Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2012-06-14:
I forbindelse med Meld. St. 22 for 2011–2012, Verktøy for vekst, behandler vi regjeringens politikk for utviklingen av Innovasjon Norge og SIVA. Begge institusjonene er viktige verktøy når man fra det offentlige skal legge til rette for god næringsutvikling. I Høyre har vi også gjennom våre møter med næringslivet møtt på mange solskinnshistorier om næringslivets møte med disse institusjonene. Det skal også sies i denne sal at både Innovasjon Norge og SIVA har bidratt betydelig i utviklingen av innovative løsninger og næringsutvikling i distriktene. Vi i Høyre har noen kritiske bemerkninger til denne saken. Først og fremst mener vi at det må gjøres enkelte grep for å forbedre virkemidlene, slik at de vil gi Norge økt konkurransekraft også i fremtiden. Å forberede seg for fremtiden betyr etter Høyres mening at vi legger til rette for at norsk næringsliv har nødvendig konkurransekraft til å møte utfordringene på den globale arena. Med det høye norske kostnadsnivået som plattform er det slik at vårt næringsliv må være blant de beste teknologisk og blant de mest effektive og innovative for å hevde seg i konkurransen. Dette er en konkurranse vi ikke må spille kvalifiseringsrunder for å få være med i. Vi er i et evigvarende turneringsspill. Norge er med sitt næringsliv og sin moderne offentlige sektor en teknologisk supermakt. Vi er også – målt mot de aller fleste – i stand til å produsere både rasjonelt og effektivt. Det er derfor først når vi kommer til vår innovative kraft at vi taper terreng målt mot andre nasjoner vi bør sammenligne oss med. Det må vi ta på alvor. Denne regjeringen og Innovasjon Norge bruker følgende definisjon på innovasjon: «en ny vare, en ny tjeneste, en ny produksjonsprosess, anvendelse eller organisasjonsform som er lansert i markedet eller tatt i bruk i produksjonen for å skape økonomiske verdier.» Definisjonen er etter Høyres mening god. Den er beskrivende, peker framover og gir et godt bilde av hvorfor vi må vektlegge innovasjon når vi snakker om næringspolitikk. Derfor er det med undring vi i Høyre registrerer at man unnlater å ta med Forskningsrådet og forskningens rammevilkår og finansiering i meldingen. Forskning og utvikling er etter Høyres mening et helt sentralt og naturlig tema i en innovasjonsdebatt. Det er derfor med undring vi registrerer at regjeringen ikke klarer å se dette i sammenheng. Da Innovasjon Norge ble etablert i 2004, smeltet man sammen en rekke kulturer for å skape et slagkraftig verktøy for nærings- og distriktsutvikling. Politikk som legger til rette for innovasjon, og politikk som legger til rette for distriktsutvikling, kan – men trenger ikke nødvendigvis – være to sider av samme sak. I Høyre mener vi at meldingen savner et klarere skille mellom disse to. Å avgrense innovasjonspolitikken geografisk kan etter Høyres mening legge begrensninger på innovasjonskraften, noe som er det motsatte av hva Høyre mener er målet med en slik politikk. Samtidig mener vi at å begrense distriktsutvikling på grunn av manglende innovative målformuleringer heller ikke kan være en ønsket politikk. Vi har fått beskrevet begge problemstillingene flere steder de siste årene. Høyre vil understreke at målet for Innovasjon Norge skal være å bidra til kunnskapsbasert vekst og verdiskaping. Av den grunn bør man se på muligheter for at prosjekter som ikke bidrar til innovasjon, kan legges til en annen forvaltning. De oppgaver Innovasjon Norge i dag har, og som har lav innovasjonsgrad, er ofte viktige oppgaver som bidrar både til omstilling og utvikling i regioner og kommuner. I Høyre er vi kjent med at det er mye god kompetanse i norske kommuner på denne typen prosjekter, eksempelvis under BU-ordningen, og at det bør vurderes å desentralisere slike oppgaver – noe som også vil bidra til at Innovasjon Norge kan spisse sin virksomhet mot færre og mer innovative oppgaver. I Høyre er vi bestandig nødt til å snakke om skatt, og skatt er et viktig virkemiddel, også i en sånn debatt. Å bruke skatteincentiver for å styrke bedriftenes innovative kraft er etter Høyres mening i mye, mye større grad riktig vei å gå. Utviklingsmodeller som tar utgangspunkt i bedriftenes behov og ønsker om innovasjon, har bedre forutsetninger for å lykkes enn om bedriftene skal bruke ressurser på å tilpasse seg offentlige programmer og prosesser. Høyre