trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Spørsmålet mitt går til samferdselsministeren, men jeg må starte med at finansministeren i en tidligere replikkrunde tydeligvis syntes at det er greit å låne billig ut til Tyskland, og at norske bilister låner dyrt tilbake til Norge. Finansministeren sa også at vi ikke behøver selskapet, for vi har Statens vegvesen og Mesta. Nå er Statens vegvesen, så vidt jeg vet, ikke noe selskap; det er et forvaltningsorgan, og Mesta er et entreprenørselskap og kan ikke sammenlignes med Avinor på noen som helst måte. Men regjeringen har helt siden statsbudsjettet ble lagt fram, skrytt av at det nå vil bli tidenes satsing på samferdsel. Med respekt å melde: Det er ikke riktig. I år ferdigstiller vi 11 km motorvei, neste år skal vi ferdigstille 15 km. Vi skal ferdigstille 24 km gul midtstripe til neste år. Vi har ferdigstilt 17 km midtdelere i år, vi skal ferdigstille 19 km til neste år. Så har statsråden skrytt hemningsløst av at vi har bevilget over 10 pst. mer til vei fra statens side. Bilistenes andel, i form av bompenger, øker med over 60 pst. fra statsbudsjettet i 2012 til statsbudsjettet i 2013. Da er det faktisk alle bilistene som sørger for det som er av samferdselsutbygging gjennom svært dyre bompengeprosjekter. Siden de rød-grønne overtok i 2005 og fram til i dag, har de vedtatt å påføre bilistene ytterligere 120 mrd. kr i ekstra skatt via bompenger. Det er en skatt som bilistene, altså vi, må betale bare fordi vi kjører bil. I tillegg kommer engangsavgift, årsavgift, vektårsavgift, omregistreringsavgift, veibruksavgift, CO2-avgift pluss et par småavgifter til. Spørsmålet blir: Når er nok nok for denne regjeringen? Eller blir det faktisk aldri nok? Det kan faktisk synes som om det er det siste som er det rette for samferdselsministeren og denne regjeringen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg skjønner at statsråden ikke vil prate om de enorme behovene som er der, men hele tiden velger å fortelle hvor mye mer penger regjeringen har bevilget. Men jeg har lyst til å utfordre samferdselsministeren. Siden 2005 og fram til i dag er det vedtatt 54 bompengeprosjekter i Stortinget. I disse er over 70 pst. av utgiftene finansiert med bompenger. Ifølge statssekretær Hilde Singsaas i Finansdepartementet er bompenger med på å fremskynde veiprosjekter, og det skjer på grunn av lokale initiativ. Det er vel kanskje derfor prosjektene står i NTP med masse bompenger lenge før de kommer til Stortinget. Men når alle disse bompengeprosjektene er såkalte lokale initiativ som sørger for å skyve prosjektene fremover i køen, ber jeg statsråden fortelle meg hvilke prosjekter som regjeringen selv har prioritert og vil bygge ut, og også opplyse Stortinget hvor mange prosjekter som har kommet til Stortinget fordi de rød-grønne har prioritert dem utbygd, og ikke som følge av statlig frempressede såkalte lokale initiativ. Det kunne vært interessant å vite hvor staten finansierer veibygging 100 pst.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Nå er vel ikke Transportøkonomisk institutt kjent for å være et politisk parti. Det nærmeste er vel kanskje at det er dette regjeringen henviser til når man skal ha gjort utregninger og beregninger. Det burde være et godt grunnlag for å diskutere dette med konkurranseutsetting. Vi mener faktisk at Gjøvikbanen er et kjempegodt eksempel, hvor man altså for de samme pengene fikk 30 pst. flere avganger, kundene er mye mer fornøyd enn de var under NSB, og til og med direktøren sa – da transportkomiteen i forrige periode var på reise – at dette kunne aldri ha skjedd med det gamle NSB, man trengte NSB Anbud og få konkurranse for å bedre kvaliteten. Det viser at konkurranse er en kjempegod måte å gjøre det på, og jeg synes det er trist at den tredje statsråden – som jeg håper vi skal få skiftet ut i 2013 – er like negativ til å se på konkurranse og alle de positive elementene det bringer med seg for togpassasjerene. Det burde være det viktigste – at togpassasjerene får et best mulig tilbud.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
La meg bare få lov til å gjenta også i denne salen at regjeringen, med samferdselsbudsjettet for neste år, gjennomfører tidenes løft når det gjelder samferdsel. Veksten i bevilgningene til bane og vei utover prisveksten under denne regjeringen har vært på 64 pst. Den var samlet under de fire årene som Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre satt i regjering, på 6 pst. Det sier litt om forskjellen. Denne regjeringen satser stort på vei og bane. Representanten Hoksrud velger å se kilometer fra år til år. Jeg kan ta det helhetlige bildet. Det er under bygging eller åpnet 225 km firefelts vei under denne regjeringen. Halvparten av alle firefelts veier vi har i Norge, er bygd under denne regjeringen. Det er under bygging eller åpnet 170 km midtrekkverk under denne regjeringen. Det er brorparten av midtdelere som er bygd her i landet. Det er til sammen bygd nesten 400 km møtefri vei under denne regjeringen, og det er bygd 971 km ny riksvei mens denne regjeringen har sittet. Det er denne regjeringen stolt av. Det synes vi viser at regjeringen bevilgningsmessig har prioritert samferdsel år etter år, og i motsetning til tidligere regjeringer har vi faktisk oppfylt den nasjonale transportplanen som vi lovte å oppfylle i 2009 – en NTP som LO og NHO mente var meget ambisiøs, og som altså nå blir oppfylt for den første fireårsperioden. Så alt i alt er vi meget fornøyd med regjeringens bevilgninger og den statlige satsingen på samferdsel.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
