trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Samferdselsdepartmentet og NSB AS underteikna rundt årsskiftet 2006/2007 ei ny rammeavtale om statleg kjøp av persontransporttenester med tog. Denne gjeld for perioden frå 1. januar 2007 til 31. desember 2010. Lokaltoga i Oslo-området er ein viktig del av den totale trafikkavviklinga i hovudstadsområdet, og eg har vore oppteken av at tilbodet skal vere påliteleg og attraktivt for passasjerane. I nærtrafikken rundt Oslo vert det i tida framover gradvis sett inn ekstra vogner på avgangar som inngår i gjeldande rutetabell. Dette gir langt fleire sitjeplassar i rushtrafikken i hovudstadsområdet. Hovuddelen av vognene vert sette inn frå ruteterminskiftet i januar 2008. NSB vil med denne kapasitetsauken kunne produsere i overkant av 2 000 fleire sete i rushperioden enn det dei hadde i 2006. Rammeavtala legg òg opp til fleire avgangar utanfor rushtrafikken i nærtrafikken rundt Oslo og i intercitytrafikken, primært frå ruteterminskiftet i 2008. Avgangane vil m.a. tette gapa i gjeldande ruteplan, slik at rutetilbodet vert jamt over heile driftsdøgnet. Eg meiner dette er eit riktig tiltak, fordi rutetabellen vert langt enklare å forstå, og fordi dei reisande får eit jamt tilbod gjennom heile dagen. Erfaringane òg frå annan kollektivtransport er at dette er ei tilbodsforbetring dei reisande set stor pris på, og som fører til at fleire reiser kollektivt. Fleire avgangar aukar behovet for fleire lokførarar. NSB har orientert om at selskapet no har ein stram mannskapssituasjon, m.a. på grunn av ein stram arbeidsmarknad. NSB har sett i verk mange gode tiltak for å avhjelpe situasjonen. Eg er sikker på at selskapet gjer sitt beste både for å behalde personalet og for å trekkje til seg nye lokførarar, slik at det kan levere den avtalte produksjonen snarast mogeleg. Departementet har vidare ein god dialog med Norsk jernbaneskole, som har ansvaret for utdanninga av lokførarar. Eg er trygg på at skulen i åra framover gjer sitt beste for å utdanne så mange som mogeleg i forhold til innmelde behov.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Det er eit spørsmål som er knytt til det kapasitetstaket som ein dessverre opplever i området. Det er vanskeleg for meg å svare eksakt på det, men eg skal gjerne gå inn og sjå på det. Eg ser at det er eit behov for ytterlegare forsterking i dette folketette området, men eg kan ikkje gi svar på om det er mogeleg, for det er mange tekniske berekningar som må gjerast, og som eg ikkje har moglegheit for å gjere her. Eg er open for ein dialog om dette, til liks med i alle andre spørsmål som kan vere med på å auke kollektivdelen i Oslo-området. Det er særdeles viktig, og det er Regjeringa svært oppteken av.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Kva NSB konkret har gjort for å bedre lokførarsituasjonen, kan eg seie litt om. Dei starta fyrst ein kampanje for å auke søkjarmassen til Jernbaneskulen. Talet på søkjarar er tredobla i år i forhold til tidlegare år, som eit resultat av den kampanjen. Skulen vil i år utdanne fleire kull enn tidlegare – fem kull med ca. 20 studentar i kvart kull. NSB har no tilsett 64 studentar. Ein legg inn kompensasjon for å ta ferie utanom skuleferien, som er ei vanskeleg tid. Ein legg inn tilbod for lokomotivførarar over 62 år, og det vert lagt inn betre vilkår for køyrelærarar og instruktørar og i tillegg høgare løn for å arbeide laurdag og søndag, for det er òg kritiske dagar. Totalt sett vert det no gjort mykje for å sikre at ein skal ha dei folka ein må ha. Eg skal vurdere strengare kontroll og rapportering. Det er jo rapportering i dag. Eg er særdeles open for at NSB Nærtrafikk skal samarbeide med det nye, spennande initiativet som ein no har i Oslo og Akershus på kollektivsida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Sjølve sikringsarbeidet for dei sju tunnelane i Nordre Vestfold er delte inn i to store entreprisar, som begge vert utførde av Veidekke. Saman med dei reparasjonsarbeida som allereie er utførde på rasstaden, og andre kostnader summerer dette seg til ein stad mellom 340 mill. kr. og 350 mill. kr. Regjeringa vil kome tilbake med ei nærare framstilling av kostnadene i revidert nasjonalbudsjett, som vert lagt fram den 15. mai.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
I svaret mitt sa eg at den summen utgjer dei to store entreprisane utførde av Veidekke, saman med dei reparasjonsarbeida som alt er utførde på rasstaden, og andre kostnader. Det ligg altså fleire kostnader i den summen, og eg skal gjere nærare greie for det den 15. mai. Når det gjeld erstatning til næringsdrivande, er det ei sak for seg. Det vart òg drøfta på det møtet eg hadde i Vestfold den 30. april. Regjeringa har ikkje konkludert på det punktet. Det vil i så fall vere eit spørsmål som ikkje nødvendigvis inkluderer berre Samferdselsdepartementet, for me har jo ingen pott på budsjettet vårt for å dekkje den typen kostnader.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Parallelt med proposisjonen om revidert nasjonalbudsjett legg eg fram ein samleproposisjon for Stortinget. I den samleproposisjonen er det ei eiga sak om Hanekleivtunnelen og oppfølginga av dei spørsmåla som vart tekne opp av den granskingsgruppa som eg nemnde opp etter hendinga. Det vert lagt fram den 15. mai.