trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2018-06-12:
Jeg synes at det er veldig gode innspill fra Norsk kirurgisk forening, for det er klart at dette er en felles utfordring som vi har i de nordiske landene. Det er ikke nødvendigvis sånn at simulering skal erstatte aktivitet inn mot pasientene, men det kan i mange tilfeller være veldig klokt at simulering kommer i forkant av det. Det gir også i sum en større mengdetrening, noe som også gir bedre grunnlag for nettopp å beherske et læringsmål. På dette området er Norge et ledende land internasjonalt. Det er et paradoks for meg f.eks. å være på reise i Kina, være på et av de store simuleringssentrene og oppleve at det meste av teknologien er utviklet i Norge, mens vi kanskje ikke har tilsvarende senter i vårt eget land. Derfor var dette et tema i den forrige nasjonale helse- og sykehusplanen, og jeg er sikker på at det også blir en del av kompetansetemaet i den neste.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-12:
Dette var et innspill som jeg fikk vurdert fordi jeg syntes det virket interessant. Utfordringen er at juridisk sett vil det være sånn at hvis vi i forskrift knytter prosedyrelistene til en skal-bestemmelse, vil listene de facto være en del av forskriften, og da er en tilbake igjen til de samme problemene som jeg beskrev i mitt innlegg. Så dette var et forslag vi vurderte, men som av den grunn ble forkastet. Det vi er veldig tydelige på, er at prosedyrelistene skal være normerende for om en har nådd læringsmål, og avvik skal begrunnes. Vi kommer selvfølgelig også til å bruke eierstyring som et virkemiddel for å påse at dette blir fulgt opp.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-12:
For det første gjennom rett og slett at de vil være normerende. Så må en også se – for å sette det litt på spissen og kanskje litt flåsete – at det er jo ikke den administrerende direktøren i helseforetaket som vurderer kandidaten, det er en erfaren kollega som veldig ofte også er både medlem av og aktiv i de ulike spesialistavdelingene i Den norske legeforening. De har også selv en stor interesse av å bruke prosedyrelistene, nettopp fordi de blir ansett som viktig. Det er også sånn at det vil være den raskeste måten å få vurdert om dette er en kandidat man i det hele tatt skal vurdere om er i nærheten av å nå læringsmålene, å sjekke ut om prosedyrelisten er fylt ut. Når det er gjort, vil en kunne gjøre en mer konkret vurdering av om kandidaten faktisk kan dette læringsmålet, om det er behov for andre aktiviteter, eller vurdere om kandidaten har vært gjennom andre aktiviteter som vil kompensere for manglende aktiviteter i prosedyrelisten.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-12:
Det er for så vidt sånn i dag også, men jeg vil si at det at en gjør en konkret vurdering av den enkelte kandidat, er nettopp med på å heve sikkerheten for at det ikke blir ulikhet, men at det er mer likhet for at en faktisk har nådd læringsmålene. Hvis en på en måte hadde tenkt seg at det nærmest hadde vært en automatikk i at hvis en bare hadde gjennomført prosedyrelisten, så hadde en nådd læringsmålene, er jeg redd for at det hadde blitt ganske stor variasjon i den faktiske kompetansen hos de ulike kandidatene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-06-12:
Arbeiderpartiets mål er at pasienter ved norske sykehus skal være trygge på at behandlingen kommer raskt i gang, og at tjenesten skal gis i et planlagt og uavbrutt pasientforløp. Helsetjenestenes IKT-systemer er grunnleggende for å oppnå disse målsettingene. Pasientinformasjonen må flyte på en måte som sikrer god og riktig behandling og ivaretar datasikkerheten. For trygg og sikker databehandling er det tre ting som er ganske avgjørende. Det ene er selvfølgelig konfidensialitet, at pasientdata ikke kommer på avveier eller havner hos noen som ikke skal ha tilgang til dem. Det andre er integritet, at ingen uvedkommende skal kunne bryte seg inn i systemene og ta over styringen av dem. Det tredje er tilgjengelighet, nemlig at pasientinformasjon blir tilgjengelig i alle deler av tjenesten som har betydning for pasientens behandling og kvaliteten på den behandlingen man får. Dessverre har IKT-skandalen i Helse Sør-Øst vist at dette ikke har vært godt nok ivaretatt. Uvedkommende har kunnet få tilgang til sensitive pasientdata om 2,8 millioner nordmenn som hører til i Helse Sør-Øst-området. Dermed har sensitiv pasientinformasjon kunnet komme på avveier, og uvedkommende har kunnet kartlegge en infrastruktur som kunne ha blitt brukt til sabotasje for å lamme Norge. Høyrepartiene i regjeringen må ta lærdom av dette. Vi mener at framtidig outsourcing av utvikling og drift av kritiske nasjonale IKT-tjenester og -system innenfor helsesektoren må kvalitetssikres betydelig, og at argumentene for å løse disse oppgavene i egenregi er de beste. Den 8. januar 2018 ble Sykehuspartner, som er et foretak under Helse Sør-Øst, varslet om at det pågikk unormal aktivitet i datasystemene i regionen. Helseforetaket mistenkte at profesjonelle sto bak, og PST og Kripos ble koblet inn i saken. IKT-skandalen i Helse Sør-Øst har vist at regjeringen ikke sikrer helseopplysningene til Norges befolkning godt nok, og at dette utgjør en fare for rikets sikkerhet. At helseopplysningene til halve Norges befolkning ikke har vært trygg, rokker ved tilliten til helsetjenesten. Forsvarlig behandling av helseopplysninger er en kjerneoppgave for vår felles helsetjeneste. Jeg vil ta opp de mindretallsforslagene i innstillingen som Arbeiderpartiet står inne i.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-06-12:
Komiteen har behandlet representantforslaget fra stortingsrepresentantene Bollestad, Grøvan og Bekkevold om å sikre kvaliteten i spesialistutdanningen for leger. Komiteen viser i sin innstilling til at ny spesialistutdanning for leger inneholder mange nye elementer som til sammen skal sikre en god og framtidsrettet utdanning, der alle ferdige spesialister skal ha oppnådd både felles basiskompetanse og i tillegg spesialisert kompetanse innen hver enkelt spesialitet. Komiteen mener obligatoriske minimumskrav til gjennomføring av læringsaktiviteten er en forutsetning for å sikre kvalitet i utdanningen og et nasjonalt utdanningssystem der alle spesialister i en spesialitet oppnår samme praktiske og teoretiske kjernekompetanse og en felles faglig basis for sin yrkesutøvelse. Pasientene må kunne forvente at spesialister i et fagområde har samme kjernekompetanse og grunnleggende ferdigheter uavhengig av hvor i landet pasientene utredes og behandles. Legeforeningens spesialistkomiteer har utarbeidet et forslag til læringsmål som definerer den kompetansen de enkelte spesialistene skal ha. Helsedirektoratet har forskriftsfestet 4 900 læringsmål fordelt på 46 spesialiteter. I tillegg har spesialistkomiteene for de fleste spesialitetene utarbeidet forslag til et antall gjennomførte prosedyrer som etter deres vurdering er nødvendig for å oppnå læringsmålene. En samlet komité understreker at det påligger helseministeren som eier av sykehusene å sikre en nasjonal standardisering av ferdighetstreningen i spesialistutdanningen, som en forutsetning for å ivareta kvalitet og pasientsikkerhet og unngå det vi kaller uønsket variasjon. Statsråden skriver i sitt brev til komiteen at Helsedirektoratet har en normerende rolle i den nye spesialistutdanningen ved å anbefale minimumstall for prosedyrer. Å avvike fra Helsedirektoratets faglige anbefalinger krever en særskilt begrunnelse. Bak innstillingen står et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. Disse partiene viser til at helseregionene allerede har bestemt at anbefalte prosedyrer i prosedyrelisten fortsatt skal følges. Det gir en viktig avklaring for de kandidatene som skal få sin spesialistutdannelse ved norske sykehus. Det foreligger et nesten likelydende forslag fra et mindretall i innstillingen, som mindretallet vil gjøre nærmere rede for.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-06-12:
Helseministeren er eier av de regionale helseforetakene, og i de regionale helseforetakenes høringsbrev til forslaget slår de fast at anbefalt antall prosedyrer i prosedyrelistene skal legges til grunn. Det er altså gitt forsikringer som enkelte oppfatter som ikke gode nok. Kan statsråden redegjøre for hvorfor man har valgt ikke å forskriftsfeste disse læringsaktivitetene, benevnt som prosedyrelistene, men å ha dem i den fasongen som de nå foreligger, som normgivende fra Helsedirektoratets forskrift?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-06-12:
Statsråden omtalte både i sitt innlegg og i sitt svar nå behovet for simulering. Det er for en del spesialiteter en reell utfordring at det ikke finnes nok pasientgrunnlag, og det er gode grunner til at man kanskje bør begynne med simulering før man går videre på pasienter. Norsk kirurgisk forening har i hvert fall tidligere påpekt veldig klart behovet for å utvikle nye simuleringsteknologier fordi tilfanget av pasienter er så lavt som det er, at man må finne en løsning på dette i en nordisk kontekst. Vi har andre land, andre nasjoner som spesialistene sammenligner seg med, som har mye større pasientgrunnlag. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan tenker statsråden at man skal få utviklet denne nødvendige teknologien for å sikre spesialistutdanningen i framtiden?
Sveinung Stensland (Høyre), 2018-06-12:
Denne saken handler om å sikre kvaliteten i spesialistutdanningen for leger, sikre den i hele landet og sikre at kvaliteten er jevn og god, sånn at vi også i framtiden holder oss med et kompetent legekorps. Det er vesentlig for en god spesialisthelsetjeneste. Et bredt flertall, inkludert regjeringspartiene, ber regjeringen gjøre dette gjennom nasjonalt standardiserte læringsaktiviteter og følge opp at de regionale helseforetakene legger prosedyrelistene til grunn. Dette er for å sikre grunnleggende og lik kompetanse for alle legespesialister som utdannes i Norge. Samtidig stadfester statsrådens brev til komiteen at helsemyndighetene, utdanningsvirksomhetene og Legeforeningen har felles mål om god kvalitet i spesialistutdanningen, der tilstrekkelig mengdetrening på praktiske prosedyrer er en forutsetning. Jeg gjentar: en forutsetning. Så her er alle parter enige om at det skal være på plass en tilstrekkelig mengdetrening, sånn at de som skal bli spesialister, får det de trenger av trening. Med bakgrunn i dette er jeg trygg på at en god og lik kvalitet på utdanningen av legespesialister ivaretas i hele landet. Jeg er glad for at det er et bredt flertall av Arbeiderpartiet og regjeringspartiene som stiller seg bak det samme forslaget, og dette vil sikre gode spesialister, utdannet i hele Norge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-10:
Samme dag som statsbudsjettet ble lagt fram, kom FNs klimapanel med en ny spesialrapport. Den omtalte hva som skal til for at verden kan nå 1,5-gradersmålet framfor 2-gradersmålet, og hvor vi er på vei. Konklusjonene var dystre; havet stiger, isen smelter, og været blir våtere og villere. Tørkesommeren i Norge viste at vi også ser effekten av det. Budskapet i rapporten er at det haster med å komme i gang med omfattende tiltak. Det gjelder globalt, og det gjelder også i Norge. I finansministerens tale og i budsjettet fikk vi høre et kjent budskap. Når det gjelder en plan for kutt i såkalt ikke-kvotepliktig sektor, dvs. transport, bygg og anlegg, avfall og landbruk, venter regjeringen fortsatt på en avtale med EU. Det kommer mye bra klimapolitikk fra EU, i EU-land, og vi støtter samarbeid med EU for å nå målet om 40 pst. kutt innen 2030. Regjeringen skriver i budsjettet at den vil utarbeide en plan for å oppfylle Norges klimaforpliktelser i ikke-kvotepliktig sektor når – og jeg gjentar «når» – en avtale med EU er på plass. Da har jeg lyst til å spørre: Disse forhandlingene med EU har pågått i snart tre år. Vi har altså brukt tre av femten år i tiden fra Parisavtalen til 2030-målet på å inngå en avtale med EU. Og vi har ikke en plan. Vi har ikke konkrete mål for kutt her hjemme i den ikke-kvotepliktige sektoren. Kan statsministeren forklare hvorfor denne dialogen med EU har pågått i tre år? Hvorfor tar det så lang tid? Og kan hun bekrefte det som klimaministeren antydet her i Stortinget forleden – at avtalen vil komme på plass innen utgangen av året?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-10:
Jeg mener fortsatt at vi kunne ha kommet i gang uten å måtte vente på EU på dette feltet. Men når det gjelder nedgangen i transportsektoren, skriver regjeringen i budsjettet at utslipp i veitrafikk hovedsakelig går ned på grunn av en økning i andelen innblanding av biodrivstoff. 46 pst. av det norske biodrivstoffet var palmeolje. Det betyr at utslippene går litt ned i Norge, og så går de litt opp i Indonesia. Stortinget har vedtatt at det offentlige ikke skal kjøpe palmeolje, enkelt fortalt fordi kollektivtrafikken ikke skal gå på dette drivstoffet, og det har regjeringen ikke fulgt opp. Så når Høyre og statsministeren nå kan skryte av at utslippene går ned, er det fordi regjeringen bryter med sin egen regjeringsplattform, for der står det: «Nasjonale tiltak skal ikke bidra til flytting av utslipp eller til å øke globale utslipp.» I fjor var altså 46 pst. av norsk biodrivstoff palmeolje. Kan statsministeren da rett og slett bekrefte at det har ført til flytting, ikke kutt, av utslipp?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-10:
Takk for at statsministeren henviser til Arbeiderpartiets politikk. Vi la sammen med SV fram 37 konkrete forslag til å kutte utslipp av klimagasser i alle sektorer av samfunnet vårt: skipsfarten, byggenæringen, landbruket – alle sektorer. Ett av de forslagene handlet om å gå videre med karbonfangst og -lagring. Alle rapporter vi leser, sier at uten karbonfangst og -lagring vil vi ikke nå 2-gradersmålet, og iallfall ikke 1,5-gradersmålet. Her har Norge en spesiell forutsetning, en spesiell erfaring. Budsjettet er allikevel uklart, og fra industrien, fra NHO, Norsk Industri og bedriftene, stilles det spørsmål. Vil karbonfangst på Klemetsrud og i Brevik få finansiering neste år, eller kun til prosjektfasen er over den 1. september 2019? Og siden statsministeren er her, kunne det være grunn til å få det avklart: Kan hun avklare om de får støtte ut neste år, eller kun fram til 1. september 2019?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-10:
Dette var et uklart svar på om det kommer bevilgning ut året eller til 1. september, neste år, men la nå det være. Et annet område regjeringen har lagt fram mye skryt for her nå, er økningen i investeringene til fornybar energi over bistandsbudsjettet. Bevilgningene da vår regjering gikk av i 2013, var på 1,4 mrd. kr til dette formålet. Så har Høyre og Fremskrittspartiet etter dette i flere omganger kuttet i denne støtten, slik at den i år var redusert med 1 mrd. kr. En stor sak i dette budsjettet var at man nå økte den igjen, med 430 mill. kr. Det er bra, men det er jo etter år etter år med kutt. Og etter regjeringens snuoperasjon er det grunn til å spørre: Kan statsministeren avklare om Høyre og Fremskrittspartiet i kommende budsjetter vil satse eller kutte på dette området? Også her er det behov for forutsigbarhet for at de aktørene der ute som skal svare på en norsk budsjettbevilgning, gjør det og vet hva som kommer. Kutt i mange år, nå opp igjen – hva kan vi vente i årene som kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-10-10:
Og den har vi i god norsk tradisjon støttet, slik også den tidligere regjeringen støttet vår vaksinesatsing. Vi pleier å stå sammen om slike satsinger og ikke polemisere om dem. Men et siste spørsmål dreier seg om et av de viktige tiltakene for å engasjere folk i innsatsen for klima og miljø er knyttet til avfall, resirkulering, gjenbruk – det som på litt fint kalles for sirkulær økonomi. Vi hadde debatt om en stortingsmelding om det tidligere i år her i salen. Det var ikke mye innhold i den meldingen, men det kom en del vedtak fra Stortinget for å skjerpe inn dette. I EU gjøres det mye spennende på sirkulær økonomi. I landene rundt oss gjøres det samme. Men vi har ikke råd til å bruke naturressurser på en måte som fører til at de kastes. I den debatten ble regjeringen pålagt å komme med en strategi for hvordan Norge skal gjennomføre sirkulær økonomi – en plan, noen mål og noen satsinger som gjør at folk får oppmuntring til å gjenbruke og bruke naturressursene på en bedre måte. Det sto ikke noe om dette i statsbudsjettet. Kan statsministeren oppklare når det kommer en slik strategi?
