trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg takker for svaret. Arvid Nesse, som leder et testsenter for havvind på Karmøy, fikk nei til å samle havvindaktører på Vestlandet, med den begrunnelse at det var for kort tid siden et lignende prosjekt ble støttet. Tilbakemeldinger fra Innovasjon Norge i Rogaland er at det er viktig å gi rom for en noe bredere tolkning av miljøteknologiordningen, og at det også tar tid før de mulighetene som ordningen gir, blir kjent. Vi vet at det er store søknader på vei. Vi vet at det allerede er gode søknader inne. Hva vil statsråden gjøre for å sikre en bredere tolkning av miljøteknologiordningen, eller eventuelt gjøre ordningen bedre kjent?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg takker for svaret og signalet. Det er fristende igjen å minne om at alarmen går på Vestlandet. Det er fristende å sitere Carl I. Hagen, som på landsmøtet til Fremskrittspartiet kalte det en krise at regjeringen har gjort «for lite, for sent». Men tilbake til utgangspunktet. Regjeringen letter skatteinnkrevingen med 50 mill. kr daglig. På Vestlandet kunne vi etter to dager med regjeringens skattelettelser bygd to elferger. Hva tror statsråden med ansvar for næringsutvikling er det viktigste – to dager med skattelette eller bygging av én elferge?
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Maritim næring er særlig rammet av redusert aktivitet offshore. Dersom skip som bestilles til norsk fergetransport og nærskipsfart tar i bruk ny teknologi, kan det bidra til aktivitetsøkning i den norske maritime klyngen. Altså mer miljøvennlig teknologi, større inntjening og flere arbeidsplasser på en gang. Arbeiderpartiet vil at staten skal bruke sin forbrukermakt og i en overgangsfase dekke merkostnader ved bruk av ny teknologi i fergeanbudet. Hvorfor vil ikke regjeringen støtte dette?»
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Da forstår jeg statsråden slik at det at regjeringen ikke motarbeider Arbeiderpartiets forslag om at staten skal bruke sin forbrukermakt og i en overgangsfase dekke merkostnadene ved bruk av ny teknologi i ferjeanbudet, bare var en glipp eller en trykkfeil – eller noe som ligner. Det sies stadig vekk i svar fra de ulike statsrådene i denne spørretimerunden, at det skjer ting, at de gjør noe. Allikevel øker arbeidsledigheten i takt med oljepengebruken. Mitt spørsmål til ministeren er: Når kan vi se effekten av alt det dere gjør? For den er umulig å se nå.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg reagerer på det med «feilinformering», for nå har jeg spurt to ganger om hvorvidt det er en trykkfeil eller en misforståelse at man er imot dette forslaget. Jeg registrerer at ministeren ikke svarer konkret på det, det han sier, er at det skjer ting, at de gjør noe. Det er 140 000 arbeidsledige i dette landet, og tallet stiger: I Eigersund er arbeidsledigheten nå økt med 130 pst. på ett år. Mye av det rammer de unge hardest. Tidligere i spørretimen i dag kunne ikke finansministeren innrømme at dette var en krise for noen andre enn den enkelte. Kan ministeren – som tross alt er fra Rogaland – løfte blikket og se at dette ikke bare er en krise for den enkelte personlig, men en nasjonal krise, som vi må ta fatt i?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Sør-Vestlandet rammes av økende ledighet. Mange bedrifter har vært gjennom flere runder med nedbemanning, og bl.a. i maritim sektor er en rekke bedrifter i ferd med å miste verdifull kompetanse de trenger for å kunne skape nye og bedre løsninger. Stadig flere etterspør strakstiltak i form av tiltakspakker. Det fikk vi også høre da vi i forrige uke hadde samråd med næringslivet i statsrådens hjemby Bergen. Ser statsråden at det er et stort behov for motkonjunkturtiltak som kan holde sysselsettingen oppe i denne situasjonen?»
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det er mange ting som blir ramset opp her, men de tusenvis av ledige viser til at de opplever at det er en tiltaksløs statsråd som kommer med trøstende ord og har en vente-og-se-holdning, og at den tiltakspakken som ble levert i høst, har hatt liten innvirkning så langt. Det hjelper lite for dem som står i Nav-køen, å høre på fine ord når det ikke blir nye arbeidsplasser av det. Statsråden var inne på at det var viktig å få opp aktiviteten. Da er det interessant å vite hva statsråden gjør for å pushe aktiviteten f.eks. på norsk sokkel – ting man kan gjøre av vedlikeholdsarbeid og feltutvikling. Men man trenger også å være offensiv når det gjelder kystvaktskipene og anbudene i forbindelse med det, og ikke minst ferjeanbud. Så det er interessant å spørre statsråden: Kommer det noen tiltak som vil virke nå, og har kondemneringsordningen i det hele tatt hatt noen virkning så langt?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det er interessant, for statsråden nevnte at regjeringen nå kommer til å komme med nye endringer i permitteringsregelverket. Krisen slo inn for ett og et halvt år siden, og mange har stått og ropt ganske høyt om at nå må det skje. Først etter ett år med stort press fra partene fant regjeringen ut at man kanskje kunne finne noe argumentasjon for at dette også var bra. I tillegg opplever man langs dette landet at det er en storstilt sentralisering, noe som provoserer. Når oppgaver faktisk skal sendes ut, skal de ikke sendes veldig langt ut, i hvert fall ikke nordover! Blant annet kom Politidirektoratet med nye retningslinjer i går, som bidro til at Drammen ble valgt med tanke på regnskaps- og lønningskontor foran bl.a. Kristiansund. Også når det gjelder utflaggingen av Ello i Kristiansund som Orkla gjorde, også i går, har statsråden kommet ganske sent på banen og egentlig ikke trykt på nok.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Den rekordhøye arbeidsledigheten rammer ansatte i både petroleumsnæringen og offshorerelatert næringsvirksomhet hardt. Økt arbeidsledighet er verken bra for den enkelte eller for samfunnet. Det trengs en nasjonal satsing for å holde aktiviteten oppe og kompetansen ved like, og det er på høy tid at regjeringen kommer med mottiltak. Vi trenger tiltak knyttet til leting, feltutvikling, vedlikehold og plugging av brønner. Hvilke tiltak vil statsråden ta initiativ til for å øke aktiviteten på norsk sokkel?»