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Å fjerne bygningar som står nær inntil vegen, kan føre til betre trafikktryggleik, trafikkavvikling og miljø og vil kunne gi fordelar ved drift og vedlikehald av vegen. Derfor er dette tiltak som vert prioriterte, m.a. av omsyn til trafikktryggleiken. I rundskriv frå Vegdirektoratet er det gjort klart at regionvegkontora kan bruke drifts- og vedlikehaldsmidlar for å løyse inn slike bygningar. I rundskrivet er det òg presisert at slike kjøp kan gjerast utan å gå vegen om reguleringsplan. Statens vegvesen vil ikkje løyse inn slike bygningar utan at etaten vert einig med eigaren. Den heimelen Statens vegvesen har til å oreigne, vert altså ikkje nytta i slike høve. Innløysing skjer gjerne i samband med at eigedomane vert lagde ut for sal. Det er derfor viktig at Statens vegvesen følgjer med på eigedomsutlysingar. Det er òg nyttig å varsle eigedomsmeklarar om at ein er interessert i å løyse inn denne typen eigedomar. Ofte er det slik at eigaren sjølv tek kontakt med Statens vegvesen og tilbyr eigedomen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Ut frå talet på hus som årleg vert innløyste, er det vel ikkje rett å seie at dette er eit viktig trafikktryggleikstiltak. Når slike innløysingar i mange tilfelle er fornuftige, er det fyrst og fremst ut frå totaleffekten. Trafikktryggleiksgevinsten ligg fyrst og fremst i at ein får sanert avkøyrsler. Det kan ein sjølvsagt òg gjere på andre måtar, gjennom avkøyrselsregulering, altså lage felles avkøyrsler og tilkomstvegar. Samanlikna med midtdelar, breiddeutviding m.m. må nok innløysing av hus seiast å vere eit mindre viktig trafikktryggleikstiltak. Likevel er det eit tiltak som i enkelte tilfelle både bør og skal nyttast, og det er Statens vegvesen og deira fagfolk som må gjere dei vurderingane i det enkelte tilfellet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Som eg sa, kan me ikkje fronte det som eit trafikktryggleikstiltak åleine, men som eit tiltak som kan vere fornuftig etter ei heilskapleg vurdering, der bl.a. omsynet til trafikktryggleik inngår. Eg kan ikkje seie eksakt kor mange hus som er rivne dei siste åra, men når det gjeld rv. 3, verkar det som om ein her har vore meir aktiv med omsyn til innløysing. Truleg gjeld det Hedmark generelt i forhold til resten av landet. Det er innløyst ca. 40 hus dei siste 10–15 åra i Hedmark. Halvparten av dei er langs rv. 3, og det skulle tilseie eit gjennomsnitt på eitt–to hus pr. år langs denne vegen. Det er av omsynet til betre trafikktryggleik, betre sikt, rydding av sideareal, redusert behov for gang- og sykkelvegutbygging og betre miljø. Sjølvsagt er òg økonomi inne i biletet ved at ein kan få betre planløysingar ved framtidige utbyggingar. Så dette tiltaket inngår i ei heilskapsvurdering saman med andre trafikktryggleikstiltak, som f.eks. midtdelar og breiddeutviding.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg vil fyrst understreke at Statens vegvesen har lang røynsle med forvalting av bruer, og har system, rutinar og kompetanse som er bygd opp over lang tid. Dette er fundert på eigen kunnskap og tilrådingar frå m.a. OECD. Vegdirektoratet opplyser at bruer vert utforma spesielt for å sikre enkel tilkomst for inspeksjon og vedlikehald. Krav til utforming i regelverk og kontroll og godkjenning av alle planar for nybygging og ombygging av bruer er viktig for å få dette til. Generelt oppsyn inngår i funksjonsavtalane, og Statens vegvesen føretek enkel inspeksjon og hovudinspeksjon med faste intervall. I tillegg føretek Statens vegvesen spesialinspeksjon etter behov. Kompetanse vert sikra gjennom krav til fagkunnskap i regelverket og vert utvikla gjennom kurs og samlingar. Ved gjennomføring av inspeksjonane skal det kontrollerast at bruene har den naudsynte tryggleiken, og vedlikehaldsbehovet skal identifiserast. Kontrollintervall vert tilpassa kvar enkelt bru innafor gitte rammer. Til dømes skal eldre bruer med skadar som kan utvikle seg til fare for tryggleiken, inspiserast oftare enn nye bruer. Kvar bru har si eiga arkivmappe med dokumentasjon frå prosjektering, bygging og vedlikehald. I tillegg nyttar ein det databaserte bruforvaltingssystemet BRUTUS for å halde oversikten over tilstand, vedlikehaldsbehov og prioritering av vedlikehaldsmidlar til om lag 16 000 bruer på riks- og fylkesvegar. Ut frå den utgreiinga eg har fått frå Vegdirektoratet, kan eg ikkje sjå at det er behov for ein eigen gjennomgang av rutinane for inspeksjon og vedlikehald av bruene. Gjeldande rutinar skal sikre trygg ferdsel på bruene.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Me har god kompetanse på tunnelar i Noreg. Hendinga i Hanekleivtunnelen er stadfesta som ein kombinasjon av feilvurdering i den enkelte byggjeprosessen og vanskelege fjellforhold. Me må ikkje gløyme alle dei andre tunnelane rundt om i landet som fungerer tilfredsstillande. Når det gjeld bruer, har me der òg kompetanse og system. Eg refererte kor mange bruer me har – det er 16 000 bruer. Me er nøydde til å ha system som fungerer for overvaking av desse. Verken statsråden eller vegdirektøren kan ta bru for bru enkeltvis. Me må ha eit system der ein kontrollerer bruene med faste intervall. Desse kontrollane skal vere gjorde etter faste kriterium. Mi oppgåve er å sjå til at det systemet er godt nok. I hovudsvaret mitt sa eg at det systemet me har for den kontrollen, er tilfredsstillande.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg registrerer at representanten Sortevik i spørsmål etter spørsmål er særdeles oppteken av etterslepet. Statsråden er meir oppteken av kva me får gjort, enn av kva etterslep tidlegare regjeringar etterlét seg. Eg skulle ynskt at Framstegspartiet i førre periode, då dei sat med avgjerande innflytelse over statsbudsjettet, hadde sytt for at noko av det store etterslepet me har, både på tunnelar, bruer og elles på vegar, hadde vorte teke inn. Det skjedde ikkje. Denne regjeringa aukar løyvingane til veg med milliardbeløp, òg til drift og vedlikehald, som kjem bruer til nytte. Ja, det er òg etterslep i milliardklassen på bruer, som av vekslande regjeringar og med vekslande støtte i Stortinget har fått lov til å vekse. Me har stoppa veksten i etterslep på vedlikehald, og me skal gjere jobben vår med å tilføre midlar til ettersyn og vedlikehald av bruene i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Regjeringa arbeider med eit introduksjonsprogram for biodrivstoff i samsvar med Soria Moria-erklæringa. Me vil presentere Regjeringa sin samla politikk for å fremje bruken av biodrivstoff i dette introduksjonsprogrammet. Strategien