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg er, i likhet med representanten Jonas Gahr Støre, opptatt av at vi skal nå klimamålene vi har satt oss, og ikke minst at vi skal bidra til de målene vi også sloss for under Parisavtalen: nemlig at vi skulle ha en modell for noe som var et av de store gjennombruddene Norge var med på å dra gjennom – at det hvert femte år også skal være innrapportering om forsterkede mål i denne avtalen. Det betyr at vi må se på hvordan vi enda mer – med bakgrunn i den nye rapporten fra IPCC – også i fremtiden skal forsterke målene for alle landene som er meldt inn, for det den klart og tydelig sier, er at summen av landinnmeldinger ikke er god nok til at vi vil nå 1,5-gradersmålet. Der er vi enige om utgangspunktet – at vi er nødt til å se på ytterligere tiltak. Grunnen til at det tar tid med avtalen med EU, er at først skulle EU fatte sine vedtak om hvordan det er. Så skal EU gjøre ferdig systemet de nå har fått på plass, om hvordan skog regnes inn. Det er faktisk det største usikkerhetsspørsmålet – hvordan skog blir beregnet i forhold til våre tiltak, hvor store belastninger vi har, og hvor mye det er. Det er ikke sånn at regjeringen ikke har gjort noe. Vi la frem en stortingsmelding som viste listen over tiltak som ble behandlet i Stortinget i fjor, og som også viser retningen på en rekke sektorer. Heldigvis ser vi samtidig at resultatene kommer. Nå har vi nedgang i f.eks. transportsektoren, som er den største ikke-kvotepliktige sektoren i Norge. Totalt gikk utslippene ned med 1,7 pst. fra 2016 til 2017 i Norge. Det er altså i hovedsak transportsektoren som står for reduksjonene, altså i den ikke-kvotepliktige sektoren. Når det gjelder landbruk og fisk, forhandler vi ikke med EU, men vi forhandler faktisk med partene, og det trodde jeg det var bred støtte for i Stortinget at partene skulle være med på.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg kan bekrefte at det har ført til globale kutt. Alle regnestykkene her viser globale kutt. Jeg hørte flere innlegg i trontaledebatten hvor man hevdet at vi nå badet i palmeolje, og at det ikke var kutt globalt. Kuttene, også når man tar hensyn til landeffekter og annet, er altså estimert til 330 000 tonn CO 2 -ekvivalenter som følge av økt bruk av biodrivstoff i Norge. Så den myten som forsøkes skapt om at det ikke er globale kutt som et resultat av dette, er ikke riktig – det er feil. Det er altså kutt, men de er mindre enn de kuttene vi får nasjonalt. Det er viktig for oss at det er derfor vi også øker andelen avansert biodrivstoff hver gang vi øker påbudet om innblanding, så vi får og mer av det som ikke er palmeoljebasert, slik at vi får til resultater. Jeg har lyst til å minne representanten Jonas Gahr Støre om at Arbeiderpartiet har vært høyt på banen med at de har hatt planer om å kutte mer enn regjeringen. Mange av dem har vært basert på biodrivstoffet i dag. Da jobber vi for mer avansert biodrivstoff, men det er mye palmeolje, og det ville det ha vært selv med Arbeiderpartiets planer.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Vi har lagt frem et budsjett som skal gjøre at vi skal gjennomføre den fasen vi nå er inne i. Den fasen er viktig for at vi skal kunne ta stilling til endelige investeringstiltak. Det er viktig å minne om at denne regjeringen faktisk forsøker både å ta vare på skattebetalernes penger og å sørge for at vi får til CCS-prosjekt – i motsetning til den rød-grønne regjeringen, som laget et rammeverk med så mye prestisje at de til slutt måtte sanere det CCS-prosjektet de hadde investert alt i, fordi de ikke hadde tenkt på hvordan modeller og strukturer ville være, og kostnadene ble lastet over på skattebetalerne. Det var et prosjekt som så ut til å kunne koste 25 mrd. kr. Derfor går vi skrittvis frem. Jeg er helt sikker på at mange gjerne vil at vi skal skrive ut blankofullmakt på skattebetalernes regning. Vi mener at det her er en egeninteresse for næringslivet. Derfor finansierer vi hvert steg, og så tar vi stilling til stegene. Så jobber vi sammen med å få flere andre interessenter, for er det noe IPCC-rapporten viser, er det at dette er et godt tiltak for verden. Da burde også f.eks. EU-land og forskningsmiljøer være med på realiseringen fremover, og det jobber vi med.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Vi legger frem våre budsjetter hvert år for Stortinget. Hvis vi fortsetter med den gode økonomiske utviklingen Norge er inne i, vil jo også énprosenten som ligger i Jeløya-plattformen, være et godt grunnlag for at det vil være mer penger på utviklingsbudsjettet. Da vil det også være rom til å gjøre mer av dette. Men det er riktig at denne regjeringen gjorde noen omprioriteringer i utviklingspolitikken. Vi prioriterte opp det området den rød-grønne regjeringen systematisk hadde prioritert ned, nemlig utdanning i verden. Vi har doblet bevilgningene. Andelen til utdanning i vår bistand er nå like stor som den var da Bondevik II-regjeringen gikk av, for det var et klart og tydelig ønske fra alle fire partier som var i opposisjon til den rød-grønne regjeringen, at måten man kuttet budsjettene rettet mot utdanning på, ikke var riktig. Vi syntes vi skulle satse på at jenter fikk utdanning, vi skulle ta en lederrolle i verden, og det har vi gjort. Vi har brukt pengene til å investere i mennesker – en utrolig viktig langsiktig investering. Da går det av og til på bekostning av andre områder, men jeg synes faktisk at den utdanningsinvesteringen vi har gjort, har det absolutt vært et godt grunnlag for at vi skulle gjøre.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Vi la frem en stortingsmelding fordi vi mente at det er viktig å stimulere til sirkulær økonomi. I Norge er det en høy andel som sørger for at vi samler inn og resirkulerer det bosset vi har i vårt land. Mye av det går til oppvarming, men det er også mye som går til resirkulering. Vi har gode og lange tradisjoner og et godt system for det. Så jobber vi også med teknologier for bedre gjenvinning. Et av de områdene som katapulten i Kristiansand jobber med, det nye tiltaket som regjeringen har innført for å skape ny industri, er nettopp resirkulering av tungmetaller og også farlige metaller. Blant annet gjør de mye med tanke på hvordan en kan bryte opp batterier og ta vare på dette. Vi jobber også mye med forskning og utvikling. Jeg kan ikke på stående fot si akkurat når en strategi kommer, men vi følger opp vedtaket i Stortinget og vil komme tilbake igjen til en strategi. Men vi jobber masse på veien. Vi jobber bl.a. mye nettopp med å kunne ta for oss de nye områdene hvor vi må resirkulere, og et av målene våre er bl.a. at farlig avfall skal vi ha mye mindre av i fremtiden, for vi skal klare å dekomponere og resirkulere.