trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Dagens vedtak er ikkje ein mistillit til dei tilsette og leiinga i Posten. Tvert imot har Regjeringa stor tillit til Posten. Men som aksjeselskap styrer Posten etter aksjelova, og Regjeringa styrer etter Soria Moria-erklæringa. Det er ein stor forskjell. I tillegg styrer Posten etter signal frå storting og regjering. Me skal seinare i haust diskutere postmeldinga og får godt høve til å diskutere Posten i heile si breidd. Representanten Sortevik hevda at Posten brukar ein del av monopoloverskotet til å subsidiere konkurranseframstøyt i andre land. Konsesjonen til Posten fastset at overskot frå einerettsområde skal verte brukt til å dekkje eit underskot frå same tenester i ulønsame område. Anna bruk av overskot frå einerettsområde kan berre verte gjort for å finansiere ulønsame tenester som er bedriftsøkonomisk ulønsame for Posten. Det er viktig å streke under dette, for det verkar som om det rår ei viss forvirring. Det er altså ikkje lov å finansiere konkurranseutsette tenester med eit overskot frå einerettsområde. Men ein kan altså finansiere ulønsame tenester. Det er nettopp derfor Regjeringa er oppteken av å behalde denne ordninga, slik at ein i dei delar av landet der det ikkje er lønsame tenester, kan halde oppe dei tenestene på ein god måte. Post- og teletilsynet, som er tilsynsmyndigheita etter konsesjon, fører tilsyn med at Posten overheld krava. Eg har ikkje fått opplysingar som tyder på at Posten bryt det strenge forbodet mot ulovleg kryssubsidiering. Til representanten Sandberg: Opposisjonspartia skryter av Posten i dag, og det er all grunn til å skryte av Posten – dei har vore gjennom ei stor omstilling, og dei har ei positiv utvikling. Då må det vere eit paradoks for opposisjonspartia at denne utviklinga faktisk har skjedd medan Posten held på det enkelte omtalar som eit monopolområde, som ein gjerne vil fjerne. Det har ikkje vore til hinder for ei positiv utvikling for Posten dei seinare åra. Eg trur ikkje det på noko vis vil vere til hinder for ei vidare positiv utvikling av Posten, men det vil hjelpe oss som styresmakter å sikre at Posten kan vareta det me er opptekne av, nemleg dei samfunnsmessige oppgåvene, det å sikre folk i alle delar av landet, både langs kysten og i bygdene, eit likeverdig tilbod, lik pris på tenestene, postombering seks dagar i veka. Det er den samfunnsmessige sida som denne regjeringa er oppteken av, og som kanskje andre ikkje er fullt så opptekne av når ein er mest oppteken av å auke konkurransen. Utgangspunktet til denne regjeringa er nemleg kundane, men òg enkeltpersonar og bedrifter i heile landet. Me ynskjer å ha ein aktiv politikk for å sikre at alle skal nyte godt av den infrastrukturen som Posten skal utgjere òg i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
For det fyrste var det veldig synd at den førre regjeringa med støtte frå Framstegspartiet ikkje fekk fremja Finnfast, så me kunne fått sett korleis ein ynskte å finansiere prosjektet. Det vart liksom med store ord i valkampen. Dessverre er det ikkje rett det som vart sagt, at det var gjort eit raskt og godt arbeid av den førre regjeringa. Det raske og gode arbeidet måtte gjerast etter regjeringsskiftet. Det er slik, som eg hevdar, at me har ei budsjettramme som vert vedteken i budsjettet. Tillèt ein ein auke på ein plass, betyr det kutt på andre plassar. Eg registrerer at Framstegspartiet har eit anna syn på det, og har ein annan måte å budsjettere på enn andre parti, men eg held meg til den budsjettramma som eg vert tildelt gjennom dei ulike budsjettrundane. Og då er det faktisk slik at det å auke ramma ein plass, betyr kutt andre stader.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Den førre regjeringa sette i gang fleire prøveprosjekt for å prøve ut eit nytt takstsystem. Etter at prøveprosjekta vart avvikla, har det vore ei evaluering, og det har vore ei høyring med ulike instansar. Næringsinteresser og ikkje minst lokale styresmakter har hatt moglegheit til å få seie si meining. Høyringsrunden etter forsøka var svært negativ, og det gjekk fyrst og fremst på at kostnadene vart velta over på enkelte køyretøygrupper. Sjølv etter å ha vurdert ulike tilpassingar fann eg at det fekk så uheldige utslag at eg stoppa den prosessen. Eg vil gå vidare med å sjå på korleis me kan utvikle eit takstsystem som ikkje får dei uheldige utslaga som ein la opp til med dei forsøka ein hadde i den førre perioden. Derfor har me teke ein tenkjepause.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Regjeringa vurderte dei ulike elementa òg i forhold til å overføre rentefritt lån på Rennfast, og vurderinga vart lagd fram i proposisjonen. Ein vurderte det slik at ein ikkje gjekk inn på den ordninga. Når det gjeld dei andre punkta, har eg sjølvsagt vurdert dei, men eg har ikkje kome til at eg vil gå inn på dei. Eg er heilt samd med representanten Sahl: Me skal lytte til mindretalet, og me skal òg ta mindretalet særdeles på alvor. Eg ynskjer òg at denne salen skal byggje breie fleirtal så langt det er mogleg. Det var òg eit punkt som vart nemnt, om å leggje til grunn trafikkgrunnlaget som er anbefalt av Vegdirektoratet på vanleg måte. Det er innført ei ordning med kvalitetssikring av prosjekt. Det var førre regjering som gjorde det prinsippet gjeldande, og det var i den prosessen at trafikktala vart endra.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