skal bl.a. innehalde ein plan for korleis biodrivstoff skal fasast inn i drivstoffmarknaden. Samtidig er det svært viktig å få på plass ordningar som sikrar at biodrivstoff på den norske marknaden ikkje gir negative verknader på mattryggleik og matvareprisar eller på miljøverdiar som skogareal, biologisk mangfald og vassressursar. Såkalla andre generasjons biodrivstoff er meir miljøvennleg enn biodrivstoff som vert produsert i dag. Ut frå dette og av omsyn til næringsutvikling og økonomisk vokster i distrikta er det viktig å stimulere til norsk produksjon av andre generasjons biodrivstoff. Regjeringa er òg oppteken av at bileigarar skal få informasjon om kor mykje biodrivstoff bilen deira toler, og eg har bedt Vegdirektoratet sjå på alternativ for korleis me kan informere om dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Nestleiaren i Senterpartiet, Liv Signe Navarsete, presenterte etter landsmøtet ein strategi for bl.a. biodrivstoff, klima og transport. Nestleiaren sa då at Transnova er eit tiltak som Senterpartiet ynskjer å få gjennomført. Så er det slik at når me er i regjering og ikkje i opposisjon, kan det ikkje gjerast med eit pennestrøk. Det må faktisk utgreiast, leggjast til rette for og finansierast. Det arbeidet har statsråden teke tak i. Det arbeidet vil pågå, og me vil kome tilbake til det på eigna måte og til eigna tid. Det er viktig for meg å be om at med to hattar, både som nestleiar og som statsråd, må òg nestleiaren av og til kunne flagge saker tydeleg ut. Eg er veldig glad for at alle dei tre regjeringspartia i Stortinget har støtta opp om Senterpartiet sitt initiativ på landsmøtet, og me har dermed store moglegheiter for å få gjennomført og oppretta Transnova, som eg trur vil vere ein viktig reiskap til nettopp betre klimapolitikk.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Regjeringa har sagt i Soria Moria-erklæringa at me vil vidareføre og styrkje ordninga for kollektivsatsing i byane. Dette kjem me tilbake til i det enkelte budsjettår. Det er ikkje slik at statsråden i dag kan fortelje kva som kjem i revidert budsjett for 2007. Men budsjettet vert lagt fram den 15. mai, så det er ikkje så veldig lenge til. Regjeringa er særdeles oppteken av å stimulere byane til å auke satsinga på kollektivtrafikk. Me er òg opptekne av at dei kjem opp med tiltak som kan avgrense bilbruken, for det er fyrst då me kan få ein stor overgang for brukarar av kollektivtrafikk. Eg håpar på eit godt samarbeid med opposisjonen på Stortinget for å få gjennomført ein god politikk på dette området framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Når det gjeld godstrafikken på jernbane, har denne auka betydeleg dei seinare åra. Frå 2003 til 2005 auka innanlands godstransport med jernbane med om lag 46 pst. Veksten har halde fram i 2006 og 2007 og er venta å halde fram også i 2008. At Regjeringa frå 1. januar 2007 fjerna elavgifta på jernbane, kan òg medverke til at etterspurnaden aukar ytterlegare. Som eit døme på den auka etterspurnaden kan eg nemne at det frå januar 2008 er bestilt dagleg ruteleige for åtte togpar mot fem i dag på Sørlandsbana og elleve togpar mot seks–sju i dag på Bergensbana. Den sterke auken fører til press på kapasiteten både ute på dei enkelte jernbanestrekningane og på terminalane for lasting og lossing. For å auke kapasiteten for godstransporten er det for alle strekningane naudsynt å få gjennomført fleire tiltak som må sjåast i samanheng. På oppdrag frå departementet vurderer Jernbaneverket for tida kva for tiltak som best kan leggje til rette for auka godstransport med jernbane. Ved årsskiftet 2007/2008 vil den nye godsterminalen på Ganddal stå ferdig. Det er òg sett i gang arbeid med å auke kapasiteten på dagens godsterminal på Alnabru i tillegg til at Jernbaneverket arbeider med planar om bygging av ein ny containerterminal på Alnabru. I tillegg til enkelte punkt innanfor intercity- og nærtrafikkområda rundt dei største byane, t.d. Lysaker–Sandvika, Eidsvoll–Hamar, Ski–Oslo, Arna–Bergen, er det tre banestrekningar som Jernbaneverket vurderer som særleg avgrensande for framføring av godstog. Desse omfattar Sørlandsbana mellom Kristiansand og Ganddal, Gjøvikbana mellom Grefsen og Roa, som vert nytta til godstrafikken mellom Oslo og Bergen, og Nordlandsbana nord for Saltfjellet. For Nordlandsbana inngår kapasitetsaukande tiltak som ein del av den pågåande utbygginga av fjernstyring mellom Mosjøen og Bodø. Planlegging av tiltak på resten av jernbanenettet vert no forsert i 2007. I 2008 er det særleg aktuelt å prioritere tiltak på Sørlandsbana og Gjøvikbana – saman med vidare planlegging for nye tiltak i 2009. I fyrste omgang vil det verte lagt vekt på tiltak som gjer det mogleg å køyre fleire godstog enn i dag. Samstundes vil anlegg som vert bygde ut, verte dimensjonerte slik at dei kan inngå i eit trinn to med sikte på å kunne køyre lengre godstog. Dette vert gjort for å følgje opp eit ynskje om å køyre 600 meter lange godstog annankvar time.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg vil kome nærare tilbake med konkrete forslag til tiltak for å auke kapasiteten for godstrafikk på jernbanen på kort sikt i samband med statsbudsjettet for 2008. Samtidig vil Jernbaneverket arbeide vidare med å utvikle ein godsstrategi som grunnlag for etaten sitt planforslag for NTP 2010–2019. Denne strategien vil ytterlegare gjere greie for behov og prioriteringar når det gjeld godstransport på jernbane på lengre sikt. Når det gjeld den førre regjeringa sin innsats på dette feltet, vil eg seie at me hadde unngått å ha denne kapasitetssvikten no dersom den førre regjeringa ikkje berre hadde konkurranseutsett godstransporten, men hadde sytt for at dei òg auka kapasiteten. Det gjorde ikkje den førre regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg takkar for forslaget. Men eg trur ikkje representanten heilt høyrde etter kva eg sa i mitt hovudsvar, for då sa eg at Jernbaneverket på oppdrag frå statsråden er i gang med å lage ein plan som skal gå inn i NTP 2010–2019. Det er nettopp ein handlingsplan for utbygging av godstransport, og der er sjølvsagt kryssingsspor ein vesentleg del. Eg skulle så gjerne ynskt at Høgre i den førre regjeringa ikkje berre hadde hatt mange tankar, idear og planar, men at dei hadde gjennomført dei, for då me kom inn i regjeringskontora og ville auke satsinga på jernbane i fyrste budsjett, kunne me rett og slett ikkje gjere det, for det var ikkje planlagde prosjekt. Denne regjeringa har måtta teke tak i dette frå grunnen. Me har planlagt prosjekt, me har auka investeringsramma med 50 pst, og me kjem til å fortsetje den historiske satsinga som denne regjeringa har sett i gang på jernbane, også når det gjeld gods.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
