trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Nå skal jeg, i motsetning til det Ryan gjorde med mitt spørsmål, svare på spørsmålet. Ryan svarte ikke på om det var et nederlag for SV å måtte være med på et opplegg som åpner for en tredjedel privat eierskap. Jeg antar det skyldes at svaret på mitt spørsmål er ja. Svaret på spørsmålet til Ryan er at Venstres posisjon her har vært å sikre hjemfallsordningen på en fleksibel måte som kan gi grunnlag for bred enighet i Stortinget. Denne posisjonen valgte Høyre og Fremskrittspartiet subsidiært å slutte seg til. Mange innen regjeringspartiene, både lokalt og mer sentralt, var opptatt av å finne det samme treffpunktet i midten. Slik ble det ikke, og det er det jeg har kalt manglende samarbeidsevne og manglende samarbeidsvilje fra partienes side. Så prøver en med bred penn og hevet stemme å si at dette egentlig handler om om man er for eller imot hjemfallsordningen. Slik er det ikke. Denne gangen, i motsetning til for hundre år siden, er det et bredt flertall for hjemfallsordningen, som også kunne inkludert høyrepartiene om regjeringspartiene hadde vært med på det opplegget.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Jeg må virkelig studere referatet av mitt innlegg i morgen, for jeg mener bestemt at jeg gjentatte ganger har sagt at for Venstre er det av stor betydning å sikre hjemfallsordningen - nå, som det var for hundre år siden. Jeg har også sagt at vi ønsker ingen omkamp i Stortinget som vil sette hjemfallsordningen til side. For Venstre er dette en veldig viktig sak. Derfor har vi prøvd å være så løsningsorienterte at vi kan finne et opplegg som er bærekraftig over tid. Representanten vil også kunne merke seg at jeg har ikke nevnt én enkeltbedrift i mitt innlegg. Denne saken er så stor at den går utover enkeltbedrifter. Men at den kan ha stor betydning for enkelte bedrifter, er helt åpenbart. Nå håper jeg ikke at resultatet her blir at f.eks. investeringsbeslutninger på Karmøy kuttes ut, men muligheten for det øker med Regjeringens opplegg. Så har jeg lyst til å si avslutningsvis at regjeringspartiene har sagt at ni av ti ønsker Regjeringens politikk på dette området. Jeg tror at åtte av ni ønsker et sterkt offentlig eierskap kombinert med gode rammevilkår for industrien. Det passer godt på opposisjonens modell.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Inga Marte Thorkildsen har et sterkt ønske om å tro at Venstre står på hjemfallsordningen. Det ønsket kan jeg innfri. Vi står på den hjemfallsordningen, og jeg har prøvd å formulere det veldig tydelig. Jeg har vist til hva Venstre har gjort da vi satt i regjering, og jeg har vist til hva som står i vårt program. Det som er poenget med at Høyre og Fremskrittspartiet går over på denne modellen, som ligger langt fra deres prinsipielle syn, er at de viser en forhandlingsvilje som regjeringspartiene ikke har. For vår modell ligger så nær Regjeringens opplegg at det som er Regjeringens sannhetsvitne når det gjelder jus, kaller det bare en flik av uenighet. Men denne fliken av uenighet var altså ikke regjeringspartiene villig til å jobbe seriøst med for å se om en kunne finne grunnlag for en langsiktig ordning som også på en bedre måte ivaretok industriens behov.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Jusen står sentralt i forhold til de ulike modellene og muligheten for å få aksept i ESA-systemet. Men hvis vi et øyeblikk ser bort fra det, har jeg lyst til å få statsrådens vurdering av opposisjonens modell - bare for å få en vurdering av de ulike modellene som foreligger, i forhold til om de undergraver offentlig eierskap eller ikke. Etter mitt beste skjønn sikrer den hjemfallsordningen, den styrker den i forhold til dagens opplegg, og den vil gi økt offentlig eierskap. Jeg antar det er disse sidene ved forslaget som gjorde at Erling Sande var så begeistret at han sa til Nationen at det var en «god modell». Så om vi skreller av jusen - bare for å få en vurdering: Er statsråden enig i at den modellen vi har, hvis den hadde blitt akseptert av ESA, ville styrket det offentlige eierskapet og bidratt til å styrke hjemfallsordningen i forhold til dagens modell?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Jeg har merket meg at Inge Ryan i løpet av dagens debatt har tatt ut fliker av en sammenheng og på det grunnlaget konkludert med hva partier mener, og hva representanter står for. Han brukte den teknikken når han prøvde å tegne et bilde av at Venstre ønsker å svekke hjemfallsordningen, når det faktiske forholdet er det motsatte, at vi i dag stemmer for en modell som ville styrket hjemfallsordningen i forhold til dagens situasjon. Så har også Inge Ryan gjort det til et stort nummer at representanter fra Rogaland synes å ta utgangspunkt i en enkeltbedrift når de begrunner sin politikk. Han nevner meg i den opplistingen. I mitt hovedinnlegg nevnte jeg ingen enkeltbedrift, men jeg la stor vekt på den rollen hjemfallsordningen hadde spilt i Norge, og stor vekt på den betydningen Venstre mener hjemfallsordningen har også i årene som kommer. I en replikk bekreftet jeg at en kan frykte at Regjeringens politikk får negative utslag for enkeltbedrifter. Men det er feil når Inge Ryan på den måten som han nylig gjorde, betegnet mitt engasjement til å være knyttet opp mot én bedrift. Så har Erling Sande lagt stor vekt på at Regjeringens modell sikrer de offentlige inntektene, altså utbyttet, gjennom kraftselskapene. Det er et faktum at opposisjonens modell sikrer akkurat like stort offentlig eierskap og like mange penger til kommunale kasser og fylkeskommunale kasser i overskuelig framtid. Flere fra posisjonspartiene har sagt at de synes det er synd at opposisjonens modell ikke kan gå rent juridisk. Det de sier, undergraver det andre i posisjonen sier, at den modellen ikke sikrer offentlig eierskap, og i bunn og grunn legger opp til privatisering. Det koker ned til hvorvidt dette er juridisk gangbart eller ikke. Da er det altså ikke sånn at hvis man hadde testet det ut og svaret ble nei, så var ragnarok løs, og man måtte gå tilbake til full privatisering, eller man hadde ingen ting som fast utgangspunkt. Regjeringens opplegg lå i tilfelle i bunnen og kunne vært brukt. Men i denne situasjonen, hvor man snakker om en historisk dag og en historisk viktig sak, har regjeringspartienes folk sviktet i å skape et historisk kompromiss som hadde kledd denne saken veldig godt.