstellasjonen med de samarbeidende partiene og den forrige regjeringen med flertall, er at man ser langsiktig på hva som skal til for å sørge for at vi bygger et velferdssamfunn videre. Det gjelder på høyere utdanning, det gjelder på forskning, det gjelder på infrastruktur, vei, jernbane – veldig viktige reformer som også har vært etterspurt lenge. Mitt spørsmål er: Er Arbeiderpartiet og representanten Marthinsen uenige i at dette på sikt er det grunnleggende viktig å gjøre – for å danne et fortsatt godt grunnlag for norsk næringsliv, norske arbeidsplasser og dermed også det velferdssamfunnet vi har?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Jeg kan ikke dy meg til det siste: Når vi har et system hvor det virker som at flyplasser bokstavelig talt går på sprit for å leve videre, kan det være grunn til for noen og hver å se på systemet. Men det gjør vi i andre sammenhenger. Representanten Slagsvold Vedum var innom grensesnittet skatt og toll. Jeg tror jeg er enig i at vi må se på at den løsningen som nå velges, virker hensiktsmessig for brukeren. Det oppfatter jeg også at finansministeren er enig i. Men la oss ikke glemme at noe av grunnen til dette er å styrke Tollvesenets sentrale funksjon som grensekontrollør, og der har de en stor jobb fremover også. Så gjelder det sentralisering og skattekontor: Den bekymringen Slagsvold Vedum har, bygger den på at den rød-grønne regjeringen sentraliserte en del av de statlige skattekontorene, og at det var dårlige erfaringer med det?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Ut fra denne replikkvekslingen kan vi vel slutte at uførereformen var godt forberedt. Med tre ganger justeringer i Stortinget med et nytt flertall er det vel en del som tyder på at den ikke var så godt forberedt. Så til et ganske komplekst spørsmål knyttet til en av de sakene vi behandler i tillegg til revidert, nemlig spørsmålet om Syria. Jeg registrerer at det er mange i Fremskrittspartiet som mener at den avtalen som Stortingets flertall i dag befester gjennom et vedtak, er i strid med samarbeidsavtalen. Denne avtalen bygger på at statsministeren på vegne av regjeringen inviterte Stortinget til drøftelser, og vi har fått et resultat. Mitt spørsmål blir derfor: Mener finansministeren at den fremforhandlede avtalen er i strid med samarbeidsavtalen regjeringen har med Kristelig Folkeparti og Venstre?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Først til spørsmålet om Syria-flyktninger. Fra Kristelig Folkepartis side er det grunn til å minne om følgende: Det var statsministeren som redegjorde i denne sal for regjeringens holdning til dette, samtidig som man inviterte til en dialog med Stortingets partier om hva vi skulle gjøre på tre felt: hva vi skulle gjøre i nærområdene, hva vi skulle gjøre i Norge, og også når det gjelder spørsmålet om båtflyktningene i Middelhavet og de utfordringene vi har sett i den sammenheng. Vi gikk inn i de forhandlingene med det for øye å få til et så bredt flertall som mulig basert på at alle partier har litt ulike utgangspunkt. Vi er veldig tilfreds med den avtalen og den brede enigheten som er et resultat av den invitasjonen som statsministeren kom med på vegne av regjeringen. I replikkordskiftet med finansministeren før i dag ville ikke finansministeren svare på om hun anså dette som et brudd på samarbeidsavtalen. For så vidt er samarbeidsavtalen som sådan ikke et tema for denne sal, men selvfølgelig er den jo det indirekte i denne saken. Det hun sa, og det er det vi forholder oss til, er at regjeringen forholder seg til de vedtak som fattes i denne sal. Det tar jeg som en bekreftelse på at dette blir fulgt opp, og lojalt fulgt opp, i tråd med det som er Stortingets vedtak. Jeg har ikke behov for å polemisere ytterligere om hvem som har brutt eller ikke brutt avtalen, men jeg konstaterer at først og fremst er det en utfordring, for ikke å si et problem, for de to partier som utgjør regjeringen.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Helt til det siste har det vært ført harde forhandlinger, har jeg skjønt. Jeg er glad for at Venstre og Kristelig Folkeparti har fått på plass en påplussing på 0,1 mrd. kr til kommunesektoren. Jeg vil bare minne om at ved ordinær budsjettbehandling hadde det vært mulig sammen med Arbeiderpartiet å få til 3,4 mrd. kr mer til kommunene. De hadde fått til 500 flere tiltaksplasser sammen med oss, lærlingtilskuddet hadde økt noe, og vi kunne fått til mye mer. Vi kunne fått til veldig mye sammen. Mitt spørsmål er om representanten Syversen tidvis gjør seg refleksjoner om hvor mye lettere livet på Stortinget egentlig kunne vært?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Vi har en litt spesiell budsjettvår bak oss i den forstand at de to regjeringspartiene skiller lag i selve revideringen av budsjettet. Det må jo være en utfordring for samarbeidspartiene til regjeringen, som inngår en forpliktende avtale, og som i bytte mot det ærer den avtalen ved ikke f.eks. å danne flertall for andre forslag i denne salen. Mener representanten Syversen og Kristelig Folkeparti at det er en utfordring å samarbeide med regjeringen når regjeringspartiene selv ikke klarer å stemme sammen i budsjettspørsmål?