trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
På et nettsted for barn om den grenseløse jordkloden forteller barn fra forskjellige land hvordan klimaendringene påvirker dem, og hvordan de jobber for å stoppe og tilpasse seg de negative klimakonsekvensene. De er opptatt av hvordan vi skal kutte utslippene, hvordan leve med daglige klimaendringer og hvem som betaler for utslippene. Vi som voksne må lytte og gi anerkjennelse til disse barna. Vi har et stort framtidsansvar, og jeg velger å være en utålmodig optimist. Vi har fått på plass Paris-avtalen, og det er stor enighet i Stortinget om at det må målrettet handling til. Det er tatt sjumilssteg, men flere viktige steg gjenstår. I noen generasjoner har vi ukritisk bygd vår vekst og velstand på å forrykke klodens karbonbalanse, først fordi vi ikke visste, deretter fordi vi visste, mens mange ikke ville vite det. Nå handler verden i tolvte time. Paris-avtalen var et gjennombrudd, der tidligere klimasinker kom ombord. President Obama tok sjumilssteg på vegne av sitt folk. Det er å håpe at han ikke får en etterfølger som kaster sjumilsstøvlene. Tilbake til egen hverdag og det å feie for egen dør: I klimapolitikken er det å være en internasjonal pådriver viktig, men feier vi ikke for egen dør, svekkes internasjonal troverdighet. Vi har opplevd en nedgang i oljenæringen og i petroleumsbasert industri. Vi må bruke den ledige, kunnskapsfylte arbeidskraften til en storstilt satsing på fornybar energi. Norge har alle muligheter! I motsetning til noen av de andre miljøpartiene på Stortinget sier imidlertid Kristelig Folkeparti at petroleumsvirksomhet vil være viktig for Norge i flere tiår framover. Omstillingen fra fossilt til fornybart må komme og kommer. Det Kristelig Folkeparti vil kjempe imot, er å starte petroleumsvirksomhet i særlig sårbare områder, som utenfor Lofoten, Vesterålen, Senja og Mørebankene og i områdene opp mot iskanten. Kristelig Folkeparti vil si klart nei – høyt og tydelig – til alle forsøk på dette. Vi aksepterer ikke at man glemmer inngåtte avtaler. Ettersommerens glipp fra regjeringa var særdeles overraskende og uakseptabel. Jeg startet innlegget i et barneperspektiv. Vi må gi barna og barnebarna våre klimahåp. I en verden med krig, konflikt, terror, jordskjelv, flom og tørke er det for barna ekstra hardt. De fattigste rammes hardest, og mer enn en halv milliard barn bor i områder med ekstrem flom. Jeg vil allikevel være optimist. Klarer vi å følge opp Paris-avtalen, er vi med på å begrense antall barn som trues av de mest alvorlige konsekvensene i framtida.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-10-04:
Miljøpartiet De Grønne er positive til kollektivsatsing. Det har vi sett både nasjonalt og lokalt. Jeg har også oppfattet at Miljøpartiet De Grønne er positive til jernbane. Nå har vi de siste dagene sett i en rekke oppslag at det er uro i sektoren. NSB nedbemanner med 300. Det er streik. Det er også flere som er tydelige på at det skjer en økt brutalisering i jernbanesektoren. Hva tenker Miljøpartiet De Grønne rundt disse spørsmålene? Det er et første resultat av jernbanereformen, som Senterpartiet mfl. var imot i fjor, så det er interessant å høre hvordan Miljøpartiet De Grønne stiller seg til det som skjer, både nå og framover.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-10-04:
Nedskjæringen i NSB, som vi har sett i det siste, og streiken blant lokomotivførerne viser hvilken virkelighet norsk jernbane er på vei inn i. Regjeringens ønske om å privatisere driften av norsk jernbane vil øke presset på de ansatte, men ikke nødvendigvis på en måte som gjør tilbudet bedre for passasjerene. Vil nedbemanningen i NSB medføre et bedre tilbud til de reisende?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-10-04:
Transportkomiteen var nettopp på fylkesreise i Troms og Finnmark, og av forståelige grunner var komiteens leder ikke med. Men en av de tingene som vi oppdaget da vi hadde en flott møterunde nedover kysten fra Finnmark mot Troms, var at det var veldig dårlige mobil- og bredbåndsmuligheter. Hurtigruten er jo en viktig institusjon reiselivsmessig i tillegg til at den er viktig for folk som reiser langs kysten, og bredbånd og mobildekning er viktig for næringslivet i hele landet, det kan både forenkle, bedre lønnsomheten og skape innovasjon. Men da er det jo en utfordring at det ikke er bra nok tilbud langs det lange landet vårt på begge disse sektorene. Så mitt spørsmål til Astrup er: Vil Høyre være med på å sikre bedre og likeverdig bredbånds- og mobildekning langs kysten av landet?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-10-04:
Jeg tror jeg kan være enig med representanten Hansson i at både de trontaler og de budsjetter som kommer i årene framover, alle må være de grønneste noensinne. Det gjelder også de lokale budsjettene som legges fram. Det er en kjensgjerning at der også Miljøpartiet De Grønne nå sitter i posisjon, i Oslo, har man lagt fram et budsjett hvor man øker kollektivprisene. Sannsynligvis går noen av billettene opp med 15–20 pst. – vi får se når Ruter har regnet dette ut. Det er noe man må ta et ansvar for, for Miljøpartiet De Grønne har sittet som forhandlingspart fra Oslos side – den andre parten er Akershus – og man har selvfølgelig ansvar for resultatet. Det handler ikke bare om hva man mener, men om hva man faktisk gjør. Dette skjer altså i en situasjon hvor støtten fra staten inn i kollektivtrafikken i Oslo er betydelig høyere enn noen gang tidligere. Nå er den oppe i 400 mill. kr i året, altså 150 mill. kr i økning bare i år. Da blir mitt spørsmål: Hvordan vil Miljøpartiet De Grønne ta ansvar for prisene i Oslo, og hvordan vil man jobbe for å holde dem så lavt som mulig og unngå den økningen?