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Statsråden bad meg forklare hvordan Venstres modell kan innebære en styrking av hjemfallsordningen. Han kan ikke begripe at det er tilfellet. Det har vi forstått, og det har stått i veien for å finne en bred løsning i denne saken. Forklaringen er at Venstre går inn for de grepene som Regjeringen foreslår, som strammer inn dagens ordning. De er listet opp i innstillingen og er tunge, viktige punkt, som også saksordføreren avslutningsvis refererte til. Alle disse punktene til innstramming går vi inn for. Men når det gjelder de 6 pst. av kraften som hjemfallsordningen omfatter, går vi inn for utsatt hjemfall for en del av dette, slik at det blir samme tidspunkt. I sum blir det en styrking av hjemfallsordningen. Det er det vi har invitert til samarbeid om, som kunne blitt en samlende, god løsning som ville stått i lang tid.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Jeg ble litt overrasket over innlegget til Solvik-Olsen. Da en satt og hørte på det, kunne en tru at det var en lokalpolitiker fra Karmøy som var inne og snakket for sin bedrift. Jeg hadde forventet meg mye mer av den energipolitiske talsmannen for Norges nest største parti. Det var mangel på langsiktighet. Det å se det store bildet av hva vannkrafta betyr, var helt fraværende i innlegget. Så registrerer jeg at Fremskrittspartiet allerede nå varsler omkamp om ett år. Når en vet at ni av ti nordmenn faktisk støtter Regjeringa i denne saken, trur jeg dette blir en meget interessant sak i valgkampen 2009. Derfor vil jeg be Solvik-Olsen om å bekrefte fra Stortingets talerstol at man vil ha omkamp om denne saken i 2009, slik at vi får det ut til det norske folk. Tar eller tar ikke Fremskrittspartiet omkamp i 2009?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
I juli for 99 år siden sprang høyremann etter høyremann opp på talerstolen og kjempet mot hjemfall. Den gangen hadde vi heldigvis flinke statsmenn, med Gunnar Knudsen og Johan Castberg i spissen, som faktisk klarte - mot Høyres krampaktige innsats - å gjennomføre hjemfall. Det var faktisk slik at Knudsen til og med måtte stille kabinettsspørsmål da Høyre foreslo å utsette hele saken. Så står Kristiansen og sier at noe av det beste som har skjedd Norge, er at vi fikk hjemfall. Det er greit. Det er lov å si at vi tok feil i 1909. Men så kommer Kristiansen igjen og prøver å ødelegge en ny hjemfallsordning som på en måte sikrer den arven som vi skal føre videre fra de store statsmenn i 1909. Har ikke Høyre lært noe gjennom 99 år?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Om man debatterer saken i juni eller i september, så kan man ta seg god tid til å debattere den. Til spørsmål 2: Ja, staten som vannkrafteier kan naturligvis selge kraft til industrien. Det har man også gjort, og det vil man gjøre. Jeg tror at mange av både de kommunale og fylkeskommunale selskapene og det statlige selskapet er interessert i at man skal selge kraft også til industrien. Jeg klarer ikke å se at det er noen motsetning i det at staten sitter som eier, og det at man da faktisk kan selge denne kraften. Vi vet at det er en rekke industribedrifter i dag i Norge som ikke har den typen ordninger som Elkem og Hydro har, men de får jo også kjøpt kraft. De fleste kjøper kraft i Norge. Så har vi noen få som også har kjøpt i utlandet - det er tidligere vist til f.eks. den avtalen som Hydro har inngått med Vattenfall. Det vil også skje i framtida. Det viktige er at vi sikrer oss at det offentlige har styring med vannkraftressursene i evighet.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
For det første gikk jeg av som nestleder for fem år siden - men jeg er fortsatt parlamentarisk leder. Når det gjelder Høyres troverdighet i denne saken, er den svært liten. Jeg har som sagt kost meg med denne boka og lest referatene. Den gangen brukte man omtrent samme argumentasjon som representanten Skovholt Gitmark gjør nå. I ettertid ser man at Høyre tok feil. Høyre tok feil i 1909. Høyre tar også feil i 2008. Høyre ønsker nemlig en privatisering av vannkraften. De ønsker gjerne at norske private får ta overskuddet av vannkraften, og de ønsker at utlendinger skal få lov til å komme inn og kjøpe vannkraft. Vi ønsker at vannkraften skal omformes til velferd. Den hører fellesskapet til. Vi bruker overskuddet av vannkraften til velferd. Og så vil vi ha styring med Norges viktigste naturressurs.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Som jeg sa i mitt innlegg, er dette en så stor og viktig sak at vi ikke tør tøyse og tulle med den ved å teste ut ulike ting. Her står vi som en påle. Jeg viser til det som jeg refererte fra talerstolen, fra Fredrik Sejersted, professor ved Senter for europarett og Norges advokat i hjemfallssaken for EFTA-domstolen for øvrig, som sier: «Men uansett vil det kunne ødelegge hele modellen EØS-rettslig, fordi det vil svekke prinsippet om konsistent offentlig eierskap. Derfor er forslagene med rette tilbakevist av Regjeringen og flertallet i energikomiteen.» Det er nettopp derfor vi ikke ønsker å gjøre noe mer. Vi har vunnet fram i EFTA-domstolen. Nå må vi vise at vi står som en påle i denne saken og at vi faktisk ikke begynner å rote, slik at vi kan ødelegge alt det vi har oppnådd i domstolen.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Det som ligger til grunn i EFTA-domstolen, er at man ikke aksepterer forskjellsbehandling. Det som man legger opp til fra opposisjonens side, er nettopp at det kan reises tvil om hvorvidt man får forskjellsbehandling. Det å utsette å gå videre med det prøvde man også i 1909. Den gangen var forgjengeren til Gunnar Kvassheim, Gunnar Knudsen, krystallklar - ingen utsettelse, da ville han gå av. Han stilte kabinettsspørsmål da noen ville utsette saken, nettopp med begrunnelsen at man ville prøve å få flere private til å komme inn i denne ordningen. Han stod som en påle. Det burde også representanten Gunnar Kvassheim ha gjort, i samsvar med den historien som Venstre har. Vi er redde for at hvis man nå begynner å rote med dette, kan man faktisk risikere at man ikke får lov til å beholde den gode hjemfallsordninga som Regjeringa har oppnådd.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
