Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-03-29:
Vi behandler nå St.meld. nr. 18 for 2006-2007 om virksomheten i NSB. Den legger opp til å gi Stortinget en oversikt over virksomheten i NSB og tar utgangspunkt i plandokumentene for 2007. Samtidig skal meldingen også gi Stortinget en orientering om selskapets utvikling i forrige planperiode, samtidig som den viser hvilke utfordringer selskapet står overfor, og hvilke strategier og planer som man har lagt for de neste årene. Jeg vil i mitt innlegg forsøke å gjøre rede for Fremskrittspartiets syn på en del områder hvor vi enten har et annet syn, eller områder som vi er spesielt opptatt av å understreke. Men før jeg gjør det, vil jeg påpeke at flertallet i sine merknader på side i 2 i innstillingen viser til Nasjonal transportplan, hvor Stortinget i forbindelse med behandlingen vedtok fem hovedmål for transportpolitikken i Norge. Dette er målsettinger som hele Stortinget støttet opp om, og det er derfor noe spesielt at flertallet i sine merknader viser til dette og velger å putte inn et nytt ord, «klimavennlig transport», som en selvfølgelig del av disse fem hovedmålene, når dette faktisk ikke stemmer overens med det som Stortinget vedtok den gangen man behandlet Nasjonal transportplan. Jeg vil også påpeke at flertallet her tydeligvis forsøker å være politisk korrekt og i tråd med tiden og på den måten henviser til vedtak som dessverre ikke er korrekte, noe vi synes er litt spesielt. Når det gjelder strukturen i selskapet, vil vi foreslå at man selger ut bussvirksomheten og all den eiendomsmassen som ikke er av betydning for at selskapet skal drive med det som er selskapets kjernevirksomhet, nemlig å drive tog- og jernbanevirksomhet. Som en del av våre forslag til endringer i selskapet mener vi også at det vil være svært positivt for selskapet å få inn private eiere som kan komme inn og se med nye øyne, og bidra til at selskapets gode utvikling skal fortsette. Vi er også av den formening at den delen av selskapet som skal være statlig, bør overføres til Nærings- og handelsdepartementet, noe som vil sikre at man ikke får en sammenblanding av Samferdselsdepartementets rolle som både regulator, eier og bestiller. Dette er også viktig for å sikre at det ikke vil bli stilt spørsmål ved om departementet driver forskjellsbehandling av de selskapene som eventuelt vil konkurrere på jernbanenettet i framtiden. Det er viktig å hindre en slik sammenblanding av roller, og det var også en av de viktigste grunnene for at BaneTele i sin tid ble skilt ut fra Samferdselsdepartementet og eierskapet overført til Nærings- og handelsdepartementet. Vi vil peke på at persontrafikken på jernbanen, etter flere år med nedgang, i 2003 klarte å snu den negative trenden, og at NSB de siste årene har hatt en svært god utvikling både når det gjelder person- og godstransporten. Fremskrittspartiet vil arbeide for å legge til rette for at denne utviklingen skal fortsette, men det må skje i de områdene hvor toget har konkurransekraft og/eller fortrinn til å kunne konkurrere med de andre transportformene. Vi mener at for å sikre at denne utviklingen skal fortsette, er det viktig, som nevnt tidligere i mitt innlegg, å få inn nye eiere i NSB, som kan være med og bidra til at den positive utviklingen fortsetter. Konkurransen har også vist at det gir et bedre tilbud til kundene og skjerper NSBs virksomhet. Vi mener derfor det er viktig at konkurranseutsettingen av flere banestrekninger fortsetter og helst i et langt raskere tempo enn det som har vært tilfellet så langt. I den forbindelse vil jeg vise til at konkurranseutsettingen på Gjøvikbanen har vært en knallsuksess, som faktisk førte til over 40 pst. flere avganger, samtidig som passasjerveksten det første halve året var på hele 15 pst. – uten at dette har kostet staten et rødt øre mer enn før strekningen ble konkurranseutsatt. Vi mener derfor at dette med all tydelighet viser at konkurranse bidrar til at kundene får et bedre tilbud enn det de hadde før konkurranseutsettingen. Vi er derfor av den formening