trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2000-06-05:
Av og til er det slik i forhold til Stortingets dagsorden at sakene går seinare unna enn forventa. I dag er det omvendt, sakene går i tur og orden raskare unna enn forventa – så òg med denne saka. Eg skal ikkje medverka til å forlengja behandlinga av denne saka, men eg føler eit behov for å understreka nokre få punkt, for dette er ein stor dag for sjøfolk som kjem inn under sjømannspensjonsordninga, både dei som allereie har gått av med pensjon, og dei som står i arbeid til aldersgrensa. Det var ein stor debatt om dette for kort tid tilbake i Stortinget, som vist til i denne innstillinga. Arbeidarpartiet la fram forslag om svære innstrammingar i sjømannspensjonsordninga, og det var lenge uvisst om det her var eit fleirtal som ville avvisa desse endringane. Sentrumspartia føreslo å setja ned eit breitt samansett utval for å sjå på – på ein grundigare måte enn vi meinte Arbeidarpartiet hadde handtert saka – korleis ein kunne koma fram til eit betre grunnlag for dei som hadde sjømannspensjonen som si hovudinntekt, og som kanskje måtte leva av den. Høgre og Framstegspartiet ynskte ei privat ordning; dei røysta subsidiært for dette utvalet. Utvalet vart sett ned, og det kom med ei tilråding. Eg hadde sjølv i oppdrag å førebu saka vidare for regjeringa den gongen. Det var ikkje sjølvsagt, med dei budsjettrundane som hadde vore før budsjettet for 1999, å ta opp ein tråd som ville innebera at forslag til omfordeling var noko heilt anna enn alle dei innstrammingane som var vurderte i førre runden frå Arbeidarpartiet si side. Sentrumsregjeringa var veldig nøgd då vi kunne leggja fram eit forslag som innebar omfordelingar på 700 mill. kr i staden for innstrammingar, og som vi visste ville innebera eit tillegg på inntil 20 pst. for dei med dei lågaste pensjonane. I tillegg var det ei rekkje andre endringar som eg ikkje skal bruka tid på no. Eg vil berre i dag gje honnør til måten komiteen har handtert ei vanskeleg sak på. Eg veit at saksordføraren begynte med ei anna innstilling ut frå den grunnhaldninga som ho hadde. Ho har lagt det til side, slik at vi har fått ei samrøystes innstilling, og det er endåtil slik – eg vil nesten seia mot alle odds – at komiteen har forbetra sentrumsregjeringa sitt forslag og sytt for ytterlegare moglegheiter både til å få del i full pensjon og til å få ein høgare pensjon enn det som låg frå oss, og som vi syntest var veldig bra. Eg har forstått at det har vore eit nært samspel mellom komiteen og ulike organisasjonar. Det skal det vera i saker som dette. Det er langt frå alltid at resultatet er så bra som dette, som òg organisasjonane har all grunn til å gleda seg over i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2000-06-05:
Eg vil gjerne gjera merksam på at eg røysta feil i sak nr. 1. Eg skulle ha røysta mot forslag nr. 3.
Shahbaz Tariq (Arbeiderpartiet), 2000-06-05:
Jeg er glad for at familie-, kultur- og administrasjonskomiteen gir enstemmig støtte til de lovendringene som nå blir foreslått i Ot.prp. nr. 34 for 1999-2000 om pensjonsordning for sykepleiere. Pensjonsordningen for sykepleiere omfatter offentlig godkjente sykepleiere som er tilsatt i stillinger ved kommunale, fylkeskommunale eller private helseinstitusjoner. Pensjonsordningen gir ytelser etter bestemmelser som i hovedsak svarer til reglene for Statens Pensjonskasse. Pensjonsordningen for sykepleiere administreres av Kommunal Landspensjonskasse og ledes av et styre på tre medlemmer. Ett medlem representerer sykepleierne og ett arbeidsgiverne. Forslagene i proposisjonen i lov om pensjonsordning for sykepleiere er basert på tilråding fra styret for ordningen. Jeg konstaterer at proposisjonen i stor utstrekning bygger på forslag i Ot.prp. nr. 94 for 1998-99 om å gå over fra brutto- til nettoetterlattepensjoner i Statens Pensjonskasse, basert på tilrådinger fra Nettopensjonsutvalget og Samordningsutvalget. Dette har støtte fra et bredt flertall i Odelstinget. I hovedsak dreier det seg om at ektefellepensjonsordningen for sykepleiere gjøres om fra såkalte brutto- til nettopensjonsytelser. Dette innebærer at pensjonene verken skal samordnes mot folketrygden eller inntektsprøves, noe som er en vesentlig forenkling. Barnepensjonene i pensjonsordningen for sykepleiere foreslås også lagt om til nettopensjoner med en fast sats på 15 pst. for hvert barn av det pensjonsgrunnlaget som det avdøde medlemmet hadde, og pensjonene gis med lik sats til alle barn og frem til barna fyller 20 år. Jeg er tilfreds med at en enstemmig komite stiller seg bak de foreslåtte endringer i pensjonsordningen for sykepleiere, og viser for øvrig til innstillingen.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-03-07:
Jeg vil på vegne av Carl I. Hagen og meg selv sette fram forslag om endring i forurensningsloven slik at den ikke gjelder klimagassen CO2.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2000-03-07:
De fleste merknadene i innstillingen står alle partiene i komiteen bak. Enigheten er dermed stor om at Regjeringen har lagt fram et meget godt forslag til personopplysningslov. Kristelig Folkeparti har imidlertid sammen med Senterpartiet og Høyre en mindretallsmerknad til § 42 fjerde ledd. Det dreier seg om sletting av registre og materiale med historisk verdi. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, mener at Personvernnemnda ikke skal være siste klageinstans, men at den endelige avgjørelsen skal legges til Regjeringen. Verdien av historisk materiale har Kristelig Folkeparti stor forståelse for. Det er viktig at slikt materiale bevares for ettertiden. For å sikre tilsynsmyndighetens uavhengighet mener Kristelig Folkeparti det er viktig at alle avgjørelser i klager over vedtak fra Datatilsynet blir avgjort i Personvernnemnda. Kristelig Folkeparti mener at det viktige hensynet til bevaring av historisk materiale må avspeiles i sammensetningen av Personvernnemnda. Til nemnda bør det oppnevnes en person fra det historisk kompetente miljø som spesielt kan ha oppmerksomheten rettet mot behovet for å bevare og arkivere materiale av historisk interesse. Det er tverrpolitisk enighet i komiteen om at Personvernnemnda skal settes sammen av personer med kompetanse fra ulike samfunnsområder, slik at de samlet sett er i stand til å foreta en bred avveining av ulike samfunnsinteresser. Personvernnemnda skal årlig orientere om sin virksomhet. Dermed vil det være rikelig adgang til å se om viktige hensyn bl.a. til historisk materiale blir tilstrekkelig ivaretatt. Kristelig Folkeparti vil altså stemme imot forslaget til nytt annet punktum i § 42 fjerde ledd. I forbindelse med behandlingen av lov om behandling av personopplysninger vedtar vi også viktige endringer for Datatilsynet. Kristelig Folkeparti mener at de omorganiseringer det er lagt opp til, er nødvendige både i forhold til de virkemidler Datatilsynet får etter dette lovforslaget, og i forhold til den økte fokuseringen på etterfølgende kontrolltiltak. Men jeg mener at saksordfører Rasmussen på en utmerket måte har redegjort for de felles synspunkter komiteen har, og som også Kristelig Folkeparti slutter seg til. Jeg finner derfor ikke grunn til å bruke ytterligere tid på å gjenta det komiteen er enig om.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2000-03-07:
Saksordføraren har på ein god måte gjort greie for innhald og standpunkt i denne saka. Eg skal difor avgrensa meg til å kommentera eitt punkt. Finansdepartementet har tolka skattelova § 8-18 fjerde ledd bokstav a slik at konsernbidrag mellom selskap innanfor rederiskatteordninga ikkje skal ha inntektsutjamnande verknad. I samband med finanskomiteen si handsaming av Ot. prp. nr. 21 har spørsmålet dukka opp om dei endringane i rederiskattereglane som er innførte med verknad frå og med inneverande inntektsår, bør føra til ei endring av den ovannemnde praksisen. I brev av 10. februar i år til Høgre si stortingsgruppe skriv finansministeren m.a. at det på bakgrunn av dei vedtekne endringane i rederiskattereglane kan vera materielle grunnar for å vurdera eit avgrensa høve til å yta konsernbidrag med inntektsutjamnande verknad mellom selskap innanfor rederiskatteordninga. Finansministeren skriv vidare at han vil koma attende til dette i samband med skatteopplegget for 2001. I og med at dei endringane som har ført til ein slik konklusjon, gjeld frå og med inntektsåret 2000, er det rimeleg at det i den varsla vurderinga vert sett på om òg eit eventuelt høve til å yta konsernbidrag med inntektsutjamnande verknad mellom selskap innanfor rederiskatteordninga bør gjelda frå same tidspunkt.
Hans J. Røsjorde (Fremskrittspartiet), 2000-11-23:
I forbindelse med behandlingen av denne saken i Odelstinget gikk Fremskrittspartiet mot lovendringen. Vårt grunnlag for å gjøre det var at vi mente at det som foranlediget lovendringen, som dreier seg om barnekriger og konvensjoner knyttet til dette, er høyst irrelevant å trekke inn i relasjon til ungdomstjenesten i Heimevernet. På den bakgrunn fremmet vi et forslag om å henlegge lovforslaget, fordi vi mente at det ikke var noe som skulle tilsi at den grensen som har vært praktisert i alle år, ble endret. Men vi innser at slik var altså ikke flertallets oppfatning, og på bakgrunn av debatten og Fremskrittspartiets innlegg og forslag i Odelstinget, har vi ikke funnet det formålstjenlig å fremme forslag her i Lagtinget. Det får da bli det siste ordet fra Fremskrittspartiets side i denne saken.
Siri Frost Sterri (Høyre), 2000-11-23:
Jeg viser til debatten i Odelstinget og Høyres forslag, som også ble begrunnet der. På vegne av Høyres gruppe tar jeg derfor opp følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 8 a første ledd antas å burde lyde: Aldersgrensen for spill på gevinstautomater er 16 år.» La meg også fordi jeg regner med at Fremskrittspartiet vil fremsette et forslag, anbefale vår gruppe, dersom vårt forslag faller, subsidiært å støtte det forslaget.
Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2000-11-23:
Jeg viser også til debatten i Odelstinget og vil spesielt gjøre oppmerksom på at Kristelig Folkeparti stemte mot § 9 første ledd nytt annet punktum. Men selv om vi fremdeles mener at alkoholholdige drikkevarer ikke har noe med lotterier å gjøre, vil vi ikke fremme noe forslag her. Jeg vil bare vise til debatten.
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2000-11-23:
Jeg viser til debatten i Odelstinget, og fremmer på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 8 a antas å burde utgå.»
