Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
I dag burde galleriet og presselosjen vært fullsatt, for kommuneøkonomi og kommunereform er saker som angår absolutt alle i Norge. Det handler om noe av det aller viktigste vi driver med som politikere. Det handler om eldreomsorg. Det handler om hvordan skolen skal være. Det handler om hvorvidt vi skal ha et barnevern som kan hjelpe unger og familier når de trenger det. Det handler om hvorvidt det skal være kulturtilbud i lokalsamfunnene våre, og det handler om at man skal komme fram på vegen, og at bussen skal gå. Jeg er – og jeg har vært det i 17 år – like forbauset hver gang vi diskuterer kommuneøkonomi, fordi det er så liten interesse for det, og det synes jeg er trist. SV mener at vi til de viktige tingene, som skole, eldreomsorg, barnevern, klima- og miljøansvar, må bruke en større del av samfunnskaka – totalt sett. Det er fordi det er så viktig for folk, fordi det skaper gode samfunn. Det er òg den viktigste infrastrukturen næringslivet har, at vi har gode skoler, at vi har barnehager, at vi har veger og kollektivtrafikk som det går an å bruke. Kvalitet koster. Det vet vi. Derfor er SV villig til å bruke mer av samfunnets totale ressurser på kommuneøkonomi og på disse viktige områdene. Vi tror òg at forebygging virker. Vi tror at hvis vi greier å ha veldig gode barnehager, veldig gode skoler og gode lokalsamfunn, så har det gode ringvirkninger i samfunnet totalt sett. Vi synes det er viktig. Sosialt arbeid virker også, at man er i stand til å følge opp folk som sliter og har det vanskelig, og det er faktisk kommunenes ansvar å gjøre det også. Det koster litt penger, men det gir veldig mye igjen, og det gir veldig mye til folk som ellers kanskje ikke har så gode liv. Vi ønsker å vri pengene i samfunnet slik. Høyre, Fremskrittspartiet og regjeringen ønsker å vri pengene på en helt annen måte. Vi så jo det. Det tok dem omtrent tre uker å lage et nytt budsjett, der de jammen greide å få sammen åtte milliarder kroner – åtte milliarder – stort sett til de rikeste mannfolka i dette landet. Men nå, etter mange måneder, sitter vi med kommuneøkonomien, og da forteller kommunenes egen organisasjon at det mangler 850 mill. kr til bl.a. å skaffe barnehageplasser nok til det som jeg tror alle folk nå synes er en selvfølgelighet. Før valget mente disse partiene at man skulle barnehageopptak mange ganger i året, og at den rød-grønne regjeringen var altfor dårlig. Men nå er det plutselig ikke så farlig at det ikke er penger til de barnehageplassene som folk og unger har krav på. Det blir trangt i kommuneøkonomien med det som regjeringen og flertallet nå legger fram. Derfor dobler SV satsingen på kommuneøkonomien i forhold til hvordan regjeringen satser. Vi mener at vi har råd til det, og vi mener at det er mye viktigere å bruke pengene på eldreomsorgen og en god skole enn på at de som har mer enn nok i lommeboka fra før, skal få enda mer å rutte med. Noe av det som har vært dårlig med denne behandlingen, er at man bare snakker om kommunereform og ikke om økonomi. For det er pengene som er viktigst. Uansett om kommunen er stor eller liten, er det viktig at den har økonomi til å drive med alle disse viktige tingene på en måte som er god, slik at folk er fornøyd med det. Regjeringen har gjort veldig mange regnefeil, f.eks. når det gjelder fylkesveger og barnehager, som burde vært rettet opp. I tillegg varsles det nå en skattesvikt, som ser stor ut, og der mener SV, i likhet med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, at vi nå bør si fra at den skal vi kompensere, fordi kommunene har større oppgaver enn det de klarer å håndtere med de pengene de har. Vekstkommunene bør styrkes. Det er SV helt enig i, men vi mener at de pengene ikke skal tas fra de andre kommunene, men legges oppå ramma. Det er fordi dette følger den samme politikken som Fremskrittspartiet og Høyre har, nemlig at når de rikeste trenger litt mer, skal man ta det fra alle de andre som ikke har så mye penger, og gi til dem. Så sier de at de ønsker endringer i inntektssystemet for kommunesektoren – de som har store skatteinntekter, skal beholde mer av inntektene selv. Ved det svekker man fordelingen kommunene imellom. Da blir det ikke like tilbud i hele landet. Da blir det veldig forskjellige tilbud i hele