Kjellaug Nakkim (Høyre), 2001-05-15:
Høyre sier: Nok er nok. Men flere i denne sal synes det er utidig mas fra Høyre når vi snakker om å redusere skattene og å sette ned avgiftene. Spesielt Arbeiderpartiet synes det. De hevder at Høyre vil rasere velferdsstaten hvis ikke skatte- og avgiftsnivået blir opprettholdt, dog med et lite forbehold om at innslagspunktet for toppskatten er noe for lavt. Finanskomiteens leder sa i en replikkrunde nå i dag at Arbeiderpartiet ikke ville være med i konkurransen om lavere skatter. Han berørte heller ikke dette viktige området i sitt hovedinnlegg. Dermed sier han at Arbeiderpartiet er fornøyd med det skatte- og avgiftsnivået vi har i dag. Skatte- og avgiftsbyrden har nå tydeligvis nådd tålegrensen og mer enn det. Selv flere av partiets egne representanter her på Stortinget har gitt uttrykk for det. Kandidat nr. sju på Arbeiderpartiets liste til stortingsvalget i Oslo går nå ut i media og ber landets befolkning om å sende ham forslag på avgifter som bør fjernes. Skal tro om ikke han får et «run» på e-posten sin. Han vil sågar bidra til å skape «Det nye Arbeiderpartiet», som skal kvitte seg med ryktet som et kjedelig regel- og avgiftsparti. Opprøret er på gang, også innen Arbeiderpartiet. Men det ser ut til at Regjeringen nå slutter seg til gode, gamle Erik Brofoss" uttalelser da han var finansminister, og at de vil gjøre dem til sine. Det er ganske pussig hva folk kan tåle av skatter, når de først bare har vennet seg til dem, sa han. Budsjettforliket som ble inngått for inneværende års budsjett, medførte at landets befolkning totalt ble påført en økning på hele 12 milliarder kr i skatte- og avgiftsøkninger, og med på kjøpet fikk de en momsreform – noe Regjeringen må ta hovedansvaret for. Landet har fått en momsreform som er meget dårlig forberedt, og som ikke har vært ute til høring blant dem som blir berørt av reformen. Dette har medført en storm av protester, og Regjeringen har vært på vikende front på de mest omstridte områdene. Det er et hastverksarbeid som bl.a. gir de mange småbedrifter som nå blir omfattet av reformen, liten tid til forberedelser, en reform som medfører at de frivillige organisasjonene må utføre enda mer dugnad enn i dag, en reform som gjør at de som frivillig påtar seg et tillitsverv, må være utdannet som regnskapskyndige for å kunne forholde seg til og overholde de mange innfløkte lover og regler – ellers vil kjøp av slike tjenester medføre enda mere dugnad, da disse også blir langt dyrere enn i dag. Dette vil igjen medføre at det vil bli langt vanskeligere å få folk til frivillig å påta seg slike verv. Dette har tydeligvis blitt nok for noen og hver, og ikke bare for garva høyrefolk. Overgangsordninger og konsekvenser var det tydeligvis uinteressant for Regjeringen å utrede. Protestene viser det. Høyre vil derfor i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett på nytt foreslå en utsettelse av reformen. Når statens kasse renner over av penger, begynner folk å undres over at det skal være nødvendig så til de grader å øke skatte- og avgiftstrykket. De spør seg: Er det nødvendig å ha så mange og så høye avgifter for å opprettholde den velferdsstaten vi har – en velferdsstat som ikke fungerer tilfredsstillende, med lange helsekøer, køer av barn til barnehager, dårlige skolebygg, ikke tilfredsstillende undervisning og lange fengselskøer? Jeg kunne fortsette i det uendelige. Hvor mye er det som går ut i rent byråkrati? Og de spør videre: Er det staten som er den beste forvalter av våre penger? De spør på bakgrunn av at Norge ligger i verdenstoppen, slik at de må betale over sju månedslønner i skatter og avgifter. Det er som kjent bare tolv av dem. Er det noe å forundre seg over at misnøyen brer seg når staten ikke kan levere tilfredsstillende velferdstilbud for dem som virkelig trenger det? En annen ting er at høye avgifter rammer mest usosialt. De rammer dem med lavest inntekt hardest. Reform av den offentlige sektor trengs. Det er bra at Regjeringen ønsker å effektivisere for å øke handlingsrommet på alle nivåer, at Regjeringen ønsker at organisasjon og tjenesteproduksjon skal baseres på brukernes behov. Men det ser ut til at Regjeringen er handlingslammet når det gjelder konkrete forslag til hvordan brukernes behov skal legges til grunn, og hvordan den offentlige sektor kan bli mer effektiv. Det er bra at Regjeringen vil ha en forskriftsdugnad og arbeide for et enklere regelverk, men skal det kun resultere i at bakerne skal slippe å betale avgift på marsipanlokk på kaka og pynten oppå, men fortsatt måtte betale avgift på marsipan til annet formål, dog kun innrapportert to ganger i året, er ikke det rare forenklingen.