I Soria Moria-erklæringa er det slått fast både at ferjene er ein del av riksvegnettet, og at Regjeringa vil arbeide for å gjere den belastninga mindre, altså å gjere bruk av ferjene rimelegare og å greie ut ei ordning med gratis ferje. Me er i gang med begge delar. Me sette ned takstane med 5 pst. på verdikort frå 1. mai. Me er i gang med ei utgreiing om gratis ferje og skal, når ho er avslutta, vurdere om me skal få enkelte strekningar som prøveprosjekt for gratis ferje. På spørsmålet om me skal gå vekk frå provenynøytralitet, ligg det i det eg no har sagt, at i alt som Regjeringa gjer framover i ferjesektoren, skal det vere eit overordna mål ut frå Soria Moria at det skal verte rimelegare for folk å bruke ferjene. Derfor kunne me heller ikkje gå vidare med det prosjektet som låg frå førre regjering, som faktisk ville ha gjeve ein stor kostnadsauke for enkelte grupper, ikkje minst for næringslivet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Som eg sa i mitt førre svar, slo det systemet ein hadde på utprøving, uheldig ut for ein del grupper. Eg har framleis ikkje fått noko godt svar på om me kan få til eit system med AutoPASS der ein kjem betre ut. Det må me eventuelt kome tilbake til. Eg kan ikkje i dag slå fast at me får eit system med AutoPASS, men det er klart at eg skjønar representanten Halleraker sitt ynske om at ein skal få eit enklast mogleg system. Det enklaste systemet ville sjølvsagt vere å få til gratis ferje, slik at me slapp både AutoPASS og andre ting. Det er ei god målsetjing å jobbe fram mot. Men til dess det kan skje, er iallfall statsråden og Regjeringa sin intensjon at me skal forenkle systemet best mogleg, til beste for dei reisande som brukar ferjene langs kysten.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Arbeidet med å få reelle prognosar er sjølvsagt knytt til arbeidet med Nasjonal transportplan, der ein skal ha oppdaterte tal, slik at ein ikkje byggjer framtidas samferdselspolitikk på forelda talmateriale. Det er det einaste svaret eg kan gje på det. Om det vil føre til omprioritering av midlar, kan eg ikkje svare på i dag. Eg har heller ikkje svar på korleis prognosane vil sjå ut når me har fått dei ferdige.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Statsråden er kjend med låneordninga for skulebygg. Etter det eg forstår, fungerer det rimeleg greitt. Eg har ikkje detaljkunnskap om dette. Eg sat ikkje i Stortinget i førre periode, og heller ikkje i regjering. Men eg er kjend med det, det er eg. Det viktigaste midlet for å oppnå ei betre satsing på fylkesvegane er uomtvisteleg at kommunar og fylkeskommunar får tilført meir midlar over ramma, slik at ein får reell prioritering. Eg har sjølv sete ti år som regionalpolitikar. Eg har òg diverse år bak meg som lokalpolitikar og har sett på at den kommunale økonomien har skranta, for å seie det slik, i ein del år. Det fører sjølvsagt til at dei lovpålagde tenestene som ein må utføre, som vidaregåande skule for fylkeskommunens del, vert prioriterte, og då går det ofte ut over fylkesvegane. Eg kjenner til vedtaket som er gjort i BTV-samarbeidet, om å låne 100 mill. kr . Det er nettopp den fridomen, sjølvsagt, som fylkeskommunane har. Dette er fylkas ansvarsområde. Eg er kjend med fylkeskommunanes og KS sitt ynske om at ein større del av vegnettet skal overdragast til nye regionar, og det er eit sterkt press i høve til det. Eg ventar sjølvsagt at ein no viser at ein prioriterer vegnettet òg i dag, for å vise at ein kan evne det i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
At me har utvikla ei ordning for skulebygg, betyr ikkje at me skal bruke blåkopi og leggje den ordninga over på samferdsel. Eg registrerer i dag at Framstegspartiet er det einaste partiet som heilt utafor alle budsjettprosessar vil gjere ei slik ordning gjeldande. I Regjeringa går det føre seg ein budsjettprosess for neste år der me diskuterer både kommuneøkonomi og andre løysingar for å styrkje både fylkesvegar og andre vegnett i landet som treng det. Så me får kome tilbake til det når budsjettet vert lagt fram. Eg står fast på at det viktigaste ein kan gjere for å sikre både kommunale vegar, som kanskje er dei aller dårlegaste, og fylkesvegar, er å sikre ein god kommuneøkonomi. Me starta på det i fjor. 5,7 milliardar kr la Regjeringa inn. Det er klart at det er mange oppgåver som skal løysast, men det viser seg òg at midlane no i større grad vert brukte på fylkesvegane, heldigvis.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
Ja, dette er sjølvsagt ein av fleire måtar å skilje drift og investering på. Det kan ein jo òg gjere utan å gå til det skrittet å danne selskap. Regjeringa drøftar eit eventuelt skilje mellom drift og investering, og den debatten får me kome tilbake til på eit seinare tidspunkt. Men å vurdere det er sjølvsagt ei moglegheit. Ein kan sjølvsagt òg ha statlege eller private selskap utan å gjere eit slikt skifte i budsjetteringsmetodikk. Det er jo nettopp det den førre regjeringa har gjort. Ein har hatt OPS-selskap. Ein har ikkje gjort noko skilje på statsbudsjettet mellom drift og investering og dermed vurdert investeringsmidlar på ein meir langsiktig måte enn driftsmidlar til jamleg forbruk.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-06-09:
For det fyrste: Når det gjeld prosjektfinansiering, er det òg noko som Regjeringa drøftar, og vi vil kome tilbake til ei vurdering av det i neste års budsjett. Når det gjeld OPS-direktivet, er det eit arbeid som er på gang. Og til liks med andre EU-relaterte saker ynskjer Regjeringa å ha ei offensiv haldning til det. Seinast i går kveld var statssekretæren min i Luxembourg for å møte samferdselsministrane frå dei nordiske landa. Statsråden skulle ha vore der, men på grunn av saker i salen i dag er eg sjølvsagt her! Der drøfta ein aktuelle saker og direktiv som er på gang. Me har eit veldig godt forhold til dei nordiske ministrane og til systemet elles, og vil òg følgje opp denne saka på ein offensiv måte.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2006-06-09:
