trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
SV har i sine merknader en lang utredning om hvor tvilsom Regjeringens bruk av oljepenger er. Så oppsummerer de med å si at fordi en på Stortinget ikke har ekspertise til å finstille den økonomiske politikken, velger en å bruke like mye som Regjeringen. Og i salen i dag har Øystein Djupedal sagt at det var fornuftig å bruke like mye som Regjeringen. Så en kan jo komme litt i tvil om hva de egentlig mener. Jeg lurer på om det betyr at hvis SV skulle komme i den situasjonen at de kom i regjering, og kanskje sågar fikk finansministeren, ville de da høre på sitt embetsverk og fagøkonomer som sentralbanksjefen? Kan en få noe tydeligere tale fra SV når det gjelder bruk av oljepenger?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Kristin Halvorsen har i mange debatter kritisert Kristelig Folkeparti for skattelette, for å ta fra de fattige og gi til de rike. På spørsmål i trontaledebatten i høst gav Kristin Halvorsen et meget uklart svar på om SV, dersom SV kom i regjeringsposisjon, ville gå inn for å reversere noen av de skattelettene Kristelig Folkeparti hadde vært så dumme, eller vanskelige, å støtte. Det var et uklart svar i trontaledebatten. Er det mer klart i dag? Svaret er nei. Det rød-grønne alternativet er enig på utgiftssiden, men på inndekningen er det stadig like uklart om det er ved økte skatter, eller om det er andre måter en skal dekke inn sine utgifter på. Kanskje vi nå får et klarere svar. Til spørsmålet om Kristelig Folkepartis valgkamp, håper vi å få SV med på vår politikk når det gjelder bistand, familie, frivillig sektor og miljø. Har hun ikke lest hele programmet til Kristelig Folkeparti?
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Da revidert nasjonalbudsjett ble lagt fram, hørte vi fra Fremskrittspartiet at det nå trengtes et krafttak for sykehus, for veger og for næringsliv. Det er lite å se til det krafttaket. For en måned siden måtte Fremskrittspartiet be om unnskyldning på Løvebakken for at de økte skatten til pendlerne med 1 milliard kr i budsjettvedtaket i fjor. De mente ikke det lenger. Dette får vi gjort vedtak om nå. Permitteringsreglene forlenges også denne gangen med seks måneder, som det ble gjort for seks måneder siden. Dette er uforutsigbarhet for næringslivet. Grunnavgiften avskaffes med et spontanvedtak, og det kan koste 800 personer arbeidet. Det er grusomt for mange familier. Uforutsigbarhet, kortsiktighet og upålitelighet blir overskriften over det som Fremskrittspartiet står for. Har dere ikke noen forståelse for næringslivets hovedkrav, om at man vil ha forutsigbarhet, at man vil ha langsiktighet fra Stortinget?
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Jeg har et spørsmål til Høyre om veginvesteringer. Senterpartiet foreslår i revidert budsjett at det opprettes en egen låneordning med rentekompensasjon for fylkesveganlegg. Det trengs et krafttak. Omtrent 20 pst. av fylkesvegene mangler fast dekke, og nesten halvparten tåler ikke ti tonns akseltrykk. En ny rapport fra Vegvesenet sier at det koster 11 milliarder kr å ta igjen vedlikeholdsetterslepet. Det er fylkeskommunenes ansvar, men de har ikke penger. Det konstaterte man også når det gjaldt kommunenes ansvar for skolebyggene og for kirkene, og så ble en låneordning, nøyaktig lik den som vi nå foreslår, opprettet for skolen, og for Kirken etter hvert. Det skal brukes 15 milliarder gjennom den ordningen i løpet av åtte år, det er stor etterspørsel, og Regjeringen øker bevilgningen til den låneordningen også i revidert budsjett. Spørsmålet mitt er: Ut fra at næringslivet og også mange Høyre-ordførere er veldig opptatt av at det skjer mye mer med hensyn til fylkesvegene, når vil Høyre gå inn for en slik ordning som Senterpartiet nå foreslår?
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Senterpartiet har vært med på å be om en skikkelig utredning av et nytt takstsystem for eiendommer. Det vedtok faktisk Stortinget i 1994 – tror jeg det var – og det har ikke blitt fulgt opp. Dagens system er jo så urettferdig som det går an, og det er det enighet om. De største og mest verdifulle eiendommene slipper jo nesten skatt. Det er de vanlige boligene som rammes i dag. Det er det det reageres mest imot. Senterpartiet går ikke inn for en statlig eiendomsskatt, det har vi aldri gjort. Vi ønsker at det skal være en lokal skatt. Vi syntes det som ble lagt fram i forbindelse med skattereformen fra Regjeringen, var positivt, at nå skal kommunene få større frihet til å bestemme hvilke skatteobjekt som skal skattlegges, og hvilke satser som skal brukes. Det synes vi fortjener å bli drøftet videre. Det forstår jeg at Regjeringen var enig i den gangen. Jeg håper at Høyre også kan var enig i det når de om noen få måneder ikke lenger er i regjering.
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Jeg må si jeg syntes synd på Fremskrittspartiet for en måned siden, da de stod på Løvebakken og bad om unnskyldning for en skatteskjerpelse på 1 milliard kr til pendlerne. Jeg synes Fremskrittspartiet burde ha lært. Denne gangen lar de også være å høre på folk, de lar være å snakke med folk på forhånd. Og så vil de få signaler etter hvert. Denne avgiftsendringen kommer til å få en langt mer dramatisk virkning enn det vi ser i dag. Det er nødt til å bli slik at denne avgiftslettelsen også fører til andre avgiftslettelser. Det kommer til å koste flere arbeidsplasser, tror jeg, enn det vi nå ser for oss. Det er synd at Fremskrittspartiet da opptrer slik at de ikke ønsker å følge vanlige demokratiske spilleregler og f.eks. be Regjeringen utrede, som Stortinget har blitt enig om, komme med forslag og vise oss konsekvensene av et slikt vedtak. Så tror jeg det finnes alternative måter å ta vare på miljøet på og samtidig ta vare på arbeidsplassene, som kan være rettferdig, og som ikke skaper konkurranseulikhet.
