trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2011-12-09:
Fremskrittspartiet ønsker å fjerne småkommunetilskuddet for på den måten å tvinge kommunene til å slå seg sammen. Jeg er på ingen måte motstander av frivillig kommunesammenslåing. Det kan i mange tilfeller være fornuftig. Jeg forundrer meg dog litt over at det bare er senterpartiordførere som finner ut at det kan være fornuftig å slå sammen kommuner, og at det ikke er noen fremskrittspartiordførere som har funnet det ut, men la nå det ligge. Årsaken til at små kommuner er dyrere å drive, er ikke at det er et lavt innbyggertall, men at det er store geografiske avstander. Det blir ikke billigere å drive hjemmesykepleien i to små kommuner om de slår seg sammen til én kommune. Tjenestene vil bli like dyre å drive. Hvis vi går ut fra at vi har et felles mål om at vi alle skal ha likeverdige tjenester her i landet, hvordan skal da de minste kommunene, f.eks. Utsira, om de slår seg sammen med en annen liten kommune, kunne levere likeverdige tjenester til sine innbyggere innenfor en mye dårligere kommuneramme?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2011-12-09:
Høyre er et parti som ofte snakker om utvikling og nyskaping, om gründere og entreprenørskap, og det er bra hvis det ikke bare blir snakk. Men realiteten er at det næringsvennlige partiet Høyre kutter 1 500 mill. kr i regional utvikling og nyskaping. Denne regjeringen har vært den mest næringsvennlige regjeringen på mange tiår. Det er skapt 250 000 nye arbeidsplasser siden 2005, og to av tre av dem har kommet i privat sektor. Vi har også den laveste arbeidsledigheten i hele Europa. Hvordan skal et kutt i utviklingsmidler på 1 500 mil. kr kunne gi regional utvikling og nyskaping og skape entreprenørskap?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2011-12-09:
Jeg er glad for at jeg får det spørsmålet. Jeg har selv vært i en kommune der vi har prøvd å unngå eiendomsskatt, men vi har innført den, og eiendomsskatten gir muligheter til bedre tjenester. Jeg føler ikke at skolene må legges ned fordi en ikke innfører eiendomsskatt. Ofte er det det at en ikke har disponert sine midler fornuftig i forkant. Eiendomsskatten gir også midler fra hytteinnbyggerne. Mange småkommuner klager over at de har veldig mange utgifter med fritidsboliger. En måte å kompensere det på er bl.a. å innføre eiendomsskatt. Nå skulle jeg selvsagt ønske at vi slapp den skatten. De fleste skatter er upopulære, spesielt skatter som kommunene pålegger, men jeg mener det er et viktig bidrag at de utnytter sitt potensial også på den inntektssiden.
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-12-09:
Det er jo interessant å få spørsmål om et så sentralt tema i en sak som gjelder kommuneøkonomien! Jeg er helt enig i at det ikke er aktuelt å fravike handlingsregelen. Vi har tross alt en nasjonalforsamling med et flertall av partier som står vakt om handlingsregelen, så de politiske tyngdelover vil tilsi at handlingsregelen ikke blir rørt ved, hvis ikke et flertall i Stortinget ønsker det.
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-12-09:
For det første blander man sammen to problemstillinger. Det ene er om verdiskapingen egentlig skjer i kommunen og det er rimelig å skattlegge i denne kommunen, og at hovedkontoret kan være et annet sted. Av administrative grunner er det naturlig å oppkreve der selskapet er registrert. Så må en huske på at dette bare gjelder for noen større selskaper. Det vanlige Bedrifts-Norge består av småbedrifter med under 15 ansatte, og da vil det være veldig lite aktuelt med hovedkontorproblematikk. Så det er en meget marginal problemstilling som replikanten peker på. Det andre er omfordelingen. Ja, vi har andre elementer i inntektssystemet for kommunene som er satt for å utjevne skjevheter som man ikke ønsker, altså skjønnsmidlene. Så det er et annet problem som man kan ordne gjennom skjønnsmidlene.
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-12-09:
Replikanten legger til grunn at vekst og velferd og privatbedrifter vokser ut gjennom regionale tilskudd. Vi andre mener at grunnen til at vi har velstand i samfunnet, er at vi har gode produkter som folk er villig til å kjøpe. Derfor er vårt alternative opplegg lavere skatter for bedriftene, slik at det blir lettere å produsere varer til konkurransedyktige priser, større omsetning, større overskudd og faktisk, i den andre enden, større skatteinntekter. Så vi har et annet system. De rød-grønne tror at man skaper arbeidsplasser gjennom vedtak. Det gjør de bare i én sektor, og det er hvis man legger på byråkratiet eller andre stillinger som er avhengig av andres overskudd, nemlig skattebetalerne og bedriftene.
