Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-03-25:
Aller først: Når det gjelder styringen av norsk politi, må jeg bare få lov til å gi uttrykk for at politiet og Politidirektoratet i veldig stor grad har mulighet for å styre innenfor de rammene man har. Det er et paradoks å høre at interpellanten i det ene øyeblikket beskylder justisministeren og Regjeringa for detaljstyring av politiet, samtidig som han i det andre øyeblikket, og i interpellasjonen, trekker fram en helt konkret enkeltsak og nærmest gjør den til gjenstand for politisk debatt. Men man gir seg ikke med det. Når Politidirektoratet har mulighet til å styre hele sitt budsjett og hvordan man fordeler det, har man tatt helt nødvendige valg, etter min mening, når det gjelder det å satse på IKT, som nettopp er et svar opp mot Riksrevisjonens kritikk, og så blir det av interpellanten i denne runden nærmest framstilt som et problem. Jeg oppfatter det vel også sånn at man nærmest bør overstyre Politidirektoratet når det gjelder de avgjørelsene man har tatt vedrørende IKT. Etter min mening må man på et eller annet tidspunkt bestemme seg om man mener politiet blir styrt for mye politisk, eller om det blir styrt for lite. Hvis det er sånn at man mener det blir styrt for mye, vil det også koste oss, i den forstand at det ikke vil kunne gi muligheter for bl.a. å stille de spørsmål som må gjøres, opp mot en helt nødvendig IKT-satsing og f.eks. en rekke enkeltsaker. Jeg er av den oppfatning at norsk politi i dag står langt bedre styrket enn det de gjorde bare for noen år tilbake. La meg starte med det grunnleggende, nemlig budsjettet. Regjeringa har både i denne perioden og i forrige økt politiets budsjetter vesentlig. Siden regjeringsskiftet har budsjettet økt fra 8,7 milliarder kr i 2006 til 11,6 milliarder kr i 2010. Det er en vekst på 32,8 pst. I år ble budsjettet økt med hele 1,3 milliarder kr. Trekker man fra pris- og lønnsjustering, er veksten nærmere 1,2 milliarder kr. Dette er tidenes største økning i politibudsjettet. Det kan vi ikke komme bort fra. I tiltakspakken i fjor ble det opprettet 460 sivile årsverk i politi- og lensmannsetaten. Det resulterte i at 288 polititjenestemenn ble frigjort til operativt arbeid. Som en del av den nye særavtalen om arbeidstidsbestemmelser i politiet, som trådte i kraft 1. oktober 2009, ble det dessuten gjort avtale om å øke arbeidstida for mange politiansatte med én time. Dette gir en ressursøkning på anslagsvis 230 årsverk. Til sammen gir jo bare disse to grepene et betydelig løft for norsk politi. Jeg møtte politifolk her ute nå, som jeg hadde samtaler med, og jeg er overbevist om at interpellanten også har møtt mange. De smykkes med nytt sambandsutstyr her i Oslo. Nødnettet er på plass. Det er en stor investering, som er helt nødvendig i forhold til både utsagn fra Politiets Fellesforbund, politiet sjøl og oss politikere, en satsing som altså er i 3–4–5-milliardersklassen. Justisdepartementet følger dessuten opp Politidirektoratets bemanningsutredning, Politiet mot 2020, som jo har bred støtte her i Stortinget, og som har påvist et betydelig behov for politiutdannet personell, både på grunn av stor avgang til pensjon og behov for solid grunnbemanning for å opprettholde et nært og sterkt politi og en akseptabel responstid. Det er på denne bakgrunn at antall studenter ved Politihøgskolen er økt betydelig de senere år. I 2010 er opptaket på hele 720 studenter. Jeg må enda en gang få lov til å minne om at opptaket under Bondevik II-regjeringa var nede i 240 studenter, og ble økt til 360. Vi er nå på det doble. Regjeringa har også sørget for å øke bevilgningen til politiet, bl.a. i inneværende år, for å legge til rette for at alle nyutdannede politistudenter kan få jobb. Jeg vil i denne forbindelse vise til at budsjettene for 2009 er økt med 28 mill. kr og 34 mill. kr, nettopp for å legge til rette for at nyutdannede skal få jobb. I politi- og påtalemyndigheten har det vært en stor økning i antall årsverk de senere år. Ifølge statistikken fra Fornyings- og administrasjonsdepartementet var det pr. 1. mars 2002 11 745 årsverk, mens det tilsvarende tallet i 2009 var 13 350 årsverk, dvs. en økning på 1 605 årsverk. Vi har i dag fått presentert tall som viser at det i et halvår i løpet av 2009 var en økning, eksklusiv det som skjedde i