Thorhild Widvey (Høyre), 2014-05-27:
Å lese beriker oss. Det gir oss gode opplevelser, innsikt og kunnskap. Litteratur er både en livsnerve i en kunnskapsnasjon og en avgjørende del av kulturarven vår. Derfor er litteraturpolitikken viktig. Regjeringen vil føre en litteraturpolitikk som skal ivareta norsk språk og litteratur. God fremvekst av nye forfatterskap og god tilgang til litteraturen for leseren er hovedmål. Faste bokpriser gir forlagene og forfatterne forutsigbare økonomiske rammer. Dette gir mulighet til å satse på litteratur i alle sjangre, der både velrenommerte forfattere og debutanter kommer til orde. Dette gir oss et mangfold i litteraturen og et velfungerende bokmarked. Bøker er kultur, men bøker er også varer som skal omsettes i et kommersielt marked. Derfor er det viktig for regjeringen at rammevilkårene ivaretar kulturpolitiske hensyn, samtidig som de balanserer de konkurransepolitiske elementene godt. Jeg har merket meg at en samlet komité støtter regjeringens litteraturpolitiske målsettinger, men at det er delte meninger med hensyn til hvordan man skal oppnå dem. Det er vår oppfatning at en frivillig bokavtale mellom bokbransjens aktører gir bedre rammevilkår enn boklovens obligatoriske bestemmelser. Vi mener at sterke, frie aktører på utsiden av en bokavtale og foreningene vil styrke konkurransen og innovasjonen. Regjeringen vil gjennomføre en frihetsreform i kulturlivet. Det betyr mer privat kapital, maktspredning og mindre regulering og færre føringer på kulturlivets aktører og institusjoner. Dette gir et større mangfold blant kulturlivets aktører og større konkurranse. Derfor vil vi oppheve bokloven. Økt konkurranse vil gi lavere priser for forbrukerne og mer innovative distribusjonsløsninger. Regjeringen har gitt sin tilslutning til Bokhandlerforeningen og Forleggerforeningens nye bokavtale. Den nye avtalen bygger på gjeldende avtale, dvs. fastprisordning. Den gjelder skjønnlitteratur, sakprosa og faglitteratur i alle formater, litteraturabonnementsordninger og gjensidig leverings- og skaffeplikt. Avtalen tar også høyde for at vi lever i en digital tid. Det er et politisk mål at utviklingstakten for e-bøker økes. Avtalen legger bedre til rette for utviklingen i e-bokmarkedet. En mer dynamisk prissetting innebærer at e-boken ikke lenger har fastpris dersom det lanseres en pocketbok. Avtalen legger også bedre til rette for innovative distribusjonsløsninger som strømmetjenester. Det er dessuten gjort en innstramming av hvilke versjoner av en tittel som kan få en egen fastprisperiode. Med utgangspunkt i denne avtalen vil et utkast til unntaksforskrift sendes på høring, slik at ny forskrift vil være på plass i god tid før gjeldende forskrift utløper 31. desember i år. Vi lever midt i en digital revolusjon, og det er fremdeles vanskelig å forutse hvordan e-bokmarkedet vil utvikle seg og påvirke og utfordre etablerte distribusjons- og publiseringsformer. Vi mener det er riktig å følge dette nøye og gjøre en ny vurdering om relativt kort tid. Som en konsekvens av dette vil den nye unntaksforskriften gjelde i to år, dvs. at den utløper 31. desember 2016. Jeg er trygg på at den nye bokavtalen vil bidra til å ivareta og fremme norsk litteratur til det beste for leserne, enten de foretrekker papir eller lesebrett. Jeg registrerte at det var et par spørsmål når det gjelder EØS, og en del bekymring for at denne nye avtalen ikke skal kunne passere i EØS-systemet. Da har jeg lyst til å si at jeg opplever at dette er en hypotetisk problemstilling – Nærings- og fiskeridepartementet har gitt i oppdrag og fått til noen utredninger sammen med Bokhandlerforeningen og Forleggerforeningen. Det har vært tre uavhengige utredninger som alle sier at dette ikke er noe problematisk. Jeg har også lyst til å legge til at jeg opplever problemstillingen som hypotetisk i dag, for så langt som jeg kjenner til, er det heller ingen som har klaget denne saken inn for ESA.