Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-04-14:
I proposisjonen vi behandler i dag, foreslår regjeringen de endringer som er nødvendige i pasient- og brukerrettighetsloven og spesialisthelsetjenesteloven for å innføre fritt behandlingsvalg for pasientene. Jeg vil benytte anledningen til å takke komiteen for godt arbeid med lovforslaget. Komiteen har gjennomført høring i saken, og det store antallet sider i innstillingen vitner om grundig arbeid og stort engasjement fra komiteens medlemmer. Regjeringens ambisjon med fritt behandlingsvalg er å gjøre helsetjenesten mer tilgjengelig. Komiteen har derfor behandlet regjeringens forslag om en ny reform, som hviler på tre søyler: for det første at pasienter med rett til helsehjelp selv skal kunne velge hvor han eller hun vil behandles blant godkjente virksomheter for det offentliges regning, for det andre at de regionale helseforetakene skal kjøpe mer fra private gjennom anbud, og for det tredje at de offentlige sykehusene får større frihet ved at de kan behandle flere pasienter enn budsjettert, så lenge dette finansieres gjennom innsatsstyrt finansiering. Det vil alltid knytte seg noe usikkerhet til det eksakte tallet på pasienter i helsekø. Allikevel er komiteen enig om at det er grunn til å være bekymret over at mange pasienter venter unødvendig lenge på helt nødvendig behandling i spesialisthelsetjenesten. Komiteen er opptatt av at spesialisthelsetjenesten i Norge skal preges av høy kvalitet i pasientbehandlingen, med raskest mulig diagnose og igangsatt behandling. Det er også en samlet komité som understreker at pasientene nå over en rekke år har opplevd flere lov- og regelendringer som styrker deres rettigheter, valgfrihet og makt i møte med helsetjenesten, og at dette er en positiv utvikling som har styrket pasientens stilling og lagt til rette for utvikling av et bedre og mer brukertilpasset helsetilbud. Private utfører tjenester for det offentlige innen ulike sektorer og gjennom ulike avtaleforhold. Dette samspillet er det tverrpolitisk enighet om er viktig også i helsetjenesten. Samarbeidet mellom de offentlig eide og de private og ideelle eide helseforetakene bygger på en lang tradisjon i norsk helsetjeneste. Etter at departementet sendte ut høringsnotatet, har det skjedd enkelte viktige endringer. Dette gjelder f.eks. at fritt behandlingsvalg og fritt sykehusvalg slås sammen til én felles rettighetsbestemmelse – at retten til å oppsøke HELFO ved fristbrudd vil gjelde ved fritt behandlingsvalg, og at retten til fornyet vurdering også gjelder ved fritt behandlingsvalg. I tillegg er det nå slått uttrykkelig fast at retten til individuell plan gjelder ved fritt behandlingsvalg. Videre foreslås en lovbestemmelse som gir de regionale helseforetakene adgang til å gi private som de har avtale med, myndighet til å tildele pasientene rett og frist til nødvendig spesialisthelsetjeneste. Det er positivt at viktige høringsinnspill er tatt til følge, og jeg vil anta at uavhengig av om en er enig eller uenig i selve reformen, er dette endringer de fleste vil mene er konstruktive endringer for styrkede pasientrettigheter. Det er ikke til å legge skjul på, og heller ingen hemmelighet, at det er dype ideologiske skiller mellom flertallet og mindretallet i denne saken. Jeg vil derfor i det følgende redegjøre for den enigheten som er framforhandlet mellom de to regjeringspartiene og samarbeidspartiene her i Stortinget, og vårt syn i saken. Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti ble i samarbeidsavtalen enige om å styrke behandlingstilbudet innen rus og psykisk helse. Vår ambisjon var sammen å heve kvaliteten i helsetjenesten og å etablere mer sammenhengende behandlingsforløp for pasientene. I samarbeidsavtalen slo vi fast at fritt behandlingsvalg skal innføres, og at ordningen først innføres for rusavhengige pasienter og pasienter innen psykisk helsevern. Derfor er vi glade når vi sammen gjennomfører og leverer det vi har lovet. Vi styrker pasientenes rettigheter gjennom å vedta reformen som vil gjøre at alle gode krefter tas i bruk for å sikre pasientene helsetjenester av høy kvalitet til rett tid, mer valgfrihet og større mangfold. Fritt behandlingsvalg er en viktig helsereform, spesielt for pasientene. Vi overfører makt fra systemet til pasientene, og vi gjør det enklere for pasientene. Som jeg nevnte tidligere, er dette en sak med klare politiske skillelinjer. Jeg kan ikke unngå å kommentere at jeg mener ordbruken i flere av merknadene