Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-14:
Først vil jeg si takk til komiteen og saksordføreren for veldig godt samarbeid. Meld. St. 20 for 2012–2013, På rett vei, har sin bakgrunn i den brede og grundige evalueringen av Kunnskapsløftet. Under høringen ble det i stor grad uttrykt enighet om hovedintensjonene i meldingen. Fremskrittspartiet synes det blir tatt gode grep og støtter hovedlinjene i saken. Når det er sagt, vil jeg legge til at vi savner og har savnet en større satsing på lærerne og mer fokusering på elevene i de åtte årene som denne regjeringen har sittet med ansvaret. Vi er glade for at Kunnskapsløftet vektlegger elevenes kompetanse og læringsutbytte, og for at meldingen i stor grad foreslår forbedringer på det som ikke fungerer så godt i skoleløpet. Nå er det sånn at skolen også skal sørge for at elevene både får utdannelse og personlig dannelse. Generell del av læreplanen skal fornyes, og formålsparagrafen med skolens verdigrunnlag og samfunnsoppdrag skal vektlegges i den nye generelle delen av læreplanverket. Fremskrittspartiet ser det som svært viktig at paragrafen skal brukes aktivt, og støtter forslaget om å utarbeide en plan for bedre å innlemme formålsparagrafen i skolen. Fremskrittspartiet har merket seg at en samlet komité viser til at styrking av egen identitet, demokratiforståelse og demokratisk deltakelse også avhenger av å ha kunnskap om hva som skjedde før, under og etter annen verdenskrig, både i og utenfor Norge. Vi er glade for at komiteen er enig i at det å utbre kunnskap om de historiske erfaringene med totalitære ideologier og ekstremt tankegods fra annen verdenskrig er et viktig verktøy i kampen mot intoleranse og antisemittisme. Fremskrittspartiet er opptatt av yrkesutdanningene og slutter seg til de tiltakene som kommer fram i meldingen. Disse vil bidra til mer relevans og fleksibilitet. Vi er fornøyd med at forslagene i saken i stor grad støtter opp om partiets Dokument 8-forslag om å gjøre innholdet i yrkesutdanningene mer relevant for fagene elevene utdanner seg i. Det er viktig å heve statusen for yrkesfagene sånn at flere fullfører utdanningen. Vi går derfor inn for å tidfeste rett til påbygging til studiekompetanse for elever med fagbrev med virkning fra de elevene som starter på yrkesfag Vg1 eller Vg2 skoleåret 2013–2014. Fremskrittspartiet mener at det offentlige må gå i front for å skaffe flere lærlingplasser, men vi er skeptiske til at det skal stilles krav om dette i anbudskontrakter. Et slikt krav kan ekskludere bedrifter fra å vinne anbud. Siden de aller fleste bedriftene i Norge er små og det enkelte steder ikke finnes tilgang til lærlinger, vil vi heller ha andre virkemidler som redusert arbeidsgiveravgift og økt lærlingtilskudd for å få flere til å ta inn lærlinger. Vi vil heller ikke støtte at fagbrev i seg selv skal gi rett til høyere utdanning. Vi mener at dagens praksis med Y-veien, der studentene kvalifiserer seg gjennom forkurs i fag der de mangler utdanning, er et mye bedre verktøy. Jeg registrerer at alle partier innser behovet for realfag og er positive til satsing på området. Likevel er det kun Fremskrittspartiet og Venstre som konkret foreslår at regjeringen skal legge til rette for etablering av nasjonale realfagsskoler. Etablering av slike vil gi ungdom over hele landet med interesse og talent for realfag en unik utdanningsmulighet, og vil bidra til faglig utvikling og verdiskaping. Dette har bare fordeler. En samlet komité ser behovet for å øke PPTs kompetanse og går derfor inn for et nasjonalt tilbud om etter- og videreutdanning for PP-tjenesten. Det er bra. Det er også stor enighet om at det først skal settes inn tiltak før elever får vedtak om spesialundervisning. For at elevene med faktisk behov for spesialundervisning fortest mulig skal få hjelp, mener vi det bør settes i gang prøveprosjekt der PPT i samarbeid med skolen får tillatelse til å sette inn spesialpedagogiske