Eg ynskjer å dra fram ei av sakene i samleproposisjonen, og det gjeld rassikring av Fatlaberget i Sogn og Fjordane. Dette er ei særs viktig vegstrekning for at vi skal ha ein bu- og arbeidsmarknad i Indre Sogn. Det har verkeleg vore ein lang og krunglete veg fram til vi er komne så langt som vi er i dag. Då ordførar Olav Lunden i Leikanger tok opp saka på konstituerande kommunestyremøte den 30. oktober 2003, ja, då hadde denne saka ikkje hatt framgang på 15 år! Utgreiinga viste at det var mogleg å bompengefinansiera rassikring av Fatlaberget. Godkjenning i kommunestyra i Leikanger og Sogndal kom på plass i januar 2005, og i april same år vart bompengeselskapet stifta. Denne bompengefinansieringa av rassikring av Fatlaberget er godt forankra i lokalmiljøa, både i Leikanger og i Sogndal. Det må i dag vera ein gledeleg dag for Leikanger-ordføraren, som nettopp hadde rassikring av Fatlaberget som sin tiltredingslovnad for folket i Leikanger for tre år sidan. Dei 500 personane som pendlar ut av Leikanger kvar dag, kan ferdast trygt, dei 240 personane som pendlar inn til Leikanger kvar dag, kan ferdast trygt, og – sist, men ikkje minst – 100–120 skuleelevar som ferdast dagleg på denne strekninga, kan òg ferdast trygt. Ja, det er ein lette for alle som ferdast på denne strekninga, og for alle som bur i området, at vi no får på plass denne rassikringa.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2006-06-09:
Jeg vil gjerne uttrykke glede over at man i Stortinget i dag sørger for at man kan fortsette med å ta ut masse i et fjell som ligger på en strekning av E18 som ennå ikke er såkalt tatt opp til utbygging. Det at man kan gjøre det på så kort varsel, viser at man har evne til smidighet for å få gjort fornuftige ting. Når jeg likevel tar ordet, er det fordi man jo undres på hva det er med et regelverk som gjør at en slik opplagt ting må innom Stortinget. Riktignok er dette huset opptatt av å styre hver eneste veikrone til den veistubben som det er flertall for, men så detaljorienterte kan vi vel ikke være at vi også skal bestemme hvilke fjell man skal sprenge i stykker for å få stein til den veien! Det kan i hvert fall ikke være slik at en fylkesmann – flaggermus eller ikke flaggermus – kan si nei til å ta ut masse i et fjell som ligger litt lenger framme på strekningen, selv om ikke dette huset har vedtatt at en kan begynne å bygge der. Alternativet er jo å sprenge i stykker et annet fjell, og i dette tilfellet ville man fått for mye stein når man siden skulle sprenge ut det fjellet som man nå kan sprenge i stykker. Jeg håper derfor statsråden også kan se på hvor, i hvilken detalj, denne djevelen sitter, slik at vi kan slippe å ha politisk behandling i det hele tatt. Dette er noe som entreprenøren burde kunne vurdere ut fra hvor det er mest fornuftig og rimelig, og hvor det vil gi den beste utbyggingen. Jeg har blitt fortalt, jeg vet ikke om det er sant, at tunnelen fra Tromsø sentrum til flyplassen kom i stand på følgende måte: Det skulle bygges et tilfluktsrom, men entreprenøren sluttet ikke å sprenge før han var gjennom fjellet på den andre siden. Da var hullet der, og myndighetene ble tvunget til å asfaltere, så veien kom. Det er ikke noen forbilledlig måte å gjøre det på, men den andre ytterligheten er jo å lage et så strengt regelverk at man ikke kan begynne å legge til rette på en strekning som skal komme, selv om en nå ikke riktig vet når den kommer, og selv om den altså ikke er besluttet å komme. Derfor håper jeg statsråden kan gå tilbake og finne ut i hvilken detalj det er dette problemet sitter, og så komme tilbake til Stortinget og få løst det.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2006-06-09:
Jeg mener å ha god kjennskap til hva fylkesveiene har å si for distriktene, og når det gjelder det fylket jeg kommer fra, har jeg bokstavelig talt følt dårlig fylkesveistandard både på kroppen og på bilen. Jeg kommer altså fra et fylke som har svært mye fylkesvei som ligger i vanskelig terreng, og som dessverre fortsatt er i dårlig stand. Spesielt om våren i teleløsningen kan det noen steder være helt uframkommelig, og grusveiene minner mer om en potetåker enn om vei. Dette skaper selvfølgelig store problemer både for næringsliv, pendlere og andre som må benytte slike veier. Dette er altså veier som er avgjørende for at fiskeri, havbruk, landbruk og andre næringer skal kunne drive sin virksomhet, og for at folk skal kunne bo i livskraftige bygder og kystsamfunn. Dette er veier som er helt avgjørende for den store verdiskapingen som skjer i våre distrikter. Dårlig bæreevne, smal veibredde og manglende fast dekke fører ofte til at det må foretas svært kostbare omlastinger for å få råstoff inn, og for å få ferdige varer ut til markedet. Med dagens store og tunge trailere sier det seg selv at disse ikke kan ferdes med full last langs smale og dårlige fylkesveier. Dette medfører ofte at lettere og mindre transportmateriell må frakte produktene til og fra områder med dårlig veistandard. Alle forstår at slike forhold raskt gjør betydelig innhogg i distriktsbedriftenes lønnsomhet og ikke stimulerer til bosetting. I Troms har situasjonen til tider vært så vanskelig at det har vært vurdert å bryte opp dårlig asfalt på fylkesveier og legge grus på dem, dette fordi veiene blir rimeligere å reparere på den måten enn ved å reparere dårlig asfalt. Dårlig asfalt kan jo også være direkte trafikkfarlig. Politikerne i mitt hjemfylke har prioritert fylkesveiene høyt innenfor de små budsjettene de har hatt til rådighet de siste årene, men til tross for dette er det fortsatt mye dårlig fylkesvei. Fylket har rett og slett ikke hatt penger nok til å komme à jour med vedlikeholdet på grunn av det store omfanget og vanskelig – og kostbart – terreng å jobbe med. Vi vet at det er store forskjeller fra fylke til fylke hva angår antall kilometer fylkesvei, hva slags terreng disse veiene ligger i, og hvor stort vedlikeholdsbehovet er. Etter min mening blir det derfor ikke riktig å lage en økonomisk pakke som drysses ut over alle fylkene. Det er fylker med det største antall kilometer fylkesvei og de mest kostbare utbyggingene som om mulig må få ekstra hjelp til å komme à jour med vedlikeholdet. Det viktigste er at fylkeskommunene får såpass store totale økonomiske rammer at de makter de oppgavene de er pålagt. Noen fylker vil uansett trenge ekstra hjelp fra staten for å komme à jour med vedlikeholdet og for å få en akseptabel standard på fylkesveiene sine. Dette har også noe med fordeling å gjøre og hvor mye av den totale rammen den enkelte fylkeskommune må bruke på å få på plass en akseptabel veistandard. Dette bør Regjeringen vurdere og være åpen for i sitt videre arbeid.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2006-06-09:
