trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-10-06:
La meg bare starte med å si at Høyre har en veldig dårlig sak hvis de prøver å gi inntrykk av at dette er et statsbudsjett som betyr store skatteskjerpelser for folk med helt vanlige inntekter. Det gjør det ikke. Det betyr skattelettelser, særlig for de gruppene som har mellom 150 000 og 200 000 kr i inntekt. Det er nesten uforandret for gruppene i midten. Det er først og fremst de med inntekter på over 1 mill. kr som nå skal betale mer i skatt. Vi står jo på at vi skal gjøre dette valget. Den rød-grønne regjeringen står på at vi skal tilbake til 2004-nivå. Det er fordi vi vet at vi har et mandat fra velgerne til å styrke fellesskapet. Det var sånn at høyresiden tapte valget i 2005 fordi folk ikke mente at skattelettelser var det viktigste, fordi folk mente at fellesgodene var det viktigste. Så prøver representanten Sanner å gi inntrykk av at dette er et statsbudsjett der vi ikke investerer for framtiden. Hvor feil kan man ta? Hva er den viktigste utfordringen vår nå? Det er å skape mer arbeidstilbud og få flere folk i jobb, fordi vi nå mangler arbeidskraft til å gjøre alt det vi gjerne skulle gjøre. Det er nettopp derfor vi nå ruller ut NAV-reformen med stor styrke, sånn at folk som ikke har hatt mulighet til å få jobb på lang tid, nå skal få en mulighet. Det er nettopp derfor. Det er en ting til i forhold til å bygge barnehager. Det gjør vi først og fremst fordi barn trenger en barnehageplass, men det betyr jo også at mange småbarnsforeldre kan gå tilbake på jobb med god samvittighet. Vi styrker også det arbeidet vi gjør i utlandet for å opplyse om at Norge trenger mer arbeidskraft. Og vi investerer mer i forskning enn før. Jeg syns det blir nesten litt morsomt når Høyre begynner å etterlyse investeringer på samferdselssektoren. Når kom denne elskoven for asfalt over Høyre? Den var ikke der før da de selv satt i regjering og hadde mulighet til å gjøre noe med det. Nå gjør vi noe med det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-10-06:
Først vil jeg gjerne takke representanten Syversen for at han ser det store løftet som er på bistand, og at han uttrykker felles verdier med dagens regjering i forhold til at vi har et stort ansvar for å satse på solidarisk innsats og for å bekjempe fattigdom. Jeg ser, når jeg ser statsbudsjettsarbeidet fra en litt annen side enn jeg har gjort før, at Kristelig Folkeparti har gjort en anstendig innsats på dette området i sin tid i regjering. Der jeg tror Kristelig Folkeparti er langt mer enig med oss enn de er med Høyre og Fremskrittspartiet, er i spørsmålet om prioritering av skattelettelser. Det siste året prioriterte den forrige regjeringen skattelettelser – i forhold til det året da den kom inn – på 24 milliarder kr. Det er helt opplagt at det har gått på bekostning av fellesskapsløsninger. Det er det vi nå ønsker å snu. På en lang rekke områder – på kommunesektoren, på rusomsorg – satser vi nå på å utvikle og løse nye oppgaver. Psykiatriplanen skal gjennomføres. Vi er nå inne i vårt niende og nest siste år. Den skal gjennomføres i løpet av denne tiårsperioden. Vi foreslår økt innsats i forhold til rusmisbruk. Vi foreslår et opplegg for kommuneøkonomien som samlet sett for 2006 og 2007 er hinsides det den forrige regjeringen klarte å oppnå. Det er klart at det ligger i bunnen som det viktigste man kan gjøre for å satse på omsorg. Så stiller representanten Syversen spørsmål ved inndekningen av dette budsjettet. Det er det ingen grunn til. Dette budsjettet er lagt fram for Stortinget fordi Regjeringen mener alvor med de rammene som ligger der. Mandatet for det utvalget sammen med partene som statsministeren nå leder, er at de skal holde seg innenfor de samme rammene når det gjelder nedgangen i sykefraværet, og når det gjelder effekten på statsbudsjettet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-10-06:
Først må jeg takke for gratulasjonen. Det er riktig at det har vært litt tungt for undertegnede ikke å kunne delta i den offentlige debatten om statsbudsjettet før det legges fram i dag. Nå er min periode som Tause Birgitte over. Det gleder meg.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-10-06:
Ja, det er jeg helt enig i. Det andre jeg vil si, er at det er helt feil det inntrykket representanten Sponheim prøver å gi av dette budsjettet – at det ikke er et budsjett med retning. Det er et meget klart rødt og grønt budsjett som følger opp våre løfter fra valgkampen, og det som er nedfelt i regjeringserklæringen fra Soria Moria. Jeg er også glad for at representanten Sponheim er raus når han gir oss honnør for innsatsen på bistand og for satsingen på miljø, for det er et meget godt miljøbudsjett. Vi tar skikkelig tak i mange av de utfordringene vi har framover. Så til høyere utdanning, som flere har vært inne på: Ja, det er riktig – det er 1 pst. realnedgang i høyere utdanning. Det er ikke all verden. Det er også en sektor som har hatt store økninger de senere år, og som har avsatte midler på 7 milliarder kr. Det betyr ikke at antall studieplasser går ned. Budsjettet inneholder en satsing på forskning, og vi øker Forskningsfondet med 10 milliarder kr. Det er framtidsrettet og betyr at forskningsinnsatsen på mange områder kan styrkes i dette budsjettet. Det er viktig. Så til spørsmålet om sykelønn og helheten i budsjettet. Jeg har bare lyst til å gjenta det som jeg nå har sagt innledningsvis fra talerstolen og i en replikk til representanten Syversen: Regjeringen legger fram et forslag for Stortinget som er alvorlig ment. Vi har respekt for Stortinget, det budsjettet vi legger fram er vårt forslag. Samtidig har vi et sterkt ønske om å få prosessen i forhold til arbeidslivets parter inn i et godt spor. Det utvalgsarbeidet pågår nå. Jeg har ikke behov for å gå inn i flere spekulasjoner om arbeidet i det utvalget. Nå skal de få jobbe og bli ferdig, og så skal vi ta stilling til det man kommer fram til.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-10-06:
Jeg synes at noe av det jeg håpet skulle skje da vi la fram budsjettet, har startet gjennom denne debatten, og det er en diskusjon om reelle politiske prioriteringer for 2007. Nå har vi lagt fram det som er våre politiske prioriteringer, det som er våre hovedgrep, og det som vi mener er viktig. Det er et tydelig rødt og grønt budsjett. Vi er stolte av å være den regjeringen som for første gang oppfyller målsettingen i Nasjonal transportplan, både på veg og bane. Vi er stolte av det som betyr et historisk løft for jernbanen og et veldig godt vegbudsjett. Vi er stolte av den innsatsen vi gjør for barn og unge og kunnskap. Ingen må jo forledes til å tro at dette er et dårlig kunnskapsbudsjett. Når man øker bevilgningene til barnehagene med 3,2 milliarder kr, da er det et godt kunnskapsbudsjett. Vi vet gjennom forskning at barnehager er et godt tilbud. Hvis noen representanter fra Fremskrittspartiet i salen tillater seg å le av det, vil jeg henvise til at de må søke mer kunnskap. For alle vet at for fordeling og kunnskap er et godt grunnlag tidlig i livet den beste investeringen man kan få. Så er det et godt budsjett for kunnskap fordi vi følger opp Kunnskapsløftet. Det er satsing, særlig på bedre metoder, for å få til god grunnkunnskap i matematikk og norsk og følge opp gjennom lærernes kompetanse. Så er det et godt universitetsbudsjett og høyskolebudsjett, selv om det – det sier vi rett ut – er en realnedgang på 1 pst. Det er et godt forskningsbudsjett. Jeg synes egentlig at jeg har undersolgt sykehusøkonomien – det vil jeg bare si rett ut. Det er fordi det ligger inne et godt grunnlag for sykehusene for å gjøre den jobben som kommer til å være krevende, nemlig å klare å komme i balanse. Men budsjettet betyr at vi først øker med 1 milliard kr for at vi skal ta unna de pensjonskostnadene som kommer. Så øker vi med over 300 mill. kr for å sørge for at aktivitetsveksten kan fortsette i 2007. Så øker vi ytterligere for å opprette skjevfordelingen og få Helse Vest og Helse Midt-Norge opp dit vi kommer. Det er vi i mål med nå. Vi lager en opptrappingsplan på 1 milliard kr for at helseforetakene skal vite hva de har å holde seg til, og kunne komme i mål i forhold til vedlikeholdsutgifter. I tillegg til det er det investeringer på sykehussektoren i dette budsjettet i forhold til St. Olavs Hospital, Radiumhospitalet og Ahus. Alt dette betyr at dette er et godt sykehusbudsjett. Jeg gleder meg til den videre debatten om dette. Vi rød-grønne er klare til å forsvare vårt budsjett, og det er et budsjett som kommer til å merkes i folks hverdag. Vi er meget godt i gang med å holde de løftene vi har gitt til velgerne.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-10-06:
Det er godt å høre at man vil se på eventuelle fornuftige forslag fra opposisjonen. Det ser vi virkelig fram til. Og Fremskrittspartiet har mange forslag. Det regner jeg med at vi kan komme tilbake til. Når det gjelder bruk av oljepenger, har jeg konstatert gjennom sommeren at bl.a. Jan Davidsen, Per Olaf Lundteigen og flere innen regjeringspartienes egne rekker faktisk har vært veldig klare på at nå må det kunne brukes noe mer oljepenger i norsk økonomi uten at man setter norsk økonomi over styr. Jeg konstaterer at de kreftene i regjeringspartiene som rir den hesten, faktisk har lidd nederlag i dette budsjettet. Jeg konstaterer at Regjeringens mål er å nå 4-prosenten. Det har man nå nesten klart, og man er stolt av det. Av en eller annen grunn har man kommet til at denne 4-prosenten av realavkastningen av oljefondet liksom er det eneste hellige og det eneste riktige i norsk økonomi, helt uavhengig av hva man brukte i fjor. I 2006 fikk Fremskrittspartiet beskjed fra regjeringspartiene om at man ikke kunne bruke mer penger, da ville det gå galt. Nå bruker Regjeringen mer penger, men dog innenfor den såkalte 4-prosenten. Jeg er helt overbevist om at det finnes muligheter for å gjøre fornuftige investeringer i norsk økonomi, gjennom f.eks. et skikkelig løft på veisektoren, framfor bare å investere i utenlandske aksjer og obligasjoner. Nå er det slik, bl.a. på veisektoren, at vi har hørt at man skryter av at man nå følger opp Nasjonal transportplan med ca. 2 milliarder kr. Det er positivt. Problemet er at man har et stort etterslep, som man nå ikke får tatt igjen. Vi vet at det store etterslepet totalt på norske veier er på 43 milliarder kr. Det man gjør med disse to milliardene, er å hindre at etterslepet skal bli større. Men utfordringen blir nye investeringer i vei, som jeg tror vi kommer til å se veldig lite til. Det som kommer av nye investeringer, vil stort sett være bompengefinansierte investeringer. Bilistene skal altså betale mer av den pakka og den prisen det koster å ha gode veier i et land som faktisk trenger det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-10-06:
Høyre er en sterk forsvarer av fellesskapet. Når vi er opptatt av å skape flere verdier, satse på verdiskaping, satse på forskning, satse på innovasjon, satse på kunnskap, er det nettopp fordi vi er opptatt av å bake kaken større, slik at det blir større rom for å styrke velferden. Derfor støtter Høyre forslaget om å øke overføringene til kommunene. Derfor ønsker vi å styrke velferden på en del sentrale områder. Finansministeren kan ikke ro seg bort fra at det i dette budsjettet kuttes innenfor høyere utdanning. Finansministeren kan ikke ro seg bort fra at man har senket ambisjonsnivået når det gjelder forskning. Høyre kommer til å investere mer i fremtiden ved at vi skal trappe opp innsatsen når det gjelder både kunnskap og forskning. Jeg konstaterer at finansministeren velger å gå stikk motsatt vei av det alle land rundt oss gjør. Det er ikke noe nytt at man øker veibudsjettet fra det ene året til det andre. Vår regjering bevilget mer penger til vei enn man gjorde forrige gang Jens Stoltenberg var statsminister. Det er ikke noe oppsiktsvekkende at det nå, når det er skapt større rom i budsjettet, er mer rom for å investere i veier. Jeg innrømmer gjerne at Høyre gjerne skulle investert enda mer i vei i forrige periode. Nå ser vi at det er rom i budsjettet, og da mener vi at det er riktig å satse mer på veibygging – på nye veier og på vedlikehold av veiene. Til slutt: Jeg sier ikke at det er store skatteøkninger, men det er ganske oppsiktsvekkende at en regjering som har fått titalls milliarder i høyere skatteinntekter, allikevel finner det riktig å øke skatten for en statsansatt som tjener 430 000 kr. Det er oppsiktsvekkende at man nå velger å øke skatten på sparing, at man øker skatten på bolig. Det er helt unødvendig. Jeg konstaterer at de rød-grønne partiene øker skattene, ikke fordi det er riktig, ikke fordi det er nødvendig, men de øker skattene av gammel vane.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-10-06:
For å ta dette med skattelettelse: Jeg synes ærlig talt at finansministeren er for opptatt av å se på nivåer. Det viktigste må jo være at vi har verdier i dette samfunnet som skapes, som også gir skatteinntekter. Og når kommunene i år har en skatteinngang uten like, skyldes det at økonomien er i orden, og at folk er i arbeid og dermed gir skatteinntekter til kommunene. Jeg er mye mer opptatt av at vi skaper verdier, som også gir inntekter til fellesskapet, enn av å stirre meg blind på én enkelt skattesats. Det synes jeg også finansministeren burde være, for å være helt ærlig. Når det så gjelder det utvalget Regjeringen nå har nedsatt, er det veldig interessant. Vi hadde et møte med arbeidslivets parter i går, og de har nok en litt annen forståelse av hva det utvalgsarbeidet skal munne ut i. Men jeg forstår at det er klar beskjed: Hvis ikke utvalget kommer med innsparingstiltak på 2,5 milliarder kr som Regjeringen kan godta, står det opprinnelige forslaget der, og det skal gjennomføres. Det tror jeg er noe partene vil merke seg. Så er jeg opptatt av det som også finansministeren var litt inne på tidligere, og det er at det nå skal skje en demokratisk prosess her i Stortinget. Budsjettet skal brynes mot demokratiets ulike aktører før det skal bankes her, om seks uker. Jeg håper at vi tar innspill som kommer, alvorlig, og at regjeringspartiene har selvtillit nok til å se at budsjettet kan ha svakheter som bør rettes opp. I revidert ble det foretatt endringer på til sammen 700 000 kr. Jeg håper at regjeringspartienes handlingsregel denne gang er noe romsligere.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-10-06:
Det kler deg også!(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Lars Sponheim (Venstre), 2006-10-06:
Jeg takker for det. La meg få si at når jeg har måttet forsvare et budsjett overfor Kristin Halvorsen opp gjennom årene, har jeg opplevd at representanten, nå finansminister, Kristin Halvorsen var på sitt beste når hun pisket over oss at det er kunnskap vi skal leve av, og det er satsing på høyere utdanning og forskning som er den store og viktige næringspolitikken. Og jeg tenkte at, søren det er rett. Det skulle vært litt mer der, har jeg alltid tenkt.(Munterhet i salen) Jeg er sikker på at finansministeren også tenker slik i dette øyeblikket, for det er helt åpenbart at dette er budsjettets svakeste punkt. Det tror jeg helt sikkert kommer til å vises framover. Vi i Venstre, og sikkert opposisjonen for øvrig, skal i alle fall sørge for å sette fingeren på det. Det er bra at Forskningsfondet økes med 10 milliarder kr, men virkningen av det kommer først i budsjettet etter det igjen. Derfor blir dette et år vi mister til forskning som vi kunne hatt mer av. (Munterhet i salen) Så til spørsmålet om sykelønn. Alvorlig ment: Ja, jeg er ikke i tvil om at det sykelønnsforslaget som ligger der, er Regjeringens egentlige ønske om hvordan dette burde gjøres. Vi så jo alle hvordan det politiske trykket, motstanden fra Regjeringens eget parlamentariske grunnlag i denne salen, gjorde at man måtte ta en «time out». Nå går en formell – og jeg håper en reell – runde med partene for å komme fram til et grunnlag og komme tilbake på IA-avtalens grunn. For alternativet – og det står på Regjeringen – er å bryte hele IA-avtalen. Det har partene gjort klinkende klart overfor opposisjonen i møte i går. Da er det nok slik, tror jeg, at skulle ikke det lykkes – og sjansen for å hente opp så mye penger på tiltak som man så å si ikke har tenkt på før, tror jeg ikke er overvettes stor – står vi i en situasjon hvor det trykket Regjeringen opplevde for noen uker siden fra sine egne – fra et samlet Norge så å si – kommer, og sannsynligvis med enda større kraft. Jeg tror ikke Regjeringen ville være i stand til å bære fram denne delen av budsjettet hvis man ikke lykkes med partene. Da står vi plutselig i en situasjon hvor veldig mye av budsjettet skal snus rundt på ti–tolv hektiske dager i Stortinget. Dette er en unntakstilstand i norsk politikk og norsk budsjettbehandling som vi ikke har hatt før.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2006-10-18:
Jeg har den ære å fremme et representantforslag på vegne av Bjørg Tørresdal og meg selv om på nytt å vurdere godkjenning av Den norske skolen i Mopti, Mali, og åpne for unntak i friskoleloven.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2006-10-18:
«Framtiden kommer til å belønne de land som satser på mennesker, som satser på kunnskap, og som satser på nye ideer» sa Stoltenberg i trontalen – før kuttet på 273 mill. kr til høyskole- og universitetssektoren, 10 pst. innstramming i SkatteFUNN-ordningen og kutt i bevilgningene til private høyskoler. Regjeringen ønsker å bli målt i forhold til det den gjør. Vi hører hva den sier at den gjør, men husk at det norske folk også ser hva den faktisk gjør. Om framtidens manglende belønning for manglende satsing på kunnskap og nye ideer tror jeg framtiden vil si at Regjeringens begrunnelse for dette kuttet var regjeringen Bondeviks store bevilgninger til sektoren. Det var på grunn av romslig og god økonomi at man kuttet i satsingen på forskning. Dette er i et oppgangsbudsjett et sterkt negativt signal. Er det bare regjeringen Stoltenberg som ikke er bekymret for satsingen og hvordan vi i framtiden skal bli belønnet for hvordan vi satser på mennesker, kunnskap og nye ideer?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-10-18:
På vegne av stortingsrepresentantene Ine Marie Eriksen Søreide, Gunnar Gundersen, Petter Løvik, Torbjørn Hansen og meg selv vil jeg fremsette forslag om en samlet strategi for å sikre rammebetingelsene for små og mellomstore bedrifter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-10-18:
Jeg blir skremt over finansministerens manglende innsikt i hva denne saken dreier seg om. Om et par måneder vil vi få vite konsekvensene for boligmarkedet. Det som imidlertid opprører meg, er at statsråden behandler dette som et teknisk byråkratisk og skattemessig spørsmål. Dette dreier seg om mennesker som tar ansvar for sitt eget liv, som sparer til sin egen alderdom. Det dreier seg om store sparere – ja – men det dreier seg også om små. Jeg står her med et brev fra en uførepensjonist, en mann som fikk hjertesykdom og ble uførepensjonert da han var 52 år, og som har brukt noen av sine penger til å spare i livrente. Jeg overøses av brev fra minstepensjonister og uførepensjonister som har vært opptatt av å spare, ta ansvar for sitt eget liv. Og så står statsråden og snakker som om dette er et teknisk byråkratisk spørsmål, og om lobbyister som kommer til Stortinget. Jeg blir meget opprørt over statsrådens behandling av dette spørsmålet. Hva er finansministerens beskjed til denne 52-åringen som har spart gjennom livrente til sin egen alderdom?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2006-10-18:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Erna Solberg, Petter Løvik, Ivar Kristiansen og meg selv fremme forslag om at det etableres en uavhengig konkurransenemnd for ankebehandling av konkurransesaker.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-18:
Jeg vil gjerne ta opp temaet norsk bruk av naturgass. Nylig kunne vi se statsminister Stoltenberg og olje- og energiminister Enoksen i England. De jublet over at engelskmennene skulle importere enda mer norsk gass, og det ble åpnet enda en ny gassledning til England. Denne gassen fra Ormen Lange-feltet utenfor Møre og Romsdal skal brukes i engelske husholdninger til å lage mat og til å varme opp husene. Snur vi oss hjem til Norge, derimot, vil akkurat den samme bruken av gass nå bli avgiftsbelagt. Regjeringen vil i budsjettet som er framlagt, innføre en naturgassavgift for å redusere bruken av norsk gass i Norge. Det skal altså ikke være like lønnsomt og ønskelig å varme opp hus og hjem i Norge med norsk gass. Dette er meningsløst i en periode der vi står i fare for å få en kraftkrise, og der strømprisene stadig øker. Strømprisene er nå ca. dobbelt så høye som de var i tilsvarende periode i fjor. Det viser at situasjonen i kraftmarkedet ikke er bra. I flere regioner har energiselskap investert stort i distribusjon av naturgass, og det har vært et ønske fra Stortinget om å ta denne gassen i bruk. Det som nå skjer ved avgiftsbelegging av naturgass, er altså strikk i strid med de målsettinger og intensjoner som Stortinget i mange år har kommunisert, og de mange husholdningene som har investert i naturgass, vil føle seg meget sveket av Regjeringen. Energiministeren brukte tross alt veldig mye av sitt innlegg på Statnetts høstkonferanse til å snakke om faren for kraftkrise i Norge. Da må en jo spørre: Vil avgiftsbelegging av naturgass bidra til å redusere faren for kraftkrise? Vil det bidra til å redusere de høye strømprisene, eller vil konsekvensen være motsatt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-18:
Jeg takker for svaret. Jeg er ikke veldig beroliget i forhold til den satsingen på naturgass som Stortinget har bedt om, for den skulle inkludere både husholdninger, næringsliv og industri. Vi ser altså her at Regjeringen synes det er helt ok at engelske husholdninger bruker naturgass, men den ønsker ikke at norske husholdninger skal bruke det. Det er den samme manglende logikk som vi har sett innenfor bruk av gass til kraftproduksjon, der Regjeringen har brukt et år på å krangle seg fram til et Mongstad-vedtak – som er i tråd med det Fremskrittspartiet har fremmet forslag om mange ganger, så akkurat der skal Regjeringen ha ros. Men Regjeringen bygger tross alt to gasskraftverk i Tyskland uten noe som helst krav om CO2-rensing. Så her har en altså én standard for den gassen som en eksporterer, og en helt annen standard for den gassen som en bruker i Norge. Med tanke på faren for kraftkrise ville det ikke vært en bedre strategi fra Regjeringens side at en på kort sikt faktisk ikke avgiftsbela naturgass, slik at flere av husholdningene brukte det for å redusere avhengigheten av strøm?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-18:
Jeg vil tilbake til olje- og energiministeren, skjønt SV her forsøker å ta æren for mye mer enn de har krav på, fordi et samlet storting unntatt Fremskrittspartiet i forbindelse med klimameldingen i 2002 fremmet krav om at det skulle være CO2-rensing på alle nye gasskraftkonsesjoner. Så dette er ikke noe som er nytt med SV. Statsråden og SVs partileder har sagt at Mongstad er et vendepunkt. Jeg forstår ikke på hvilken måte. For Regjeringen har jo sagt at Kårstø skal renses i 2009. Statoil og Shell har sagt at de skal ha CO2-verdikjede på plass på Tjeldbergodden i 2012. Det å begynne med noe på Mongstad i 2014 er jo å forsinke dette i forhold til Tjeldbergodden, ikke å framskyve noe som helst. Fremskrittspartiet har fremmet forslag i denne sal om at staten må ta det fulle og hele ansvar for å bygge CO2-verdikjeden. Det ble nedstemt. Hadde det blitt vedtatt, hadde vi fjernet den diskusjonen som er nå, for da hadde det vært staten som gjennomførte dette for enhver pris. Avtalen er ikke forpliktende, som en prøver å påstå. Det står i siste avsnitt på side 2: Dersom begge partene etter nærmere drøftelser