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Jeg er glad for at Arbeiderpartiet er fornøyd med den politikken regjeringen gjennomfører, der vi gjør mer enn det som var planlagt i Nasjonal transportplan på vedlikehold av vei, og mer enn det som var planlagt på jernbane. Vi reformerer også mange sektorer for å få mer igjen for pengene, i motsetning til det som var planlagt i Nasjonal transportplan. Hvis det er sånn at Arbeiderpartiet tenker at enhver plan som er framlagt, automatisk vil bli gjennomført, ser jeg fortsatt fram til å få resultatene fra den nasjonale motorveiplanen fra 1963, som ble framlagt av Arbeiderpartiet. Når det gjelder kunnskap om klimapolitikken, trodde jeg ikke at alt måtte nevnes hver gang i Stortinget for at en skal ha en hukommelse for det som skjer. Vi ser at utslippene fra nybilsalget i Norge er på rekordlavt nivå – mye lavere enn da Arbeiderpartiet styrte. Satsingen på jernbane er økt med over 6 000 mill. kr bare i 2016, sammenlignet med det som var nivået da Arbeiderpartiet styrte. Bevilgningene til kollektivtransport er mellom to og tre ganger større enn det Arbeiderpartiet hadde i belønningsordning for kollektivtransport. Alt dette gir folk mulighet til å reise kollektivt og i kjøretøy med lavere utslipp. Vi er godt i rute …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Her nevner representanten Sivertsen selv at klima har vært tema i mange innlegg i debatten tidligere. Jeg trodde også at en trontaledebatt skulle handle om bredden av politikken og ikke bare være ensporet om ett tema. Derfor supplerte jeg med mye informasjon som ikke har kommet fra andre innlegg. Det er også litt rart at Arbeiderpartiet sier at når Høyre har gjort vedtak for mange tiår siden om en nasjonal motorveiplan, har Arbeiderpartiet bare akseptert det etterpå. Denne regjeringen har ikke til hensikt å la andre partis vedtak få lov til å styre hva vi gjør, verken nå eller i framtiden. Derfor gjennomfører vi det som er rett, uavhengig av om Arbeiderpartiet mange steder protesterer mot den veisatsingen som regjeringen holder på med. Når det gjelder klima, så handler det heldigvis om mye mer enn bare avgiften på bensin og diesel, selv om Arbeiderpartiet i dette innlegget synes å tro det. Det er nettopp derfor jeg nevnte veldig mye om jernbanesatsing og kollektivsatsing, for det handler om å gi folk alternativ til å kjøre de bilene som de i dag eier. I tillegg er utslippene fra nybilsalget mye lavere enn de var under Arbeiderpartiets styre. Det tyder på at vi er på rett kurs, selv om vi – som jeg sa – ikke er i mål.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Jeg takker for et spørsmål som er virkelig framtidsrettet. Det er der vi må ha blikket når vi skal løse utfordringene vi har i dag. Det er viktig å se hvordan vi kan ta i bruk intelligente trafikksystemer og teknologi og få næringsliv, lovgivere og ikke minst forbrukerne til å ta teknologien i bruk. Innenfor egentlig alle transportsektorer handler det om å skaffe mer informasjon til de reisende og sjåførene for å kunne velge best mulig reisemiddel og best mulig transportrute for hvert reisemiddel. På dette feltet jobber vi sammen med Vegvesenet, som bl.a. har et samarbeid med Volvo for å se på hvordan de kan få integrert den typen informasjon. Vi har gode samtaler med de store teleoperatørene for å se på hvordan informasjon som de sitter på, kan brukes på en anonym måte, men gi oss et bilde av trafikken. Vi vet at både Avinor, Kystverket, Jernbaneverket og Vegvesenet har store programmer i gang, og vår Nasjonal transportplan vil være sterkt preget av de mulighetene som ITS gir for bedre mobilitet og en bedre transporthverdag.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Sammenhengen i alt det vi gjør på jernbane, vil gi et bedre tilbud til de reisende i form av både frekvens, kvalitet og komfort. Det er det reformen handler om. Vi bruker for det første mye mer penger enn før på infrastrukturen. Hvis infrastrukturen ikke virker, kan vi gjøre hva vi vil med den, men en vil ikke få det til å fungere. Derfor har vi så langt ligget foran skjemaet for Nasjonal transportplan samtlige tre år, fordi vi må fikse infrastrukturen. Etter rød-grønt forfall i åtte år har vi, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, redusert forfallet under dagens regjering, Det er viktig at vi sørger for å få bedre organisering, bedre ansvarsfordeling, sånn at en ikke har duplisert oppgavene i mange organisasjoner. Der er noe av det NSB nå henter ut gevinsten av, fordi vi samler eierskap og ansvar på ett sted i stedet for på flere. Så ønsker vi å ha konkurranse om å tilby best mulige tjenester, men det er altså ikke sånn at vi får en brutalisering. For bare få måneder siden – for bare få uker siden – fikk jeg kjeft for at flere kommer til å jobbe på andre deler av jernbanen. Det er ikke færre som jobber i jernbanen, det er bare færre som er mellomledere i NSB, og flere som vil yte tilbud til de reisende.