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg synes en av de viktige tingene vi i norsk politisk debatt må klare å være ryddig i, er hva som er politiske forslag, hva som er regjeringens forslag, og hva som er gjennomgang av rapporter som regjeringen har liggende, f.eks. om klima. Det representanten nå viser til, er ikke regjeringens strategi, men et referat fra Miljødirektoratets rapport om hva som kan måtte gjøres for å få til resultater med store reduksjoner i landbruket. Som representanten vet, er ikke en rapport fra Miljødirektoratet nødvendigvis et regjeringsstrategidokument. Jeg mener også det vil være vanskelig å få til mange av de tingene som står der. Men noe av det som står der, tror jeg vi alle bør være enige om, f.eks. å redusere matsvinn. Jeg opplever at det også er vedtatt i Stortinget at vi skal jobbe for å redusere matsvinn. Redusert matsvinn vil ha betydning også for landbruket, fordi mindre av det som blir produsert, blir kastet, og da blir det mindre etterspørsel etter det. Så noen forhold må vi ta med.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg mener at folk skal få lov til å spise det de vil. De skal få lov til å spise ut fra sine egne preferanser. De må selvfølgelig ta hensyn til sin egen helse og hva de selv føler er deres bidrag til påvirkningen. Så vil jeg si at både gulrøtter og fisk er sunt. Det er lurt å spise mer av det. Jeg forsøker, og svikter ofte, for å si det sånn.(Munterhet i salen.) Det får vi alle ta på vår egen kappe. (Munterhet i salen.) Vi har forhandlinger med landbruksorganisasjonene fordi vi skal få ned utslippene. Det dreier seg bl.a. om hvordan man kan drive en gård på en bedre måte, hvordan man kan få mindre CO2-utslipp. Det jobbes med forskning knyttet til kyr og mindre metanutslipp fremover – genetisk forskning er noe Norge er god på, og har vært god på i veldig mange år – for å se på om man faktisk kan optimalisere, at produksjonen av vårt røde kjøtt slipper ut mindre metan og derfor fører til mindre klimabelastning. Landbruket er også en del av utfordringene våre knyttet til utslipp. Endringer i landbruket må vi også gjøre for å få ned utslippene.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
For det første har jeg lyst til å takke representanten for selverkjennelsen når det gjelder den regjeringen han selv har sittet i tidligere, for av og til høres det ut som om den regjeringen gjorde mye. Den gjorde veldig lite, det var veldig få konkrete tiltak. Under den regjeringen jeg har ledet, har det i både forlikene i Stortinget og oppfølgingen i statsbudsjettene vært gjort betydelig mer, og vi ser altså resultater, med lavere utslipp. Når det gjelder spørsmålet om å ha et nytt klimaforlik, mener jeg at vi først må få på plass avtalen med EU før vi går inn og diskuterer konkrete tiltak ut over dem vi allerede er i gang med, de tiltakene vi har, bl.a. fordi måten vi beregner jordbruk på, har veldig stor betydning for hvor mye forpliktelser Norge vil ha. Så er det viktig å huske at de forpliktelsene vi får med EU, er mye tøffere enn dem vi har i vår egen klimalov. Det vil bety at hvis vi ikke klarer å nå de årlige reduksjonene gjennom det, vil vi eventuelt måtte øke reduksjonene mer i neste omgang. Det betyr at vi legger en ganske sterk(presidenten klubber) formaning på oss om å få til resultater som blir enda større fremover. (presidenten klubber)
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Noe av det aller viktigste vi gjør nå, er å skape stabilitet rundt et system for biodrivstoff og innblandingskravene fremover for å sørge for at vi får levert mer avansert biodrivstoff til markedet. Det største tilbakeslaget for biodrivstoff i Norge skjedde da den rød-grønne regjeringen begynte å avgiftsbelegge og tok vekk grunnlaget for allerede etablerte bedrifter. Jeg vet at SV var imot det, men det var altså en konsekvens av det den gangen. Det satte norsk avansert biodrivstoffproduksjon betydelig tilbake. Vi har nå mange interessante prosjekter i Norge f.eks. innenfor skogbruket, der man kombinerer det å benytte avfallet i skogen med å lage nye bedrifter. Da er det viktig at vi har gode rammebetingelser. Det er viktig at vi hele tiden jobber med å stramme til når det gjelder innblandingsforholdene. Så er jeg imot et generelt forbud mot palmeolje fordi jeg mener at vi også må jobbe med hvordan man kan drive palmeolje bærekraftig, ut fra bærekraftsmålene våre. Det trengs jobber i denne verden også(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) det de 17 målene verden har satt seg, sier. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg er enig i at vi bør se på måter å stimulere til klimavennlig atferd på. Det er bl.a. det vi gjør når vi har de store avgiftslettelsene på elbil. Det har vi også på andre tiltak. Men hvor detaljert, og hvor mye man skal gjøre det, får vi ha en diskusjon om. Det er vanskelig å lage et målrettet avgiftssystem der man hele tiden passer på klimaeffekten av det man gjør, og hva man reparerer. I store delelager, f.eks., kan man også ha utslipp fra de delene som brukes. Derfor lager vi et mer komplisert system. Det er grunnlag for å tenke at momssystemet vårt skal være enkelt, håndterbart, uten tilpasninger. Det er også en viktig målsetting i dette – også fordi det er en viktig og stor inntektskilde for å finansiere velferdsgodene vi har. Veldig mange av de klimatiltakene vi har, er finansiert over statsbudsjettet, og momsinntektene er store.