landet. At man skal forsterke veksten der den er, betyr jo at det blir veldig vanskelig for de kommunene som sliter. SV ønsker å styrke barnehagene. Vi ønsker å styrke barnevernet. Vi ønsker å styrke psykiatrien. Vi ønsker å styrke helsesøstertjenesten. Vi øremerker pengene, for vi har erfaring med at hvis vi ikke gjør det, og det er for lite penger, så blir det ikke noe av det. Vi gjorde dette i flere runder da vi satt i regjering, og det skjedde ikke før vi øremerket pengene, at pengene gikk til det vi sa de skulle gå til. Det er vi nødt til å gjøre. Det er også en måte å finansiere disse viktige innsatsområdene på som fører til at staten ikke kan slippe unna å være med på det. Klima er viktig. Jeg må si jeg er ganske sjokkert over at regjeringen og kommunalministeren svarer at det ikke er lagt inn en eneste krone i kommuneøkonomien til å ivareta kommunenes klimaansvar etter klimaforliket – heller ingenting til klimatilpassinger, som vi ser er helt nødvendige. Derfor fremmer SV forslag om satsinger på dette. SV er tilhenger av at kommuner som vil slå seg sammen, skal gjøre det. Vi synes det er helt fint med de støtteordningene som regjeringen har lagt på bordet, men vi er uenig i at de skal ha datostempling og ha en slutt. Vi er nok forbauset over at de som nå snakker veldig mye om at man skal høre på lokaldemokratiet, at det er kommunene som vet best, osv., mener at disse ikke sjøl skal kunne være i stand til å finne ut av dette. Vi er også veldig kritiske til det regjeringen og flertallet sier om at kommunene skal være store nok til å gjøre oppgavene sjøl. Det er SV for så vidt enig i at de skal – enten sjøl eller i samarbeid med andre kommuner. At den samme regjeringen ikke er opptatt av at kommunene konkurranseutsetter eller kjøper inn viktige tjenester for kommunene, og ved det splitter opp de fagmiljøene som de nå bruker som argument for tvangssammenslåing av kommuner, mener vi er svært feil. Hvis man stoler på kommunene, må man stole på kommunene. Hvis man ønsker sterke fagmiljøer, må man bygge sterke fagmiljøer. SV mener at en del kommuner absolutt burde bygge opp f.eks. juridisk og teknisk kompetanse sammen – eie den og utvikle den – for hvis de leier inn slike tjenester, møter de noen ganger den samme advokaten på andre siden av bordet i neste forhandling. Dette er kompetanse som kommunesektoren må eie sjøl for å ivareta sine oppgaver og sine innbyggeres interesser. Nytt inntektssystem for fylkeskommunene – ja, det er politikk, det. Det er behov for å endre det, men SV reagerer skarpt på at regjeringen tydeligvis ikke har turt å sende ut på høring forslag som det er mulig å diskutere åpent, demokratisk. Dette har vært diskutert lenge, men ingen har kjent til regjeringens opplegg før det kom nå. Det er plukket litt fra en utredning her, litt fra en utredning der og litt fra Statistisk sentralbyrå, og ingen av fylkeskommunene eller KS, som var på høring hos oss, kunne forklare hvordan dette slo ut. Jeg ser at statsråden nikker. Han var ikke på høringen i kommunalkomiteen i Stortinget, kan jeg opplyse. Så jeg tror ikke han hørte hva KS sa på den høringen. Dette burde vært lagt fram, slik at man kunne diskutert de ulike endringene og blitt enige politisk om det er riktig at det slår ut slik eller slik. Det er klart at hvis man skal flytte på penger, så flytter man på penger. Det vet vi også. Men det er vanskelig f.eks. for mitt hjemfylke, Hedmark, når man fjerner kostnadsnøkkelen for båter og ferjer, for det slår veldig negativt ut i et fylke som ikke har en eneste båt eller ferje inne i sitt opplegg. Det er også mange fylkeskommuner som setter store spørsmålstegn ved virkningen av endringen av kostnadsnøkkelen for videregående skoler. Alle snakker om at man er opptatt av frafall. Alle snakker om at det er viktig å bygge opp de yrkesfaglige linjene og styrke dem. Men det kan se ut som om denne omleggingen som regjeringen gjør nå, svekker det – i hvert fall gjør den det i Hedmark. Det er et fylke som nå er på vei opp når det gjelder gjennomføring. Det blir veldig vanskelig når de skal miste 37 mill. kr, å greie å holde oppe det gode trykket man nå har på gjennomføring i videregående skole. Det er viktig. Det er mye viktigere enn at regjeringen har en idé om hvordan dette skal gjøres som ikke passer med virkeligheten.