Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-06-11:
Med de mange forslag, ulike flertall og mindretall i innstillingen og subsidiære standpunkter føler jeg det tryggest, som saksordfører, å redegjøre for Arbeiderpartiets synspunkter, enten vi nå inngår i komiteens, flertallets eller mindretallets innstilling. Jeg er sikker på at de andre partiene føler tilsvarende behov. En gjennomgang av studiestøtten for elever i videregående opplæring har vært ønsket av komiteen og bebudet av Regjeringen ved flere anledninger. Dette aktualiserte seg ytterligere da Regjeringen i budsjettforslaget for 2003 foreslo å redusere borteboerstipendet og bl.a. introduserte et læremiddelstipend. Regjeringen har så fremmet forslag til ny støtteordning som skal behandles av Stortinget i dag. Og Stortinget vil gjøre endringer i Regjeringens opplegg. Det er i denne sammenheng Arbeiderpartiet vil kritisere at departementet via Lånekassen tidligere i vår iverksatte sine forslag ved å informere elevene om at disse skal gjelde fra kommende skoleår, uten å avvente Stortingets behandling, også forslag som ville gi negative utslag for elevene. Dette er mildt sagt en uheldig framgangsmåte! Arbeiderpartiet mener at vi må ha en støtteordning for elever i videregående opplæring som sikrer at ungdom kan benytte sin rett til videregående opplæring uavhengig av økonomisk bakgrunn. Vi er opptatt av å se det 13-årige løpet i grunnskolen og videregående skole i sammenheng. Dersom retten til videregående opplæring skal bli reell, er det et mål for oss at gratisprinsippet i grunnskolen må utvides til også å gjelde videregående opplæring. Her har vi særlig fokusert på målet om gratis læremidler. Arbeiderpartiet mener fortsatt at vi kan bruke ressursene best ved å bygge på og utvide en utlånsordning for læremidler og læremiddelstøtte, administrert av fylkeskommunen, og utvikling av digitale læremidler. Det er en kjensgjerning at alle har utgifter til læremidler, og at utgiftene varierer stort avhengig av studieretning. Dette ivaretas ikke av departementets forslag. Subsidiært mener vi at læremiddelstipendet, i tillegg til å prioritere dem med lavest foreldreinntekt, også bør differensieres for å fange opp ulikheter i kostnader mellom de ulike studieretningene. Vi er fornøyd med at hele komiteen ber Regjeringen vurdere en differensiering. Et stort flertall i komiteen vil også at Regjeringen vurderer om utbetaling av stipendet i større grad kan ta hensyn til når på året elevene faktisk har kostnader til læremidler. Arbeiderpartiet og komiteens flertall støtter forslaget om en felles støtteordning for alle elever som tar videregående opplæring med de samme vilkår. Det betyr bl.a. at også elever over 19 år sikres mulighet til å få stipend som hjemmeboende, men vil få støtten behovsprøvd etter forsørgernes og elevens egen økonomi. Vi er fornøyd med at Regjeringen reverserer sitt forslag om å redusere borteboerstipendet og opprettholder nivået fra skoleåret 2002/2003. Når det gjelder reisestipendet, går Arbeiderpartiet og et flertall i komiteen imot Regjeringens forslag om en maksimalgrense på kr 7 000 pr. undervisningsår. Vi legger særlig vekt på å hindre at elever i en rettighetsbasert videregående opplæring får økte utgifter ved gjennomføring av utdanningen. Arbeiderpartiet er enig i målet om at elever bør gå gjeldfri ut av videregående opplæring. Men vi vil ikke ta vekk den behovsprøvde låneadgangen før en har sikret at dette er tilfredsstillende kompensert gjennom stipendøkning eller på andre utgiftsreduserende måter. Regjeringens opplegg med bortfall av låneadgang ville betydd at en del elever ville fått et dårligere finansieringsgrunnlag for sin utdanning. Vi merker oss for øvrig at Regjeringen ønsker å beholde låneadgangen uten behovsprøving for dekning av skolepenger til private videregående skoler. Det henvises bl.a. til argumentet om at det her ligger mer bevisste valg bak enn i den offentlige skolen. Forutsatt en fortsatt låneadgang, ber en enstemmig komite Regjeringen følge låneutviklingen og rapportere tilbake til Stortinget om lånebehov og betalingsproblemer. Med hensyn til behovsprøving er komiteen enig i at dette skal skje mot forsørgernes og elevens økonomiske situasjon. Arbeiderpartiet er uenig i at behovsprøving ikke lenger skal ta hensyn til f.eks. inntekt av fast eiendom, rente- og aksjeutbytte, skattepliktig gevinst ved salg av aksjer eller bosted, selv om det gjelder et lite antall. Jeg øyner her Høyres ånd i forslaget. Komiteen ber også Regjeringen i forbindelse med behovsprøving vurdere å utvide forsørgerbegrepet til å gjelde samboere med felles barn. Komiteen er tilfreds med at den nye støtteordningen sikrer lærlinger et ikke-behovsprøvd bostipend. Arbeiderpartiet mener også at lærlinger skal ha samme muligheter for studiestøtte som andre elever i videregående opplæring, og går derfor inn for at lærlinglønn ved behovsprøving skal inngå i reglene for arbeidsinntekt. Bedre studiestøttemuligheter kan være et positivt bidrag til at flere velger yrkesrettet utdanning. Tiden er ute, og jeg tar med dette opp de forslag hvor Arbeiderpartiet er forslagsstiller eller medforslagsstiller.