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg mener at vi jobber mye med å få til det grønne skiftet – nye arbeidsplasser og endringer i norsk økonomi. Det gjør vi bl.a. ved at vi er et av de landene som mest systematisk har en CO 2 -avgift som gjør at vi stimulerer til at man skal ha færre utslipp, og derfor får frem bedre teknologi, som gjør at man innenfor de ulike bransjene har færre utslipp gjennom den produksjonsmetoden man har – og som gjør det lønnsomt å finne frem til helt nye. En av grunnene til at Equinor nå lanserer spørsmålet om å bruke havvind i mye større grad for å elektrifisere en del av deres allerede installerte oljeplattformer, er at man har jobbet frem en teknologi, med støtte fra Enova, men også at CO 2 -avgiften bidrar til at man leter etter nye teknologiske veier å gå. Det gjør vi f.eks. innenfor det området der Norge virkelig må ta et krafttak, i samferdselssektoren, hvor det er betydelig teknologiutvikling, ikke minst der hvor vi er sterke allerede, innen grønn skipsfart, og det stimulerer regjeringen mye til gjennom de tiltakene vi har.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg oppfattet mange spørsmål i løpet av innlegget. Jeg skal forsøke å svare på dem. Jeg begynner med spørsmålet om Color Line. Vi nedsatte et partssammensatt utvalg, som kom frem til endringer innenfor beskatning og innenfor ordningene knyttet til skipsfart. De avga en rapport i 2015. Ett av tiltakene var å endre definisjonene av farleder når det gjelder hvem som kunne være medlem i NIS-registeret og hvem som kunne være med i NOR-registeret. Det har den konsekvensen at bl.a. Color Line vil ha en mulighet til å melde inn selskaper i NIS-registeret og likevel ha fergetrafikk hit. Bakgrunnen for det utvalget var at det hadde vært mye støy. Det var trusler om utflytting av Color Line med 2 400 arbeidsplasser. Vi valgte å stå for at vi da skulle sikre at vi hadde mange av de arbeidsplassene som er på land, i «handling»-en og alt annet, sikre at vi har hovedkontorer i Norge og gjøre endringer for å minimere tapet av arbeidsplasser. Vi mener fortsatt at det er en utfordring. Derfor står vi for det som et partssammensatt utvalg laget – av flertall og mindretall. Alle forbedringene i ordningen er gjennomført. Men denne ene ulempen for dem som er ansatt, er da ikke gjennomført. Vi mener at det er riktig. Så har vi også nedsatt et utvalg som også er partssammensatt, som skal jobbe med spørsmålet om skillet mellom sukkerfri og sukkerholdig mineralvanndrikk. Det skal være partssammensatt. Jeg går ut fra at det vil komme med anbefalinger på hvordan vi foretar endringene. Det er utfordringer i vårt system som bl.a. dreier seg om hvordan vi skiller mellom ulike ting. De fleste partier i Stortinget har faktisk ønsket at usunn mat skal ha høyere moms enn sunn mat, at man skal ha skattlegging på ulike måter. Det har ligget i budsjettene. Vi må finne måter å gjøre dette på fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
For det første har jeg lyst å understreke at NHOs kommentarer til statsbudsjettet er at dette er et godt statsbudsjett – det er godt for norske bedrifter og norske arbeidsplasser, og det følger opp og er tilpasset den økonomiske situasjonen. De har gitt en positiv tilbakemelding om dette statsbudsjettet. Det inntrykket som representanten Slagsvold Vedum nå forsøker å gi av at dette er et negativt budsjett for bedriftene og arbeidsplassene, er ikke riktig, og det er heller ikke det NHO har gitt uttalelser om. 350-kronersgrensen er ikke en ny grense. Grensen var 250 kr, den ble økt litt for tre år siden, men den har vært der. Dette er en forenkling av tollbehandlingen for folk som skal kjøpe småting fra utlandet. Det som står, er at vi nå ser hvordan man kan lage en forenklet tollbehandling på andre måter. Men dette var et forenklingstiltak som har gjort det enklere for småforbrukere raskt å kunne få kjøpt noe fra utlandet og andre steder, og dette er en gammel del av avgiftssystemet vårt, og som vi ser på. Frem mot 2020 vil EU komme med et nytt system, og da vil vi se på det.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
For det første er det viktig å huske at besetningen her består av langt flere enn dem som er sjøfolk. Hovedtyngden er restaurantarbeidere og folk som jobber innen hotell og service på disse båtene, bare slik at vi er klar over hvilke arbeidsgrupper dette i hovedsak er snakk om. Den bemanningen man må ha i NIS for å få støtte i dag, er fortsatt en sjøfartsbemanning og sjømannsbemanning. Det er mulig at representanten Pollestad ønsker å gamble med en full utflytting av Color Line. Det ønsker ikke jeg å gjøre. I tillegg mener jeg at vi som politikere bør være forutsigbare når det gjelder dette. Det har blitt vedtatt rammebetingelser, men fordi man måtte gjøre endringer og få ESA-godkjent ordningen med de endringene som ble gjort, tok det litt lengre tid å få den på plass. Jeg synes at norske politikere bør være forutsigbare når det gjelder de rammebetingelsene vi har laget, for bedriftene gjør sine disposisjoner med tanke på disse, og det har Color Line gjort.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Representanten Navarsete tar feil når hun sier at ingenting er gjort. Denne regjeringen gjorde endringer i avgiftssystemet og senket avgiften for syltetøy og drikke som besto av mer enn 50 pst. bær, og som var uten tilsatt sukker, altså det som var den sunne delen av dette. Det ble gjort med en betydelig senkning, som var positivt for det. Vi har altså sørget for at den sunne delen av Lerums produksjon, knyttet til syltetøy og annet, har blitt mindre avgiftsbelagt under denne regjeringen. Så det er feil når representanten Navarsete sier at ingenting er blitt gjort etter dette.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Det er helt riktig at det har vært en økning i kjøp av godteri etter det vedtaket om økning av sukkeravgiften som ble fattet under budsjettbehandlingen i fjor. Nå har vi foreslått å reversere sukkeravgiften til det nivået den var på før, altså det gamle rød-grønne nivået, og da er den altså på det samme nivået som den var tidligere. Så er det altså en forenkling på 350-kronersgrensen, hvor porto er innberegnet i dette. Det er langt under det som bare prisstigningen ville vært siden den gangen man innførte å ha denne forenklingen. Og så har jeg sagt at vi ser at det også står på forenkling på andre måter i systemet, som forenklete tollklareringssystemer som også EU gjennomfører fra 2020, sånn som det ligger an nå. Da vil vi se videre på dette spørsmålet.