trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg synes finansministeren ga en god gjennomgang av det som er oppdraget som nå ligger foran denne uavhengige ekspertgruppen, som et samlet storting stiller seg bak. Men det kunne være interessant å få finansministeren til å resonnere rundt begrepet hun brukte, nemlig «tungtveiende grunner» – at det skal tungtveiende grunner til for å endre investeringsprofil, portefølje og modeller for fondet. Hvilke tungtveiende grunner er det som ligger til grunn for at Fremskrittspartiet og regjeringen har sluttet seg til dette forslaget, utarbeidet forslaget og fått flertall for det? Er det risikoeksponering for et land som har olje- og gassressurser og et stort fond, eller er det klimakonsekvensene av de investeringene som veier i de tungtveiende grunnene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det var en nyttig avklaring og presisering at de tungtveiende grunnene er å sikre god avkastning over tid. Som jeg sa i mitt innlegg i dag: Det er vi enige om. Jeg opplever at det er et spenn mellom Kristelig Folkeparti og Venstres motivasjon for sitt forslag om en grundig utredning og det som finansministeren her sier er sin motivasjon. Det er tråklet opp i det forslaget som ligger her, som har interessante motsetninger i seg, men vi skal se på det når konklusjonene på det forslaget kommer. Da kan det være interessant å stille et spørsmål om forslaget som representanten Hagesæter stadig tar opp, dette feilaktige grepet med å trekke seg ut av tobakk. Jeg har spurt finansministeren tidligere om hun er enig i den avgjørelsen som da ble tatt. Vil hun mene at det uttrekket, siden hun gikk inn for å reversere det, også er fornuftig for å sikre god avkastning over tid?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg vil bare få lov til å si til sist at denne debatten har vært forutsigbar og interessant. Jeg merket meg med interesse representanten Syversens innlegg og tonen i det og at han her ber om at det er siste gang han får høre det ene og det andre. Jeg kan forsikre salen om at det kommer det ikke til å være. Jeg respekterer at han siterer tidligere forslag. Når vi har oppfattet Kristelig Folkeparti dit hen at de har vært for at Norge bør trekke SPU ut av kullselskapene, får vi nå ta til etterretning at det mener ikke Kristelig Folkeparti. Det er en grei oppklaring. De er nå for å ha utredningen. Det har vi også gått inn for, vi mener det kan gi interessant kunnskap. Men det er en interessant nyhet det store engasjementet med å presisere den formalismen. Vi avventer utvalgets konklusjon, som kommer om et år. Det har vært helt uklart hvordan salen og de ulike partiene som står bak det, ser på motivasjonen for det utvalget. Det har vi fått avklart i dag. Finansministeren har sagt at det handler om grunnlaget for forvaltning av fondet i stort. Ja, det blir vi klokere av, men jeg synes ikke vi er blitt særlig klokere av denne debatten når det gjelder miljø- og klimadelen.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Man kunne fått til et uttrekk allerede i år, sier representanten Gahr Støre. Samtidig sier han i sitt innlegg at det også skulle vært en grundig utredning. Alle ser at det ville vært urealistisk på den korte tiden som er til disposisjon før meldingen kommer til Stortinget. Når representanten i sin innledning snakker mye om at Arbeiderpartiet står bak mandatet, at man står bak forutsigbarheten og den investeringspraksisen som har vært, må jeg si det forundrer meg at man – etter å ha styrt dette landet i åtte år og lagt fram de årlige meldingene som vi stort sett har vært enige om her i Stortinget – nå plutselig skal styre investeringene gjennom representantforslag i Stortinget. Mener representanten Gahr Støre at det er en forutsigbar og ansvarlig måte å administrere oljefondet på fra Stortingets side?
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Jeg synes det er beroligende å høre at representanten Gahr Støre nå snakker om at kunnskap er viktig, og at Stortinget skal ta langsiktige beslutninger. Men det var ikke det opplegget som lå i det forslaget Arbeiderpartiet egentlig fremmet. Nå har Arbeiderpartiet fått anledning til å gå i land fra det forslaget og over på vårt forslag, som vil bruke kunnskap, som vil bruke en ekspertgruppe for å se på nettopp den problematikken og risikoen som ligger i fremtidige investeringer i kull og annen fossil energi. Da har jeg lyst til å gjenta spørsmålet mitt til representanten Gahr Støre: Mener han ikke at de beslutninger vi gjør – enten det er i Stortinget eller hvor som helst – skal ha et godt kunnskapsgrunnlag når vi ser fremover og tar langsiktige beslutninger, som han selv er opptatt av?