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Det er ikke et spill for galleriet. Vi får det til og har vist gjennom budsjettene at vi både bygger mer vei, satser mer på kollektiv, bygger mer jernbane og bygger mer sykkelvei, og vi skal også redusere bompengene. Det er en satsing som har vært i gang i det siste, det handler veldig mye om økte bevilgninger. Vi har brukt rundt 25 mrd. kr mer enn de rød-grønne på veiinvesteringer så langt, og det gjenstår fortsatt et budsjett. Så er det riktig som representanten sier, at i bypakkene rundt om i de store byene er en del av eller mye av bompengene med på å finansiere kollektivtrafikk. Men i det som regjeringen har varslet at vi legger fram i statsbudsjettet, sier vi at der vi skal kutte i bompenger, er der det er ren finansiering av veiprosjektene, altså ikke der en også har inntekt til kollektivtrafikk. Dermed har det ikke vært noe misforhold mellom det som representanten Raja og jeg ønsker når det gjelder kollektivtrafikk, og det som Fremskrittspartiet ønsker når det gjelder bompenger. Ved at en øker bevilgningene til eksisterende veiprosjekt som har bompenger, der bompengene kun er til finansiering av veien, betyr det at man får nedbetalt den raskere. Da sparer man bilistene for penger. Det betyr også at næringslivet forbedrer sin konkurranseevne.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Som det ble nevnt da dette ble framlagt på fredag, viser i hvert fall Finansdepartementets beregninger at utslippene vil gå ned. Men klimapolitikk handler ikke bare om drivstoffavgifter, sånn som venstresiden prøver å gi inntrykk av. Klimapolitikk og god bymiljøpolitikk handler faktisk om helheten i transportsystemet og sørger for at flere av dagens bilister får et godt kollektivtilbud, som gjør at de kan løse sine mobilitetsutfordringer uten at dagen blir kortere, i den forstand at reisetiden blir lengre, og uten at prisen går opp, som gjør at de får en dårligere privatøkonomi. Det er derfor vi sørger for at det blir mer attraktivt å reise kollektivt rundt byene, for vi gir mer penger til byene, og vi satser mer på jernbane. Men dem som er avhengig av bil i distriktene, er det ingen grunn til at vi skal straffe, for de har ikke noe alternativ. Det er derfor vi har en pakke som henger sammen. Vi har et pendlerfradrag, vi har bompenger, og det er bomstasjoner på hovedveiene mellom byene. Det gjør det litt billigere, mens der man har alternativ, vil alternativene bli mer attraktive med disse investeringene. Da får man ned utslippene.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Det er alltid behagelig å høre statsråden, som jobber hardt hver eneste dag for å leve opp til ambisjonsnivået til den nasjonale transportplanen som Stoltenberg II-regjeringen la fram, og han klarer det nesten. Det er mer vedlikehold, i tråd med den planen, det er mer kapasitet, og det bygges veier over hele landet. Det er vi glade for. Men det er oppsiktsvekkende at statsråden som har ansvaret for den sektoren som står for om lag én tredjedel av de samlede utslippene i Norge, i 2016 klarer å holde en fem minutters innledning på Stortinget uten å ta ordet «klima» i sin munn. Paris-avtalen ble inngått i fjor. Det er en global, forpliktende avtale. Norge har klare internasjonale forpliktelser knyttet til den, og tidligere kollega av statsråd Solvik-Olsen, tidligere statsråd Tine Sundtoft, sa etter at den avtalen var inngått, at om vi skal nå våre forpliktelser, må det dramatiske virkemidler til. Foreløpige tall viser at utslippene økte fra 2014 til 2015 som følge av veitrafikken. Har regjeringen en politikk for å få ned utslippene fra veitrafikken? Kommer de til å øke neste år, eller kommer de til å gå ned, slik våre forpliktelser krever?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Til tross for denne oppramsingen øker utslippene fra veitrafikken – stikk i strid med det som er våre forpliktelser. Jeg er ikke enig med statsråden i at alt skal nevnes hver gang, men når man hopper bukk over en av de største utfordringene vi står overfor, er det ikke hvilken som helst detalj. Det er faktisk en av hovedutfordringene vi står overfor. Motorveiplanen er et tilbakevendende tema i statsrådens uttalelser, og jeg kan jo igjen minne statsråden på at det faktisk var hans regjeringspartner, Høyre, som la bort den, og Kyllingmark var samferdselsminister. Tidligere i dag har vi hørt representanten Skei Grande sette godkjentstempel på regjeringens klimapolitikk. Det synes vi er litt oppsiktsvekkende, men spørsmålet blir da: Hvilke økninger av drivstoffavgifter har statsråden egentlig fortalt representanten Skei Grande at regjeringen har rom for til neste år? Har man noe å gå på, som man ikke har delt med resten av Stortinget?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Intelligente trafikksystemer gjør at vi kan kjøre gjennom bomstasjoner uten å stoppe for å betale, vi kan kjøpe billett på bussen via mobiltelefon, biler kan følge biler foran uten selv verken å bremse eller å gi gass, og med selvkjørende biler ser vi likevel bare starten på mulighetene som ligger i ITS. Det er ikke tvil om at ITS er en viktig faktor for å løse utfordringene knyttet til trafikksikkerhet, kapasitet, miljø og klima. Bedre informasjonsteknologi i veisektoren vil påvirke adferd og forbedre transportløsninger og trafikkavvikling. ITS kan gi bedre framkommelighet og økt trafikksikkerhet, og mulighetene er mange. Hva vil statsråden gjøre for å stimulere til økt bruk av intelligente trafikksystemer?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