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg har lyst til å minne om at Norge er på vei inn i en situasjon med mangel på arbeidskraft igjen. Konkurransen om arbeidskraft kommer til å bli større. Jeg er helt sikker på at de som er godt kvalifisert til å jobbe i andre bransjer, kommer til å få jobb hvis de ikke lenger kan jobbe på Color Line, nettopp fordi vi har mangel på arbeidskraft fremover. Når det gjelder spørsmål om lønnsforhandlinger, er jeg sterkt tilhenger av trepartssamarbeidet. Og er det én ting jeg ikke gjør, er det å kommentere hvordan lønnsforhandlingene skal gjøres mellom partene. Jeg ville fått betydelig med kjeft fra partene, særlig LO, hvis jeg hadde begynt å legge føringer for hva de forskjellige yrkesgruppene skulle oppnå i de forskjellige lønnsforhandlingene. Det trodde jeg også at man hadde respekt for på Stortinget, ikke minst i Arbeiderpartiet.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg synes ikke representantens uttalelser beskriver det standpunktet regjeringen har til dette. Jeg har lyst til å understreke hva regjeringen faktisk foreslo til Stortinget i denne saken. For det første har vi fått styrket det at fast arbeid er hovedregelen i norsk arbeidsliv, gjennom arbeidsmiljølovendringene vi har gjort. For det andre foreslo vi at vi skulle gå inn på sterkere regulering mot innleie der hvor det var dokumentert at innleie skapte utfordringer i arbeidslivet, nemlig i bygg og anlegg i Oslo og Akershus-regionen, hvor man kunne måle det. Derfor var regjeringen ikke ideologisk opphengt i noe som helst. Vi var opptatt av reelt å se på terrenget: Hvor er det problemer, hvor skal vi finne løsninger, hvor skal det offentlige gå inn og regulere? Da regulerer vi der vi ser at problemene er. Det stortingsflertallet har gjort nå, er å regulere for alle. Man regulerer der man må leie inn til sesongarbeidskraft, man regulerer der det kan bli vanskeligere å skaffe arbeidskraft i en mangelfull situasjon – det kan kanskje til og med bli kontraproduktivt, at man får mer innleie fra utleie fordi man kan leie inn til en lavere pris.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Det som står, og som vi klart og tydelig gjør, er at vi følger med på hvordan vi kan ha andre forenklingstiltak som gjør det enklere med tollklarering og tollbehandling hvis man skal kjøpe ting fra utlandet. Som jeg har understreket før: Dette er et tiltak som ble gjort som en forenkling, og har ligget i avgiftssystemet i mange tiår. Reguleringen opp, som ble gjort for noen år siden, er mye mindre enn det bare prisstigningen har vært i den perioden. Da burde det vært et betydelig høyere nivå. Så det har vært av hensyn til forbrukerne og til å kunne kjøpe. Jeg er enig i påpekningen av at det er rart når Kina er et u-land i kategoriseringen. Det er det vanskelig å omgjøre, det er en internasjonal type kategorisering. Samtidig må vi passe oss for at ikke det som er en utviklingsstrategi for mange utviklingsland – at de faktisk kan eksportere og få inntekter – er noe vi nå skal begrense, og at vi f.eks. har noen portoavtaler som gjør at det er lettere å få sendt ting. For også folk i den tredje verden skal ha jobber. Det skal være bærekraftig, hvis man skal nå klimamålene, men også skape jobber for folk i fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Det var et veldig generelt spørsmål med veldig mange påstander. La meg gripe fatt i én av de påstandene som ble satt frem – at det har vært stillstand i barnevernet. Vi har gjennomført en reform i barnevernet som flytter mer makt nedover til kommunene, som følges opp av en storstilt satsing på kompetansetiltak for å løfte kvaliteten i de barnevernsvedtakene som fattes. Tvert imot har vi satset på barnevern – det er ikke stillstand for barnevernet. For vi trenger faktisk mer kompetanse. Og når vi ser hvordan en del kommuner både bryter loven når vi har tilsyn av det, eller ikke tidlig nok griper inn – man bruker akuttplasseringer altfor raskt fordi man ikke tidligere har gått inn – så trengs nettopp de tiltakene vi har gjort, nemlig kvalitetsforbedringer gjennom kompetanseheving i barnevernet. Systematisk kunne jeg slik gått igjennom alle påstandene. Det er det ikke mulig å gjøre. Men det er altså slik at dette er et budsjett som først og fremst prioriterer velferd. Dette er et budsjett hvor velferdsøkningene er store, og hvor vi bidrar til at viktige ordninger blir bedre. For eksempel er helsesektoren skjermet for store deler av ABE-kuttet. Det er igjen en liten bit på effektivisering, men de har hatt mye mindre kutt fordi vi øker basisbevilgningen for helseforetakene samtidig, og det er forslag om 1,7 pst. til vekst i behandlingstilbudene i det budsjettet som det er lagt opp til innenfor helsesektoren. Det betyr at det er satset på mer, ikke mindre, behandling. Det er satset på at flere skal få et tilbud, og ikke minst ser vi jo nå at vi har satset på tiltak som gjør at kvaliteten i prosessene blir bedre. Pasientopplevelsen blir større ved at vi har strømlinjeformet måten man behandler gjennom pakkeforløpene, som vi nå utvider til mange flere områder, ikke minst til psykisk syke, for at de også skal oppleve bedre kvalitet og bedre kontinuitet i det arbeidet.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Representanten Lysbakken gjentar en påstand som jeg har hørt at han har gjentatt over flere år, knyttet til hvor usosialt det er at vi justerer på innslagspunktgrensen for tunge brukere i kommunesektoren. Det er ofte med en veldig moralsk indignasjon at han gjør det. For det første berører dette ingen rettigheter for noen multifunksjonshemmede. Kanskje representanten Lysbakken burde slutte å spre at vi kutter i tilbudet til multifunksjonshemmede fordi vi gjør endringer i oppgjøret mellom stat og kommune, for det er altså ikke riktig. Rettighetene opprettholdes. Og hvis det var riktig, det som Lysbakken sa, hva er da vurderingen av de tre gangene den rød-grønne regjeringen gjorde akkurat det samme, gjorde endringer i kompensasjonsgraden – til og med på toppen, som vi ikke har foreslått, som i større grad kommer til å overbelaste tjenestene for de ressurskrevende brukerne? Hvilke ord ville representanten Lysbakken brukt om den rød-grønne regjeringens endring? Var ikke det et kutt for multifunksjonshemmede og en usosial måte å drive politikk på?