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
De fleste jeg kjenner, meg selv inkludert, kjenner folk hjemmefra som har mistet jobben sin, eller som står i fare for å miste jobben – i både familie og vennekrets. Det oppleves ganske dramatisk for enkeltmennesker, familier og samfunn. Svaret som statsråden gir i dag, tror jeg beklageligvis ikke beroliger noen. For å imøtegå situasjonen må vi få satt inn et større nasjonalt ansvar og større og bedre tiltak enn det en allerede har gjort. Bare i Eigersund har ledigheten økt med 130 pst. på ett år – og det er dramatisk. Da er spørsmålet: Hva vil statsråden gjøre for å få fart på bl.a. vedlikeholds- og modifikasjonsarbeidet på sokkelen, som vil være et viktig bidrag i den situasjonen vi står i, og som vi nå ser utvikle seg i negativ retning? Og når vil statsråden sette i gang og utvinne i eksisterende felt, slik det faktisk står i statsrådens egen regjeringserklæring at en skal gjøre?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det er et ordtak som sier: Bedre sent enn aldri. Jeg er redd for at det er for mye altfor sent, og jeg er også redd for at det er flere tiltak som aldri vil bli iverksatt fordi regjeringen faktisk ikke vil. Det er også sånn at i tillegg til at folk mister jobbene sine, som er dramatisk nok i seg selv, så står vi nå i fare for å miste verdifull kompetanse, og vi ser at ungdom flykter fra studier som er petroleumsrelaterte – det i en næring som skal vare i mange tiår, og der vi ser at pilene kommer til å peke oppover igjen i 2018. Da lurer jeg på hva statsråden har tenkt å gjøre for at dette ikke skal fortsette. Samtidig er det slik at i Stavanger skal et prøveprosjekt mellom Nav, NHO og NITO, om kompetansegap, kartlegge behovet for hva slags kunnskap arbeidsledige petroleumsingeniører trenger for å få seg ny jobb. For de vil ha jobb, og de vil omstilles. Det forslaget er fremmet for arbeidsministeren uten at en har fått napp. Er det et forslag som olje- og energiministeren kunne tenke seg å løfte opp og få gjort noe med?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
I denne spørretimen har det vært stilt en rekke spørsmål knyttet til tiltak for å holde oppe sysselsettingen i den krevende situasjonen deler av norsk industri står i. Jeg viser til svaret fra næringsministeren når det gjelder generelle tiltak for å bedre situasjonen for Sør- og Vestlandet. Jeg forsøker å forholde meg til regjeringens politikk overfor olje- og gassindustrien. Det er ingen tvil om at oljeindustrien, som alle andre råvarebaserte næringer, har vært og vil forbli en syklisk bransje, og også en bransje der det er store kapitalbehov og til dels lange ledetider. På grunn av situasjonen i oljemarkedet møter denne industrien nå, både på leverandørsiden og på operatørsiden, krevende markedssituasjoner, noe som har gjort at oljeselskapene har redusert både letebudsjettene og investeringsbudsjettene. I sum har dette gjort at investeringsnivået tilknyttet norsk sokkel har falt betydelig, men det er heller ingen som helst tvil om at en betydelig del av utfordringen norsk leverandørindustri står i, handler om aktivitetsnivået i helt andre regioner enn Norge. Dette er en global situasjon, og vi har en meget internasjonalt orientert norsk leverandørindustri. Samtidig skjer det et viktig arbeid i industrien for å øke effektiviteten og redusere kostnadene per fat produsert. Å lykkes med det arbeidet er det som vil avgjøre om vi kan ha varig verdiskaping og tusenvis av lønnsomme arbeidsplasser i denne næringen i tiden framover. I sum er imidlertid effekten av både kutt og kostnadsreduksjoner at aktivitetsomfanget er redusert, både i operatørselskapene og – ikke minst – i leverandørindustrien. Det er ingen tvil om at dette er krevende både for dem som mister jobben, og for selskapene dette handler om. Så tror jeg vi kan minne oss selv om at situasjonen hadde vært adskillig mer krevende uten Johan Sverdrup-utbyggingen og utbyggingen av Maria og Oseberg Vestflanken som nå pågår. Stortingsflertallet og regjeringen har allerede presentert flere konkrete tiltak. Næringsministeren har vært inne på noen av dem. Vi har vedtatt en skattelette for oljeindustrien på i realiteten 600 mill. kr for 2016. Vi har gjennomført en historisk styrking og satsing på petroleumsforskning. Vi har styrket bevilgningene til internasjonalisering av industrien gjennom INTSOK, og vi har 4 000 nye tiltaksplasser på plass i 2016, målrettet mot denne typen industri og næringsliv.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
En av grunnene til at aktivitetsnivået på norsk sokkel er relativt mindre svekket enn aktiviteten i veldig mange andre regioner, er nettopp at oljeselskapene vet at å drive aktivitet på norsk sokkel vil bli møtt av forutsigbarhet i rammevilkårene som er til stede her – delvis takket være petroleumspolitiske overenskomster mellom Arbeiderpartiet og dagens to regjeringspartier, ofte med støtte fra Senterpartiet. En del av dette er fordi det over snart 50 år har vært en klar rolle- og ansvarsfordeling på norsk sokkel mellom myndighetene på den ene siden og industriens aktører på den andre siden. Vår rolle er å styre dette gjennom forutsigbare og klare rammer, lover og forskrifter, konsesjoner osv., som gir noen rettigheter og plikter til selskapene. Jeg kan forsikre representanten Sund om at vi tydelig følger opp de pliktene som gjelder for å utvikle felt som er gitt i medhold av disse rammene.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Jeg er glad for at Arbeiderpartiet er tydelig på at dette er en industri og en næring vi skal leve av i mange tiår framover. Det mener jeg også. Samtidig har regjeringen for det første gjort det enklere for folk med realfaglig og teknisk kompetanse å ta etter- og videreutdanning for å få jobb i skolen. Denne regjeringen har presentert en betydelig satsing på vekst i havbruksindustrien, som trenger denne typen kompetanse. Vi er i ferd med å tildele de første konsesjonene for offshore havbruk, som definitivt har behov for denne typen kompetanse. Men hovedansvaret for å håndtere de markedsmessige svingningene og utfordringene ligger hos næringen selv. Det er helt klart at skal vi klare å opprettholde tusenvis av lønnsomme arbeidsplasser, den store verdiskapingen og videre teknologiutvikling i denne industrien, er vi helt avhengige av at industrien lykkes med å håndtere kostnadsutfordringene. Vi har lagt på bordet en rekordsatsing på teknologiutvikling sammen med oljeindustrien, og det har jeg notert meg blir tatt veldig godt imot.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Det er tidligere satt av 86 mill. kr til ny adkomst til Haakonsvern for å bedre trafikkforholdene, øke kapasiteten og sørge for nødvendig sikkerhet og trygghet. Men planforslaget tar ikke høyde for den planlagte økte ubåtkapasiteten og sikkerhetsavstanden til Briggen befalsforlegning. Vil statsråden sørge for økte rammer, slik at adkomsten ivaretar Forsvarets sikkerhetskrav og får en funksjonell løsning tilpasset planene for Sjøforsvaret og Nordens største marinebase?»