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Det vi støtter, er en faglig utredning rundt dette. Marthinsen foregriper begivenhetenes gang, for hun ønsker å konkludere. Hun ønsker å snakke om hvordan Mestad og Etikkrådet, som er et rådgivende organ, problematiserer avgrensinger. Det er ikke det saken gjelder. Saken handler om hvorvidt vi skal sende signaler om at vår håndtering av SPU vil være faglig fundert og kunnskapsbasert eller ikke. Når vi skal gjøre endringer, vil det skje gjennom meldinger til Stortinget, hvor disse vurderingene er tatt inn på forhånd. Jeg ser at Marthinsen ikke vil diskutere det, men slik blir det, for de går selv med på dette forslaget – det står i innstillingen. Jeg tror det er meget klokt av Arbeiderpartiet.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Vi støtter det vi selv er for i denne innstillingen – i motsetning til Arbeiderpartiet, som sier at de også stemmer for sitt eget forslag. Men de har også ansvaret for å stemme for flertallsinnstillingen. Det betyr at de er enig i dette. Jeg mener at Arbeiderpartiet setter dette helt på hodet. Jeg gjentar én gang til, for dette er det sentrale i saken: Vi ønsker at Stortinget skal få nødvendig kunnskap om eventuelle uttrekk av kull- og oljerelaterte selskaper gjennom en ekspertgruppe som har kunnskap om dette, i motsetning til representantforslag i Stortinget på ett ark – selv om utredninger ikke behøver å være lange for å være kunnskapsrike. Det er forskjellen på oss og Arbeiderpartiet.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Dette tok Slagsvold Vedum også opp i sitt opprinnelige innlegg, og han sier den store forskjellen mellom partiene her går på at vi snakker om den økonomiske risikoen, mens de rød-grønne partiene snakker om klimapolitikken. Nei, det er ikke forskjellen i denne debatten. Forskjellen i denne debatten er at vi snakker om både den økonomiske risikoen og det å innhente kunnskap. Men det ønsker ikke de rød-grønne å snakke om, for de ønsker å konkludere. De ønsker å bruke Mestad i Etikkrådet og Slyngstad som sannhetsvitner for at man kan gjøre sånn og sånn. Vi har nettopp hørt Gahr Støre si at NBIM bare operasjonaliserer og jobber med disse tingene. De kan ikke gi oss disse rådene. Vi må få uavhengige råd, slik at vi kan fatte beslutninger som kan virke over tid, og som er forutsigbare og ikke minst ansvarlige. Det er ikke det som kommer fra(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
På samme måte som hos andre partier, vil også våre posisjoner og holdninger over tid være glidende. Det er det ingen tvil om. Det erkjenner jeg. Men jeg tror jeg tør si at de ikke glir så fort som de gjør hos de partiene, særlig Arbeiderpartiet, som har foreslått dette – fra den rød-grønne stabiliteten som handler om å følge opp forvaltningen av fondet i den årlige meldingen, til å ønske å styre dette gjennom representantforslag i Stortinget. Høyres posisjoner vil på alle politikkområder endre seg over tid, men vi bruker kunnskap før vi endrer posisjonene våre. Det har ikke skjedd i dette tilfellet med dem som har fremmet forslaget, eller for så vidt med dem som er for det.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-03-20:
Når jeg leser merknadene til denne innstillingen fra alle de fire partiene, synes jeg at man har samlet seg godt om hva man egentlig vil med dette fremover. Man ønsker en god, faglig, kunnskapsrik utredning fra ekspertgrupper for å få dette opp til behandling i meldingen som kommer i 2015. Jeg synes verken debatten eller replikkordskiftet har avdekket store forskjeller mellom disse partiene. Vi er helt enige om hvor vi vil, og hva vi skal gjøre nå. Så vil Stortinget – og alle partiene – få anledning til å gå nøye gjennom dette når vi kommer så langt. Jeg skjønner behovet til SV, de rød-grønne og ikke minst Rasmus Hansson for å lage forskjeller mellom regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti. I denne saken eksisterer det ingen slike forskjeller.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
I 2009 selde oljefondet seg ut av tobakksindustrien, og det har det norske folket så langt tapt ca. 10 mrd. kr på. Så må ein sjå på kva ein har oppnådd ved at oljefondet selde seg ut av tobakksindustrien. Éin ting ein kan sjå, er at marknadsføringa overfor barn i den tredje verda har auka etter at oljefondet selde seg ut. Det var noko som oljefondet var opptatt av ikkje skulle skje. Då er mitt spørsmål til representanten Gahr Støre: Kan han nemne éitt eksempel på gode, positive ting som har skjedd på grunn av at oljefondet selde seg ut av tobakksindustrien?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Det vi gjer i dag, er at vi set ned ei ekspertgruppe som skal vurdere desse spørsmåla. Eg meiner det er viktig at ein får god, objektiv kunnskap i desse sakene. Den ekspertgruppa skal bruke god tid på dette, slik at ein ikkje får den hastebehandlinga som Arbeidarpartiet legg opp til. Dei skal altså bruke bortimot eit år på denne vurderinga. Så skal ein kome tilbake med ei vurdering av kva for effektar det vil ha dersom oljefondet sel seg ut av både kol og petroleum. Den kunnskapen trur eg vi alle kan ha godt av å få, og når vi får den kunnskapen, skal vi vurdere dette på nytt. Eg håpar at Arbeidarpartiet også vil gjere det på bakgrunn av den kunnskapen som då vil liggje føre.