Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-04-05:
Dette er en viktig sak. Det er mange eksempler på at varsling kan være helt avgjørende for at ukultur og kriminalitet blir avdekket. I arbeidsmiljøloven står det tydelig at arbeidstaker har rett til å varsle om kritikkverdige forhold på jobben. Loven har tre varslingsbestemmelser, som trådte i kraft i 2007: § 2-4, om retten til å varsle om kritikkverdige forhold, § 2-5, om forbud mot å møte varsleren med represalier og § 3-6, om at virksomhetene som hovedregel skal ha plikt til å ha interne varslingsrutiner. Under lovforberedelsen var varslingsbestemmelsene gjenstand for mye debatt. Det ble diskutert om reglene var tydelige nok, og om de ville gi varslerne tilstrekkelig vern. Særlig ble forsvarlighetskravet i § 2-4 mye diskutert. Flere mente at lovformuleringen var for utydelig, og at det ville føre til mindre varsling av kritikkverdige forhold. Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, som utgjør flertallet i komiteen, mener det samme i dag som da lovforslaget var til behandling. Formuleringen «arbeidstakers fremgangsmåte ved varslingen skal være forsvarlig» i § 2-4 bidrar ikke til å skape den tryggheten som varsleren har behov for. Formuleringen tar fokuset bort fra virksomhetens kritikkverdige forhold og over til spørsmålet om varsleren har opptrådt kritikkverdig i måten det varsles på. Høyre viser til det vi mente da lovforslaget ble behandlet i Innst. O. nr. 6 for 2006–2007, der Høyre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Venstre den gang gikk imot kravet om forsvarlig varsling. Vi fremmer i dag – sammen med Fremskrittspartiet og Venstre – forslag til vedtak om at det må vurderes «hvorvidt vilkårene «forsvarlig varsling» og «kritikkverdige forhold» skaper en for høy terskel for varsling». Fafo og advokatfirmaet Arntzen de Besche gjennomførte i 2014 en evaluering av varslingsreglene på oppdrag av Arbeids- og sosialdepartementet. Konklusjonen var at varslingsreglene i arbeidsmiljøloven virker etter sin hensikt. Reglene gir en sterk beskyttelse av varslerne. Det fremgår at de norske varslingsreglene er blant de aller mest omfattende og strenge både i Norden og internasjonalt. Det er relativt mange arbeidstakere som varsler, og varslerne har stort sett gode erfaringer med å si fra om kritikkverdige forhold. Likevel kommer det også frem i rapporten at mange – nesten 50 pst. i en undersøkelse – avstår fra å varsle av frykt for represalier. Selv om arbeidsmiljøloven har tydelige regler, tyder det på at enkelte har kommet opp i svært vanskelige situasjoner ved varsling om alvorlige og kritikkverdige forhold på arbeidsplassen. Media har skrevet om flere store, alvorlige saker som har fått følger for dem som varsler. Den siste mest kjente saken er det som har skjedd i Hordaland politidistrikt, med Robin Schaefer i Monika- saken. Da Stortinget behandlet endringer i arbeidsmiljøloven i fjor, Innst. 207 L for 2014–2015, la Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre inn merknader for å bedre varslernes situasjon. Blant annet ble det påpekt at samarbeidet mellom relevante tilsyn skal styrkes for å bedre informasjonen om rettigheter og plikter for alle involverte parter, at en holdnings- og informasjonskampanje om varsling i samarbeid med partene i arbeidslivet bør vurderes, at varslingsrutiner bør bli et obligatorisk krav, og at loven bør presisere et minstekrav til varslingsrutinenes innhold. Flertallet i komiteen er fornøyd med at statsråden følger opp merknadene fra stortingsflertallet, og at Arbeids- og sosialdepartementet er i gang med å utrede lovendringer som skal styrke varslernes situasjon. Det arbeides med forslag om å gjøre varslingsrutiner obligatorisk, om det skal stilles minimumskrav til innholdet i de interne varslingsrutinene, og om i hvilken utstrekning varslervernet skal utvides til innleide arbeidstakere og selvstendig oppdragstakere/næringsdrivende. Departementet ser også på hvordan varslerkonfidensialitet, dvs. anonymitet, best kan ivaretas, og hvordan arbeidstakernes lovfestede rett til å varsle ikke må begrenses gjennom f.eks. en virksomhets varslingsrutiner. Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, er opptatt av at forholdene legges best mulig til rette for at kritikkverdige forhold kan komme frem og bringes til opphør. Både lovgivning og rutiner i den enkelte virksomhet må støtte opp om varslervernet. Flertallet i komiteen ser frem til at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med en sak om endringer i varslingsreglene. Flertallet vil følge opp Unios innspill i høringen i denne saken ved å be regjeringen om å nedsette en bredt sammensatt ekspertgruppe som går gjennom dagens regelverk i sin helhet, og fremmer forslag til vedtak om hvordan varslervernet ytterligere kan styrkes.