trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
For det første: Mulla Krekar er utvist fra Norge, og vi ønsker å gjennomføre, effektuere, det utvisningsvedtaket så raskt som mulig. Men det må skje i henhold til de internasjonale avtaler Norge og andre land har undertegnet om sikkerhet mot dødsstraff, tortur og umenneskelig behandling, og vi er opptatt av å følge internasjonal lov og rett også i denne saken. Når det gjelder spørsmålet om rettsforfølgelse i Norge, er det altså domstolene som avgjør det, og ikke statsministeren. Når det gjelder det som PST-sjefen har tatt opp med UD, er jeg informert om at det har vært et slikt møte. Jeg er også informert om at det er løpende kontakt mellom PST, UD, Justisdepartementet og andre myndigheter – det er en del av det løpende samarbeidet vi har. I de møtene og i de kontaktene er det drøfting av mange enkeltspørsmål, også spørsmål om hvordan man kan effektuere, gjennomføre, utvisningsvedtaket av mulla Krekar. De innspillene som UD har fått fra PST, også det nye innspillet, tar norske myndigheter med seg og skal vurdere og se om det er ideer som kan følges opp.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Jeg vil bare understreke at vi er opptatt av at det utvisningsvedtaket kan og skal gjennomføres. Samtidig er vi opptatt av at det skal skje innenfor internasjonale avtaler, lov og rett som Norge støtter opp under. Det er altså mange møter, mange kontakter mellom PST og ulike deler av det offentlige myndighetsapparatet, altså UD, Justisdepartementet og andre, og vi vil fortsette denne dialogen for å se om det finnes muligheter for å gjennomføre dette utvisningsvedtaket. Det er hovedbudskapet, og det kommer vi til å jobbe intenst med.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Det er absolutt verdt å lytte til PST-sjefen. Det har Regjeringen gjort, det har jeg gjort – mange ganger – og vi kommer til å fortsette å lytte til ham. Så skal vi ha kontakt og dialog med Stortinget på helt normal måte.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Vi skal vurdere de innspillene på en grundig og ordentlig måte, for vi er interessert i å få utvist mulla Krekar så raskt som mulig.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Jeg vil forsikre meg om at Utenriksdepartementet, Justisdepartementet og andre berørte myndigheter foretar en rask vurdering av de innspillene som PST-sjefen har kommet med.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Regjeringen og Helsedepartementet har tatt denne situasjonen alvorlig helt siden de første varslene kom. Det har vært perioder hvor jeg har følt at det ikke har vært like samstemt at det har vært en alvorlig pandemi, men nå opplever jeg at det er veldig bred enighet om at dette er noe vi skal ta på det største alvor. Derfor er det gått til innkjøp av et betydelig antall vaksiner. Norge er blant de landene som var tidligst ute, og som har kjøpt flest vaksiner i forhold til folketallet. Det gjør oss også i stand til å vaksinere mange, og vi står bedre rustet enn veldig mange andre land. Når det gjelder vaksineringen, har vi vært opptatt av hele tiden å lytte til faglige råd når det gjelder både kjøp og gjennomføring. Det er Nasjonalt folkehelseinstitutt og Helsedirektoratet som vurderer smittesituasjonen løpende og gir sine råd til Helsedepartementet. Det som er klart, er at vi nå har besluttet å starte med å gjennomføre vaksinering av prioriterte grupper: gravide, personer med kroniske luftveissykdommer, med kroniske hjerte- og karsykdommer og andre som er i risikogruppen. Vi har startet samarbeidet med kommunene for å legge til rette for omfattende vaksinering i regi av kommunene. Jeg er trygg på at kommunehelsetjenesten, primærhelsetjenesten, er det beste virkemidlet for å sikre omfattende vaksinering, om det nå er av hele befolkningen eller store deler av befolkningen. Og kommunene er i ferd med å forberede det. De er også i ferd med å gjennomføre vaksinering av risikogruppen. Så må vi hele tiden lytte til fagmyndighetene om vi skal justere og forbedre dette apparatet underveis.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Vi har i hvert fall brukt mye tid i Regjeringen på hele tiden å følge opp de rådene som har kommet fra helsemyndighetene, fra Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet. Så har vi hele tiden vært opptatt av å være fleksible når det oppstår nye utfordringer og nye problemer. Det betyr at vi kommer til å følge opp overfor kommunene og hele tiden arbeide med å sikre oss at kapasiteten der er god nok. Når vi får bekymringsmeldinger f.eks. fra Legeforeningen, tar vi dem inn, vurderer dem og har dialog med dem om de utfordringene de tar opp. Så vi gjør det vi kan. Vi har veldig tett samarbeid med helsemyndighetene og kommunene. Så skal vi utvikle og justere strategien underveis avhengig av de erfaringene vi høster.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Helsemyndighetene har jo hele tiden bygd ut kapasiteten, og Regjeringen har også vedtatt ulike forskrifter og utvidet fullmakter som bl.a. kan bidra til at vi får nytt og ekstra personell inn i helsevesenet. Når det gjelder den økonomiske siden, har det vært betydelige tilleggsbevilgninger gjennom året som har gjort det mulig å gi økonomisk kompensasjon til mennesker som måtte beordres til å gjennomføre/bidra til vaksineringen. Så er det mange enkeltspørsmål som helt sikkert gjenstår, og det er grunnen til at Helsedepartementet løpende følger opp og har tett dialog med Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet og kommunene for å løse dem underveis. Jeg tør ikke her å gå inn i alle de enkeltspørsmålene, men jeg vil bare forsikre Stortinget om at Regjeringen og helseministeren er veldig opptatt av tett oppfølging og praktisk tilrettelegging av omfattende vaksinering i den grad det er behov for det.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