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg er langt på vei enig i ministerens beskrivelse, for det er ikke veldig ofte at man har en så stor marinebase så tett på en by. Nå bor jeg slik at jeg vet at fylkesveien blir stengt en halv time hver dag, de får ikke avviklet. Der står busser, drosjer og andre kjøretøy – og det er en av hovedveiene til Laksevåg som går rett forbi marinebasen. Men samtidig – det tar lang tid å planlegge også i Bergen – viser det seg at man skal øke ubåtkapasiteten. Man har sett på at man kan forbinde to løsninger, men den rammen som er gitt så langt, tok ikke høyde for at man skulle satse på økt ubåtkapasitet. Mener forsvarsministeren at den nye rammen ivaretar økningen med tanke på å styrke Sjøforsvaret når det gjelder ubåtkapasitet?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Hordaland er jo ikke rammet like hardt, i hvert fall ikke Bergensregionen, som resten av Vestlandet, men samtidig er det økende ledighet også i den delen av Hordaland som er rundt Bergen. Ser statsråden at det kan være muligheter for at man kan få igangsatt dette tiltaket ganske raskt? Nå har iallfall Bergen levd med den atkomsten som gjør at man har hatt en køsituasjon og vanskeligheter med trafikkavvikling. Det dreier seg også ikke minst om sikkerheten på en marinebase som det uansett hva som kommer til å bli konklusjonen, kommer til å bli satset videre på framover.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-04-27:
Jeg vil takke for spørsmålet og vise til at det i løpet av de siste fire–fem åra er blitt investert betydelige midler på Haakonsvern, nærmere 1 mrd. kr. Det har vært helt nødvendige investeringer, fordi det er en base i utvikling. Som det vises til i spørsmålet også, har vi nå et prosjekt for ny atkomst til Haakonsvern under planlegging. Prosjektet skal løse forhold som er knyttet til trafikkavviklingen, og alle som har vært i nærheten, vet at det tidvis er en stor utfordring, og det er også sikkerhetsmessig kontroll av både kjøretøy og personell. Forsvarsbygg har sammen med Sjøforsvaret utredet ulike løsninger, og departementet ba i mars i år Forsvarsbygg om å utarbeide et forprosjekt for en av de fire alternative løsningene som lå på bordet. I forprosjektfasen vil prosjektets omfang og kostnader bli konkretisert, noe som er vanlig for den type prosjekter. Prosjektet skal altså først og fremst løse de trafikksikkerhetsmessige forholdene. Eventuelle ytterligere behov må prioriteres – eventuelt gjennomføres som egne tiltak. Løsningen i prosjektet er nødt til å fange opp at det skal være fleksibelt og mulig å utvide senere, sånn at det ligger til rette for en eventuell framtidig økning av trafikken. Den alternativsvurderingen som først ble sendt ut for prosjektet, var en anbefalt løsning som var dobbelt så dyr som det som var avsatt i planrammene. I den videre prosessen har behovet og løsningene blitt vurdert nærmere, og prosjektets omfang er i samråd med Forsvarsstaben nå redusert. Den nye løsningen krever likevel en økning av planbeløpet sammenlignet med det som ligger i investeringsplanene, og det er ivaretatt i departementet. Det er derfor nå samsvar mellom avsatt planramme og det prosjektet som vil bli utarbeidet. Det er viktig også å understreke, som jeg var inne på, at dette prosjektet for trafikkatkomst, trafikksikkerhet, kontroll osv. er én side ved dette. Man må også fra Forsvarsbyggs side klare å koordinere dette prosjektet med prosjekter for sikring av øvrige enheter på basen. Det er viktig at disse trafikale utfordringene blir løst, sånn at risikoen for ulykker og hendelser reduseres. For meg er det også viktig at Forsvaret bruker midlene fornuftig og på en god måte, at løsningen er god nok, og at den samtidig er nøktern. Når forprosjektet er ferdig utarbeidet, vil departementet ta stilling til saken snarest mulig.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-04-27:
Som jeg sa, må Forsvarsbygg i sine planer ta høyde for hvordan forholdet er til andre prosjekter inne på basen. Nå er det langtidsplanen for Forsvaret, som legges fram for Stortinget, som kommer til å ta stilling til hvordan den framtidige utviklinga både på Haakonsvern og andre steder kommer til å bli. Det viktige for oss når vi nå har bedt Forsvarsbygg om å lage et forprosjekt på dette innenfor disse rammene, er at det skal løse det som er hovedutfordringa og problemet her, nemlig den trafikale atkomsten – sikkerhet: personellkontroll og kjøretøykontroll – men samtidig være så fleksibelt at det kan ta opp i seg andre eller utvidede deler av prosjektet dersom det skulle vise seg å bli nødvendig. Som representanten er godt kjent med, foreligger det også der ulike mulige løsninger til både hvor veier kan gå, og hvordan man kan sikre dette på en både kosteffektiv og god måte.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-04-27:
Departementet kommer til å ta stilling til dette når forprosjektet er presentert for oss, og når det er kvalitetssikret på en tilfredsstillende måte. Når det gjelder spørsmålet om arbeidsledighet i regionen, vil jeg også gjøre oppmerksom på at vi har avsatt over 300 mill. kr til vedlikehold av Sjøforsvarets fartøyer i 2016, og allerede er over 90 av de millionene plassert hos verft i Bergen, Bergen Group, for å vedlikeholde bl.a. fregatter. Det er en viktig håndsrekning til en region som stedvis sliter tungt og i mange næringer. Derfor har vi valgt også å bruke den anledningen som er, til å ta igjen mye av det store etterslepet på vedlikehold av Sjøforsvarets fartøyer, bl.a. gjennom å plassere kontrakter på verft i Bergen.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «I Aftenposten 14. april sier Pakistans ambassadør at norske myndigheter bør overvåke hvordan moskeer og andre trossamfunn bruker den offentlige støtten, at imamer bør snakke norsk i prekener og foredrag m.m. Mange med bakgrunn i Pakistan lytter til og støtter ambassadøren. Vil regjeringen følge opp hennes viktige initiativ ved å legge inn forutsetninger om at imamer skal ta kurs for å bruke norsk i moskeen, at hatpredikanter ikke skal inviteres når støtte til moskeer, andre trossamfunn og religiøse organisasjoner tildeles?