Fylkeskommunene har selvfølgelig et tungt ansvar for vedlikehold av fylkesveiene. Jeg registrerer at flere fylkeskommuner, inkludert min egen, Vestfold, nå låner penger til asfaltering i et forsøk på å råde bot på tidligere års forsømmelser. Det tror jeg vil vise seg å være en god investering. Mange fylkesveier er nå i en så dårlig forfatning at det ikke lenger er snakk om en ekstraordinær vedlikeholdsinnsats, men snarere om en ren rehabilitering. Årsaken til den situasjonen vi har fått på fylkesveinettet, er års underfinansiering av fylkeskommunene. Det er først i år, med det krafttaket Regjeringen har tatt for å bedre kommuneøkonomien, at fylkeskommunene ser noen mulighet til å kunne styrke veivedlikeholdet, bl.a. i form av låneopptak. Fortsatt bedring av kommuneøkonomien vil komme til å gi rom for økt vedlikeholdsinnsats, men det krever selvfølgelig at fylkeskommunene prioriterer fylkesveiene framfor andre gode formål. Vi har som kjent kommunalt selvstyre her i landet, og vi har et kommune- og fylkestingsvalg om noe over et år. Må jeg få minne om at også staten har betydelige drifts- og vedlikeholdsoppgaver på riksveinettet. Vedlikeholdsetterslepet øker med 800 mill. kr årlig. Selv om Regjeringen nå i forslaget til revidert nasjonalbudsjett gjør en innsats for å øke vedlikeholdsbevilgningene, er det fortsatt mye igjen. Dette kan ikke fortsette i lengden. Mang en lokalpolitiker og stortingspolitiker har satt merke etter seg i form av en ny vei, en tunnel eller ei bru. Hittil er det ingen som har fått bauta for godt veivedlikehold. Det er synd.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
På vegne av representantene Anders Anundsen, Åse M. Schmidt, Per Sandberg, Bård Hoksrud og meg selv vil jeg få fremme et forslag om å sørge for sikker og forsvarlig skolebusstransport.
Lars-Henrik P. Michelsen (Venstre), 2006-05-10:
På vegner av representantane Trine Skei Grande, Anne Margrethe Larsen og meg sjølv vil eg fremje eit forslag om å innføre kjærastevisum for utanlandske statsborgarar med norsk kjærast.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg har et spørsmål til miljøvernministeren. Det går mot kraftkrise i Midt-Norge i løpet av få år. Regjeringen har foreløpig ikke satt inn noen konkrete tiltak for å hindre denne situasjonen i å oppstå. Den vil derimot tillate et eget prisområde i bl.a. Møre og Romsdal og Trøndelagsfylkene, som gjør at strømprisen kan bli mangedoblet for både kraftkundene og industrien. Fremskrittspartiet har flere ganger foreslått økt kraftutbygging for å unngå denne kraftkrisen. Gasskraftverk viser seg nå å være det eneste alternativet som kan bygges raskt nok til en akseptabel kostnad, og som vil gi tilstrekkelig volum med ny kraft. I dagens situasjon burde derfor Regjeringen ønske å framskynde byggingen av gasskraftverk. Dessverre medfører Regjeringens politikk at slike prosjekt utsettes, da det settes strenge, særnorske rammevilkår for CO2-håndtering. Regjeringserklæringen er med andre ord et veikart for kraftkrise. Næringslivet og husholdningene blir naturlig nok stadig mer bekymret. Strømregningen vil gå i taket, og arbeidsplasser kan forsvinne, frykter mange næringslivsledere. Nå anbefaler derfor Statnett at det leies inn mobile gasskraftverk uten CO2-rensing som et tiltak for å hindre kraftkrise. Disse mobile gasskraftverkene forurenser riktignok like mye som et kullkraftverk. De bruker dobbelt så mye gass som et vanlig gasskraftverk, og de gir derfor en mye høyere strømpris enn fra et vanlig gasskraftverk. Men i valget mellom mobile gasskraftverk og en strømkrise, ønsker de fleste mobile gasskraftverk. Derfor dreier spørsmålet til miljøvernministeren seg om hvordan Regjeringen stiller seg til mobile gasskraftverk. Vil Regjeringen tillate bruk av mobile gasskraftverk uten CO2-rensing, slik at vi unngår strømmangel i en hel region i landet?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg takker for svaret, selv om det ikke lå noe svar i det. Situasjonen i Midt-Norge er alvorlig. Næringslivet bekymrer seg, og for hver dag som går, ser vi at sjansen for at det blir en reell kraftkrise, blir større. Hvis vi setter i gang med å bygge gasskraftverk i dag, kan kanskje dette unngås. Regjeringen burde i alle fall allerede nå kunne gi et tydelig signal – et prinsipielt svar – om at ja, mobile gasskraftverk uten CO2-rensing vil være akseptabelt istedenfor en kraftkrise. Når jeg tar dette opp med statsråden, er det jo nettopp fordi det er miljøvernministeren som styrer SFT, som stiller disse kravene. Det er det ikke olje- og energiministeren som gjør. Klimaproblemene er jeg kjent med at SV er opptatt av, men et norsk gasskraftverk ville ha et CO2-utslipp på ca. 0,0008 pst. på verdensbasis. Hvis alternativet er en kraftkrise i en hel region i Norge, er i hvert fall mitt valg ganske klart. Så jeg stiller spørsmålet igjen: Vil statsråden tillate mobile gasskraftverk for å avverge en kraftkrise i Midt-Norge?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg fikk kun med meg ett tiltak fra statsråden, og det var satsing på fornybar energi. Dette har Regjeringen riktignok lovet skulle komme om to uker, men de begynte å love dette for allerede tre måneder siden, så de to ukene er veldig lange i Regjeringens tidsregning. Dessverre klarer de ikke å få to uker til å vare i tre år, så kraftkrisen i Midt-Norge vil nok komme før Regjeringen er forberedt. Flertallsregjeringen lovte at de skulle handle og ikke forhandle. Det eneste vi ser de har av verktøy i verktøykassen når det gjelder energipolitikk, er en lenestol, der de sitter og venter på at aktører skal foreta investeringsbeslutninger uten at Regjeringen skal trenge å gjøre noe som helst. Jeg er redd for at vi til slutt får en teltleir utenfor Stortinget. Sannsynligvis blir det befolkningen i Møre og Romsdal som kommer her og protesterer, fordi SV ikke er villig til å ta kampen opp internt og tillate gasskraftverk uten CO2-rensing. Da ville en gjerne ha nøyd seg med en liten markering på plenen istedenfor en teltleir. Både NVE og Statnett har sagt at det eneste som kan løse kraftkrisen i Midt-Norge, er gasskraftverk uten CO2-rensing. Vil statsråden tillate fagmiljøet å følge dette rådet?