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2000-10-04:
På vegne av Fremskrittspartiets gruppe vil jeg fremme forslag om endringer i statsbudsjettet for år 2000, herunder nedsettelse av drivstoffavgifter, styrking av sykehusene og opprettelse av et kontor for å kjøpe operasjoner og medisinske tjenester fra utlandet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
På vegne av representantene Arild Grande, Elise Bjørnebekk-Waagen, Lise Christoffersen og meg selv vil jeg legge fram et forslag om unntak fra folketrygdloven § 4-10 om forlenget ventetid på dagpenger for ofre for menneskehandel og arbeidslivskriminalitet.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. Nå får Forsvaret nye overvåkningsfly, kampfly og ubåter. Noen partier har vært imot, men det brede flertallet på Stortinget er for disse investeringene. Det er bra med bred enighet om viktige forsvarsinvesteringer, og det er viktig at Forsvaret er mer til stede i nord. Vi skal ha reell sikkerhetspolitisk sjølråderett, og da må vi være til stede. Derfor er det veldig vanskelig å forstå hvorfor forsvarsministeren insisterer på å bygge ned Hæren i indre Troms. I dag har vi 600 stående soldater i det som kalles Hærens 2. bataljon i indre Troms. Denne hæren, denne bataljonen, vil forsvarsministeren gjøre om til en tilkallingshær. Forsvarets varslingstider blir jo kortere. Da trenger vi soldater som faktisk er der, som er til stede og er klare til innsats. Forsvarsministeren vil gjøre om 2. bataljon til en styrke bestående av tidligere vernepliktige, og enten de studerer i USA eller de er på oljeplattform, må de ringes til hvis noe skjer. Forsvarssjefen advarer mot å gjennomføre forsvarsministerens plan. Forsvarsministeren har heller ingen vedtak i Stortinget som gir ham noen som helst rett til å bygge ned Hæren. En enstemmig kontrollkomité, også med representanter fra Høyre og de andre regjeringspartiene, konstaterte i mai om regjeringas fullmakt til å omgjøre 2. bataljon til en tilkallingsstyrke: «Komiteen finner ikke slik hjemmel dokumentert.» Hvorfor er forsvarsministeren uenig med en enstemmig kontrollkomité?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Jeg forstår ikke hvorfor forsvarsministeren står her og snakker usant om hva som er vedtatt i Stortinget. Vi hadde landmaktforhandlinger høsten 2017 – ingen vedtak. Hvilket vedtak er det forsvarsministeren her henviser til? Det finnes intet slikt vedtak, og kontrollkomiteen er helt uenig i det forsvarsministeren sier. Her har vi en forsvarsminister som uttaler seg mot hva han har hjemmel for, i Stortinget, og mot en enstemmig kontrollkomité. I forrige uke sørget regjeringspartiene for å oppheve brede stortingsvedtak om stridsvogner. Det opphevet de, og det var også en del av det som ble vedtatt i Stortinget høsten 2017. Også når det gjelder Hærens helikoptre, bryter regjeringen med Stortingets vedtak og forutsetninger. Ingen Bell-helikoptre skulle flyttes før alternativ kapasitet var på plass på Bardufoss, slo stortingsflertallet fast i 2016. Hvorfor fjerner statsråden Hærens helikoptre i nord før alternativ kapasitet er på plass?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Jeg kjenner utmerket godt til hva Stortinget har vedtatt om helikopterkapasitet. Det skulle ikke flyttes noe før alternativ kapasitet var på plass, og den er ikke til stede. Dermed er det statsråden som bryter vedtak. Når vi snakker om disse helikoptrene, sa statsråden til TV2 tidligere i år at dette var et gammelt vedtak. Dette var altså et vedtak som Stortinget gjorde som skulle gjelde for hele fireårsperioden. Så forsvarsministeren vekselsvis ignorerer, bryter og foreslår å oppheve brede stortingsflertall om Forsvaret. Hvorfor skal vi tro på en invitasjon om samarbeid om forsvar når forsvarsministeren selv kaller inngåtte avtaler for gamle halvveis inn i perioden det er vedtatt å gjelde for, og går inn for å oppheve vedtak om stridsvogner til Hæren og stans i regjeringens kuttplaner for Hæren i Nord-Norge?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Å omgjøre 2. bataljon til for det første en mekanisert bataljon, men også til en mobiliseringsbataljon, er vedtatt i den landmaktproposisjonen vi leverte i 2016. Vedtaket sier at omgjøringen skal starte fra 2021. Begrunnelsene for det vedtaket er flere. Deb ene er at når vi bygger opp landmakten i Forsvaret og skal ha inn mer personell, er vi også avhengige av å bygge mobiliseringsforsvar, at vi har reserver – reservister blant offiserene og også blant dem som har vært inne til førstegangstjeneste og kan trå til og bemanne opp styrkene våre. Til begrepet «tilkallingsbataljon»: Nei, vi bygger et forsvar på at vi også har utdannet personell, og så står de på reserveliste og skal kunne være tilgjengelige hvis vi trenger dem. Det er derfor vi har repetisjonsøvelser, det er derfor vi øver jevnlig. Modellen med 2.-bataljonen, der vi har lengre førstegangstjeneste for enkelte av ungdommene, og så skal de inn og øve jevnlig i årene etter, er for å bygge et mobiliseringsforsvar som står seg hvis vi trenger det. Så til spørsmålet om vi har hjemmel: Jo, vi har hjemmel, for vedtaket i Stortinget tilsier at vi kan gjøre dette. Men vi er jo også – det vet alle – inne i en prosess med neste langtidsplan. Neste langtidsplan vil være vedtatt i Stortinget lenge før 1. januar 2021, da endringen av 2. bataljon skal starte. I det fagmilitære rådet fra forsvarssjefen er han tydelig på at i dag trenger han mer mannskap, i dag trenger han flere stående styrker. Vi behandler den delen i det arbeidet vi gjør med langtidsplanen nå, så får vi se i løpet av våren hva som kommer fram når vi kommer til Stortinget med forslag til neste langtidsplan.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Dette er ikke en riktig beskrivelse av situasjonen. Når det gjelder 2. bataljon, har jeg forklart hvilke vedtak som gjelder. Det er også sånn at vi ikke har startet nedbyggingen av 2. bataljon. Det er noe som skal skje i 2021. Den er altså oppsatt nå, den skal være oppsatt gjennom 2020, og det kommer en langtidsplan i 2020 der vi ser på den. Når det gjelder helikoptre, er vedtaket at vi skal ha en delt løsning som skal oppfylle de forpliktelsene vi har overfor justis i nord, og samtidig skal det være et ledelseselement på Bardufoss. Alle de tingene oppfyller vi. Så må jeg få lov til å skyte inn at grunnen til at vi flytter Bell til Rygge, er at spesialstyrkene skal opparbeide en kontraterrorkapasitet – et element som er etterlyst så tidlig som i Gjørv-rapporten etter 22. juli. Vi trenger den kapasiteten i et mer hybrid konfliktbilde, som det vi har i dag.