fra de rød-grønne partiene er i overkant skremselspreget. De preges av en urokkelig klokkertro på egen politikk, selv om vi så at ventetidene vokste gjennom de siste åtte årene. Påpekninger fra våre partier om hvor uheldig dette er for folk som ønsker og trenger å komme seg videre i livet, ble kategorisk avvist – like kategorisk som de tidligere regjeringspartiene i dag går imot styrkede pasientrettigheter og nye ideer og bedre løsninger for å hjelpe flere, raskere. Pasientene trenger en effektiv og tilgjengelig offentlig finansiert helsetjeneste som de kan ha tillit til. For hva betyr fritt behandlingsvalg for pasienten? I forrige uke møtte jeg en bruker med lang fartstid som pasient i psykisk helsevern. Han gledet seg over reformen. Han sa at det er på tide at man konkurrerer på kvalitet. Og han sa noe utrolig viktig om det å få lov til å foreta egne valg. Selvfølgelig har rusavhengige og psykisk syke like sterke meninger som alle andre om hvor og hvordan de ønsker å bli behandlet i helsetjenesten. Når valgmulighetene ikke eksisterer, fortalte pasienten meg at det føltes som å måtte tvinges til å gå rundt med sko i størrelse 42 når foten trenger størrelse 45. Man tvinges inn i noe som ikke fungerer, og som noen ganger kan gjøre vondt verre. Historien står i sterk kontrast til opposisjonens beskrivelse av hva fritt behandlingsvalg vil bety for den enkelte. De rød-grønne forsøker nærmest å skremme pasientene med at reformen er byråkratisk, tungrodd, kostbar og uforutsigbar, og de advarer sågar mot at pasienter som benytter fritt behandlingsvalg, ikke vil få den lovede kvaliteten på behandlingen. I ulike ordvendinger har de rød-grønne partiene framstilt det som problematisk at rusavhengige og psykisk syke får rett til fritt behandlingsvalg først, med begrunnelse i at de er sårbare, og at de ikke har en avklart tilstand. Det er etter vår mening en ubegrunnet, nærmest paternalistisk holdning overfor en pasientgruppe som fortjener like mye valgfrihet, like kort ventetid og like rask behandling som alle andre. Deres tilstand er virkelig avklart, de venter og venter og venter bare på behandling. Rusavhengige og psykisk syke har selv ofte god oversikt over ulike behandlingstilbud og klare meninger om hvilke tilbud som er best tilpasset deres behov. Selvfølgelig skal de også få velge. Derfor er vi stolte over å innføre fritt behandlingsvalg – først innenfor tverrfaglig, spesialisert rusbehandling og innen psykisk helsevern. Før har disse pasientene vært de siste til å få nye pasientrettigheter. Denne gangen, på vår vakt, er de først. Fritt behandlingsvalg snur også den negative trenden vi så under rød-grønt styre, der behandlingsplasser og institusjoner ble lagt ned. Dette er derfor ikke bare en styrking av pasientenes rettigheter, det er også et tydelig signal til private og ideelle aktører om at de skal få spille en rolle innenfor et offentlig finansiert helsetilbud der alle gode krefter skal få bidra. Det er en videreføring av en lang fortelling i norsk helsepolitikk. De første velferdsaktørene i dette landet var ikke de offentlige sykehusene eller de kommunalt eide helseforetakene. Det er en viktig norsk verdi at de frivillige, de ideelle og de private er de som har den stolteste og lengste historien når det er snakk om å yte hjelp til dem som trenger det. At de rød-grønne partiene er redde for private og ideelle aktørers evne til å supplere det offentlige helsevesenet, er ikke noe nytt. Mens vi mener det gir mer makt til pasientene, og at det skaper mer mangfold og valgfrihet, ser de rød-grønne det som en trussel mot systemet. Derfor er vi, sammen med Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, her tydelige på at med våre partiers flertall skal de ideelle og private fortsatt få yte sitt viktige bidrag til pasientenes beste i Norge. Vi er i Høyre i dag stolt over å vedta en etterlengtet reform, en reform brukerne og pasientene sier de har ventet på, og som de jubler over. Det er ikke noe skår i gleden for oss at Arbeiderpartiet har varslet gjennom media at de vil reversere reformen så fort de får sjansen. Det er ikke første gang Arbeiderpartiet går imot å styrke pasientenes rettigheter, men det er kanskje første gang de signaliserer at de går til valg på å svekke dem. At Arbeiderpartiet og de rød-grønne partiene ikke er fornøyd, kan vi leve godt med. Det er tross alt for pasientene denne reformen innføres – for at flere mennesker skal få behandling raskere. Det oppnår vi med fritt behandlingsvalg.