Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-08:
Regjeringens politikk bygger på respekten for menneskeverdet, med vekt på omsorg for svakstilte, likeverdighet og sosial inkludering. Det innebærer at vi på sosialpolitikkens område har et overordnet mål om å sikre økonomisk og sosial trygghet gjennom gode, generelle velferdsordninger som i størst mulig grad møter den enkeltes behov og livssituasjon. Dette skal muliggjøre et verdig liv og sikre livskvalitet for den enkelte, uavhengig av personlige ressurser og bistandsbehov. Denne regjeringen har gjennom Tiltaksplan mot fattigdom iverksatt et bredt spekter av tiltak for å forebygge og hjelpe personer ut av fattigdommen og foreslår derfor å trappe opp innsatsen med 255 mill. kr i 2005. Med dette har Regjeringen økt nivået på bevilgningene til fattigdomstiltak med 1,2 milliarder kr i løpet av tiltaksperioden. Etter at Samarbeidsregjeringen tiltrådte, har den samlede innsatsen til ekstra tiltak mot fattigdom kommet opp i nær 3,2 milliarder kr. Jeg hører nå at en begrunnelse for å få en ny regjering er at vi ikke satser nok på tiltak mot fattigdom. Jeg bare minner om at det var denne regjeringen som tok initiativet til en egen handlingsplan mot fattigdom, og som har gjort noe med dette. Arbeid er det viktigste virkemiddelet for å oppnå sosial og økonomisk trygghet i befolkningen. Tiltak som kan bidra til å styrke arbeidslivstilknytningen for personer som står helt eller delvis utenfor arbeidsmarkedet, er derfor viktigst. Vi foreslår bl.a. å trappe opp den særlige satsingen på målrettede tiltak for sosialhjelpsmottakere og innvandrere. Erfaringer gir oss grunnlag for å mene at vi er på rett vei, og at samarbeidet mellom sosialtjenesten og Aetat gir et godt grunnlag for videre arbeid. Vi foreslår et kvalifiseringsprogram for innvandrere med lang botid og som er avhengige av sosialhjelp, etter modell av introduksjonsprogrammet, og vi foreslår igangsatt forsøk med aktivisering og arbeidstrening i regi av frivillige organisasjoner. Flere av tiltakene er rettet mot de tyngste rusmiddelmisbrukerne, herunder styrking av behandlings- og oppfølgingstilbud og øremerking av plasser i arbeidsmarkedstiltak for gruppen. Regjeringen er beskyldt for å ha lagt fram et usosialt budsjett. Jeg mener det er galt. Regjeringen legger opp til å bruke flere milliarder kroner mer til den offentlige velferden neste år. Det kan neppe kalles usosialt. Den sosiale profilen synliggjøres ikke bare gjennom økte bevilgninger, men også gjennom Regjeringens bevisste satsing på å hjelpe mennesker fra passive stønader til aktive tiltak og arbeid. Mennesker med nedsatt funksjonsevne skal ha muligheter til personlig utvikling, deltakelse og livsutfoldelse på linje med alle andre. For 2004 ble det lagt inn nær 100 mill. kr til styrking av tiltak for personer med nedsatt funksjonsevne, og for 2005 foreslår Regjeringen å øke denne innsatsen med ytterligere 85 mill. kr. Arbeid er et av hovedinnsatsområdene i Regjeringens politikk for personer med nedsatt funksjonsevne. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at yrkesaktiviteten i denne gruppen øker fra 2003 til 2004. I statsbudsjettet for neste år foreslår Regjeringen økt innsats for å få flere personer med nedsatt funksjonsevne i arbeid. Gjennom budsjettarbeid i Stortinget er det funnet rom for å øke denne innsatsen ytterligere, noe jeg er glad for. Det er viktig å motvirke tendenser til et samfunn som diskriminerer på grunnlag av funksjonsnivå. Manglende tilgjengelighet er et stort hinder for at personer med nedsatt funksjonsevne kan delta på linje med andre. Jeg er glad for at Regjeringen i disse dager har lagt fram en handlingsplan for økt tilgjengelighet. Handlingsplanen er den første i sitt slag, og Regjeringen avsetter over 180 mill. kr til målrettede tiltak for å fremme økt tilgjengelighet i neste års budsjett. I 2005 vil Regjeringen øke innsatsen knyttet til barn med nedsatt funksjonsevne og deres familier. Nye tiltak vil bli etablert og eksisterende styrket. En egen strategiplan for barn med funksjonsnedsettelse og deres familier vil bli lagt fram til våren. Når det gjelder innsatsen overfor denne gruppen, er jeg glad for at det gjennom budsjettavtalen er mulig å styrke tilskuddet til likemannsarbeid for neste år med 3 mill. kr. Tidsbegrenset uførestønad har nå eksistert i underkant av et år. Det er viktig for meg å følge utviklingen og se på de effekter ordningen har fått i løpet av sin eksistens. Ordningen vil derfor bli evaluert. Jeg er glad for at komiteen støtter dette. Evalueringen vil bli gjort i to faser. Den første fasen vil være en kartlegging av kjennetegn ved stønadsmottakerne, størrelsen på uføreytelsen sammenliknet med ytelsen til uførepensjonister og hvordan stønadsmottakerne blir fulgt opp. Denne delen av evalueringen vil foreligge til sommeren. I evalueringens fase 2 er det ønskelig å kartlegge i hvilken grad stønadsmottakere med tidsbegrenset uførestønad kommer tilbake i arbeid. Stortinget vil bli orientert om resultatet av evalueringene på egnet måte. Bakgrunnen for endringene i rehabiliteringspengeordningen har vært å stimulere til