SV ønsker å ha et sterk offentlig eierskap, men vi ønsker ikke å fastsette prisen til de ulike energiselskapene, hva de skal selge kraften til industrien for. Det syns vi de ulike energiselskapene skal få bestemme sjøl. Men jeg er overbevist om at de offentlig eide energiselskapene er interessert i å gå i forhandlinger med industrien, slik at man får solgt strøm til en fornuftig pris.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Aller først: Det jeg refererte til av Fredrik Sejersted, var altså en kronikk, ikke et intervju. Og så vidt jeg vet, er den ikke skrevet med påholden penn, den er skrevet av Sejersted sjøl. Så har jeg tre spørsmål til representanten Sørfonn: Er Kristelig Folkeparti 100 pst. sikker på at det vil gå bra med en ny runde? Er man 100 pst. sikker på at det vil gå bra, eller gambler man? Spørsmål 2: Har man informasjon i Kristelig Folkeparti om at Hydro Karmøy kommer til å legge ned dersom Stortinget gjør dette vedtaket i dag? Og spørsmål 3: Vil Kristelig Folkeparti ha omkamp om denne saken dersom de kommer i posisjon i 2009?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Jeg vil gjerne takke Kvassheim for det Venstre gjorde i 1909. Den gangen ble det også mast fra industrien om at man ville ha særordninger, som man ikke fikk. Så historien gjentar seg 99 år etterpå. Men den gangen var man noe sterkere i troen, med bedre ryggrad, når man så hva slags verdier man satte på spill, enn det Venstre er i 2008. Kvassheim sier at Regjeringa er handlingslammet. Det er jo helt urimelig. Det er jo vi som har fått dette gjennom, kjørt en rettssak og satt det på plass. Det er det motsatte av handlingslammelse som denne regjeringa viser i denne saken. Så tar Kvassheim helt riktig opp at det her er to sider. Det er dem som vil avvikle hjemfall - Høyre og Fremskrittspartiet - mot dem som vil beholde hjemfall. Men så velger man da sine venner, og Venstre har valgt dem som vil avvikle hjemfall. Stoler man på sine venner i denne saken?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Det er flere ting som forundrer meg i denne debatten, og jeg skal nevne et par-tre av dem. Det første er at Høyre og Fremskrittspartiet ikke tør ta debatten, men prøver å tilsløre den. Det overrasker meg at de ikke er tydelige på at de ønsker å avvikle hjemfall, så vi kan få debatten på de premissene, men prøver å fortelle oss at de også egentlig er for hjemfall. Det andre er den siden Høyre og Kristelig Folkeparti har valgt. Vi har i dag hørt i debatten av flere - og det er mitt inntrykk også - at det som ligger i dommen fra EFTA-domstolen, er at vi må ha et regelverk som er konsistent og som ikke gir forskjellsbehandling. Men da vil jeg gjerne få sitere fra forslag nr. 3 fra opposisjonen: «Når særlige hensyn foreligger, kan vedkommende departement i det enkelte tilfelle gjøre unntak fra konsesjonsplikt, forkjøpsrett og kravet om offentlig eierskap over vannfall.» Det er i hvert fall ikke konsistent, og med den type vedtak er det heller ikke noe som borger for at man ikke skal ha forskjellsbehandling. Man går altså stikk i strid med dommen ved å vedta det som står her. Så må jeg si at mangelen på perspektiv har overrasket meg. Jeg opplever at representantene særlig fra Rogaland er mer opptatt av industribedriften Hydro Karmøy enn det denne saken dreier seg om. Det er milevis forskjell i nivået på de to sakene. Hjemfall er snakk om å sikre vår viktigste naturressurs for hundrevis av år framover - for hundrevis av år framover skal vi sikre det. Jeg synes også det er viktig at man berger arbeidsplassene på Karmøy, men det stiller i en helt annen divisjon. Så har jeg en viss forståelse for at politikere som Ketil Solvik-Olsen, Gunnar Kvassheim og Bent Høie, som kommer fra fylket, har et engasjement her. Jeg har forståelse for det. Men jeg blir overrasket når partilederen i Kristelig Folkeparti, Dagfinn Høybråten, har det fokuset. Jeg hadde forventet at partilederen i Kristelig Folkeparti faktisk løftet blikket og så hvilken stor sak dette dreier seg om. Jeg har tidligere i dag snakket om de store politikerne, de som får byste, og de det er bilde av i historiebøkene. Jeg tror ikke Kristelig Folkepartis partileder kommer i kategorien «store politikere» når historien skal skrives.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Flere har nevnt valget i 2009, og det nærmer seg med stormskritt. Jeg tror at mange av oss skal reise rundt i valgkampen i 2009 og se folk i øynene både i den ene og andre saken. Det må ikke være noen tvil om at SV og Regjeringa ønsker å gjøre det vi kan for å få til gunstige industriavtaler og industrikontrakter for næringslivet. Det må det ikke være noen tvil om. Men det er ikke slik at vi er villige til å gi opp hjemfall for å få til det. Representanten Dagfinn Høybråten var inne på at vi måtte reise rundt og se folk i øynene. Når det gjelder hjemfall, skal vi ikke bare se folk i øynene. Hjemfall skal gjelde så mye lenger enn å se folk i øynene. Det skal gjelde i hundrevis av år. Derfor sier jeg at jeg er skuffet over at man ikke har større perspektiv på en så stor sak som hjemfall er. Og som statsråden var inne på i sitt siste innlegg: Forslaget fra Kristelig Folkeparti, som Venstre er med på, og som de inviterte oss til å være med på, er ikke robust. Som Høybråten sjøl sa: Det er som et Kinderegg; det knuses veldig lett.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Eg synest det er interessant å merkje seg korleis Framstegspartiet gjer denne saka til eit spørsmål om investering eller ikkje investering i ei industribedrift på Vestlandet. Industrien på Vestlandet er viktig, og vi er gjerne med og diskuterer tilhøva for han, men i dag handlar det jo om dei samla norske vasskraftressursane. Og eigarskapet til dei og kontrollen med dei er eit tema som Framstegspartiet skyggjer unna å diskutere. Derfor har eg lyst til å spørje representanten Solvik-Olsen rett ut: Kvifor er det så viktig, slik Framstegspartiet seier, å opne for privatisering og opne for utsal av norske vasskraftressursar? Kva er det ein vil oppnå med det? Kvifor er det viktig, og kvifor hastar det, slik Framstegspartiet seier?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