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-12-09:
Statsråden begynte sitt innlegg med å fortelle at regjeringen arbeider både systematisk og effektivt med omorganisering, og hun viste til flere store reformer. Det gleder oss selvfølgelig at regjeringen selv mener at den er både systematisk og effektiv. Men når hun viser til Nav-reformen, som vel egentlig ikke kan evalueres fordi den ikke fullt ut er satt ut i livet etter intensjonene, og til Samhandlingsreformen, som ennå ikke er påbegynt, tenkte jeg at jeg skulle spørre statsråden, som er regjeringens fremste ansvarlige for rasjonalisering i staten, om hun noen gang har reflektert over hvorfor vi har et sykehusvesen i Norge som har lavere produktivitet enn sykehusvesenet i Danmark og Sverige.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Representanten pratet om hvor viktig forebygging i kommunene er, og at det er kommunene som produserer velferdstjenester. Det er jeg helt enig i. Vi har i media den siste tiden sett en del eksempler på at barnevernet har en del utfordringer, og barnevernet er jo som kjent kommunenes ansvar. Noen tar til orde for at det eneste som trengs i barnevernet, er mer penger og høyere kompetanse. Ser representanten det som den eneste måten å løse barnevernets problemer på, eller kan det være mulig at en må til med en større omstrukturering av norsk barnevern?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
I år vil Norge ta imot ca. 9 000 asylsøknader, og en del asylsøkere vil selvfølgelig få opphold. Til neste år er det en stor mulighet for at dette tallet kan øke på grunn av den uroen vi ser i Europa. Poenget mitt er å se sammenhengen mellom antall innvandrere, asylsøkere, og de utfordringene vi står overfor når det gjelder integrering i Norge. Ser representanten en sammenheng mellom antallet som kommer til Norge, og de utfordringene vi har med å integrere dem i det norske samfunnet?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Det var godt presidenten sa «inntil 20 minutter». Det betyr at jeg ikke må bruke 20 minutter.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Jeg får si tusen takk for velkomsten. Det har vært en fin start på det å komme inn i en ny komité, og jeg setter pris på de kollegaene jeg har i den komiteen. Når det gjelder saksbehandlingstid, er det riktig, det jeg sa, at saksbehandlingstiden er for lang. Det er en av de største utfordringene vi har når det gjelder integrering i Norge, selv om – og det skal i rettferdighetens navn bemerkes – saksbehandlingstiden har gått ned betraktelig. Når det gjelder representantens spørsmål om våre kutt i bevilgningen, har det sammenheng med den innvandrings- og asylpolitikken vi vil ha. Hvis representanten også hadde lest hele budsjettinnstillingen vår, ser en at vi halverer antall innvandrere og asylsøkere. Dermed er det også muligheter for å kutte i bevilgningen til de forskjellige etatene, samtidig som vi forventer en viss effektivisering i både departementer og etater ellers.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Vi som gir til veldedige formål og veldedige organisasjoner, vil verken Fremskrittspartiet eller noen andre bøtelegge. Det skulle bare mangle! Når det gjelder den konkrete saken i Kristiansand Fremskrittsparti, har jeg dessverre ikke lest om den. Men det det er stor enighet om, også i det politiske miljøet, er de utfordringene vi har med de organiserte tiggerbandene som kommer fra Øst-Europa til Norge, der det viser seg at det ikke er enkeltpersoner som står bak tiggingen – de er rett og slett organisert i nettverk for å tigge for at bakmennene skal kunne tjene penger. Ja, er det opp til meg, skal hver eneste én som er med på slik organisert virksomhet, bøtelegges.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Når det gjelder de debattene som har vært i Stortinget, har de gått på et fritt og godt grunnlag – det skulle bare mangle. Ethvert forslag og enhver sak som er oppe til behandling i Stortinget, skal ha en grundig og god behandling. Det har en hatt, og vi har hatt et debattklima som etter min mening har vært godt, der en har hatt mulighet til å komme med sine ytringer og framstillinger, uten at det er blitt slått ned på. Det har vært brukt saklige, gode argumenter. Så det skal Stortinget – og spesielt komiteen – ha ros for. Når det gjelder den generelle samfunnsdebatten, har det etter 22. juli vært visse tendenser til at denne debatten på en måte har vært forsøkt dempet, slik at det ikke har vært like legitimt for alle å uttrykke sine meninger. Men jeg tror det er i ferd med å endre seg, og at debatten nå er på et slikt nivå at vi kan få lov til å ytre oss som vi vil, de aller fleste av oss – i hvert fall de som ikke har de helt ekstreme holdningene.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Jeg er glad for at statsråden nå har et fokus på det som har med integrering å gjøre, og som er den viktigste utfordringen vi står overfor. Statsråden sa også at vi også skal ta opp de vanskelige temaene. Et av de vanskelige temaene når det gjelder integrering, er tvangsekteskap og kjønnslemlestelse. Nå la statsråden fram en handlingsplan for en ukes tid siden, som går på de to områdene. I den handlingsplanen var det mange punkter. Noen av dem var bra, og noen av dem var kanskje ikke riktig så bra. Mye av det går på samtaler og dialog, bl.a. med de land som har utfordringer når det gjelder disse to tingene. Hvilke konkrete tiltak vil statsråden igangsette for å hindre at tvangsekteskap og kjønnslemlestelse får lov til å fortsette?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Statsråden var inne på tvangsreturer, og tvangsretur er jo Politiets utlendingsenhets ansvar. Det er slik at det i stor grad blir brukt politipensjonister til å utføre denne jobben. Det synes undertegnede er positivt. Det har to gode, positive effekter. Den ene er at det er litt rimeligere å bruke politipensjonister, og det andre er at politipensjonister er eldre mennesker med stor integritet. I en del av de samfunnene som de som skal tvangsreturneres kommer fra, nyter eldre en stor respekt, og pensjonistene bidrar dermed til at en uttransportering foregår lettere. Vil statsråden fortsette med, eventuelt utvide, bruken av pensjonister til uttransportering?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Kommunane sit no og slit med sine budsjett for 2012. Enkeltkommunar som ikkje vil påføre innbyggjarane sine ein ekstra skatt og difor ikkje har innført eigedomsskatt, vert straffa. Synest Senterpartiet det er greitt at distriktskommunar legg ned grendeskular og kuttar i eldreomsorga fordi dei ikkje har innført eigedomsskatt, og såleis går glipp av skjønnsmidlar?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Noreg har eit stort byråkrati, altfor stort etter Framstegspartiet si meining. Eg vil ta utgangspunkt i f.eks. Landbruksdepartementet. Trass i at det har skjedd ein dramatisk nedgang i talet på bønder her i landet, har ikkje byråkratiet i Landbruksdepartementet fått den same rasjonaliseringa. Viss regjeringa sin rasjonaliseringspolitikk innan landbruk ikkje vert endra – og ifølgje den siste landbruksmeldinga er det vel ikkje nokon grunn til å tru det – kan ein risikere at ein om ei tid kjem dit at kvar bonde har sin eigen byråkrat. Når vil statsråden syte for at det skjer ei reell rasjonalisering og effektivisering i byråkratiet?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Viss eg ikkje tok mykje feil, syntest eg å høyre at statsråd Liv Signe Navarsete i sitt innlegg sa at regjeringa ikkje har lagt ned nokon sjukehus. Det kan hende at statsråden har rett i det. Det vil vi sannsynlegvis få svar på den 16. desember, da er deadline for ei eventuell nedlegging av ortopediavdelinga på Nordfjordeid. Viss det skjer, trur eg at det nesten ikkje finst noko menneske i Nordfjord som soknar til dette sjukehuset, som ikkje vil hevde at ein har lagt ned Nordfjord sjukehus på Nordfjordeid. Nordfjordingane har samla inn betydelege midlar, slik at aksjonsgruppa i Nordfjord kunne gå til sak mot Helse Førde i samband med dette. Det vil kome ei rettsleg avklaring, sannsynlegvis om kort tid, og da får vi sjå kva som vert resultatet. Eg håper jo at aksjonsgruppa vinn fram med sitt søksmål. Dersom dei gjer det, vil dommen vere på bakgrunn av at også retten meiner at ein har lagt ned sjukehuset, ut frå den vurderinga ein gjer. Eg er heilt sikker på at statsråd Liv Signe Navarsete sjølv har registrert at hennar medlemmer frå Nordfjord har skrive tallause lesarinnlegg om dette, der det går klart fram kva ein meiner om det Senterpartiet har vore med på i regjering. Så eg trur ein unisont i Nordfjord meiner at regjeringa har lagt ned Nordfjord sjukehus, dersom ortopediavdelinga vert lagd ned etter 16. desember. Eg veit også at statsråd Liv Signe Navarsete godt kjenner til det som har skjedd i Lærdal – i Navarsete sin heimkommune – der det også er ei aksjonsgruppe som har arbeidd hardt for å oppretthalde fødeavdelinga der.