at Sørlandsbanen, Kongsvingerbanen og Trønderbanen er strekninger man bør legge ut for konkurranse. Fremskrittspartiet blir ofte beskyldt for å ville legge ned jernbanen. Dette er påstander som er helt feil, og vi tar avstand fra det. Fremskrittspartiet er opptatt av å sikre en moderne, effektiv og framtidsrettet jernbane, der togene i dag og i framtiden har konkurransekraft til å kunne konkurrere med de andre transportformene. Men dessverre er det slik at vi har noen strekninger hvor det ut fra verken miljøhensyn, passasjerantall eller trafikksikkerhet finnes andre grunner til å opprettholde jernbanetilbudet enn kanskje bare det politiske ønsket om at det skal gå et tog der. Transportøkonomisk institutt har som kjent utarbeidet en rapport om konkurranse på det norske jernbanenettet, som sier at det er noen strekninger hvor det heller ikke er samfunnsøkonomisk lønnsomt å opprettholde strekningene. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at det er viktig å sørge for å sikre et godt tilbud på jernbanen der hvor jernbanen har mulighet til å konkurrere, i stedet for på død og liv å opprettholde den på områder hvor den ikke er liv laga, og som kan være med å svekke konkurransekraften for de strekningene som er lønnsomme, fordi man bidrar til å subsidiere ulønnsomme strekninger. På den måten mister de lønnsomme strekningene sin konkurransekraft. Godstransporten har også de siste årene hatt en svært positiv utvikling, og på enkelte strekninger er kapasiteten sprengt. Det betyr at målet om å få mer gods over fra vei og sjø til bane er vanskelig å klare på flere strekninger, dersom det ikke etableres nye krysningsspor for å øke kapasiteten. Fremskrittspartiet er tilhenger av å bidra til at denne typen tiltak prioriteres. Nettbuss har hatt en svært god utvikling de siste årene, og ekspressbusstilbudet har blitt en stor suksess med tilbud over store deler av landet. Dette drives også uten noen form for offentlig støtte. Det viser at det er et stort marked og et stort potensial, og vi mener det er viktig at en også i framtiden får rammebetingelser som bidrar til at den gode utviklingen som ekspressbussene og TIMEkspressen har hatt, skal få fortsette. Vi vil også peke på at Nettbuss’ øvrige virksomhet har hatt en god utvikling. Når det gjelder NSBs økonomiske utvikling, har denne de siste årene forbedret seg, og man har siden 2003 gått med overskudd. Men det forutsetter at man ikke tar med personkjøpsavtalen, som har en kostnad for staten på ca. 1,5 milliarder kr for å opprettholde tilbudet på mange strekninger. Vi vil peke på at vi er svært fornøyd med at selskapet de siste årene ikke har hatt noen alvorlig ulykke hvor ansatte eller passasjerer har blitt alvorlig skadet. Det må likevel påpekes at det har vært mange forhold rundt sikkerheten både på og langs jernbanesporet, som er påpekt av Jernbanetilsynet, og som det er viktig at selskapet tar på alvor og sørger for å rette opp. Vi vil peke på at samtidig som antall passasjerer som bruker jernbanen, har økt, har også kundenes tilfredshet med selskapet gått opp, men det er fortsatt noe vei igjen før man kan være helt fornøyd. For at kundetilfredsheten skal fortsette å gå opp, er det viktig at selskapet fortsetter å øke punktligheten, bedrer togmateriellet og renholdet på togene, som er noe av det som mange fortsatt mener er for dårlig. Selskapet vil i de kommende årene ha stort behov for å investere i nytt materiell for å møte kundenes krav til togmateriellet, samtidig som det er behov for at utstyret tilfredsstiller kravene til universell utforming, for å sikre at også personer som har funksjonshemning, skal ha mulighet til å benytte togene. Dessverre er mye av materiellet gammelt og burde vært skiftet ut for lenge siden. Vi vil derfor i forslags form be Regjeringen komme tilbake til Stortinget med en sak hvor man de nærmeste årene vurderer å redusere statens krav til utbytte for å møte de store behovene som det er, for å skifte ut store deler av selskapets materiell. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.