I motsetning til Framstegspartiet er jo Høgre ærleg og ope i sitt ynske om å privatisere større delar av norsk vasskraft, slik det også står i programmet deira for inneverande stortingsperiode. Der peiker dei nettopp på behovet for større private innslag i vasskraftressursane. Så eg har lyst til å stille det same spørsmålet som Framstegspartiet fekk, til Høgre: Kvifor er det viktig? Kvifor er det så viktig at større delar av norsk vasskraft blir privatiserte? Kvifor er det så viktig at det blir opna for utsal av større delar av norsk vasskraft?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Etter den juridiske høyringa som Sørfonn viste til og komiteen arrangerte, var det i alle fall einigheit om ein ting, og det var at det var ueinigheit om om det var tilrådeleg å ta ein ny runde med EU-systemet når det gjeld såkalla utsett heimfall, som Sørfonn brukte store delar av innlegget sitt på. Professor Sejersted ved Universitetet i Oslo, som ein tidlegare har vist til i dag, rådde oss klart til ikkje å ta ein ny runde, fordi det kunne opne saka på nytt og setje prinsippa vi fekk gjennomslag for i dommen, under press. Då har eg lyst til å spørje Kristeleg Folkeparti og representanten Sørfonn: Kva juridisk kompetanse er det Sørfonn og Kristeleg Folkeparti sit på som gjer det mogleg for han så glatt å oversjå eit klart råd om ikkje å ta ein ny runde på denne saka og ikkje ta den sjansen det er å satse norske vasskraftressursar si offentlege forankring i ei ny sak med EU-systemet?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Som eg sa i stad: Det var ein ting - og berre ein ting - som var klart etter høyringa. Det var at vi fekk ulike råd. Det var usikkert om det var klokt å ta ein ny runde for å prøve ut den modellen som representanten viser til, fordi ein ikkje visste om det ville kaste opp korta på nytt og stille dei prinsippa vi allereie har fått gjennomslag for, nemleg offentleg forankring til vasskrafta, under press. Då svarar Senterpartiet: Vi er ikkje villige til å ta den risken. Vi er ikkje villige til å satse det prinsippet for å få ein ny runde i EU-systemet knytt til denne saka. Så må eg òg få seie at eg ikkje er overraska over at Høgre og Framstegspartiet ville gå fleire rundar i EU-systemet med dette. Dersom målet ikkje er heimfall, dersom målet ikkje er offentleg eigarskap til naturressursane, har ein ingenting å tape. Det som kanskje er meir overraskande, er at Venstre og Kristeleg Folkeparti går i lag med Høgre og Framstegspartiet i dette spørsmålet.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Fyrst har eg lyst til å seie at det er imponerande korleis Høgre stadig prøver å redusere denne saka til eit spørsmål om investering eller ikkje investering i eit industrianlegg på Vestlandet. Det vi diskuterer her i dag, er jo langt større. Det handlar om kontroll av og eigarskap til naturressursane. I den debatten som Skovholt Gitmark viser til, sa han at det var ei uttalt sanning at det no ikkje blei noka investering på Karmøy. Eg har ikkje høyrt nokon som seier det same. Han sa òg at staten stel kraftverka frå industrien. Eg trur at det hadde stått Høgre og Skovholt Gitmark til ære å ha eit litt mindre lemfeldig forhold til sanninga. Men det undrar meg at ikkje Høgre vågar å gå inn i kjernen av det vi diskuterer i dag, vågar å stå rakryggja og argumentere for kvifor det er så viktig at private får kjøpe seg inn i vasskrafta vår i større grad enn i dag, kvifor det er så viktig at private aktørar i utlandet kan kjøpe seg opp i vasskrafta vår.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Fyrst må eg få lov å seie at Venstre må ha sove i timen, dersom ein ikkje har fått med seg at Regjeringa har utfordra EU-systemet i denne saka. Ein har jo til og med hatt ei rettssak gåande for å behalde det systemet som vi meinte var veldig bra, og som den modellen som opposisjonen presenterte, faktisk liknar på. Dersom du spør meg, meiner eg det systemet vi hadde for heimfall før vi hadde saka med EFTA-domstolen, var suverent. Det var eit svært godt system, der vi leigde ut kraft, vi lånte ut kraft til industrien over mange tiår, som dei kunne bruke til å utvikle arbeidsplassar og til næringsutvikling rundt om i heile landet. Det var eit godt system, som EU sette ein stoppar for. Og det må jo vere ein tankekross òg for Venstre, som støtta EØS-avtalen, og som den gong presenterte i Stortinget - i alle fall EØS-tilhengarane - at heimfall ikkje kom til å kome i fare, at det var nettopp det som skjedde.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Det gjennomgåande når kommunar har diskutert om ein skal halde på eigarskapen til krafta, har nettopp vore at Senterpartiet har vore kritisk til å selje, mens Framstegspartiet, som er Andersen sitt parti, har vore opne for å selje krafta. Men lat no det vere ei sak for seg. Eg har lyst til å stille eit motspørsmål til Framstegspartiet. Dersom ein eigentleg ikkje ynskjer privatisering - lat oss seie det, altså leggje Framstegspartiet sitt program til side og sjå for oss at ein eigentleg ikkje vil ha privatisering: Korfor er det då så viktig å opne for privatisering? Korfor må ein gjere endringar i lovverket som opnar for privatisering av vasskrafta, dersom målet er det som Andersen seier, å behalde ressursane og bruke avkastninga på innbyggjarane, som mange fylke og mange kommunar gjer?