Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-12:
Det er veldig bra at Stortinget diskuterer med dette som utgangspunkt. Det betyr at vi alle sammen er enige om at nøkkelen for å få en enda bedre skole er å løfte læreren. Det er jo veldig mange flinke lærere i den norske skolen i dag. Hver eneste dag er det flinke lærere som går til jobb, som lærer barn å knekke lesekoden, lærer dem å regne ut sitt første mattestykke, lærer dem om historie, lærer dem om samfunnsfag og lærer dem praktiske ferdigheter. Og nettopp fordi det er så mange flinke lærere, og fordi forskningen er så entydig på at læreren er nøkkelen til en enda bedre skole, vet vi at det å investere i å gjøre gode lærere enda bedre er viktig. Ifølge OECD er Norge blant landene som bruker aller mest penger på grunnskole og videregående opplæring. Nasjonal statistikk viser at lærertettheten i grunnskolen har vært svært stabil over lang tid. Samtidig viser internasjonale undersøkelser at resultatene til norske elever ikke er i verdenstoppen. Med andre ord er det ikke direkte samsvar mellom ressursene vi har til rådighet, og resultatene vi får ut. Regjeringens ambisjon er klar: Vi ønsker at alle elever skal møte en lærer som behersker faget sitt, som er entusiastisk, og som evner å formidle kunnskapen på en god måte. Derfor er den viktigste prioriteringen vår å gjøre gode lærere enda bedre. Det finnes ikke et skjema hvor man kan krysse av for alt som gjør en lærer god. Tilgjengelige kunnskapsoversikter tegner likevel et bilde: De beste lærerne behersker faget sitt godt, de har altså formell kompetanse, de skaper et positivt klima i klasserommet, og de varierer undervisningen ut fra elevenes behov. Jeg deler representantene fra Venstres bekymring over det store antallet ikke-kvalifiserte lærere i norsk skole. Dette antallet ønsker vi å redusere, bl.a. gjennom tidenes største videreutdanningssatsing. Ifølge nasjonal statistikk fra GSI har andelen årsverk til undervisningspersonale uten godkjent utdanning i grunnskolen variert relativt mye siden starten av 1990-tallet, med to topper rundt 2000 og 2010. I de siste årene har andelen ligget rundt 3 til 4 pst. av alle årsverk til undervisning. Regjeringen har i Sundvolden-erklæringen dessuten foreslått flere tiltak for å styrke lærerutdanningene og attraktiviteten til læreryrket. Blant annet vil en masterutdanning for lærerne være et viktig bidrag til det. Tilsatte i grunnskolen uten godkjent kompetanse for undervisning på de trinnene de underviser i – altså de ansatte som har lærerutdanning, men ikke har kompetanse for trinnet de underviser i – kan i dag søke lærerutdanningene, eventuelt kombinert med realkompetansevurdering. Vi vil også prioritere å skjerpe inn kravet for å kunne undervise og vil komme tilbake til Stortinget med det. I Sundvolden-erklæringen har regjeringen slått fast at alle lærere fra første trinn skal ha fordypning i de basisfagene de underviser i, og regjeringen planlegger å dimensjonere videreutdanningssystemet, slik at dette målet kan oppnås for alle lærere på lengre sikt. Det vil vi gjøre i nær dialog med både universitets- og høyskolesektoren, skoleeierne og lærerorganisasjonene. Kapasiteten i universitets- og høgskolesektoren for videreutdanning av lærere er per i dag – selv med regjeringens store satsing – ikke tilstrekkelig for å realisere målet om faglig fordypning i basisfagene for alle lærere på kort sikt, men universitetene og høgskolene har vist vilje til å bidra til økt kapasitet i den første fasen. Man har bygget ut tilbudet betydelig. Det er sannsynligvis heller ikke mulig for skoleeierne å gjennomføre et kompetanseløft med et slikt volum på kortere sikt, ettersom videreutdanning forutsetter tilstrekkelig tilgang på lærervikarer. Derfor må vi sammen med skoleeiere planlegge for hvordan vi best mulig kan utnytte kapasiteten i videreutdanningstilbudet over tid, samtidig som vikarbehovet ikke går ut over kvaliteten på undervisningen. I statsbudsjettet for 2014 ble første fase av opptrappingen av satsingen på videreutdanning gjennomført med en vesentlig økning i bevilgningen. Satsingen ble ytterligere styrket i revidert nasjonalbudsjett. Det benyttes nå over 600 mill. kr til videreutdanning for lærere og skoleledere i grunnopplæringen, og satsingen har åpenbart truffet et behov både hos lærere og skoleeiere. Rekordmange lærere vil begynne på videreutdanning høsten 2014. Totalt kan 3 550 lærere få videreutdanning i 2014. Den videre satsingen på videreutdanning må bygge på et godt kunnskapsgrunnlag som departementet nå er i ferd med å hente inn. Jeg støtter forslagstillernes konklusjon om at det er nødvendig med et kompetanseløft for lærerne og vil si at regjeringen allerede er i gang.