Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-21:
Da er det dags for å debattere den innstillingen vi som komité la fram i forbindelse med forbrukermeldingen den 3. mars. Det er en stund siden, og i mellomtiden har det, bl.a. på grunn av koronakrisen, skjedd litt på forbrukerfeltet som det nok ville ha vært fint å ha med i behandlingen av en såpass viktig melding. Men i dag blir det først og fremst innholdet i meldingen og i innstillingen jeg som saksordfører vil ta opp. Jeg vil starte med å takke komiteen for et konstruktivt og godt samarbeid og for mye og god jobbing. De ulike partiene, alene eller i mange ulike konstellasjoner, har nemlig fremmet intet mindre enn 50 forslag. Vi har i fellesskap lyktes med å skrive oss helt sammen i mange merknader og i et felles forslag om at regjeringen skal utrede om reklamasjonsfristen på nyoppførte boliger skal økes fra fem til ti år, fremmet som III i innstillingen. Til det forslaget vil jeg nevne at det ved en inkurie ikke står i innstillingen på side 27 at forslaget også fremmes av Fremskrittspartiet. Det er feil – det fremmes av en samlet komité. Det er altså 20 år siden forrige forbrukermelding ble lagt fram, og mye har endret seg på forbrukerområdet på den tiden. Det er derfor på sin plass at regjeringen har lagt fram denne meldingen, som drøfter viktige tema som digital hverdag, gjeld og kreditt, boligmarkedet, bærekraftig forbruk, dagligvarebransjen, forbrukerutfordringer med arbeidslivskriminalitet, internasjonalt samarbeid på området og – selvfølgelig – forbrukerapparatet vårt. I meldingen sier regjeringen at de prioriterte forbrukerområdene for dem er kredittmarkedet, forbrukerutfordringer på boligmarkedet, arbeidslivskriminalitet og bærekraftig forbruk. Jeg opplever at det er bred politisk enighet om at nettopp disse forbrukerområdene er svært viktige nå og krever gode, proaktive tiltak. Jeg vil nå gi en kort redegjørelse av de forslagene som et flertall fremmer i dag. Komiteens flertall, bestående av Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Senterpartiet ber i I regjeringen komme tilbake med en sak om offentlige tjenester sett i et forbrukerperspektiv, da dette ikke er omtalt i meldingen på noen måte, noe svært mange av høringsinstansene var opptatt av. Flere tjenester blir i dag levert av private aktører, hvor det offentlige er bestiller på vegne av brukerne. Det være seg innenfor renovasjon, samferdsel, barnehage, legetjenester eller andre velferdsytelser. Brukerbetalingen har også økt på en rekke tjenester som tidligere var offentlig finansiert, som bompenger, byggesaksgebyrer, egenandeler ved legebesøk, m.m. Når man benytter tjenester som i all hovedsak finansieres over skatteseddelen, defineres man tradisjonelt som borger/bruker. Kjøper man en tjeneste i et marked, defineres man som forbruker. Med økende brukerbetaling for tjenester levert av det offentlige utfordres dette skillet. Et flertall, inkludert oss i Senterpartiet, ser derfor fram til at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med en sak om offentlige tjenester i et forbrukerperspektiv. Så til II i komiteens tilråding: Gjeldsregisteret ble lansert sommeren 2019 og er et viktig verktøy for å forebygge gjeldsproblemer. Registeret skal gi banker og andre kredittytere bedre informasjon og oversikt over hvor mye kreditt og forbruksgjeld en søker har. Det er imidlertid en svakhet ved registeret at det ikke inkluderer all gjeld. Registeret bør definitivt omfatte all type gjeld en lånsøker har. Slik vil en kunne få et mest mulig helhetlig bilde av den enkelte lånsøkers gjeldsgrad. Sammen med Arbeiderpartiet og SV fremmer Senterpartiet forslag om at ordningen bør utvides i forbindelse med statsbudsjettet for 2021, mens regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet får flertall for bare å be regjeringen om å vurdere å utvide registeret. Det var synd at vi ikke ble helt enige på det punktet. Så til tidligere nevnte III i tilrådingen: Boligkjøp er en av de aller største og dyreste investeringene folk flest gjør i løpet av livet sitt. I dagens lovverk er reklamasjonsfristen ved kjøp av en nyoppført bolig den samme som ved kjøp av varer som vaskemaskin og fjernsyn: fem år. Synlige feil og mangler ved nyoppførte boliger vil man som regel oppdage tidlig og innen reklamasjonsfristen utløper. Problemet oppstår imidlertid når byggetekniske feil eller andre skjulte skader og mangler blir oppdaget senere enn fem år etterpå. Jeg er derfor veldig fornøyd med at det i dag er en enstemmig komité som går inn for at det bør utredes om reklamasjonsretten for nyoppførte boliger skal utvides fra fem til ti år. Sammen med Arbeiderpartiet og SV fremmer vi i Senterpartiet ellers en rekke forslag som det dessverre – til forskjell fra de tre nevnte forslagene – ikke blir flertall for. Det handler bl.a. om å styrke forbrukervernet til sårbare grupper, som barn og unge, de med behov for universell utforming og de som ikke har god digital kompetanse. Vi foreslår også mer kraftfulle tiltak for å dempe husholdningenes kredittvekst og bedre beskytte forbrukerne mot usikre forbrukslån. Dessuten har vi også gode forslag for å vri forbruk og produksjon i en mer bærekraftig og sirkulær retning. Jeg vil komme tilbake til noen av disse i et senere innlegg og runder av dette innlegget med å ta opp forslagene Senterpartiet er med på.