kommer fram til at videre samarbeid ikke lar seg gjennomføre, skal de finne andre, hensiktsmessige løsninger. Det viser at Regjeringen selv har bygd inn utganger i denne avtalen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Jeg forutsetter at det var til undertegnede spørsmålet var stilt. Det er helt åpenbart at det er nødvendig å ha både en kortsiktig og en langsiktig strategi når det gjelder utvikling i energipolitikken framover. Regjeringen har et sterkt fokus på satsing på fornybar energi. Det vil være vårt hovedspor. I tillegg har Regjeringen nå tatt viktige grep for å sikre en ny produksjon på Vestlandet, bl.a. gjennom det vi gjør på Mongstad, hvor vi har inngått en avtale med Statoil om rensing av CO2 fra varmekraftverket. Vi jobber med andre prosjekter på Kårstø, og vi jobber også for å løse situasjonen i Midt-Norge. Når det gjelder en avgift på gass til oppvarming i husholdninger og næringsbygg, er det finansministerens konstitusjonelle ansvar. Men allikevel: Dette er altså et ledd i Regjeringens politikk for å satse på og stimulere til bruk av fornybar energi, få fram bioenergi og få fram den fornybare energien i større grad enn det vi ellers ville fått. Det er altså Regjeringens klare strategi å øke bruken av gass innenlands til industrielle formål. Derfor jobber vi også med flere prosjekter i den retning, og vi mener at det vi har gjort i forhold til husholdninger, er fornuftig. Det vil stimulere til bruk av fornybar energi, og det vil ikke hindre bruk av naturgass i Norge til industrielle formål, slik Regjeringen har en klar ambisjon om å få til.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
For det første vil det fremdeles være lønnsomt å bruke naturgass. For det andre har Regjeringen hatt en svært effektiv behandling av Mongstad-saken. Det er riktig at den har vært til behandling i underliggende etater i et visst antall måneder. Det har vært en helt nødvendig behandling. Regjeringen har hatt en svært effektiv og god behandling av Mongstad-saken. Når det så gjelder forholdet til England, bør representanten huske at det å endre fokus fra å produsere nesten 100 pst. av sin energi fra fornybare kilder, som vannkraft, slik vi gjør i Norge, til å ta i bruk fossilt brensel, er et spørsmål som bør underlegges en stor politisk debatt, slik vi har hatt i Norge. I England og i de fleste andre land går man den motsatte veien, fra kull til gass, som er et mer miljøvennlig alternativ enn de fleste alternativene man har i disse landene. Norge har et stort potensial for fornybar energi, både når det gjelder vannkraft, vind og bioenergi. Derfor er Regjeringens hovedspor fortsatt å satse på fornybar energi i Norge.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Spørsmålet er oppfattet. Det representanten Andersen nå tar opp, er et ganske stort og krevende spørsmål å svare på innenfor en ramme på inntil 1 minutt. Det er riktig at vi er i en situasjon hvor vi har lav magasinfylling, og hvor vi kan få en krevende forsyningssituasjon til vinteren. Riktignok har dette forbedret seg noe i det siste gjennom at vi nå igjen kan importere kraft fra Sverige, og at Statnett også har vært i stand til å finne en løsning på en vanskelig situasjon på overføringsforbindelsen mellom Norge og Danmark. Statnett har over flere måneder jobbet intenst for å finne gode løsninger, og for å ha reserver i tilfelle vi får en krevende situasjon. Statnett har lyktes når det gjelder å få overføringsforbindelsen mellom Norge og Danmark på plass tidligere enn man trodde i utgangspunktet. Når det gjelder tilgang på reservekraft, er det riktig som representanten Andersen sier, at Statnett ikke har lyktes med å inngå leieavtaler for mobile gasskraftverk. Det kan man selvfølgelig beklage, men Statnett har jobbet også med dette spørsmålet over relativt lang tid, og det har vært liten tilgang på denne typen kraft.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Jeg registrerer at representanten Brende ennå ikke er ferdig med sorgbearbeidelsen etter at det ikke var mulig å få til et resultat med Sverige om de grønne sertifikatene. Det får bli Børge Brendes sak. Regjeringen går videre. Vi har lagt fram en historisk satsing på fornybar energi som ingen regjering før oss har vært i stand til å legge fram. Når det gjelder bruk av gass i Norge, vil Regjeringen stimulere til bruk av gass også i Norge. Det vil være mulig for husholdningene også i dag – i et begrenset omfang, fordi det er få geografiske områder hvor det er infrastruktur og muligheter til å bruke gass i husholdningen. Slik vil det sannsynligvis være i Norge i mange år framover – ikke minst på grunn av det bosettingsmønsteret vi har. Derfor er det enda mer fornuftig enn å satse på gass, å satse på fornybar energi. Det er Regjeringens hovedspor. Vi vil satse tungt på utbygging av infrastruktur for fjernvarme, slik at man kan ta i bruk de store bioenergiressursene vi har. Vi vil satse på vindkraft, og vi vil satse på vannkraft – altså en helt annen satsing enn det den regjering Børge Brende var representant for, klarte å få til.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Det er helt riktig. Det vil være et miljømessig positivt framskritt å stimulere til bruk av gass i stedet for olje eller produkter som forurenser mer enn gass gjør. Jeg tror representanten Holten Hjemdal og jeg er enige om at det aller beste alternativet er å stimulere til bruk av fornybar energi. Derfor vil Regjeringen ha vrakpant på oljekjeler for å få en overgang – ikke fra olje til gass, men fra olje til bioenergi. Det knytter nemlig bruk av fornybar energi til støtteordninger på denne vrakpantordningen. Derfor vil Regjeringen nå fremme forslag overfor Stortinget om å øke den rammen som vi foreslo, på 46 mill. kr, for å stimulere til å ta i bruk fornybar energi i husholdningen, med 25 mill. kr, slik at vi kan utvide den gode støtteordningen, som har vist seg å bli mer populær enn vi hadde forutsatt. Så ja, det er fornuftig i enkelte tilfeller å bruke gass, men det aller mest fornuftige alternativet er altså å bruke fornybare energi.