tiltak. Læreren og hans/hennes kunnskaper har enorm betydning for elevenes utbytte. Her savner vi grep fra flertallet, og derfor fremmer Fremskrittspartiet sammen med andre partier en rekke forslag som angår lærerrollen. Vi ønsker mer praksis i utdanningen, bedre tilrettelagt praksis, og bedre innhold og en tidfesting av en femårig mastergradsutdanning. Stort behov for mange flere kvalifiserte lærere gjør at læreryrket må gjøres mer attraktivt bl.a. ved at nyutdannede får god oppfølging. Dagens veiledningsordning er kvalitetsmessig svært varierende, og fortsatt er det kommuner som ikke har etablert ordningen. Vi mener at ordningen må styrkes og inneholde konkrete mål for veiledningen av nyutdannede lærere. Videre må ukvalifiserte lærere få gode muligheter til å fullføre kvalifisert utdanning, og langt flere lærere må få ta etter- og videreutdanning. Hvordan og hvor tilbudet gis, bør ikke spille noen rolle. Så lenge innholdet er relevant, må kommunene få delta i den statlige tilskuddsordningen. Tegnspråk som valgfag, mobbing i skolen og fysisk aktivitet kommer vi tilbake til i et senere innlegg. Fremskrittspartiet har registrert at en samlet komité mener tilbakemeldingskulturen i skolen må bli bedre. Det må etableres en kultur for god og kontinuerlig tilbakemelding fra lærer til elev. En god byggekloss i en tilbakemeldingskultur mener vi er karakterer, og Fremskrittspartiet vil derfor ha skriftlige karakterer i matte, norsk og engelsk fra 5. klasse. Mange elever strever med lesing og skriving. Her må undervisningen styrkes. Fremskrittspartiet likestiller nynorsk og bokmål som fag, men vil ikke ha eksamen i sidemål. Vi mener det kan være uheldig for elever som sliter med lesing og skriving. Fremskrittspartiet mener at privatskolene er et godt supplement til den offentlige skolen, og at de er med på å gi elever og foreldre reell valgfrihet. Som et ledd i å sikre reell valgfrihet, vil Fremskrittspartiet likestille finansieringen av godkjente privatskoler med den offentlige skolen. For noen partier er privatskoler en trussel mot den offentlige skolen, og det hevdes at den offentlige skolen er en garanti for et samfunn med små sosiale forskjeller. Men NOVAs evaluering av Kunnskapsløftet viser at den mest positive karakterutviklingen kommer i skoler med godt læringsmiljø – om skolen er offentlig eller privat har lite å si. Verdt å merke seg er at karakterutviklingen også er ganske lik i begge skoleslagene. Fremskrittspartiet mener det er positivt dersom elever velger utradisjonelle yrker for sitt kjønn, men vi vil advare mot å oppfordre elever å velge ut fra en likestillingsholdning. For Fremskrittspartiet er det viktigste at det er valgfrihet, og at vi har gode rådgivere som har best mulig kompetanse om innhold og praktisering i de ulike fagene, studienes innhold og hvilke kvalifikasjoner som kreves i fagene. Dette vil trygge at elevene gjør rette valg. Hyppige omstillinger i arbeidslivet vil kreve at arbeidstakerne trenger ny kompetanse. Da er det viktig med et godt tilrettelagt utdanningstilbud for voksne. Mange utdanningsorganisasjoner peker på at voksenutdanningen framstår som uoversiktlig og fragmentert. Med bakgrunn i dette fremmer Fremskrittspartiet forslag om å utarbeide en tverrdepartemental plan i samarbeid med tilbyderne av voksenutdanning og aktører i arbeidslivet. Når fagskolen blir nevnt, uttrykkes det fra samtlige partier at dette er et viktig skoleslag for arbeidslivet. Dessverre stopper flertallets ambisjoner for fagskolen der. NOKUT peker på at nye aktører og endringer i institusjonslandskapet gjør at det er behov for å se på utdanningene med nytt blikk. Fremskrittspartiet har høye ambisjoner for skolen og støtter NOKUTs innspill om å utarbeide en helhetlig nasjonal strategi for satsing på kvalitet i høyere utdanning og i fagskoleutdanning. Fylkene har fått finansieringsansvar for fagskolene. Dessverre prioriterer fylkene i mange tilfeller egne