Roald Aga Haug (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Dei politiske skiljelinene i Noreg er rekna som relativt små, og dei går på tvers av blokker. Det blir allereie spekulert i regjeringsalternativ etter valet. Arbeidarpartiet er oppteke av å utvikla fylkeskommunen som ein viktig regional aktør. Framstegspartiet og Høgre vil derimot leggja ned fylkeskommunen. Korleis ser Kristeleg Folkeparti på dette? Er partiet best tent med Arbeidarpartiet sitt standpunkt når det gjeld fylkeskommunen, eller er det greitt å samarbeida med Framstegspartiet og Høgre om utviklinga av fylkeskommunen?
Roald Aga Haug (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Når Høgre snakkar om å gje privat sektor større spelerom innan f.eks. omsorgstenester, opplever vi at dei er opptekne av marknadsmoglegheiter, marknadssektor og profitt. Slik eg oppfattar det, er Kristeleg Folkeparti oppteke av frivillig åtte organisasjonar, dvs. profesjonelle aktørar, men med ideelle eigarar – noko Arbeidarpartiet meiner er ein viktig forskjell i mentalitet. Spørsmålet er: Meiner Kristeleg Folkeparti at dei står nærast Høgre eller Arbeidarpartiet i synet på bruken av private løysingar i offentleg sektor, og korleis vil Kristeleg Folkeparti stella seg til dette spørsmålet ved ei eventuell Framstegsparti–Høgre–sentrum-regjering i norsk politikk?
Roald Aga Haug (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Det er få tilhøyrarar, men eg håper ikkje det betyr at debatten er kjedeleg. Det er seint fredag, og folk vil kanskje ha helg. Deltaking på mange felt er nødvendig dersom folk skal integrerast i det norske samfunnet. Arbeidarpartiet ser mangfald som ein ressurs. Vi meiner at integrering krev aktiv oppfølging – og krav – på en raus måte. Kvalifisering og arbeid har vore og er sentrale prioriterte oppgåver. Rask busetjing er viktig. Derfor har vi styrkt integreringstilskotet. IMDi har òg fått auka midlar til busetjingsarbeidet. Arbeidet bør effektiviserast, og vi har mål om å ha ei ny og raskare busetjingsordning for flyktningar på plass frå og med 2013. Vidare har regjeringa løyvd midlar til Husbanken for å møta ufordringane med å finna tilstrekkeleg nok bustader til busetjing. Regjeringa har foreteke endringar i introduksjonsloven og i statsborgarloven. Det er m.a. vedteke å utvida rett og plikt til norskopplæring frå 300 til 600 timar og å utvida personkretsen for introduksjonsprogrammet. Obligatoriske prøver i norsk og samfunnskunnskap kjem skuleåret 2013. I tillegg er det vedteke at staten skal føra tilsyn med kommunanes forvalting av introduksjonsloven, og at kommunane skal ha plikt til internkontroll. Vi har òg lagt om tilskotsordninga for opplæring i norsk og samfunnskunnskap til utbetaling over tre år, slik at kommunane mottek tilskot når dei faktisk har utgifter til opplæring, og ikkje over fem år som tidlegare. Språk er nøkkelen til å forstå og ta del i det norske samfunnet. Vi vil derfor ha fleire barn i barnehage, òg for å gjera det mogleg for begge foreldra å vera i arbeid. Dette er viktige integreringstiltak. Bebuarar på mottak blir òg gitt anledning til å arbeida i frivillige organisasjonar. Framstegspartiet sitt bidrag i integreringsdebatten har mykje vore å telja forslag dei har fremma tidlegare. Det er lite spennande. Ikkje alt Framstegspartiet foreslår, er feil, men mens vi gir rettar og så stiller krav, stiller Framstegspartiet krav og kuttar i tiltak som verkar. Dei plasserer ansvaret for integrering på den enkelte innvandraren. Vi meiner derimot at dette er ein tovegsprosess. Livet blir ikkje berre levd på norskkurs. Deltaking i samfunnet på mange felt er nødvendig for å lukkast med integrering. Ei eiga stortingsmelding om inkludering i kulturlivet er på trappene og tek opp eksempel på korleis inkluderinga i kulturlivet kan bidra til deltaking og reell integrering i samfunnet. Spørsmålet er ikkje om vi blir eit meir mangfaldig samfunn. Det blir Noreg og dei fleste andre land. Spørsmålet er om vi klarer å utnytta mangfaldet til å bli ein styrke og eit konkurransefortrinn.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Det er ingen økte bevilgninger til kommunene, bortsett fra det som går innenfor de andre områdene. Vi har bl.a. en satsing på økte sosialhjelpssatser, vi har en satsing på styrking av skolehelsetjenesten. Det er flere poster i vårt alternative budsjett som også vil gripe inn i økonomien i kommunene. Det er riktig. Ellers er det en endring også, sånn at selskapsskatten kan komme tilbake til kommunene. Det ligger også inne i vårt alternative forslag. Det dreier seg om fordeling mellom kommunene og ikke størrelsen som sådan.