Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-27:
Jeg håper de ansatte på Radiumhospitalet får med seg de gode ordene som blir sagt i denne salen om det flotte sykehuset, for det fortjener de, og det tror jeg kommer fra både sjel og hjerte til dem som har uttrykt det av egen erfaring og fra mange flotte historier. Jeg vil også som statsråd understreke at vi har all grunn til å være stolte over kvaliteten på norsk kreftomsorg. Saksordføreren var inne på det, men det tåler å gjentas. Den gode kvaliteten gjør at flere overlever kreftsykdom. I 2013 lever det mer enn 200 000 mennesker i Norge som har eller har hatt kreft. Dette er omtrent tre ganger så mange som i 1980. Sammenliknet med andre land har vi gode resultater for overlevelse for flere kreftformer – stadig flere overlever kreft. I 1980 levde omtrent halvparten av kreftpasientene fem år etter diagnosen. Nå er andelen, som det ble nevnt, omlag to tredjedeler eller litt mer. Norge har best overlevelse i verden for livmorhalskreft og høyest overlevelse i Europa for brystkreft, ifølge tall fra OECD. Det betyr ikke at vi ikke kan bli bedre – tvert imot, det er mye å strekke seg etter. For tykktarmskreft ligger vi ifølge OECD noe over gjennomsnittet. For lungekreft viser en helt ny undersøkelse at Sverige, Canada og Australia har bedre resultater enn oss, mens Danmark og Storbritannia har dårligere. Hvert år diagnostiseres det nå litt under 30 000 nye krefttilfeller, mot vel 14 000 i 1980. Antallet nye krefttilfeller vil fortsette å øke. Det skyldes utviklingen i demografi. Kreftregisterets prognoser tilsier at fra 2030 vil nesten 40 000 personer årlig få kreft – vi blir flere eldre. Det gir utfordringer fremover, ikke bare innenfor spesialisthelsetjenesten, men også innenfor den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Jeg vil om kort tid presentere regjeringens nye kreftstrategi som bygger på gode, innarbeidede strategier, og komme med nye forslag. Den vil gi strategiske føringer for hvordan vi på best mulig måte kan møte utfordringene på kreftområdene i årene som kommer. Radiumhospitalet har i mange år vært ledende på kreftområdet. Hadde det ikke vært for at et nasjonalt kompetansesenter har en nesten juridisk status, kan vi si at det er vårt ledende kompetansesenter på kreft. Og la meg slå fast: Kreftforskningsmiljøet ved Radiumhospitalet er unikt, ikke bare i Norge, men også i skandinavisk sammenheng. Sykehuset driver forskning i verdensklasse. Kreftforskningsbygget som åpnet i 2009, er sentralt for dagens og fremtidens forskning. Etter sammenslåingen til Oslo universitetssykehus har kreftforskningsinstituttet i økende grad etablert samarbeid mot kliniske miljøer ved Oslo universitetssykehus – også utenom Radiumhospitalet. Norges forskningsråds evaluering av medisinsk forskning i 2011 viser at Radiumhospitalet har sterke forskningsmiljøer med stor vitenskapelig produksjon av høy kvalitet innenfor flere kreftformer. Måling av forskningsaktiviteten i sykehusene for 2011 viste at Oslo universitetssykehus hadde høyeste andel forskningspoeng, beregnet ut fra vitenskapelige publikasjoner og avlagte doktorgrader. Det er rett ut sagt imponerende. Radiumhospitalet er tett integrert med resten av Oslo universitetssykehus. Radiumhospitalet driver omfattende diagnostikk, kirurgi, strålebehandling, medikamentell behandling og klinisk forskning på kreftområdet. Seks av ni klinikker ved Oslo universitetssykehus har i dag virksomhet på Radiumhospitalet. Vi har mange ulike kreftformer. En nasjonal kompetansetjeneste omfatter kun et avgrenset fagområde eller en definert funksjon, ikke et helt sykehus. Radiumhospitalet har allerede tre nasjonale kompetansetjenester: nasjonal kompetansetjeneste for langtidseffekter etter kreftbehandling, bein- og bløtdelssvulster og gynekologisk onkologi, som nevnt. I tillegg til disse kompetansetjenestene har sykehuset også nasjonale behandlingstjenester innen fem ulike krefttyper. Dersom det er ønskelig å opprette flere nasjonale tjenester ved Radiumhospitalet, kan Helse Sør-Øst søke departementet om godkjenning av dette. Helseregionene har et helhetlig ansvar for både drift og investeringer innenfor de rammene Stortinget har gitt. Når det gjelder representantforslaget om å igangsette et arbeid med å etablere nytt klinikkbygg, vil jeg vise til Helse Sør-Østs planer for oppgradering av den kliniske bygningsmassen på Radiumhospitalet og muligheten for å leie i nye lokaler i Oslo Cancer Cluster Innovasjonspark. Bygget skal etter planen stå ferdig om to år, med byggestart i år – i 2013. Kreftregisteret skal også flytte hit. Dette vil styrke Radiumhospitalet som et såkalt komplett kreftsenter. Ifølge Helse Sør-Øst er virksomheten ved Radiumhospitalet i dag større enn før sammenslåingen til Oslo universitetssykehus. Virksomheten er samlet på færre diagnosegrupper, slik at man har fått mer robuste fagmiljøer og større volumer i pasientbehandlingen. Det er også besluttet at all diagnostikk og behandling av brystkreft skal samles på Radiumhospitalet når bygningsprosjektet er ferdig i 2014. Radiumhospitalet er med andre ord en integrert og helt sentral del av dagens kreftomsorg ved Oslo universitetssykehus. Sykehuset vil fortsatt være en sentral aktør i arbeidet med kreftbehandling – ved dette sykehuset og i hele Norge.