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
En passiv næringspolitikk, en fullstendig lammet næringspolitikk – det er det som virkelig koster arbeidsplasser. Det er det som koster oljemilliarder. Tenk på hva vi har fått av økte trygdeutgifter i løpet av denne perioden, fordi så mange færre er i arbeid, fordi så mange flere trenger trygd for å leve. At det skal være Kristelig Folkepartis linje at de skal ta fra Innovasjon Norge og SND redskapene til å si ja til dem som har gode ideer, og til dem som trenger hjelp for å fortsette det de holder på med, er helt utrolig. Så får vi masse støtte fra Kristelig Folkeparti lokalt, fra ordførere og andre som sier at behovene er der. Så må vi dekke dem. Vi må bruke oljepengene på en smart og målrettet måte for å opprettholde sysselsetting, for å opprettholde bosetting rundt omkring, for å bygge infrastruktur, som vårt forslag om støtte til låneordning for fylkesvegene går på. Du verden så mye støtte vi har lokalt! Så merkelig det er at vi ikke har den samme støtten fra Kristelig Folkeparti i denne salen.
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Regjeringen Stoltenberg lanserte en måte å bruke ekstra oljemilliarder på uten å bryte handlingsregelen. Det handlet om å opprette en låneordning for å pusse opp skoler. Kommunene fikk lov til å låne penger for å pusse opp og vedlikeholde skolebygg. Å bruke 1 milliard kr i året koster da 22 mill. kr på budsjettet. Før budsjettavtalen lanserte Senterpartiet en ordning for å utvide dette til også å gjelde fylkesveger. 1 milliard kr i annet halvår i år til fylkesveger, til en låneordning, ville ha kostet 11 mill. kr på budsjettet. Vi trodde en sånn bitte liten sak var det lett for Fremskrittspartiet å få inn i en budsjettavtale med Regjeringen. Vi trodde at i en slik forhandlingssituasjon ville Fremskrittspartiet sitte med bukten og begge endene og ville kunne få til noe på de områdene der en ser at det trengs et krafttak. Jeg tror at alle lokalt ser at måten å få det til på for fylkeskommunene nå, er at vi får opprettet en slik ordning. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet gå inn for det?
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Høyre har i denne debatten sagt at Senterpartiet vil ha høgere skatt for næringslivet. Det er feil. Det er tre dager siden vi behandlet skatteordningene for selvstendig næringsdrivende. Senterpartiet har fremmet flere forslag som ville ha gitt lavere skatt enn det Regjeringens forslag ville ha gitt. Ett dreier seg om fondsordninger, som de har i Danmark, og som også næringslivet i Norge har bedt om. Et annet punkt er å gi skjermingsrenten et risikotillegg. Det ville ha gitt mye lavere skatt for de selvstendig næringsdrivende og dem som omfattes av den modellen. Det tredje punktet gjelder formuesskatten på arbeidende kapital. Sammen med Kystpartiet legger vi i dag fram forslag om fritak for formuesskatt på arbeidende kapital. Det dreier seg om 2,5 milliarder kr. Dette er en velprøvd metode i Sverige. Av en eller annen grunn vil Regjeringen ikke være med på dette forslaget. Jeg lurer på om de leser de brevene som kommer fra NHO, fra Bedriftsforbundet, fra HSH og fra de andre som representerer næringslivet, som har sagt at enten må vi få fjernet all formuesskatt i forbindelse med denne reformen, eller så må vi i det minste få fjernet formuesskatt på arbeidende kapital. Dette nekter Høyre altså å høre på. Jeg lurer på: Hvorfor er ikke Høyre mer opptatt av næringslivet? Hvorfor er Høyre mest opptatt av å fjerne boligskatten – framfor å legge forholdene til rette for norsk næringsliv? Så advares det mot og skremmes med at et regjeringsskifte vil bli et økonomisk eksperiment – det har det nok også vært de siste fire årene – og at ikke minst Senterpartiet vil medvirke til at det blir brukt flere oljemilliarder enn det som er forsvarlig. Senterpartiet har i de fire siste årene brukt færre oljemilliarder enn Regjeringen. Vi har foreslått 4–5 milliarder kr ekstra ved hver budsjettbehandling. Året har gått. Så har det vist seg at Regjeringen har måttet bruke 10 milliarder kr – vi har måttet etterbevilge 10 milliarder kr fordi flere har blitt uten arbeid, og fordi trygdeutgiftene har gått opp, mens vår linje ville ha ført til det motsatte. 40 000–50 000 flere i arbeid ville ha gitt 20 milliarder kr i gevinst for samfunnet. Det ville ha blitt et annet regnskap. Så har Regjeringens eksperiment i det minste hatt noen positive effekter. Det har vist seg at 10 milliarder kr ekstra utover det som har vært sagt ville være det optimale punktet, ikke har gitt prisstigning eller høgere rente i disse årene. Ingenting har skjedd. Men så har heller ikke det skjedd at skattelettene til de rike har gitt framgang i form av økt verdiskaping. Til slutt til Fosen Mekaniske Verksteder, et symbol på næringsfiendtlig politikk i min del av landet. Regjeringen anmeldte bedriften for grovt bedrageri. Det skulle ha vært avblåst tidlig, for dette var en god bedrift der folk nå har rettet seg opp og er i gang igjen. Den kapasiteten trengs. Men dette vil bli husket. De som har gjort jobben lokalt, fortjener ros – og folk vet utmerket godt hvem som fortjener det motsatte.
