Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-03:
La meg starte med å takke dem som har forhandlet frem budsjettenigheten mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti. Vi får nå et godt statsbudsjett for 2019. Samtidig som vi i dag debatterer statsbudsjettet, er det en helt vanlig mandag for folk flest – hverdag. Som politikere må vi ta på alvor de bekymringene og problemene som vanlige mennesker møter i sitt liv. Og målet med dette statsbudsjettet er nettopp at det skal forenkle og forbedre den norske hverdagen. Derfor satser vi på noen av de tingene som betyr mest – trygghet, arbeidsplasser, velferdssamfunnet vårt. Bakteppet for ethvert statsbudsjett er tilstanden i norsk økonomi. Det går nå godt i norsk økonomi. Veksten er god. La meg få minne om at dette ikke er noen selvfølge – tvert imot. I 2014 opplevde vi et dramatisk oljeprisfall som fikk store konsekvenser – som vi heldigvis taklet på en god måte. Veksten i år ligger an til å bli høyere enn sin langsiktige trend, og den er ventet å gå videre opp de neste par årene. Bedret konkurranseevne legger til rette for høyere investeringer og eksport. Økt kjøpekraft trekker opp forbruket i husholdningene. Også i oljenæringen går det bedre. For første gang på fire år ligger det an til oppgang i petroleumsinvesteringene. Oljeprisen svinger en del, men er ventet å bli liggende høyere enn det lave nivået for noen år siden. Samtidig er jeg bekymret for den økende motstanden mot globalisering og tiltakende proteksjonisme som vi ser ute. Som et lite land med store naturressurser er vi særlig utsatt. Velstanden i Norge hviler tungt på handel og åpne markeder. Det beste vi kan gjøre, er å fortsette å jobbe for frihandel. Møter vi proteksjonisme med økt proteksjonisme, feiler vi. Budsjettet for neste år er et ansvarlig budsjett, godt tilpasset den økonomiske situasjonen. For 2019 holder vi bruken av oljeinntekter uendret som andel av fastlandsøkonomien. Det betyr at budsjettet virker nøytralt på aktiviteten i økonomien – budsjettimpulsen er null. Dette er tredje året med om lag nøytral budsjettpolitikk, ned fra en gjennomsnittlig budsjettimpuls på 0,7 pst. i årene etter oljeprisfallet. Vi har redusert veksten i bruk av oljepenger for ikke å legge press på kronekurs og konkurranseutsatt sektor. For norske arbeidsplasser og omstillingen i norsk økonomi er det avgjørende at vi verner om bedringen vi har hatt i konkurranseevnen. Da må vi holde igjen på offentlige budsjetter. Arbeiderpartiet sier at de er opptatt av en ansvarlig økonomisk politikk, men vil som vanlig øke utgiftsveksten på budsjettet. Det hjelper lite for arbeidsfolk i konkurranseutsatt sektor at Arbeiderpartiet prioriterer økt fagforeningsfradrag når de samtidig setter norske arbeidsplasser i spill. Hvorfor er det så viktig at det går godt i norsk økonomi? Det er fordi en god økonomisk utvikling gir jobb til flere. Flere kan bruke sin hverdag på å jobbe fremfor lediggang. Flere får muligheten til å løfte sin families økonomi. Velstandsnivået vokser – betalt med lønn fra eget arbeid. Vi ser den positive utviklingen godt i arbeidsmarkedet. Sysselsettingen øker markert og har nå steget med 75 000 personer i løpet av de siste to årene. Ledigheten har avtatt betydelig. Den er om lag én prosentenhet lavere enn den var på sitt høyeste, vinteren 2016. Samtidig melder flere seg til arbeidsmarkedet. Arbeidsstyrken har økt med 55 000 personer det siste året. Det er igjen oppgang i andelen av befolkningen i yrkesaktiv alder som jobber, etter flere år med nedgang. Fremover handler det om å fortsette å inkludere flere i arbeidslivet. Derfor vil vi bruke de gode tidene aktivt. Vi må gjøre de rette tingene for å bygge Norge