I juni vedtok Stortinget en lov om offentlige anskaffelser, og under behandlingen av denne ble det diskutert om vi skal sette et mål for hvor stor andel ideelle aktører skal ha i ulike sektorer, og om vi ønsker flere ideelle aktører velkommen. Arbeiderpartiet skriver i merknad sammen med Kristelig Folkeparti og Senterpartiet at det bør være en målsetting at ideell sektor øker på sikt og viser til Senterpartiets representantforslag om å sette et mål om at ideell sektor skal stå for 25 pst. av hele omsorgssektoren. Nå skal dette forslaget behandles i høst, og mitt spørsmål til representanten Giske er: Vil Arbeiderpartiet støtte dette forslaget og sette et mål om at 25 pst. av omsorgssektoren skal være drevet av ideelle aktører?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Regjeringen har varslet endringer i investeringstilskuddsordningen for sykehjem og heldøgns omsorg fra 2021, slik at kommunene ikke får statlig tilskudd til å renovere og utvikle eksisterende plasser om de ikke bygger nye. Dette kan slå veldig feil ut. Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi må sikre en reell utbygging av sykehjemsplasser, men vi er også helt avhengig av å utvikle og fornye eksisterende tilbud. Det er et politisk ansvar å sikre virkemidler som setter kommunene i stand til å lykkes i å ivareta sine eldre på best mulig måte. KS påpeker bl.a. at endringene faktisk kan gjøre demensboliger til tapsprosjekt for kommunene hvis dette blir en realitet. Mener Fremskrittspartiet at disse varslede endringene er riktig medisin for kommunene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Vi er glad for at et samlet storting har vedtatt Barnas transportplan, etter forslag fra Kristelig Folkeparti, en plan som skal ivareta barn og unges trafikksikkerhet når framtidens transportplaner utformes. Transportsystemet er viktig for å ivareta hensynet til barn og unge bedre enn i dag. En trygg oppvekst krever at barnas behov veier tungt når framtidens transportløsninger utformes. Alle barn skal ha rett til en trygg skolevei, og plikten til å gå på skole må følges av en rett til å komme trygt til og fra skolen. Et samfunn som er bra for barna, er bra for oss alle, og vi gjør ikke dette for oss selv, vi gjør det fordi vi skylder disse barna en best mulig start på livene sine. Jeg vil hevde at det er en av våre aller viktigste oppgaver som politikere. Den siste tiden har det kommet urovekkende signaler fra flere partier, faktisk også fra Høyre, hvor man i et nytt forslag til partiprogram tar til orde for å åpne for å fjerne barnetrygden helt samt å endre den statlige kontantstøtten. I VG 12. september i år går Kristin Vinje inn for å «styrke arbeidslinjen for foreldrene», som det heter, bl.a. ved å gjøre barnehagen gratis gjennom å kutte barnetrygd og kontantstøtte. Det er svært overraskende at Høyre nå ser ut til å være i ferd med å kunne forlate sitt verdikonservative ståsted og i stedet fremmer en politikk der familien skal underordne seg staten. Foreldre er jo så mye mer enn lønnsarbeidere; de er omsorgspersoner som hver dag er opptatt av å finne de beste løsninger og få tid til barna, i kombinasjon med arbeid. Etter Kristelig Folkepartis syn er det viktig å verne om familiens rett til å velge den løsningen en mener best ivaretar egne barn. Kontantstøtten er et godt virkemiddel som gir foreldre mer tid med barna. Og selv om den har kommet i hardt vær fra både Venstre og Høyre den siste tiden, bør det erkjennes at 41 pst. av alle ettåringsforeldre mottar denne, og det er et flertall i befolkningen for å beholde ordningen. Barnetrygden er et annet gode som sikrer familiene fleksibilitet. Mens gratis barnehage er øremerking av midler, sikrer barnetrygden familiens rett til selv å bestemme over hvordan disse pengene skal benyttes. Familiene bør sikres muligheten til å ta egne valg. Kristelig Folkeparti mener den universelle barnetrygden i stedet må videreføres og styrkes.
Abid Raja (Venstre), 2016-10-04:
Vi har alle fått med oss at statsråden og Fremskrittspartiet ønsker å redusere bompengene – både antall stasjoner og beløpene. Samtidig har vi også fått med oss at Fremskrittspartiet ønsker å bygge mer vei over hele landet. For vår del, og kanskje også for flere andre partier på Stortinget sin del, ønsker vi å bygge ut mye kollektivtrafikk. Vi vet at bompengene er med på å finansiere begge deler, både en del veiutbygging og særlig kollektivtrafikken. Fra Venstres ståsted er vi ikke villig til å ofre noen av kollektivprosjektene. Vi mener at i framtiden trenger vi mer kollektivsatsing, vi trenger å få flere til å bruke buss, trikk og T-bane, og vi trenger å legge til rette for sykkelveier osv. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvordan får man dette til å gå i hop når man samtidig skal kutte i bompenger – både i antall stasjoner og også satser. Er det egentlig et spill for galleriet når man ønsker å få til både kollektivtrafikk og ikke minst nye veier, og når man samtidig sier til media og velgerne at man ønsker å kutte i bompengesatsene? Er dette egentlig et spill for galleriet?
Tina Bru (Høyre), 2016-10-04:
Nå nevnte ikke representanten klima i sitt innlegg, men det har jo vært et hett tema her i dag, også i mange av innleggene fra Arbeiderpartiets representanter. Partilederen i Arbeiderpartiet kritiserte tidligere i dag forslaget fra regjeringen om et grønt skatteskifte, til tross for at det regjeringen foreslår, er større enn det Arbeiderpartiet la opp til i sitt alternative budsjett for 2016. Tidligere har representanten Tajiks kollega, representanten Terje Lien Aasland, vært ute og signalisert at fossilt drivstoff må bli dyrere for at det skal lønne seg å velge miljøvennlig. Videre har han sagt at Venstre gjerne må komme til Arbeiderpartiet for å få gjennomslag for avgiftsøkninger, men også -lettelser, for å gjennomføre et grønt skatteskifte. Derfor lurer jeg på om det er mulig å få et helt konkret svar på hvor mye Arbeiderpartiet er villig til å øke avgiftene på fossilt drivstoff med, og hva slags lettelser Arbeiderpartiet ønsker å gi for å kompensere for dette. Eller er det kanskje ikke rom for lettelser lenger, nå som vi vet at Arbeiderpartiet trenger 26 mrd. kr i økte skatter for å finansiere sine valgløfter?