Morten Lund (Senterpartiet), 2005-06-17:
Debatten i 2001 om rentepolitikken var nødvendig. Den har gitt resultater – den har gitt gode resultater. Kursen har vært lagt om. Man har i hovedsak tatt hensyn til sysselsettingen og til næringslivet. Det næringslivet sier i dag, er at en stabil kronekurs er den viktigste rammebetingelsen for norsk næringsliv. Det tror jeg næringslivet har ment hele tiden, men man har lært noe i de to tapsårene. Framover tror jeg vi må legge vekt på å få bedre prognoseverktøy for å kunne styre renten og kronekursen. SSB har lagt fram sin prognose, som sier noe helt annet enn det Regjeringen presenterte i revidert nasjonalbudsjett. De sier at vi nå kan få en rentevekst som er 25 pst. av det Finansdepartementet har spådd. Jeg tror det er viktig at de prognosene som en legger fram – hvis en først skal legge dem fram – er så riktige som mulig. Jeg er redd for at den prognosen som er lagt fram av Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett, er en bønn til spekulanter om å konsentrere seg om den norske kronen. Det vil være uheldig for norsk næringsliv. Jeg tror man trenger mer enn renteredskapet for å sikre stabil kronekurs. Det å kunne ha mulighet til å vurdere en intervenering ved salg eller kjøp av kroner tror jeg er viktig. Det er positive erfaringer med dette, ifølge det svaret vi fikk fra Norges Bank da vi spurte om det, i de landene som har brukt det den senere tiden, med tanke på å ha en stabil kronekurs. Jeg tror også at vi innenfor finanspolitikken den senere tid har lagt til side et redskap som kan bli viktig i framtiden, nemlig aktiviteten i offentlig sektor. Hvis målet er å redusere den og holde den stabil, uansett hvordan konjunkturene ellers er, tror jeg vi mister et redskap. Økt aktivitet i offentlig sektor ville ha gitt langt flere arbeidsplasser på kort tid og en annen utvikling når det gjelder både priser og det som henger sammen med det.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Det er nesten fristende å si at på seg selv kjenner man andre. Er det noe jeg må si jeg ser fram til med litt spenning, så er det det tidspunktet da jeg skal få se at Høyre og Fremskrittspartiet, som partnere, syr seg sammen i budsjettet. Faktum er at den sittende regjering går til valg på støtte fra Fremskrittspartiet. Tidligere i replikkordskiftet har representanten Sanner nettopp fremhevet de svære forskjellene som er mellom de partienes økonomiske politikk. Da er det ganske påfallende at representanten Sanner finner det på sin plass å spørre om Arbeiderpartiet bekymrer seg over at SV og Senterpartiet har ulike standpunkter på noen områder. Det har de, det er tre forskjellige partier. Men vi har forpliktet oss på at hvis velgerne gir oss flertall, skal vi sette oss sammen og sammen komme fram til et grunnlag å regjere på. Da vil det være et flertall som ikke trenger å lene seg på Fremskrittspartiet i Stortinget.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Jeg opplever til stadighet at i skattespørsmål vet ikke de borgerlige partiene helt hvilken fot de skal stå på når de skal angripe Arbeiderpartiet. Enkelte ganger er angrepspunktet at Arbeiderpartiet er et skatteøkningsparti. I andre sammenhenger, når Arbeiderpartiet påpeker de store skattelettelsene som er innfridd i de periodene som har gått, passer regjeringspartiene og Fremskrittspartiet på å nevne at Arbeiderpartiet har stemt for en god del av dem. Ja, det siste er riktig. En god del av de skattelettelsene som er gitt til næringslivet, bl.a. ved å fjerne investeringsavgiften, har Arbeiderpartiet stemt for. Det bildet som representanten Hagesæter ynder å framstille av Arbeiderpartiet i skattespørsmål, er altså litt mer nyansert enn som så. Arbeiderpartiet står ved at vi har inngått en enighet om en omlegging av næringsbeskatningen. Vi mener at det for det første er riktig at utbytteskatt igjen blir innført. Det var en stor tabbe da Regjeringen fjernet utbytteskatten straks de kom i regjering. Vi er også glad for at det gir muligheten til å fjerne en uthult delingsmodell.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Denne replikken fikk meg til å undres på om representanten Sørfonn har fått med seg helheten i de skattelettelsene som er gitt. Det er helt riktig at det er en økning i minstefradraget, og det er også Arbeiderpartiet enig i. Det har vi stemt for. Men kjenner ikke representanten Sørfonn til at resultatet av skattepolitikken som er gjennomført den siste perioden, bl.a. innebærer at hvis man har en inntekt på 3 mill. kr, så har man fått 100 000 kr i skattelettelse? Det synes jeg er et glitrende eksempel på store skattelettelser til de rike. Har man 3 mill. kr i inntekt, har man fått en hel minstepensjon i skattelettelse. Så synes jeg også det er verdt å trekke fram at Arbeiderpartiet har vært grundig uenig i det Kristelig Folkeparti, sammen med de andre regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, gjorde da de fjernet særfradraget for høye sykdomsutgifter, og da de før jul fjernet pendlerfradraget, som de måtte krype til korset nå i vår for å innføre igjen. Dette er ordninger som rammer vanlige folk, og det har Arbeiderpartiet vært sterkt uenig i.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Det er jo en viss mulighet for at representanten Sanner og partiet Høyre kan befinne seg i opposisjon etter valget – en viss mulighet for det. Jeg gadd se om Høyre da vil lage budsjettene sine sammen med Kristelig Folkeparti, med Venstre og med Fremskrittspartiet. Hvorfor i all verden skulle Høyre gjøre det? Hvorfor skulle Høyre i opposisjon viske ut politikken sin? Jeg antar at den dagen Jan Tore Sanner er tilbake i opposisjon, vil han bruke anledningen til å finslipe sin partiprofil.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Arbeiderpartiet har aldri på noe tidspunkt lagt skjul på følgende: Vi er ikke for å fjerne formuesskatten. Det har vi aldri lagt skjul på. Det er vår politikk. Vi mener at formuesskatten er en skatt som omfordeler, og som derfor er riktig, og som er med på å lage en progressiv profil i vårt skattesystem. Vi er også veldig for en utbytteskatt. Det har Arbeiderpartiet heller aldri lagt skjul på. Vi fikk innført en utbytteskatt, så fikk regjeringspartiene, sammen med Fremskrittspartiet, fjernet den, for nå å skryte av at de igjen reduserer avstanden mellom skatt på arbeid og skatt på kapital. Ja, det er flott, det. Arbeiderpartiet er for at vi har en utbytteskatt, og det har vi også gitt uttrykk for ved hver eneste anledning.