«I forbindelse med nyheten om at ytterligere 6 tunneler på E18 i Vestfold må stenges for å gjennomføre nødvendig sikringsarbeid, fremkommer det også at etterslep i vedlikehold på veitunneler over hele landet er omfattende. Det er anslått at over 2 mrd. kr må til for å reparere alarmtelefoner, lys- og ventilasjonsanlegg samt dårlig veidekke. På riksveinettet er det ca. 800 tunneler. Hva vil statsråden gjøre for at veitunnelene i Norge ikke bare blir rassikre, men også driftssikre?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Takk for svaret. Det har lenge vært kjent at det er et stort vedlikeholdsetterslep på norske veier, totalt ca. 45 milliarder kr. Det tallet som statsråden refererer til for riksveinettet, ca. 14 milliarder kr, har også vært kjent. Men det har vært mindre kjent hvor stor del av vedlikeholdsetterslepet på riksveinettet som faktisk gjelder veitunnelene, hvor de trafikkerende er i en ganske spesiell situasjon. Hva er statsrådens plan for å dekke opp etterslepet? Jeg ber ikke om noen lekkasje fra revidert budsjett eller fra budsjettet for neste år, men om signaler på om man vil se på muligheten for få programmer for å rydde opp i etterslepet når det gjelder vedlikehold av veitunnelene, der de veifarende er i en spesiell situasjon. De er i en tunnel, og det er en helt spesiell situasjon som skaper utrygghet i utgangspunktet, når vi har et rassikringsproblem. Nå har vi et tilleggsproblem, nemlig mangel på vedlikehold.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Til VG 12. april i år sier utbyggingsdirektør Aksnes i Statens vegvesen: «Etterslepet kan gjøre at tunnelene ikke er driftssikre, men det utgjør ikke fare for den enkelte bilist.» Deler statsråden dette synet? Erfaringene til mange trafikanter er dessverre ikke slik. De er faktisk motsatt. Jeg skal bruke et ganske ferskt eksempel fra Bergen. I en tunnel som statsråden sikkert kjenner til, Damsgårdtunnelen, som går mellom Fyllingsdalen bydel og Bergen sentrum, var det i går en kjedekollisjon med åtte biler, tre ble skadet. Det var ikke mulig, ikke engang for politiet, å åpne rømningsdørene som skal gjøre det mulig for en ambulanse å komme inn i tunnelen. Når ikke engang politiet klarer å bruke nødutstyret og evakueringsutstyret, viser det at vi har et problem. Når vi i tillegg har alarmtelefoner som ikke virker, og dårlig belysning, er det klart at den enkelte trafikant har grunn til å føle seg utrygg.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
«I forbindelse med mangelfull dokumentasjon ved bygging og inspeksjon av veitunneler fremkommer det også spørsmål om hvordan sikkerheten for trafikantene på eksisterende bruer ivaretas. Det er et omfattende etterslep når det gjelder vedlikehold av veinettet i Norge. Som tunnelene utgjør bruene en viktig del av veinettet og rammes derfor av vedlikeholdsetterslepet. Vil statsråden sørge for at rutiner for inspeksjon og vedlikehold av bruer blir gjennomgått for å sikre trygg ferdsel for trafikantene?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Takk for svaret. Vi trodde vi hadde tunnelkompetanse, og vi trodde vi hadde god dokumentasjon på bygging av tunneler inntil taket datt ned i Hanekleivtunnelen. I innspillet til Nasjonal transportplan 2006–2015 blir det oppgitt fra Statens Vegvesen at etterslepet når det gjelder bruer og kaier – det er slått sammen i en stor haug – er på 3,3 milliarder kr. I tunnelsammenheng har vi fått frem tallet på etterslep når det gjelder vedlikehold på veitunnelene, ca. 2 milliarder kr. Mitt oppfølgingsspørsmål er konkret: Har vi noen tall når det gjelder etterslep på vedlikehold av bruer på riks- og fylkesveier, med tilleggsoppfølging som følger? Når det gjaldt tunnelene, sa veidirektøren – som jeg nevnte i mitt spørsmål tidligere i dag – at han trodde at tunnelene var ok. Tror statsråden at bruene også er ok?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Igjen takk for svar, og igjen en oppfølging. Vi trodde jo at de fleste tunnelene i Vestfold var sikre inntil nå i alt åtte blir stengt. I desember 2005 var det fremme i media fra region Østlandet at 15 bruer var truet av stenging. I februar 2006 kom det bekymringsmelding fra Midt-Norge med en liste på 35 bruer. Jeg tror nok at kartleggingen kanskje er rimelig bra, men mitt oppfølgingsspørsmål er fortsatt: Hvor stort omfang har etterslepet på vedlikeholdet av bruer som brukes i dag av trafikantene, og hvor mange år skal vi vente på at vi får mer betryggende og grundig vedlikehold av bruene, slik at det ikke er frykt for at de enten blir stengt, eller at de faller ned?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Situasjonen som har oppstått på E18 i nordre Vestfold, krever strakstiltak for å forhindre kaos og køer ved avvikling av helge- og ferietrafikk i vår og sommer. Ved å overføre trafikk fra privatbiler til kollektive transportmidler kan trafikken på veistrekningen avlastes. Dersom tog- og busstilbudet gjennom Vestfold trappes opp og kapasiteten økes, vil antallet biler på veien kunne reduseres. Hva vil statsråden gjøre for å hindre køer og kaos, av hensyn til sikkerhet, effektivitet og miljø?»