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Bedre helsetilbud, bedre barnevern og bedre skole er formålet med større enheter, for å få større fagmiljøer og bedre kvalifisert personell. Vi mener at dette vil man ikke klare i tilstrekkelig grad ved et interkommunalt samarbeid. Man trenger også større enheter. Det er helt riktig at det er store – hva skal vi si – demokratiske problemer med bare interkommunalt samarbeid gjennom at man ikke får den samme forankringen i de større folkevalgte organene i den enkelte kommune.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Endringen i selskapsskatten betyr jo en omfordeling. Nettopp ved at den går direkte, vil de kommunene som er gode til å stimulere næringsliv i egen kommune, få mer enn det de ville fått ellers. Det er med i den omfordelingen. Når det gjelder kommunestruktur, burde for det første regjeringen i hvert fall gjøre det sånn allerede nå at det kan lønne seg å se på sammenslåing, istedenfor å gjøre dette økonomisk vanskeligere for kommunene, som det er nå. Ellers er det klart at dette må være en lengre prosess, der kommunene selv må gis et stort ansvar for hvordan man skal løse en sammenslåing i sine områder. Man må ha dem med seg i en slik type prosess. Det som er Stortingets ansvar, er å sette et mål, og så må man selvfølgelig vedta det som til slutt blir resultatet. Men dette må bygges opp nedenfra, man må involvere, og det bør være en god prosess som fører fram til et resultat, og ikke en ren nytegning av det norske kartet fra statens side.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Statsråden er opptatt av lokalt selvstyre – det er vi også i Venstre – og er også opptatt av at eventuelle kommunesammenslåinger må skje ut fra en frivillighet mellom kommunene. Da er mitt spørsmål: For at dette skal være en reell frivillighet, bør det ikke da også være økonomiske insentiver for kommunene? Det bør i hvert fall ikke være negativt å slå seg sammen, men at man opprettholder den samme økonomien ved en sammenslåing som man gjør ved å være flere mindre kommuner. Er statsråden enig i at det i hvert fall ikke bør være negative insentiver ved kommunesammenslåing der dette skjer ved frivillighet?
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Statsråden tok i sitt innlegg opp behovet for å avvikle bruk av fossil energi til oppvarming i statlige bygg. Men hun la inn den forutsetningen at det var avhengig av at man hadde fjernvarme eller andre energikilder tilgjengelig. Jeg vil hevde at alternative energikilder alltid er tilgjengelig og kan brukes. Mange kommuner, bl.a. Oslo, har avviklet all bruk av olje til oppvarming i sine kommunale bygg og har brukt store midler på det. Er statsråden villig til å sette en tydelig tidsfrist for når staten skal avvikle bruk av olje og fossile energikilder til oppvarming i statlige bygg, slik at staten også kan være med på denne dugnaden for å redusere klimautslipp i Norge, som mange allerede gjør?
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Det dreier seg om irregulære migranter, og det er ingen tvil om at med regjeringens politikk har deres situasjon blitt betydelig forverret de siste årene. Det er flere kategorier. Først og fremst er vi bekymret for dem som riktignok har fått avslag på opphold, men som det ikke er mulig å returnere. De har ingen steder å returnere til, selv om de vil. De har nå ingen mulighet til å arbeide i Norge og er i en helt fortvilet situasjon. Så har vi selvfølgelig den kategorien som vi heller ikke kan sende hjem, fordi vi ikke har avtaler med hjemlandene. Der må vi også føre en annen politikk. Når det gjelder dem som har fått avslag, og som ikke reiser hjem, men hvor vi har en returavtale, mener Venstre, som andre partier, at det er Politiets utlendingsenhets oppgave å få disse hjem så fort som mulig.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Ord er viktig i den politiske debatten, og jeg legger merke til at de nå har blitt returnektere, de som tidligere var papirløse. Jeg er veldig glad for at statsråden nå er veldig tydelig på at det i debatten må skilles mellom dem som omtales som returnektere, og dem som ikke er det, og som rent faktisk ikke kan returnere. Jeg vil bare spørre litt mer i forlengelsen av forrige spørsmål: Kan statsråden være litt mer tydelig på hvordan man nå konkret vil jobbe videre med akkurat den gruppen som reelt sett ikke kan returneres, i forhold til dem som har mulighet for å få et mer regularisert opphold i Norge, med midlertidig oppholdstillatelse og med mulighet for å arbeide? Slik situasjonen er nå, dyttes problemene omkring disse menneskene – de er i en fortvilet personlig situasjon – eller så dyttes problemene med dem over på kommunene.
Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-09:
Jeg vil følge opp tidligere spørsmål. Uavhengig av hvor mange personer det er som har fått avslag på sin asylsøknad, lurer jeg på hvor mange som reelt sett ikke kan sendes tilbake – fordi det ikke er noe mottakerland, eller fordi det er land som ikke vil ta dem tilbake. Helt uavhengig av hvor mange dette er: Er statsråden enig i at de burde ha mulighet til livsopphold og mulighet til å få midlertidig opphold i Norge inntil de kan reise hjem?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
På partiet Venstres hjemmesider brukes det ganske sterke ord om kommunebudsjettet. Men om jeg har forstått representanten Elvestuen riktig, foreslår ikke Venstre å øke rammene for kommunene, kun å omfordele innenfor de nøkterne rammene som et bredt flertall er enig om, bl.a. ved å endre reglene for selskapsskatt. Det betyr i realiteten at Venstre tar fra skattesvake kommuner og gir til skattesterke. Er det riktig forstått? Eller vil Venstre, som Fremskrittspartiet, plusse på penger som vi andre ikke har?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Det var representanten Elvestuens svar på min første replikk som fikk meg til å tegne meg igjen. Jeg vil bare oppklare en misforståelse. Det er jo ikke slik at selskapsskatten ikke kommer tilbake til kommunene. Den kommer tilbake til kommunene, men den kommer tilbake til kommunene med samme fordelingsnøkkel som de andre midlene kommunene får. Så spørsmålet står fast: Er det slik at Venstre kun omfordeler innenfor eksisterende rammer, eller vil man være med og plusse på? La meg også stille et annet spørsmål til representanten i samme omgang: Behov for endringer i kommunestrukturen, ja vel, men hvordan vil Venstre gå fram for å få til dette?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg er litt usikker på hva representanten Ketil Solvik-Olsen mener vi har å lære av Hellas, som han brukte mesteparten av sin tid til å snakke om. Han får oppklare det i det neste innlegget. Men en misforståelse må oppklares. Han gir sosialdemokratene skylden for at det gikk dårlig i Hellas. Jeg må bare benytte anledningen til å minne om at da Papandreou overtok, viste det seg at statsgjelden i Hellas var mer enn dobbelt så stor som det den foregående borgerlige regjeringen hadde påstått. Hele Papandreous regjeringstid gikk med til å rydde opp. Og som sagt, jeg har vanskelig for å se at vi har mye å lære, men hvis vi har noe å lære, tror jeg det må være at det er bedre med en regjering som fører en ansvarlig økonomisk politikk, enn en regjering som ikke gjør det. Representanten Hagesæter er opptatt av startlån. Hans innlegg gjør meg usikker på én ting og veldig sikker på en annen. Det jeg blir usikker på, er om representanten har lest komitéinnstillingen, for der står det helt tydelig at startlånsordningen skal videreføres. Det jeg derimot er sikker på, er at representanten ikke forstår hva startlånsordningen er. Startlånsordningen er en ordning som er lagd for at vanskeligstilte unge som ellers ikke ville hatt mulighet til å komme inn i boligmarkedet, skal få den muligheten. Det er åpenbart slik at det ikke skal stilles de samme kravene, da faller hele poenget med ordningen bort. Jeg vil minne om at det foregår en individuell og konkret vurdering, ikke bare fra finansinstitusjonenes side, men også fra den enkelte kommune. Også et betydelig rådgivningselement er inne når det gis startlån. I tillegg vil jeg igjen minne om at det er mindre mislighold av startlån enn av ordinære boliglån gjennom bank. Til slutt: Representanten Skoland tok opp dette med ROBEK. Jeg synes det er pussig at denne kritikken kommer fra en representant for et parti som administrerte tidenes høyeste ROBEK-nivå. I 2004 var det 118 kommuner i ROBEK-registeret. De siste årene har antallet vært stabilt, på mellom 40 og 50. Om antallet kommuner i ROBEK er barometeret på helsetilstanden i norske kommuner, tror jeg vi kan slå fast at det står mye, mye bedre til nå enn da Høyre satt i regjering.
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg er også blant dem som fikk meg en overraskelse da jeg så Dagsavisen i dag. Jeg har lyst til å følge opp det som representantens partileder, Siv Jensen, i dag sier der: «Veldig mange føler at det har vært en klam, usynlig hånd over debatten» – altså integreringsdebatten. Representanten Lise Christoffersen minte oss på at vi har hatt åtte debatter om integreringsfeltet – og i tillegg flere budsjettdebatter hvor dette har vært tema her i salen. Jeg er nysgjerrig på om representanten Ørsal Johansen mener at det også har vært en slik «klam, usynlig hånd» over integreringsdebattene her i salen, eller om det er andre debatter Fremskrittspartiet opplever som problematiske?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg vil stille representanten Geir Jørgen Bekkevold noen spørsmål om personer som ønsker å være i Norge. Mener representanten at det er norske myndigheter som skal avgjøre hvem som skal få opphold her, eller skal folk selv kunne bestemme? Når det gjelder personer som ikke får oppholdstillatelse, mener representanten at de skal reise hjem, eller skal de på egen hånd kunne bestemme seg for å bli i landet?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg er nysgjerrig på hva som ligger i begrepet «i utgangspunktet», som representanten Bekkevold bruker. Jeg vil minne om at han i mars hadde en interpellasjon der han etterlyste ordninger for å «regularisere» personer som oppholder seg ulovlig i Norge. For å spørre på en annen måte: Om to personer med like saker som begge får avslag på sine asylsøknader, og den ene tar vedtaket til etterretning og reiser tilbake, mens den andre blir ulovlig i Norge, mener representanten da det er riktig at sistnevnte etter en stund belønnes med opphold?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg registrerer at Bekkevold bruker begrepet «papirløse». Nå er vel situasjonen den at disse personene ikke er uten papirer, men at de ikke liker det som står i papirene. Igjen brukes dette begrepet «i utgangspunktet» – i utgangspunktet reise hjem og i utgangspunktet forholde seg til de vedtak som er gjort. Kan representanten være så snill å presisere i hvilke situasjoner det er ok at folk ikke etterkommer lovlig fattede vedtak av norske myndigheter?