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Jeg er veldig enig i de sammenhenger i politikken som finansministeren trekker fram i sitt innlegg i dag. Det er også positivt at finansministeren understreker hvor viktig det er også det som partene i arbeidslivet bidrar med i den helheten som trengs for at den økonomiske politikken skal fungere. Det er Arbeiderpartiet veldig enig i. Men det vi er uenige med finansministeren, i særdeleshet, og Høyre og de borgerlige partiene om, er hvorvidt den økonomiske politikken og markedsløsningen kan sikre en utvikling som gagner alle i samfunnet. Vi mener det trengs en mye mer aktiv næringspolitikk, mer målrettet. Vi mener det trengs en aktiv vilje til fordeling, hvis vi ikke skal få et samfunn som utvikler stadig større forskjeller. Problemet er at den politikken som føres nå, riktignok sikrer hus, hjem og jobb for veldig, veldig mange av oss som har det bra i utgangspunktet, men den sikrer ikke hus, hjem og jobb hvis du er arbeidsledig og har fått en enda dårligere økonomi. Den sikrer ikke hus, hjem og jobb hvis du er ufør og har fått redusert stønaden. Dette er vår fremste anklage mot den politikken som føres.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Som kjent var Arbeidarpartiet regjeringspartia sin forlikspartnar når det galdt skattereforma. I korte trekk kan ein seie at skattereforma gjekk inn for at ein skulle innføre utbytteskatt på den eine sida, og så skulle ein redusere formuesskatt og personskatt på den andre sida. Mange har vore spente på om Arbeidarpartiet verkeleg ville følgje opp den delen av skattereforma som gjekk på å redusere skattar. Det trur eg ein har fått eit godt og klart svar på no, i og med at Arbeidarpartiet også i samband med behandlinga av revidert nasjonalbudsjett, har gått inn for å auke formuesskatten på arbeidande kapital. Det medfører sjølvsagt at det blir endå vanskelegare å eige bedrifter frå Noreg, og det blir billegare å eige frå utlandet. Mitt spørsmål til representanten Solberg er: Kan Arbeidarpartiet no bekrefte at ein ikkje aktar å redusere skattane slik som skattereforma gjekk ut på, og at ein tvert imot ønskjer å skjerpe formuesskatten og personskatten, tilbake igjen til 2004-nivå?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Veldig mange i privat sektor er bekymra for det enorme skjemaveldet som vi har i dag. Det har også Regjeringa tidlegare gitt uttrykk for at dei er bekymra for og opptekne av, men svært lite har skjedd. Sidan 1997 er det gjennomført samordnings- og forenklingstiltak som har redusert næringslivet sine oppgåveplikter med til saman 346 årsverk. Det er med respekt å melde ikkje spesielt mykje å skryte av. Mitt spørsmål til representanten Sørfonn er: Er regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti nøgde med konklusjonen på dette området? Og: Kva vil bli gjort vidare for å redusere det enorme skjemaveldet som i dag er ei klam hand og ein avgrensande faktor for norsk verdiskaping?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Eg registrerte at representanten Vihovde starta innlegget sitt med å takke Framstegspartiet for eit godt forlik. Vi er einige i at det var eit fornuftig og godt forlik. Som kjent har vi hatt fleire budsjettforlik i denne perioden, både i samband med budsjettet for 2005 og i revidert nasjonalbudsjett no. For nokre dagar sidan var partileiaren i Venstre, Sponheim, ute i media og ønskte eit tettare samarbeid med Framstegspartiet. Det syntest vi var interessante signal. Men så kjem det i dag nye signal frå nestleiarane i Venstre – som då tek avstand frå eit tettare samarbeid med Framstegspartiet. Sidan ein stor del av Venstre allereie har uttalt seg om dette spørsmålet, kunne det også vere greitt å få vite kva representanten Vihovde meiner om denne problemstillinga. Ønskjer Venstre – og representanten Vihovde – eit tettare samarbeid med Framstegspartiet, eller gjer dei det ikkje?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
I denne stortingsperioden har me auka minstefrådraget med 17 100 kr. I tillegg er prosentsatsen auka frå 22 pst. til 31 pst. for at minstefrådraget òg verkeleg skal treffa dei med lågast inntekt. Dette har kosta 6,5 milliardar kr. Vidare er bustadskatten, altså fordelsskattlegginga av eigen bustad, fjerna. Det har kosta 2,5 milliardar kr. Arbeidsgjevaravgifta for arbeidstakarar over 62 år er redusert. Det har kosta 700 mill. kr. Avskrivingssatsane er auka, og investeringsavgifta er fjerna. Så seier representanten Solberg at me har prioritert skattelette til dei rikaste. Mitt spørsmål er då: Kva for skatte- og avgiftslette av det som eg her nemnde, er det representanten Solberg kallar skattelette til dei rikaste?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Representanten Svein Roald Hansen har heilt rett i at kommuneøkonomi er veldig viktig. Det er i kommunane me møter kvardagen, det er der livet vert levd, og det er der tenestene skal møta befolkninga. Men Svein Roald Hansen kom i skade for å teikna eit for dystert bilete, for realiteten er at KS og staten er einige om at eit driftsresultat på 3 pst. er bra for kommunane. Då har ein nok til investeringar, og ein kan ha eit forsvarleg tilbod og planleggja framover. Resultatet for i fjor viser eit driftsresultat på mellom 2,2 og 2,4 pst., alt etter korleis ein reknar, og frå KS, sjølv frå kommunane og frå andre organ, blir dette ikkje framstilt som eit eingongstilfelle. Me er på rett lei. Me har ein del meir å gjera, men kursen er rett, og dialogen med KS og kommunane er god.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