Tina Bru (Høyre), 2016-10-04:
Jeg må bare konstatere at partilederen i Arbeiderpartiet tidligere i dag ikke benektet regnestykket som Høyre har laget av Arbeiderpartiets valgløfter. Da lurer jeg på: Hva konkret mener representanten Tajik er feil i dette regnestykket? Det sitatet som jeg viste til, fra representanten Aasland, kom i sommer. Da inviterte Arbeiderpartiet til et forlik om grønne avgifter i Stortinget. Da er det noe spesielt ikke å kunne være noe mer konkret på hva som trengs av økninger i drivstoffavgifter, når man først inviterer til et forlik. Så jeg vil fortsatt mene at det er innenfor å be om en konkretisering av hvor høyt Arbeiderpartiet er villig til å gå. Ønsker man å gå høyere enn det man foreslo i sitt alternative budsjett i 2016, som er lavere enn det regjeringen nå har foreslått, eller synes man at dette nivået er fint?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Arbeiderpartiet snakker mye om å utjevne sosiale forskjeller, og det er jeg glad for. Da må vi også ha en skole som har som mål å utjevne sosiale forskjeller, men det lykkes ikke skolen godt nok med i dag. Men vi vet hva som virker. Vi vet at flere lærere er viktig for elevenes læring, og at det er spesielt viktig for de yngste elevene, for elever som er faglig svake, for elever med utenlandsk bakgrunn og for barn av foreldre med lav sosioøkonomisk status. Derfor har Kristelig Folkeparti en tydelig prioritering i skolepolitikken. Vi ønsker oss flere lærere i de laveste klassetrinnene og en nasjonal norm for lærertetthet. Nå har også Arbeiderpartiet begynt å snakke om en ressursnorm i skolen, men Arbeiderpartiet snakker også mye om skolemat og om en heldagsskole med flere timer og lengre skoledager – to reformer som hver for seg vil koste milliarder. Da blir mitt spørsmål: Hva er egentlig Arbeiderpartiets hovedprioritering i skolepolitikken? Hva er viktigst; er det flere timer, eller er det flere lærere?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
For noen uker siden gikk et nytt kull med seksåringer inn skoleporten for aller første gang – spente, fulle av forventning, fulle av nysgjerrighet og fulle av lærelyst. Disse seksåringene har noen av de aller viktigste årene i livet sitt foran seg akkurat nå. I løpet av de første skoleårene skal de knekke lesekoden, lære å regne, lære å skrive, lære de første ordene på engelsk og mye, mye mer. Det er i de første skoleårene at grunnlaget for videre læring legges, og derfor er de første skoleårene så avgjørende. Jeg har et håp om at vi skal se tilbake på 2016 som det året da vi politikere for alvor tok ansvar for at alle barn skal få en god start på skolegangen, for sånn er det dessverre ikke i dag. Vi har en god skole i Norge. Tusenvis av lærere gjør en kjempejobb hver dag, men likevel er det en del elever som opplever at de ikke får den hjelpen og oppfølgingen de har behov for, som kanskje trenger litt mer tid med læreren sin for å få grep om pluss og minus eller for å klare å knekke lesekoden, men som opplever at læreren ikke har tid. Resultatet blir at det oppstår kunnskapshull, og disse elevene får et dårligere grunnlag for videre læring enn de burde fått. Noen gjentar til stadighet at løsningen er bedre lærere. Jeg tror ikke at problemet er at lærerne ikke er gode nok, jeg tror problemet er at lærerne ikke har tid nok. Derfor mener jeg at det viktigste vi kan gjøre, er å gi lærerne nok tid – nok tid til å følge opp hver enkelt elev. Da trenger vi flere lærere på de laveste klassetrinnene. Tidlig innsats i skolen og flere lærere i 1.–4. klasse har derfor vært en av Kristelig Folkepartis viktigste prioriteringer i denne stortingsperioden. Kristelig Folkeparti ønsker derfor en nasjonal norm for lærertetthet på skolenivå. Mitt håp er at vi skal klare å få flertall for denne politikken her på Stortinget i år. Men – skole handler ikke bare om grunnleggende ferdigheter. Skole handler også om sosialisering, om holdninger og verdier. Skolen skal utvikle hele mennesker, ikke menneskelige regnemaskiner. Derfor må verdiformidlingen også vies plass i skolen. For ti år siden fikk vi Kunnskapsløftet i norsk skole. Nå mener vi i Kristelig Folkeparti at Kunnskapsløftet må følges opp med et verdiløft – et verdiløft som sørger for at de verdiene som trekkes fram i skolens formålsparagraf, ikke bare blir honnørord i en lovtekst, men verdier som får gjennomsyre skolehverdagen og får være med på å prege elevene og på den måten også det samfunnet de skal være en del av.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-10-04:
Høyre er verken imot styrket kommuneøkonomi eller imot fysisk aktivitet i grunnskolen. Det vi etterlyser, er svar på Arbeiderpartiets veldig mange løfter som man ikke har vist hvordan man skal betale for. Og det er jo det vi er vant med i denne salen, det er vi vant med i det politiske ordskiftet – også særlig fra Arbeiderpartiet – at vi får svar på, at hvis man har milliardløfter, løfter i milliardklassen, klarer man også å vise hvordan man finansierer det. Vi spør: Hvor stor blir skatteregningen til norsk næringsliv for alle de løftene som Arbeiderpartiet har lansert, både i budsjett – de er tallfestet tidligere – og i andre løfter som vi kjenner til at Arbeiderpartiet har? Er det sånn at Arbeiderpartiet mener at norsk næringsliv trenger nye milliardregninger i form av økte skatter på norske jobber og norske eiere? Hvis det er svaret, er det et ærlig svar fra Arbeiderpartiet. Vi tror det er et dårlig svar i disse tider. Vi mener det er viktig at norske eiere ikke behandles dårligere enn utenlandske eiere, og jeg hadde håpet at Arbeiderpartiet kunne komme etter og være enige med oss i det.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-10-04:
For det første har jeg lyst til å si at Norge har bidratt historisk mye, både i nærområdene med tanke på de flyktningene som har kommet til Norge, og med å hente kvoteflyktninger og bistå med hjelp både i Middelhavet og i de syriske nærområdene og i andre områder som er preget av konflikt. Det synes jeg denne salen og dette huset skal være stolte av og være bekjent av. Det er sikkert alltid mulig å gjøre mer, og det er også sikkert alltid mulig å innrette innsatsen og hjelpen vår på ulike måter, og jeg er ikke i tvil om at Norge kommer til å ivareta sine forpliktelser internasjonalt. Det som vi vet, er at Europa har en stor utfordring med denne relokaliseringsmekanismen – man klarer rett og slett ikke å få plassert flyktninger. Jeg er enig i at det er en bekymring som vi ser i mange andre land, at man rett og slett sier nei til omtrent enhver flyktning. Det synes jeg er beklagelig. Jeg har for øvrig også vært på «Siem Pilot» på Sicilia og besøkt mannskapet der to ganger og sett forholdene på nært hold, og kan også bekrefte at norske styrker der gjør en kjempeinnsats.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-10-04:
Takk for spørsmålet, og la meg svare på det siste først. Som Trøndelags-representant og Trondheims-representant er det ingen tvil om at jeg argumenterer for å flytte både statlige funksjoner og ledelsesfunksjoner til Trondheim og sikre at de skal være der. Det kommer jeg til å fortsette å argumentere for, på samme måte som jeg gjorde tidligere, under den rød-grønne regjeringen, da man slo sammen de to miljøenhetene til det som er dagens miljødirektorat, og man fra de rød-grønnes side egentlig ikke klarte å bestemme seg for om direktøren i det nye Miljødirektoratet skulle bo i Trondheim eller ikke. Det viste seg da at det formelt var kontorsted i Trondheim, men ikke noe krav om bosted i Trondheim. Så her tror jeg nok at jeg og Marit Arnstad har felles sak i utgangspunktet når det gjelder å argumentere for regionen, men vi kan også argumentere for andre regioner og andre regioner argumentere for seg. Ellers registrerer jeg at Marit Arnstad i helgen sa til Trønder-Avisa at med Senterpartiet og Arbeiderpartiet i regjering blir det absolutt ingen ny kommunereform – «whatsoever» – og det må jeg si er et litt annet signal enn det vi hører fra Arbeiderpartiet, som sier at kommunereformen skal fortsette. Så det er litt uklart hva alternativet består i.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-10-04:
Jeg lurer på om ikke det som representanten Andersen egentlig ikke er begeistret for, er at trontalen er fri for SV-politikk og SV-retorikk, og slik vil det nok være. Denne regjeringen og dette stortingsflertallet tar internasjonalt ansvar, vi tar ansvar for sosial dumping, vi tar ansvar for klima, men når det gjelder skattepolitikken, og det at vi har opplevd en økning i ledigheten i deler av Norge, og det at norsk økonomi står foran store omstillingsutfordringer med tanke på å skape nye arbeidsplasser, ny vekst i privat næringsliv, som kan finansiere de fellesskapsoppgavene som vi sikkert begge to er opptatt av, har vi sagt at da er ikke løsningen å ilegge norsk næringsliv nye milliarder i skatter. Da må vi gjøre mer for å legge til rette for at vi kan skape nye arbeidsplasser og få mer verdiskaping i hele den norske økonomien, og det gjør vi gjennom å satse på forskning og utdanning, samferdsel og vekstfremmende skattelettelser.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
I dag har vi både lest og hørt en rekke Høyre-politikere som beklager seg over Arbeiderpartiets ønske om å styrke kommuneøkonomien, bl.a. for å kunne innføre en times fysisk aktivitet i skolen. Det begrunnes med at det blir for dyrt. I dag kom også beregninger som viser at landets 50 rikeste har fått én milliard kroner på deling i skattekutt fra Høyre, i snitt 20 mill. kr hver. Det betyr altså 1 mrd. kr til de 0,001 pst. rikeste i landet. Det er helt greit, mens 100 mill. kr – en tidel – til en opptrappingsplan for å få på plass en times fysisk aktivitet, altså er helt uhørt. Er det slik at Høyre er imot fysisk aktivitet i skolen uansett, eller mener de bare at det ikke er viktig nok til å prioritere over 20 mill. kr i skattekutt til hver av de 50 rikeste i landet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Selv om medias søkelys har endret seg, vet vi at det hver dag utspiller seg en kamp på liv og død i Middelhavet. Ifølge Redd Barna har det hittil i år druknet to barn hver eneste dag – så langt i år nesten 600 barn, som flykter fra krig, forfølgelse og ekstrem fattigdom. Selv om Norge har hatt en lav asylankomst så langt i 2016, som ikke skyldes regjeringens politikk, men stengte grenser nedover i Europa, vet vi at det kommer flyktninger til Europa i tusentall. Jeg var på Sicilia på et feltbesøk der og så hvordan Italia og Europa tar imot flyktninger. Flyktningene kommer, men problemet er at de stanger i Italia og i Hellas og kommer ikke videre. Jeg har akkurat kommet hjem fra OSSE-møtet, PA, i Skopje og er fortvilet over at for mange land i Europa er det viktigere å stenge grenser enn å ta et større ansvar for flyktningkrisen i Europa. Mener representanten Jenssen fra Høyre at Norge bidrar nok, at Norge ikke skal påta seg mer ansvar enn det vi har gjort, eller ser han at Norge kan bidra mer?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-10-04:
Programkomiteene i Venstre og i Høyre har begge presentert forslag om å styre midlene til barnefamiliene. Flere ønsker å erstatte barnetrygden med gratis barnehage og SFO samt målrettede tiltak for å støtte lavinntektsfamilier. I Kristelig Folkeparti er vi overrasket over at Venstre og Høyre tenker i disse baner, for barnetrygden er frie midler til barnefamiliene, mens gratis barnehage og SFO er øremerkede midler. Kristelig Folkeparti mener den universelle barnetrygden må videreføres. Familier med barn har høyere utgifter enn andre, og det er viktig at det offentlige bidrar med barnetrygden til en viss styrking av økonomien i denne perioden. Men hva tenker SV? SV er bl.a. opptatt av heldagsskolen og snakker varmt om den. Mener SV at det er en god idé å veksle barnetrygden inn i gratis barnehage og SFO?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg avviser ikke at det kan være lurt, riktig og veldig bra å endre kommunestruktur enkelte steder, men jeg tenkte jeg skulle bruke tiden min på noe som fint kan ordnes uten noen som helst form for endring av struktur. Det er at det forslaget fra regjeringen som er sendt på høring, om at kommuner som har planer om å bygge ut nye plasser i eldreomsorgen eller å bygge om de plassene som er så slitne av gammel mugg og råte gjennom mange år med dårlig vedlikehold, også skal få støtte i framtiden. Dette er jo ett av mange forslag som Fremskrittspartiet snakket veldig annerledes om da de var i opposisjon, enn det de gjør nå, etter tre år i regjering. Ikke bare skulle bompengene forsvinne dersom Fremskrittspartiet vant valget; eldreomsorgen skulle også få et kraftig løft. Her har dessverre representanten Njåstads egen, gamle partihøvding, Carl I. Hagen, måttet karakterisere en del av tilstanden i eldreomsorgen etter tre år med Fremskrittspartiet i regjering som helt håpløs. Kan representanten Njåstad bekrefte at dette forslaget nå blir lagt i skuffen, og at han vil støtte Arbeiderpartiets forslag om at man også for framtiden skal ha støtte til begge deler?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg skal komme tilbake til det siste. Men tilbake til det som var hovedspørsmålet: Det er riktig at helseministeren nå har varslet at man skal få noen flere år med en overgangsordning, men kommunene trenger ikke en overgangsordning; de trenger fasthet, styring og et reelt verktøy for å bygge ut både nye plasser og ombygde plasser. Jeg forutsetter faktisk at Fremskrittspartiet her i Stortinget manner seg opp, slik de gjør i ærendet til tobakksindustrien i saken om tobakksinnpakninger, til å gå imot sin egen regjering på et forslag som bare burde legges i skuffen. Det var ikke de rød-grønne kommunene alene som sa nei til dette byråkratiske prøveprosjektet til regjeringen om statlig eldreomsorg; det var en lang rekke av Fremskrittspartiets egne folk, også ordførere – og den gamle partihøvdingen Carl I. Hagen. Jeg tror bare at Fremskrittspartiet må lære seg at når en kommer med så saftige valgløfter som at staten skal overta hele finansieringen av eldreomsorgen, kan en ikke komme tilbake med et byråkratisk prøveprosjekt i regi av Helsedirektoratet og tro at lokalpolitikerne skal ta bølgen for det.