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Det er litt vanskeleg å ta Framstegspartiet heilt på alvor. Framstegspartiet vil støtte Høgre. Dei vil i tillegg ha mykje meir pengar inn – det vil ikkje Høgre. Høgre vil gjeninnføre selskapsskatten, som for ein framstegspartikommune som Vardø vil bety at ein taper ganske formidabelt. Ein vil ta vekk regionaltilskottet. I Vardø vil det bety at ein taper 25,6 mill. kr. Det samarbeidet som ein ser no, og som ein heilt klart ser for seg kan verte eit alternativ til neste val, vil vere ein katastrofe for Kommune-Noreg. Det vil bety ja, ein vekst i skattesterke kommunar som Oslo, Stavanger, Sola, Bærum, men det vil vere katastrofalt for eit likeverdig tenestetilbod i dei kommunane som vil tape på stykkpris – fordi det er færre å fordele dei faste, grunnleggjande kostnadene på – og tape på at alle regionalpolitiske tilskott vert raderte ut.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Me har i dag ei historisk låg øyremerking av dei kommunale rammetilskota. Det er eit avtrykk av Senterpartiet sitt ynske om å gi kommunane større sjølvstyre. Det har ikkje alltid vore slik at kommunane kan disponere stort sett heile ramma si alt etter kva den enkelte kommune finn føremålstenleg. Når representanten òg ynskjer ei utdjuping av katastrofevarselet, så skal han få det. Dersom Høgre sitt forslag hadde vorte vedteke i Stortinget, ville 40 av dryge 30 mrd. kr vorte omfordelte til fordel for 55 stort sett skattesterke kommunar. 376 kommunar ville tapt, det ville ført til forsterka ulikskap, og det ville gitt kommunane svært ulike føresetnader for å yte kommunale tenester. 64 pst. av landets innbyggjarar ville fått eit dårlegare tilbod. Mange av Høgre sine ordførarar skal prise seg lukkeleg for at det ikkje vert vedteke i Stortinget.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Som det går fram av brevet frå Finansdepartementet til Finanstilsynet, vil startlåna òg i framtida ha den same moglegheita til å vere eit særdeles viktig bidrag for å få både unge og vanskelegstilte inn på bustadmarknaden. Eg er glad for at både kommunalkomiteen og finanskomiteen har presisert at slik skal det vere. Dei signala er vidareformidla, og dei er òg grunnlaget for det som skal skje framover. Heldigvis er det slik at signal frå Stortinget vert tekne på alvor. Eg er som kommunalminister veldig fornøgd med at me har årvakne komitear som følgjer med, og som gir uttrykk for at ei så viktig ordning som startlån ikkje må svekkjast i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Denne regjeringa har jo gjort det enklare å slå seg saman, for det første fordi me bidreg aktivt for å få til gode prosessar der ein ønskjer å slå seg saman. Me dekkjer 100 pst. av kostnadene til prosessar som går i forkant av ei samanslåing. Me har forlenga inndelingstilskotet, som gjer at ein får ein føreseieleg økonomi. Det er viktig i ein lengre periode etter at ein har slått seg saman. Dersom Venstre verkeleg var oppteke av at kommunane skulle ha føreseielege økonomiske kår, hadde dei ikkje føreslått å gjeninnføre selskapsskatten. Det er ei ordning som 383 kommunar vil tape på. Berre 47 kommunar, som Oslo, Stavanger og Sola – skattesterke kommunar – vil vinne på det. Alle ordførarane frå Venstre vil tape på ei slik ordning, som òg er uføreseieleg, fordi ho følgjer konjunkturane og gir ikkje kommunane moglegheit til å ha ein føreseieleg økonomi fram i tid. Så både Høgre og Venstre sine alternative budsjettforslag om selskapsskatt er med på å gi kommunane ei skeivfordeling og ein mindre føreseieleg økonomi.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Det er interessant å sitje og høyre på debatten – det er mange gode innspel og mange gode innlegg. Det har òg vore nokre innlegg som har vore direkte visittar til regjeringspartia, og ikkje minst til mitt eige parti, Senterpartiet, der Jon Georg Dale fyrte av ei breiside mot at me hadde lagt ned lokalsjukehus. Nei, representanten Dale, det har Senterpartiet ikkje gjort. Me har bidrege til at me faktisk har lokalsjukehus som framleis skal ha viktige tenester i sine lokalsamfunn. Kva situasjonen hadde vore utan Senterpartiet si kraft med omsyn til lokalsjukehus, skal ikkje eg seie så mykje om, men eg veit at eg er stolt av den innsatsen Senterpartiet har gjort. Eg er òg stolt av det Senterpartiet og regjeringa har bidrege med når det gjeld å desentralisere helsetenestene til kommunane. Me viser Kommune-Noreg tillit, me viser at me held fram med ein tradisjon der lokalt folkevalde kan prioritere viktige område for sine innbyggjarar. Det er desentralisering og førebygging i praksis. Ja, me skal følgje veldig nøye med på dei økonomiske overføringane, sjå at dei rekk, og sjå at ein kan halde fram med det viktige arbeidet som kommunane faktisk har gjort i mange år, nemleg ved å starte oppbygging av lokalmedisinske senter. Det er det som er modellen for Samhandlingsreforma. Ho er ikkje klekt ut på eit kontor i Oslo, ho er klekt ut i Valdres, på Ørland og rundt omkring i driftige regionale samarbeid, der ein har fått opp gode tilbod. Det skal me vidareføre. Gjermund Hagesæter nemnde startlån. Det er slik – og det har vore slik – at dei som får startlån, vert underlagde ei særskild vurdering, både av banken og av kommunen. Difor er det berre ca. halvparten av dei som søkjer, som får, for ein har ei særskild vurdering; ein skal evne å betale tilbake. Det er ikkje alltid at det er storleiken på inntekta som betyr noko, men at ein har ei jamn inntekt. Og bustadutvalet, som la fram ein NOU for kort tid sidan, seier at mange fleire bør kunne kome inn på eigarmarknaden, gitt at dei har ei jamn inntekt og slik kan betene eit lån. Så me skal halde fram med satsinga på startlån. Det er ei veldig viktig satsing. Så registrerer eg at Framstegspartiet vil ha differensiert stykkpris. Eg gler meg til å sjå den modellen i praksis, men eg trur ikkje eg kjem til å gjere det, for Framstegspartiets økonomiske politikk heng ikkje i hop. Eg er heilt sikker på at i neste sesjon kjem det òg til å vere mykje meir pengar til justis, andre dagar har dei heilt sikkert mykje meir pengar til både samferdsle og andre område som vert diskuterte her i salen. Dei skal ha fleirtal for dette saman med nokon, sannsynlegvis Høgre. Høgre står for ein ansvarleg økonomisk politikk, seier dei. Då er det umogleg å tenkje seg at me vil oppleve å sjå Framstegspartiet sin økonomiske politikk omsett i praksis.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-12-09:
Startlån er eit av dei viktigaste bustadpolitiske verkemiddel me har, og det er verd å merke seg at det nesten ikkje er tap på startlån. Det er fordi ein har ei særskilt vurdering av søknadene. Det er ein del av den bustadpolitikken som regjeringa har lyfta sidan 2005. Det har me gjort gjennom å styrkje andre tilskot, det har me gjort gjennom å gå gjennom behova, og det har me gjort gjennom at me ikkje berre skal tenkje marknadsliberalistisk, og at det er det private næringslivet som skal tilby alt, men at me kan ha eit samverke mellom det private og det offentlege. Norsk bankvesen er veldig fornøgd med det samarbeidet. Husbanken er veldig fornøgd med det. Det er bra, men det viktigaste er at det hjelper dei som elles ikkje hadde kome inn på bustadmarknaden, slik at dei då kan få ta del i den verdistiginga som andre får del i. Så det er eit viktig verkemiddel. Dale tek igjen tak i Samhandlingsreforma. Han snakka ikkje om regjeringa, men om Senterpartiet. Det får representanten gjerne gjere, men eg står her som representant for regjeringa og regjeringa sin politikk. Regjeringa skal gjennomføre ei samhandlingsreform som nettopp i distriktskommunar er særskilt viktig. At folk i Valdres kan reise til eit lokalmedisinsk senter og få dialyse i staden for å sitje timevis i bil kvar veg til eit sjukehus, har enorm positiv effekt for den enkelte. At ein kan opprette kompetansearbeidsplassar i distriktskommunar som kan tilby gode tenester, har enorm betyding for lokalsamfunna, men igjen: Det viktige er menneska, dei som får tenestene, det er dei det handlar om. Eg ser store positive effektar av Samhandlingsreforma, og me får fase ho inn. Så må me tole at me må følgje nøye med. Det kan hende me må gjere nokre endringar, det er regjeringa villig til å gjere om det vert nødvendig. Så til innlegget som Sortevik heldt tidlegare om fylkesvegane, og kor ille det står til der. Eg meiner at fylkeskommunane viser seg som gode vegeigarar. Dei satsar mykje på fylkesvegane. Dei nyttar rentekompensasjonsordningane fullt ut. Me har lagt inn 400 mill. kr på grunn av at fylkesvegane treng ytterlegare drift og vedlikehald i neste års budsjett, og eg er heilt sikker på at den iveren og den interessa for veg som eg – som tidlegare fylkespolitikar – visste var i fylkeskommunane, gir seg faktisk utslag i ei sterkare satsing og eit større medvit om kor viktige fylkesvegane er for det samla vegnettet i landet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg er enig i at vi skal fokusere på å drive den offentlige forvaltningen så effektivt som mulig. Regjeringens svar er at vi har gjennomgått en rekke områder og lagd nye ordninger. Som jeg sa i mitt innlegg, er Nav-reformen, Pensjonsreformen og Samhandlingsreformen vesentlige elementer i å drive offentlig forvaltning på en mer effektiv måte. Samtidig registrerer jeg, bl.a. i denne debatten, etterlysninger av mer rettigheter og mer spesifikke ordninger, som også vil nødvendiggjøre at man har et byråkrati. Så er det opp til den enkelte statsråd å gjennomføre de organisatoriske tiltakene som er hensiktsmessige innenfor statsrådens områder. Det mitt departement er særskilt opptatt av, er å legge til rette for at vi får gode digitale løsninger. Det reduserer byråkratiet og er med på at vi får mer fornøyde brukere. Det vil vi fortsette å jobbe med, på tvers av departementer, også i tiden framover.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Vi har en historisk fordeling av sykehus i Norge som gir befolkningen nærhet til de helsetjenestene som den har behov for. Samhandlingsreformen er et svar på at vi trenger å gjøre noen endringer i hvordan vi har organisert helsevesenet vårt. Det å overføre flere tjenester til et lokalt nivå er Samhandlingsreformens intensjon. Det at vi oppretter lokalmedisinske sentre, er et grep for å fornye helsesektoren vår i tiden som kommer. Så er jeg enig i at Samhandlingsreformen ikke er satt ut i livet. Men den viser at regjeringen tenker nye tanker, og at vi foretar omorganiseringer på de områdene vi mener det er viktig.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg deler representantens bekymring over at det fortsatt er ugjort vedlikeholdsarbeid på en del av landets kirker. Det som gleder meg, er at det er gjort betydelige fremskritt på en del områder den siste tiden. Det spleiselaget jeg ser for meg må være mellom stat og kommune, er å fortsette å ha en god kommuneøkonomi, som setter kommunene i stand til å bevilge de midlene som trengs til vedlikehold av kirkebygg. Det som gleder meg, er at det i de årene vi har sittet i regjering, har vært en betydelig – og den er betydelig – økning av den innsatsen kommunene gjør overfor kirkene når det gjelder å stille til disposisjon midler til vedlikehold. Så må vi bidra til kunnskap og systematikk. Så håper jeg at de midlene vi har stilt til disposisjon gjennom låneordningen, brukes opp. Her er jeg enig i at det er bekymringsfullt at kommunene ikke bruker den anledningen fullt ut.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg mener at vi har vært ganske gode fra statens side når 94 pst. av våre bygg blir oppvarmet uten bruk av fossil energi. Så vil det stå igjen noen bygg som det er krevende å gjøre rehabiliteringstiltak i, for vi besitter eierskap til veldig mange forskjellige byggtyper, som det er krevende å gjøre de nødvendige endringene i. Men vårt mål er at vi skal fase inn så mye ikke-fossil energibruk som mulig i våre bygg, og det mener jeg faktisk vi har lyktes ganske godt med. Det er viktig at vi tar dette i rehabiliteringsprosjektene knyttet til byggene, og det er viktig at vi gjør riktige valg når vi bygger nytt, og vi er i alle fall på vei til å gjøre de riktige valgene når det gjelder de aller, aller fleste av byggene våre.