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Eg har i dag undra meg på om det at Framstegspartiet ikkje ynskjer å seie veldig klart i denne sal om dei ynskjer privatisering eller ikkje, er fordi Framstegspartiet si grasrot kanskje er einig med Regjeringa i denne saka. Eg må berre seie at det har undra meg. Eg undrar meg igjen når Solvik-Olsen seier at ein ikkje er interessert i å opne for privat eigarskap. Representanten Nordtun siterte tidlegare i dag frå Framstegspartiet sitt program. Framstegspartiet sitt program var jo klokkeklart. Ein ynskjer større innslag av offentleg eigarskap i alle typar kraftproduksjon. Og eg reknar med at vasskraft må reknast som ei form for kraftproduksjon. Ein ynskjer private innslag, og ein ynskjer å likebehandle offentlege og private eigarar. Vi veit at vi er tilslutta ein EØS-avtale som ikkje gjer det mogleg å prioritere norske eigarar framfor utanlandske. Så konklusjonen her må vere at utan omsyn til om ein ynskjer privatisering eller ikkje ynskjer større grad av privatisering - noko vi ikkje har fått eit klart svar på - kan det bli resultatet av Framstegspartiet sin politikk.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-09-22:
Det nærmar seg slutten av debatten, og eg har nokre små kommentarar. Det har frå fleira hald i dag vore hevda at eg i ei uttale i Nationen sa at eg var begeistra for modellen om utsett heimfall. Og eg har sagt til avisa Nationen at eg har stor sans for ein modell der private eigarar får drive kraftverk til industri mot at dei etter eit bestemt tal år blir leverte tilbake til staten vederlagsfritt, eksempelvis 50 eller 60 år. Dette var den gamle heimfallsordninga. Dette var den ordninga som vi hadde, ei ordning som EØS-avtalen har sett ein stoppar for, men som Senterpartiet var ein brennande tilhengar av, like brennande som vi var motstandar av EØS-avtalen. Lat det ikkje vere nokon tvil: Senterpartiet meiner bestemt at vi gjer heilt rett i å gå for det lovforslaget Regjeringa no legg fram, og som alle er einige om er EØS-robust, framfor å gå inn på ein modell som det er usemje om er robust i forhold til EØS-avtalen. Men så til det som eg synest er mest særmerkt i debatten, nemleg at partia Framstegspartiet og Høgre brukar all tida si på å argumentere for kompromissframlegget til ein samla opposisjon, og dei skyggjer unna all debatt om kven som skal kontrollere naturressursane. Røldal-Suldal er viktig. Men det utgjer altså mellom 2 og 3 pst. av dei samla vasskraftressursane under konsesjon. Det at ein primært i større grad ønskjer å privatisere 97 pst., vil ein ha minst mogleg snakk om. Ja, når vi siterer Framstegspartiet sitt program, svarer endåtil representanten Solvik-Olsen at no må ein slutte med å tilleggje Framstegspartiet oppdikta standpunkt. Alle innlegga til Framstegspartiet og Høgra har fokusert på dei 3 prosentane. Ingen har teke opp og rakrygga forsvart programformuleringane til begge parti som seier at privat eigarskap er eit mål i seg sjølv og endåtil viktig. Representanten Bent Høie kallar vedtaket i dag eit svik mot Vestlandet. Han om det. Sogn og Fjordane fylke har i snitt teke ut i overkant av 20 mill. kr i utbytte frå energiselskap dei siste åra. 20 mill. kr tilsvarer omtrent drifta av 20 vidaregåande skuleklassar eller utdanninga av 600 elevar. Eg vågar å tippe på at private utanlandske eigarar kanskje ikkje ville ha brukt utbyttet sitt til å finansiere akkurat det. I dag sikrar vi at mange menneske i dette landet får glede av utbyttet av kraftressursane våre òg i åra som kjem.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Det me i Arbeidarpartiet gjer i dag, er å gjennomføra nok eit ledd i programmet vårt, nemleg å sikra offentleg eigarskap i kraftsektoren og ivareta heimfallsordninga. Mitt spørsmål, som fleire før meg har prøvd å få svar på, er kvifor ikkje Framstegspartiet nyttar denne anledninga til å få gjennomslag for sitt program. I det programmet står det faktisk med klare ord at ein vil avvikla heimfallsordninga, ein vil privatisera all offentleg energiproduksjon, og ein vil òg privatisera Statkraft. Er det så enkelt at Framstegspartiet har fått med seg at målingar visar at over 80 pst. av innbyggjarane ønskjer å ha ein sterk offentleg eigarskap i kraftsektoren, og at ein derfor ikkje tør å fremma sin eigen politikk? Det er jo slik at ein har lese at Framstegspartiet no har utarbeidd eit hundredagarsprogram for kva dei skal gjennomføra dersom dei kjem i regjering. Mitt spørsmål er: Vil ei avvikling av heimfallsordninga og ei privatisering av Statkraft vera noko av det som vil bli gjennomført i løpet av dei første hundre dagane, dersom me mot formodning skulle få ei framstegspartiregjering i Noreg?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Jeg syns det er veldig spesielt å høre på Fremskrittspartiet. Det er dobbeltkommunisering fra ende til annen. Nå sier man plutselig at nei, kanskje man ikke ønsker å avvikle hjemfall allikevel, men dagens ordning, den som ble ført for EFTA-domstolen. Men hvis vi ser på hvordan Fremskrittspartiet og Høyre argumenterer i innstillinga, gir man tilslutning til det som ble EFTA-domstolens hovedankepunkt mot dagens hjemfallsordning, nemlig det som ble oppfattet som en forskjellsbehandling mellom offentlige og private eiere. Og selv med justert modell, som Fremskrittspartiet legger opp til, vil det jo fortsatt være en forskjellsbehandling av offentlige og private, hvis man skal bruke den typen argumentasjon, for man vil jo da - på et nytt tidspunkt, riktignok, og på et samordnet tidspunkt - få et hjemfall til staten. Og slik sett må jeg bare spørre: Er det ikke slik at Fremskrittspartiet egentlig - med en justert modell som kanskje på nytt vil bli ført inn for EFTA-domstolen, av ESA eller av Regjeringa etter at ESA eventuelt har vendt tommelen ned - vil juble hvis det blir slik at justert modell faller, slik at vi da får en avvikling av hele hjemfallet?