tidligere avklaring av om stønadsmottakeren kan gå tilbake i jobb, om det skal iverksettes yrkesrettet attføring eller innvilges tidsbegrenset uførestønad/uførepensjon. Jeg har i eget brev til komiteen redegjort for at jeg har bedt Rikstrygdeverket om å endre praktiseringen av regelverket for rehabiliteringspenger og tidsbegrenset uførestønad, slik at det sikres at personer med helseproblemer ikke skal bli stående uten ytelser til livsopphold. Retningslinjene til trygdeetaten er blitt endret i samsvar med dette. I stedet for å reversere endringene i rehabiliteringspengeordningen mener jeg at en del av dem som ellers ville ha mottatt rehabiliteringspenger i mange år, bør få tidsbegrenset uførestønad. Jeg mener at unntaksbestemmelsen som gjelder alvorlig syke, må praktiseres med skjønn, slik at stønadsmottakere som er i et behandlingsopplegg, med utsikt til friskmelding innen rimelig kort tid, kan beholde retten til rehabiliteringspenger. Regjeringen vil, jf. budsjettavtalen med Fremskrittspartiet, presentere et opplegg for evaluering av endringene i regelverket for rehabiliteringspenger i revidert nasjonalbudsjett til våren. Regjeringen legger vekt på å videreføre samarbeidet med partene i arbeidslivet om gjennomføringen av IA-avtalen, og mener at IA-avtalen og det arbeidet som er lagt ned i den, er viktig for å nå målene om redusert sykefravær og et mer inkluderende arbeidsliv. Jeg kan forstå reaksjonene på det forslaget som Regjeringen har fremmet om endringer i arbeidsgivers ansvar når det gjelder sykelønnsordningen. Regjeringen mener at det er nødvendig å intensivere arbeidet for å redusere sykefraværet ytterligere, og har derfor foreslått å innføre et begrenset medfinansieringsansvar for arbeidsgiver i hele sykepengeperioden. Et flertall i Stortinget har sluttet seg til de endringer som er foreslått. Etter en vedvarende økning i sykefraværet siden 1994 er det svært gledelig at vi nå ser en nedgang i sykefraværet også etter utløp av arbeidsgiverperioden. Dersom det viser seg at fraværet går ned mer enn forventet utover i neste år, vil Regjeringen, slik som forutsatt i budsjettavtalen, foreta en ny vurdering av gjennomføringen av delansvar for arbeidsgiverne i trygdeperioden. Det er ikke bare sykefraværet som er en viktig del av dette arbeidet. Også de andre delmålene i IA-avtalen er viktige for Regjeringen. Vi legger derfor til rette for inkludering i arbeidslivet av personer med redusert arbeidsevne eller svak tilknytning til arbeidslivet, herunder yrkeshemmede, innvandrere, ungdom, langtidsmottakere av sosialhjelp, osv. Budsjettforslaget for 2005 gir rom for gjennomsnittlig 24 500 tiltaksplasser under spesielle arbeidsmarkedstiltak for yrkeshemmede. Forslaget inkluderer flere midler til oppfølging av Opptrappingsplanen for psykisk helse og til økt innsats overfor personer med nedsatt funksjonsevne. Ungdom, innvandrere og langtidsledige, herunder langtidsledige sosialhjelpsmottakere, vil fortsatt være prioritert ved inntak på ordinære arbeidsmarkedstiltak. Vi arbeider også med en stor og omfattende reform av hele vår arbeids- og velferdsforvaltning. Jeg tror tiden er moden for å foreta en langt sterkere samordning mellom de ulike delene av arbeids- og velferdsforvaltningen enn det man har oppnådd gjennom tiltak som har vært prøvd til nå. Vi vil derfor til våren fremme et stortingsdokument med konkrete forslag til hvordan dette skal skje. Det som vil være avgjørende for oss, er at brukerne får møte én enhetlig front i kommunene av arbeids-, sosial- og trygdeforvaltning. Vi har sett gode eksempler i forsøk rundt omkring i kommunene på hvordan dette fungerer, hvor mennesker som ikke har hatt noen fast tilknytning til arbeidslivet, har fått det gjennom en samordnet innsats fra disse tre etatene. Hovedmålet for rusmiddelpolitikken er en betydelig reduksjon i de sosiale og helsemessige skadene av rusmiddelmisbruk, bl.a. ved å redusere forbruksnivået. I vårt forslag til statsbudsjett følger vi opp Regjeringens handlingsplan mot rusmiddelproblemer. Vi kommer til å legge fram en ny handlingsplan til neste år, med en oppfølging av viktige tiltak. Dagens situasjon er oppløftende på noen områder, mens den er mer nedslående på andre. Den største bekymringen for meg er knyttet til det økende alkoholforbruket, særlig blant unge. Samtidig ser vi ingen økning i narkotikamisbruket, snarere en stagnasjon eller en liten nedgang de siste årene, men registrerer dessverre en viss økning av antall overdoser siste år. At situasjonen er tilfredsstillende på noen områder, tilsier ikke at vi kan slappe av. Tvert imot, vi må opprettholde og styrke innsatsen med sikte på at den positive utviklingen kan fortsette. Sammenhengen mellom pris, tilgjengelighet og forbruk av alkohol er veldokumentert. Norge har derfor alltid hatt en relativt restriktiv alkoholpolitikk. For Regjeringen er det viktig å beholde denne politikken for å forebygge at flere drikker mer. Et viktig mål er å utsette debutalderen. Det er bakgrunnen for en kampanje som vi har kjørt i år. Vi er glad for at det er tilslutning til at vi skal fortsette kampanjevirksomheten også neste år, og forsterke den.