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Krisen i Europa er svært alvorlig og kan ramme Norge. I en slik situasjon er det helt nødvendig med stødig økonomisk styring. Det er nødvendig for å trygge norske bedrifter og arbeidsplasser. Arbeidsledighet i utsatte eksportnæringer vil ramme mange kommuner hardt gjennom lavere skatteinngang, høyere sosialhjelpsutgifter og en generell pessimisme i mange lokalsamfunn. Orden i økonomien er også helt avgjørende for at renten ikke skal stige og påføre Kommune-Norge ekstra utgifter, som vil føre til mindre rom for bedre tjenester for innbyggerne. Men sammenliknet med alle andre land omkring oss er vi i den heldige situasjonen at vi kan forbedre velferden til innbyggerne også til neste år. Våre budsjetter er ikke preget av uforutsigbarhet og kutt i velferden, selv om budsjettene rundt omkring i kommunene er stramme til neste år. Jeg skulle gjerne ha sett at Høyre sluttet å si at økonomien i norske kommuner var på stell i 2005. Svært mange norske kommuner sto på den såkalte ROBEK-listen på det tidspunktet, som Ingalill Olsen så godt beskrev i sitt innlegg. Svært mange kommuner hadde nedbemannet kraftig i viktige tjenesteområder som skole og omsorg for å kunne vise fram et budsjett i balanse og et regnskap med svarte tall. Det ga ingen lokal frihet, slik som Høyre tar så sterkt til orde for nå. Tvert imot: Det var ufrihet og stor uro i norske kommuner da vi tok over styringen av landet i 2005. Takket være det store økonomiske løftet i 2006 og senere kom kommunene igjen på offensiven. Budsjettet til neste år har en god fordelingspolitisk profil, også i forhold til kommunene. Kommunene skal finansiere 40 pst. av egne inntekter, noe som gir en god utjevning mellom kommunene, slik at folk som bor i skattesvake kommuner, får det samme tilbudet innenfor skole og omsorg som folk som bor i såkalte skattesterke kommuner. Jeg er også glad for at selskapsskatten fordeles slik som den gjør. Det betyr at den også kommer kommuner som har primærnæringer og mindre produksjonsbedrifter i sin midte, til gode. Dette er god fordelingspolitikk som gjør det mulig å bo og arbeide i hele det langstrakte landet vårt. Norske kommuner er gode tjenesteprodusenter, både alene og sammen med andre kommuner. Jeg skulle ønske at flere kommuner ville slå seg sammen, men selv mellomstore og store kommuner finner det hensiktsmessig å samarbeide når store oppgaver skal løses. Til neste år starter gjennomføringen av en stor og ny, viktig reform, nemlig Samhandlingsreformen. Mange kommuner ønsker da å samarbeide om hele eller deler av reformen, og jeg vil derfor bare benytte anledningen til atter en gang å minne om at flere kommuner ønsker å forankre et slikt interkommunalt samarbeid gjennom samkommunemodellen. De forteller meg stadig om sin utålmodighet for at modellen skal forankres i kommuneloven. Jeg har tillit til at statsråden kommer til Stortinget med saken.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Etter at Senterpartiet gjennom seks år i regjering no har fått rasert lokalsjukehusa tilstrekkeleg, foreslår dei å overføre oppgåvene til kommunane. Dei hadde vel kanskje ingen andre val. Men når Samhandlingsreforma trer i kraft 1. januar 2012, veit vi jo at svært mange kommunar ikkje er i nærleiken av å vere klare til å overta dei utfordringane som kjem. Det forundrar meg at når ein har sagt over tid at ein må spesialisere helsetenesta meir, sånn at lokalsjukehusa vert for små, flyttar ein heller oppgåvene til kommunar med 3 000 innbyggjarar – f.eks. Det viser at politikken ikkje heng saman. Samhandlingsreforma har mange gode intensjonar, men heile føresetnaden for Samhandlingsreforma er å kunne klare å byggje store, gode kompetansemiljø som greier å møte dei medisinske utfordringane som ei spesialisert helseteneste har i seg. Då er det eit paradoks at mens vi stadig vert eldre og vi lever med stadig fleire diagnosar, så skal ein overlate til kommunane å drive spesialisert behandling – samtidig som ein aksepterer ein kommunestruktur som gjer at kompetansemiljøa ikkje under nokon omstende kan verte store nok og gode nok. Så er det eit paradoks til. Senterpartiet aksepterer at finansieringsansvaret f.eks. for utskrivingsklare pasientar og kommunalt medfinansieringsansvar på 20 pst. for kommunane vert innført frå 1. januar 2012, vel vitande om at det ikkje ligg føre avtalar mellom kommunar og regionale helseføretak om ulike samarbeidsmodellar. Cirka halvparten av norske kommunar seier at dei ikkje får i stand slike samarbeidsavtalar før Samhandlingsreforma trer i kraft. Det betyr i praksis at kommunane vert den svake parten som skal forhandle med dei regionale helseføretaka om ein avtale etter at dei har teke over finansieringsansvaret. Det er ikkje forhandlingar som vil skje mellom kommunane og dei regionale helseføretaka då. Samhandlingsreforma er mogleg å lykkast med, men det føreset at ein byggjer reforma nedanfrå og opp, får i gang gode prosjekt lokalt og begynner å byggje kompetanse, for deretter å få stadig større oppgåver. Dagens regjering overfører finansieringsansvar utan at kompetansen er bygd opp. Det vil ramme pasientane i kommunane. Dessverre må vi vente til 2013 før vi får gjort noko med det.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Eg har delteke i nokre debattar om budsjettet dei siste dagane. Det er ein ting som slår meg, og det er at det har vore gruppemøte i Arbeidarpartiet i forkant. For det er slik at kvar gong opposisjonen kjem med konstruktiv kritikk til regjeringa, snakkar vi altså Noreg ned – anten snakkar vi kommunane ned, eller så snakkar vi utdanningssektoren ned, eller så snakkar vi samferdselssektoren ned, eller så snakkar vi alle ned. Slik er det ikkje. Det er trass i alt slik at med ei regjering som er så lite sjølvkritisk, kan det vere godt dersom nokon andre fyller på med idear. Dersom vi går inn i Samhandlingsreforma igjen, som eg snakka om i mitt førre innlegg, slår det meg at det er paradoksalt at Senterpartiet faktisk vel å forsvare den reforma så hardt som dei gjer. Det er heva over tvil at alderssamansetjinga i distriktskommunar er annleis enn i bykommunar. Det er fleire eldre i distrikta. Det er også heva over tvil at jo eldre ein blir, dess oftare har ein behov for spesialisert behandling. Med andre ord: Når kommunane får ansvaret for medfinansiering for innlegging på sjukehus på 20 pst., rammar det først og fremst dei kommunane Senterpartiet tradisjonelt har vore oppteke av, nemleg distriktskommunane. At ein då er såre fornøgde med ein slik modell som ikkje har nokon nyansar i seg, forundrar meg. Det same gjeld for dei utskrivingsklare pasientane når kommunane no må stå med lua i handa og ta imot frå 1. januar 2012, og få ei dagmulkt på 4 000 kr dersom dei ikkje gjer det – vital, ny politikk – og kommunane har fått ca. seks månader å førebu seg på. At statsråden finn det som forsvarleg behandling overfor kommunane, er problematisk. Så til lokalsjukehus. Det er lenge sidan dei innsåg at Senterpartiet har ei anna verkelegheitsforståing enn dei fleste andre i distrikta. Men dersom ein reiser tilbake igjen til Nordfjord, ser vi jo at alle oppfattar at lokalsjukehuset på Nordfjordeid forsvinn, fordi dei viktigaste funksjonane forsvinn. Eg trur lokalbefolkninga på Nordfjordeid veit kva dei snakkar om.