Jeg vil forsikre meg om og har forsikret meg om at fagmyndighetene jobber intenst med saken, at de får de redskaper de er opptatt av å ha for å kunne gjennomføre omfattende vaksinering, og derfor har man i løpet av 2009 kommet med betydelige ekstrabevilgninger til innkjøp av vaksiner. Derfor er det vedtatt en lang rekke forskrifter, regler og fullmakter som gjør at vi kan ha kapasitet til å gjennomføre denne vaksineringen og trappe den opp om nødvendig. Men Regjeringen kommer til å gjøre disse tingene i nær dialog med fagmyndighetene. Det gjør vi, og det kommer vi til å fortsette med.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-10-21:
For det første har myndighetene – Regjeringen og Helsedepartementet – vært tydelig på at det er risikogruppene som nå skal prioriteres. Det er man i gang med, og det er det vi gjør i første omgang. Vi har da også gått til innkjøp av betydelige mengder vaksiner nettopp for å kunne gjennomføre det og ha beredskap for ytterligere opptrapping. Så har vi startet samarbeidet med kommunene for å gjennomføre vaksinering i regi av den kommunale helsetjenesten. Det er litt usikkert hva representanten mener med enhetlig. Jeg er helt sikker på at det vil være et ulikt system på Utsira og i Oslo, men det avgjørende er at kommunene har ansvaret. De må gjennomføre dette i sine kommuner. Det vil være litt ulikt, fordi kommunene er ulike. Men man skal ha tilbud over hele landet, og det vil jeg forsikre meg om at vi får, i samarbeid med kommunene og helsemyndighetene.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Jeg registrerte i media for noen dager siden at det var en stadig økning i antall utpressingsforsøk her i Norge. De kriminelle elementene fikk sine opplysninger fra skattelistene når de skulle starte utpressingen av rike personer. Det tyder på at noen har tatt Regjeringens retorikk om å «ta de rike» vel bokstavelig. Jeg antar at det ikke var det statsministeren mente da man sa at man skulle ta de rike. Hvis det er viktig for Regjeringen å offentliggjøre hva man bidrar med til fellesskapet gjennom skattelistene, hvorfor er det i så fall ikke like riktig ut fra samme retorikk å offentliggjøre hva man får fra det offentlige? Hvis man skulle følge Regjeringens retorikk og argumentasjon for offentliggjøring av skattelistene, skulle man tro at man kunne begynne å henge ut folk og offentliggjøre hva man får i uføretrygd, hva man får av sosiale ytelser osv. Jeg registrerte at statsministeren kommenterte dette og sa at det var en del av ytringsfriheten. Det er vel noe spesielt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-10-21:
Åpenhet om inntekt og skatteforhold hos dem som sitter øverst ved bordet, vil det alltid være. Spørsmålet er om all informasjon om oss alle skal være tilgjengelig for alle. Stoltenberg II-regjeringen bidrog til at pressen fikk elektronisk tilgang til skattelistene. Man har med andre ord gått lenger i denne retningen enn den foregående regjering. Jeg er litt overrasket over hvor lett statsministeren tar på de utfordringene han får, knyttet til hvordan skattelistene kan bidra til mobbing blant barn siden man kan finne ut om inntekts- og skatteforhold til alle foreldrene i klassen, og også hvordan denne åpenheten kan bidra til identitetstyveri og være et redskap for kriminelle. Høyre har foreslått at det skal være de samme begrensninger som det som er knyttet til kredittopplysninger – med andre ord at den som spør, skal registreres, og at den det spørres om, også skal få informasjon om dette. Spørsmålet er om statsministeren vil åpne for ytterligere begrensninger, slik at man ivaretar personvernhensyn.
Erna Solberg (Høyre), 2009-10-21:
La meg få lov til å begynne med å gratulere statsministeren med ny-gammel regjering – på flere plan. Det er alltid spenning når en ny fireårsperiode trer i kraft. For litt over en uke siden ble det også lagt frem en ny regjeringsplattform. I den plattformen signaliserte man med litt andre ord forholdet knyttet til private tilbud innenfor helsesektoren. Jeg registrerer at den avgåtte helseministeren i Redaksjon EN omtalte bl.a. dette når det gjaldt utfordringer knyttet til ventetidsøkningene og den mye lengre helsekøen som har vokst under den regjeringen vi har nå, ved å si at han er glad for at det i den regjeringsplattformen som ble offentliggjort tidligere, tas noen veldig klare, nye politiske initiativ for å få bukt med ventetiden, og at han derfor har vært en veldig aktiv pådriver for å få inn nye formuleringer med hensyn til dette, f.eks. en mer fleksibel bruk av private sykehus. Det er riktig at det i den nye plattformen står noen mer velmenende ord om bruk av private sykehus, men det er knyttet kun til å få bukt med køene. Mitt mer prinsipielle spørsmål til statsministeren er knyttet til om ikke statsministeren ser at det er behov for å ha et mangfold av tilbud, kanskje særlig for de svakeste og vanskeligste gruppene vi har innenfor helsesektoren. Er det ikke slik at et mangfold av ulike tilbudsformer, et mangfold av ulike behandlingsformer, er nødvendig for at vi får treffsikre løsninger? Er det slik at vi nå kan oppleve en ny politikk fra denne regjeringen som aksepterer private tilbud innenfor omsorgssektoren, innenfor helsesektoren, ikke bare for å få bukt med køer, men også for å få innovasjon, nyskaping og bedre tilbud til de brukerne som trenger det mest?
Erna Solberg (Høyre), 2009-10-21:
Det er ingen i Norge som foreslår amerikanske tilstander i helsevesenet. Mitt spørsmål dreide seg om mangfoldet av tilbud. Det er slik at det er ikke alle som kommer raskere tilbake. På galleriet i dag sitter det en gruppe jenter som kanskje ikke kommer raskere tilbake, men som har behov for et tilbud som hjelper dem, knyttet til spiseforstyrrelser. De får et tilbud i Fredrikstad i dag, på Capio Anoreksi Senter, en sak som forrige storting behandlet. Stortinget gav positiv melding tilbake til senteret, og Regjeringen har også tidligere gitt positive signaler om å forsøke å finne en løsning for senteret, men man opplever det motsatte, nemlig at nå tar ikke helseforetakene ferdigbehandlede pasienter tilbake igjen til et tilbud som allerede har sviktet dem. Det er noen blant disse jentene som har vært i 50 forskjellige behandlingsinstitusjoner i det offentlige, og det er pårørende som er utslitt. De trenger en statsminister som skjærer igjennom, og som sørger for at deres tilbud ikke nå blir «drept», for det har en så stor betydning for deres hverdag. Vil statsministeren skjære igjennom?