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Det vi lærer av dette, er at vi skal være grundige når vi leser forlikene, slik at vi er helt sikre på at alle har samme forståelse av hva forlikene innebærer. Vi lærer også at vi skal lese de vedtakene som gjøres i Stortinget. Den måten representanten Huitfeldt refererer vedtakene på, er etter min mening ikke riktig. Vi har en forståelse av at det skulle være en delt løsning mellom Bardufoss og Rygge. Vi har en forståelse om at spesialstyrkene skulle opparbeide en kontraterrorkapasitet. Vi har en forståelse av at det skulle være tilgjengelig kapasitet i nord som dekket opp for justis, og som hadde tilgjengelig kapasitet for Hæren. Og det skulle være et ledelseselement på Bardufoss. Vi har oppfylt alle disse tingene. Så må jeg få lov til å skyte inn at det er merkelig at man ignorerer behovet for å opparbeide den antiterrorkapasiteten hos spesialstyrkene. Det er altså beskrevet av forsvarssjefen, og det er skrevet i Gjørv-kommisjonen. Og når jeg møter Arbeiderpartiets representanter i Østfold, er de helt åpne på at dette er et viktig krav som er oppfylt. Det er det vi oppfyller med denne endringen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Jeg ber om respekt for at jeg ikke kan uttale meg om ambulansesaken og Forsvarets tilskudd til helikopter, rett og slett fordi min elskede kone, Hilde Sjurelv, er adm. direktør i Babcock. Jeg var tidlig ute og varslet at jeg måtte ha en settestatsråd, og det er Monica Mæland som er settestatsråd for disse spørsmålene. Samtidig er jeg veldig glad for at jeg kan få lov til å stå og si det her i Stortinget, for jeg mener det er viktig i disse sakene, som er vanskelige, at vi også viser at vi har et habilitetsregelverk, at det er fullt mulig å unngå samrøre i slike saker. Dette har vært en veldig komplisert sak å kommunisere i nord, og det at man har mulighet til å fratre, gjør at vi som har ledsagere, ikke må si til dem at de nok må slutte i jobben sin fordi man har tenkt å bli statsråd. Spørsmålet er sikkert godt, men det må rettes til Monica Mæland, som er settestatsråd for disse sakene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Eksempelet med bilglass er veldig bra, for vi vil gjerne ha transparens i denne typen prosesser. Denne regjeringen har jobbet med å iverksette det som heter bistandsinstruksen. Det vil si at hvis en eller annen statlig etat har behov for assistanse fra Forsvaret, så kontakter de Forsvarets operative hovedkvarter. De har da myndighet til å avgjøre om man kan stille med kapasitet, det være seg helikopter, hjullaster, båt eller hva det skal være som Forsvaret har tilgjengelig – eller mannskap, for den saks skyld. Hvis den henvendelsen blir vurdert av Forsvarets operative hovedkvarter til å gå ut over den beredskapen Forsvaret er satt til å ha, vil det bli løftet opp til politisk nivå. Jeg mener vi har et veldig godt system for å vurdere om det er mulig for Forsvaret å bistå sivilsamfunnet gjennom den bistandsinstruksen, for Forsvarets operative hovedkvarter sitter med alle kapasitetene, de sitter med den store oversikten, og det er de som da vil vurdere det. Så løftes det opp til politisk nivå hvis man ser at man her ikke har kapasiteter, og så kan man, hvis det er en bilglasselger som skal inn, være nødt til å sette inn en settestatsråd på de tingene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Vi oppfyller den forpliktelsen Forsvaret har, og det er å bistå justissektoren med helikopterkapasitet. Det dekkes ved at det står to Bell-helikoptre tilgjengelig for den delen. Det er ikke sånn at vi har flyttet noe som går ut over de oppdragene man har på vegne av sivil sektor, og det er et oppdrag som var kjent da vi gjorde disse vedtakene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Det er sånn at det er tilgjengelig mange nok Bell-helikoptre på Bardufoss til å oppfylle det oppdraget man har for justissektoren. Politiet har den transportkapasiteten med helikoptre de skal ha, og det er Forsvaret som utfører den.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Jeg har akkurat svart på det med helikoptrene. Det skal altså stå to helikoptre tilgjengelig for justissektoren til alternativ kapasitet er på plass. Hvis det er slik at vi skal være opptatt av beredskap, kan vi ikke overse det faktum at vi i dag har et krise- og konfliktbilde som er ganske annerledes enn det vi så for 10–15 år siden. Det er mange eksempler fra landene rundt oss, der terrorangrep på flere steder samtidig har stresset de kapasitetene man har, også i større nasjoner. Tyskland er det siste eksempelet. Det er i dette krisebildet forsvarssjefen, som er min fagmilitære rådgiver, har sagt at vi har behov for en kontraterrorkapasitet hos spesialstyrkene som kan flyttes fort rundt omkring der den trengs. Derfor øver spesialstyrkene inn denne kapasiteten med Bell-helikoptre, fordi det er de helikoptrene vi har. Helikoptre er en begrenset ressurs i dag på grunn av personell, men vi bruker dem så godt som mulig, i henhold til de fagmilitære rådene vi får. Og så utfører vi de oppgavene vi har lovet å gjøre i nord.