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Kristelig Folkeparti har et prisverdig engasjement i familiepolitikken. Hareide sa i sitt innlegg tidligere i dag at noe av det viktigste vi kan gjøre, er å sørge for at familien får tid og rom, og at velferdsordningene er universelle. Det er Arbeiderpartiet helt enig i. Men faktum er at dagens regjering har angrepet alt dette. Mer deltid, mer overtid og midlertidige stillinger gir familiene mindre tid og rom og vanskeliggjør framtidsplanleggingen, bl.a. muligheten for å lage og ta vare på barn. Endringene i barnehagepris og forslaget om behovsprøving av ordninger svekker fellesskapet, og regjeringens skattepolitikk øker forskjellene – mellom folk med vanlige inntekter og de rike, og mellom kvinner og menn. Vi har i debatten i dag fått bekreftet også fra Høyres representanter at det er en motsetning mellom skattekutt og velferd. Synes representanten det er riktig politikk å bruke så mye penger på skattekutt, som i stor grad kommer de rike til gode, framfor å styrke velferdssamfunnet og redusere forskjellene mellom folk?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Jeg er helt enig med representanten i dette, og jeg synes hun beskriver veldig godt hva slags dilemma enkelte barnefamilier kan stå midt oppe i. Nettopp derfor er å ta kampen mot arbeidsledighet noe av det viktigste vi kan gjøre, framfor å prioritere skattekutt til de rikeste. Nettopp derfor er det viktig at vi har et arbeidsliv som beskytter familien og gir tid og rom for at familien kan planlegge en god framtid. Og nettopp derfor er det viktig at vi har gode velferdsordninger som er universelle, som alle kan få tilgang til. Men dette blir angrepet av dagens regjering. Bit for bit plukker man bort velfungerende, gode ordninger – ordninger som alle er sikret tilgang til. Det er interessant å utfordre Kristelig Folkeparti på om man vil fortsette å forsvare en slik utvikling, eller om man vil søke samarbeid med partier som vil bygge ut velferdsordningene for småbarnsfamiliene, og som vil bidra til at vi også i framtiden har en befolkning med høy fertilitet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Lat meg starta med det som eg er einig i, nemleg at det er viktig å sikra fellesskapet sitt eigarskap til Statskog. Når det gjeld arronderingssalet, er det nok inga stor hemmelegheit at det er eit lite skilje mellom Arbeidarpartiet og Senterpartiet si haldning til det. Arbeidarpartiet ønskjer seg stopp no. Vår haldning har vore at så lenge me er trygge på at dei eigedomane som vert selde, endar på private lokale hender, eller at kommunar kjøper dei opp, ser me ingen grunn til å bremsa salet før den planen som ligg føre, er gjennomført. Men det avgjerande er at ein i stort sikrar eigarskapet til Statskog, og at Statskog får moglegheit til å utvikla skogeigedomane og naturressursane vidare.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Eit minimumskrav til eitkvart klimatiltak er at det må ha effekt. Det forventar Senterpartiet. Det gjorde me då me diskuterte flyseteavgifta i fjor. Det vil me gjera når me skal diskutera dieselavgifta i år. Så er det ganske oppsiktsvekkjande at ein kallar det for ei satsing når ein reverserer nokre av kutta i pendlarfrådraget. Og det er ganske oppsiktsvekkjande at ein kuttar nokre hundre millionar i bompengar samtidig som ein har vedteke 40 mrd. kr i nye bompengar. Når det gjeld forslaget i vårt alternative budsjett, ser ein, dersom ein les det grundig, at det er eit nullsumspel der me berre flyttar avgiftsbyrda frå den delen av drivstoffet som er biodiesel, over til den fossile dieselen. Så det me foreslo i fjor, ville ikkje hatt særleg betydning for pumpeprisen. Det ville sannsynlegvis heller ikkje hatt den store klimaeffekten.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Eg er svært glad for at Framstegspartiet har lagt vekk sin primære landbrukspolitikk og ikkje lenger snakkar om mange, mange milliardar i kutt. Når me fremjar vår kritikk, er det fordi me meiner at den inntektsutviklinga som det har vore lagt opp til i jordbruksoppgjeret dei seinare åra, har vore for svak. Me ønskjer å ha ein politikk for å tetta inntektsgapet mellom bønder og andre grupper. Så er det rett at for nokre faktorar har utviklinga peikt rett veg, for andre har ho peikt feil veg. Regjeringa hevdar sjølv at der det går feil veg, går det rett veg, f.eks. på nedbygging av matjord, som no begynner å gå oppover. Men regjeringa hevdar framleis at det går nedover. Eg forventar ikkje at representanten Ørsal Johansen skal vera einig i Senterpartiet sin politikk. Men at me har langt større ambisjonar for norsk landbruk og norsk matproduksjon enn regjeringa, skal det aldri vera tvil om.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Det var for så vidt ikkje så mykje å innvenda på det spørsmålet som vart stilt. Me har jo stått saman med SV og eit fleirtal på Stortinget i desse sakene, og eg har all grunn til å tru at me òg kan støtta eit sånt forslag. For det har vore vårt utgangspunkt at me skal avventa dette til me kan sjå ting i samanheng. Senterpartiet har òg vore kritisk til Per Sandbergs bit-for-bit-liberalisering utan konkret mål og retning på det som skjer. Eg skal ikkje gje bindande garantiar på det no, men eg vil seia at det er overhengande sannsynleg at så vil skje.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Eg må seia at det er på grensa til det uærlege når statsråden snakkar om inntektsutviklinga 2014–2017 utan å ta med jordbruksoppgjeret 2013 som ein viktig del av inntektsutviklinga som har vore. Stortingsfleirtalet har sagt at det er viktig å redusera inntektsgapet mellom jordbruket og andre sektorar i samfunnet. Eg reknar med at det vert førande for politikken framover. Men dette skal omtalast i den varsla jordbruksmeldinga. Mitt spørsmål er rett og slett: Kan statsråden lova at denne jordbruksmeldinga som me no har venta på i tre år, vil verta lagd fram slik at Stortinget får tid til å behandla ho i god tid før vårens jordbruksoppgjer?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-10-04:
Lat meg fyrst seia at eg synest det er veldig spesielt at statsråden kjem i Stortinget og klagar over tida me brukte på å forhandla lova om offentlege anskaffingar. Det var behov for å gjera betydelege endringar i den lova, rett og slett fordi regjeringa ikkje hadde forstått at Stortinget faktisk var oppteke av ideell sektor. Så til spørsmålet. Forenkling har vore eit slagord for denne regjeringa. Ein har oppretta eit regelråd. Det har slett ikkje vore enkelt fordi det stort sett gjev gult og raudt kort til det meste av det som kjem av saker, men det vert ikkje teke omsyn til av regjeringa. Mitt spørsmål er eigentleg ganske enkelt: Har det vorte enklare?