Erna Solberg (Høyre), 2009-10-21:
Høyre foreslo i vår at vi burde bruke vikarbyråene mer for å gjøre noe med Nav-reformen og alle restansene. Jeg er litt forbauset over at statsministeren begynte på toppen når det gjaldt bruk av vikarer. Det var ikke det Høyre hadde tenkt. Vi trodde kanskje at det var på Nav-kontorene det kunne være behov for en avlastning, ikke i Regjeringen. I den vekstperioden vi hadde før krisen, var det mange flere som kom i arbeid, men av dem kom faktisk ganske få fra trygd og fra utenforskap. Antallet har minket med ca. 50 000 i den beste økonomiske situasjonen vi har hatt. Den 1. mars 2010 kommer man til å doble antall personer som Nav skal drive arbeidsevnevurdering på, som en del av reformen. Kan statsministeren love at Nav er beredt til det, og kan han love at det ikke blir nye køer 1. mars neste år?
Bent Høie (Høyre), 2009-10-21:
Jeg forstår at statsministeren har et teoretisk forhold til denne problemstillingen. For de jentene som sitter på galleriet, er ikke dette et spørsmål om teori; det er et spørsmål om liv eller død. De har ikke behov for et mer effektivt helsevesen, som statsministeren åpenbart er veldig opptatt av. De har behov for et helsevesen som gir dem tid og ikke minst mangfold og valgmulighet. Dette er et spørsmål for Regjeringen, for det er Helsedepartementet som gjentatte ganger har avslått søknaden om å gjøre dette tilbudet til et sykehustilbud. Mitt enkle spørsmål til statsministeren dreier seg om at disse jentene har tatt turen inn til Stortinget fordi de er opptatt av denne saken, ikke minst fordi de kjenner veldig mange andre som er i samme situasjon som dem. Vil statsministeren ta seg tid til å møte noen representanter for disse jentene og ta imot et brev som de har skrevet om sin situasjon, ute i Vandrehallen etter spørretimen?
Bent Høie (Høyre), 2009-10-21:
Statsministeren er ikke i det meddelsomme hjørnet i dag, men jeg skal allikevel prøve meg på et nytt spørsmål. Vi er nå i en situasjon der det kommer ganske alvorlige utslag i forhold til at det ser ut som om vi begynner å nærme oss en sterkere spredning av svineinfluensa, eller influensa A H1N1. Vi ser at enkelte skoler har en dramatisk økning i sykefraværet, og antallet prøver som nå er positive, øker dramatisk. Overlege Bjørn Iversen ved Folkehelseinstituttet mener at kanskje opp mot 20 pst. av befolkningen – eller 1 million mennesker – kan være smittet rundt juletider. Helsedirektør Bjørn-Inge Larsen sier at studiene de siste dagene viser at faren for at folk utenfor risikogruppene kan bli alvorlig syke og kanskje dø av svineinfluensa, nå er større enn det det så ut for tidligere, bl.a. er antall personer utenfor risikogruppen som vil komme under intensiv behandling i respirator, nå økt – ut fra antagelsene – fra 20 pst. til 30 pst. Helsemyndighetene vurderer denne uken om de vil anbefale vaksinasjon av alle. Det er heldigvis kjøpt inn vaksiner nok. Det er kjøpt inn utstyr nok på sykehusene. Det store spørsmålet er hvordan en eventuelt har tenkt å organisere og gjennomføre en vaksinasjon av hele befolkningen. Tidligere prognoser viste at smittetoppen kunne komme rundt september. Nå har i realiteten myndighetene fått to måneder ekstra tid til å forberede organisering av vaksinasjon og beredskap. Organiseringen er overlatt til den enkelte kommune. Føler statsministeren seg nå trygg på at denne tiden er utnyttet, slik at alle kommuner nå har beredskap til å kunne igangsette vaksinasjon av hele befolkningen, og har helsemyndighetene oversikt over tilstanden og situasjonen i kommunene i forhold til mulighetene til å gjennomføre et slikt råd fra helsemyndighetene?
Bent Høie (Høyre), 2009-10-21:
Det er ikke tvil om at kommunene er de rette til å gjennomføre dette. Spørsmålet er om det har vært riktig å la kommunene gjennomføre dette på sin måte alle sammen, sånn at det nå er svært uklart for befolkningen hvordan de skal forholde seg til dette. Går du inn på siden Pandemi.no får du beskjed om å henvende deg til kommunen. Henvender du deg til kommunen og slår opp på de fleste kommunenes Internett-sider i dag, vil du finne at en blir anbefalt å ta kontakt med fastlegen. Tar en kontakt med fastlegen, vil en i de fleste tilfellene få beskjed om at de ennå ikke har fått informasjon om hvordan de skal forholde seg til dette. Legeforeningen etterlyser tydeligere oppfølging fra de sentrale helsemyndighetenes side, spesielt når det gjelder fastlegens rolle. I Lillesand, Grimstad og Froland sier en at en må vente i 14 dager før en får vaksine fordi de må starte arbeidet med å organisere utdelingen av vaksinen. Det gjør de altså på det tidspunktet vaksinen er på vei til kommunen. Føler statsministeren seg trygg på at helsemyndighetene har oversikt over at alle kommunene i Norge nå er i stand til å gjennomføre vaksinasjon av hele befolkningen på det tidspunktet helsemyndighetene anbefaler?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