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Jeg merket meg at statsråden i veldig stor grad gjentar svarene som er gitt til de to foregående spørrerne, og de går i all hovedsak på de tiltakene som er gjort på veisystemene. Det er veldig bra. Statsråden skal ha ros for å ha vært særdeles aktiv med å legge til rette for at man skal kunne avvikle veitrafikken på en god og effektiv måte. Dessverre er det nå av ulike årsaker gått ganske lang tid siden spørsmålet ble stilt. Derfor må jeg si at jeg synes det er skuffende at statsråden melder tilbake at en i prinsippet ikke har gjort noen ting for å øke kollektivtrafikken. Miljø er jo veldig høyt oppe på banen for tiden, og vi vet at de områdene som nå får ekstra trafikk, får en ekstra miljøbelastning. Mitt spørsmål er: Hva er årsaken til at en ikke har fokusert mer på å få økt kollektivtrafikken?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Så vidt jeg kjenner til, er det en betydelig pendlertrafikk på Vestfoldbanen, og som statsråden selv var inne på, viser det seg jo at nettopp i slike situasjoner som vi nå er inne i, er folk villige til å endre reisemønster. Når det blir hindringer i veitrafikken, er det flere som velger kollektive transportmidler. Derfor er det fra Kristelig Folkepartis side forventet at man har en økt fokusering nettopp på det. Med den situasjonen som nå har oppstått, vil jeg spørre statsråden om hun til slutt vil gjøre noen vurderinger og se på hvor stor økning i kollektivtrafikken en har fått, og trekke noen konklusjoner med hensyn til i hvor stor grad trafikantene er villige til å endre sitt handlingsmønster. Dette kunne også være en ypperlig anledning til å se om noen kanskje ville endre sitt reisemønster totalt sett.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Det er stort behov for å forbedre regulariteten og kapasiteten i NSBs nærtrafikk i Oslo-området. I slutten av januar i år ble det presentert en avtale hvor NSB skulle øke tilbudet med 15 pst. eller 2 000 ekstra seter. Dette skulle gi flere avganger, bl.a. i helgene, da det i perioder er timesruter og færre innstillinger og forsinkelser pga. materiellmangel, kapasitetsproblemer o.l. Kan statsråden si noe nærmere om hvordan forbedringene i tilbudet vil bli utformet, og når de vil bli innført?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg takker ministeren for det positive svaret. Jeg oppfatter det slik at når man vil jevne ut gapet i gjeldende ruteplaner og få en mer jevn trafikk hele døgnet, vil det også gjelde helgene, slik at man kan unngå lange perioder med timesruter, noe som i disse svært trafikkerte områdene blir altfor dårlig. Det målet vi har om å øke kollektivandelen, som jeg er sikker på at Regjeringen står sterkt på, bør jo gjøre at man søker alle mulige løsninger for å øke kapasiteten raskest mulig. Da vil jeg spørre om man vil se på muligheten for – jeg er klar over at det er logistikkproblemer knyttet til dette – å få togene fra Moss og fra Hamar-kanten, som er langt fra stappfulle når de går direkte inn til Oslo, til å stoppe på noen av de mest trafikkerte lokaltogstasjonene, som Holmlia, Høybråten og Haugenstua i Oslo-området.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg takker også for tilleggssvaret. Det er jo positivt at ministeren peker på at det er en sterk innsats for å øke tallet på personell, for det er ofte det meldes om innstillinger på grunn av personellmangel, som det sies, og det er urovekkende. Jeg vil gjerne spørre om ministeren kan si noe nærmere om både hva man vil gjøre for å få opp antallet lokførere, og hva man vil gjøre nærmere for å overvåke og ha strengere kontroll med antallet innstillinger og antallet forsinkelser. Jeg oppfatter det som ganske akutt – når det gjelder folks lyst til og mulighet for å reise kollektivt – at andelen innstillinger og forsinkelser av ulike grunner, som er veldig lite spesifiserte, er altfor hyppige. Jeg vil gjerne be ministeren se på muligheten for å føre et strengere oppsyn og ha strengere rapporteringer av antallet innstillinger. Det kommer nå et nytt kollektivselskap i Oslo-området, et samarbeid Akershus–Oslo, for å samordne tilbudet bedre, og jeg vil be om at det legges opp til et samarbeid mellom NSB Nærtrafikk og det nye kollektivselskapet.
Trond Helleland (Høyre), 2007-05-09:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I forbindelse med tunnelskandalen på E18 i Vestfold har statsråden forsikret at kostnadene skal dekkes ved en ekstraordinær bevilgning for ikke å belaste budsjett eller trafikanter. Hva er nå et oppdatert anslag på totale kostnader for å gjenåpne tunnelene, når man også tar med erstatning til berørte og andre følgekostnader?»
Trond Helleland (Høyre), 2007-05-09:
Takk for svaret. Det er tydelig at beløpene går i været. Det var vel tidligere snakk om rundt 200 mill. kr, nå er det 350 mill. kr. Dette gjaldt de utbedringsarbeidene som gjøres direkte på nye E18. I spørsmålet mitt ligger det også et spørsmål om erstatning til berørte parter. Vi vet at det er noen næringsdrivende langs nye E18 som har mistet alle inntekter som følge av at et splitter nytt veianlegg ble stengt. Først sa Vegvesenet blankt nei til å gi noen form for erstatning, men jeg har skjønt at det nå kanskje er litt andre vurderinger som gjøres. Er det kostnader knyttet til gamle E18 og andre omkjøringsveier? Eller er dette utbedringer som ikke har kostet noe?