støtter derfor de positive formuleringene om skatteordningene i denne meldingen, men mener at disse må styrkes og forbedres, slik vi har foreslått i våre budsjettforslag de siste årene. Meldingen er uklar når det gjelder virkemidlene for inkubasjon og tidligfasekapital og hvordan staten kan styrke sin rolle i støtte til og kommersialisering av tidligfaseselskaper. Høyre mener at de landsdekkende etableringstilskuddene er en ordning som treffer denne fasen, og som har hatt et altfor stort nedtrekk beløpsmessig de senere år. Høyre viser i merknadene til at NCE-programmene og Arenaprogrammet, som er vellykkede klyngeprogrammer, finansieres av Innovasjon Norge, mens Forskningsrådet finansierer TTO-programmene og SIVA inkubatorprogrammet. Alle disse aktørene har virkemidler og tilskuddsordninger innrettet mot tidligfaseprosjekter. I Høyre mener vi det er behov for en bedre samordning av virkemidlene, slik at disse kan spisses mer inn mot de mest innovative vekstbedriftene. Høyre vil derfor understreke det regjeringen selv skriver i meldingen, at det er et sterkt behov for en videreutvikling av virkemiddelporteføljen og forutsetter at det vil innebære evalueringer av effektiviteten av det som settes inn av ressurser i de forskjellige virkemiddeltypene. Så til ordningen med såkornfond. Høyre er positiv til at det varsles nye fond. Man lover seks fond, og vi registrerer at man oppkapitaliserer to fond i siste revidert budsjett. Høyre vil påpeke at det er helt nødvendig at den nye såkornordningen også er i stand til å tiltrekke seg privat kapital. Med den høye risikoen for investorer som finnes i nye innovative og internasjonalt rettede bedrifter, er det av avgjørende betydning at såkornordningen utformes slik at den kan tiltrekke seg privat kapital og kompetanse. Vi er klar over at kravet er privat kapital, men innretningen på fondene bør også være sånn at man tiltrekker seg den kapitalen. I Høyre er vi usikre på om innretningen for de foreslåtte såkornfondene – slik det framgår av revidert nasjonalbudsjett 2012 med en reduksjon av risikoavlastningen fra dagens 25 pst. til 15 pst. – vil utløse den nødvendige private kapital, og mener at regjeringen i sitt videre arbeid med tilrettelegging av nye såkornfond må ha stor oppmerksomhet på at det etableres tilstrekkelige incentivmekanismer for å utløse privat kapital. Høyre peker også på at fondene bør innrettes slik at såkornfondene har mulighet til å ta risiko og investere i bedrifter med antatt uforløst potensial. Høyre vil også understreke at uansett plassering av fondenes forvaltning, skal fondene være landsdekkende i sin investeringsvirksomhet. Som tidligere sagt, mener Høyre det er beklagelig at man ikke har evaluert forskningsdelen i en så viktig melding. Vi registrerer også at regjeringen i meldingen tar til orde for en gjennomgang av Innovasjon Norges virkemidler, forankring av ny målstruktur og selskapets virkemiddelportefølje. Høyre deler departementets oppfatning av at dette ikke er behandlet i denne meldingen, men mener at det burde det ha vært. Sett i lys av den sterke kritikken som kom fra Riksrevisjonen om måloppnåelse og ressursbruk i selskapet, blir vi også betenkt når vi leser at Innovasjon Norge selv skal gis i oppdrag å foreslå konkrete forenklinger av egen portefølje. Dette høres litt vassent ut. Oppsummert er det slik at også Høyre mener at vi trenger mer kunnskap, og vi ser derfor fram til å få på bordet resultatene av de varslede evalueringene. Den manglende helheten i kunnskapsbasen gjør at Høyre ikke går for Venstres forslag, nr. 2, men vi vil her varsle støtte til Venstres forslag, nr. 3, om en forsterket inkubasjonsstrategi, lagt under SIVA. Til slutt vil Høyre gjenta at prinsippet med at bedriftene selv skaper og styrer sin innovasjon, i mange tilfeller gir en robust modell. Høyre mener derfor at SkatteFUNN-ordningen bør styrkes, og at det bør gis direkte skattefradrag for forsknings- og utviklingsinvesteringer. Dette er skatteordninger som beviselig fungerer godt, og som det må satses videre på. Høyre mener som sagt at bedriftene selv er de beste til å definere hvilke behov de har for innovasjon og nye måter å jobbe på for fortsatt å kunne være konkurransedyktige. Dette er Høyres begrunnelse for forslaget om å oppheve begrensningen på antall timer og timesats for egenprodusert forskning og utvikling i forbindelse med SkatteFUNN.