I velferdssamfunnet Norge er vi alle enige om at vi skal ha en felles finansiering av velferdsgodene også innen helse- og rusfeltet. Når vi i dag likevel opplever at vi har over 250 000 mennesker i helsekø og 4 500 enkeltskjebner som står i kø og venter på rusomsorgsbehandling, er det flere av oss som bekymrer seg over den situasjonen. Ikke minst bør det bekymre statsministeren – og økonomen – at vi har så mye ressurser i dette samfunnet, også i det private, som er ubenyttet. Mitt spørsmål er: Kan vi leve med køer, og kan vi leve med en samfunnsutvikling hvor vi ikke utnytter den ledige kapasiteten som vi også har i det private helse- og omsorgsvesenet?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Til tross for at vi har hatt relativt god og lang tid til å forberede et vaksinasjonsprogram foran denne pandemien, oppfattes det av media og folk flest slik at det gis mange motstridende meldinger. Flere og flere gir nå uttrykk for at man ikke ønsker å vaksinere seg. Man opplever også køer, usikkerhet, selv hos fastleger, om hvor, når, hvem osv. Det som bekymrer meg, er at hvis flere og flere sier nei, vil det å vaksinere også gi en mindre virkning. Vil statsministeren ta initiativ til en bred informativ og enhetlig kampanje for vaksinering, slik at vi oppnår at flest mulig velger å vaksinere seg for å få et best mulig resultat?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Jeg blir ganske opprørt og oppgitt. Det må da være et politisk spørsmål hvorvidt man skal bruke private og ideelle institusjoner eller ikke på en god måte. Det dreier seg bl.a. også om anbudspraksisen. Gå inn og les det som står i regjeringsplattformen om dette. Det er så markedsstyrt skrevet at man nesten kan bli skremt. Jeg vil bare vise til Håpets Dør Frelsesarmeen, Kraft-institusjonene – tre stykker her på Østlandet – Solbu Ettervernshjem, Styve Gard borte i Bergen, Garnes Ungdomssenter. I dag står Capio, som ikke er en ideell institusjon, for fall. Hva er det vi holder på med? Det er total mangel på politisk styring fra bl.a. helseministeren. All makt ligger i de regionale helseforetakene, med en anbudspraksis som er totalt uforståelig både for meg, for mitt parti, for de ideelle institusjonene. Hva i all verden skal de disse gjøre? De dør langsomt.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Det er 20 pst. av befolkningen som ifølge Aftenposten har sagt et klart ja til at de vil ta vaksinen, og så mange som 64 pst. som har sagt nei. Det stod å lese i Aftenposten i går. Bakgrunnen for dette er en stor usikkerhet. Det er forskjellige råd fra ulike fagmiljø om man bør ta vaksine, eller ikke bør ta vaksine, og når det gjelder det praktiske, vet man ikke hvor man skal få vaksinen. Vi får tilbakemeldinger om at også fastleger er usikre, slik at når det gjelder hele spørsmålet om man skal ta vaksine eller ikke, legges det et veldig stort ansvar på den enkelte i befolkningen. Selvsagt skal den enkelte til slutt ta det endelige valget, men når også fastleger er usikre på, også når det gjelder risikogruppene, om man bør ta vaksinen eller ikke, har vi et stort problem. Gjennomføringsplanen i kommunene spriker i alle retninger, og jeg vil spørre statsministeren om det ikke er viktig at man nå får en enhetlig plan fra myndighetene rettet mot alle kommuner.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-10-21:
Det er vanskelig å skjønne hva slags prinsipielle holdninger Regjeringen har til private aktører. I barnevernet har det vært stort fokus på å begrense de kommersielle tilbudene, men såkalte ideelle organisasjoner er velkomne. I helsesektoren ser vi at det leies tilbud fra private aktører stadig vekk, og full barnehagedekning hadde vært umulig å oppnå uten private aktører. Særlig synes jeg det er vanskelig å forstå hvor Regjeringen mener skillet går mellom ideelle og kommersielle aktører. Blant annet er en institusjon som blir drevet av Kirkens Nødhjelp, medlem i organisasjonen for private barnevernstiltak. Kan statsministeren gi en definisjon på hvilke aktører som er kommersielle, og på hva en ideell institusjon er?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-10-21:
: Soria Moria II-plattformen, som jeg står med her, har mange svulstige formuleringer om klimaet, men det mest konkrete og håndfaste er navneskiftet av SFT. Utover det er det veldig mye på dette området som skal vurderes eller gjennomføres med forbehold. Blant annet står det her om kutt i de norske CO2-utslippene på 40 pst. innen 2020, dersom det kan bidra til en ambisiøs klimaavtale i København. Det står også at Regjeringen vil legge fram en vurdering av klimapolitikken, og en vurdering av om det er behov for endrede virkemidler. Jeg skjønner på svaret til Trine Skei Grande at det er uaktuelt med et forsterket klimaforlik før København-møtet. Det beklager jeg selvsagt, men jeg utfordrer likevel statsministeren til å droppe forbeholdet og vurderingen, og love både å kutte de norske utslippene med 40 pst., uavhengig av resultatene i København, og snarest å fremme et forslag til en ny avtale.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
En av de oppgavene som storting og regjering har, og som er av de aller største, er å sørge for at alle mennesker i dette landet som kan og vil, får muligheten til å arbeide. Derfor inngikk statsministerens første regjering en avtale med partene i arbeidslivet om inkluderende arbeidsliv i 2001 – det er nå åtte år siden – og derfor har skiftende regjeringer tatt initiativ til reformer, bl.a. Nav-reformen, for å sørge for at dette kan bli gjennomført. Så langt er resultatene samlet sett nedslående, selv om mange gode og virkningsfulle tiltak er gjennomført. Vi forventer, ifølge Regjeringen, et høyere sykefravær neste år enn da avtalen om inkluderende arbeidsliv ble inngått. 