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Dette syns jeg bare blir mer og mer parodisk. Det blir i hvert fall fryktelig uryddig overfor velgerne. Nå trodde jeg at jeg hadde forstått det sånn at primærstandpunktet til Høyre og Fremskrittspartiet var å avvikle hjemfallsinstituttet. Det er i hvert fall det som står i innstillinga til denne saken i dag. Plutselig påstår Ivar Kristiansen at han gjerne vil gå med på en løsning - som er mer robust - for å styrke hjemfallsinstituttet, som er den fellesløsningen med justert modell som de fire opposisjonspartiene har skrevet seg sammen om. Og da blir jo mitt spørsmål åpenbart: Hvorfor i all verden kunne man ikke bare stått på et sånt forslag fra opposisjonens side samlet, og så sagt til velgerne at dette er det alternativet vi kommer til å gå inn for etter neste valg, i stedet for å kommunisere at man egentlig ønsker å avvikle hjemfallsinstituttet? Dette syns jeg er kjempeuryddig, og jeg vil utfordre Ivar Kristiansen til å si klart ja eller nei: Er primærstandpunktet å avvikle hjemfall, eller er det det ikke?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Jeg vil følge opp det som har vært hovedsporet mitt overfor de to fra Høyre og Fremskrittspartiet. Det dreier seg selvfølgelig om forholdet mellom primærstandpunktet til Kristelig Folkepartis samarbeidspartnere og det som da har blitt samlingspunktet, nemlig den justerte modellen. Selv om Høyre og Fremskrittspartiet nå prøver å så litt tvil om sitt primærstandpunkt, kanskje fordi de skjønner at det ikke skaper topp stemning blant det norske folk å skulle avvikle hjemfallsinstituttet, så er det altså sånn at det er akkurat det disse to partiene vil. Når Ingebrigt S. Sørfonn sier at vår motstand mot denne justerte modellen, som er det som samler opposisjonen, er politisk og ikke juridisk, tar han feil. Den motstanden vi har, er både politisk og juridisk. Det som kom fram på høringa vi hadde, var at den store forskjellen mellom vår modell, den konsoliderte modellen, og den justerte modellen var at alle juristene var enige om at vår modell er innenfor EØS-avtalens rammer, mens deres modell ikke er det. Da er spørsmålet hvorfor Kristelig Folkeparti ønsker å gamble med selve hjemfallsinstituttet, hvis det er viktig å ivareta dette.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-09-22:
Gunnar Kvassheim har sagt at han ikke ønsker en ordning som setter hjemfallsordninga på spill, og han har også argumentert kraftig for det i denne replikkvekslinga. Jeg ønsker jo veldig sterkt å tro Kvassheim og Venstre på det. Men det er jo et par grunner til at vi stiller oss noe tvilende til om Venstre er så knallhardt for hjemfallsordninga som det Gunnar Kvassheim ønsker å gi uttrykk for. Det ene er jo det som kom fram i høringa som vi hadde i komiteen. Forskjellen mellom vår modell og opposisjonens modell er at alle juristene og ekspertene er enige om at vår modell garantert er EØS-robust, mens den modellen som Kvassheim forfekter, er det flere som tviler på om er EØS-robust. Den andre grunnen er jo, som også Inge Ryan var inne på, at av fire partier som nå fremmer forslag om en justert modell, er to egentlig uenig i hjemfallsinstituttet som sådant og ønsker det avvikla. Det styrker jo ikke tiltroen til at man her egentlig ønsker å favne om hjemfallsinstituttet.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg skal lese fra en kronikk av Kåre Willoch i Aftenposten den 5. juli 2007 om manglende sikkerhet. Der står det: «Dette dreier seg ikke bare om å slippe til svensker, finner eller andre nærstående folk som nye eiere. Hvis eiendomsretten først forsvinner ut av landet, har man ikke lenger noen kontroll med hvem som senere kan bli eiere av denne norske naturressurs.» Videre: «Snart dreier det seg ikke lenger(…) om vestlige oppkjøp i andre land, men mer om plassering av kinesisk og arabisk og kanskje russisk kapital i vestlig næringsliv. Det kan bli flere som vil reagere dersom slik kapital om noen tid vil få kontroll over energiforsyning i Vesten.» (…) Det er da jeg spør: På hvilke områder mener representanten fra Høyre at tidligere statsminister og høyreleder Kåre Willoch tar feil?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-09-22:
Jeg må si at jeg har stor sans for SVs entusiasme. Jeg forstår den godt, bortsett fra fra en diametralt forskjellig synsvinkel. Dette er en tragedie for industrien. Det er også en svært trist dag for miljøet. Vi ser at Norge kunne ha fått et helt nytt aluminiumsverk på Karmøy som hadde vært klargjort for CO2-fangst. Vi ser at aluminiumsindustrien internasjonalt ville ha kunnet se til Norge, slik man burde i miljø- og klimaspørsmål. Problemet er at SV er med på å ofre dette på ideologiens alter. Spørsmålet til SVs nestleder er: Hvorfor er man villig til å ofre miljøet for ideologiske kjepphester?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-09-22:
Flere rød-grønne politikere har gjentatte ganger sagt at man ikke kjenner til negative konsekvenser i forbindelse med dagens vedtak. Konserndirektør Jørgen C. Arentz Rostrup sier at Hydro er svært skuffet over regjeringspartiene. Han sier videre: «Ingen andre ordninger kan erstatte egenprodusert kraft». Ifølge Rostrup blir planene om utbygging av aluminiumsverket på Karmøy i Rogaland nå skrinlagt. Hos Hydro Karmøy er de tillitsvalgte mer opptatt av at 600 arbeidsplasser går dukken før 2010. Jeg har vært i flere debatter med rød-grønne politikere, og en av dem fant sted fredag sammen med representanten Sande i Sytten Tretti, i et opptak til i kveld. Der sier Sande nøyaktig det samme: Han kjenner ikke til at det kommer noen negative konsekvenser ut av dagens vedtak. Spørsmålet mitt blir da: Erkjenner representanten Sande nå at dagens vedtak vil få negative konsekvenser?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-09-22:
Takk for svaret!
