Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2013-12-09:
Mye er bra i det norske helsevesen, både i spesialisthelsetjenesten og i omsorgen ute i kommunene. Som sykepleier selv kjenner jeg litt til noen av de oppgaver de står overfor, og jeg vet også at vi har potensial til å få et enda bedre helsevesen. Et godt forlik mellom Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen og Kristelig Folkeparti og Venstre har bidratt til et helsebudsjett som viser en tydelig retning og en ny kurs i helsepolitikken. Først og fremst handler det om å gjøre det vi sa vi skulle gjøre, og jeg er glad for at velgerne kan ha tillit til oss på det området. Vi lovet å satse på kvalitet og valgfrihet i helsevesenet, og vi lovet å prioritere mer til dem som trenger det aller mest. Med dette budsjettet er vi godt i gang med å gjøre det vi sa vi skulle gjøre. Det offentlige helsevesenet er bærebjelken i Helse-Norge. Budsjettet vi skal vedta, er tidenes største styrking av offentlige sykehus, med 2,7 mrd. kr totalt. Vi lovet velgerne å ta alle gode krefter i bruk for å få helsekøene ned. Det gjør vi – med 300 mill. kr mer til økt kjøp hos ideelle og private. Det handler om økt kapasitet for å få psykisk helsehjelp, det handler om flere rehabiliteringsplasser, det handler om langtidsplasser for rusbehandling, og det handler om kjøp av MR fra private røntgeninstitutter – alt for å sette pasienten i sentrum og for å redusere belastningen mange nå opplever ved å måtte vente lenge i kø. Vi vet alle hva ventetid i helsevesenet kan bety. Det truer pasientens livskvalitet og skaper stor utrygghet for både pasient og pårørende. Det er dessverre slik at vi fortsatt definerer noen pasientgrupper som svakere enn andre i den offentlige helsedebatten, dette gjelder spesielt de rusavhengige og de med psykiske lidelser. Jeg er glad for at regjeringen står for en tydelig kursendring med en sosial profil og i budsjettet prioriterer mer til dem som trenger det mest – med målrettede tiltak: først og fremst ved å gjeninnføre den gylne regel om større vekst innenfor rus og psykisk helse, hver for seg, enn innenfor somatikken og ved å innføre fritt behandlingsvalg. Helsevesenet er jo mye mer enn spesialisthelsetjenesten. De aller fleste av oss får våre helsebehov dekket lokalt i våre kommuner, enten gjennom helsestasjonsvirksomheten og fastlegeordningen eller gjennom de ulike institusjonstjenestene. Vi gikk til valg på økt kvalitet og valgfrihet – også i omsorgstjenestene. Vi leverer ved å bevilge 92,3 mill. kr mer, slik at tilskuddsrammen for heldøgns omsorgsplasser kan øke fra 2 000 til 2 500 i 2014. Til tross for at Stoltenberg-regjeringen forsøkte å framstille det som at de var i rute med utbyggingen av antallet plasser, er fasiten en helt annen. Det er langt igjen til målet, og samtidig øker behovet. Vi vet at for å styrke kvaliteten i omsorgen trenger vi et betydelig kompetanseløft. En enstemmig komité er enig i dette, men det er regjeringspartiene, med støtte av Kristelig Folkeparti og Venstre, som legger mer penger inn i potten til kommunene. Igjen viser vi ved handling og prioritering at vi leverer. Flere skal kunne gå fra å være ufaglærte til å bli faglærte. Det er givende for den enkelte helsearbeider, men vi vet også at det styrker kvaliteten i omsorgen. Særlig innenfor rusomsorgen og innenfor psykisk helse i kommunene er jeg stolt over det gode forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre her i Stortinget. Sammen bevilger vi 20 mill. kr mer til frivillige tiltak innenfor rus og 16 mill. kr til psykisk helse i kommunene. Det gir håp for mange som i dag har prosjekter som man sårt trenger finansiering til, eller som har på trappene spennende, nye tiltak. Her har jeg spesielt lyst til å nevne gatelagsfotballen gjennom Norsk Toppfotball. Ved å styrke bevilgningen med 5 mill. kr håper vi at Fredrikstad Fotballklubb og Stabæk Fotball får konkurranse av flere gatelag. Disse klubbene har gått foran og vist hvordan toppfotballen tar viktig samfunnsansvar, gjennom aktivitet som øker selvbildet og livskvaliteten, og skaper nye sjanser for tunge rusavhengige. Med mer penger i potten håper vi flere lag kommer på banen. Noen poster er i milliardklassen i vårt budsjett, andre er mindre i kronebeløp, men har allikevel stor betydning. Regjeringen har fulgt opp sine tidligere løfter om å bevilge penger til å fremme økt kunnskap og informasjon om lindrende behandling og omsorg ved livets slutt for barn og ungdom. Dette er 2 mill. kr til kompetanseutvikling, som vil bety mye for alvorlig syke barn og deres pårørende. Budsjettet vi vedtar i dag, viser at velgerne kan ha full tillit til at regjeringen har startet opp det viktige arbeidet med å skape et sterkere sosialt nettverk og et helsevesen som er pasientenes helsevesen.