Trond Helleland (Høyre), 2007-05-09:
Bare for å få det helt klart hvordan Stortinget nå skal få behandlet disse sakene før sommerferien: Nå refererte statsråden til revidert, og det er naturlig at pengene kommer der. Men det er også snakk om en samleproposisjon, som transportkomiteen vil få til behandling. Kan statsråden bekrefte at utbedringskostnader og prosessen når det gjelder Hanekleivtunnelen og E18, vil komme som en egen sak til transportkomiteen?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Mitt spørsmål går også til vår samferdselsminister: «Langs riksvei 3 i Hedmark har Statens vegvesen nylig kjøpt en eiendom for riving for at trafikksikkerheten skal bedres. Dette er bra! Er slike tiltak noe statsråden vil prioritere i framtiden, bl.a. langsetter denne veien, nettopp for å øke sikkerheten for våre trafikanter?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg takker statsråden for et positivt svar. Jeg valgte et positivt spørsmål til statsråden, for jeg tror statsråden ser denne problematikken. Før gikk jo veiene langsmed bebyggelsen, det var lite trafikk, og trafikken var annerledes enn den er i dag. Langs denne spesielle veien, rv. 3, går det mye tungtransport. Når et uthus eller et hus ligger langsmed veien, er det klart at trafikksikkerheten blir redusert. Jeg hørte at statsråden sa at saken vil bli prioritert. Da er mitt spørsmål: Hvor mye vil dette bli prioritert? Har statsråden noen plan? Har Vegvesenet noen plan for dette? Har man f.eks. reist oppover langs rv. 3 og sett at dette huset kanskje kan kjøpes og rives? Men selvfølgelig skal det være helt frivillig for selger. Men tilbake til spørsmålet mitt: Hvor mye prioritert er dette? Har man en plan?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg takker statsråden for svaret, som kanskje var litt mindre positivt nå. Jeg skjønner nå at dette ikke vil bli prioritert noe særlig, og at man heller ikke har noen plan. Det synes jeg er veldig synd. Som sagt er det mye gammel bebyggelse langs mange veier, bl.a. langs denne veien. Mange av takene er slik at når det blir store snømengder og snøen faller, så faller den ned på veien. Det skaper selvfølgelig farlige situasjoner. Så jeg håper at statsråden vil se enda mer på dette, og at det vil bli avsatt penger til dette. Dette er viktig, og samtidig er det en billig investering for å øke trafikksikkerheten.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-05-09:
«I Aftenposten 30. april 2007 går stortingspolitikere fra alle de tre regjeringspartiene ut og følger opp Venstre sitt forslag om å pålegge alle store bensinstasjoner å selge biodrivstoff fra neste år. Vil statsråden iverksette dette påbudet i løpet av neste år?»
Borghild Tenden (Venstre), 2007-05-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg ble positivt overrasket da statsråden tidlig i vår gikk ut i Dagbladet og varslet at hun ville opprette et milliardfond for å støtte tiltak for å redusere klimagassutslipp fra transportsektoren. Et statlig selskap, Transnova, skulle forvalte avkastningen fra dette fondet. Jeg ble imidlertid skuffet da samferdselsministeren meldte tilbake at saken ikke var behandlet i regjering. I Aftenposten 30. april kommer det fram at politikere fra alle de tre regjeringspartiene på Stortinget ønsket et slikt Transnova. Er Regjeringen nå positiv til å opprette en slik ordning for å bidra til å redusere klimagassutslipp?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-05-09:
Jeg takker igjen statsråden for det positive svaret. Klimapolitikk er en av vår tids største utfordringer, men i forbindelse med statsbudsjettet for 2007 kuttet Regjeringen støtten til kollektivtrafikken i byområdene med om lag en tredjedel. Etter Venstres mening var dette dårlig miljøpolitikk og dårlig samferdselspolitikk. Det er behov for et betydelig løft for å bedre kollektivtilbudet dersom Norge skal være i stand til å nå de klimamålene Regjeringen har satt seg, og samtidig løse trafikkutfordringene vi står overfor. Er statsråden enig i at belønningsordningen for kollektivtrafikk bør styrkes vesentlig i forbindelse med revidert budsjett og neste statsbudsjett?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-05-09:
«I siste nummer av bladet Samferdsel får vi en statusrapport som klart anviser behov for vesentlig økte bevilgninger dersom jernbanen også for fremtiden skal være en fremgangsrik godstransportør. Når forventer statsråden at Regjeringen vil ha tatt igjen milliardetterslepet i forhold til egne løfter, slik at flere krysningsspor på 600 meter og andre viktige tiltak kan komme på plass?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-05-09:
Jeg takker for svaret. Jeg er for så vidt glad for at statsråden deler min og Høyres oppfatning av at de grep vi foretok i forrige regjeringsperiode, også for jernbanen, har vært en kjempestor suksess. På Bergensbanen har f.eks. godstrafikken økt med 80 pst. de siste fire årene, og her fraktes nå mer enn 60 pst. av godset på jernbanen. Så dette er en suksesshistorie som iallfall neppe kan tilskrives det etterslepet som den sittende regjering har. Tom Rune Nilsen i Logistikk- og transportindustriens Landsforening sier: «Det går simpelthen ikke an å levere så dårlig kvalitet i en tid der norsk næringslivs konkurransekraft avhenger sterkt av å få levert varene til kundene i rett tid.» Han peker på den situasjonen som er oppstått som følge av suksessen. Mitt spørsmål til statsråden blir: Har statsråden konkrete planer nå for å få løst det som helt akutt, ikke bare referere til de langsiktige og prisverdige planene, slik hun gjorde?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-05-09:
Jeg takker igjen for svaret. Forrige regjering står for en suksess innenfor norsk jernbane som historisk blir lagt merke til. Det kan vi ta i en annen diskusjon. Det som jeg etterspør, er hvordan vi kan tilfredsstille markedets behov for ytterligere å få bedre transport av gods på jernbane. NSB og CargoNets selskap ser for seg ti–tolv tog i hver retning på Bergensbanen – i dag går det syv. Det er ikke mulig, fordi det ikke finnes krysningssporkapasitet. Da skal statsråden få en god idé fra meg og mitt parti, som vi også hadde mange av i forrige periode: Lag en handlingsplan for utbygging av krysningsspor på jernbanen, slik at vi får tilfredsstilt behovet for mer gods over på bane og får bruke 600 meters togsett, slik operatørene ønsker.