Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2018-02-06:
Klimaendringene og det samlede sikkerhetsbildet i verden er i endring, og det krever en praktisk politikk fra Stortinget. Det er den praktiske politikken som flertallet i næringskomiteen peker på når vi går inn for beredskapslagring av matkorn og ber regjeringen legge fram en sak for Stortinget i 2019. Spesielt mat kommer til å bli et av de viktige sikkerhetsspørsmålene for både Norge og andre land i årene som kommer. Store deler av verdens matproduksjon skjer i de områdene som blir tørrere. I 2010 så vi hvordan tørke i Svartehavsregionen i Ukraina fikk konsekvenser for den internasjonale handelen med korn, og vi ser lignende eksempler flere steder når avlingene varierer eller svikter. Den politikken som Ukraina førte på området, resulterte i bl.a. økte brødpriser i Egypt og Nord-Afrika og var en medvirkende årsak til den såkalte arabiske våren – med uroligheter, opptøyer og ustabilitet for en hel region, som også påvirker verden i dag. Forsvarets forskningsinstitutt har lagt fram et notat og analyserer nettopp hvordan verden er i endring, og hvordan vi ser at land etter land innfører tiltak for å sikre egen befolkning mat under skiftende omstendigheter. Derfor er spørsmålet om beredskapslagring av matkorn et spørsmål om vi i Norge skal ha en felles forsikring, en felles forsikring som sørger for stabilitet og mat til egne innbyggere i en tid hvor klimaet blir varmere, tørrere og hvor vi har en stor utfordring med å kunne si med sikkerhet hvordan sikkerhetsbildet utvikler seg. Under første verdenskrig hadde ikke Norge noen beredskap med matkorn. Det fikk også stor betydning nettopp for folks tilgang til mat her i landet. Et kjent bilde fra den perioden er tatt bare noen hundre meter bortenfor her, rett ved siden av slottet, hvor vi ser at man begynner å dyrke opp deler av jorda utenfor Slottsparken. Det illustrerer hvordan man i kritiske situasjoner tar i bruk muligheter for å skaffe mat på måter som man ikke tidligere hadde tenkt var nødvendig. Under andre verdenskrig hadde vi derimot noe korn på lager, og sånn sett gikk den første tiden bedre med tanke på matsikkerheten til befolkningen i Norge. Dette understreker poenget om forsikringen. Bare tenk over hvor relativt sjelden det f.eks. er behov for en brannforsikring på hus. Vi kan tenke tilbake på våre egne familier. Hvor ofte har vi hørt om et hus som har brent ned – fra starten av første verdenskrig og fram til dags dato? Det er nok ikke så ofte i våre egne familier, men vi kjøper allikevel den brannforsikringen fordi vi ønsker å ha tryggheten hvis det skulle skje. Flertallet i næringskomiteen har selvfølgelig den holdningen at vi ikke ønsker at beredskapslageret skal bli nødvendig, men omkostningene ved ikke  å ha den tryggheten er altfor store dersom det skulle skje. Det viktige prinsippet er at vi må forsikre det vi ikke har råd til å miste, og vi har ikke råd til å miste trygghet for mat. Vi i Arbeiderpartiet ønsker å kombinere tryggheten for beredskapslagring med offensive grep for å tilpasse den norske kornproduksjonen til et våtere klima, for det er situasjonen her hjemme; mens utenlandsk produksjon foregår i områder som vil bli tørrere, vil norsk matproduksjon møte en virkelighet som blir våtere. Derfor ser vi behovet for at norske kornprodusenter kan investere i korntørke og få muligheten til å lagre korn på det enkelte bruket. Det er en helhetlig politikk som bidrar til både arbeidsplasser og sikkerhet.