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Jeg tenker bare å få bekreftet en av de tingene representanten Flåtten sa i sitt innlegg, nemlig at kutt i formuesskatten gir mindre forskjeller i Norge. Jeg lurer på om representanten Flåtten kunne gjenta den påstanden, sånn at det er helt klart hva det er han faktisk sier. Er det sånn at representanten mener at kutt i formueskatten i Norge gir mindre økonomiske forskjeller mellom folk i Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
I fjor høst la regjeringen, som består av Fremskrittspartiet og Høyre, fram et statsbudsjett der man foreslo å bruke mange milliarder oljekroner på å gi skattekutt til den én prosent rikeste delen av den norske befolkningen. Rasjonale bak dette forslaget fra mindretallsregjeringen, og mot anbefalingene fra en samlet opposisjon, som ville ha lavere oljepengebruk, var at disse skattekuttene vil gi mer fart i økonomien og lavere arbeidsløshet. Er representanten Limi fornøyd med resultatene så langt?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Det kan godt hende at gründerne av Kaffebrenneriet og andre bedrifter starter eventyret sitt nedenfra med en kjempestor formue og en veldig høy inntekt, men det stemmer ikke overens med de gründerne jeg kjenner, de gründerne jeg snakker med. Tvert imot er hovedutfordringen i norsk økonomi at vi ensidig har valgt å investere de virkelig store summene i olje. Det har ført til et ikke-bærekraftig samfunn klimamessig, men det har også ført til et ikke-bærekraftig økonomisk opplegg der vi har et kjempebehov for investeringer på fastlandet, nettopp for å skape de arbeidsplassene som representanten Nordby Lunde refererer til. Det er ikke formuesskatt som hindrer gründere i Norge i å slå seg opp, det er det at pengene i altfor stor grad har blitt sluset inn i oljenæring alene og presset opp prisnivået i alle andre næringer. Så kan jeg til slutt legge til at hvis representanten Nordby Lunde virkelig bryr seg om disse gründerne, kan hun neste år stemme for SVs forslag om en lavere selskapsskatt enn det høyreregjeringen står for.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Det er litt spesielt å høre Fremskrittspartiet først mene at en plastposeavgift som skal ta inn 1 mrd. kr, ikke kommer til å utgjøre noen forskjell i folks hverdag i det hele tatt, og så si at en flyseteavgift på 800 mill. kr betyr mye mer. Men nå er det sånn at SVs skatte- og avgiftsopplegg må ses i sammenheng, og vi mener at vi må flytte penger fra forurensende forbruk til miljøvennlig forbruk. Det er det ene. Vi mener også at de som gjør arbeidet i Norge, de som har de vanlige, harde jobbene, de som gjerne sliter ut kroppene sine etter et hardt yrkesliv, skal sitte igjen med mer, og de som har mest, skal sitte igjen med mindre. Derfor foreslår vi at en vanlig lønnsmottaker i Norge skal få flere tusen kroner i skattekutt, mens de rikeste skal få betydelige skatteskjerpelser. Dermed har vi rom for å innføre flere grønne avgifter uten at det rammer lommeboka til folk flest. Den muligheten har ikke Fremskrittspartiet. De bruker de store pengene og smører dem utover den rikeste eliten i Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Det var et interessant svar finansministeren ga til representanten Slagsvold Vedum. Hvis det er slik at finansministeren er av den oppfatning at f.eks. Bergen kommune ikke har vært nødt til å innføre eiendomsskatt, må jo det bety at det er et helt fritt, bevisst politisk valg den kommunen har tatt. Mener finansminister Siv Jensen at de kommunene der Fremskrittspartiet sitter i posisjon eller er med og utgjør et flertall, nå innfører eiendomsskatt fordi de plutselig har blitt for?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Når jeg hører den tonen i samtalen mellom de to regjeringspartiene, må jeg innrømme at jeg nesten blir mer positivt innstilt til den avtalen som er inngått. Det er det ganske spesielt å være vitne til. Jeg har likevel tenkt å spørre representanten Helleland om følgene av de flotte og viktige ordene han åpnet sitt innlegg med. Hadde Norge havnet i en lignende situasjon som Syria – Gud forby – hadde vi også vært avhengige av andre lands og andre menneskers hjelp. Da har jeg lyst til å spørre representanten Helleland: Hvorfor satte man ned foten akkurat ved 8 000 flyktninger over tre år – og sørget for at økningen i humanitær hjelp ble tatt fra andre poster som skal gå til mennesker som trenger hjelp? Det er noen få dager siden Stortinget vedtok 500 friske millioner kroner til kulldrifta på Svalbard. Hadde det ikke vært mulig også å komme med friske penger, og mer penger, for å hjelpe flere mennesker i Syria?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