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg takker for svaret. Den pakistanske ambassadørens uttalelser var en reaksjon på at en imam fra Norge deltok i markeringer knyttet til drapet på en liberal guvernør i Pakistan som ble drept av en ekstremist. Den bekymringen som ambassadøren uttrykte, tror jeg vi skal ta veldig på alvor, og hennes rolle blant pakistanere i Norge er jo sånn at dette kunne gi oss en veldig god mulighet til å legge økt press på, ta nye initiativ til, at man skal snakke norsk i prekener og foredrag i moskeene. Det er riktig at det skjer en positiv utvikling en del steder, men vi må også være oppmerksomme på de stedene der holdningene kanskje går i en annen retning. Der kan det være motsatt, eller det kan i hvert fall være at det ikke skjer en lignende utvikling. Jeg vil spørre om det at man ber styrene i moskeene stille krav når det gjelder stillingsbeskrivelser, egentlig har noe med Grunnloven å gjøre – det er mange stillinger som har krav i Norge?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det er et interessant spørsmål, synes jeg. Jeg er selvsagt enig i forsvaret av religionsfriheten, men det er ikke snakk om å forby noen å snakke. Spørsmålet når det gjelder støtte fra statens side til styrer, som igjen styrer moskeer, er om man ikke der kan si at vi prioriterer dem som bruker norsk utenom selvsagt i bestemte ritualer, men som bruker norsk i prekener og foredrag osv. Det er så viktig for oss at moskeene også har en plass i det norske samfunnet, at vi bygger opp et forhold oss imellom, og at vi ellers i samfunnet kan følge med på alle som deltar i moskeene, følge med på det statsråden nevner om hatefulle ytringer, ytringer som oppfordrer til vold, osv. Om det forekommer, vil man ha et helt annet forhold til språkbruken hvis det skjer på vårt eget språk. Jeg synes man burde være mer offensiv når det gjelder å undersøke mulighetene og rammene enn bare å vise til generelt lovverk.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-04-27:
Jeg vil takke for spørsmålet fra representanten Bøhler. Vi trenger religiøse ledere som forstår norske forhold, og jeg tror utviklingen går i retning av at stadig flere trossamfunn, forhåpentligvis de fleste, vil bruke norsk språk når det forkynnes, og når det prekes. Men statens muligheter til å stille språkkrav ved gjennomføring av gudstjenester, fredagsbønn eller religiøse fellessamlinger vil være avgrenset av Grunnlovens og internasjonale konvensjoners bestemmelser om bl.a. religionsfrihet. Som tros- og livssynsminister er jeg opptatt av at statens fremste oppgave på tros- og livssynsfeltet er å sikre og beskytte tros- og livssynsfrihet. Trosfrihet og fri religionsutøvelse er grunnleggende verdier og forutsetninger for et fritt samfunn. Religionsfrihet innebærer at tros- og livssynssamfunnene selv fastsetter kvalifikasjonskrav for sine religiøse ledere og predikanter, herunder også språkkunnskap. Samtidig er det viktig at religiøse ledere med utenlandsk bakgrunn har de nødvendige kvalifikasjonene for å være religiøse ledere i det norske samfunnet. Nettopp derfor gir også Kulturdepartementet støtte og tilskudd til kurset «Å være religiøs leder i det norske samfunnet», et kurs som tilbys ved Det teologiske fakultet ved Universitetet i Oslo. Målet for kurset er at religiøse ledere med utenlandsk bakgrunn skal kunne bli trygge i sin rolle som religiøs leder i Norge, bli kjent med og kunne drøfte verdier og regler som finnes i det norske samfunnet, om trossamfunn. Jeg vil også understreke at tros- og livssynssamfunn selvfølgelig ikke på noen måte er fritatt fra å innrette seg etter norsk lov, og alle som offentlig oppfordrer noen til å iverksette en straffbar handling, vold eller drap, kan straffes etter straffeloven § 183. Hatefulle ytringer kan straffes med hjemmel i straffeloven § 185, og disse bestemmelsene gjelder også for oppfordringer og ytringer fremsatt i et tros- eller livssynssamfunn. Trossamfunn som krenker «rett og sømd», kan nektes tilskudd av Fylkesmannen, og trossamfunn kan også bli fratatt en eventuell vigselsrett. Hvis en forstander opptrer i strid med norsk lov, kan også Fylkesmannen frata vedkommende retten til å være forstander.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-04-27:
Jeg er enig med representanten Bøhler i at det er viktig at religiøse ledere som virker i det norske samfunnet, lærer seg norsk. Derfor er jeg også glad for at norske myndigheter gir støtte og legger til rette for dette kurset for at religiøse ledere skal bli tryggere i sin rolle som religiøs leder i Norge. Samtidig er jeg opptatt av at retten til å bestemme hvilket språk det skal forkynnes på, hører til religionsfriheten. Det er hele mitt utgangspunkt. Så vil jeg også si at representanten Bøhler tar opp en viktig bekymring, og i arbeidet nå med en helhetlig lov knyttet til tros- og livssynssamfunn i Norge vil dette være et spørsmål som absolutt vil bli drøftet og grundig vurdert i den stortingsmeldingen som jeg skal legge frem for Stortinget.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-04-27:
Da må jeg understreke svaret mitt igjen, for jeg vet ikke om det kom tydelig nok frem. Jeg er enig med representanten i at det er viktig at det er et godt forhold mellom det norske samfunnet og moskeene, men dette gjelder ikke bare moskeer, det gjelder alle tros- og livssynssamfunn. Hvis staten skal gå inn og stille krav knyttet til de trossamfunnene som mottar offentlig støtte, skal det ikke bare gjelde moskeer, da skal det gjelde alle. Jeg vil understreke igjen at dette er noe jeg kommer til å vurdere i arbeidet med en helhetlig lov om tros- og livssynssamfunn, der vi vurderer om det eventuelt skal stilles krav på mange andre områder, og hvilke krav som skal stilles for å kunne motta offentlig støtte. Men dette er kompliserte spørsmål som vi må vurdere i en helhet, og som det er riktig at man ser i sammenheng med alle tros- og livssynssamfunn og ikke bare ett trossamfunn. Derfor vil jeg komme tilbake til det med en stortingsmelding.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Først og fremst: Takk for spørsmålet. I utgangspunktet ønsker vi ikke at ungdom skal komme inn i Navs rekker i det hele tatt, men heller holde seg på skolebenken eller komme seg i jobb. Vi vet at videregående opplæring er viktig for å få en god og varig tilknytning til arbeidsmarkedet. Likevel faller svært mange fra før de har fullført sin opplæring. Jeg mener det er viktig at så mange unge som mulig får muligheten til å fullføre videregående opplæring. For å sikre at det ikke er økonomisk lønnsomt å slutte på skolen for å delta på arbeidsmarkedstiltak, er aldersgrensen for å få tiltakspenger økt. Uavhengig av dette får ungdom som trenger det, naturligvis bistand fra Nav-kontoret for å komme i arbeid eller i aktivitet. For å sikre at unge får den hjelpen de har behov for, er ungdom den gruppen som prioriteres høyest i arbeids- og velferdsforvaltningens arbeid. 1 000 av de ekstra tiltaksplassene for arbeidsledige i 2016 skal knyttes til gjennomføring av tiltak i ungdomspakken, som ble lansert i budsjettet for 2016. Lærlingtilskuddet er økt for å stimulere bedrifter til å ta inn flere lærlinger. Det er også etablert en ny oppfølgings- og tilretteleggingsavtale som sikrer både arbeidsgiver og tiltaksdeltaker god oppfølging fra Nav. Flere Nav-kontorer har egne ungdomsteam. Det finnes også egne garantiordninger for ungdom, og i den varslede meldingen til Stortinget om videreutviklingen av Nav vil jeg bl.a. drøfte hvordan oppfølgingsarbeidet i Nav-kontoret i økt grad kan understøtte målet om flere i arbeid, også med sikte på å sikre tidlig innsats for unge som har behov for bistand. Det er fra høsten 2015 etablert forsøk med Nav-veiledere i videregående skoler. Formålet er å forebygge frafall i videregående opplæring ved å komme inn tidlig og gi en helhetlig oppfølging av elever som har sammensatte problemer. Flere departementer arbeider nå også sammen om å styrke arbeidet med utsatte barn og unge for at flere skal lykkes i skolen og fullføre videregående opplæring, som grunnlag for varig tilknytning til arbeidslivet. Jeg vil også vise til den nylig framlagte meldingen «Fra utenforskap til ny sjanse», hvor regjeringen foreslår en rekke tiltak for bedre muligheter for videregående opplæring og bedre opplæringstilbud i Arbeids- og velferdsetaten.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Som jeg sa i mitt første svar, vil bl.a. ungdomsgarantiene bli omtalt i den varslede meldingen til Stortinget. Fafo har evaluert de garantiordningene som er nå, og det viser at de ikke er gode nok. Riksrevisjonen bekrefter også nettopp det, som representanten Bergstø var inne på. Det er først og fremst skoleeier som har ansvaret for at elevene holder seg på skolen og fullfører videregående. Det er skoleeier sammen med skolene som har ansvar for å tilrettelegge undervisningen og tilpasse undervisningen på en sånn måte at elevene klarer å fullføre og bestå. Men det er klart at når det ikke skjer, når man ikke får til det, er det Navs oppgave å bidra med sin verktøykasse for å fange opp ungdommene så tidlig som mulig, sikre dem kvalifisering og utdanning og sørge for at de får seg en jobb. Aktivitetsplikt fører til at noen ungdommer nå kommer seg i jobb. Ungdommene opplever det også som positivt at det blir stilt krav til dem, og at noen viser omsorg for dem og hjelper dem til å komme seg videre.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Garantier kan absolutt være en vei å gå. De eksisterende garantiene viser seg dessverre ikke å virke så godt som det man ønsket, og det er også bakgrunnen for at jeg ønsker å gjennomgå garantiene og se på hvordan man eventuelt kan lage en ny som er mer effektiv. Tidligere denne uken besøkte jeg Jessheim videregående skole. De har Nav-veiledere. Det som de bl.a. fortalte der, er at samarbeidet mellom Nav-veilederne og skolen har bidratt til økt kunnskap om Nav i skolen, men ikke minst – og kanskje vel så viktig – økt kunnskap om skolen i Nav. De sier selv at de dermed på en mye, mye bedre måte kunne komme tettere på ungdommene og tilby dem den hjelpen som ungdommene trengte. Det aller viktigste nå er at man kommer så tidlig inn i ungdommenes liv at man unngår unødig lange opphold mellom skolegang og videre skole eller jobb. Det er også bakgrunnen for at regjeringen la fram en ungdomspakke i statsbudsjettet med en rekke konkrete tiltak som nettopp skal ivareta det behovet.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Regjeringen er opptatt av å målrette ordninger for å få flere folk i arbeid. Derfor la vi også fram et ekspansivt statsbudsjett og en kraftfull tiltakspakke som gir aktivitet og arbeid i hele landet. Ordningen som representanten viser til, er et eksempel på en ordning som ikke bidrar til å få flere i arbeid. Dagpengemottakere skal være reelle arbeidssøkere, dvs. aktive arbeidssøkere og tilgjengelig for arbeid. En dagpengemottaker som tar ferie fra arbeidssøkingen, er ikke en reell arbeidssøker og skal da heller ikke ha dagpenger. Tanken bak ferietillegget var at dagpengemottakere likevel skulle kunne ta ferie uten å bli rammet økonomisk. Men ferietillegget ble utbetalt i året etter opptjeningsåret. De fleste av mottakerne er da forhåpentligvis tilbake i jobb, og ordningen blir derfor lite målrettet. Ferietillegget i dagpengeordningen ble avviklet med virkning fra 1. januar 2015. Samtidig har regjeringen som en mer målrettet ordning sørget for at de som blir langtidsledige utover 52 uker, kan ta ferie med dagpenger i inntil fire uker. De beholder da sin løpende inntekt i inntil fire uker. De fire ukene kan tas samlet eller som enkeltdager. Etter tidligere ordning måtte de si fra seg dagpengene mens de tok ferie, og mottok ferietillegget først året etter. Dermed kan ledige som har mottatt dagpenger i mer enn 52 uker, nå ta ferie uten å tape økonomisk på det. Sistnevnte er en bedre ordning for dem som har vært ledige lenge og kan ha behov for ferie. Det var ikke tilfellet med den nå avviklede ordningen, hvor retten til ferietillegg inntrådte allerede etter åtte ukers ledighet. Samlet har vi nå en dagpengeordning som er bedre balansert enn tidligere, en ferieadgang for dem som har en lang dagpengeperiode bak seg, og en ordning som stimulerer til overgang til arbeid for dem med kortere ledighet.