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg vil innledningsvis vise til mitt skriftlige svar av 21. mars i år på spørsmål nr. 760 fra representanten Odd Einar Dørum. Som kjent forhindrer utlendingsloven meg fra å gå inn i konkrete enkeltsaker. Dette gjelder også den saken representanten Tørresdal viser til. Jeg vil imidlertid knytte noen kommentarer til de generelle spørsmål som reises om hvorvidt brudd på reglene om arbeidstillatelse skal veie tyngre enn hensyn til familie og barn. De objektive vilkårene for utvisning er nedfelt i utlendingsloven. Brudd på utlendingsloven, herunder brudd på reglene om arbeidstillatelse, kan etter loven føre til utvisning. Dersom vilkårene for utvisning er oppfylt, skal utlendingsmyndighetene foreta en vurdering av om det vil være uforholdsmessig å utvise. Utvisning skal ikke besluttes dersom det i betraktning av forholdets alvor og utlendingens tilknytning til riket vil være et uforholdsmessig tiltak overfor utlendingen selv eller de nærmeste familiemedlemmene. En slik forholdsmessighetsvurdering vil være sammensatt og skjønnsmessig, og en rekke momenter må tillegges vekt. Det er Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda som skal foreta denne vurderingen ut fra beste skjønn. Resultatet av en slik vurdering kan medføre at det fattes vedtak om utvisning selv om utlendingen har barn i Norge. Barnets beste skal imidlertid være et grunnleggende hensyn ved vurderingen av om utvisning er et uforholdsmessig tiltak, jf. Barnekonvensjonen, som gjennom menneskerettsloven er gjort til norsk lov. Jeg vil i forbindelse med utvisningsbestemmelsene i ny utlendingslov foreslå at det presiseres at i saker som berører barn, skal hensynet til barnets beste være et grunnleggende hensyn. Jeg mener det er riktig å framheve dette hensynet i lovteksten for å sikre særskilt bevissthet omkring dette, selv om det ikke vil innebære noen endring i forhold til gjeldende rett. Å ta inn en slik presisering vil imidlertid kunne ha pedagogisk betydning. Utover dette vil den nærmere vurdering av forholdsmessigheten mellom utvisning og hensynet til familie og barn i Norge fortsatt bero på en konkret vurdering av alle momenter i saken.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
For det første har jeg behov for å si at det Regjeringen har sagt, er at barn enklere skal få opphold i Norge. Vi har ikke sagt at det skal bli vanskeligere å gjennomføre utvisning av folk som har barn. Det er en viktig presisering. Representanten må ikke trekke oss lenger enn vi faktisk har gått, og vi har gått et godt stykke. Til den konkrete saken: Jeg tror at faktum er at verken representanten Tørresdal eller jeg har innsikt i den. Saken ligger i Utlendingsdirektoratet og i Utlendingsnemnda. Det er umulig for meg å vurdere om jeg er enig i de forholdsmessighetsvurderinger som utlendingsmyndighetene har foretatt i denne saken. Men jeg er helt enig i at brudd på utlendingsloven skal kunne danne grunnlag for utvisning, og så må det veies opp mot andre hensyn. Der skal hensynet til barn vektlegges på en ordentlig og god måte, med barnets beste i fokus, og så må man ut fra det skjønnet fatte vedtak.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Nei, jeg er for det lovverket vi har, og jeg er veldig for at de enkeltsaker som behandles, skal ligge i UDI og UNE. Hvis det er slik at representanten Tørresdal mener at brudd på utlendingsloven i forhold til arbeidstillatelse ikke skal være utvisningsgrunnlag, hvis man har barn, står det Tørresdal fritt å fremme forslag om det når som helst. Ikke minst når vi får utlendingsloven til behandling, kan man lovfeste, hvis man mener det, at brudd på den type bestemmelser ikke skal være utvisningsgrunnlag. Jeg er uenig i det. Men hvis Kristelig Folkeparti mener noe annet, kan man demokratisk behandle det og votere over det her i salen. Sånn sett kan man håndtere spørsmålet på et politisk nivå, altså hvorvidt det skal være et grunnlag for utvisning eller ikke.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2007-05-09:
Jeg har et spørsmål til justisministeren: «I et internt Ap-notat om «storbyseier» i Dagbladet 27. april i år fremgår det at regjeringspartiet vil gå inn for mer politi i Oslo. Er det fordi det pr. i dag ikke er de rød-grønne som styrer Oslo, at Regjeringen lar det stå 189 ubesatte stillinger ved Oslo politikammer, eller er det ut fra en reell kriminalitetsvurdering?»
Per-Kristian Foss (Høyre), 2007-05-09:
Siden statsråden svarte med et historisk tilbakeblikk, vil jeg gjerne utvide det historiske tilbakeblikket til å gjelde mer enn ett budsjettår. Ser man alle fire budsjettårene under Bondevik II-regjeringen under ett, lå bevilgningen over det Arbeiderpartiet i opposisjon foreslo som en sum for perioden. Men jeg skal la det ligge, for det betyr ingen ting i forhold til det som nå er situasjonen. Jeg er enig i at Oslo-politiet på mange områder gjør en god gjerning og løser sine oppgaver. Men det er utilfredsstillende at man har en oppklaringsprosent på 21 pst. Det er utilfredsstillende at vanlige folks anmeldelser – til og med med kjent gjerningsmann – henlegges. Statsråden skal senere besvare et spørsmål om henleggelse av drosjesvindelsaker, som jeg håper han kan svare positivt på, i den forstand at slike saker ikke kan henlegges, av hensyn til den offentlige moral og av hensyn til enkeltmenneskets respekt for politiets jobb. Jeg oppfatter alle momenter statsråden nå trekker frem, som et argument for at politiet skal få økte bevilgninger allerede ved revidert budsjett neste uke.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2007-05-09:
Jeg skal ikke fortsette debatten om historien. Jeg vil bare si følgende – og det er min enkle oppfatning – at hvis en regjering har tenkt å bruke fire år på å fortelle hva den forrige regjering ikke fikk gjort, så har man ikke skjønt poenget. Den forrige regjeringen ønsket også å fortsette å jobbe med å styrke politiinnsatsen, men et valg avgjorde noe annet. Jeg oppfatter statsråden slik at det som står i det interne notatet til Arbeiderpartiet, om at Oslo-politiet skal styrkes, stemmer. Da er mitt spørsmål: Kan vi med det legge til grunn at Oslo-politiet også har rett når de sier at økte bevilgninger i inneværende år ville gjort det mulig for dem å styrke innsatsen også med hensyn til rekrutteringsproblemene?