tilknytning til arbeidstidsavtalen, i antall årsverk i politiet – med 525 årsverk fordelt på politidistriktene. Det er halvveis i den satsingen som Regjeringa sa vi skulle ha i 2009 og 2010. Sammenholdt med de årsverkene man fikk i forbindelse med den nye arbeidstidsbestemmelsesavtalen, fikk vi bare fram til oktober 2009 en økning med over 700 årsverk. Det er sjelden vi leser om det i avisene, og det er sjelden vi hører Politiets Fellesforbund argumentere med disse årsverkene. Det har vært framstilt i media som om Politidirektoratet har bedt politidistriktene om å kutte i antall stillinger som en konsekvens av politiets sentrale IKT-satsing. Det er etter min mening ikke en riktig framstilling. Det er politimesterens ansvar å fastsette både årsverksrammen og midler til drift og investeringer innenfor de tildelte budsjettrammer. Det er riktig at Politidirektoratet i 2010 holder igjen ca. 1,6 pst. av rammetildelingen for å gjennomføre nødvendig fellessatsing på IKT. Etter mine begreper er dette helt påkrevet og nødvendig. Dette fører til at politiet vil få gevinster i form av bedre og sikrere IKT-systemer. IKT-satsing er en tvingende nødvendighet og en forutsetning for operativt politisamarbeid. Fellesinvesteringene kan bare gjennomføres fra sentralt hold, men de vil komme hele politiet til gode. Det har også vært en forutsetning for utviklingen av ny straffelovgivning, politiregisterlovgivning og de andre betydelige satsingene i politiet, bl.a. DNA-reformen, som vi har brukt over 100 mill. kr i året på i løpet av de siste årene. Det er også verdt å merke seg at Politidirektoratet opplyser at politimestrene er enig i denne fellessatsingen. Med så store budsjettøkninger som politiet har hatt siden 2006, er det viktig å sikre at ressursene blir brukt riktig, kostnadseffektivt og målrettet for å bekjempe kriminalitet og utføre de andre oppgavene politiet har ansvar for. I den kommende fireårsperioden vil vi derfor gjennomføre tiltak som vil bidra til å gi oss mer politikraft ut av de til enhver tid tilgjengelige ressursene. Jeg er opptatt av at de forhold som bl.a. Riksrevisjonen har pekt på, blir fulgt opp. Dette er forhold som jeg ser alvorlig på. Vi må ha økt fokus på resultater i politiet, og vi vil gjennomføre den varslede resultatreformen, som vi skal komme tilbake til. Det er heller ikke riktig at politiet nå nærmest er i full krise og leverer dårligere og dårligere. Jeg har lyst til å ta et eksempel fra et distrikt som interpellanten kjenner godt. Det er fra Romerikes Blad 16. mars i år. Det er grunn til å merke seg det, siden man bestandig refererer til det som måtte finnes av negative oppslag. Der står det: «Politiet på Romerike har fått en knallstart på året. Hittil er fire av ti forbrytelser oppklart. Politimesteren ligger foran skjema og nærmer seg oppklaringsprosenten fra toppårene 2006 og 2007.» Det er en oppklaringsprosent som så langt i år – vi får se hvordan det går – er på vei opp. Jeg finner grunn til å peke på dette, for vi har flere distrikter og politistasjoner som gjør en glitrende jobb, som oppklarer svært alvorlig kriminalitet, som har meget vanskelige saker, og som også ordensmessig gjør en meget tilfredsstillende jobb. Jeg vil særlig peke på de store operasjonene politiet har hatt, bl.a. knyttet til Obamas besøk og en del andre store oppgaver knyttet til demonstrasjoner i Oslo, og som man ikke bare har løst med massivt polititrykk, men også med metodebruk. Det har gjort sitt til at vi har fått dempet både konflikter og farlige situasjoner, og det har skapt mer trygghet for oss alle. Siden interpellasjonen inneholder mange temaer, vil jeg bare kort peke på at når det gjelder fengselskapasiteten, har man i løpet av de siste årene bygd nærmere 400 fengselsplasser. Det er viktig for Regjeringa å få gjort noe med varetektssituasjonen. Den er akutt og vanskelig. Over 1 000 sitter i varetekt, noe som nettopp viser at politiet leverer. Det har vært helt avgjørende for oss at den milliardinvesteringen som er gjort bl.a. gjennom byggingen av Halden fengsel, har skjedd innenfor budsjett og innenfor tid, slik at vi i april får mulighet til å åpne 252 fengselsplasser i det sentrale østlandsområdet. Det vil være et betydelig tilskudd for fortsatt å holde soningskøen i null og sikre at folk som skal ha varetekt, blir varetektsfengslet.