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Arbeidsledige får nå altså feriepenger mens de er ledige, i motsetning til før, da de fikk feriepenger året etter når de etter all sannsynlighet var kommet seg tilbake i jobb. Vi mente at det ikke var en målrettet og god nok ordning. Det er også sånn at man fra tid til annen skal være ganske kritiske til det regelverket man har – man bør fra tid til annen gjennomgå regelverket og se på hva som bør gjøres av endringer. Som representanten er klar over, har vi allerede foreslått en rekke endringer i dagpengeregelverket som skal lette overgangen til arbeid, ved at man gjør det lettere å kombinere utdanning og dagpenger, og ved at man gjør det lettere å få dagpenger mens man etablerer egen virksomhet. Jeg har tidligere uttalt at vi vurderer også flere andre regler eller endringer i dagpengeregelverket som skal stimulere til raskere å komme tilbake igjen i jobb. Det er det de arbeidsledige trenger nå, de trenger å komme raskt tilbake igjen i jobb, og det er det vi legger til rette for gjennom politikken vår.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Jeg er litt overrasket over at representanten ser ut til å mene at det er mer målrettet å gi feriepenger til dem som ikke lenger er arbeidsledige, og at man tydeligvis ønsker å gå tilbake igjen til en ordning hvor man ikke fikk feriepenger mens man var arbeidsledig. Jeg vil mene at det er mer målrettet at de som er ledige lenge, og som har behov for ferie, ikke taper økonomisk på det i de ukene som man tar seg ferie, slik ordningen var før. Vi er opptatt av at vi skal stimulere til overgang til arbeid. Samtidig skal vi også ivareta dem som går lenge uten jobb, og det er det vi også gjør ved den endringen som vi foreslo i fjor i dagpengeregelverket.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Det er ingen tvil om at det nå er krevende tider i deler av landet. Det er alvorlig for den som mister jobben, og det er alvorlig for de bedriftene og de lokalsamfunnene som rammes hardt. Regjeringen følger utviklingen i ledigheten nøye og vurderer løpende behovet for omfang og innretningen av arbeidsmarkedstiltakene. Vi er opptatt av virkemidler som understøtter behovene for omstilling i ulike næringer, som f.eks. oljerelaterte virksomheter som særlig har tøffe tider. Tallene så langt i 2016 viser at bruken av bedriftsintern opplæring er økende og doblet siden høsten 2015. I mars i år var det i gjennomsnitt om lag 500 ansatte som til enhver tid deltok på tiltaket. Flest deltakere finner vi på Vestlandet. Innenfor den samlede budsjettrammen for arbeidsmarkedstiltakene avgjør Arbeids- og velferdsetaten regionalt og lokalt hvilke tiltak som er mest hensiktsmessige for å møte de konkrete utfordringene i arbeidsmarkedet. Omfanget av bedriftsintern opplæring må vurderes opp mot øvrige virkemidler og prioriterte områder og målgrupper. Bedriftsintern opplæring er et godt virkemiddel for å styrke kompetansen til ansatte i bedrifter som har omstillingsproblemer, og som må foreta endringer av bedriftens produksjon eller etablere seg på nye markeder. Omstillingskravet er et vilkår for å kunne motta midler til bedriftsintern opplæring. Kun markedssvikt faller utenfor regelverket. Inngangsvilkårene til tiltaket utelukker derfor bruk av tiltaket isolert som et alternativ til permitteringer. Bedrifter som ikke fyller disse vilkårene, kan få avslag på sine søknader.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Jeg tror jeg skal være varsom med å drive saksbehandling for enkeltbedrifter her. Men bedriftsintern opplæring er jo et tiltak som – i likhet med de andre arbeidsmarkedstiltakene – er et rammestyrt virkemiddel som krever prioritering innenfor den samlede økonomiske budsjettrammen for arbeidsmarkedstiltak. Gjeldende inngangsvilkår er målrettede og sikrer at tiltaket innenfor den samlede bevilgningen til arbeidsmarkedstiltak gir størst effekt og fremmer nødvendig omstilling. Den informasjonen jeg har fått fra Arbeids- og velferdsdirektoratet, er at etaten i år ikke har avslått søknader på grunn av manglende økonomisk ramme. Avslag har imidlertid blitt gitt der vilkårene for å få tilskudd ikke er oppfylt. Jeg ser også nå at det i flere av fylkene brukes penger som aldri før til bedriftsintern opplæring. Møre og Romsdal er et av fylkene som utnytter dette fullt ut. Jeg ser at søknadene også øker på i Rogaland. Mange steder har man ikke kjent så godt til ordningen, tror jeg, og om vi skal øke potten, får vi komme tilbake til.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Jeg er helt enig med representanten i at bedriftsintern opplæring er et tiltak som er veldig godt, og som gir bedriftene en nødvendig håndsrekning i en vanskelig tid, og det er også bakgrunnen for at vi økte den potten i 2016-budsjettet. Det er viktig at vi her i denne sal er klar over at den situasjonen vi står overfor nå, er vesensforskjellig fra den situasjonen vi sto overfor i 2009, hvor det var bråstopp over alt, i alle bransjer, og man skulle tilbake til der man – nær sagt – slapp før krisen. Der er vi ikke nå; vi er i en tid hvor flere bransjer trenger omstilling, og vi skal ikke tilbake til der vi var. Vi skal finne en helt ny normal, og da vil ikke generell markedssvikt være løsningen. Mange av de bedriftene som nå opplever markedssvikt, vil oppleve det også i årene framover. Mange av dem trenger omstilling til nye bransjer og nye markeder, og det er det vi skal hjelpe dem til – ikke til å sementere dem i bransjer som ikke skal tilbake til der de var.