40 000 flere er ekskludert fra arbeidslivet og uføretrygdet i perioden vi har hatt en avtale om inkluderende arbeidsliv. Det er i dag like mange funksjonshemmede som mot sin vilje er utenfor arbeidslivet, som det var den gangen avtalen ble inngått. Trygdeutgiftene har i Stoltenbergs siste regjeringsperiode reelt økt med 30 milliarder kr. Jeg går ut ifra at statsministeren deler min bekymring over denne statusen. Jeg vil spørre statsministeren, for jeg har registrert at han har uttrykt denne bekymringen bl.a. i kontaktmøte med partene i arbeidslivet, hvor han også sa at vi må finne gode virkemidler for å løse problemet, og vi må gjøre noe raskt: Siden statsministeren mener det må gjøres noe raskt, går jeg ut fra at han i tillegg til å videreføre gode grep som kvalifiseringsprogrammet, Nav-reformen osv., har tenkt gjennom hva det er av nye grep han nå tenker seg for å bøte på denne alvorlige situasjonen som landet er i, til tross for at vi har bak oss en høykonjunktur hvor vi burde ha lyktes bedre med å inkludere flere i arbeidslivet?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Det er vanskelig å være uenig i noe av det statsministeren nå sa. Men spørsmålet mitt var om statsministeren i lys av at resultatene i sum går i gal retning, både når det gjelder flere uføretrygdede, og når det gjelder sykefravær, har noen nye grep i ermet når han sier at det haster med å gjøre noe raskt. Det han svarte nå, var at han vil gjøre mer av det samme på kort sikt. Det som i tillegg bør bekymre Stortinget, og som i hvert fall bekymrer meg, er at statsministeren i går presenterte sin nye regjering med en arbeidsminister som ikke skal tiltre før oppunder jul, mens disse oppgavene står i kø. Nav-reformen er skjør. Vi vet ikke om det lykkes å gjennomføre den på en god måte, statsministeren refererte selv til det, og forhandlingene om den nye avtalen om inkluderende arbeidsliv skal pågå nå i høst fram mot årsskiftet, når den nye arbeidsministeren tiltrer. Kan statsministeren gi Stortinget en god forklaring på hvorfor vi ikke skal ha en arbeidsminister med fullt trykk, og hvorfor han har utnevnt en arbeidsminister nå som ikke skal tiltre før rett oppunder julaften?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Noko som kan gjerast uavhengig av kvar arbeidsministeren sit, og som er eit openbert grep for å betre inkluderinga, er å vere høgt på banen når det gjeld målretta tiltak for personar med såkalla samansette behov. Dei har behov for meir enn vanleg individuell tilrettelegging, tett oppfølging og gjerne eit lengre attføringsløp for å kome tilbake og lykkast på arbeidsmarknaden. Dette kan koste ein del, men ein veit jo at dei personlege kostnadene for kvar enkelt og samfunnskostnadene vil vere mykje høgare dersom dei ikkje er i arbeid. I den nye regjeringserklæringa står det at «Regjeringen vil ha høy tiltaksinnsats for ledige med sammensatte behov». Det synest eg er ei god og riktig målsetjing, som eg vil gi statsministeren ros for. Men då er det med ei viss undring me registrerer at andelen personar med nedsett arbeidsevne som står utan aktive tiltak, faktisk har auka det siste året. Samtidig seier attføringsbedriftene og vekstbedriftene, som jo står både Kristeleg Folkeparti og Arbeidarpartiet sitt hjarte nær, at dei godt kan auke innsatsen sin. Vil statsministeren gjere nokre grep for å auke deira evne?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Jeg må si at jeg er enig med representanten Høybråten når han sier at svarene fra statsministeren fortoner seg som at vi skal ha «mer av det samme». Men utfordringen fra representanten Høybråten var kanskje å fiske etter noe nytt, noen nye tanker. Når vi ser resultatene av 800 mill. kr til Nav, ser vi at køene øker, og at saksbehandlingstiden for å få rehabilitering i Oslo nå er på fire måneder. Køene øker på en rekke andre områder også. IA-avtalen har ikke gitt det resultatet som Stortinget ønsket seg. Jeg registrerer at statsministeren sier at vi her er avhengige av partene i arbeidslivet. Ja, det er vi enige i, men det kan vel ikke være sånn at man skal vente på partene i arbeidslivet? Jeg regner med at statsministeren og Regjeringen selv har gjort seg noen tanker – noen nye tanker – om hva man skal gjøre med IA-avtalen når den skal videreføres, for å nå målet om redusert sykefravær, få flere folk i arbeid og få minsket køen i Nav. Har man noen nye tanker overhodet?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
I Aftenposten i dag kan vi lese at PST følger rundt 200 personer i Norge som de ønsker mer informasjon om. Den sannsynligvis mest kjente av disse, er mulla Krekar, en person som går fritt i Norge, som i 2003 ble siktet for terrorisme, som i 2004 ble siktet for medvirkning til drapsforsøk og selvmordsbombing, som i 2006 ble satt på terrorlisten til FN, som i 2007 ble vedtatt utvist av Høyesterett, og som senest i september dette året ble mistenkt i en sveitsisk sak om terrorfinansiering. I det samme oppslaget i Aftenposten i dag viser avtroppende PST-sjef til et møte med UD, der han nærmest har lagt fram en oppskrift på hvordan man kan få mulla Krekar ut av Norge. Mitt første spørsmål er hvorvidt statsministeren kjenner til dette møtet, for det legges ikke noe skjul på at det har vært et møte. Og når Bjørn Jahnsen, kommunikasjonssjef i UD, som også bekrefter dette i Aftenposten i dag, nærmest har betraktet de synspunktene som PST-sjefen har kommet med, som «personlige» meninger, blir jeg litt bekymret. Hvis UD har møter med PST-sjefen i Norge, skulle man kanskje tro at det var av litt mer alvorlig karakter enn at man oppfatter meningene til PST-sjefen som personlige ytringer. Mitt spørsmål til statsministeren er: Kjenner man til den «oppskriften» som PST-sjefen, Jørn Holme, har lagt fram for UD? Og vil statsministeren eventuelt gi Stortinget informasjon om denne type oppskrift?