I likhet med finansministeren vil jeg understreke at det er slik i dag – og det er et bredt flertall i Stortinget som står bak det – at en finansierer vei enten ved bevilgninger og prioriteringer over statsbudsjettet eller ved supplerende finansiering gjennom bompenger. Det har vært tilfellet i mange år, det kommer også til å være tilfellet i 2013. Men så er det slik at bompengeandelen har økt. Jeg mener at den sammenligningen som jeg ser Høyre og Fremskrittspartiet prøver å gjøre, er uriktig. De velger å ta et utsnitt av budsjettet. Det blir en helt uriktig framstilling. Men det er riktig at bompengeandelen utgjør en økning, og det er som en konsekvens av at også de offentlige bevilgningene øker, for når de offentlige bevilgningene øker, blir det også plass til flere prosjekter. Da øker også antall bompengeprosjekter. Men 9 av de 15 prosjektene som kommer til å få oppstart til neste år i budsjettet, vil være fullt ut statlig finansiert.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Da jeg ble samferdselsminister, tenkte jeg at nå skal jeg gå skikkelig inn i dette med alternativ finansiering: Hva er det nå egentlig? Jeg prøvde å gå litt inn i det, og så tenkte jeg at det finnes ingen «quick fix»-løsning. Det finnes ingen billige penger der ute som man bare kan plukke fram, hvis man ikke skal gjøre som Fremskrittspartiet og bare se bort fra handlingsregelen og bruke mer oljepenger. Men det vil ikke flertallet i denne salen, og da finnes det ingen enkle måter for å få mer penger, man må faktisk prioritere det på statsbudsjettet. Så er det slik at alternativ organisering kan være en mulighet. Der kan det ligge noen gevinster, tror jeg, i kostnadsbesparelse og i effektivisering, men det kan man gjøre både utenfor og innenfor offentlig regi. Det er ikke nødt til å skje i privat regi, det kan også skje i offentlig regi.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Halleraker velger å inkludere både riksveier og fylkesveier når det gjelder bompenger, men ikke når det gjelder bevilgninger – da tar han bare den ene posten med store investeringer. Det betyr at han ser bort fra investeringene i fylkesveier, han ser bort fra investeringer i mindre prosjekt, altså de under 100 mill. kr, han ser bort fra den halve milliarden vi fortsatt betaler på OPS-prosjektene fra 2001, han ser bort fra de 1,5 mrd. kr vi betaler for å utbedre og investere for å rassikre veier, og han ser bort fra de 950 km med vei vi skal asfaltlegge i løpet av neste år. Jeg synes det blir en feil framstilling. Så er jeg den første til å erkjenne at bompengene har økt, men det er også fordi offentlige bevilgninger har økt. Hvis det er slik at Høyre nå har en nyvunnet skepsis mot bompenger, hadde det vært interessant å høre om Høyre har tenkt å begynne å stemme mot bompengeprosjekter som blir presentert for Stortinget neste år.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Bompengefinansiering er en innarbeidet finansiering basert på lokale initiativ som hele Stortinget utenom Fremskrittspartiet er for. Fremskrittspartiet lokalt er også for det av og til. Den finansieringen bør kunne fortsette. Når det gjelder OPS, slår det meg at det man gjør der, er å videresende regningen til kommende regjeringer, fordi de utgiftene man har med OPS, blir liggende på statsbudsjettet i kanskje 20–30 år framover. Man kan jo spørre David Cameron i dag om han synes det er hyggelig å betale på Tony Blairs OPS-prosjekter for fem eller ti år tilbake. Den type finansiering, som reduserer handlefriheten til framtidige regjeringer, synes jeg vil være uklokt å gå inn i.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Jeg takker representanten Halleraker for gratulasjonen. Tusen takk! Jeg har fulgt spørretimen og sett i media at jeg både blir beskrevet som en debutant og som en som ikke har vært i spørretimen siden forrige århundre. Så det får meg til å føle meg både uerfaren og antikvarisk på en og samme tid – men nok om det. Denne regjeringen ønsker å satse betydelig på jernbane. Jeg tror ikke konkurranseutsetting er noe mål i seg selv, jeg tror fortsatt at også investeringer i jernbane må komme i form av prioritering innenfor statsbudsjettet. Det har denne regjeringen vist til fulle. Vi har tredoblet investeringene i jernbane i den tiden vi har sittet, og vi har økt investeringene med 30 pst. bare fra i fjor til i år. Det betyr at regjeringen allerede er i full gang med intercityutbyggingen, som kanskje er det viktigste tiltaket en kan se for seg innenfor jernbane de neste ti årene, og at store prosjekter innenfor intercityutbyggingen allerede er under planlegging. At konkurranseutsetting i seg selv på noen måte skal løse noe problem knyttet til jernbanesatsing, må jeg si jeg er usikker på. Jeg mener også at der handler det om å prioritere de pengene som skal til for å få til investeringene i årene framover.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Jeg mener at det er mange muligheter for å forbedre jernbanetilbudet for folk og også gjøre tilbudet bedre når det gjelder både frekvens og reisetid. Men det tror jeg faktisk er mulig å gjøre innenfor den offentlige regi. Denne regjeringen er også i full gang med det. Det handler jo litt om investeringer også, ikke bare om organisering av tilbudet og drift av det. Men vi er også i gang når det gjelder driften og fornying av det eksisterende, bl.a. infrastrukturen på jernbanesiden.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Jeg er kanskje litt forundret over at hvis man ikke uten videre sier seg enig med Høyre, så er man plutselig uten nye tanker og uten nye ideer i det hele tatt. Det er klart det er fullt mulig å være opptatt av både mer sammenhengende utbygging, organiseringsløsninger og en bedre og raskere planlegging, uten at man nødt til å være enig i akkurat Høyres løsninger. Det er fullt mulig å gjøre ting både mer sammenhengende og raskere også på jernbaneutbygging i offentlig regi. Jernbaneutbygging – kanskje mer enn i mange andre typer utbygging – er avhengig av at man får en sammenhengende utbygging før man faktisk får nytte av det, at det faktisk blir et bedre tilbud for brukerne. Og det er denne regjeringen i full gang med. Det er klart at de store prosjektene vi har nå innenfor intercity, både Farriseidet–Porsgrunn og også Holm–Holmestrand–Nykirke og Langset–Kleverud opp mot Hamar, er prosjekter som kommer til å gi uttelling i form av bedre reisetilbud for passasjerene. Det viktige med dem er at det er lange og sammenhengende utbygginger som er igangsatt.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Jeg tror ikke representanten Hoksrud fra Fremskrittspartiet kommer til å bevege meg noe særlig når det gjelder konkurranseutsetting, men jeg må nok en gang få lov til å understreke at det er svært mye man kan gjøre innenfor den offentlige regi for å forbedre jernbanetilbudet og også forbedre utbyggingen på jernbanesiden. Det er denne regjeringen i full gang med, og det har vi tenkt å fortsette med. Vi har i forhold til tidligere regjeringer tredoblet investeringene, vi har gjort store endringer på driftssiden, og NSB er også i full gang med å forbedre togtilbudet til folk rundt omkring i landet. Jeg mener at det som Hoksrud åpenbart mener må konkurranseutsettes, er fullt mulig å gjøre i offentlig regi.