sterkere. Og like viktig som hvor mye penger vi bruker, er hvordan vi bruker pengene over statsbudsjettet. Regjeringen fortsetter satsingene på vekstfremmende skattelettelser, samferdsel, forskning og utdanning. Det er satsinger som øker vekstevnen i økonomien og støtter opp under nødvendige omstillinger. Statsbudsjettet bidrar også til å gjøre skatte- og avgiftssystemet mer sosialt ved at eiendomsskatten og elavgiften reduseres. Med budsjettet for 2019 har regjeringen redusert samlede skatter og avgifter med i underkant av 25 mrd. kr siden vi tiltrådte. En vanlig familie med to fulltidsinntekter har fått rundt 11 000 kr i redusert skatt. I budsjettet for 2019 reduseres selskapsskatten videre, til 22 pst. Norge har den høyeste satsen i Norden på selskapsskatt – til tross for at vi har redusert den år for år. Marginalskattesatsen på arbeidsinntekt blir også lavere for de aller fleste. Skattelettelsene er viktige for at det skal lønne seg å jobbe i Norge og å investere i Norge. Jeg har merket meg at Arbeiderpartiet foreslår kraftige skatte- og avgiftsskjerpelser på norske arbeidsplasser. De vil gjøre det dyrere å jobbe og dyrere å skape flere jobber. For regjeringspartiene er det viktigste å skape mer, ikke at vi skal skatte mer. Vi fortsetter den sterke satsingen på samferdsel – på veier, jernbane og kollektivtrafikk. Med budsjettet for 2019 vil bevilgningene til samferdsel ha økt med hele 75 pst. siden vi tiltrådte. Vedlikehold og bygging av ny vei og bane knytter Norge tettere sammen. Det gir en enklere hverdag både for folk flest og for næringslivet. Vi skal gripe mulighetene som ligger i det norske folk. Derfor har regjeringen jobbet for et bedre skolesystem. Resultatene er tydelige. Rekordmange fullfører videregående nå, og rekordmange får læreplass. Men også for dem som allerede er i jobb, må vi ha tiltak. Vi må sørge for at ingen går ut på dato eller slutter i jobben på grunn av manglende kompetanse. Et viktig tiltak er derfor utvikling av etter- og videreutdanningstilbud for særlig utsatte bransjer. Vårt velferdssamfunn bygger på at de som trenger hjelp, skal få hjelp. Derfor styrker vi sykehusene så de kan behandle flere pasienter. Vi sørger for penger til 1 500 flere og bedre heldøgns omsorgsplasser. Og vi gjennomfører eldrereformen Leve hele livet, slik at vi kan ta tak i det som svikter i eldreomsorgen. Trygghet handler også om landets forsvar. Forsvarsbudsjettet har hatt en reell vekst på 20 pst. siden 2013, og i dette budsjettet styrker regjeringen satsingen ytterligere. Vi øker budsjettet med 4 mrd. kr. Formålene i langtidsplanen for Forsvaret følges opp med en økning på 2,8 mrd. kr. For å skape trygghet i hverdagen trengs det også et politi som har kraft til å forebygge bedre og bekjempe kriminelle handlinger og kriminelle miljøer. Vi satser på flere politifolk og bedre utstyr, biler og helikoptre. Vi er i rute til å nå målet om to polititjenestemenn per 1 000 innbyggere på landsbasis i løpet av 2020. Økt politibemanning bidrar til økt trygghet i hele landet. Dette er det femte statsbudsjettet denne regjeringen har lagt frem, og som det er blitt enighet om i Stortinget. I løpet av de fem årene har vi håndtert to store kriser – oljeprisfallet i 2014 og innvandringsbølgen i 2015 – og vi har gjennomført små og store endringer som betyr mye for den norske hverdagen. Jeg håper at vi også fremover klarer å ta tak i de store utfordringene som Norge møter, Stortinget og regjeringen i fellesskap. Med statsbudsjettet for 2019 legger vi et godt grunnlag for omstilling til grønnere, smartere og mer nyskapende næringsliv, for flere i jobb, for et bærekraftig velferdssamfunn, for en bedre hverdag for deg, meg og alle som bor i dette landet.