utdanninger framfor å finansiere fagskolene. Dette gir liten forutsigbarhet og fører til at skolene ikke blir i stand til å gi viktig utdanning på områder som arbeidslivet etterspør. Jeg vil peke på at fagskolene faktisk er arbeidslivets tertiærutdanning, og på lik linje med annen høyere utdanning vil vi at disse skal ha statlig finansiering. Siden opplegget for debatten ble litt endret for å gjøre den mer effektiv, vil jeg kommentere saken som jeg er saksordfører for, og de øvrige sakene som ligger til debatt i denne samledebatten. Som saksordfører for Dokument 8:56 S og faget RLE, vil jeg si at en samlet komité viser til at Norge er blitt en nasjon med mange ulike religioner og trossamfunn. Komiteen understreker betydningen og viktigheten av å ha gode kunnskaper om egen og andres religion i møte med andre for å forebygge og å møte sosiale utfordringer på en god måte. Komiteen viser også til betydningen av at læreren som underviser i faget religion, livssyn og etikk, har den nødvendige kunnskapen om de ulike trossamfunn. Alle partier er tydelige på at lærerne skal ha utdanning i det faget de underviser i. Jeg antar at de ulike partier legger fram sin egen politikk i sine innlegg. Fremskrittspartiet ser det som nødvendig at lærerne har utdanning i faget, og at navnet på faget skal være kristendom, religion, livssyn og etikk. I læreplanen for faget er over halvparten av kompetansemålene relatert til kristendommen, og vi forutsetter at det gjenspeiles i undervisningstiden. Når det gjelder forslag om skoletilbud for pasienter i helseinstitusjon, viser det seg ifølge en utredning som Unge Funksjonshemmede kom med i februar 2013, at mye tyder på at det fremdeles er store forskjeller i tilbudet om opplæring på helseinstitusjoner. Det er fylkeskommunen som har ansvar for at opplæring blir gitt til pasienter som er under videregående opplæring. Men dagens system kan innebære at elever ikke får den utdanning de har rett på som følge av at fylkeskommunens plikt er for lite kjent, eller at opplæringen ikke blir oppfylt på grunn av økte kostnader for fylkene når elevene er på sykehus eller rehabiliteringsinstitusjoner. Selv om fylket får tilskudd for sine elever på videregående, kan de ikke redusere f.eks. tallet på lærere eller husleie for å finansiere elevers undervisning på helseinstitusjoner. For Fremskrittspartiet er det viktig at alle elever får oppfylt sin rett til utdanning også når de er innlagt på en helseinstitusjon. Derfor støtter vi en del av forslagene i saken. Fremskrittspartiet viser også til det viktige arbeidet som utføres ved de kommunale musikk- og kulturskolene, og vil rose forslagsstillerne for engasjementet for dette tilbudet til barn og unge. Fremskrittspartiet ser det som et problem at de kommunale kulturskolene ikke kan ta inn alle som ønsker det. Det er uheldig at et offentlig tilbud har ventelister som i dag. Vi registrerer at flertallet ikke vil gjøre noe for å bedre tilgangen av plasser. I stedet vil de redusere og flytte det gruppebaserte tilbudet til skolen og gjøre kulturskoletilbudet spesialisert og individuelt rettet mot enkeltelever. For meg er det uforståelig at de rød-grønne med viten og vilje vil gjøre kulturskolen om til et sted for eliten. Jeg har selv barnebarn på fire og fem år som gleder seg hver gang de skal på kulturskolen. Det er en opplevelse å være på plass når de inviterer til forestilling for å vise familie og venner hva de har øvd på i lange tider. Med flertallets politikk på området vil man flytte kulturskoletilbudet inn i skolen for bredden. Da vil disse små miste tilbudet om kultur- og musikkskole. Fremskrittspartiet legger til grunn at musikk- og kulturskoler må få ta utgangspunkt i lokale forhold og ressurser, og at det ikke er ønskelig å strømlinjeforme dette tilbudet i form av mer statlig styring. Avslutningsvis fremmer jeg de forslagene som Fremskrittspartiet har alene, og de som vi står sammen med andre partier om.