Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-08:
I saken vi har til behandling i dag, foreslår regjeringen at det innføres krav om norskkunnskaper og bestått prøve i samfunnskunnskap for å få statsborgerskap. Det foreslås også å utvide personkretsen til å gjelde dem mellom 18 og 67 år. Alle partier med unntak av SV støtter regjeringens forslag, så jeg regner med at SV redegjør for sitt syn etterpå. Språk er nøkkelen til integrering, og flertallet i komiteen støtter regjeringens forslag om at det innføres krav om norskkunnskaper. Det forslaget vil nok føre til at flere deltar i norskopplæringen – det er bra. Det vil nok også føre til at det blir økte krav til kommunene og behov for mer fleksible opplæringstilbud. Mange kommuner er gode på det i dag, men departementet skriver bl.a. i proposisjonen at det ikke er alle kommuner «som gir tilbud om opplæring av god nok kvalitet.» IMDi skriver også i sitt høringsinnspill at man med dette kravet risikerer å få en større gruppe mennesker som lever og bor i Norge i en livsalder uten å få fulle borgerrettigheter, og at kvinner med svak skolebakgrunn er spesielt utsatt for å rammes av kravet. Når kravene skjerpes, og det er det enighet om, er det avgjørende at opplæringstilbudet favner alle og er tilpasset folk med ulike forutsetninger. Det har også flertallet i komiteen beskrevet i en merknad: «Flertallet viser også til at flere høringsinstanser er opptatt av rettssikkerhet ved at alle sikres et like godt tilbud om opplæring for å kunne oppfølge de nye kravene.» Det står videre at et annet flertall «slutter seg til disse bekymringene og ber om at erfaringene med endringene følges nøye.» Ordningen med opplæring i norsk og samfunnskunnskap skal jo evalueres, og da vil vi helt sikkert få nyttig kunnskap om hvordan opplæringen kan styrkes. Flertallet, alle partier med unntak av SV, støtter også regjeringens forslag om at den obligatoriske prøven i samfunnskunnskap må bestås for å få statsborgerskap. Så har også her flere høringsinstanser påpekt at samfunnsfagsprøvens reelle språkkrav er høyere enn det som er tilfellet i norsktesten. Det byr på noen utfordringer, og alle partier, med unntak av SV, som ikke støtter lovendringene, har fremmet følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen sikre en utforming av prøven i samfunnskunnskap som korresponderer med A2-nivå i norsk.» Det er det nivået som ligger i norskprøven. Det samme flertallet påpeker også at det må være mulighet til å avlegge prøven muntlig. Et annet flertall i komiteen – Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre – mener at fram til en ny test i samfunnskunnskap er klar, må det foreligge særlige vilkår for å kunne avlegge samfunnskunnskapstesten på annet språk enn norsk. Da har jeg etter beste evne redegjort for komiteens innstilling. La meg bare avslutte med et par betraktninger på vegne av Arbeiderpartiet. Det er bred enighet i denne sal om at norsk er nøkkelen til integrering, og det er bred enighet om at vi skal stille krav. Men i Arbeiderpartiet tror vi ikke at integrering får vi best til ved bare å stille krav. Tydelige krav må følges av en raus integreringspolitikk. For oss er arbeiderbevegelsens gamle parole – Gjør din plikt, krev din rett – også gjeldende her. Når regjeringen kutter i norskopplæring på mottakene, svekker det muligheten til å lære seg norsk, og det svekker integreringen. I en tid hvor opp imot 80 pst. av dem som sitter på mottak, skal bli i Norge, er det lurt å starte integreringen fra dag 1. Og i en tid hvor de som skal bli i Norge, kommer til å sitte enda lenger på mottak enn de gjør i dag, så er det klokt å starte norskopplæring, og god norskopplæring, fra dag 1. Vårt syn er at dette er en god sak, men regjeringens forslag om å kutte i norskopplæring er uklokt og smålig, og vi er egentlig mest overrasket over at det forslaget har fått støtte fra Venstre og Kristelig Folkeparti.