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Ja, jeg synes det er en interessant problemstilling som representanten Hareide trekker opp. Det er to sider: Det ene er det paradoks at mye av kollektivtrafikken i Oslo finansieres ved hjelp av bompenger – og dermed veikjøring. Den andre siden av det er at etter klimaforliket kommer «belønningsordning» til å bli et helt annet begrep enn det det har vært så langt. Det betyr at vi bør tenke nye tanker fra både regjeringens og Stortingets side når det gjelder hvordan vi bruker pengene i storbyene i årene framover. I første omgang har jeg tenkt å invitere en del av de største byene til dialogmøter med departementet, før jeg også kommer tilbake til Stortinget for å diskutere det spørsmålet nærmere i Nasjonal transportplan.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Her mener jeg egentlig at representanten Tenden, og også Ketil Solvik-Olsen i et tidligere spørsmål, misforstår litt, fordi de nevner 50 mill. kr til Bergensbanen – og det man bevilger i startbevilgning, bl.a. til Mossetunnelen på 50 mill. kr. Så trekker de den linjen lineært framover og sier at utbyggingen tar 30 eller 40 år. Men i virkelighetens verden er ikke investeringsprosjekt finansiert på den måten. De vil bestandig ha en kurvelignende utvikling. Det betyr at selv om bevilgningene er små i starten, må de oppfinansieres slik at man holder en god framdrift i prosjektet og blir ferdig til riktig tid. Det betyr selvsagt også at bevilgningene må øke på de prosjektene som er igangsatt. Men det å bruke som et politisk argument at det skal være en slags lineær funksjon i et investeringsprosjekt, det er det jo ingen prosjekter som har i praksis – heller ikke disse.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Ekspressbusser utgjør en viktig del av det norske transporttilbudet og har hatt en kraftig vekst fra 2 millioner passasjerer i 2000 til 5,3 millioner i 2010. Ekspressbussene supplerer fly og tog og betjener strekninger som kan være over 350 km. Målt i setekilometer utgjorde tilbudet i 2000 om lag 0,6 milliarder mot 1,7 milliarder i 2010. Økningen har altså vært meget stor. Den positive utviklingen har vært spesielt merkbar i Sør-Norge og det sentrale østlandsområdet, og størst vekst fant sted i perioden 2001–2008. Samlet linjenett for ekspressbuss utgjør i dag 11 000 km mot under 6 000 km i 2000. Siden 2003 har det vært fri etableringsadgang for kommersielle fylkesgrensekryssende bussruter. Bussnæringen kan sette opp og drive de rutene de mener er lønnsomme. I tillegg kan fylkeskommunene kjøpe fylkesgrensekryssende ekspressbusstjenester av næringen. I statsbudsjettet for 2013 foreslår regjeringen å avsette 25 mill. kr til tilskuddsordningen for kollektivtransport i distriktene. Ordningen foreslås samtidig utvidet for å kunne inkludere tiltak for en samordning mellom lokal kollektivtransport og ekspressbuss. Utfordringen i dag er at ruter bare i begrenset grad korresponderer med hverandre, og det fører til at reiseforbindelser går tapt, og at kunder mister tilgangen til et sammenhengende kollektivtilbud. Et forbedret insitament til fylkeskommunene med økt fokus på rutekoordinering og mer effektive knutepunkt kan forhåpentligvis bidra til styrking av kollektivtilbudet og kanskje også gi økt markeds- og inntektsgrunnlag.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
For det første er markedet for ekspressbusser allerede liberalisert. En kan altså opprette busstilbud kommersielt ut ifra hva som er mest lønnsomt. Og så vil en også på lengre sikt, ifølge EU-direktiv, få mer konkurranseutsetting på annen type rutekjøring lokalt og fylkesmessig. Utfordringen er på en måte litt av koordineringen mellom det lokale tilbudet og ekspresstilbudet. Det er ikke helt enkelt å se for seg konkrete tiltak utover at fylkeskommunene er nødt til å prøve å samarbeide best mulig med ekspressbussnæringen og også kunne inngå avtaler om godtgjørelser for å sikre fylkesgrensekryssende bussruter dersom det er nødvendig. Og så har staten også utvidet sin tilskuddsordning en smule når det gjelder tiltak for en samordning mellom lokal kollektivtrafikk og ekspressbusstrafikken.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-24:
Det er klart at det som ligger inne i statsbudsjettet for 2013, vil jo bli kommunisert. Men det er en ordning som er begrenset til enkelte tiltak. I utgangspunktet er det sånn at ekspressbussnæringen opererer i et friere marked med en fri etableringsadgang, og det må fortsatt være hovedregelen. Så er jeg enig i at det kan være viktig å se på hvordan man kan tilpasse seg det framtidige regelregimet. Jeg tror f.eks. at det å se på at ikke alle ruter konkurranseutsettes samtidig, at det skjer en gradvis prosess, vil være viktig i den sammenheng.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-10-24:
I den opplistingen statsråden hadde innledningsvis, kom hun vel kanskje i skade for å ta litt mye Møllers tran. En del av de firefelts veiene som hun refererte til, var jo vedtatt og igangsatt under Bondevik II. Nå er det slik at vi leser samferdselsministerens budsjett, og der står det ganske tydelig at til store prosjekter bevilges det ca. 4 mrd. kr. Når vi da vet at bompengene har økt fra 4,5 mrd. kr til faktisk 13,8 mrd. kr om man tar med fylkesveiene som man har overført til fylkene, er dette en formidabel dreining i samferdselsfinansieringen. Så jeg er litt overrasket over at Arnstad feier det bort og ikke ser at det er problematisk at den balansen som vi har hatt, er i ferd med å endres. Ser hun ikke det?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-10-24:
Siden dette er mitt første hovedspørsmål til den nye statsråden, har jeg lyst til å gratulere henne med ny jobb. Vi har faktisk en del forventninger til denne statsråden, fordi hun ved flere anledninger har sagt at hun ønsker å få mer igjen for pengene i samferdselssektoren. Første gang jeg leste dette, trodde jeg nesten hun hadde funnet et gammelt manus fra en Høyre-statsråd i regjeringskontorene, for hun snakker om forutsigbar og alternativ finansiering, smartere kontraktsstrategier, effektivisering og raskere planlegging og utbygging. Når samferdselsministeren nå vil gjøre ting på en smartere måte, har vi i Høyre et forslag. I 2010 kom det en evalueringsrapport fra TØI om konkurranseutsetting på Gjøvikbanen. Denne dokumenterte at konkurranseutsettingen har bidratt til lavere kostnader og bedre tilbud til passasjerene uten at dette har gått på bekostning av de ansattes lønns- og arbeidsbetingelser, og konkurransen har gitt et bedre og rimeligere tilbud og bedre passasjertall. Ja, faktisk har Samferdselsdepartementet også fått økt kunnskap og kompetanse om jernbane gjennom dette. Det er altså ikke tvil om at man har fått mer igjen for pengene, i dette tilfellet togpengene, ved å konkurranseutsette en egnet strekning. Høyre har tidligere foreslått å konkurranseutsette Kongsvingerbanen. Nå har vi tenkt å gjøre det igjen, og det kan være et godt sted for statsråden å starte. Derfor blir da spørsmålet til statsråden: Vil hun nå rote nede i skuffen og finne fram denne evalueringsrapporten og kanskje komme med et forslag til Stortinget om å konkurranseutsette egnede strekninger på jernbanen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-10-24:
Nå snakker vi ikke om investering, nå snakker vi om å gjøre et tilbud bedre for brukerne. For bare å referere fra rapporten så står det at konkurransen har gitt lavere kostnader, bedre tilbud, høyere passasjertall og bedre muligheter for offentlig styring. Gevinsten er oppnådd uten at ansattes arbeidsbetingelser har blitt forverret. Spørsmålet mitt blir da: Ser samferdselsministeren i det hele tatt noen grunn til at vi ikke skal fortsette denne suksesshistorien med å konkurranseutsette strekninger på jernbanen?
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-10-24:
Med det svaret som statsråden nå har gitt på spørsmål fra representanten Halleraker, forsvant bildet om at statsråden ønsker å gå på nye løsninger. Når Høyre er opptatt av konkurranse på sporet, er det fordi det er dokumentert at det gir reisende bedre tjenester, det er flere som benytter toget, det blir billigere, det er større grad av regularitet, og det er totalt sett et bedre tilbud. Det er mange som kan tenke seg Flytoget både på Bergensbanen og på Østre linje. Man kan slippe til andre på sporet som kommer andre steder fra. Men TØI-rapporten dokumenterer altså at dette har vært et godt tiltak, og jeg er skuffet over at statsråden i sin første muntlige spørretime ikke kan vise til nye løsninger som hun har introdusert seg selv med. Er det virkelig slik at statsråden ikke ser at rapporten faktisk peker på at konkurranse gir bedre tilbud til reisende?
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-10-24:
«På bakgrunn av 22. juli-kommisjonens rapport om viktigheten av operative politihelikoptre har vi nå hatt to disponible helikoptre siden sommeren 2012. I hvilken grad har helikoptrene mulighet til å kommunisere med politiet og de andre nødetatene når helikoptrene er i tjeneste, er det dekning for nødnett i luften eller opererer disse over mobilnettet eller annet, og dersom det ikke eksisterer slike sambandsløsninger i dag, hvilke planer har statsråden for å få dette på plass?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-10-24:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det at beredskapen fungerer, det at nødnettet fungerer, er grunnmuren når det gjelder opplevelse av trygghet for folk og for dem som arbeider innenfor nødetaten når de er ute på oppdrag som krever denne beredskapen. Jeg skulle ønske at jeg hadde kunnet bli beroliget av statsrådens svar. Det er flere forhold – for det første: Hvorfor var ikke nødnettdekning for helikoptre en del av det opprinnelige nødnettanbudet både for ambulansehelikoptrene og for politiet? At mobilnettet heller ikke fungerer i Oslo på grunn av at det tas inn for mange basestasjoner på en gang, tilsier også at mobilen faktisk kapitulerer. De operative i nødetatene er heller ikke av dem som har blitt intervjuet i 22. juli-kommisjonens rapport. Det har deres ledere blitt. Tilbakemeldingen fra de operative er at over Oslo er politihelikoptrene døve og stumme. Det har tatt lang tid å løse dette problemet over Oslo, og det er noe av utfordringen: Det fungerer altså ikke.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-10-24:
Jeg takker nok en gang for svaret, men det er fortsatt slik at de som er operative, melder om at man fortsatt må bruke de analoge løsningene fordi nødnettet ikke fungerer. Det at helikoptrene over Oslo er både døve og stumme, er farlig. Det betyr at man ikke når fram på bakken, man når ikke fram med mobil – fordi det er for mange basestasjoner, og man når heller ikke fram innenfor det ordinære nødnettet som skulle vært utbygd. Utfordringen til statsråden er – og jeg tror det er viktig hvis vi skal klare å trygge systemet og videreutviklingen av nødnettet – at både ledelse og operative enheter bringes strukturert og systematisk til bordet med dem som bygger ut i direktoratet, slik at vi får den grunnmuren som gir trygghet både for befolkningen og for de ansatte som er innenfor disse etatene, og at de momentene de anfører, blir hørt og gjort noe med.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-10-24:
Jeg stiller meg i køen av gratulanter. At Venstre er for konkurranseutsetting er ingen stor nyhet, det har alle visst lenge. Men det som er like viktig, er å få fart på sporene som disse togene skal gå på. Statsråden nevnte selv intercitytriangelet, og det vil ta minst 40 år før disse strekningen er på plass med det tempoet som regjeringen nå legger opp til. Jeg ser statsråden riste på hodet, men det er våre beregninger. Er statsråden fornøyd med den tempoplanen? Hvis ikke: Hvilke konkrete tiltak vil hun gjøre?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-10-24:
«Forenklingsarbeidet har så langt ført til at revisjonsplikten for små selskaper er fjernet, og at kravet til aksjeselskaper i nystartede aksjeselskaper er redusert. I tillegg er det innført elektronisk registrering av nye selskaper, elektronisk faktura og forenkling i bokføringslov og verdipapirlov. Alt dette er bra og noe Venstre har jobbet for lenge. Både NHO og Bedriftsforbundet mener imidlertid at regjeringen mangler en helhetlig strategi. Kan statsråden forstå denne kritikken?»