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Det var mye man kunne være enig i i Pollestads innlegg. Det er gøy å følge representanten i sosiale medier, og jeg kunne se på Facebook-siden hans her om dagen at en journalist hadde tatt feil av hvilket parti representanten tilhørte – Arbeiderpartiet – ikke Senterpartiet. Det viser at vi er enig i mye, og representanten kunne kanskje like godt ha representert Arbeiderpartiet i dette innlegget. Men jeg skal spørre om Statskog. I forrige uke ble det kjent at Statskog i løpet av de siste seks årene har solgt nærmere 400 000 mål, og at det i høst skal selges ytterligere 15 eiendommer, på til sammen 73 000 dekar. Vi støttet vedtaket om arronderingssalg i 2011, men mener at det nå er på tide å bremse opp. Det er viktig at naturressursene tilhører folket, at jakt, fiske og friluftsliv er på folkets hender. Så er Pollestad enig med Arbeiderpartiet i at det såkalte arronderingssalget nå må stanses?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2016-10-04:
Representanten Pollestad sa sist uke nei til å øke diesel- og bensinavgiftene. Uttalelsen kom etter at regjeringen hadde lagt fram forslag om å øke dieselavgiften med 35 øre og bensinavgiften med 15 øre, samtidig som vi reduserer bompengene i distriktene, øker pendlerfradraget og senker årsavgiften, samlet lettelser i avgiftene på 900 mill. kr. Det er litt vanskelig å forstå hva Senterpartiet vil med det grønne skiftet, for i sitt alternative budsjett for 2016 økte Senterpartiet avgiftene med henholdsvis 29 øre per liter for bensin og 20 øre per liter for diesel. Før sommeren ba representanten Arnstad regjeringen om å øke avgiftene. Nå sier Pollestad nei til økte avgifter. Det samme sier Navarsete, mens Lundteigen sier ja. Senterpartiet er altså på kollisjonskurs både internt, med miljøet og med distriktene i dette spørsmålet. Spørsmålet mitt er: Kan Senterpartiet forklare oss hva partiet legger i «det grønne skatteskiftet»?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2016-10-04:
Etter at Fremskrittspartiet overtok Landbruksdepartementet, har bøndene opplevd en betydelig inntektsvekst. Produksjonsfriheten til bøndene er styrket, og vi har lagt til rette for en mer lønnsom og konkurransedyktig skognæring. I tillegg var det dobbelt så stor reduksjon i antall jordbruksbedrifter under Senterpartiet som under Fremskrittspartiet, ifølge tall fra SSB. Den 25. juli sa Geir Pollestad i Nationen at han ikke støtter regjeringens landbrukspolitikk, altså den politikken som har bedret utviklingen i norsk landbruk. Hvorfor motarbeider Senterpartiet forslag som vil bidra til å øke investeringslysten og lønnsomheten i landbruksnæringen?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Representanten Breivik er ein sindig vestlending med interessante betraktningar det er verdt å lytte til. Eg opplever ikkje at Breivik er blant dei som ivrar aller mest for desse milliardane i skattekutt til dei som allereie sit godt i det. Likevel er det den politikken som blir ført, i ei tid med 139 000 arbeidslause – mange av dei langs den same kysten som både representanten Breivik og eg har sterk tilhøyrsel til. Det må vere vondt for representanten å erkjenne at om desse skattekutta hadde vorte droppa i berre tre dagar, hadde vi hatt nok pengar til å byggje ei ferje på Vestlandet. Spørsmålet er ganske enkelt: Vil Venstre denne gongen prioritere tiltak mot arbeidsløyse framfor desse dyre og ineffektive skattekutta?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2016-10-04:
Takk for svaret. Representanten snakkar mykje om klimaet i innlegget sitt. Det vil eg bore litt meir i, i lys av at regjeringa no vil auke bensin- og dieselprisane, men m.a. vil kutte både i bompengar og årsavgift – stikk i strid med hensikta bak eit grønt skatteskifte, fordi det premierer bilkøyring. Dette forslaget er presentert av Framstegspartiet mest som eit ultimatum. Då er det interessant, med Paris-avtalen og klimaforpliktingar elles i bakhovudet, å høyre: Er dette den offensive avgiftspolitikken Venstre såg føre seg, og kan representanten Breivik vere med på å støtte eit grønt skifte med ein så tydeleg bismak av eksos?