For dei små og mellomstore – kanskje spesielt for dei små – bedriftene er det veldig viktig at dei har ein enkel kvardag, fordi der er leiaren òg aktiv i den daglege drifta og har lita tid til papirarbeid. Difor har det vore viktig for denne regjeringa å redusera skjemaveldet, redusera byråkratiet osv. Det var eit oppslag – det var vel i går eller dagen før – i media som prøvde å framstille det slik at dette ikkje har lukkast. Dei hadde målt talet på ord, eller kva det var, i ulike forskrifter osv. Det er jo ein heilt tøysete måte å gjera det på. Det som er realiteten, og som me får tilbakemeldingar på, er m.a. at dette Altinn-prosjektet, der ein kan rapportera inn til ulike organ gjennom eitt EDB-system, vert veldig godt motteke. Nyleg vedtok Stortinget nettopp å utsetja innleveringsfristen for rekneskapsrapportering til dei som brukte Altinn. Så her er me på rett veg. Dette skal me fortsetja med.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Ja, Kristeleg Folkeparti har eit veldig godt program. Det viser vår politikk og kva me ønskjer å stå for. I denne perioden har me fått gjennomført veldig mykje av vår politikk. Det har me greidd i eit godt samarbeid med Høgre og Venstre. Innanfor familiepolitikken kan eg nemna eksempel som kontantstøtta, pappapermisjon osv. I frivillig sektor har me fått utvida rammevilkåra monaleg i form av gåvefrådrag, i form av momskompensasjon osv. Slik kan me ta tiltak for tiltak. Og når me til hausten sannsynlegvis skal fortsetja dette regjeringssamarbeidet, er eg overtydd om at me på ein god måte skal kunna byggja inn element frå dei ulika partia, slik at me vil sjå igjen mykje av Kristeleg Folkeparti sin politikk i Regjeringa sitt arbeid òg i neste periode.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Sjukehus og helsetilbod er veldig viktig for tryggleik og nærleik. Nettopp difor har vår regjering i revidert løyvd 100 mill. kr til å tryggja lokalsjukehusa, slik at alle skal ha ein rimeleg nærleik til det tilbodet som lokalsjukehuset deira gjev. Eg ser at Senterpartiet har noko meir pengar å bruka enn det me har. Dei brukar m.a. mellom 800 mill. kr meir frå pensjonsfondet. Me synest ikkje det er ein god måte å løysa dette problemet på, for då tappar ein i den eine enden og brukar i den andre. Det gjev samla sett ikkje auka tryggleik, snarare tvert imot.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Representanten Frøiland har nok berre høyrt delar av det eg sa. Eg la faktisk nokså stor vekt på at eg var glad for det som vår regjering har fått til. Og det må jo vera lov, sjølv i Stortinget, å vera glad for ting. Kristeleg Folkeparti er veldig oppteke av utjamning. Difor prøvde eg i ein tidlegare replikk å få fram at når minstefrådraget er auka med 17 100 kr, er det i seg sjølv eit gode. Når me òg aukar prosenten frå 22 pst. til 31 pst. av løna, fangar me opp dei med aller lågast inntekt. Ein utjamningsprofil har lege til grunn for vårt arbeid i den økonomiske politikken og i skattepolitikken. I det økonomiske opplegget har me òg sikra ein trygg økonomi for bedrifter og hushald, ved at me no har eit rekordlågt rentenivå, og me har ein konkurransedyktig kronekurs som gjev tryggleik for arbeidsplassar, aktivitetar og dermed for velferda.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-06-17:
Eg kan lova at dette ikkje skal verta eit langt innlegg. Kredittmeldinga 2004 gjev ein omtale av finansiell stabilitet, regelverksutvikling og forvaltingssaker på finansmarknadsområdet, verksemda til Noregs Bank, Kredittilsynet, Folketrygdfondet og Det internasjonale valutafondet i 2004. I samband med komitebehandlinga av Kredittmeldinga 2004 vart det halde open høyring med sentralbanksjefen måndag den 23. mai i år. I det alt vesentlege er det ein samla komite som tek til orientering det Regjeringa skriv i Kredittmeldinga. I kapitlet om finansiell stabilitet går det fram at det framleis er ein sterk auke i hushalda si gjeldsoppbygging. Dersom utviklinga held fram, vil hushalda si gjeldsbelasting i løpet av 2005 passera nivået frå slutten av 1980-åra. Dei vonde spora frå denne perioden skremmer. Ein samla komite uttrykkjer difor at dei har merka seg dette. Dei har vidare merka seg at Finansnæringas Hovudorganisasjon og Sparebankforeininga har oppmoda sine medlemer til at det i samband med behandlinga av lånesøknader vert gjeve nødvendig og forståeleg informasjon om konsekvensane ved ein eventuell framtidig renteauke. Landet vårt er inne i ei god økonomisk utvikling. I denne situasjonen er det spesielt viktig at bankar og finansinstitusjonar forvaltar midlar og kompetanse på ein måte som gjer at hushald og enkeltpersonar framleis kan ha ei god og trygg økonomisk framtid, sjølv om rentenivået på eit eller anna tidspunkt skulle stiga. Eg tek det som ein sjølvsagd føresetnad at bankar og finansinstitusjonar er seg dette ansvaret bevisst.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Det var litt av en skryteliste. Jeg synes Jan Tore Sanner som finanspolitisk talsmann for Høyre kunne sagt litt om oljepriser og gasspriser og hvordan det har utviklet seg for Norge – og også andre utenforliggende forhold. Men la gå – økonomien i Norge går bra. Sanner snakket om at trygge arbeidsplasser er grunnlaget. Jeg er fullstendig enig med ham i det. Men så begynte oppramsingen, og da må jeg spørre: Er det en ny god kurs at antall uføretrygdede i Norge har økt med nesten 30 000 fra 2001 til 2004? Er det en ny god kurs at antallet på attføring fra 2001 til 2004 har økt med 29 898 – hvis man skal ha det eksakt? Sånn kan en gå gjennom punkt etter punkt. Det er en formidabel utstøting som skjer i samfunnet. Dette er jo kjent Høyre-politikk: sorteringer. Arbeiderpartiet og venstresiden vil ha en politikk som fordeler på en rettferdig og god måte, at alle føler sin verdi i samfunnet. Og verdien i Sanners innlegg var borte – menneskeverdet.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Flere talere fra Høyre har i dag snakket om bolig- og eiendomsbeskatningen. La meg slå det helt fast: Arbeiderpartiet kommer ikke til å gjeninnføre boligskatt i Norge. Det kan finansministeren bare glemme! Hvis finansministeren mener at vi i Norge har et riktig takseringssystem for boliger og eiendom, er han god! Det er rettferdighet det er snakk om på det punktet, og ikke noe annet. Til slutt: Hvis vi ser på den budsjettavtalen som foreligger i dag, er det kommet økninger i sykehussektoren, det er foretatt oppretting når det gjelder pendlere, sjøfolk, sokkelarbeidere, særfradragene, permitteringsregler og yrkeshemmede – for å ta noe. Det er på mange måter en blåkopi av Arbeiderpartiets budsjettforslag. Var ikke budsjettforslaget fra Regjeringen alvorlig ment på disse punktene?