Borghild Tenden (Venstre), 2012-10-24:
Jeg takker statsråden for svaret. Nettstedet enklere.no ble etablert for ett år siden. Det er bra. Men både NHO og Bedriftsforbundet mener lite har skjedd siden. De etterlyser en detaljert tidsplan og bedre samarbeid, til tross for det statsråden står og sier her nå. Et av de viktigste forslagene fra disse to er oppbevaringsplikt når det gjelder bilag. Det kunne det blitt gjort noe med umiddelbart, sier de. Det kunne også vært gjort noe med forenkling av aksjeloven og regnskapsloven. Er dette noe statsråden vil se på straks?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-10-24:
Jeg takker igjen for svaret, og håper at ting går raskere etter denne spørretimen. Jeg får også en del tilbakemeldinger på at spesielt innenfor nyskaping, entreprenørskap, er behovet stort for forenkling. Mange gründere tør rett og slett ikke rapportere om dette, for de er redd for at de skal bli straffet i ettertid ved at de ikke får de bevilgningene de kanskje har krav på og har behov for. Aller størst er byråkratiet på et kritisk tidspunkt i bedriftsløpet, sies det. Er dette noe statsråden er kjent med? Og i så fall, kan han gjøre noe med det?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg ønsker å stille miljøvernministeren følgende spørsmål: «Mange grunneiere i Vestmarken-området i Hedmark har planer om utvikling av området til bl.a. turisme og reiseliv, men Miljøverndepartementet sier nei. Er dette i samsvar med regjeringens målsetting om at bønder/skogeiere skal få flere muligheter til å utnytte sine ressurser og eiendommer?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg takker statsråden for et utfyllende svar. Nå er vel ikke vi helt enige om hva en skånsom utbygging kan være. Det er klart at for de kommunene dette angår, de som ønsker å satse litt mer på turisme og reiseliv i et område hvor arbeidsplasser og inntekter er forholdsvis marginale, hadde dette for ganske mange vært en ganske god løsning. Det ville gitt inntekter til skogeierne, det ville gitt inntekter til dem som bygger hytter, og det ville også gitt ringvirkninger til bensinstasjoner, butikker etc., etc. Det er klart at dette ikke er noe nytt. I f.eks. Trysil, som vi snakker om her, er det en veldig skånsom utbygging. Vi mener at 65 hytter er altfor lite. Vi ønsker heller ikke mange hytter, men en moderat utbygging, som det står. Derfor hadde jeg ønsket at statsråden kanskje kunne ha sett litt på det med moderat utbygging – som vi ønsker – eller skånsom utbygging, slik at vi får lov til å bygge ut noe mer.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg takker til statsråden for nok et svar. Dette er, hvis jeg husker riktig, en sak som har pågått siden 1991 – i 21 år. Det er klart at dette er et område med forholdsvis dårlig skog. Den kaster forholdsvis lite av seg, og den vokser sakte, slik at for skogeierne i området har det vært av største viktighet at man kunne bruke skogen og disse områdene på en litt mer kommersiell måte. Egentlig er dette et flott område med mange vann, noen elver og fine turterreng, og det er ingen som ønsker å ødelegge den kvaliteten. Det er to kommuner det er snakk om – Åsnes og Våler – som sterkt ønsker å bruke dette området til næringsutvikling, og det er mest på vegne av dem jeg snakker nå. Men jeg ser også helheten i dette, nemlig at turisme og reiseliv kan være noe å satse videre på for dette området.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til landbruks- og matministeren: «Det blir stadig færre unge bønder. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at gårdbrukere under 40 år var nede i 7 837 i 2011. Dette tilsvarer en nedgang på 56 pst. siden 1999. Er statsråden fornøyd med denne utviklingen?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Vi er enige om én ting i hvert fall. Det er at dette er en stor og viktig næring. Men det har aldri vært så få bønder som det er nå. Det har aldri vært så få jordbrukseiendommer som det er nå. Det har aldri vært så lite jordbruksareal som det er nå, og det har aldri vært så mange tomme gårdsbygninger som det er nå. Det er ikke til å stikke under stol at gjennomsnittsalderen på bøndene er rimelig høy, og at det er færre og færre som ønsker å være bonde. Mens det før var nesten en gave å være odelsgutt eller odelsjente, er det ikke slik i dag. Fremskrittspartiet og regjeringspartiene har en helt ulik politikk på dette med å drive landbruk. Jeg kan ikke si at jeg er imponert over det som den rød-grønne regjeringen har fått til i løpet av disse sju årene. Det har gått nedover på alle måter, med unntak av antall tomme gårdsbruk. Da må det vel være en feilslått politikk vi fører?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-10-24:
Jeg takker statsråden for svaret på dette og det forrige spørsmålet. Vi har som sagt en helt annen politikk. Vi i Fremskrittspartiet ønsker å gi den enkelte næringsdrivende innenfor matproduksjon frihet til å drive sin eiendom. Vi vil ha et helt annet skatte- og avgiftsnivå. Vi vil at det skal være greit å drive med samdrift. Det skal være greit hvis en bonde ønsker en annen type drift enn det den forrige eier har drevet med. Det skal være en helt annen økonomi, f.eks. ved avskrivninger på landbruksbygninger og utstyr, og noe så enkelt som at vi vil ta bort makspris på eiendommer. Det har aldri vært så mange tomme gårdsbygninger som det er i dag. Mye av det skyldes at vi har en makspris, dvs. at det er det offentlige som bestemmer hva en gård skal selges/kjøpes for, uavhengig av om kjøper og selger er enig om en pris. Så det er mange, mange ting å ta fatt i her, slik at vi kan få den viktige matproduksjonen opp å gå, for der er den ikke i dag. Det kan godt være at den røde-grønne regjeringen ser på tollvern som det eneste saliggjørende, men så enkel er ikke verden, og det blir heller ikke riktig på den måten.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-10-24:
Vestmarka er eit utmarksområde med særskilde naturverdiar i den sørlege delen av Hedmark og ligg innanfor kommunane Elverum, Grue, Kongsvinger, Løten, Nord-Odal, Stange, Sør-Odal, Våler og Åsnes. Vestmarka vart føreslått som landskapsvernområde i Statens naturvernråd si utgreiing om forslag til nasjonalparkplan i 1986, men vart i St.meld. 62 for 1991–1992 gitt særleg omtale. Regjeringa føreslo ikkje å verne Vestmarka som landskapsvernområde, men at Vestmarka burde sikrast som eit stort samanhengande skogområde utan andre tekniske inngrep enn det som følgjer av skogdrifta. Det innebar at staten ikkje skulle verne området gjennom bruk av naturvernlova av 1970, men at området skulle takast vare på etter plan- og bygningslova og skoglova. Stortinget slutta seg til regjeringa sine vurderingar i handsaminga av saka. I samband med kommuneplanprosessane i dei ni aktuelle kommunane vart det fremma ønske om å byggje fleire hytter i Vestmarka. Det er ei felles forståing av at Vestmarka er eit fellesgode, og at området må verte forvalta ut frå ei felles ramme og eit langsiktig perspektiv. Det initiativet munna ut i eit planarbeid for å utvikle sams retningsliner for bruk og vern av Vestmarka, først som interkommunal plan, seinare som regional plan, sidan kommunane ikkje klarte å verte einige om retningslinene. Hedmark fylkeskommune leidde det arbeidet, og sju av kommunane tok del i arbeidet saman med Fylkesmannen i Hedmark. Resultatet av arbeidet vart eit kompromissforslag, som innebar fokus på å vareta den ressursen som setrar og skoghusvære representerer, at det vert opna for vidare utvikling av eksisterande hytter til totalt 100 m2 utbygt areal, og at det vert opna for fortetting med totalt 65 hytter i 11 definerte hytteområde i Våler, Åsnes og Grue kommunar. Retningslinene gjev òg høve til ei viss vidare utbygging av reiselivsanlegget på Noggarn. I tillegg skal det vere mogleg å setje opp bygningar og anlegg som understøttar eit miljøvenleg idretts- og friluftsliv. Planen med retningsliner, som eit fleirtal er samde om, syner at det er eit ønske om at Vestmarka òg for framtida skal vere eit stort og samanhengande skogområde. Det er semje om at berekraftig skogbruk basert på fleirbruksprinsipp og friluftsliv er dei viktigaste aktivitetane, men òg at det skal vere mogleg med ei vidare skånsam hyttebygging i delar av området. Eg meiner fylkeskommunen, i samarbeid med eit fleirtal av dei aktuelle kommunane, ved å godkjenne 65 nye hytter har kome fram til ei god fordeling mellom bruk og utbygging og det å ta vare på frilufts- og naturverdiane. Det er òg i samsvar med nasjonalparkplanen. Det har ikkje vore aktuelt frå mi side å endre dei føringane som vart lagde av Stortinget i handsaminga av nasjonalparkplanen. Omgrepet «berekraftig» inneber å forvalte noko i eit langsiktig perspektiv, og departementet gav difor råd om at retningslinene burde gjelde i 40 år. Miljøverndepartementet la dette til grunn då vi hadde planen til vurdering frå Hedmark fylkeskommune, og støtta difor ikkje innvendingane frå Åsnes og Våler kommunar. Fylkestinget i Hedmark vedtok den regionale planen 18. september 2012.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-10-24:
Eg legg vel til grunn at det her har vore gjort eit arbeid frå fylkeskommunen, Fylkesmannen og sju av dei involverte kommunane, der ein sjølve har kome fram til eit forslag som inneber det ein kallar ei skånsam, eller om du vil, moderat, utbygging. Eg synest det verkar som om det balanserer omsynet til utbygging mot omsynet til friluftsliv og naturverdiane på ein god måte, og eg vurderer det difor som eit forslag som eg ikkje vil gripe inn i. Det er også godkjent 18. september i år.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-10-24:
Eg meiner som sagt at heilskapen her er vareteken på ein god måte gjennom eit arbeid med til saman ni involverte kommunar og fylkeskommunen, og dersom det er rett at dette har pågått i 21 år, får vi glede oss ekstra over at det no er gjort eit endeleg vedtak i fylkestinget i Hedmark den 18. september.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-10-24:
Lat meg berre først seie at bestandsstatus for gaupe og jerv siste året vi har tal frå, er at talet ligg noko over bestandsmålet regionalt, men ikkje så mykje over som åra før. Særleg for gaupe er det lågare tal, og det same gjeld nasjonalt. Så for gaupe har vi lukkast i å få talet ned mot bestandsmålet. Som eg gjekk gjennom i mitt svar, arbeider vi med å gjennomføre tiltak for å få til det same for jerv. Det er fordi det er viktig at når vi har bestandsmål, må vi forvalte i tråd med det – nasjonalt og så godt som mogleg òg regionalt. Så gjekk eg jo gjennom i mitt svar at vi òg gjennomfører ganske mange tiltak spesielt retta mot regionen og problema knytte til kalvingsområdet for tamrein, ikkje minst for å få meir kunnskap. Vi har òg eit ganske stort lyft for rovviltområdet på mitt budsjett for neste år, med 22 mill. kr ekstra samla sett.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-10-24:
Som eg sa, gjer vi ganske mykje for spesielt å ta denne utfordringa på alvor. Kjerneproblemet er at det å drive med tamrein, er arealkrevjande, ikkje sant – ein driv med det stort sett i heile fylket. Det å ha rovdyr er òg arealkrevjande. Det er motsetningsfylt å vareta begge omsyn. Dermed må ein gjennomføre tiltak der ein kan handtere det på best mogleg måte. Derfor har vi investert ein god del midlar i å forske og å skaffe oss kunnskap om det. Vi jobbar med ulike førebyggjande tiltak. Men kanskje aller viktigast: Vi jobbar med å få bestandane ned mot det som er bestandsmålet òg regionalt. Berre for å ta dei tala eg har: Det siste talet vi har for gaupe i 2012, er 14 – og bestandsmålet er 12. Vi har fått det betydeleg ned mot bestandsmålet.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-10-24:
Spørsmålet går til miljøvernministeren: «I rovviltforliket heiter det: «Det skal ikke være rovdyr som representerer et skadepotensial i prioriterte beiteområder for husdyr og kalvingsområde for tamrein». Sentrale område for sørsamisk tamreindrift i Nord-Trøndelag har framleis stort og aukande tap til rovvilt på grunn av store bestandar av bjørn, jerv, gaupe og kongeørn. Store delar av kalvingsområda for tamrein ligg innanfor rovviltområde som følgje av dagens forvaltningsplan. Kva har Miljøverndepartementet gjort for å oppfylle dette punktet i rovviltforliket?»
