Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2003-05-22:
Fremskrittspartiet har i all hovedsak tilsluttet seg de forslagene Regjeringen fremmer til ny borettslagslov og ny boligbyggelagslov. Fremskrittspartiet har kun til noen enkelte punkter egne merknader, og vi vil på noen områder stemme mot enkelte av paragrafene i loven. Som lovgivende forsamling har vi en viktig oppgave, å tilrettelegge best mulig for et velfungerende norsk boligmarked. Jeg håper og tror at disse nye lovene vi nå behandler, vil være et positivt bidrag for å sikre en tilfredsstillende utvikling på det norske boligmarkedet framover. Et velfungerende norsk boligmarked med en riktig balanse mellom tilbud og etterspørsel er en viktig forutsetning, ikke minst når det gjelder den enkelte innbyggers muligheter til selv å kunne kjøpe seg sin egen bolig. Her har boligsamvirket hatt en viktig rolle også historisk sett. Boligsamvirket utgjør i dag, etter vel 50 års virke, en viktig andel av det totale boligtilbudet i Norge. Norske Boligbyggelags Landsforbund består i dag av 102 boligbyggelag og rundt 44 000 borettslag, som så disponerer ca. 240 000 leiligheter, som igjen huser rundt 500 000–600 000 mennesker – og i tillegg finnes det noen frittstående boligbyggelag landet rundt. Boligbyggelagene er samlet sett Norges største boligbygger og bidrar dermed altså til at flest mulig kan eie sin egen bolig, noe som er en viktig boligpolitisk målsetting i Norge. Av Norges rundt to millioner boligeiendommer er rundt 13 pst. borettslagsboliger. Et borettslag er et eget selskap som eies av dem som bor der, og vil en eier selge, kan han fritt selge til vanlig markedspris. Dette er etter mitt syn en viktig forutsetning for boligsamvirkemodellen. Den brede boligpolitiske enigheten, med den målsetting at flest mulig skal få eie sin egen bolig, har etter mitt syn skapt et godt fungerende norsk boligmarked, der flertallet av oss eier sin egen bolig i dag. Fremskrittspartiet har som nevnt ikke sett noen store praktiske, politiske eller prinsippelle grunner til å være vesentlig uenig i innholdet i de to lovforslagene fra Regjeringens side, men på ett område har vi bidratt til flertall, som endrer Regjeringens forslag. Fremskrittspartiet går sammen med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV mot en nyordning der eierandelene i borettslag skal måtte registreres i grunnboken, slik det foreslås i selve proposisjonen. Fremskrittspartiet mener derimot, sammen med de samme partiene, at registreringen av rettigheter i borettslagsleiligheter bør baseres på konkurranse mellom flere andelsregistre. Vi mener dette også er en bedre modell enn den modellen regjeringspartiene i komiteen foreslo, som er basert på et enkelt sentralt register for andelsregistrering, selv om dette altså skal være anbudsutsatt og dermed gjenstand for en viss konkurranse. Dagens registerordning for andelseiere har fungert rimelig godt, etter hva jeg har fått opplyst hittil. Jeg kan derfor ikke se noen særlig gode grunner til å endre vesentlig på et godt innarbeidet og greit fungerende system. Fremskrittspartiet er derfor tilfreds med at vi kan videreføre en modell for registrering i regi av borettslag og forretningsførere, som ivaretar en hensiktsmessig konkurransesituasjon vedrørende valg av andelsregister, og som også på andre måter er positiv for borettslagenes virksomhet. Fra Fremskrittspartiets side har vi, som jeg tidligere har sagt, ingen presserende behov for å si for mange ord om disse lovforslagene, da vi stort sett er enige i det meste av innholdet i proposisjonen. For øvrig vil jeg få henvise til proposisjonen og innstillingen samt til de respektive enkeltmerknadene som er lagt inn i innstillingen fra Fremskrittspartiets side.