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Her var det mye å ta tak i. Kostnadsoverslaget for Evenes totalt var på 4,2 mrd. kr. I dag, i 2019-kroner, vil det være 4,34 mrd. kr. Så 3,5 mrd. kr, som representanten opererer med, vet jeg ikke hvor hun har fra. 4,34 mrd. kr er også godt under den styringsrammen som er satt for Evenes-utbyggingen. Så er det riktig at en eventuell forsinkelse vil gi oss en utfordring når vi får P8-flyene over. Dette er en kapasitet som det er viktig at vi får over, det er en kapasitet det er viktig at vi får satt i operativ drift, rett og slett fordi aktiviteten rundt oss er større – det seiles mer hos naboene, og vi er avhengige av å få en så god situasjonsforståelse som mulig. Jeg har ennå ikke fått tilrådinger fra Forsvaret om hvor man eventuelt vil ha de maritime patruljeflyene, P8-flyene, når de kommer – midlertidig før Evenes er klar – men jeg har sagt at jeg vil følge den faglige rådgivningen om hvorfra man skal operere flyene. Det er fra min side ingen prestisje når det gjelder hvilken rullebane man skal bruke, eller hvor de skal stå. Det er et kompetent miljø på Andøya som driver denne operasjonen i dag. Det kan gode hende at forsvarsjefen sier at det lureste er å gjøre det fra Andøya. Hvis det er svaret hans, finner jeg det helt naturlig å være enig med forsvarssjefen i at vi skal drifte det fra der vi drifter det best. Det er den operative kapasiteten som er viktig her.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Det er litt vanskelig å være konkret når en skal svare for en kostnadssprekk som jeg ikke kan se er der. Det er nå den ene siden av saken. Den andre siden av saken er at forsvarssjefen har adressert at det er utfordringer ikke bare på Andøya. Luftforsvaret står i en veldig endring og vil skifte ut omtrent alle kapasitetene. Vi har bevilget ekstra midler til forsvarssjefen som han kan bruke som tiltaksmiddel for å få folk til å stå lenger i jobb og for å skaffe tilgjengelig kompetanse for å drifte kapasitetene. Han bruker sin utnevnte sjef for Luftforsvaret til å ta disse grepene. Så vet jeg det har vært en diskusjon om hvordan tiltakene skal settes inn: Skal det være på et generelt grunnlag for alle som jobber der, eller skal det være for de kapasitetene man trenger? Det mener jeg er et spørsmål mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, og det er altså forsvarssjefen som styrer de midlene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Nei, per nå er det ikke luftvern på Andøya, men det bør det være, særlig hvis man graver fram fakta for å skape en troverdig framstilling av hvordan situasjonen er. Det er antakelig sånn at det ikke er store gravejobben man skal gjøre for å oppdage at trusselbildet har endret seg ganske radikalt de siste årene. Det er altså sånn at det står presisjonsmissiler på grensen til Norge med en rekkevidde som gjør at de kan dekke de fleste basene våre. Det er begrunnelsen for at vi nå har sagt at vi er nødt til å forsvare basene med luftvern. Det er også begrunnelsen for at vi i et kostnadsbilde sier at det er billigere å forsvare én base enn å forsvare to. Det er begrunnelsen for kostnadsøkningen på Andøya. Når Evenes står ferdig, skal den kunne forsvares av luftvern, rett og slett fordi vi da får en tryggere drift av de kapasitetene vi har.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-18:
Da jeg diskuterte dette med representanten Navarsete sist, var det fordi hun benektet at man trengte luftvern til MPA-kapasiteten. Da skulle MPA-kapasiteten, hvis trusselen ble så stor, trekkes sørover. Vi har sagt at det er Forsvarets operative hovedkvarter som disponerer disse kapasitetene, det er de som tar risikovurderingen. Forsvarets operative hovedkvarter sier at ved å ha en base skjermet med luftvern vil man kunne operere MPA-kapasiteten lenger ut i tid, man har større fleksibilitet, og vi vil da skaffe oss en bedre situasjonsforståelse i det som da vil være en farlig situasjon. Grunnen til at vi ikke har luftvern på basene nå, er at vi har gått fra en situasjon der fare ikke var regnet for å være veldig sannsynlig, til en situasjon der faren har økt. Vi har derfor bestemt oss for at vi må ha luftvern også på Evenes. Dette har vært en del av behandlingen av kostnadsøkningen på Ørland – der man har måttet øke sikkerheten, noe som har vært tatt gjennom Stortinget og bør være vel kjent.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Forsvarets Bell-helikoptre har vært uvurderlige i den situasjonen som har oppstått i luftambulansetjenesten med svikt på kortbanenettet. Først var det beredskapen i mai/juni helt tilbake i 2018, da situasjonen var utfordrende for den forrige operatøren. Da var Bell-helikoptrene raskt operative. I juli i år etablerte Forsvaret en midlertidig base i Kirkenes for å bistå helsetjenesten. Den ble forlenget. I november ble det igjen etablert en midlertidig base, og i morges sa helseministeren på sin pressekonferanse at dette oppdraget ønsker han skal vare til februar. Helikoptrene er godt utstyrt for ambulanseoppdrag, og i en situasjon med svikt i luftambulansen på kortbanenettet betyr det økt trygghet og sikkerhet for folk langs kysten, kanskje i Båtsfjord. Når helseministeren svarer for dette, sier han at totalberedskapen er god. Men vil totalberedskapen være god når helikoptrene flyttes sørover?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Det er flott at statsråden har en elsket kone. Jeg har også en elsket mann. Han driver med bilglass. Det er adskillig mer oversiktlig når man er stortingsrepresentant. Spørsmålet mitt går på statsrådens ansvarsområde knyttet til Bell-helikoptrene, for det var også beredskapsutfordringer med forrige operatør, og der er ikke statsråden inhabil på noe som helst vis. Realitetene er jo sånn at statsråden deler ansvaret for totalberedskapen med sine kolleger i flere departement knyttet til det, og den vil svekkes hvis man opplever framtidige utfordringer i denne tjenesten, uavhengig av hvem operatøren er, og hvem operatørens direktør er gift med. Er det ikke en realitet at for befolkningen på kysten i Øst-Finnmark vil totalberedskapen svekkes når helikoptrene flyttes sørover?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
«Luftambulansetjenesten i Nord-Norge er svekket. Operatøren leverer ikke i henhold til kontrakt. Fylkeslegen i Troms og Finnmark har høynet beredskapsnivået. Helse Nord har satt krisestab. Nordlys rapporterte nylig at de tekniske feilene som satte fire av operatørens fly på bakken, var kjent for Luftambulansetjenesten HF allerede i august. Hvordan vil statsråden sørge for at eventuelle andre tekniske, organisatoriske eller personellmessige mangler som kan svekke beredskapen denne vinteren, blir offentliggjort og håndtert?»