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Representanten Ryan hadde noen utfordringer, for å si det slik, med å forklare salen hva visjonene er for vannkraften i framtiden. Han var, i svaret på replikken fra min kollega Ketil Solvik-Olsen, inne på at man skulle selge kraften til industrien. Det representanten Ryan ikke - og ingen andre fra regjeringspartiene - er i stand til å svare på, er hvilken pris industrien skal betale. Er det slik at industrien - også med det offentlige eierskapet, f.eks. i NTE - kan forvente å få kjøpe kraft til selvkost, som man gjør i de kraftverkene industrien eier i dag, eller er det slik at både Norske Skog på Skogn og andre aktører, Hydro, Elkem og andre, skal betale markedspris for denne kraften, slik både statsråd Riis-Johansen og andre regjeringsmedlemmer har sagt er en realitet?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Takk for det, president! Jeg regner med at det var en oppfordring. Jeg skal forholde meg til det så godt jeg kan. Jeg føler på en måte at de innleggene som kom fra statsråden og fra Tore Nordtun nå på slutten, ikke var de mest egnede til å oppsummere debatten. De var kanskje heller egnet til å forlenge den. Statsråden bringer inn i debatten at en del av oppgjørsformen for salg av private kraftproduserende enheter til offentlige eiere kan være langsiktige kraftkontrakter. Jeg tror nok at det stemmer. Tidligere statsråd Åslaug Haga delte også synet om at de langsiktige kraftkontraktene måtte selges til den samme industrien som tidligere eide dem, med markedspris liggende til grunn. Det er helt åpenbart ESA- og EØS-robust. Men mener statsråden at man som en del av et slikt oppgjør kan selge kraft til lavere enn markedspris, er jo det en nyhet. Om det er sjekket ut med ESA og er såkalt EØS-robust, hadde vært interessant å høre noe om. Når det gjelder Tore Nordtun og snakk om arroganse, er det åpenbart slik at både mitt eget parti og Høyre har en annen prinsipiell tilnærming til eierskap av norsk vannkraft. Derfor burde det være en gavepakke til Arbeiderpartiet og Senterpartiet når Fremskrittspartiet og Høyre etter dialog med Kristelig Folkeparti og Venstre strekker ut en hånd til regjeringspartiene for nettopp å få til et bredt nasjonalt kompromiss. Det kompromisset har Nordtun og Arbeiderpartiet takket nei til. Det vil helt åpenbart gjøre at debatten om hjemfallsinstituttet nok ikke er over for godt.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Det ble sagt mye fra representanten Erling Sande fra Senterpartiet som man kunne ta interessante replikker på. Men jeg tror nok en gang at jeg skal komme inn på det som kom fram under høringsrunden, at den konsoliderte hjemfallsmodellen ville være forenlig med EØS-avtalen. Slik vi i opposisjonen vurderer det, ville en slik modell gitt norsk industri en betydelig lengre og dermed også en langt bedre omstillingsperiode enn det som Regjeringen nå faktisk legger opp til. Mitt spørsmål er i så måte: Hvorfor har regjeringspartiene - og for så vidt også statsråden - vært så motvillige til å utnytte, slik det tidligere er blitt sagt her i dag, det politiske handlingsrommet som Norge synes å ha i denne sak, og dermed også vurdere en langt bedre hjemfallsmodell, bl.a. for norsk industri, selvsagt, enn det som blir resultatet av den modellen som vedtas i dag, som er distriktsfiendtlig fordi den nedlegger arbeidsplasser i Distrikts-Norge?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Jeg kunne ikke la være å legge merke til at i sitt avsluttende innlegg sa representanten at Fremskrittspartiet og Høyre vil åpne de samlede norske vannkraftressursene for storstilt privatisering. For det første: Hvor har han det fra? Så er spørsmålet: I dag er 88 pst. av vannkraftproduksjonen i Norge under enten statlig, kommunalt eller delvis fylkeskommunalt eierskap. Om man fjernet hele hjemfallsordningen, er det noen som tvinger kommune eller stat til å selge? De kan fortsatt beholde det eierskapet så lenge de vil, bare de selv lar være å selge. Er det en utstrakt mistro til at norske lokalpolitikere ikke evner å se verdiene av å ha et langsiktig eierskap i norsk vannkraftsektor? Er det slik Senterpartiet virkelig ser på norske lokalpolitikere, at de ikke er i stand til å skjønne at dette er noe som de skal forvalte til folkets beste, beholde eierskapet? Hvorfor er denne hjemfallsordningen så viktig egentlig?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Statsråden viste i sitt innlegg til at formålet med offentlig eierskap er forenlig med den EFTA-dommen som foreligger, men det forutsetter da at det offentlige eierskapet må være et prinsipp som er både helhetlig og konsistent. Da blir spørsmålet: Hvordan rimer egentlig kravet til konsistens i de foreslåtte lovendringene med at vi nå setter en grense ved at private tross alt skal kunne bygge og eie kraftverk på inntil 4 000 naturhestekrefter? Vi foreslo for øvrig 10 000. Kan statsråden garantere at den løsningen som Regjeringen nå foreslår, virkelig er konsistent, ved at man allikevel tillater et betydelig privat eierskap inntil 4 000 naturhestekrefter, og vi vet at potensialet for småkraft i den størrelsen er betydelig her i landet? Jeg ønsker altså en garanti fra statsråden om at dette også er konsistent i forhold til denne saken.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg har lyttet til Kvassheims mange replikker og nå innlegget og er litt i tvil om hva Venstre nå egentlig mener om hjemfallsregimet når Kvassheim i sitt innlegg hevdet at det gikk greit å kombinere standpunktene til de partiene som vil kvitte seg med hjemfallsregimet, og de som vil ha det. Jeg la også merke til en interessant reaksjon fra en av Venstres sentrale folk, ordføreren i Ål i Hallingdal, Torleiv Dalseide, som roste Regjeringen for godt arbeid da den la fram proposisjonen. Ut fra dette blir mitt spørsmål til Kvassheim: Deler Kvassheim synspunktene til Venstres ordfører i Ål i Hallingdal når det gjelder beskrivelsen av Regjeringens gode arbeid med denne proposisjonen og denne saken?
