Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2016-03-17:
Ja, jeg har for så vidt omtrent det samme politiske syn i denne saken, så jeg kan kanskje bare benytte dem.(Munterhet i salen) Det vi står overfor nå, er egentlig en veldig viktig sak. Som flere har vært inne på, skal man investere i nytt strømnett og vedlikeholde strømnettet de neste ti årene for over 100 mrd. kr. Mye av investeringene kommer ute i regionalnettet og distribusjonsnettet. (Munterhet i salen) Regjeringen valgte å ta opp Reiten-utvalget, som ble nedsatt av den rød-grønne regjeringen. Det er svært viktig å få et godt grunnlag med tanke på hvordan strømnettet, forsyningssikkerheten og kraftsystemet kan utvikles på en bærekraftig og kostnadseffektiv måte. Et av forslagene fra Reiten-utvalget var å innføre selskapsmessig og funksjonelt skille. Vi mener at dette er et godt forslag. Selskapsmessig skille innebærer at nettvirksomheten og konkurranseutsatt virksomhet må skilles ut i separate juridiske enheter. Funksjonelt skille innebærer at personer i ledelsen ikke kan delta i både nettvirksomhet og konkurranseutsatt virksomhet, og at morselskapet ikke kan gi instruks til nettvirksomheten om den daglige driften. Det har vært et tema som har vært mye belyst av komiteen, og mange har snakket om høy nettleie og lav nettleie. Jeg tror at for oss er det for så vidt ikke spørsmål om høy eller lav, men egentlig om å få riktig pris på den varen man kjøper. Etablering av selskapsmessig og funksjonelt skille for alle nettforetak medfører noen økte kostnader, særlig på kort sikt. Engangskostnader omfatter bl.a. etablering av ny selskapsstruktur og inngåelse av avtaler. Økte løpende kostnader kan oppstå som følge av revisjon av ulike juridiske enheter, separate årsrapporter og en ekstra rapportering til NVE. Så er det sånn at ikke alle kostnadene nødvendigvis vil tilfalle nettselskapet og dermed slå inn på inntektsrammen og tariffene. Deler av kostnadene vil kunne tilfalle annen virksomhet enn nettvirksomheten, f.eks. morselskapet, kraftomsetning og kraftproduksjon. Så sa representanten Aasland at regjeringen har gått inn i denne saken med bind foran øynene, fordi man ikke kan legge fram noen tall. Jeg vil bare vise til en rekke av de spørsmålene som komiteen har stilt, som statsråden har svart på, og spesielt det brevet som kom 11. februar. Der blir det helt tydelig klargjort hvorfor man ikke kan legge fram nøyaktige tall på hva dette vil koste. Det er rett og slett slik at kostnadene ligger i bedriftene – og er vernet i så måte – og det ville ha vært en merkelig framgangsmåte dersom man skulle blottlegge disse bedriftene for svært sensitiv informasjon. Så jeg vet ikke om man har lest det, ikke har ønsket å lese det, eller ikke har forstått det man har lest. Jeg synes den påstanden som kom fra saksordføreren, faller på sin egen urimelighet. Så er det sånn at komiteen også har fått tilgang til at det er utarbeidet rapport fra THEMA Consulting Group, som anslår at kostnadene ved innføring av funksjonelt og selskapsmessig skille vil utgjøre ca. 950 mill. kr i nåverdi. Det tallet er langt lavere enn det anslaget som Defo har, på 4,6 mrd. kr. Samme THEMA finner også at det er et stort potensial for økt effektivitet og lavere kostnader i nettvirksomheten gjennom både strukturering og andre tiltak. Verdien av mer effektiv drift anslås til minimum 4,1 mrd. kr som nåverdi over ti år, og potensielt så høyt som 19 mrd. kr. Så det er klart det har en enorm betydning for forbrukerne, det som vi fatter vedtak om i dag, og forbrukerne er det som har stått fremst hos oss når vi har behandlet denne saken. Det er også det som er grunnlaget for det regjeringen har kommet med. Dette er en god dag for norske forbrukere.