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
At tjenesten praktiserer mer offentlighet både på sine interne og på sine eksterne nettsider, var ikke tilstrekkelig til at den tekniske utfordringen vi opplevde for et par uker siden, kunne sies å være kjent – verken for helsepersonell lokalt eller for statsråden her i salen, som han tidligere har uttalt. Det som har vært kjent, har vært utfordringene den nye operatøren har hatt med personell. Babcock skal altså ansette om lag sju nye styrmenn og samtidig oppgradere sju kapteiner. Hvor langt har man kommet i denne prosessen? Og hvordan og hvor lenge vil den prosessen påvirke beredskapen og bemanningssituasjonen? Våren 2018 ble det tross alt opplyst at en sånn prosess kan ta inntil ni–tolv måneder fra stillingene er utlyst til en pilot er ferdig kurset og klar for ubegrenset tjeneste. Mener statsråden at bistanden fra Forsvaret ut februar er tilstrekkelig nå?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Det statlige selskapet Luftambulansetjenesten HF tar sterk selvkritikk i sin egen evalueringsrapport for hele prosessen. Risikoen ved bytte av operatør ble ikke oppdaget tidlig nok. I svaret til representanten Lundteigen for litt siden, sa statsråden at det var lite sannsynlig at operatøren ikke ville levere. Men da Babcock vant konkurransen sommeren 2017, hadde ikke selskapet ansatt en eneste pilot. Likevel kom Babcock godt ut av vurderingen som Luftambulansetjenesten gjorde i forbindelse med anbudskonkurransen. Selskapet fikk ti av ti mulige poeng på kompetanse. I begrunnelsen for å gi kontrakten til Babcock heter det at selskapet har tilbudt samme kompetanse som konkurrenten. I dag kjenner vi utfordringene, to år etterpå er ikke personellsituasjonen løst. Tar helseministeren samme selvkritikk som sitt selskap?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Ministeren kan bare bli stående. De omtalte Bell-helikoptrene har en tilleggsdimensjon i Nord-Norge i tillegg til det aller viktigste, som selvfølgelig er at de skal være en kapasitet for Hæren. De har en tilleggsdimensjon for sivilsamfunnet som er svært viktig, ikke minst i den delen av vår landsdel som ministeren selv representerer, slik vi har fått se også denne vinteren. Da man inngikk forlik – som man kan ha mange ulike meninger om, det har også jeg – sa man også at det ikke skulle være gjennomført en flytting av Bell-helikoptrene før alternativ kapasitet var på plass. Mitt spørsmål til ministeren er: Hvilken alternativ kapasitet er det som er på plass nå?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-18:
Spørsmålet mitt var hvilken alternativ kapasitet det er som er på plass. Det kunne ikke ministeren svare på, så da skal jeg prøve å spørre veldig enkelt en gang til, men på en litt annen måte. Er det sånn at helikoptre – Bell-helikoptre – er flyttet fra Bardufoss før alternativ kapasitet er på plass?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-12-18:
Vedtaket om å flytte Bell 412 frå Bardufoss til Rygge står som ei uforståeleg og heilt uforsvarleg handling, og det svekkjer beredskapen i nord betydeleg. Det har gitt tryggleik i nord å vite at to beredskapsklare Bell 412 har stått på Bardufoss, klare til innsats. Dei har vorte nytta, som det har vore sagt her, mange gonger. Det som er det interessante spørsmålet her, er: Skal det framleis vere to beredskapsklare Bell som står på Bardufoss, klare til innsats 24/7, slik det har vore? Kor mange flytimar vil dei attverande helikoptera då ha til disposisjon for Hæren? Det går eg ut frå at statsråden har styring på når ein gjer så omfattande og djuptgripande endringar som å flytte Bell-helikoptera til sør.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-12-18:
Det vert mykje trim i dag, spesielt for dei av oss som har gått rundt juletreet tidlegare i dag. Spørsmålet mitt går også til forsvarsministeren. Senterpartiet har åtvara mot regjeringa og Arbeidarpartiet si avgjerd om å leggje ned Andøya flystasjon, noko som er eit historisk feilgrep. Investeringskostnadene for ny base skulle ifølgje regjeringa samla kome på 3,5 mrd. kr, ikkje for P8-flya, men samla. Det er allereie no klart at det vert nesten 1 mrd. kr meir. No er det kjent at forseinkinga av arbeidet på Evenes gjer at innfasinga av det nye P8-flyet må skje ein annan stad, altså at basen på Evenes ikkje kan brukast til dette. Det er nemnt fleire basar, m.a. Bodø, Andøya og Gardermoen. Til liks med rapporten om alliert mottak, som aldri kom frå regjeringa, har avgjerda om kvar innfasinga av P8-fly skal skje, teke si tid. Det er kjent at synfaring på basane er gjord for ganske lenge sidan. Eg veit òg at det er andre skjer i sjøen, bl.a. driv ein og flytter rundt på ein hangar. Me veit at det ikkje er klarlagt korleis ein skal lagre ammunisjon. Det er mykje som ikkje er klart, og det vil bety auka kostnader og forseinkingar på Evenes. Då reiser spørsmålet seg om korleis ein skal løyse situasjonen i tida framover. Det er òg sjølvsagt at når ein har investert 30 mrd. kr på Andenes, vert det litt rart å tenkje seg at ein skal bruke berre nokre få milliardar for å få opp ein tilsvarande base på Evenes, sjølv om det er lenge sidan dei midlane vart lagde inn for Andøya. Spørsmålet mitt til forsvarsministeren er: Meiner statsråden at å fase inn dei nye P8-overvakingsflya handlar om operativ drift? Og vil han dermed følgje tilrådinga frå Luftforsvaret når ho ein gong kjem på hans bord?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-12-18:
Eg takkar for svaret. Det er veldig bra å høyre at prestisje forhåpentlegvis ikkje skal gå føre fornuft – uansett kva svaret måtte verte. Tidlegare forsvarsminister Eriksen Søreide lova i 2017 at det skulle setjast i verk tiltak for å ta vare på dei tilsette på Andøya, som forsvarsministeren med rette seier gjer ein veldig god jobb og har gjort det lenge. Dei tiltaka har ein venta på, og ventar framleis på, og tida begynner å renne ut for at Noreg skal evne å sikre det viktige bidraget me har til NATO i nord. Noreg er som kjent NATO i nord, og aktiviteten som me har med MPA, er viktig. Når me ser både kostnadssprekk og forseinking av basen på Evenes, gir det grunn til uro. Kan forsvarsministeren seie kva som er planen for ikkje å svekkje aktiviteten på MPA, når ein ser at både kostnad og tidsskjema vil sprekke i etableringa av den nye basen på Evenes – litt meir konkret?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-12-18:
Senterpartiet har stått på for å kartleggje fakta i denne saka. Det vil me halde fram med på vegner av norsk forsvarsevne. Me ønskjer å ha eit truverdig forsvar som følgjer forpliktingane våre til NATO. Forsvarspolitisk talsmann frå Høgre gjekk ut i Nordnorsk debatt og sa at USA skal operere frå Andøya fram til Noreg sine MPA-ar er på plass. Dagen etter prøvde han å gå tilbake på utsegna, men det er tydeleg at det er noko som skurrar her. Senterpartiet er oppteke av at det norske MPA-miljøet vert teke på alvor. Me har sett eit fagmiljø som har prøvd å løfte fakta i saka, men som har vorte oversett av forlikspartnarane. Luftvern var eit av hovudargumenta for at MPA skulle flyttast frå Andøya. Difor vil eg spørje forsvarsministeren om amerikanarane, USA, som ifølgje representanten Elvenes skal operere – uvisst kor lenge, me veit ikkje noko om når basen på Evenes er ferdig – har med seg luftvern?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-12-18:
Statsråden sa det sjølv: No står det missil klare på grensa. Korleis kan det då vere mogleg at ein kan drifte MPA frå Andøya utan luftvern, når det ikkje var mogleg viss ein går tilbake til diskusjonane som Arbeidarpartiet og regjeringa hadde for eit par år sidan? Det synest som om risikoen og farane har auka, men snakket om luftvern har vorte borte på vegen. Det var difor eg stilte spørsmål. Me veit at USA ganske ofte har tokt frå Andøya. Me veit at norske MPA, sjølvsagt, flyg så godt dei kan. Sjølv på dei noko eldre flya gjer dei ein fantastisk jobb, ifølgje NATO, der eg møter som parlamentarikar rett som det er. Eg vil stille spørsmålet igjen: Når ein ikkje veit når ein skal flytte frå Andøya, er det ikkje viktig no, i dag, å få på plass dei luftverna – fort?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Mitt spørsmål går til kunnskapsminister Jan Tore Sanner. Høyre har latt PISA styre norsk skoledebatt i snart 20 år. Årets resultater illustrerer godt hvorfor dette er et villspor. Det vi allerede vet, er at mange norske barn ikke leser godt nok, og at guttene er overrepresentert blant dem. I stedet for lettvinte garantier om PISA-tall, sånn som Erna Solberg ga i 2009, trenger vi en saklig debatt om kvalitet og innhold i skolen. Å motivere til leselyst og leseglede er en viktig del av det arbeidet skolen gjør. SV mener at vi har nok kunnskap om hva som øker kvaliteten i leseopplæringen. Høyre bør se på de skolene som jobber strategisk, og som lykkes med å motivere elever til å lese både i og utenfor skolen. Så jeg har tre juleønsker til ministeren som jeg tror vil føre til at flere barn kommer til å lese godt. Vi trenger en ny nasjonal leselystsatsing. Å jobbe med lesing krever langsiktig, strategisk arbeid. Mange skoler er gode på dette, men vi må ha en nasjonal strategi for å sikre kvaliteten på leseopplæringen i hele landet. Vi trenger en lovfestet rett til skolebibliotek med kvalifiserte bibliotekarer, for vi ser at de skolene som har lyktes med leseopplæringen, sånn som f.eks. Huseby skole i Oslo, har rustet opp skolebibliotekene. Så trenger vi en satsing på lesetiltak, og Høyre bør bevilge mer penger til tiltak som vi vet fungerer, f.eks. Foreningen !les sin populære leselystaksjon Bokslukerprisen. Er det mulig for statsråden, siden det nå snart er jul, å oppfylle noen av mine juleønsker?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
SVs holdning til PISA er at det viser nettopp det vi allerede vet, nemlig at norske barn ikke lærer å lese godt nok, og at gutter er overrepresentert. Nedgangen når det gjelder lesing av skjønnlitteratur er også større i Norge enn i resten av OECD-landene. Derfor var det gledelig at ministeren også vektla leselyst, på pressekonferansen som ministeren hadde i forbindelse med framleggingen av PISA. Men dette er ikke vanlig kost fra Høyre, som stort sett er opptatt av leseferdigheter uten å vektlegge leselyst. Flere ekspertutvalg, som var statsrådens svar på hvordan vi skulle løse disse problemene, vil vel ikke skape mer leseglede for barn og unge som velger skjerm foran skjønnlitteratur. Hvis statsråden virkelig er opptatt av leselyst, hvorfor vil ikke statsråden jobbe mer med de tiltakene som var mitt julegaveønske?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Jeg er glad ministeren nevnte Tett på, for spesialundervisning er et mørkt kapittel i norsk skolehistorie. Vi vet at omtrent 50 pst. av dem som mottar spesialundervisning i grunnskolen, har assistent, og at mange barn i barnehagen møter voksne med lite formell spesialpedagogisk kompetanse. Stoltenbergutvalgets rapport viser i tillegg at det er tydelige forskjeller på hvordan gutter og jenter presterer på ulike nivå i utdanningssystemet, og guttene er igjen overrepresentert i statistikken over spesialpedagogiske tiltak. Også kunnskapsministeren har uttalt til media at mange barn ikke får god nok spesialundervisning i Norge, så det er vi enige om, og at de elevene som trenger pedagog mest, ofte blir møtt av en ufaglært assistent. Hvordan kan vi sikre at de barna som trenger det mest, blir møtt av en kvalifisert lærer istedenfor en ufaglært assistent?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Jeg tenkte at også statsråd Nybø kunne få delta i denne debatten. La oss nå være enige om at norsk skole skriker etter flere kvalifiserte lærere. Da blir det meningsløst for meg at regjeringen stenger døra til lærerutdanning for motiverte elever med høye snittkarakterer som ønsker å bli lærere. Minister Nybø har nylig lagt ned forkurset i matematikk som hvert år siden regelen om firerkravet ble innført, har gjort det mulig at ca. 140 flere lærerstudenter er kommet inn og forhåpentligvis en dag kan virke i norsk skole. Terskelen for å komme inn på lærerutdanningen er blitt høyere med Venstre i regjering. Hva vil ministeren si til de norske elevene med høye snittkarakterer som er toppmotiverte for å komme inn på lærerutdanningen, men som nå mister muligheten til forkurs? Er ikke dette bare en håpløs symbolpolitikk i en situasjon med stor lærermangel?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Utdanning der folk bor, sier ministeren. Det er nettopp derfor jeg har hatt et så stort engasjement for Nesna, det tror jeg ikke ministeren har kunnet unngå legge merke til. I en tid da Norge generelt – og min landsdel spesielt – desperat trenger flere lærere, har Nord universitet vedtatt å legge ned lærerutdanningen på Nesna. Nedleggelsen er et alvorlig skudd for baugen for distriktskommunenes mulighet til å skaffe kvalifiserte lærere. Verdens beste yrke hadde fortjent verdens beste utdanning, men den utdanningen kan også foregå i Distrikts-Norge. Har ministeren gjort noen undersøkelser av hva nedleggelsen, og omleggingen til Mo i Rana, vil ha å si for antallet studenter uteksaminert på Helgeland? Vi vet at det bl.a. for barnehagelærerutdanningen vil blitt tatt opp studenter bare annethvert år, så jeg frykter at det blir færre uteksaminerte studenter med omleggingen.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Jeg er fortsatt bekymret – skikkelig bekymret. Jeg er bekymret for de ansatte ved Nord universitet, campus Nesna, og jeg er spesielt bekymret for de studentene som i dag har Nesna som studiested. De er blitt baksnakket, de er blitt nedsnakket i styringsdokumentet, mens situasjonen derimot har vært den at søkertallene til Nesna har vært bedre enn til Bodø på enkelte studier. Det er også bedre tall på oppmøte, gjennomføring og studenttilfredshet, noe som viser at studiestedet Nesna hadde vært levedyktig. Derfor spør jeg nå på vegne av studentene: Kommer statsråden til å ta initiativ til å sikre at de studentene som allerede er tatt opp ved Nord universitet avdeling Nesna, får fullføre sine studier der, slik de er blitt lovet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