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-10-24:
Eg takkar for svaret. Det er ikkje tvil om at rovviltsituasjonen i Nord-Trøndelag er dramatisk. Det er dokumentert åtte ynglingar av jerv – det skal vere fire. Det er elleve ynglingar av gaupe – det skal vere seks. Det er svært mykje som tyder på at kongeørnbestanden kanskje er dobbelt så stor som han skal vere. I tillegg, når det gjeld bjørn, er det to ynglingar – og talet skal opp til fire. Også statsråden må sjå at dette får dramatiske konsekvensar både for beitenæringa og for den sørsamiske tamreindrifta. I Luru reinbeitedistrikt har dei samla rein for å slakte sist veke, og med ein flokk på 1 000 dyr har det vore slakta 300 dyr – no blei det slakta 96 dyr. Utan dei ekstraordinære tapa skulle denne flokken vore på 1 400 dyr, og det skulle kunne slaktast 500–600 dyr – istadenfor 96 dyr, som det var slakta no. Dette er svært dramatisk. Kva vil statsråden heilt konkret gjere for å redusere den totale rovviltbelastninga for den sørsamiske tamreindrifta i Nord-Trøndelag?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-10-24:
Eg takkar for svaret. Det er jo ikkje tvil om at rovviltbestandane i Nord-Trøndelag i desse kalvingsområda er omtrent dobbelt så store som dei skal vere. Det får dramatiske konsekvensar, særlig i forhold til tap av kalv. Ein reineigar som er med i NINA-prosjektet om produksjon og tap innan reindrifta, viser til at berre 60 pst. av simlene hadde kalv i juli. I oktober var det redusert til 30 pst. Dette får store konsekvenser for produksjonsdyr, i tillegg til at det får dramatiske konsekvensar for økonomien. I rovviltforliket, punkt 2. 2.8, heiter det: «Det skal iverksettes nødvendige tiltak både innenfor rovdyrforvaltningen og reindriften med sikte på å sikre situasjonen for sørsamisk tamreindrift.» Fylkesmannen i Nord-Trøndelag har lagt fram ei skisse for rovviltnemnda der han foreslår å endre dagens ynglingssone og omlokalisere og konsentrere forekomst av bjørn, jerv og gaupe i Indre Namdal – midt i det viktigaste kalvingsområdet. Mitt spørsmål er: Kva vil statsråden gjere for å hindre at dette skjer, og for å sikre sørsamisk tamreindrift, slik som det står i rovviltforliket?
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Nødkommunikasjon får med rette stor oppmerksomhet, og ikke minst etter 22. juli i fjor. Sikker og god kommunikasjon er sentralt for god krisehåndtering, og derfor er det fra regjeringens side lagt opp til milliardinvesteringer gjennom nødnettprosjektet. Det jobbes med utrulling av dette, og landsdekkende vil det være på plass innen utgangen av 2015. Dette er et viktig spørsmål, og når representanten Schou spør hvordan også politiets helikoptre gjør bruk av nødnettet, kan jeg opplyse at det er bygd dekning for nødnett i luften, såkalt Air-Ground-Air basestasjoner. Politiet disponerer nå to helikoptre. Både helikopteret som politiet selv eier, og helikopteret som er innleid, har nødnettradio og mulighet til å kommunisere med politiet på bakken via nødnettet. Som kjent er nødnettet i bruk i politidistriktene Østfold, Follo, Oslo, Romerike, Asker og Bærum og Søndre Buskerud. Etter planen skal hele landet være dekket av nødnett innen utgangen av 2015, som jeg nevnte. Redningstalegrupper og samvirketalegrupper er tilgjengelige i begge helikoptrenes radioer, slik at de kan kommunisere med de andre nødetatene og andre brukere av nødnett. I distrikter hvor nødnettet ikke er utbygd, bruker politiets helikoptertjeneste eksisterende analogt samband. Regjeringen foreslår å bevilge 10 mill. kr til vedlikehold og oppgradering av politioperativt utstyr i politihelikopteret i 2013. I tillegg skal noe av utstyret også oppgraderes på reservehelikopteret i en periode i 2013. Topp moderne og sikre sambandsløsninger er viktig for å sikre våre mest operative styrker gode sambandsløsninger til enhver tid.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Det er helt sentralt at nødkommunikasjonen må fungere, og at dagens analoge løsning er svært viktig for god krisekommunikasjon over hele landet. Nødnettet gir sikkert og godt samband av en helt annen kvalitet enn hva dagens løsninger så langt har gitt mulighet til. Jeg skjønner den utålmodigheten som også gjør seg gjeldende hos spørreren, når det gjelder utbyggingen av nødnettet. I dag er nødnettet på plass på det sentrale Østlandet. Vi vet at det er store utfordringer knyttet til det å få nødnettet til å virke som planlagt, og derfor gjøres det løpende utbedringsarbeid med sikte på at dette skal fungere slik det er planlagt å virke. Nødnettet er også mulig å bruke fra helikoptrene, slik jeg redegjorde for i mitt svar.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Jeg er helt enig med spørrerens tilnærming til brukermedvirkning. Politiets helikoptertjeneste har hatt en del problemer med TETRA-sambandet, men jeg har fått opplyst at dette nå er ordnet. Det er viktig å se også hvordan helikoptrene i dag – i tillegg til nødnettet – gjør bruk av analogt samband og kan kommunisere med alle politienhetene på bakken. Begge redningshelikoptrene har redningskanal og kan dermed kommunisere med andre nød- og redningsetater. Gjennom den redningskanalen kan politihelikoptrene også kommunisere med øvrige redningshelikoptre. Det er også installert bærbart sett for analogt samband i leasinghelikopteret. Her vil det også bli montert et nytt sett under oppgraderingen, som altså skal skje i løpet av neste år. Da vil det gi likt montert utstyr i begge helikoptrene. Så jeg kan forsikre om at dette har vi under veldig nøye observasjon.