Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Da Regjeringa satt sammen for å utarbeide budsjettet for neste år, var det allerede tegn til at norsk økonomi hadde passert konjunkturtoppen, og utviklinga i de internasjonale finansmarkedene hadde gjort de økonomiske utsiktene mer usikre for Norge. Så er det riktig at det også har skjedd store endringer etter det. Regjeringa har lagt fram et budsjett som balanserer to hensyn. Som finansministeren har gitt uttrykk for, vil det bidra til å sikre sysselsettinga f.eks. ved en storstilt satsing på veg og jernbane. Vi foreslår å sette i gang en massiv utbygging av ulike offentlige byggeprosjekter. Vi foreslår som kjent å etablere en særskilt ny rentekompensasjonsordning for opprustning av skoler og svømmehaller. Samtidig vil også dette budsjettet kunne gi rom for rentereduksjoner, dersom Stortinget vedtar budsjettet som Regjeringa har lagt fram. Jeg erkjenner sjølsagt at det er usikkerhet knyttet til krisa i finansmarkedene. Finansuroen har også som kjent spredd seg til de norske rente-, valuta- og aksjemarkedene. Jeg erkjenner også at det er en del mennesker som i disse dager går med klump i magen for om de kan beholde jobben sin, og som er urolige for om de f.eks. greier å betale sine boliglån. Når det er sagt, er det heller ingen tvil om at Norge står bedre rustet enn veldig mange andre land til å møte et eventuelt internasjonalt tilbakeslag. Vi har en omstillingsdyktig økonomi, vi har et betydelig handlingsrom, og våre banker er solide. Vi har også en god og sammenhengende regulering av hele finanssektoren, og vi har et kompetent tilsyn som overvåker situasjonen nøye. Utfordringene for norske banker er ikke – og det vet jeg at representanten er godt kjent med – knyttet til soliditeten, men til vanskeligheter med å få finansiering som følge av den internasjonale finansuroen. Det er viktig at vi har en felles forståelse av de utfordringer vi står overfor. Nylig gjennomførte derfor Regjeringa et møte med representanter for alle partier på Stortinget, der både situasjonen og mulige tiltak ble drøftet. Søndag varslet således som kjent Regjeringa nye tiltak for å bedre bankenes tilgang på kapital og bidra til ro i finansmarkedet. Det skjedde gjennom nye statsobligasjoner på inntil 350 milliarder kr, der staten gir bankene sikkerhet, slik at de kan få nye langsiktige lån. Det er noe som har vært etterspurt ikke minst fra næringslivet. Norges Bank legger som kjent i tillegg ut et fastrentelån med to års løpetid, primært rettet mot småbanker. Det var også viktig i en distriktssammenheng: Ta hele landet i bruk! Videre lettes kravene til bankenes sikkerhetsstillelse for lån i sentralbanken. Gjennom disse tiltakene mener vi at vi har adressert den umiddelbare situasjonen. Så vil det den nærmeste tida være viktig – og det gjør sjølsagt Regjeringa og alle de som har ansvar – å overvåke situasjonen i realøkonomien. Finanskrisas effekt på norsk næringsliv vil avhenge av hvor langvarig den blir, og sjølsagt særlig knyttet til den eksportrettede delen av industrien. I dag foreligger det ikke noe grunnlag for å foreslå noen endringer, slik vi ser det, i forhold til det statsbudsjett som Regjeringa har lagt fram. Dersom denne situasjonen skulle endre seg og Regjeringa mener det er behov for å gjøre noe med det, vil vi sjølsagt ta det opp med Stortinget.