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Det er ganske interessant å se at allerede i løpet av det første hovedspørsmålet i dagens spørretime smuldrer det som skal være et alternativ til denne regjeringen, ganske ettertrykkelig bort – i et så sentralt spørsmål som energipolitikk. Når det gjelder konsesjonsbehandling av småkraft, er det riktig at det ligger et stort antall søknader på NVEs bord, 250 søknader. Det er fremmet forslag i denne sal om å overlate en større del av disse til kommunene. Kommunene har allerede i dag i henhold til plan- og bygningsloven anledning til å behandle denne typen søknader. I perioden 2001–2005 ble det behandlet ca. 300 søknader i kommunene i henhold til plan- og bygningsloven. Dersom denne type anlegg har miljømessige konsekvenser på et eller annet vis, skal søknadene behandles av overordnet myndighet, dvs. NVE, og Olje- og energidepartementet er ankeinstans for disse søknadene. Vi har fem års behandlingstid på de søknader som ligger i NVE, men altså ikke fem års behandlingstid på hver enkelt søknad. Dette må gjøres på en skikkelig måte. Vi bruker de ressursene vi kan, og prøver å få disse søknadene unna så fort som det lar seg gjøre.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Representanten Holten Hjemdals historie minner meg også litt om min egen historie med min første sløydtime. Jeg var spent og hadde lovt min bestemor de flotteste kreasjoner fra mine sløydtimer, og endte opp med noe som knapt nok var ei skjærefjøl. Så noen hver har vel vært i den situasjonen. Ja, avtalen mellom staten og Statoil er forpliktende for begge parter, og jeg setter svært stor pris på at både Kristelig Folkeparti og Venstre så klart har signalisert at de vil støtte denne avtalen og støtte gjennomføringen av en slik. Jo bredere forankring Regjeringen har i Stortinget på dette, jo tryggere er vi på at dette blir gjennomført i framtiden. Dette er en avtale som er historisk, og som alle partier burde slutte opp om, for det kan bli et vendepunkt i en mangeårig kamp for å få til CO2-håndtering på gasskraftverk. Jeg er helt overbevist om at dette skal bli et prosjekt som vil sette Norge i en lederrolle når det gjelder å rense CO2-utslipp fra fossile brensler. Den kampen skal vi ta sammen. Det arbeidet har Regjeringen nå startet på, og Statoil har forpliktet seg til å gjennomføre dette. Staten har forpliktet seg til å ta sin del av ansvaret – et betydelig økonomisk ansvar. Så er det slik at beslutningene som skal lede fram til fullskala rensing i 2014, skal tas i et løp fra nå av og fram til 2012. Det er ikke beslutning om investering som skal tas i 2012, men det er valg av teknologi på bakgrunn av den teknologiutvikling som vi håper finner sted fra 2010 og fram til 2012, når den endelige beslutningen om valg av teknologi på fullskala rensing på Mongstad må finne sted for å være på plass i 2014. Dette er altså en kombinasjon av et miljøprosjekt og et teknologiutviklingsprosjekt som skal skape arbeidsplasser i Norge i framtiden, som skal sørge for at vi er verdensledende når det gjelder håndtering av CO2,og som også skal sikre kraftproduksjonen på Vestlandet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Regjeringen er helt klar på at vi er innenfor Kyoto-avtalens mekanismer og med en vesentlig andel på nasjonale tiltak skal oppfylle Kyoto-avtalen. Det er selvsagt ikke til noen særlig hjelp for Regjeringens arbeid at regjeringen Bondevik II godkjente et gasskraftverk på Melkøya som vil slippe ut netto 850 000 tonn CO2 fra neste høst uten at det er stilt noen krav til rensing på noe tidspunkt. Det vil øke CO2-utslippene våre med omtrent det samme netto utslipp som varmekraftverket på Mongstad vil øke utslippene i en periode fra 2010 til 2014. Deretter skal det være fullskala rensing, i motsetning til det krav som den forrige regjering var i stand til å stille for andre gasskraftverk. Dessuten er vi i gang med arbeidet for å rense CO2 på gasskraftverket på Kårstø, hvor Regjeringens mål er at rensing skal være på plass i 2009. Derfor har vi også bevilget 720 mill. kr på neste års budsjett, som er en historisk bevilgning til dette formål. Vi gjør altså en helt annen innsats enn den forrige regjering, for å rette opp noen av unnlatelsessyndene fra Bondevik II for å kunne nå målene i Kyoto-avtalen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Det er uttrykkelig slått fast i utslippstillatelsen for varmekraftverket på Mongstad at det skal være fullskala rensing innen 2014. Når det gjelder tidsløpet for de ulike prosjektene som vi snakker om, er det riktig at Regjeringens mål og Regjeringens arbeid på Kårstø går fram mot 2009, at Statoil jobber for å få til en verdikjede på Tjeldbergodden i 2012, og at vi har inngått en avtale med Statoil om gjennomføring på Mongstad innen 2014. Det som er forskjellen på disse prosjektene, er at på Kårstø tar Regjeringen det fulle og hele ansvaret basert på dagens teknologi, som er kostbar, og som er en teknologi som kun vil være anvendbar i svært få tilfelle. Det som er på Mongstad, er et teknologiutviklingsprosjekt mellom Nordens største industriselskap og staten, hvor de forplikter seg, og hvor staten forplikter seg økonomisk, og vi i fellesskap skal gjennomføre dette på en måte som finansministeren allerede har sagt skal bidra til å få ned kostnadene, og dermed gjøre dette til et kommersielt produkt som kan brukes andre steder enn i Norge.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