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Spørsmålet til olje- og energiministeren lyder som følger: «Soria Moria-erklæringen tilsier at alle nye konsesjoner for gasskraftverk skal ha CO2-håndtering. Det meste tyder på at dette kravet medfører at bygging av nye gasskraftverk utsettes i tid. Dette er problematisk i forhold til kraftsituasjonen i Midt-Norge. Ifølge Finansavisen 4. mai 2006 har næringsministeren åpnet for «bygging av gasskraftverk ved Tjeldbergodden uten krav til CO2-rensing fra første dag». Er dette et nytt soloutspill fra næringsministeren, eller skal Soria Moria-erklæringen endres på dette punkt?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Det var veldig lite konkret akkurat til spørsmålet mitt, som gikk på om Regjeringen vil frafalle kravet om CO2-rensing på gasskraftverk ved nye konsesjoner. Jeg er fullstendig klar over at dere tillater de konsesjonene som allerede er gitt. Men jeg skal være positiv og si at jeg tolker det slik at Regjeringen faktisk vurderer å endre Soria Moria-erklæringen på dette punktet. Det er ganske oppsiktsvekkende, for er det én ting som Sosialistisk Venstreparti har skrytt av at de har fått gjennomslag for i regjering, er det nettopp kravet om CO2-rensing fra dag én. Det er bra at Regjeringen her overkjører symbolpolitikken. Men når statsråden snakker om beslutninger som må tas for å få investeringer, er problemet at mange investorer sitter og venter på hva slags rammebetingelser de får å forholde seg til. Mongstad har etterlyst dette i Finansavisen, de har sendt en søknad, de har ennå ikke fått svar på om de vil få konsesjon. Vil vi kunne se fram til at Mongstad får konsesjon, slik at de får svar på konsesjonssøknaden og i hvert fall kan ta den investeringsbeslutningen som statsråd Enoksen etterlyser?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Gleden min var ikke langvarig, forstår jeg, for usikkerheten består. Regjeringen har sagt – det har statsråden bekreftet, samtidig som miljøvernministeren har bekreftet det – at Tjeldbergodden ikke får konsesjon uten CO2-rensing fra dag én. Det er det som står i Soria Moria-erklæringen. Når statsråden i det første svaret sa at en vil vurdere en periode uten CO2-rensing, er det en endring i forhold til Soria Moria-erklæringen – en gledelig endring riktignok, men det blir en endring. Vi vet at hvis Tjeldbergodden skal ha CO2-rensing, blir det ikke gasskraftverk der før i 2012. Mongstad-aktørene har sagt at skal de ha kostnader ved CO2 utover det kvoteregimet gir, så bygger de ikke. Men selve kraftvarmeverket der er lønnsomt. Da er spørsmålet: Hvilke tiltak har Regjeringen for å sikre at det bygges gasskraftverk på Mongstad og på Tjeldbergodden der aktørene får rammebetingelser uten masse ekstrakostnader og usikkerhet rundt CO2-regimet?
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg har lyst til å begynne med å beskrive to erkjennelser. Den ene erkjennelsen er at klimaproblemet er et av de største og viktigste og også vanskeligste miljøproblem verden står overfor. Vi har altså en situasjon hvor de dramatiske klimaendringene gjør at menneskers livsvilkår og livsmuligheter reduseres kraftig. Det er viktig som bakgrunn for den offensive miljøpolitikken som Regjeringen har, og de beslutningene vi har tatt omkring CO2-rensing. Det er den ene erkjennelsen det er viktig å holde høyt oppe. Den andre erkjennelsen er at vi har en situasjon i Midt-Norge som er alvorlig, iallfall når vi ser noen år fram i tid. Dette er Regjeringen opptatt av. Vi møtte en situasjon da vi kom inn i regjeringslokalene, som viste at tidligere regjeringer kanskje ikke har tatt situasjonen i Midt-Norge alvorlig nok. Det er på bakgrunn av disse to erkjennelsene – det alvorlige ansvaret vi har når det gjelder klimaendringer og å ta klimapolitikken på alvor, samt erkjennelsen av at vi står overfor en alvorlig situasjon i Midt-Norge – at Regjeringen jobber for fullt for å møte den utfordringen. Olje- og energiminister Odd Roger Enoksen forbereder, diskuterer, vurderer og jobber nå systematisk gjennom alle ulike alternativ. Regjeringen har ikke tatt noen beslutninger riktig ennå, men jeg kan forsikre Stortinget om at vi både jobber med og har perspektiv på miljøhensynet og kraftkrisen. Stortinget vil selvfølgelig bli orientert så snart Regjeringen har fattet beslutninger.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Soria Moria-erklæringen er utgangspunktet for den politikken Regjeringen skal drive. Da er det viktig å våge en systematisk gjennomgang av alle alternativer som finnes, hva vi skal gjøre i forhold til fornybar energi og satsingen på det, hva vi skal gjøre for å sikre CO2-rensing, og hva vi eventuelt skal vurdere som kriseløsninger. Jeg ønsker å være veldig tydelig på at vi skal klare å føre en politikk som ivaretar både klimaet og miljøhensynene, også når det gjelder den løsningen som vi er nødt til å finne for Midt-Norge. Men det er direkte uansvarlig å konkludere før Regjeringen har gjennomgått alle sider ved en sak.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Mitt utgangspunkt er at nye konsesjoner for gasskraft skal basere seg på CO2-rensing. Jeg har konkret på mitt bord en innstilling fra SFT som anbefaler at det skal stilles krav etter forurensingsloven når det gjelder CO2-håndtering ved bl.a. Tjeldbergodden, som er et av de aktuelle stedene for starting av gasskraftverk. Regjeringen har altså ikke truffet vedtak i saken. Når det gjelder det som representanten Holten Hjemdal henviser til, har jeg lyst til å understreke at jeg selvfølgelig også har hørt hva olje- og energiministeren har sagt, men det må være lov for en minister å si at han vurderer saker uten at det dermed blir sett på som regjeringens vedtak. Vi sier i Soria Moria-erklæringen at nye konsesjoner for gasskraftverk skal basere seg på CO2-håndtering, og som vi også tidligere har prøvd å si, er det det som er Regjeringens politikk.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