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Jeg skjønner at næringslivet er utålmodig etter å nå det målet som regjeringen har satt om at 10 mrd. kr skal forenkles vekk innen 2016. Vi vil at bedrifter skal bruke minst mulig tid på administrative oppgaver, og vi har satt som mål å gjøre et historisk kutt i norsk næringslivs administrative kostnader. Flere viktige forenklingstiltak er gjennomført eller vedtatt. Samlet sett nærmer besparelsene seg nå 3 mrd. kr. Revisjonsplikten for små selskaper er fjernet, kravet til aksjeselskaper i nystartede aksjeselskap er redusert, og registrering av nye selskaper er forenklet. Regjeringen har lansert forenklinger i bokføringslov og verdipapirlov. Digitalisering bidrar til forenkling, herunder bl.a. elektronisk faktura, elektronisk skattekort og elektronisk rapportering ved sykmeldinger. For å følge opp og forsterke arbeidet med forenkling er det opprettet et eget prosjekt under Nærings- og handelsdepartementet som skal jobbe systematisk med realiseringen av regjeringens forenklingsmål, koordinere samarbeidet mellom departementene og ikke minst innhente innspill fra bedriftene og næringslivsorganisasjonene. En av de viktigste oppgavene for dette prosjektet er nettopp dialog med næringslivet og dets organisasjoner. I våre møter med NHO og Bedriftsforbundet er de positive til de tiltakene som er gjennomført, men har gode, konstruktive innspill til hva som kan gjøres videre for å nå forenklingsmålet. Det er en helhetlig plan som ligger til grunn for arbeidet. Det er tett oppfølging fra politisk ledelse. Tiltak vil bli besluttet gjennomført i tiden framover, og vi skal nå målet om å sørge for store besparelser for næringslivet. Til spørsmålet om vi har en helhetlig strategi, mener jeg: Ja, det har vi. Vi har allerede lagt fram en rekke tiltak som bidrar til forenkling, og vi kommer med nye tiltak etter hvert som de er ferdigstilt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Det representanten Tenden nå nevner, er ting som vi har fått innspill om fra næringslivsorganisasjonene. Både oppbevaringsplikt og å se på aksjelov, regnskapslov, bokføringslov og andre lover er en viktig del av det arbeidet vi gjør. Så må vi aldri glemme at alle de reglene og kravene som vi har, av en eller annen grunn kom med tanke på et godt formål. Det kan være f.eks. miljøhensyn, som jeg vet Tendens parti er opptatt av, eller det kan være skatteunndragelser eller økokrimhensyn som ligger til grunn for et regelverk. Så mye av forenklingsarbeidet handler om å veie disse hensynene opp mot hverandre, kanskje finne bedre og smartere måter å få inn opplysninger på, eller gjøre ting elektronisk kanskje bare én gang i året istedenfor mange ganger til ulike etater. Det er dette systematiske arbeidet vi nå driver med, og vi skal fortløpende gjennomføre resultatene av det når de ulike tiltakene er klare.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-10-24:
Jeg tror det er viktig å understreke at vårt forenklingsprosjekt dreier seg om hele bedriftens livsløp, det dreier seg om små, mellomstore og store bedrifter, det dreier seg om alle de offentlige etatene som bedriftene møter, men det dreier seg også om f.eks. en enkel veiledning, tilrettelegging, for nystartede bedrifter, hvordan du går fram ved å registrere deg i Brønnøysundregistrene – rett og slett forenkle hverdagen for gründere, for nyetablerere, men også for eksisterende selskaper. Så vårt budskap både til Stortinget og til næringslivsaktører er at de innspillene vi får, kan dreie seg om hva som helst som handler om dette offentlige byråkratiet som bedriftene møter, eller andre ting som gjør det enklere å starte opp, drive og lykkes i næringslivet. Her tar vi med hele bredden av aktiviteter i den offentlige forvaltningen.
Erna Solberg (Høyre), 2012-10-24:
Jeg har gleden av å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Mange opplever at det tar lang tid å få riktig diagnose og effektiv behandling for Lyme borreliose etter flåttbitt. Helsedirektoratet utarbeidet i 2009 en rapport med anbefaling om diagnostikk og behandling av flåttsykdommer. I årene etter at rapporten ble utarbeidet har det imidlertid kommet ny kunnskap på feltet, og en del pasienter har blitt friske med metoder som ikke anbefales av helsemyndighetene. Hva gjør statsråden for å sikre oppdatert kunnskap om diagnostikk og behandling på dette området?»
Erna Solberg (Høyre), 2012-10-24:
Jeg tror de fleste vil være enige om at for dem som har et påvist flåttbitt, og som raskt kommer til behandling, er kunnskapen i dag oppdatert, og behandlingen fungerer godt. Men så er det en stor gruppe med pasienter som opplever et ikke-oppdaget flåttbitt, men opplever senvirkninger og typiske indikasjoner innenfor et område som av og til blir diagnostisert som ME, noen ganger som fibromyalgi og noen ganger som Lyme borreliose. Diagnostikken som i dag brukes ved norske sykehus, har store feilkilder. Det er vurdert fra mange hold som en underdiagnostisering av denne type sykdommer, og man får derfor ikke behandling. Mitt spørsmål til statsråden er om han vil forholde seg aktivt til f.eks. nå å igangsette forskning på bedre diagnosemetoder, men også på behandlingsmetoder, som i dag ikke er innenfor det aspektet som anbefales – utprøvende behandling med andre metoder vil kunne bidra til ny kunnskap – og ikke bare vente på at det kommer fra fagmiljøene.
Erna Solberg (Høyre), 2012-10-24:
Jeg tror at dette er et område hvor det også etableres en del myter. Det er innenfor disse tre sykdomsgruppene, som henger sammen, iallfall i symptomene, blitt en ganske kontroversiell diskusjon om hva som er psykisk betinget, og hva som ikke er psykisk betinget. Det medfører også en ekstra belastning for mange av disse pasientene, som føler seg faktisk syke, men som føler at de blir bortforklart i helsevesenet. Dette er et område hvor det foregår lite forskning, det er lite utfordring. Da er det etter min mening også et større politisk ansvar å løfte den typen problemstillinger opp innenfor forskningsverdenen ved å sørge for øremerkede midler. Så når jeg er glad for at statsråden sier at han vil forholde seg aktivt til dette, håper jeg også at vi kan se det aktivt i form av prioriteringer i årene fremover, som gjør at vi kan løfte diagnostiseringen og metodene for det, men også forskning på behandlingsformer, som gjør at flere mennesker faktisk kan få et leveverdig liv.