La meg først bemerke at jeg legger merke til at statsrådens bruk av begrepet «Gud forby» ikke ble påtalt av presidenten, men at min bruk av samme begrep ble påtalt. Jeg håper at dette ikke har noe med en villet forskjellsbehandling å gjøre fra presidentskapets side. Jeg synes statsrådens innlegg til dels var veldig godt, og jeg er veldig glad for at både Høyre og Fremskrittspartiet ofte fra denne talerstolen snakker om behovet for omstilling. Imidlertid blir det for det meste med retorikken. Det er lite i revidert nasjonalbudsjett som bærer preg av at regjeringen faktisk har tatt inn over seg omstillingsbehovet som kunnskapsministeren snakker om. Et eksempel er antall nye studieplasser. Hvorfor foreslo regjeringen bare 24 nye studieplasser i revidert nasjonalbudsjett hvis det som statsråden brukte 5 minutter på å snakke om, er så viktig?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Jeg kan forsikre om at mitt forhold til Vårherre, selv om det er uavklart, er fylt med den største respekt, og jeg håper det går begge veier. Jeg vet imidlertid ikke om jeg vil få svar på det med det første! Veldig mye høyere ungdomsledighet, sa statsråden, måtte til for at man skulle vurdere en kraftigere økning i antall studieplasser. Men nå er det jo sånn at ungdomsledigheten i Norge nærmer seg 10 pst. Det er høyt. Det betyr at det er tusenvis av ungdommer som ikke har tiltak, ikke har arbeid, ikke går på skole, og som samtidig skal ut i et samfunn med stort omstillingsbehov og med et boligmarked som er kraftig overopphetet. Det er ikke den beste start på livet. LO og Unio ber begge om store bevilgninger til mange flere studieplasser, slik at vi får flere ungdommer i meningsfylt aktivitet. Hvor mye høyere enn 10 pst. må arbeidsledigheten blant ungdom bli for at statsråden skal ta de signalene på alvor?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-19:
Når både Virke og LO har slått fast at det ikke vil være flere mennesker som kommer i jobb f.eks. på grunn av dereguleringen av arbeidsmiljøloven, synes jeg det er rart at regjeringen ikke i det minste gjør mer i revidert nasjonalbudsjett for at flere skal få arbeid. Regjeringspartiene stemmer ned en hel rekke forslag i salen i dag som kunne avhjelpe situasjonen for arbeidsløse generelt, men spesielt for ungdom, men det velger de ikke å gjøre. Statsråden har rett i at det ikke er konjunkturer i økonomien som skal være hovedkriteriet for dimensjoneringen av opptaket til studier og høyere utdanning. Men det må jo være sånn at behovene i samfunnet er viktig. Statsråden snakket mye om omstilling. Norsk Industri, Abelia og Tekna har alle bedt om en pakke, som kalles Transferit, som skal overføre kompetanse, arbeidsplasser og teknologi fra petroleumsnæringen og til nye næringer som vi kan leve av langt inn i framtiden. Hvorfor støtter ikke regjeringen opp om dette prosjektet? Og hvorfor er det sånn at de få – 24 – studieplassene regjeringen foreslo, alle er innenfor den sektoren som i dag opplever kraftig lavkonjunktur?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det er ingenting som er viktigere enn å legge til rette for nye lønnsomme arbeidsplasser. Men jeg synes det er litt underlig at representanten Meling her gjør det til et motsetningsforhold det å holde orden på oljepengebruken og det å sørge for en situasjon der eksportrettet industri skal få bedre vilkår, og at hun mener at det å øke oljepengebruken åpenbart er riktig svar. Regjeringens aller viktigste prioritering i høst var å redusere skattene og avgiftene for dem som i utgangspunktet sitter med mest. Vår hovedkritikk var at man ga altfor mye til altfor få. Man har ikke klart å godtgjøre at dette har en vekstfremmende effekt på næringslivet. Til tross for at vi har foreslått 2 mrd. kr mindre i oljepengebruk, har vi allikevel funnet rom for målrettede, konkrete tiltak som skal bidra til å øke sysselsettingen og motvirke økende ledighet, særlig blant unge.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Takk for spørsmålet. Jeg synes det er smått utrolig at her står det representanter fra et regjeringsparti, attpåtil fra finanskomiteen, og demonstrerer mangel på forståelse for budsjettsystemet i Stortinget. I budsjettet for 2015 – inneværende år – foreslo vi 3,4 mrd. kr mer til kommunene utover regjeringens forslag, og vi foreslo å kompensere skattesvikten i nysalderingen. Og så skal vi altså stå her og høre en representant fra regjeringspartiene påstå at vi bevilger mindre til kommunene fordi vi sier nei til 40 mill. kr i økt barnehagebyråkrati. 40 mill. kr i barnehagebyråkrati er ikke det eneste vi stemmer imot. Vi stemmer imot over 200 mill. kr i ekstra byråkratikostnader som denne regjeringen ønsker å påføre landet, og som de åpenbart ikke hadde oversikt over da de la fram sitt budsjett før jul. Litt fornøyelig er det at Fremskrittspartiet har gjort seg til barnehagebyråkratiets fanebærer – jeg så ikke helt den komme – men jeg noterer utviklingen.