For meg er det viktig å holde fast på disse to erkjennelsene som jeg tidligere har nevnt. Vi har en situasjon hvor enhver regjering som er opptatt av å velge beslutninger som er framtidsrettet, og som tar problemene på alvor, vet at klimaproblemet er verdens viktigste, vanskeligste og største problem. Vi er en regjering som altså har sørget for at CO2-håndtering ikke lenger er en luftig visjon, og som systematisk jobber med å få det inn i våre gasskraftverk. Vi har måttet følge opp en politikk der tidligere regjeringer har hatt beslutningsvegring. Det som gjør at vi har en kraftkrise i Midt-Norge, er altså at tidligere regjeringer ikke har våget å ta beslutninger. Det er helt nødvendig at vi foretar en systematisk gjennomgang av ulike alternativer, før beslutninger fattes.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg vil takke representanten Kvassheim for at han tar opp situasjonen på Snøhvit, for det er en alvorlig situasjon. På grunn av vedtak som tidligere regjeringer har gjort, har vi kommet i den situasjonen at vi altså har utslipp av CO2 på Snøhvit. Det er kjempealvorlig. Konsesjonen der er, som også Kvassheim sa, gitt av tidligere regjeringer. Vi ønsker å være i kontinuerlig dialog med utbyggerne når det foreligger ny teknologi, og når det er mulig med nye betingelser i forhold til konsesjonen. Det er også et juridisk spørsmål som hele tiden må avklares. Det er vurderinger som jeg sitter med jevnt og trutt.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg vil fortsatt kalle deler av forvaltningsplanen for genial. Noe av det som er det geniale ved forvaltningsplanen, er den metodikken og metoden som ligger til grunn, det at vi har fått en systematisk overvåking av naturtilstanden, og at all aktivitet, både olje- og petroleumsvirksomhet, skipstransport, fiskeriaktivitet, skal bygges på en økosystembasert tenkning. Det er helt avgjørende viktig. Det er selvfølgelig i den sammenhengen at seilingsleddiskusjonen dukker opp. Det er viktig for Regjeringen at vi tar på alvor at den største risikoen for utslipp kommer nettopp fra skip. Jeg må få lov til å nevne tre stikkord, slik at jeg skal være sikker på at ulike representanter forstår poenget her. Vi har langs kystlinjen et overvåkingssystem som er Kystverkets overvåkingssystem. Det går ca. 30 nautiske mil fra kysten. Så må vi sikre – vi har noe transport som skal gå østover, og noe transport som skal gå vestover – at den transporten som er farligst, skal gå lengst ut. Derfor vil det være noe transport i seilingsleden, spesielt transport med ballastvann, som vil gå nærmere enn 30 nautiske mil. Dette kan jeg selvfølgelig orientere om i detalj, men jeg kan forsikre om at det er hensynet til naturen og annen aktivitet som er grunnen til at vi har valgt den løsningen.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Det er alltid mulighet for dialog. Men det jeg har lyst til å si, er at det altså er slik – dette er jo detaljer – at i noen områder vil seilingsleden gå innenfor 30 nautiske mil. I andre områder vil den gå så langt som 58 nautiske mil utenfor kysten. Det som er viktig, og som vi har sagt, er at når det er uvær, når det er storm og vind, dekker overvåkingssystemet kun 30 nautiske mil. Det er Kystverket som sier at vi med sikkerhet kan følge fartøy i uvær, i dårlig vær, kun 30 nautiske mil. Det er særlig da, når det er dårlig vær, at risikoen for ulykker kan øke. Da kan vi ikke legge skipstrafikken, skip som er fullastet med olje, utenfor 30 nautiske mil. Dette er selvfølgelig detaljer, men det er en klar begrunnelse, som er faglig fundert, for de beslutningene vi valgte å legge til grunn da vi søkte om seilingsled.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Oljevernberedskap er helt avgjørende for at vi skal kunne drive oljevirksomhet så pass nær kysten som vi gjør. Det er et anliggende som Regjeringen er veldig opptatt av, og som en del av oppfølgingen av forvaltningsplanen er nettopp også både trafikkovervåking og oljevernberedskap noe som vi ønsker å øke. Jeg kan forsikre om at dette er et av de tema som vi er opptatt av, samtidig som det er en stor utfordring for oss fordi kysten er både lang og ganske komplisert enkelte steder.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg tror det er viktig å få oppklart en liten misforståelse. Det er ikke slik at seilingsleden skal gå mye nærmere. Den skal i hovedsak ligge 30 nautiske mil fra land. Så er det noen områder hvor vi av hensyn til fiskeri legger den lenger ut, og noen områder hvor den av sikkerhetsmessige grunner legges litt nærmere. Så når det gjelder oljetankere fra Russland, som representanten er opptatt av, vil det være en yttergrense – mellom 25 og 58 nautiske mil. De russiske oljetankerne går altså ikke lenger inn enn 25 nautiske mil fra land.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Når representanten tigger og ber meg om å lette litt på sløret, skal jeg kanskje gjøre det, da. Jeg skal nevne noe som Stortinget veldig fort vil få seg forelagt. Det er Regjeringens satsing på fornybar energi. Vi kommer til å levere et opplegg for fornybar energi som er slik at det nok aldri tidligere har vært vist en så tydelig satsing. Regjeringen er helt i innspurten av arbeidet med disse konkrete prosjektene. Det er olje- og energiministeren som holder på med det og forbereder det nå de siste dagene før Regjeringen skal behandle det og fatte beslutning. Men vi skal nå ha en kraftig økning. Det handler om energieffektivisering, det handler om vindkraft, det handler om energiomlegging, og det handler også om at vi skal stimulere til nye tiltak både for private og for næringslivet. Så har jeg lyst til å si at strømkrisen i Midt-Norge opptar Regjeringen veldig, og vi forsøker nå alt vi kan å få til nettopp denne kombinasjonen – å være ansvarlig for miljø- og klimatrusselen som vi står overfor, og samtidig lage et ordentlig opplegg som et svar på tafatthet og manglende vilje og mot til handling hos tidligere regjeringer, som kunne ha forebygd den krisen vi nå ser i Midt-Norge.