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Ja, vi i SV vil auke dei offentlege utgiftene, for det er mange som framleis ikkje har tryggleik for hus, heim og jobb. I yrka innanfor helse, pleie og omsorg er det framleis ein vekst i arbeidsløysa. Veksten er kraftigast blant dei som har bakgrunn frå yrkesgruppa omsorgsarbeidarar og hjelpepleiarar. Det manglar ikkje akkurat på oppgåver i samfunnet for å få desse menneska i arbeid. Her er det masse ledige arbeidsplasser, her er det masse ledig kapasitet, det handlar om korleis ein prioriterer. Regjeringa prioriterer å auke privat vekst to og ein halv gong så mykje som den offentlege sektor. Då vert det arbeidsløyse i offentleg sektor. Vi skal altså bruke to og ein halv gong så mykje på privat velferd, pengar vi ifølgje dagens VG skal bruke på reise, bilar, dyrare mat og alkohol. Er det den ambisjonen denne regjeringa har for neste periode òg, at det er veldig greitt å bruke pengar på – eg heldt på å seie – tant og fjas, mens dei som skal stelle våre sjuke og gamle, skal gå arbeidsledige?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Det gler meg at Regjeringa inntok salen igjen. Det var litt spesielt at Regjeringa såg ut til å ha avslutta dagens finansdebatt, mens finanskomiteen ikkje er heilt ferdig enno. I heile perioden sidan sjukehusreforma vart vedteken, har vi opplevd ei veldig uro blant folk knytte til sjukehusa, uro for nedleggingar, uro for nedlegging av fødeavdelingar, av akuttkirurgi – ting som folk opplever som viktige for sin eigen tryggleik der dei bur. Fakkeltoga, avisinnlegga og debattmøta har vore mange. Mange av oss har vore til stades på dei, og dei er viktige uttrykk, som vi må ta på alvor. SV har i heile perioden teke ansvar for sjukehusøkonomien både innanfor somatikk, rus og psykiatri og har i revidert løyvd 1 milliard kr til desse områda. Men ikkje alt handlar om å løyve nye pengar. Ein må òg sjå på korleis vi bruker pengane i denne sektoren. Regjeringa er no i gong med oppbygging av eit parallelt, privat sjukehusvesen, noko dei oppmuntrar til gjennom aktiv politisk handling. SV meiner at vi er no ikkje fleire her til lands enn at vi fyrst og fremst bør bruke dei sjukehusa vi har, før vi begynner å oppmuntre til nye, private klinikkar. Det vi ser, er at dei private klinikkane tek pasientar med forholdsvis enkle lidingar. Det er sjølvsagt problematisk for dei som har ilt i eit kne, men det er forholdsvis enkle operasjonar, og dei tener godt på det. Dei offentlege sjukehusa står igjen med pasientar som har omfattande lidingar som det tek lang tid å behandle, og som DRG-finansieringa ikkje på same viset oppmuntrar til at det skal vere økonomi i. I tillegg til at dei tappar offentlege sjukehus for pasientar, tappar privatklinikkane, som kan tilby ei lønn langt utover det offentlege sjukehus kan, òg offentlege sjukehus for kompetanse, noko vi særleg ser i distrikta. For fyrste gong innrømmer Regjeringa i revidert at det økonomiske opplegget dei legg fram for sjukehusa, vil ramme pasientretta verksemd. Det er jo makelaust klår tale, for når eg er ute og debatterer med representantar frå regjeringspartia, hevdar dei det stikk motsette. SV er veldig glad for at vi endeleg får tilslutnad til forslaget om å utsetje balansekravet for sjukehusa. Det har vi foreslått mange gonger, så seint som i statsbudsjettet for 2005. Vi registrerer at Framstegspartiet, som aktivt har røysta mot forslaget både før jul og i revidert i fjor, no tre månader før valet har komme på at det var eit godt forslag å støtte. Alle dei tragiske situasjonane vi har opplevd dei siste åra på grunn av at menneske med store psykiske lidingar ikkje har fått hjelp, trur eg at vi ikkje har sett slutten på. I revidert er det ikkje skrive spesielt mykje om psykiatrien. SV følgjer opp våre lovnader. Vi legg inn 30 mill. kr knytt spesielt til barne- og ungdomspsykiatrien. Det er på ingen måte nok pengar, men det er eit revidert budsjett. Eg skulle ynskje at Regjeringa tok på seg ansvar for det dei sjølve har hevda, og det helseministeren sjølv så mange gonger har hevda, at no skal psykisk sjuke menneske få hjelp her i landet.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Eg synest det er raust når Jan Tore Sanner seier at dei har lagt til side 1 milliard kr, når ein over tre år har brukt 90 milliardar kr. Det heiter vel då at ein har brukt 1 milliard kr mindre. Kva vil Arbeidarpartiet gjera annleis, spør Jan Tore Sanner. Vi vil skapa verdiane, og det er bra at alle ting økonomisk går oppover, men då må det vera tryggleik for dei som er arbeidsledige. Då må vi bruka pengane til fordeling, til å gje fleire arbeid, og då må ein ikkje redusera på utbetalinga til dei som er arbeidsledige, for å gjera dei utrygge. Vi vil ha ei betre fordeling. Vi vil ha fleire uføre i arbeid. Vi vil ha færre fattige. Det er òg ein tryggleik. Det er viktig at dei som har minst, òg får tryggleik i samfunnet. Det er det Arbeidarpartiet vil gjera annleis enn den regjeringa som sit no. Og så vil vi ikkje ha skatteskjerpingar for pendlarane, for vanlege folk. Det er jo det Høgre legg opp til.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Ved kvar budsjetthandsaming er Ingebrigt Sørfonn mest glad for dei aukane ein har fått til i Stortinget, og ikkje det som Regjeringa har lagt fram – så òg denne gongen. Når krona på verket skal setjast, som Ingebrigt Sørfonn seier, har Kristeleg Folkeparti vore med på kutt i arbeidsløysetrygda, kutt i uførestønaden, kutt i frådrag for høge sjukdomsutgifter, kutt i barnetillegget for uføre, høgare eigendelar ved sjukdom – og det vert vanskelegare å få sjukepengar. Som eit monument over alt dette har dei gjerne kutta i gravferdsstøtta. Det Kristeleg Folkeparti som eg kjende frå før, var mest oppteke av dei svakaste. Kva i all verda er det som har skjedd med Kristeleg Folkeparti desse åtte åra – spesielt dei siste fire – som no gjer alt dette som rammar dei svakaste, dei som treng mest hjelp frå storsamfunnet?