«Universitetssykehuset Nord-Norge, UNN, beskriver en svært tung høst, der halvparten av de 286 uønskede hendelsene skyldes en svikt i luftambulansens beredskap. Hvilke kompenserende tiltak får UNN som konsekvens av at de måtte sette kriseberedskap og har satt inn doble team på akuttsentralen?» Jeg er nødt til å beklage på det sterkeste at siste del av spørsmålet er en feil, men jeg mener likevel at spørsmålet står seg, og spør derfor ministeren om hvilke kompenserende tiltak UNN får som konsekvens av at de måtte sette kriseberedskap 9. desember.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
Jeg er veldig glad for at helseministeren anerkjenner menneskene bak i denne krisen. Det er mange som har stått på og gjort en kjempejobb, og som virkelig fortjener applaus. Sykehusøkonomien er allerede ekstremt presset som den er. I langtidsplanen for UNN ble det tidligere denne måneden lagt fram at den reelle økonomiske veksten er på 0,5 pst., til tross for at det i statsbudsjettet legges til grunn et aktivitetsnivå som skal håndtere en vekst på 1,5 pst. Dette skyldes både ABE-kutt og innsparingstiltak grunnet investeringer. Anerkjenner statsråden at det har vært – og er – en så alvorlig svikt i luftambulansetjenesten at dette også påvirker sykehuset?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-18:
På dagens pressekonferanse hørte vi statsråd Høie si at feilen som nå har vart over tid, skyldes kontraktørene. Jeg tror at hvis ministeren hadde tatt de nødvendige grepene i 2016 og lyttet til dem av oss som i 2018 engasjerte oss enormt i denne saken og tok den opp i Stortinget, kunne man kanskje unngått noen av problemene vi har hatt i min landsdel nå over tid. Anerkjenner ministeren at det har vært en svak anbudsprosess, og at det er det svake anbudet som er årsaken til krisen? Hva gjøres for å unngå dette i framtiden?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-12-18:
Jeg kan iallfall si at jeg er enig i intensjonen i og retningen på de forslagene som representanten tar opp. Jeg er enig i at det er viktig å stimulere leselyst, jeg er enig i at skolebibliotek er viktig, og jeg er enig i at vi trenger ulike tiltak som kan motivere barn og ungdom til å lese. Så er jeg også enig i at vi trenger en saklig debatt om skolens resultater. Men skal vi ha en saklig debatt om kvalitet i skolen, må vi ha kunnskap om skolen. Og det er nå engang slik at det er PIRLS, TIMSS, PISA og nasjonale prøver som gir oss kunnskap om skolen. Vi kan synse mye på bakgrunn av egne erfaringer, barns erfaringer, det vi hører fra lærere og skoleledere, men vi trenger også faktisk kunnskap om utviklingen i norsk skole og i norske klasserom. Derfor er jeg veldig overrasket over det som er SVs svar, nemlig at vi skal gå bort fra PISA, bort fra nasjonale prøver, at vi skal nedprioritere videreutdanning av lærere, og at vi ikke skal ha en rett til intensivopplæring for de barna som blir hengende etter. I går mottok jeg Lied-utvalgets rapport, som tar opp situasjonen for ungdom på videregående skole. Et av de viktigste funnene der er at vi sender tusenvis av ungdommer som mangler grunnleggende ferdigheter i å lese, skrive og regne, inn i videregående skole. Da er svaret at vi må legge større vekt på de grunnleggende ferdighetene, at vi trenger lærerspesialistene, at vi trenger videreutdanning, at vi trenger å prioritere de grunnleggende ferdighetene gjennom hele skoleløpet, og at vi må ha kunnskap om skolen. Vi skal i tillegg satse på både leselyst og skolebibliotek, og så får vi se om det blir akkurat de løsningene som representanten Fagerås ønsker seg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-12-18:
Nå sa jeg at jeg er for skolebibliotek, og jeg samarbeider med kulturministeren om en helhetlig strategi for bibliotek. Den har vi nylig lagt frem. Jeg er også enig i at det er mange gode tiltak om leselyst i norsk skole. Men så hører jeg at representanten sier at vi vet. Ja, hvordan skal vi vite hvis vi ikke har nasjonale prøver og disse testene som gir oss faktisk kunnskap om hva som er problemet? Jeg er helt overbevist om at vi trenger kunnskap om skolen for også å ha kunnskap i skolen. Så har jeg nylig også lagt frem en stortingsmelding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap – Tett på – som nettopp handler om at vi trenger mer kompetanse der barna er. Jeg vil flytte kompetansen fra møterom til sandkasse og klasserom. Vi må ha mer kompetanse rundt de barna som sliter. Jeg har også lagt frem nye læreplaner, som jeg mener er et godt svar på en del av de endringene som vi også ser i elevenes lesevaner, og vi legger vekt på utholdenhet i lesing og at elevene skal lese bøker og ikke bare på skjerm.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-12-18:
Dette er et veldig viktig spørsmål. Min både frustrasjon og sorg er når jeg møter ungdom på ungdomsskolenivå hvor det ikke er blitt oppdaget tidsnok at de sliter. Når det gjelder dem som sliter med lese- og skriveproblemer og med dyskalkuli – som går på tall – oppstår ikke de problemene på ungdomsskolen, de har oppstått mye tidligere. Ofte ser vi at små problemer vokser seg store. Det er nettopp derfor vi nå har varslet en historisk og varig satsing på spesialpedagogisk kompetanse. I dag er det uklare ansvarsforhold mellom PP-tjenesten lokalt og Statped nasjonalt. Kommunen har ansvar i utgangspunktet. Vi ønsker å sette kommune og fylke, barnehage og skole i stand til å ta det ansvaret nettopp ved å satse på spesialpedagogisk kompetanse, flytte kompetansen fra møterom til klasserom, og vi må starte allerede i barnehagen, slik at kompetansen er tett på, og slik at de som har de største problemene, også får best hjelp.