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Olje- og energiministeren vurderer ulike tiltak, og han vurderer mange ulike tiltak, som enhver ansvarlig statsråd nødvendigvis må gjøre. Jeg kommer ikke til å komme med Regjeringens konklusjoner her i stortingssalen før Regjeringen faktisk har konkludert. Vi skal behandle det som olje- og energiministeren legger fram for det samlede regjeringskollegiet. Når det gjelder Tjeldbergodden og søknaden om konsesjon, så ligger den til behandling i Miljøverndepartementet, og jeg har, som jeg tidligere har sagt, ikke tenkt å foreta saksbehandling her i stortingssalen. Jeg slår fast at miljøvernministerens tenkning ligger til grunn i Soria Moria-erklæringen, og der står det at vi skal ha rensing på alle nye gasskraftverk.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg har gjentatte ganger forsøkt å si at Regjeringen jobber sterkt og intenst med kombinasjonen med å ta miljøhensyn og klimaproblem på alvor og å ta krisen i Midt-Norge på alvor. Dette gjør olje- og energiministeren. For meg er det helt uforståelig at det ikke er riktig at vi nå må jobbe så grundig som vi gjør, slik at vi får kloke beslutninger. For de beslutningene vi nå skal fatte, vil ha langsiktige konsekvenser både for miljøet og for kraftkrisen i Midt-Norge. Jeg tror det er mulig å få til en helhetlig politikk som omfatter både energieffektivisering, fornybar energi og gasskraftverk med CO2-rensing.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
I de vurderinger som Regjeringen gjør, er det mange ulike elementer. De foreløpige vurderingene av mobile gasskraftverk er at de er svært forurensende, at de har høye utslipp av CO2 og NOx – så det er ikke bare CO2-problemer som er knyttet til mobile gasskraftverk – og at de er lite effektive. Samtidig vurderes også muligheten for ny teknologi, og det foregår vurderinger knyttet til pris, muligheter, tilgjengelighet osv. Alle disse spørsmålene holder olje- og energiministeren på å vurdere, og hans vurderinger vil selvfølgelig ligge til grunn når Regjeringen skal fatte vedtak.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Olje- og energiminister Odd Roger Enoksen åpner for å ta i bruk gasskraftverk med såkalte rensefrie perioder for å motvirke denne strømkrisen som vi kan få i Midt-Norge. Det statsråd Enoksen åpner for, er altså gasskraftverk uten CO2-rensing. Han ser på dette som en mulighet til å forsere investeringene. Kristelig Folkeparti mener at statsråd Enoksen her prøver å løse et problem, men at han isteden skaper et nytt. Dagens regjering har en flott visjon om at hensynet til miljøet skal være gjennomgripende i alt vi foretar oss – en slik visjon harmonerer meget dårlig med begrepet «rensefrie perioder». Jeg hørte statsråden si at Regjeringen ikke har tatt noen beslutning. Jeg ønsker likevel å spørre statsråden om hun støtter statsråd Enoksens åpning for en rensefri periode når det gjelder gasskraftverket på Skogn eller andre gasskraftverk. Hva er statsrådens innstilling til denne problematikken?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til finansministeren: «Det er viktig å øke barskogvernet for å sikre det biologiske mangfoldet. Frivillig vern er en viktig strategi for å redusere konfliktnivået i skogvernet. Dagens regelverk gir ikke alle skogeiere samme mulighet for betinget skattefritak. Det er uheldig dersom verneprosessen blir stoppet på grunn av et slikt regelverk. Vil statsråden i revidert nasjonalbudsjett komme med et forslag som kan løse situasjonen til de skogeierne som ikke har muligheter for å reinvestere erstatningsbeløpet etter vedtatte regler?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Jeg takker for statsrådens svar. Jeg skal klare å vente i 48 timer, særlig hvis jeg får et positivt svar. Jeg er glad for at finansministeren ser viktigheten av denne ordningen innenfor miljøtiltak, men også at det nok er best at vi kjører en frivillig prosess. Det er ikke mange dette dreier seg om. Men vi vet at hvis én skogeier ikke har mulighet til å reinvestere i noen ting, så blir kanskje han eller hun proppen i systemet i et større verneområde, og det er uheldig. Den frivillige ordningen vi nå har, har gitt god avkastning – 120 dekar har man fått frivillig vern på de siste to årene. Det er omtrent en fjerdedel av det vi har klart å verne de siste 15 årene. Så ordningen har fungert. Men det er viktig at vi får bort denne ene lille enheten. Og jeg tror at det heller ikke koster så mange kroner. Men jeg er villig til å vente til revidert nasjonalbudsjett blir lagt fram.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Nei, takk.
Børge Brende (Høyre), 2006-05-10:
Jeg må si jeg var litt overrasket da miljøvernministeren sa at man ikke hadde diskutert dette med strømpriser ordentlig i Regjeringen ennå, og at det derfor var for tidlig å trekke noen konklusjon. Poenget er at foreløpig står man overfor en beslutningskrise når det gjelder strøm i Midt-Norge og ingen strømkrise. Strømkrisen kan unngås hvis man i dag fra Regjeringens side fatter de nødvendige beslutninger for bygging av et gasskraftverk på Tjeldbergodden. Sånn sett var det prisverdig av statsråd Odd Roger Enoksen å si forrige dagen at man kan få sette opp dette gasskraftverket, og så kan man komme tilbake til det med rensing. Nå sender miljøvernministeren ut andre signaler. Den 19. januar i år uttalte hun at det var uaktuelt å gi tillatelse til å bygge ut på Tjeldbergodden uten rensing fra dag én. Denne konsesjonen har miljøvernministeren nå på sitt bord, som hun også nevnte. Er det fortsatt slik at det er uaktuelt for miljøvernministeren, selv om strømkrise er alternativet, å gi en utsettelse når det gjelder rensekravet?