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Jeg registrerer at statsministeren i hvert fall er kjent med møtet, og at det har kommet nye innspill fra PST-sjefen. Det synes jeg er av en slik karakter og så interessant at Stortinget bør få informasjon om hvilken karakter disse nye innspillene har. For man har nå i år etter år søkt å få til en løsning for å få sendt mulla Krekar ut av landet. Det har blitt utsatt og utsatt, og man har hvilt på internasjonale avtaler hele veien. Hvis det nå er slik at det finnes noen innspill fra PST-sjefen – jeg regner med at når det har kommet innspill fra den siden, er det også i tråd med alle internasjonale avtaler, jeg kan ikke tro noe annet – tror jeg statsministeren og Regjeringen hadde vært tjent med å gi Stortinget informasjon om dette. PST-sjefen er jo ganske klar på at Krekar skal utvises og må utvises, og fortsatt er en fare for rikets sikkerhet. Men i samme åndedrag ser jeg at Brynjar Meling, advokaten til Krekar, mener at «saken vil forbli uløst». Og det kan være min siste utfordring til statsministeren: Hvem har han mest tiltro til, Jørn Holme eller Brynjar Meling, som er advokaten til Krekar?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2009-10-21:
Høyre deler fullt og helt ønsket om en kraftfull avtale i København – en avtale som både setter strenge mål og ikke minst bidrar til konkrete tiltak. Det man ser, er jo at verden trenger en avtale fram mot 2050 som faktisk bidrar til at de rikeste landene reduserer sine utslipp med ca. 90 pst. Det betyr at vi ikke kun kan fokusere på kvoter. Jeg mener at statsministeren blir monoman i sin tilnærming til spørsmålet når han så sterkt trekker fram kvotespørsmålet. Det er en viktig del av det, men vi må samtidig få på plass tiltak i Norge som kutter Norges utslipp. Jeg mener Soria Moria II-erklæringen er god når man sier at man innen 2020 må få på plass en avtale som reduserer norske utslipp med om lag 40 pst. Det er et minimum. Men Soria Moria II-erklæringen sier også at om lag like utslipp pr. innbygger i hele verden vil være prinsippet. Så spørsmålet til statsministeren blir da: Hvordan legger man det til grunn når man nå utelukkende snakker om kvoter på spørsmålet fra Venstre?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Kristelig Folkeparti er glad for at statsministeren er så tydelig på at alle krefter må settes inn for å lykkes med en avtale i København. Ja, vi har et klimaforlik. Det skal overoppfylles også, som eneste avtale i verden, som statsministeren sier, men det er da viktig at vi kommer videre i forhold til dette klimaforliket, og at de intensjonene som ligger der, blir fulgt opp. De to siste dagene har det vært oppslag både i Dagens Næringsliv og i Klassekampen om at olje- og energiminister Terje Riis-Johansen langt på vei utsetter fullskala rensing av Mongstad. Dette er ett virkemiddel og ett punktutslipp som vil utgjøre en stor forskjell den dagen vi klarer å rense dette. Mitt spørsmål til statsministeren blir: Kan statsministeren en uke etter at statsbudsjettet er blitt lagt fram, bekrefte at Mongstad ikke holder den framdriftsplanen som Stortinget har forholdt seg til tidligere?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
I møtet luftet PST-sjefen sine «personlige tanker», som det ble uttrykt fra kommunikasjonssjef Jahnsen. PST-sjefen sitter inne med enorm kompetanse. Han har stor faglig tyngde på en rekke områder. Når PST-sjefen uttrykker sine faglige tanker, mener jeg det er verdt å lytte til. Mener ikke statsministeren at de tanker en fagperson som PST-sjefen har, er verdt å lytte til og er verdt å bringe videre til Stortinget?
Trond Helleland (Høyre), 2009-10-21:
Jeg registrerer at statsministeren naturligvis vil følge opp det utvisningsvedtaket som Erna Solberg fattet i 2003, og som siden er stadfestet av Høyesterett. Men det er grunn til å sette spørsmålstegn ved viljen i Regjeringen til å gjøre noe med dette, iallfall hvis en skal legge kommunikasjonssjef Jahnsens uttalelser til grunn. Han sier altså, og jeg vil gjenta det: «Han» – dvs. Holme – «kom med noen personlige tanker om Krekar-saken, men vi oppfattet ikke dette som formelle råd.» Så spør Aftenposten: «Vil dere ta med disse tankene i deres videre arbeid med Krekar-saken?» Jahnsen svarer: «Alle tanker og innspill blir mottatt med takk og vurdert». Er det på den måten også statsministeren oppfatter formelle råd fra PST-sjefen, at han er én av mange som kommer med innspill i saken, eller blir dette vurdert på en litt mer alvorlig måte? Synes statsministeren at uttalelsene fra kommunikasjonssjef Jahnsen i UD var spesielt kloke, eller var de litt arrogante?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Jeg er for så vidt glad for at statsministeren sier det han sier, og at han vil ha denne saken langt framme i sin bevissthet. Det som er viktig for meg, er at Regjeringen og statsministeren viser at de faktisk har foten på ballen her, og at de opplysninger som de får, og ikke minst de råd de får, blir tatt på ramme alvor. Kan vi forvente at Regjeringen og statsministeren på bakgrunn av de råd som nå er gitt, foretar seg noe raskt, slik at nettopp dommen i Høyesterett kan bli effektuert?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Aller først: Gratulerer med utnevnelsen – og lykke til med et viktig arbeid! Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til barne-, likestillings- og inkluderingsministeren: «Personer uten tidligere tilknytning til arbeidslivet diskrimineres kraftig i forhold til yrkesaktive når det gjelder stønad i forbindelse med graviditet, fødsel og adopsjon. Økt engangsstønad vil være et målrettet tiltak både for å redusere aborttallene og for å bedre økonomien for barnefamilier med aller dårligst råd. Vil statsråden være med på å øke engangsstønaden til i første omgang 1 G, og siden 2 G, dvs. en firedobling av dagens støtte?»
