Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-05-19:
Først vil jeg gi min tilslutning til representanten Christoffersens presisering av at her har den rød-grønne regjeringa lagt grunnlaget for det vi i dag behandler, for a-ordningens formål er å forenkle arbeidsgivers innrapportering av ansettelsesforhold og inntektsopplysninger. Regjeringa foreslår endringer i a-opplysningsloven, slik at Arbeids- og velferdsetaten skal ha tilgang til opplysninger som omfatter alle de lovfestede ordninger etaten administrerer. Og som flere har vært inne på, har det vært bred oppslutning om det. Jeg merker meg også at en av de viktige fagorganisasjonene i Nav, nemlig NTL, gir sin veldig sterke støtte til forslaget. Senterpartiet støtter regjeringas forslag. Den rød-grønne regjeringa lanserte i 2011 et historisk vedtak om å redusere næringslivets kostnader knyttet til å etterleve lover og regler med 10 mrd. kr innen 2015. Status per 21. august i 2013 viste at målet om 5 mrd. kr var nådd. Lov om arbeidsgivers innrapportering av ansettelses- og inntektsforhold m.m., a-opplysningsloven, var ett av tiltakene, og den var anslått å medføre en innsparing på om lag 600 mill. kr. Vi vil etterlyse anslag på gevinst av ytterligere forenklinger i tråd med den rød-grønne regjeringas mål. Det må meldes tilbake til Stortinget om effekten av de foreslåtte tiltakene. I Riksrevisjonens rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2014, under Arbeids- og sosialdepartementet pkt. 3.3, Svikt i arbeids- og velferdsetatens arbeid med å forebygge og avdekke svindel med sykepenger, står det følgende: «Riksrevisjonen konstaterer at to år etter lovvedtaket», som ga hjemmel for elektronisk masseinnhenting av opplysninger fra flere registre, «har departementet fortsatt ikke avklart om arbeids- og velferdsetaten har hjemmel til å masseinnhente informasjon om IP-adresser.» Dette fant Riksrevisjonen kritikkverdig da deres rapport ble ferdigstilt 21. oktober i fjor. Det er svært uheldig at Stortingets lovvedtak, hvor formålet med lovvedtaket var å rette en mer effektiv innsats mot misbruk av velferdsordninger, og hvor det var departementet som ba Stortinget om den nødvendige lovhjemmelen for å gjøre dette, likevel ikke medfører at hjemmelen blir tatt i bruk. Arbeids- og velferdsetaten meldte 29. september i fjor at det aldri er blitt anmeldt mer trygdesvindel enn i 2015. Det er svært viktig for den allmenne tillit til våre velferdsordninger at misbruk av velferdsordninger motvirkes og i størst mulig grad hindres. Når trygdesvindel avdekkes, skal urettmessige penger tilbakebetales og grove forhold anmeldes. Samarbeid mellom Arbeids- og velferdsetaten og Utlendingsdirektoratet for å sikre tekniske løsninger for utveksling av informasjon er ikke prioritert fullført av regjeringa. Dette må snarest rettes opp. Det er svært mange som er opptatt av kampen mot trygdesvindel. Dette er viktig å få fullført for altså å motvirke og avdekke trygdesvindel. Regjeringa må nå sikre en raskere og sikrere framdrift av dette arbeidet, og det er bakgrunnen for at Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV har fremmet to forslag, som jeg tar opp, hvor det første lyder: «Stortinget ber regjeringen påse at Arbeids- og velferdsetaten benytter mulighetene for mer effektivt arbeid mot trygdesvindel i tråd med endringene i folketrygdloven våren 2013.» Det andre forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen orientere Stortinget fortløpende om fremdriften i arbeidet med å få på plass en teknisk løsning for utveksling av informasjon mellom Utlendingsdirektoratet og Arbeids- og velferdsetaten.» Det er litt spesielt at regjeringspartiene ikke kan gi sin støtte til to så beskjedne og forsiktige forslag.