Børge Brende (Høyre), 2006-05-10:
Mitt spørsmål går til miljøvernministeren – og denne gang med et sterkt ønske om at statsråden svarer på spørsmålet som blir stilt, og ikke på det spørsmålet miljøvernministeren eventuelt mener burde vært stilt. Tilbake til strømpriser i Midt-Norge, hvor jeg ikke helt følte at vi fikk veldig dyptpløyende og konkrete svar. Foreløpig har jeg oppfattet Regjeringens tiltak for å unngå en fremtidig strømkrise som følger: Man skal stille særnorske krav til gasskraftverk. Samtidig åpner man for 30 mobile gasskraftverk som er dobbelt så forurensende. I tillegg har Regjeringen skrotet de grønne sertifikatene, som skulle være den sterke oppmuntringen til nye og fornybare energiprosjekter. Så har jeg også opplevd at det tredje tiltaket er at man skal skylde på tidligere regjeringer når man selv ikke har noen konkret handlingsplan. Men nå kan det jo være slik at jeg ikke har fått med meg alle de konkrete tiltakene som Regjeringen nå har tenkt på og skal diskutere – det begynner jo å haste – for hvordan man skal unngå en strømkrise i 2009 og 2010, med strømpriser i Midt-Norge som kanskje vil være kr 1,50–2 kr pr kW. Dette vil jo være veldig kostbart og sender også veldig negative signaler til dem som ønsker å investere i Midt-Norge. Derfor vil jeg benytte anledningen til å be miljøvernministeren være konkret. Hvilke fire konkrete tiltak er det Regjeringen har på gang for å unngå en fremtidig strømkrise i Midt-Norge?
Børge Brende (Høyre), 2006-05-10:
Jeg registrerte iallfall at Regjeringen nå tenker på et konkret tiltak knyttet til fornybar energi etter at en skrotet de grønne sertifikatene. Så tilbake til det spørsmålet jeg stilte i første runde til miljøvernministeren, og som jeg opplevde ikke å få noen som helst avklaring på, og som statsråden må svare på. Olje- og energiministeren har vært ute og slått fast at Regjeringen nå vurderer å si ja til gasskraftverk uten CO2-rensing, og ser på om det er mulig å forsere investeringen ved å åpne for en rensefri periode på Tjeldbergodden. Så har miljøvernministeren gått ut tidligere, 19. januar, og sagt – det var dette jeg spurte om, og som jeg ikke fikk noe som helst svar på, og det er ikke holdbart – at det er uaktuelt å gi tillatelse til å bygge ut Tjeldbergodden uten rensing fra dag én. Da er det enkle spørsmålet som Stortinget nå forelegger statsråden, og som vi faktisk venter et konkret svar på: Er det slik at statsråden har gått tilbake på sin uttalelse om at det skal være krav om rensing fra dag én, eller er det ikke aktuelt for statsråden å gå tilbake på dette?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-05-10:
En av statsrådens erkjennelser var at klimautfordringene er store. Hun sa i svaret til Børge Brende at hun ville gjøre det som var mulig for å få til rensing av våre gasskraftverk. Det er bra. Jeg har en utfordring til statsråden. Snøhvit-anlegget, som snart står klart i Hammerfest, vil ha et årlig utslipp på 900 000 tonn CO2. Regien bak Snøhvit-anlegget hadde Stoltenberg I-regjeringen. Utslippstillatelsen ble gitt av Bondevik II-regjeringen. Men i den utslippstillatelsen ble det sagt at det skulle tilrettelegges for renseanlegg. Regjeringen er nå i gang med en dialog med utbyggerne på Kårstø for å få rensing av gasskraftverket som bygges der. Vil Regjeringen innlede en lignende dialog med eierne av Snøhvit-anlegget, med sikte på å få renset CO2-utlippene fra det anlegget?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-05-10:
Jeg har et spørsmål til miljøvernministeren. Det er interessant å følge SV i posisjon. På noen områder demonstrerer en høyt og kontant når partiet blir overkjørt i regjering. Utenrikspolitikken er et slikt område. På andre områder omfavnes nederlag og framstilles som gjennomslag for SV. Miljøpolitikken er et slikt område. Arbeiderpartiets parlamentariske leder, Hill-Marta Solberg, kalte forvaltningsplanen et opplegg for gigantisk petroleumsvirksomhet i nord. Hun hadde rett. Miljøvernministeren, som kommer fra et parti som har program som går mot all oljeaktivitet i nord, kalte på sin side forvaltningsplanen «genial». Da forvaltningsplanen ble lagt fram og det ble klart at SV hadde tapt på vesentlige områder, vektla miljøvernministeren betydningen av at det skulle etableres seilingsled 30 nautiske mil fra land. Skipstrafikken er en større trussel mot miljøet enn oljeaktiviteten, forklarte miljøvernministeren. Nå vet vi at SV heller ikke på dette området har nådd fram. Det planlegges seilingsled 14 nautiske mil fra Finnmarkskysten. I går hadde energi- og miljøkomiteen høring om forvaltningsplanen, og det kom fram sterke reaksjoner fra miljøbevegelsen og fra Fiskarlaget, som sier at det som nå er på bordet, er et løftebrudd fra Regjeringen, og at det planlegges seilingsled langs kysten som innbyr til konflikt mellom fiskeriinteressene og øvrig skipstrafikk. Forstår statsråden de sterke reaksjonene det utløser når det planlegges skipsled i fundamental konflikt med miljø- og fiskeriinteressene, og er statsråden åpen for justering slik at opplegget blir i samsvar med det en har lovet?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2006-05-10:
Det var avklarende at det var metodikken i forvaltningsplanen og ikke innholdet som var genialt. Når det gjelder seilingsleden, er utgangspunktet for dem som deltar i debatten, at SV i Stortinget har sagt at en ønsker en seilingsled som ligger 30-50 nautiske mil fra kysten. Det miljøstatsråden nå sier, betyr enten at SV har fremmet sitt politiske forslag på feil grunnlag, eller at det er et opplegg som det ikke er mulighet til å gjøre justeringer på. Det var nettopp det fiskeriorganisasjonene og miljøbevegelsen ønsket i går, en dialog med Regjeringen for å få en seilingsled som er i samsvar med det en lovte da forvaltningsplanen ble lagt fram, og ikke et opplegg som nå, hvor skipstrafikken styres inn i områder der det foregår fiskeriaktivitet få nautiske mil fra land, med det potensialet for konflikter som ligger i det. Vil det bli mulighet for en dialog mellom disse interessene og statsråden?