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Regjeringen er godt i gang med å fornye regionalpolitikken, hvor bl.a. bedring av næringslivets generelle rammebetingelser prioriteres. Videre målrettes den distriktspolitiske innsatsen ved å prioritere nærings- og bedriftsrettede tiltak. Entreprenørskap og innovasjon vektlegges også. Selv om det er omdisponert regionale utviklingsmidler til satsing på vei og andre vekstfremmende tiltak, er det likevel i saldert budsjett for 2016 totalt 1,85 mrd. kr til regional utvikling. Reduksjonen i de regionale utviklingsmidlene de tre siste årene er mer enn kompensert gjennom økte midler til opprusting og fornying av fylkesveinettet. Dette er målrettede tiltak for å styrke næringslivets konkurransekraft i hele landet. Regionale utviklingsmidler er i hovedsak midler som går via fylkeskommuner eller virkemiddelapparatet, med mål om å skape vekst og verdiskaping i hele landet. Dersom representanten vil knytte rehabilitering av statlige bygg til disse midlene, vil det være en helt ny praksis. Den vanskelige situasjonen på Sør- og Vestlandet som følge av krisen i petroleumsnæringen og i leverandørindustrien har skapt behov for samordnet regional innsats på tvers av fylkesgrensene. Det er bakgrunnen for at regjeringen bevilget 20 mill. kr til Hordaland fylkeskommune for å styrke samarbeidet mellom fylkene på Sør- og Vestlandet om omstillingstiltak. Et styrket samarbeid skal gi bedre tiltak på tvers av fylkesgrensene. Målet med disse midlene var samordning, ikke byråkratisering. Som en del av budsjettet for 2016 har regjeringen lagt fram en ekstra tiltakspakke for økt sysselsetting på i alt 4 mrd. kr. Pakken er rettet mot områder som i særlig grad merker konsekvensene av lavere vekst. Pakken rulles ut nå. Blant annet merket sikkert representanten seg at Justisbygget i Kristiansand sto på listen over bygg der det vil bli gjennomført rehabilitering eller vedlikehold. Den samlede økonomiske politikken virker nå kraftig mot ledigheten. Samlet bidrar regjeringens politikk til bedre rammebetingelser for næringslivet og legger til rette for at det kan skapes flere nye arbeidsplasser både i Agder-fylkene og i resten av landet.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Det er fortsatt vekst i sysselsettingen i dette landet selv om det ser ut som at representanten tror noe annet – det er faktisk det. Det skapes arbeidsplasser over hele landet, også i de områdene som nå sliter, og det skal vi være glad for. Ja, vi reformerer – det skulle bare mangle. Er det noe vi burde ha gjort for lenge siden, er det nettopp å reformere. Enhver som leser litt i produktivitetskommisjonens innstilling, vil nettopp se at dette er noe man skulle gjort for lenge siden, det er også det regjeringen holder på med. Som jeg sa i mitt forrige svar, er det fortsatt store summer som går til regional utvikling, men det som er viktig for hele landet, ikke minst den regionen som representanten er opptatt av, er å ha gode rammebetingelser for bedriftene og en god infrastruktur som sikrer framkommelighet for folk flest og for næringslivet. Det er det vi har bidratt til og sørget for gjennom en historisk satsing på vei og bane – på samferdsel – gjennom kraftfulle tiltakspakker som nå gir bedrifter oppdrag.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Jeg sa i mitt forrige svar og må igjen gjøre oppmerksom på at det skapes jobber i dette landet. Det er økt sysselsettingsvekst – den er ikke høy, men det er fortsatt sysselsettingsvekst. Penger bevilges, kontrakter inngås, og jobber skapes. Regjeringen har i statsbudsjettet for 2016 bl.a. satt av penger til rehabilitering og vedlikehold av statlige bygg. Det skaper også arbeidsplasser, ikke minst i de områdene som nå sliter. Det kan kanskje være verdt å minne KS om at man har muligheter også i kommunesektoren til å prioritere prosjekter som skaper arbeidsplasser lokalt. De aller fleste kommuner skal også pusse opp og vedlikeholde egne bygg, og de har nå muligheten til å forsere vedlikeholdsarbeidet lokalt slik at man også bidrar til arbeidsplasser. Vi må alle nå bidra i dugnaden ved å sørge for lokal sysselsettingsvekst.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Det er nesten påfallende at Arbeiderpartiets viktigste svar i nærmest enhver debatt er permitteringsreglene. Permitteringer kan være et riktig grep dersom vi snakker om kortsiktig markedssvikt. Dersom det er en varig endring, kan det derimot være en dårlig løsning for den ansatte. Når en utformer permitteringsordningen, må en balansere forskjellige hensyn: På den ene side skal ordningen bidra til at arbeidskraften i samfunnet utnyttes effektivt i form av rask overgang til annet arbeid. På den annen side skal ordningen bære bedriftenes lønnsforpliktelser ved uforutsett mangel på arbeid ved at det offentlige dekker trygdeutgifter. En egenandel som motiverer bedriftene til en adferd som er i tråd med det som er fornuftig sett fra samfunnets side, er således viktig. Permitteringsordningens egenandel er arbeidsgiverperioden. Permitteringsregelverket må tilpasses den aktuelle økonomiske situasjonen. Det spesielle i den situasjonen vi nå står ovenfor, er de åpenbare behovene for omstillinger i næringslivet. Lavere vekst fra aktiviteter knyttet til olje er en varig, strukturell endring, utover en rimelig lengde på permitteringsperiodene. Svaret på utfordringen kan dermed ikke være kortsiktige tiltak eller tiltak som har den bivirkning at nødvendige omstillinger hemmes. I det nye permitteringsregelverket som regjeringen vil presentere i revidert budsjett, foreslår vi å øke maksimal varighet på permitteringen til 52 uker og å innføre en ny arbeidsgiverbetaling på fem dager etter 30 uker med dagpenger. Endringene vil gi bedriftene lengre omstillingstid ved driftsstans, samtidig som bedriftene får et insitament til å vurdere realismen i muligheten for å få ny aktivitet innenfor samlet permitteringsperiode. Det er gode grunner til å la regelverket variere med den økonomiske situasjonen. Regjeringen gjorde endringer i permitteringsregelverket sist sommer og har altså varslet nye endringer i revidert budsjett på bakgrunn av partenes krav i forbindelse med lønnsoppgjøret nå i vår. Det er ikke ledighetsnivået i seg selv som bør være avgjørende for permitteringsregelverket, men forventningen til hvor varig etterspørselsnedgangen vil bli.