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Det er jo ikke alltid at replikksvarene fører til den klargjøring som man egentlig håper på. Jeg var i min replikk egentlig ute etter å høre om Venstre ser på hjemfallsordningen som noe grunnleggende viktig for folk og for nasjonen, ikke bare for en enkelt bedrift. Dessuten er det slik at den bedriften som der var nevnt, jo ikke har godtgjort at det å holde fast på en styrket hjemfallsordning vil føre til at en ikke skal føre virksomheten videre. Jeg er ute etter å høre om Kvassheim virkelig mener at den hjemfallsordningen som han bagatelliserte knyttet til en ordfører fra Venstre, ikke er god for nasjonen sett på lengre sikt?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-22:
For det første har denne saken en historie som går om lag 15 år tilbake, hvor mange mente at hjemfall var en sak som var kurant å håndtere i forhold til EØS/ESA-systemet. Det har vi på en ganske hard og brutal måte erfart ikke var en realitet. Det betyr at vi nå må gjøre det vi kan for å sørge for at den modellen som vi legger på plass, i et hundreårsperspektiv er og kommer til å være konsistent i forhold til systemet, slik at vi slipper nye runder som dem vi har hatt den siste tida om dette. Jeg mener at hvis det er en sak som ikke tillater noe rom for tvil, er det hjemfallssaken - med den historie og de perspektivene denne saken har. Når det gjelder det å konsultere ESA, må jeg si jeg er noe forundret over inngangen til dette. Det er EFTA-domstolen som har avsagt en dom. I en ny runde vil det igjen være EFTA-domstolen som kommer til å dømme hva de måtte konkludere med. Det er flere aktører enn ESA som er aktuelle i forhold til å kunne ha en mening om den norske hjemfallsordninga.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-22:
Til det siste: Nei, jeg ønsker norske investeringer i Norge fra norsk industri. Jeg ville synes det var veldig bra hvis Hydro fattet en investeringsbeslutning på Karmøy, som mye av denne debatten i dag har handlet om. Når det gjelder det som ble definert som mitt angrep på Høyre i forhold til offentlig eierskap, er det Fremskrittspartiets og Høyres todelte inngang til debatten som forundrer meg mest i debatten i dag - på den ene sida ideologisk orientert, som bl.a. i innstillinga, hvor det skrives lange avhandlinger om hvordan eierforholdene til vannkrafta burde vært organisert for å få fram merverdi på kort sikt, samtidig som en i debatten ikke tør å vedkjenne seg det. I debatten ser vi at både Høyre og Fremskrittspartiet viker unna det å stå oppreist i forhold til redusert offentlig eierskap. Det mest konkrete her er jo at når sjølve konsistensen i Regjeringas forslag til ny hjemfallsordning angripes, vet vi med stor sannsynlighet at konsekvensen av det er en ny runde med usikkerhet og antakeligvis også en redusert verdi for hjemfallsordninga.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-22:
Jeg skal gi representanten Sørfonn rett i én ting, og det er at debatten i dag viser at vi ikke klarer å skape trygghet i Norge rundt framtidig hjemfallsmodell. Det har Kristelig Folkeparti, Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet bidratt til. Det beklager jeg. Men det er umulig for posisjonen i Stortinget i dag å gardere seg mot et annet politisk flertall i Norge i framtida. Den usikkerheten vil vi måtte leve med. Det jeg kan, er å gjøre mitt ytterste for at vi får en hjemfallsordning som er innenfor de rammene som EFTA-domstolen har lagt. Og EFTA-domstolen sier at det er ett mål som er konsistent, og det er målet om offentlig eierskap, og når målet er offentlig eierskap, kan vi ikke legge ut på en ferd som innbefatter mer privat eierskap.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-22:
Jeg mener at den modellen som jeg har forsvart i Stortinget i dag, og som vi også har hatt runder på tidligere, er den beste. Det er min vurdering, når vi må endre. Jeg sa i innlegget mitt, og jeg har også sagt det tidligere, at verken jeg eller Regjeringa for øvrig hadde noe behov for å endre i den loven vi hadde tidligere. Men det som er realiteten i den justeringa som representanten Kvassheim her viser til, er jo at man skyver noe foran seg. Det må jeg si at jeg stiller spørsmål ved. Hvis en ikke tør å vedkjenne seg hjemfallsinstituttets prinsipp i stortingssalen i dag, hva er det som gjør at en gjør det om 50 år, når det kommer en ny debatt om hjemfall av de samme konsesjonene, de samme kraftverkene, som Stortinget har til debatt i dag?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-22:
Det som har vært inngangen til et nivå på 4 000 naturhestekrefter, er jo det som er inngangen til hele lovforslaget, nemlig å gjøre minst mulig endringer. ESA har kommentert det som representanten Andersen tar opp, men i dommen ble det ikke sett på som noe vesentlig spørsmål i forhold til konsistensen i framtidig norsk regelverk. Da har vi valgt å forholde oss til det og også her endret så lite som mulig, og lagt oss på et nivå som stemmer ganske godt overens med definisjonen på småkraft i Norge - og et nivå i forhold til de 10 MW som er framme i andre sammenhenger knyttet til småkraftutbygging. Så her kan vi vel si at praksisen i norsk politikk knyttet til småkraftutbygging og det som da ligger i EFTA-dommen, stemmer relativt godt overens.