Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Ostetoll har kanskje blitt symbolsak nr. 1 i Norge og er noe vi kommer til å diskutere mange ganger fordi det har med tollvern å gjøre. Bakgrunnen for denne saken er altså at den rød-grønne regjeringen 1. januar 2013 innførte prosenttoll istedenfor kronetoll på en del oster, storfekjøtt og lam. Da ble det framsatt to forslag. Ingen av disse forslagene framsettes i salen, og det er fordi svaret fra landbruksministeren avdekker at regjeringen har innfridd det som kom fram i forslaget. Det er det også stor enighet om i komiteen, så debatten i dag kommer kanskje heller til å dreie seg om hvilket syn man har på hvordan landbruket og jordbruket må tilpasse seg for framtida. Vi ønsker alle forutsigbarhet, og noen ønsker også reformer i landbruket, men det er et spørsmål om man skal forberede landbruket på en åpnere verden, eller om man skal fortsette å kjøre en særnorsk jordbrukspolitikk som etter min mening maler jordbruket lenger inn i et hjørne, der man fort kan komme til å oppleve ganske brå krav til tilpasning. Vi ser at det foregår mye rundt oss. Vi har forhandlinger mellom EU og USA som vi ikke har noen innvirkning på, og som kan komme til å stille norsk jordbruk overfor ganske tøffe krav. Så utfordringen som her ligger under, er at vi alle ønsker et godt norsk jordbruk og et produktivt norsk jordbruk, og vi ønsker også at lønnsomheten skal utvikle seg, men det er åpenbare forskjeller når det gjelder hvordan vi ser at det kan komme til å skje. Derfor har Fremskrittspartiet og Høyre en særmerknad som går på at handel er helt grunnleggende for norsk velferd, og vi mener at det ikke er noe alternativ til den linjen vi der har ført, med å gå i retning av en åpnere verden. Vi ser at EU reagerte ganske kraftig på den ensidigheten som Norge viste i forrige periode når det gjaldt en del sånne tiltak. Det tror jeg ikke Norge skal kimse av. 70–80 pst. av norsk utenrikshandel er med EU, og vi er tjent med en god og åpen dialog med EU der vi finner omforente løsninger. Så er det den andre overordnede utfordringen som jeg var inne på, nemlig i hvilken grad man skal bruke de mulighetene som WTO-avtalen og andre handelsavtaler gir til å øke beskyttelsen maksimalt for norsk jordbruk, eller om man skal begynne å forberede det på framtidas utfordringer. Vi vet at det kommer artikkel 19-forhandlinger med EU til høsten, og vi står som sagt også overfor utfordringer i forhold til TTIP-forhandlingene, altså frihandelsavtalene mellom EU og USA. Høyres oppfatning er veldig klar: Man skaper den beste forutsigbarheten for norsk jordbruk ved også å forberede jordbruket på de utfordringene som kan komme, og ikke legge skjul på dem og male næringen lenger inn i et hjørne. Det er de overordnede strømningene. Men behandlingen av dette dokumentet var som sagt forholdvis enkel, i og med at både landbruksministeren og hele komiteen stiller seg bak at regjeringen har forholdt seg til de tollendringene som kom. Man diskuterer også med organisasjoner utenlands med det som bakgrunn. Og som alle kjenner til: Stortingets vedtak gjelder inntil man har gjort nye vedtak, og det er foreløpig ikke gjort. Dermed blir dokumentet foreslått vedlagt protokollen. Det er heller ikke, etter hva jeg har registrert, noen forslag til behandling.