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Ja, historiske tall er at åtte av ti kommer tilbake igjen i den jobben de hadde. Spørsmålet er jo hvordan det vil bli nå, når vi ser at ledigheten øker i den sektoren som selv sier at mange av de ledige ikke kan vente å komme tilbake igjen, fordi man skal varig ned pga. kostnadsnivået i bransjen. Det betyr at de som da mister jobben, må finne seg nye muligheter i nye bedrifter, og kanskje også i ny bransje. Det er det regjeringen har vært opptatt av, å sikre en balanse i hensynene mellom ja, bedriftenes behov for å beholde kompetanse, men også andre bedrifters behov for tilsvarende kompetanse og det omstillingsbehovet som vi ser rundt oss i samfunnet nå. Vi mener vi har funnet en rimelig balanse i de forslagene som vi nå foreslår for Stortinget. Det aller viktigste er at vi sikrer trygge jobber og nye jobber til dem som mister jobben, og det er det vi legger til rette for gjennom et offensivt statsbudsjett og tiltakspakke.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-27:
Det er fascinerende å registrere hvordan representanten bekymrer seg over noen dagers lønnsplikt for bedrifter, samtidig som han uten blygsel ønsker å sende en skatteregning til de samme bedriftene på over 10 mrd. kr. Det siste bedriftene nå trenger, er jo den politikken, for å si det forsiktig. Ja, det er fortsatt varsel om permitteringer. Av erfaring vet vi at mange av varslene blir det heldigvis ikke noe av, men fortsatt ser vi at situasjonen er krevende, og den kommer til å være krevende utover i 2016, før prognosene tilsier at vi kommer til å se økte muligheter i 2017. Jeg tror vel også kanskje – om jeg kan få tillate meg å si det fra denne talerstolen – at representanten Bjørdal nok muligens er den eneste som nå mener at budsjettet ikke er ekspansivt. De fleste vil mene at budsjettet er ekspansivt, og at det også er noe av grunnen til at vi klarer å håndtere den vanskelige situasjonen som vi nå står overfor.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Regjeringen fjernet i 2015 ferietillegget for dagpengemottakere. En dagpengemottaker som mottar en årlig ytelse på 300 000 kr, får etter dette et tap på 28 500 kr i året. Hvorfor mener regjeringen det er rettferdig at de som mister jobben, også skal rammes ytterligere gjennom kutt i dagpengene?»
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Hvis en skreller bort alle teknikaliteter og bortforklaringer, er realiteten at er en arbeidsledig, får en mindre penger i godtgjørelse for det nå enn en fikk før – 28 500 kr mindre hvis en har en dagpengeutbetaling på 300 000 kr i året. Derfor gjentar jeg spørsmålet: Er det rimelig at de som mister jobben, skal rammes ytterligere gjennom kutt i dagpenger? Hvorfor tror statsråden at folk blir mer inspirert til å jobbe – når situasjonen faktisk er at det er få arbeidsplasser – ved at de som går arbeidsledige, skal få enda dårligere økonomi?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Vi har lagt fram mange forslag for å få folk tilbake til jobb, men akkurat i dag var det ikke det spørsmålet gjaldt. Uansett bortforklaringer her er det sånn at de arbeidsledige i Norge samlet sett skal få 1 mrd. kr mindre i ytelse – altså en person som har 300 000 kr i arbeidsledighetstrygd, får 28 500 kr mindre. Statsråden kan snakke om ferie og når pengene blir utbetalt og den type ting – realiteten er at hun står og forsvarer at hun tar over 1 mrd. kr ut av lomma til de arbeidsledige, 28 500 kr for en som har 300 000 kr i arbeidsledighetstrygd. Det jeg prøver å få svar på, er: Synes statsråden det er rettferdig – samtidig som det blir gitt store skatteletter til dem som har mye penger fra før?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«I Sunnhordland har arbeidsløysa stige med 82 pst. frå mars 2015 til mars 2016. I Stord kommune er det 7 pst. brutto arbeidsløyse. Flest ledige er det i industriarbeid og bygg og anlegg, men arbeidsløysa breier seg også sterkt til andre bransjar. I ei tid med vanskeleg marknadssituasjon for petroleumsbaserte næringar er det viktig med førebyggjande tiltak mot arbeidsløyse. Bedriftsintern opplæring, BIO, aukar bedriftene si omstillingsevne. Kvifor får nå bedrifter på Vestlandet avslag på sine søknadar om midlar til BIO?»
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Apply Leirvik søkte om 1 355 000 kr i BIO-midlar for våren 2016, og denne offshoreleverandørbedrifta fekk av dette innvilga 172 000 kr. I grunngjevinga for avslaget har fylkesdirektøren i Nav Hordaland skrive til bedrifta: Vår utfordring er at vi dessverre har svært begrensede midler til BIO-ordningen. Behovet ser ut til å være betydelig større enn det vi har til rådighet, i tillegg til at reglene for BIO gir begrensninger i hvilken støtte Nav kan gi. Marknaden for offshoreleverandørbedriftene er for tida som svart hav, og bedriftene jobbar intenst med å finna produkt og marknad som kan erstatta olje- og gassmarknaden. Vil statsråden styrkja BIO-ordninga, for å kunna støtta bedrifter som Apply Leirvik?