Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-06-19:
For 14 uker siden ble folk og næringsliv i hele Norge hardt og momentant rammet av de omfattende smitteverntiltakene som helt nødvendig ble iverksatt gjennom koronapandemien. Gjennom de 14 ukene har folk og næringsliv i hele Norge bidratt og tatt ansvar. Da er det vårt ansvar som folkevalgte i Stortinget å stille opp for folk og næringsliv i hele Norge og sørge for at de tiltakene som blir gjennomført, treffer, at de treffer dem som har behov, at de treffer rettferdig, og at det ikke er noen som blir stående utenfor. Komiteen har behandlet to representantforslag som er nært knyttet til konsekvensene av koronapandemien. Det ene er et representantforlag knyttet til å sikre utbetaling av penger til alle dem som har blitt permittert gjennom krisen. Det andre går ut på å endre og utvide kompensasjonsordningen for næringsdrivende med stort omsetningsfall. Begge de to forslagene er nært knyttet til det arbeidet vi gjorde i Stortinget og i finanskomiteen allerede den første helgen etter at krisen satte inn. Til dem som nå har ventet lenge på å få lønnskompensasjon – vel, hvis en hadde fulgt regjeringens forslag, hadde det ikke vært noe å vente på, for det lå ikke inne forslag om lønnskompensasjon i regjeringens forslag. Og for selvstendig næringsdrivende og frilansere som måtte vente i lang tid på inntektssikring – vel, hvis en hadde fulgt regjeringens forslag, hadde de sluppet å vente, for det hadde ikke vært noe å vente på. Det lå ikke inne noen ordning fra regjeringens side, det var Stortinget som måtte stille opp og sørge for en ordentlig inntektssikring for dem som ble rammet av koronapandemien – både arbeidstakere og selvstendig næringsdrivende. I regjeringens forslag lå det et forslag om å redusere arbeidsgiverperioden ved permittering fra 15 til 2 dager. Det støttet vi for å avhjelpe bedrifter som kom i en akutt, alvorlig situasjon, men samtidig ville det jo være altfor brutalt overfor arbeidstakerne dersom en fra dag 3, altså der en tidligere samme uke ikke ante noe om at en ville kunne komme i en situasjon der en ble permittert og plutselig fra dag 3 skulle ned på 62,4 pst. av tidligere lønn innenfor 3G. Det betyr eksempelvis at en ingeniør som ble permittert, og som tjener 750 000 kr, fra dag 3 ville få mer enn halvert sin lønn. Derfor var det helt avgjørende at Stortinget gikk inn og fattet vedtak raskt. Men det var en ting til som var viktig i den forbindelse. Det var helt riktig å redusere bedriftenes kostnader ved permittering, men det regjeringen ikke hadde gjort, var samtidig å sørge for å redusere bedriftenes kostnader for dem som fortsatt var i jobb, men som ble syke eller hadde syke unger. Hvis en ikke hadde sørget for å rydde opp i det, ville det ha vært et stort press i retning av at bedriftene ville ha permittert for sikkerhets skyld folk som en så sto i fare for å bli syke, eller f.eks. enslige forsørgere som har mange dager med omsorg for egne barn. Det har gått lang tid, og det er mange som fortsatt venter på utbetalinger fra Nav. Heldigvis har det den senere tiden begynt å komme utbetalinger gjennom lønnskompensasjon. Da vi avga innstillingen, var det ca. 180 000 som hadde mottatt lønnskompensasjon. Noen få dager senere, i dag, er det over 250 000. Det er bra at det nå omsider blir satt fart på utbetalingene, så folk får pengene. Komiteen er også veldig tydelig på at en forventer at alle som har ventet lenge på penger, får utbetaling før sommeren. Så til kompensasjonsordningen for næringslivet. Der blir det nå gjort endringer på noen områder. Senterpartiet har hele veien vært opptatt av at denne ordningen har vært viktig å få raskt på plass, men at den rammer skjevt, ikke minst gjennom den egenandelen som har ligget