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Vi kan da konkludere med at representanten Lysbakken mener at det er greit med kutt i multifunksjonshemmedes rettigheter hvis man ikke samtidig gjør bedringer for norske bedrifter. Det er egentlig det som er konklusjonen på den replikken som kom nå. Jeg er imot begge deler, for jeg mener at retorikken til Lysbakken er feil, og at vi har grenseoppganger på hvem som kompenserer mellom stat og kommune, og rettighetene består. Rettighetene er jo blitt styrket gjennom BPA-ordningen. Vi har bevilget mer penger til multifunksjonshemmede inn i kommuneøkonomien, og vi går nå igjennom og ser på hvorfor kommunene kanskje ikke har brukt de pengene de har fått, nettopp til forbedringer i BPA-ordningen, fordi vi mener at multifunksjonshemmede skal ha bedre ordninger. Men det må være samme retorikk om en selv som den man bruker om andre, og det synes jeg Lysbakken burde vært mer ryddig på. Så er det bostøtteordningen. Vi har ikke kuttet i bostøtteordningen. Bostøtteordningen forbedres i dette statsbudsjettet for barnefamilier. Det er gjort slik at de nye uføre ikke får bostøtte hvis de er over inntektsgrensen, og de likebehandles med barnefamilier som ikke er uføre. Det synes jeg er riktig. Men det som ligger i dette budsjettet, er jo at man beholder(presidenten klubber) overgangsordningen videre for alle som var innenfor bostøtteordningen da uførereformen var gjennomført. (presidenten klubber)
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg tror veldig mange 22-åringer må innrømme at de ikke har gjort så veldig mye for de pengene de har fått. Uansett – sånn er det å være 22 år. Kanskje når man er 70 år, kan man se tilbake på et liv hvor man har bidratt mer til de pengene. Men for det første har jeg lyst til å understreke at jeg synes Lysbakken bør være konsekvent. Hvis han kaller noe kutt når vi foreslår det overfor multifunksjonshemmede, må han innrømme at det var kutt da han foreslo det og satt i regjering. Det synes jeg faktisk er litt av den ryddigheten som bør være. Når det gjelder forslagene, kan vi med et skriftlig spørsmål oppklare og svare på alle de punktene. Det tar for lang tid å gå gjennom alle disse nå. Veldig mange av dem er det ulike former for evaluering av. Noen av dem er det ikke så enkelt å evaluere fordi det vil gå langt inn på personvernet siden det er så små grupper, og så lite det kommer til å dreie seg om, og fordi en må bruke ganske mye penger på faktisk å gå inn for å finne hver enkelt person dette måtte gjelde. Så er det sånn at når det gjelder skatteopplegget, er vårt opplegg et opplegg for at vi skal få mer investeringer i norske bedrifter, flere jobber. Flere jobber er et grunnleggende velferdsgode.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg mener at ideen om en barnereform er viktig langt utover spørsmålet om fødselstall. Vi har fortsatt for mange barn som lever under for vanskelige vilkår. Vi har fortsatt for mange barn som er fattige. Vi har fortsatt for mange barn som opplever mobbing, og barn som har psykiske utfordringer. Det er mange ting som er viktige i det store og brede spørsmålet om en barnereform. Derfor ga jeg fem løfter til barna for et år siden, og vi har hatt et eget arbeid i Høyre, der statsråd Hofstad Helleland har lagt frem noen strategier fremover. Derfor tok også regjeringen fatt i de lave fødselstallene før sommeren og nedsatte et internt arbeid, men utlyste også to oppdrag på forskningssiden. Det ene dreier seg om hvordan fødselstallene påvirker langsiktig finansiering av velferdsstaten – altså det mer tradisjonelle: hvor viktig er det makroøkonomisk at vi får flere barn? Bør vi investere mer i flere barn nå for å sikre at pensjonene blir finansiert i fremtiden? Det andre dreier seg om å se på den biten som gjelder årsaker og konsekvenser, forsøke å finne ut mer om hva det er som gjør at man velger å utsette å få barn nummer tre eller fire. Hva er det som gjør at man i dag får barn senere? Hvilke tiltak vil kunne virke? Jeg tror det er viktig å gå inn i det, nettopp fordi vi nå lever liv som er litt annerledes enn det man gjorde for 20–30 år siden. Flere kvinner tar utdanning, og vi tar lengre utdanning. Det betyr at man kanskje utsetter å få barn. Man har ofte lyst til å ha en karriere før man får barn, begynne å få et fotfeste. Det er mange slike spørsmål som bør diskuteres. Så må vi sette inn tiltak. Tiltak for unge studenter som er i den situasjonen at de har funnet den rette og ønsker å starte familie, mener jeg er én mulighet. Det er nemlig mange positive sider ved å få barn i studietiden. Det er egentlig ikke så vanskelig som mange tror, hvis vi også gir dem litt bedre ordninger.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Jeg har stor respekt for Kåre Willoch, og det har vært et gjennomgangstema for ham i alle år at barnefamiliene bør ha bedre økonomi. Men de analysene som finnes av systemer og hvem som har fått penger i løpet av de senere årene, viser at barnefamiliene har fått store overføringer – ikke i form av cash, men nettopp fordi vi har satset så veldig mye på barnehager, hatt så stor satsing innenfor tilbudene som gis til barn. Det har vært en ganske stor satsing overfor barnefamilier, men gjennom tilbud og tjenester og ikke gjennom økonomi. Det er godt mulig at barnetrygden er ett av tiltakene. Det kan være tiltak som f.eks. det å gi mer barnetrygd for tredje og fjerde barn. Det er også mulig å se på andre løsninger. Når vi ikke gjør konkret det, er det fordi at når vi går ut og spør, og når vi ber om forskningsrapporter, leter vi etter de rette svarene, de rette knappene å trykke på. Det er viktig at vi trykker på de riktige knappene og ikke bare gjør noe for å si at vi har gjort noe, men at det faktisk fungerer.
Erna Solberg (Høyre), 2018-10-10:
Det er vel bare én av disse ordningene som er et spleiselag, og det er gratis kjernetid for toåringene. Resten er finansiert i statsbudsjettet generelt. Nå er jo den økningen vi har i barnehageprisen, også brukt til kvalitetshevingstiltak i barnehagene, som gjelder alle som har barn i barnehage. Jeg tror at alle som har barn i barnehage, vil være opptatt av at vi løfter kvaliteten i barnehagene med hensyn til det tilbudet de får, at det er godt kvalifiserte ansatte, men også modeller og måter å jobbe på som stimulerer barna i tiden de er der. Hovedtiltakene når det gjelder fritid og annet, og å øke bostøtten for barnefamilier, f.eks., er finansiert generelt i statsbudsjettet, helt uavhengig av denne økningen.