La meg slå det fast: Avtalen mellom staten og Statoil, og det arbeidet som har foregått nå for å få til en løsning på Mongstad, er forpliktende for begge parter – la det ikke være noen som helst tvil om det. Høyre skal få full innsikt i økonomi. Denne saken vil bli presentert for Stortinget, selvfølgelig med de kostnader som vil følge av det som nå skal skje. Så vil jo en vesentlig del av kostnadene komme fram i det løpet som skal gå fram mot 2009 og 2012, hvor det skal skje en teknologiutvikling som forhåpentligvis vil bringe kostnadene ned til et helt annet nivå enn det vi snakker om i dag. Investeringskostnadene antas å ligge i størrelsesordenen 3–4 milliarder kr. I tillegg kommer rør- og deponiløsninger med en kostnad på mellom 1 og 2 milliarder kr. Det er altså de samlede investeringskostnadene basert på dagens teknologi. Dette skal vi arbeide for å bringe ned. Når det gjelder Midt-Norge, jobber vi altså nå og har jobbet over lang tid ganske intenst for å få investorer til å komme opp med fornuftige løsninger i dette området. Det har vært krevende. Vi har nå noen forslag på bordet som vil bli presentert i løpet av ikke altfor lang tid.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-18:
Representanten Kvassheim burde være vel kjent med at det ikke er mulig for noen å gi garantier om noe som helst. Men det er Regjeringens klare ambisjon og vårt mål at rensing på Kårstø skal stå klar i 2009. Derfor har vi også gjennomført en historisk bevilgning på budsjettet for neste år. I inneværende år har vi brukt 80 mill. kr på det arbeidet vi har gjort i forhold til Kårstø, neste år bevilger vi 720 mill. kr pluss 140 mill. kr som skal gå til utredning av verdikjede og annet nødvendig arbeid. Dette viser altså en historisk satsing på håndtering av CO2, også på Kårstø. Det arbeidet som NVE nå gjør med tanke på å få fram ulike leverandører for å bygge dette anlegget, vil være avsluttet rundt juletider, og det vil måtte tas beslutninger relativt tidlig neste år for å kunne ha mulighet til å komme i mål i 2009. Derfor legger Regjeringen også opp til et slikt løp, hvor vi nå etablerer de nødvendige organisasjoner og får på plass nøkkelfolk som skal drive fram dette arbeidet videre fra der vi er nå, og fram til ferdigstillelse av anlegget i 2009.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-10-18:
Det er ingen tvil om at gassbruk kan avlaste strømforbruket i Norge vesentlig. Strømforbruket har økt med 20 TWh de siste 15 årene, mens produksjonen bare har økt med rundt en femtepart av det, altså ca. 4 TWh. Vi vet at norske vannmagasin nå – i forhold til normalen – mangler ca. 20 TWh ved den fyllingsgraden, og selv i et normalår mangler vi 5–7 TWh i de norske vannmagasinene. Dersom vi ikke får nedbør utover det normale, vil vi altså i Norge kunne mangle 25 TWh når vi møter vinteren. Når det gjelder reservetiltak, er det fra Regjeringens side skissert at mobile gasskraftverk skal være en slags nødløsning. Nå har det kommet fram opplysninger om at tilgangen på mobile gasskraftverk på verdensmarkedet er vanskelig. Hvorfor er det slik – når vi altså står i en dramatisk situasjon – at Regjeringen ikke har vært ute tidligere og sikret seg nettopp tilgangen på disse mobile gasskraftverkene som er så avgjørende viktig for å få sikret norsk forsyningssikkerhet og en rimelig kraftbalanse til vinteren?(Presidenten klubber.) Er det virkelig sant at vi kan få en kraftkrise i Norge bare fordi Regjeringen ikke har fulgt opp og skaffet til veie opsjoner og avtaler om å leie inn mobile gasskraftverk? (Presidenten klubber.)
Børge Brende (Høyre), 2006-10-18:
Først må jeg få lov til å si at det er mest i ord at olje- og energiministeren er opptatt av fornybar energi. Han lovte Stortinget et minst like godt system som det de grønne sertifikatene var. Det systemet som ble lagt på bordet, er bare halvparten så godt. Det ender med at mange prosjekter om fornybar energi ikke blir gjennomført i Norge. Det har alle faginstanser slått fast. Så er det gass. Vi står oppe i en meget krevende strømsituasjon. Det er jeg helt enig med statsråden i. Det som skjer i Norge i dag, er at vi importerer masse kull fra Europa, som igjen slipper ut masse CO2. Er det da miljømessig et godt initiativ at 99 pst. av gassen fra Norge fortsatt skal sendes utenlands, og at vi ikke skal ta den i bruk også i norske husholdninger? Er det ikke slik at også for Regjeringen ville det vært bedre at man nå hadde fått bruk av naturgass i norske husholdninger i stedet for at vi skal fortsette å importere elektrisitet basert på kullkraft fra Europa?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-10-18:
Det er positivt at Regjeringen kommer med et opplegg om grønne avgifter. Det er riktig, og det er viktig i forhold til en bærekraftig utvikling. Norge er en ren energinasjon. Vi bruker mye vann. De fossene og det vannet vi har fått, bruker vi på en god måte. Det er noen dilemmaer her. Mitt enkle spørsmål til statsråden blir dette: Er statsråden enig i at det er en rett tanke, og kanskje også en god tanke, å stimulere til bruk av naturgass der den kan erstatte oljefyring?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-10-18:
Jeg ønsker å stille et spørsmål til olje- og energiministeren. Sist uke kom jeg til å tenke på Alf Prøysens sangstrofe «Og det er vesle Jensemann, han strever dagen lang», og det var etter å ha sett hva som har foregått i Regjeringen. Olje og gass vil fortsatt ha en dominerende plass i verdens energiforsyning. Samtidig har vi en enorm utfordring i de menneskeskapte klimaendringene og i kampen mot verdens fattigdom. Disse to områdene – klimautfordringene og kampen mot fattigdom – gjør at vi trenger å få til en CO2-håndtering. At det er inngått en avtale i forhold til CO2,er bra, selv om SV har hatt en gedigen politisk glideflukt. Det er vel lenge siden vi har sett noe lignende. Men det Kristelig Folkeparti og mange med oss spør om, er om avtalen forplikter oss nok, forplikter både staten og Statoil. Det avgjørende punktet i den såkalte Mongstad-avtalen blir selve investeringsbeslutningene. Det er her teknologien skal redde miljøet – en teknologi som vi har i dag, men i mindre skala – det er her pengene skal på bordet. Unger som blir født i dag – 18. oktober – vil være førsteklassinger i 2012. Gutten i Alf Prøysens sang kom i mål – med litt høvling på høyresiden og litt høvling på venstresiden. Sybordet – ja, det ble ei fin spekefjøl til ho mor. Mitt spørsmål blir da: Kan olje- og energiministeren garantere at miljøforpliktelsene blir holdt, og at investeringsbeslutningene tas når førsteklassingen sitter på skolebenken, og ikke blir ytterligere utsatt?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-10-18:
Vi i Kristelig Folkeparti vil gjennom vårt arbeid med denne saken i Stortinget gjøre denne avtalen enda mer forpliktende i forhold til miljøutfordringene våre. Men Mongstad-avtalen reiser også spørsmål om Norge vil klare å oppfylle sin del av Kyoto-avtalen. Her er Soria Moria-erklæringen krystallklar: Norges forpliktelser om reduksjon i utslipp av klimagasser skal oppfylles, de skal reduseres, og det vil bli fremmet saker. Og jeg kan sitere: «Regjeringen vil sikre at betydelige deler av Norges klimaforpliktelser fra Kyoto-avtalen skjer nasjonalt.» Nasjonalt? Ja, hovedspørsmålet går på Mongstad. Vi vet at vi vil få en økning i 2010. Hvordan vil Regjeringen konkret sikre at dette skjer, at man oppfyller Soria Moria-erklæringen, men viktigere: at man oppfyller Kyoto-forpliktelsene, når CO2-utslippene fra Mongstad vil øke?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-10-18:
Jeg vil gjerne si at Regjeringen har støtte fra noen i opposisjonen, iallfall, når det gjelder et mer konsekvent regime for grønne avgifter for å stimulere til en overgang til mer miljøvennlige energiformer – det gjelder fra olje til gass, som er bra, men det er definitivt mest attraktivt å gå helt over til fornybare energikilder. Jeg tror også det er viktig å følge opp – kanskje med enda større kraft enn det Regjeringen har gjort i budsjettet – og se hvordan en med andre virkemidler enn avgifter også kan stimulere til at denne utviklingen skjer. Det gjelder ikke minst innenfor nitrogenoksider, hvor vi ikke har noen interesse av å prise vekk småflåten, men vil sørge for at den fornyer og fortsatt vinner konkurransen med lastebilene. På statsråd Enoksens bord ligger det veldig mange foreløpig ubehandlede saker når det gjelder fornybare energikilder, småkraftverk osv., og mitt spørsmål er slik: Kunne det ikke være en idé å få fortgang i å få behandlet dem?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-10-18:
Mitt spørsmål kommer til å gå til statsråd Halvorsen. Det hadde vært fristende etter å ha våknet til nyhetene i dag om at det er varslet nye plenaksjoner mot egen regjering, å bruke spørsmålet til statsråden på det, men jeg må innrømme at jeg ble verken spesielt bekymret eller i dårlig humør over de nyhetene, så jeg valgte ikke å spørre om det. Jeg velger isteden å rette et spørsmål til statsråden som finansminister, knyttet til et forhold som jeg må si er i ferd med å bli ganske stort og omfattende og uoversiktlig etter hvert som finanskomiteens behandling av budsjettet nå skrider fram. Det går på den såkalte skattefordelen ved individuelle pensjonsavtaler og livrente. Jeg spør ikke om den skattemessige begrunnelsen for å fjerne en skattestimulans, jeg spør heller ikke om vanskeliggjøring av et mulig pensjonsforlik på grunn av dette, men jeg spør om et forhold som er blitt reist, og som nesten ikke, kanskje ikke overhodet, er omtalt i budsjettet: Bransjen varsler ganske unisont at dette regelverket fører til at det fra 1. januar vil være så mye som 60 milliarder kr som vil «løsne» fra disse ordningene, og som vil søke sin omplassering i samfunnet – altså et formidabelt beløp som frigjøres til bruk på annen måte. Så kan vi krysse fingrene og håpe at dette ikke er penger som frigjøres og brukes til forbruk. I så fall vil finansministeren ha bidratt til kanskje den største forbruksfesten – på toppen av en høykonjunktur – som vi noen gang har hatt. Det bransjen og eksperter tror, er at fornuftige sparere vil finne en annen plassering av disse pengene for å vente på pensjonsalderen sin og prøve å få pengene til å yngle best mulig i den tiden, og siden man fjerner skattefordelen ved å ha pengene stående i livrente eller individuelle pensjonsavtaler, tror man at de vil bli plassert i eiendom eller bolig først og fremst. Da snakker vi ikke om egen bolig, men da snakker vi om familiens bolig nr. 2 og 3, eller hytte nr. 2 og 3, for der er det fortsatt en betydelig gunstig skattefordel i å ha pengene stående. Det vil bli i områder, tror bransjen, som vi kan være ganske sikre på vil ha en verdiøkning på den type eiendom, og da snakker vi om de store byene våre først og fremst. Og da står vi i en situasjon hvor det fra mange faghold nå ropes et varsko om at 50–60 milliarder kr på kort tid vil bli omplassert på toppen av en høykonjunktur. Finansministeren har hatt en saksbehandling uten høringer, uten prosess og uten noe særlig omtale, må vi si, i budsjettet som gir grunnlag for å ha en fornuftig vurdering av disse forholdene. Hva har statsråden å si til dette?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-10-18:
Jeg stilte da ikke spørsmål om Sør-Afghanistan, og jeg er heller ikke spesielt ulykkelig over det framtidige politiske rabalderet. Det måtte i så fall være den tidligere gartnerskolelektoren som er bekymret for kvaliteten på plenen foran Stortinget senhøstes, men det bør kanskje også presidenten være. Så til realitetene. For det første ligger det i mitt spørsmål – og jeg vil skjerpe det – en kritikk av en saksbehandling framfor Stortinget som ikke adresserer disse spørsmålene så mye bedre. Vi vet at andre områder, små områder i forhold til dette, i omfattende grad har vært ute på høring, og så bringes det fram store tall og realiteter i Stortingets behandling. Det er kritikkverdig. Det andre er at når vi vet at det nå fjernes en skattestimulans til sparing i livrente og IPA, er det stort sett å plassere kapital man forventer skal yngle fram til pensjonsalder, i bolig og eiendom, for der er det fortsatt en betydelig skattestimulans. Det burde bekymre en finansminister, og i alle fall burde det vært lagt til rette for en helt annen behandling og drøfting enn det finansministeren har bidratt til.