Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-06-08:
Dokument nr. 8:74 fra Fremskrittspartiet om bedre regler for næringsdrivende og gründere som driver enkeltpersonforetak er et svært viktig tema. Noe av bakgrunnen for dokumentet er at det med dagens skatteregler er økonomisk fordelaktig å organisere sin næringsvirksomhet med begrenset økonomisk ansvar, eksempelvis aksjeselskaper, istedenfor som enkeltpersonforetak, hvor eier og utøver har ubegrenset økonomisk ansvar. Skulle det være forskjell skattemessig, bør forskjellen være i den sjølstendig næringsdrivendes favør på grunn av at risikoen er størst der. Jeg har lyst til å starte med, som saksordføreren var inne på, at det har skjedd to viktige ting i denne regjeringsperioden, to viktige ting som den rød-grønne regjeringa fikk til. Det første var i 2008, da sjølstendig næringsdrivendes rett til svangerskapspenger og fødselspenger ble økt til 100 pst. dekning inntil 6 G, samtidig med en økning i trygdeavgiften som inndekning av merutgiftene ved tiltaket. Videre ble retten til skattefradrag for innskuddspensjon i 2006 doblet fra 2 til 4 pst. Det er en viktig sak som er tatt godt imot. Denne regjeringa prioriterte den blant andre prioriterte tiltak og fikk gjennomslag for det, og det er vi i Senterpartiet svært glade for. Det første punktet i forslaget dreier seg om næringsfradrag i enkeltpersonforetak. Vi har minstefradrag for lønnsmottakere, og vi har personfradrag – eller det som heter klassefradrag. Personfradraget i alminnelig inntekt gis uavhengig av om inntekten er lønn, kapital, pensjon eller næringsinntekt. Gjennom disse typer bunnfradrag oppnås en progressiv inntektsbeskatning, slik at de med lave inntekter får lavest beskatning i prosent av samlet inntekt. Personfradraget er fra 1992 økt fra 21 700 kr til 38 850 kr i 2008. Det er en sterk økning, men langt lavere enn minstefradraget. Dersom en ønsker å gi lettelser også til næringsdrivende ved å øke fradraget i alminnelig inntekt, bør en velge å øke personfradraget framfor minstefradraget. For at personfradraget skal ivareta likebehandling mellom lønnsmottakere og sjølstendig næringsdrivende, bør det vurderes å gi et høyere personfradrag for den delen av alminnelig inntekt som er næringsinntekt. Som nevnt har minstefradraget økt betydelig siste år. En tilsvarende økning i kroner i personfradraget er ikke skjedd. Dette øker derfor behovet for å vurdere et høyere personfradrag for næringsinntekt hos sjølstendig næringsdrivende. Den vurderinga er nettopp for å få fram at skatteevneprinsippet må gjelde for sjølstendig næringsdrivende som for lønnsmottakere. Så til det neste punktet i dokumentet, forslaget om sosiale rettigheter. Bidrag til finansiering av folketrygden gjennom bl.a. trygdeavgifta er ulikt for lønnsmottakere og næringsdrivende. Ytelser fra folketrygden for lønnsmottakere og ulike sjølstendig næringsdrivende er svært forskjellig, hvor lønnsmottakerne har den høyeste trygdeavgifta. Regjeringspartienes medlemmer i komiteen sier at det ville være rimelig å vurdere økte avgiftsinnbetalinger for sjølstendig næringsdrivende dersom denne gruppens rettigheter i folketrygden skal utvides. Skattefradraget for innskuddspensjon for næringsdrivende ble økt fra 2 til 4 pst. i 2006. Den korte tida som er gått siden den økninga, gjør det vanskelig å vurdere behov for og konsekvenser av en eventuell endring av denne satsen. Arbeidet med økt minstefradrag og bedre trygderettigheter for sjølstendig næringsdrivende prioriteres av Senterpartiet høyere enn forbedring av skattefradrag for innskuddspensjon. Til slutt: Et svært viktig tema er skatte- og trygdemessige rammevilkår for sjølstendig næringsdrivende kontra lønnsmottakere. De fleste gründere starter opp som sjølstendig næringsdrivende, mange ganger gjennom deltidsarbeid, for å prøve seg fram i noe annet enn lønnet arbeid hos andre arbeidsgivere. Større trygghet som sjølstendig næringsdrivende, bl.a. ved sjukdom, er viktig for å stimulere flere til å ta skrittet inn i gründernes rekker – noe som alle partier snakker positivt om. Men det er krevende. Det krever større egenkapital, større sparing, større langsiktighet. Det er en svært annerledes kultur å gå inn i de sjølstendig næringsdrivendes rekker. Derfor er det svært sentralt at rammebetingelsene legges til rette for det. Senterpartiet er nå svært opptatt av konkrete forslag til forbedringer. For oss er det viktig at det skjer under to trygge paroler: Gjør din plikt, krev din rett – og skatt etter evne.