i kompensasjonsordningen, og som først var på 10 000 kr. Vi foreslo at den skulle fjernes, og jeg registrerer at flertallet nå gjør det fra mai måned. Men det mangler jo enhver logikk at en ikke også skal gjøre det for månedene april og mars. For de bedriftene som hadde stort omsetningsfall i den perioden, er det jo like viktig at en sørger for å fjerne egenandelen. Det er også viktig å sørge for at en inkluderer flere faste kostnader i ordningen. Det er klart at når helt nødvendige kostnader knyttet til forsikring, vakthold, vedlikehold og uunngåelige lønnskostnader ikke er inkludert, blir det lite igjen å få for de minste, selv om en har fjernet egenandelen. Derfor mener både Senterpartiet og et mindretall i komiteen at det er behov for ytterligere endringer i kompensasjonsordningen. Over til sesongbedriftene. Flertallet på Stortinget gjorde vedtak om at en skulle ha en ordning for sesongbedriftene som ble særskilt hardt rammet av de smitteverntiltakene som var gjennomført fra regjeringens side. Så kom det tilbake en løsning fra regjeringspartiene, som også støttepartiet Fremskrittspartiet nå har sluttet seg til, der sesongbedrifter blir definert som bedrifter som helt eller delvis har sin virksomhet utendørs. Det betyr f.eks. at SkiStar Trysil får støtte. Det er en virksomhet som er betydelig rammet, men Trysil-Knut Hotell, f.eks., som er minst like hardt rammet, men som driver sin virksomhet innendørs, blir av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke definert som en sesongbedrift og skal altså ikke håndteres på samme vis. Det er komplett ubegripelig, og det er et løftebrudd fra flertallets side at en ikke har sørget for en ordentlig ordning for sesongbedrifter i tråd med Stortingets forutsetninger. Det ligger nå inne fra flertallets side at en skal innføre en ordning knyttet til vedlikeholdskostnader. Der viser en til at det er alpinanlegg og fornøyelsesparker som skal nyte godt av den ordningen. Men det er jo en rekke virksomheter i Norge som har store vedlikeholdskostnader som er myndighetsbestemt, og som en ikke kommer seg unna, både for kjøretøy, for heiser knyttet til brann, og andre HMS-krav. En skulle selvsagt etablert en generell og bransjeuavhengig ordning. Så når det gjelder det å eie kontra leasing, som var en av utfordringene undertegnede tok opp i replikkvekslingen med statsråden da saken ble behandlet, og som statsråden sa at regjeringen var opptatt av at en skulle se videre på. Resultatet er at det ikke har skjedd. Det er fortsatt slik at det er en eierfiendtlig holdning slik ordningen er innrettet. Derfor bør man sørge for å foreta endringer slik at bl.a. avskrivninger og avdrag inkluderes i ordningen. Det er nå behov for å gjennomføre kraftfulle tiltak for å få ned ledigheten, for å få folk i arbeid. Senterpartiet har et omfattende opplegg i sitt alternative reviderte budsjett for å legge til rette for at det skal være mer aktivitet innenfor bygg og anlegg, at kommunene skal få kompensert sine utgifter, slik at de både kan sørge for å ha trygghet for å ha folk i arbeid, at de opprettholder både et godt skoletilbud og et godt eldretilbud, og at de også kan være en motor for å legge til rette for økt aktivitet innenfor bygg og anlegg. Vi legger til rette for en omfattende pakke for verftsnæringen, som er hardt rammet av krisen. Noen verft er godt ivaretatt gjennom at vi nå har fått til endringer i petroleumsskatteloven, men andre verft er helt avhengige av at vi nå må sørge for å bygge flere skip, mineryddingsfartøy til Forsvaret og havforskningsfartøy. Og vi må legge til rette for en grønn omstilling i Norge, gjennom et grønt investeringsselskap, og styrke beredskapen for framtiden. Med det tar jeg opp Senterpartiets forslag og de forslagene vi er en del av.