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg er enig med spørreren i vurderingene rundt det å være til stede ved veldig mange kriminalitetstyper. Det er bakgrunnen for at Regjeringa har valgt å styrke Oslo-politiet. I den grad jeg forsøkte meg på historieskriving, er det slik at vi faktisk har styrket politiet. Den samme oppklaringsprosenten som spørreren nå nevner, var også gjeldende under den forrige regjeringa, da spørreren sjøl var finansminister. Hvis man virkelig var bekymret for dette, kunne man tatt grep da, og ikke foretatt det kuttet som man gjorde i 2005 på Oslo-politiet, og som vi er i ferd med å rette opp. Så er det avgjørende for meg å understreke at vi klarer ikke alene å bevilge oss ut av bemanningssituasjonen i Oslo, for vi trenger faktisk flere politifolk. Og det tar tid – selvfølgelig. Men jeg er i hvert fall glad for å kunne si at vi i år vil få det opptaket som jeg beskrev i sted, og som i hvert fall vil legge grunnlaget for at vi med felles vilje kan få styrket også Oslo-politiet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg kan understreke en gang til at Regjeringa har som ambisjon å øke ressursene til både Oslo Politidistrikt og andre politidistrikter. Det må gjøres på to måter. Det skal skje ved bevilgninger, men bevilgningene må kunne brukes på personell som er tilgjengelig. Den utfordringen tok vi tak i så raskt det var mulig. Det er derfor opptaket er økt på Politihøgskolen. Min henvisning til historien er at det siste daværende finansminister Per-Kristian Foss gjorde, var å kutte på bevilgningene til Oslo-politiet og ha et langt lavere opptak til Politihøgskolen. Det har vi gjort noe med som gjør at vi i framtiden kan gå i den retning som vi ønsker oss, og som også Oslo Arbeiderparti kjemper for når det gjelder Oslo Politidistrikts situasjon. Det er også grunnlag for å påpeke at vi vil være helt avhengig av, ved siden av økt satsing på politiet, å få til en økt forebyggende satsing i byen. Jeg er optimist, uavhengig av hvilket regime vi har i Oslo, men ser jo fram til at vi får en mye mer aktiv holdning til det å kunne forebygge kriminalitet, slik at politiet slipper å bruke ressurser bl.a. i sentrale gateområder på onsdagskvelder og lørdagskvelder, og kan bruke de ressursene til å fange opp den alvorlige kriminaliteten vi i dag ser Oslo-politiet faktisk griper aktivt tak i, særlig gjengene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg har forståelse for at folk reagerer på en slik framstilling. Men dette er først og fremst et politisk ansvar. Vi skal sørge for at politiet har tilstrekkelige ressurser, ikke bare i kroner, men også i bemanning. Samtidig er det klart at det er viktig at de opplysningene jeg nå gir i Stortinget, kommer fram til allmennheten: at man tar aktive grep for å gjøre om denne type henleggelser. Vi mener at det skal gis klare og tydelige politiske signaler om at henleggelser med kapasitetsmessig begrunnelse skal man være svært tilbakeholden med – for å si det forsiktig. Nettopp denne type saker oppfatter vi som tyveri fra fellesskapet. Det er en type kriminalitet som vi faktisk har alt å tjene på blir iretteført, slik at vi får stanset uberettigede utbetalinger fra det offentlige. Det gjør sitt til at jeg mener at det er viktig at vi faktisk får grepet fatt i dette. Når det gjelder debatten rundt Oslo-politiet, står man overfor mange informasjonsmessige utfordringer, nettopp for å vise hvor mye man faktisk får igjen for bl.a. de 1,4 milliarder kr man bruker.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-05-09:
Jeg er veldig fornøyd med at Regjeringa har klart å øke tilskuddene til Oslo-politiet. Det har jeg gjentatt flere ganger i denne sal. Jeg mener at det var galt av den regjeringa der Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre satt, å kutte i bevilgningene til Oslo-politiet i 2005. Det tror jeg var uheldig. Jeg har sagt i det offentlige rom – og det står jeg ved – at man i hvert fall må få rettet opp disse kuttene, og man må videre opp. Men det er helt avhengig av at vi bl.a. får utdannet nok politifolk til å bemanne stillinger. Jeg mener at Oslo-politiet i aller høyeste grad er på vei. Det er også en annen dimensjon i disse utfordringene. Man må anstrenge seg med hvordan man organiserer, leder og innretter arbeidet. Den innsatsen som nå gjøres i Oslo-politiet, bl.a. knyttet til trafficking, der vi har fått etablert en egen gruppe, og til gjengkriminalitet, er et godt eksempel på at Oslo-politiet kan få mer ut av sine politikroner ved å samarbeide med andre politidistrikter og med særskilte organer, og faktisk innrette etterforskningen slik at det ikke rammer økonomien. Så jeg mener Oslo-politiet gjør en god jobb, er på god vei – og vi skal bidra også videre.
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-09:
Mitt spørsmål går til barne- og likestillingsministeren: «I St.meld. nr. 40(2001-2002) ble det vist til at familieråd er en metode som kan brukes i arbeidet med samiske familier i barnevernet, da dette er en metode hvor personer i nettverket rundt familien(storfamilien) drøfter og planlegger hvordan de kan hjelpe til for å bedre livssituasjonen for barnet. (2001-2002) (storfamilien) Er det statsrådens inntrykk at familieråd er tatt mer i bruk og har blitt en innarbeidet metode i arbeidet med samiske familier i barnevernet de siste årene?»
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-09:
: Jeg takker statsråden for svaret. Jeg mener selv at familieråd vil være en svært viktig metode å benytte i arbeidet med samiske familier i barnevernet, da det oftest er snakk om store familier, med store nettverk. I november i fjor tok jeg i et skriftlig spørsmål til statsråden opp om hun mener at samiske barns rettigheter blir godt nok ivaretatt i dagens lov om barnevernstjenester. I svaret skrev statsråden bl.a.: «Barnevernet kan også mangle kompetanse til å vurdere betydningen av kulturell, språklig og religiøs tilhørighet, og ulike tradisjoner i de samiske lokalmiljøene.» I St.meld. nr. 40 for 2001-2002 ble det lovet penger til utviklingsprosjekter med mål om å innarbeide samisk kulturell kunnskap i barnevernet og å utvikle samarbeid på tvers av kommunegrenser. I og med svaret fra statsråden om mangel på kompetanse må vi gå ut fra at utviklingsprosjektene enten ikke er gjennomført eller ikke gav den nødvendige kunnskapen og samarbeidet. Har statsråden gjort seg opp en mening om hvilke tiltak som må settes inn for å bringe fram den nødvendige kunnskapen om kulturell, språklig og religiøs tilhørighet i de samiske lokalmiljøene?
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-05-09:
Jeg takker også for dette svaret, og mitt siste spørsmål er: Samvær mellom søsken som er blitt atskilt i forbindelse med en barnevernssak, er i dag ikke regulert av barnevernsloven. Jeg vil ikke konkludere her og nå med at loven må endres på dette punktet, men registrerer gjennom saker i media og personlige henvendelser at det finnes en del eksempler på at søsken som er blitt atskilt – mot sin vilje – ikke har fått treffe hverandre på mange år, da de f.eks. kan bo på hver sin kant av landet. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at søsken som blir tatt hånd om av barnevernet, og som ønsker samvær med sine søsken, faktisk får det?