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Det har i stigende grad blitt en lovmessig likebehandling av samboere og gifte, noe som har vært riktig, men det gjenstår ett element: Samboere i dokumentert samliv over to år, men uten felles barn, har ikke gjensidig arverett. Dette spørsmålet har vi tatt opp en rekke ganger, og vi er helt trygge på at Stortinget før eller siden kommer til å rydde opp i dette, for det har vært flere enkeltskjebner som viser at det er nødvendig. Det gjelder veldig få mennesker, men de rammes hardt. Når det gjelder arveavgiften spesielt, har vi i likhet med mange her i Stortinget avventet et framlegg fra departementet, som har vært etterlyst lenge, på bakgrunn av Fleischers utredning. Jeg er positiv til at fribeløpet i arveavgiften skal økes. Det har vi foreslått i Stortinget en rekke ganger, men hele gjennomgangen av arveavgiftspørsmålet venter altså Stortinget fremdeles på. Det har ligget hos Regjeringen i mange år, også den forrige regjeringen faktisk, og det har ikke kommet noe om dette. Men vi er positive til å øke bunnfradraget i arveavgiften.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Jeg kjenner representanten Hansen som en klok og reflektert politiker, så jeg tror at det innlegget han nå holdt, trodde han ikke på selv engang. Det hang jo ikke sammen i det hele tatt. La meg bare si følgende om matmomsen: Da Stortinget for noen år tilbake reduserte matmomsen, var det særlig Reitan-familien, Hagen-familien og andre norske matbaroner som tjente på dette. Vi som forbrukere fikk svært liten effekt av dette. Og var det noen forbrukere som la merke til det da matmomsen ble redusert med 1 pst.? Staten tapte store inntekter, men de som nøt godt av dette, var de samme matbaronene nok en gang. Når vi nå foreslår å gå tilbake til halv moms, og ikke litt under halv moms, som man nå har, hadde ikke det betydd noen ting for forbrukerne, ja, det hadde ikke syntes på prislappen i det hele tatt, men det hadde vært en viktig måte å få inntekter til statskassen på. Det står vi ved. Poenget er at når hele reduksjonen av matmomsen skal oppsummeres, vil det særlig være noen få norske familier som kan si at dette var et godt vedtak for min formue. Det burde egentlig ikke Stortinget ha vedtatt. Men vi advarte allerede da, og var, i likhet med Høyre, faktisk imot reduksjon av matmomsen den gangen.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Det interessante er jo at det er vi som har fått rett i hvordan man bruker oljepenger. Vi sa allerede i innstillingen, den gangen handlingsregelen ble vedtatt, at det var temperaturen i norsk økonomi som skulle avgjøre dette. Regjeringen bruker ikke lenger handlingsregelen som rettesnor, men de bruker den som drivanker. De har brukt nesten 100 milliarder kr mer i løpet av fire år. Det betyr at hvis man prøver å late som om handlingsregelen har vært en dogmatisk rettesnor, har ikke Regjeringen fulgt det. Og det har vært fornuftig. Det har vi gitt vår tilslutning til på grunn av situasjonen i norsk økonomi. Det betyr ikke at vi skal bruke masse penger utover handlingsregelen. Det har SV aldri foreslått. Vi har brukt den samme balansen som Regjeringen gjennom mange år, og noen ganger strammere også. Men poenget er følgende, og det er jo der Regjeringen på en måte er tatt med buksene nede: Man har latt som det finnes en økonomisk lovmessighet i handlingsregelen, men det finnes ingen økonomisk lovmessighet i handlingsregelen. Det er en politisk bestemt regel som man kan velge å følge eller velge ikke å følge. Så enkelt er det. Det har Regjeringen gjort, og det har vi sagt har vært en riktig tilnærming. For tross alt er det slik at denne salen skal være opptatt av politikk og effekten av politiske vedtak. Da finnes det en balanse i dette, og handlingsregelen var ikke balansen.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Venstre utmerker seg i denne salen som det partiet som er i stand til å ha flest standpunkter samtidig uten å rødme, så også i forhold til Fremskrittspartiet. Det svaret som ble gitt av representanten Vihovde nå, var ikke helt til å bli klok på. Derfor kunne jeg godt tenke meg å få utdypet dette. Partileder Sponheim har sagt at han ønsker et mer formalisert, tettere samarbeid med Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er et stuerent parti, ifølge Venstres leder. Men dagen etter går begge Venstres nestledere ut og sier at det ikke er et stuerent parti, at de ikke skal ha noe formalisert samarbeid, og at de helst ikke vil ha noe med dem å gjøre. Det kunne vært interessant, siden nesten hele Venstres ledelse har uttalt seg om dette spørsmålet, om også Venstres stortingsrepresentant kunne uttale seg om dette. Betyr det, for å få det i klartekst, at May Britt Vihovde ønsker et tettere, et mer formalisert samarbeid med Fremskrittspartiet, i tråd med Venstres partileder? Eller er hun enig med sine nestledere i at Sponheim tramper rundt i salaten, og at de ikke ønsker et tettere samarbeid med Fremskrittspartiet?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Den 12. mai i år var finansministeren ute i Aftenposten og sa at Regjeringens politikk hadde gjort at en vanlig LO-familie hadde blitt 130 000 kr rikere. Dagen etter gikk en rekke økonomer ut og sa at dette regnestykket var useriøst og tøvete, og det var til og med en ganske alvorlig regnefeil i det. Men poenget var i hvert fall i utgangspunktet at de mente at denne måten å se på dette på var meget useriøs. De sa sågar: «Mesteparten at det økonomiske oppsvinget i Norge er sammenfallende med et sterkt oppsving i utlandet, faktisk den raskeste veksten verdensøkonomien har hatt på 30 år.» På dette tidspunkt, den 12. mai, tok finansministeren den hele og fulle ære for at Norge nå gikk så bra, at arbeidsledigheten var lav og veksten sterk, men han ble kraftig korrigert av sågar Høyre-medlemmet som nå er sjefsøkonom i First Securities. Finansministeren prøvde i sitt innlegg å dele æren med noen flere og snakket til og med positivt om rollen til partene i arbeidslivet. Mitt spørsmål blir da: Betyr det at han i dag mener at det intervjuet han gav den 12. mai i Aftenposten, ikke var spesielt dekkende for Regjeringens politikk?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-17:
Noen korte kommentarer om årets kredittmelding, særlig knyttet til pengepolitikken, som etter SVs mening nå praktiseres med fornuft. I utgangspunktet er det i mandatet til Norges Bank fire forhold som skal vektlegges. I starten av denne perioden var det bare inflasjon som ble vektlagt. Det førte til et svært uheldig resultat våren 2002, som gjorde at både regjering og storting måtte påpeke at mandatet nok var bredere enn slik Norges Bank inntil da hadde praktisert det. Etter den tid har det blitt bedre. Det vi likevel ser, er følgende forhold: Valutakursen er betydelig sterkere mot euro enn den var i starten av perioden. Vi ser nå igjen at den norske valutaen er sterk i forhold til konkurrerende valutaer. Det er uheldig for norsk eksportindustri, selv om det er til gagn for norske forbrukere som nå er på vei til Syden etter en dårlig sommer så langt i Norge. Det som er viktig, er at man ikke bare vektlegger inflasjonen. Inflasjon er ett av fire forhold. Produksjon og sysselsetting, som er to andre forhold, har nå også fått en egen omtale, en egen overskrift, i kredittmeldingen. Det er jeg glad for, for det viser at dette er et viktig element i forståelsen av hvordan renten skal fastsettes. Det siste er valutakursen, og valutakursen er som sagt for sterk, men det lar seg ikke løse på svært kort sikt. Det som det også er viktig å nevne, er et forhold som jeg tok opp med sentralbanksjefen i den åpne høringen, som ikke skal berøres på annen måte i dag enn ved å si at jeg mener det kan være viktig at man i større grad får åpenhet om Norges Banks rentefastsettelse. Sentralbanksjefen svarte i den åpne høringen at det hadde også de tenkt igjennom, men de mente at det kanskje var åpenbare svakheter ved dette. Det får sentralbanken komme tilbake til. Men jeg ber finansministeren vurdere om ikke det er viktig, når man nå ønsker en større grad av åpenhet rundt grunnlaget for rentefastsettelse. Selv om de ulike styremedlemmene ikke er heltidsansatte og har dette som heltidsbeskjeftigelse, mener jeg likevel det kan være riktig at de skal få lov til å gå ut, når de har avvikende syn i forhold til det sentralbanken har. Dette er praktisert med stor suksess i enkelte andre land. Jeg tror også at Norges Bank som helhet vil tjene på det. En siste kommentar til den lave renten, som også saksordføreren var inne på: Lav rente er stort sett til gagn for land og folk, men lav rente kan også gjøre at mange tar opp lån som de ikke kan betjene, og at banker er fristet til å gi ut større lån enn det enkelte er i stand til å betjene. Det gjør at vi har mange med gjeldsproblemer i Norge som også vil få stigende gjeldsproblemer i det øyeblikk renten vil stige. Og renten vil stige – det vet alle – man vet bare ikke når. Det påligger derfor banker og kredittinstitusjoner et spesielt ansvar for å være aktsom ved utlån. Spesielt gjelder dette alle mulige slags kortselskap og andre selskap, som jo har meget høy rente på sine utlån.
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Sosialistisk Venstreparti foreslår i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett å gi samboere full likestilling med ektefeller i arverettslig sammenheng. Dette forslaget har sin bakgrunn i en konkret sak hvor arveavgiften virket helt urimelig. Imidlertid finnes det mange slike åpenbart urimelige tilfeller. For bare å nevne ett: En enslig uføretrygdet kvinne som i mange år bodde sammen med sin gamle mor og pleiet henne, arvet OBOS-leiligheten som de hadde bodd sammen i i disse årene. Siden den hadde steget så voldsomt i pris, måtte hun selge barndomshjemmet for å dekke arveavgiften. De med store formuer har mulighet til å disponere seg bort fra avgiften. Kan SV tenke seg et solid bunnfradrag i arveavgiften, slik at arvinger, for å si det enkelt, slipper å selge barndomshjemmet for å betale denne avgiften?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Senterpartiet går i innstillingen imot å fjerne grunnavgiften på PET-flasker. Dette er en sak som har versert i diverse innstillinger og hatt flertall, faktisk i et år, uten at det har skjedd noe. Nå skjer det. I denne sammenheng er det to ting som virker underlig for meg. For det første begrunnelsen, at endringen krever ESA-godkjennelse. Når har det vært avgjørende for Senterpartiet? For øvrig har jo ESA varslet at de høyst trolig vil anlegge sak mot Norge for å få fjernet den konkurransevridende avgiften. Konkurransetilsynet sier at avgiften beskytter de store bedriftene og gjør det vanskelig for de små å komme inn på markedet. De små befinner seg stort sett i distriktene, og har kjempet i årevis for å overleve i en ulik konkurranse. Disse ligger på steder som Inderøy, Sogndal, Fyresdal, Vågå og i Steinkjer. Disse bedriftene sier at de er helt avhengige av like konkurranseforhold for å overleve. Betyr ikke dette noe for Senterpartiet?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-17:
Fremskrittspartiet er enig med forslagsstilleren i at de midler som tas inn i bilrelaterte avgifter ikke på noen måte står i forhold til det som brukes på veibygging og veivedlikehold. Vi mener også at med den lave veistandarden vi har i Norge, vil investering i infrastruktur gi en meget god avkastning, langt bedre enn investering i utenlandske aksjer og obligasjoner, ikke bare i kroner og øre, men også i sparte menneskeliv og menneskelig lidelse. Et eksempel på det er den nye E18 gjennom nordre Vestfold, hvor mange menneskeliv er spart og beregninger viser at sparte ulykkeskostnader over en tiårsperiode vil dekke veiens kostende. Derfor har Fremskrittspartiet i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan foreslått at veibevilgningen skal økes med 75 milliarder kr utover regjeringens forslag på 122,5 milliarder kr i perioden. Vi kan ikke støtte forslaget om at 100 pst. av innbetalte skatter og avgifter skal overføres direkte til et slikt fond, bl.a. fordi det ville innebære at også merverdiavgiften skulle overføres til fondet. Merverdiavgiften er en avgift som pålegges alt salg til sluttbruker, og som bør være en fiskal avgift. I tillegg mener Fremskrittspartiet det er nødvendig med en reduksjon i bilrelaterte avgifter for å nå målet om en nyere, sikrere og mer miljøvennlig bilpark. Jeg vil også vise til at Fremskrittspartiet i forbindelse med revidert budsjett har lagt fram forslag om en reduksjon i drivstoffavgiftene og foreslått et system som gir stabile priser, uavhengig av råoljeprisene. Fremskrittspartiet stiller seg ikke avvisende til opprettelsen av et fond for løpende dekning av utgifter til vedtatte samferdselsprosjekter, men vi mener det bør utredes bedre. Fremskrittspartiet har tidligere tatt til orde for en mer langsiktig budsjettering, noe som opprettelsen av et fond vil gjøre mulig. Vi har derfor lagt inn et forslag om dette i innstillingen, som jeg herved vil ta opp.