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Jeg er glad for at statsråden ønsker å fokusere på engangsstønaden, særlig når det gjelder dem som ikke har opparbeidet seg stønadsrettigheter. Når det gjelder aborttall og årsaker til abort, er jeg enig med statsråden i at dette nok er mer sammensatt enn at det bare handler om økonomi – men jeg tror det er et viktig element. Derfor er det viktig å fokusere også på dette. Det jeg registrerer, er at man i Soria Moria II har valgt å fokusere på økt fedrekvote – noe Kristelig Folkeparti selvfølgelig støtter – og en økning av den stønaden som allerede finnes, en stønad som gis til dem som har opparbeidet seg rettigheter. Men veldig lite eller ingenting gis til dem som ikke har opparbeidet seg disse rettighetene – de står på stedet hvil. Det er noe med at de som ingenting har, ingenting får. Jeg regner med at statsråden ikke er fornøyd med en slik fordeling.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2009-10-21:
Jeg har ikke behov for noe ytterligere oppfølgingsspørsmål. Jeg vil bare takke statsråden for det han har svart, og jeg ser fram til å kunne følge denne saken og andre saker tett sammen med statsråden.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2009-10-21:
Bare i forbindelse med sykmeldinger kan fastlegene oppleve å få henvendelser fra 43 000 nye influensasyke mennesker pr. uke. I tillegg kommer de som skal ha vaksine og behandling, og de ordinære pasientene og eventuelt kommunenes forventning om at fastlegene skal bidra med massevaksinering. Men det er ikke kommet informasjon om hvilke prioriteringer fastlegene skal foreta i denne situasjonen. Det er ikke laget takster for at fastlegene skal kunne ta inn ekstra personell. Det er ikke avklart om det blir midlertidige endringer i regelverket rundt sykmeldinger i en slik situasjon. Og det er ikke klarlagt hvilke frivillige løsninger som kan brukes på sykehusene våre ved bruk av overtid, forskjøvet arbeidstid osv. Når alle disse spørsmålene fremdeles er ubesvart og vaksineringen starter om noen få dager og smitten øker, mener statsministeren da at helsemyndighetene våre har brukt den ekstra tiden de har fått, disse to månedene, fornuftig? Og er dette forsvarlig?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
La meg, med presidentens tillatelse, først og utenfor klokketid få lov til å gratulere statsråden med utnevnelsen som samferdselsminister. Jeg ser frem til mange konstruktive dialoger om viktige samferdselsspørsmål og kan love mange spørsmål i den forbindelse. Så til dagens spørsmål: «Ifølge Statens vegvesens egne målinger er 1 km av hver mil med stam- og riksvei blitt dårligere vei i perioden 2005–2009. Ifølge beregninger utført for KS er vedlikeholdsetterslepet på de riksveiene staten overfører til fylkene fra 1. januar 2010, på 10 milliarder kr. Etterslepet på eksisterende fylkesveier er på 12 milliarder kr. Riksrevisjonen kritiserer i en ny rapport styring og kontroll med drift og vedlikehold av veier. Havarikommisjonen har igjen pekt på dårlig vei som dødsulykkeårsak. Hva gjør statsråden for å forbedre veikvaliteten?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er nok slik at det det koker ned til, er at det må mer penger til, og det raskere, for at vi skal få bedre veistandard. Det som er spesielt bekymringsfullt, er jo det veinettet som fylkeskommunene skal overta fra nyttår. Om det bevilges 1 milliard kr mer pr. år, slik vi nå ser i framlegget til statsbudsjett, vil det altså ta 20 år å dekke inn dagens vedlikeholdsetterslep. Regjeringens tiltak for ytterligere å redusere denne tiden er tilbud om lån til fylkeskommunene til veier som staten selv ikke vedlikeholdt da staten var veiholder. Mener statsråden virkelig at det er en forsvarlig veipolitikk, en veipolitikk som vil gi bedre veier og færre trafikkulykker, når vi ser at vi har et tidsperspektiv på 20 år – og kanskje mer enn 20 år – for å få gjort noe med dette?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-10-21:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg er enig med statsråden i at det er viktig å bruke pengene riktig, men det er nok utvilsomt også vel så viktig å øke midlene for å bedre veikvaliteten. Da er jo det å bygge nye veier kanskje det aller beste tiltaket. Vi ser i statsbudsjettet for 2010 at det likevel mangler langt over 1 milliard kr i investeringsprogrammet for nye veier i forhold til den nasjonale transportplanen Regjeringen la frem, og som ble vedtatt i juni. Dårlige veier gir ekstra transportkostnader og mange ulykker i trafikken. Og da gjentar jeg: Kan statsråden forsvare at dårlig veistandard og dårlig vedlikeholdte veier skal være hovedbildet i Norge i mange år fremover?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-10-21:
Lat meg aller fyrst takka for gratulasjonen og kvittera med at eg òg ser fram til konstruktiv dialog om spørsmål som er viktige for svært mange i dette landet, under vignetten samferdsel. Så til svaret: Det korte svaret er at det skal brukast vesentleg meir midlar på å utvikla vegnettet som fylkeskommunane har ansvaret for, og at det skal gjerast eit langt meir systematisk arbeid for å sikra god og jamn kvalitet på drifts- og vedlikehaldsarbeidet. Rapporten til Riksrevisjonen, som representanten Sortevik viser til, kjem med sterk kritikk av drift og vedlikehald av vegnettet. Rapporten slår fast at det er vesentlege manglar ved meir enn halvparten av det arbeidet som er gjort. Riksrevisjonen peikar vidare på at det bl.a. er særs alvorlege manglar ved den interne rapporteringa, slik at det ikkje finst ei samla oversikt over kvaliteten på det arbeidet som er utført. Riksrevisjonen har peika på tilhøve som eg tek på største alvor. Eg veit at forgjengaren min har hatt eit sterkt fokus på utføringa av drifts- og vedlikehaldsoppgåvene. Blant anna har transportnæringa peika på at driftsstandarden på vegane har vorte meir ujamn. Departementet har difor teke opp funksjonskontraktane med Vegdirektoratet og bedt om særskilte rapportar om dette. Vegdirektoratet har dei siste åra sett i verk fleire tiltak for å betra på funksjonskontraktane. Slik sett er det altså stadig eit arbeid for å endra mykje av det Riksrevisjonen peikar på. Vilkåra i funksjonskontraktane som entreprenørane har med Statens vegvesen, skal verta meir detaljerte. Vidare skal eit nytt rapporteringssystem frå Statens vegvesen til Samferdselsdepartementet bli sett i verk frå 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-10-21:
Ja, det er altså slik at frå og med 2010 skal riksvegar overførast til fylkeskommunane, og at Regjeringa aukar rammene til fylkesvegar med 1 milliard kr og i tillegg tilbyr ei låneordning. Det vil over tid gje rom for å henta inn etterslepet på det vegnettet som fylkeskommunane tek over. Men lat meg understreka: Regjeringa har altså sett det nødvendig med ein meir djuptgripande gjennomgang av systemet med funksjonskontraktar. I National transportplan er det varsla ei evaluering av konkurranseutsetjing av drifts- og vedlikehaldsoppgåver. Bakgrunnen var den store auken i kostnader som har vore ved rullering av kontraktane etter fem år, i 2008–2009. Evalueringa vert ferdig i mars 2010. Eg vil ikkje sjå bort frå at det då kan verta aktuelt å ta større grep.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-10-21:
Eg deler representanten Sorteviks uro når det gjeld vegdekket. Men her er det altså teke viktige grep, og det vil ein halda fram med. Det er ikkje tvil om at det er eit stort etterslep her. Lat meg seia at i den perioden vi no har bak oss, har ein heldigvis hatt ein stor auke. Det er det òg i årets budsjett, og inkludert tiltaksmidlar til vedlikehald av asfaltdekket vil det verta ei betring i kvaliteten på vegdekket på riksvegnettet i 2009. I Nasjonal transportplan er det føresett ein betydeleg auke til vegvedlikehald, noko som òg gjeld vegdekket. Nivået på vedlikehaldet av vegdekket i saldert budsjett 2009 er føreslått vidareført i 2010. Så her skjer det stadig forbetringar.
Sylvi Graham (Høyre), 2009-10-21:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsknings- og høyere utdanningsminister Tora Aasland: «Regjeringens forslag til statsbudsjett innebærer rekord i bruk av oljepenger, og da skulle man tro at det viktigste kunne prioriteres. I Østlandets Blad 14. oktober kan vi imidlertid lese at rektor på Universitetet for miljø- og biovitenskap uttaler stor skuffelse over at det er et kutt på 120 mill. kr for universitetene. Universitetet for miljø- og biovitenskap får 9,7 mill. kr mindre enn antatt. Kunnskapsdepartementet kan ikke redegjøre for årsaken til dette. Kan statsråden avklare om det blir lavere eller høyere bevilgninger til universitetene i 2010?»
Sylvi Graham (Høyre), 2009-10-21:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg er glad for at UMB og andre universiteter allikevel får dekket helårskostnadene til tidligere tildelte studieplasser. Jeg håper også at statsråden kan finne flere feil av denne kategorien i «den blå boka». Det ville love bra for universitetene i året som kommer. For bakgrunnsteppet er etter min mening at universitets- og høyskolesektoren er sultefôret gjennom hele den siste perioden, og det rammer tilbudet til studentene og kvaliteten på undervisningen. Universitetet i Ås har ikke fått én krone til å ruste opp den gode og gamle, ærverdige bygningsmassen, til tross for at man i flere år har levert inn lister over sine store behov. Hvordan har statsråden planlagt å ta igjen det store vedlikeholdsetterslepet på de gamle praktbygningene ved UMB i tide, før bevilgningene til flytting av Norges veterinærhøgskole og Veterinærinstituttet skal vedtas av Stortinget?
Sylvi Graham (Høyre), 2009-10-21:
Jeg vil også kommentere at jeg synes det er bra, med den forståelsen jeg har fått, at de 120 mill. kr som var med i regnefeilene, ikke har gått ut over noe annet. Men jeg vil spørre statsråden hvilken opptrappingsplan statsråden har med hensyn til nye fullfinansierte studieplasser til utdanningsinstitusjonene i Oslo og Akershus for å dekke etterspørselsøkningen i området fram til 2020, jf. Stjernø-utvalgets kohortprognose.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-10-21:
Jeg er glad for å kunne si at statsråden kan avklare dette, og også at det blir høyere bevilgninger til universitetene i 2010. Budsjettforslaget for programkategori 07.60, som dette handler om, utgjør 24,5 milliarder kr. Dette er en nominell vekst på 931 mill. kr fra årets budsjett til 2010-budsjettet og tilsvarer en reell økning på 178 mill. kr. Jeg vil derfor understreke at det ikke foreligger noen kutt i bevilgningen til universitetene. Det medieoppslaget som representanten refererer til, gjelder en feil i orienteringen til universiteter og høyskoler, det vi kaller «den blå boka», om den institusjonsvise fordelingen av midler i budsjettet for 2010. Der var det trukket ut 121 mill. kr for mye i fordelingen av bevilgningen til universitetene. Det innebar at tabellen over budsjettforslag for 2010 pr. institusjon viste feil beløp for universitetene, men ikke for de andre institusjonene. Men den samlede rammen på kapitlet var riktig. Feilen er rettet opp i revidert utgave av orienteringen om forslag til statsbudsjett i 2010 for universiteter og høyskoler som nå er sendt til institusjonene, og som Stortinget også har fått. Opprettingen innebærer at samlet 121 mill. kr er lagt tilbake i fordelingen pr. universitet, og innebærer dermed ingen endring for de øvrige institusjonene.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-10-21:
Jeg vil gi mitt svar i tre punkter. For det første har vi i årets budsjett prioritert nye studieplasser. Jeg kjenner meg ikke igjen i beskrivelsen som representanten gir av situasjonen for universitetene og høgskolene. Vi mener det er viktig å satse på nye studieplasser, og vi har bevilget rundt 300 mill. kr til for å følge opp det vi allerede bevilget i revidert nasjonalbudsjett i år for å være tidlig ute med å møte denne nye utdanningsbølgen. Når det gjelder bygninger og vedlikehold, er jeg veldig klar over situasjonen, både på universitetet i Ås og andre steder, og jeg kan fortelle representanten at for 2010 utgjør midlene til ulike byggeprosjekter om lag 1 milliard kr, samlet sett. Det er under Statsbygg, stort sett, og på Fornyings- og administrasjonsdepartementets budsjett. Men for meg har det vært en viktig oppgave, når vi fikk løsnet byggekøen, for å si det sånn, og fikk i gang byggeprosjekter flere steder, at vi også kan bruke penger til både hardt tiltrengte nybygg og til viktig vedlikehold. Så jeg vil følge opp med de rammene jeg har, og jeg er veldig klar over situasjonen i Ås.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-10-21:
Jeg tror ikke Stjernø-utvalget har laget noen slik prognose. Det er vårt departement, Kunnskapsdepartementet, som i en stortingsmelding som vi har kalt Utdanningslinja, har lagt dette til grunn for at Stortinget selv skal kunne diskutere denne saken. Den er ikke diskutert ennå, og jeg ser fram til diskusjonen med Stortinget om på hvilken måte vi best kan møte nettopp det utdanningsbehovet som ligger her. Vi har vært tidlig ute. Vi bevilget over 3 000 plasser i revidert budsjett, følger opp de plassene i 2009-budsjettet, øker det og følger opp alt vi har bevilget til det. Så er det viktig for oss å ha gode grep både på det som trengs av utstyr, materielle forhold, kvalitet på utdanningen og det å gi rom for nye studenter. For vi i Regjeringen er opptatt av at nye studenter skal vi ha plass til, men det skal ikke gå ut over kvaliteten på undervisningen, og det skal ikke gå ut over forskningen ved våre institusjoner. Derfor er det viktig at vi har et samlet grep, og Regjeringen har lagt et grunnlag for denne diskusjonen i stortingsmeldingen Utdanningslinja, som Stortinget nå har til behandling.