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Mitt og Framstegspartiets utgangspunkt er at vi ikkje kan sjå at det er eit godt forslag å trekkje seg ut av kol og petroleum. Men så vil vi setje ned ei ekspertgruppe som skal vurdere dette. Sjølv om vi set ned ei ekspertgruppe, betyr ikkje det at vi uansett kva dei vil kome fram til, vil stemme for eller mot. Det er jo nettopp det arbeidet og den vurderinga som ekspertgruppa kjem fram til, og legg fram for Stortinget, som vil vere avgjerande for korleis ein stemmer, om ein f.eks. skal trekkje seg ut av reine kolgruveselskap, eller om det skal vere vidare uttrekk. Men dette låser vi oss ikkje til. Det gjer vi ikkje i nokon sak. Vi vurderer dette etter kvart. Det trudde eg også alle andre parti gjorde – at ein ikkje har fastlåste standpunkt, iallfall ikkje når ein skal få ei vurdering og utgreiing av temaet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Vi har jo eit etikkråd, som skal vurdere dette. Eg kan ikkje hugse heilt formuleringane i den merknaden, men eg går ut frå at han blei riktig lest opp. Sjølvsagt er det slik som det blei nemnt: Å blande inn utanrikspolitikk i forvaltinga av oljefondet er uheldig. Det føler eg kanskje at enkelte representantar har lyst til å gjere. Men oljefondet skal gi best mogleg avkasting med ein akseptabel risiko. Ein skal vere forsiktig med å blande utanrikspolitikk inn i det. Jo fleire område ein utelukkar når det gjeld investeringsmoglegheit i oljefondet, jo vanskelegare vil det vere for oljefondet å gi ei god og stabil avkasting til det norske folk.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Framstegspartiet har ikkje for vane at vi låser oss fast i posisjonar – kva vi skal gjere fram i tid, om eit år. Det trur eg også er tilfellet når det gjeld SV. Vi har sagt at vi ønskjer å setje ned eit ekspertutval til å vurdere desse spørsmåla. Så må vi få deira svar tilbake og gjere ei politisk behandling av det denne ekspertgruppa kjem fram til. Då skal vi seie kva vi gjer og kva vi stør. Før det kan vi ikkje konkludere med kva som vil skje om eitt eller to år.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Oljefondet har trekt seg ut av enkelte område som vi overhovudet ikkje vil vere involverte i. Det gjeld landminer og ein del andre område. Ein skal vere veldig forsiktig med å bruke oljefondet som eit politisk verkemiddel. Det vil ha mange uheldige følgjer. Først og fremst må vi sjå på kva vi oppnår med å selje oss ut av kol. Poenget er jo at andre vil kjøpe desse aksjane. Det er ikkje sikkert at dei er så veldig opptatt av miljø og klima. Så dette må vi vurdere på ein god måte. Så må vi falle ned på det. Jo fleire område ein trekk seg ut av, vil det vere vanskeleg å oppretthalde ein god og stabil avkasting. Ein står også i fare for at oljefondet blir eit politisk fond, som vil medføre at ein får problem med å investere i enkelte marknader.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg synes det er litt påfallende at Flåtten i sitt innlegg snakker lite om selve saken, men bruker mye tid på å framføre prosessuelle argumenter. Vi hørte også representanten Meling i replikkordskiftet med saksordføreren tidligere i dag vise til at Mestad i høringen ga uttrykk for at det ville være mer komplisert å trekke SPU ut av kull enn tobakk. Ingen benekter at det finnes en avgrensingsproblematikk som krever videre utredning, men både Mestad og Slyngstad demonstrerte også veldig tydelig gjennom sine innlegg at det å trekke SPU ut av rene kullselskaper, vil være uproblematisk å gjøre nå. Jeg registrerer at Høyre legger seg på en veldig problematiserende linje. Mitt spørsmål er: Hvis vi legger uenighet om utredningsbehov til side, støtter Høyre formålet med dette forslaget, nemlig å trekke SPU ut av kull?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Denne påstanden om at Arbeiderpartiet redder seg i land ved å stemme for flertallsforslaget faller på sin egen urimelighet. Vi kommer til å stemme for det uforpliktende forslaget fordi vi ikke har noe imot å få en ekstern vurdering av risikospredning. Men det er et forslag vi stemmer for i tillegg til – ikke i stedet for – våre egne forslag. Det er ikke diskusjonen om risikospredning vi har prøvd å løfte gjennom dette forslaget. Vi har prøvd å løfte en diskusjon om hvorvidt SPU ut ifra en klimamessig etisk begrunnelse bør investere i kull. Det er en politisk avveiing som vi bør kunne ha en politisk – ikke en prosessuell – diskusjon om. Vi får altså ikke vite hva Høyre faktisk mener om den saken. Det er en debatt som Høyre hele tiden har vridd seg unna, og hvor de har gjemt seg bak et behov for utredning. Jeg prøver igjen å spørre: Støtter Høyre dette forslagets mål om å trekke SPU ut av kull ut ifra en klimamessig etisk begrunnelse?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Vi får ikke noe svar, altså?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Dette er ikke første gang at det blir brukt som kritikk fra Høyres side mot et annet parti at man er for ambisiøs på vegne av klima, etiske vurderinger eller annet. Mitt spørsmål til representanten Flåtten er ganske enkelt: Kan representanten Flåtten peke på noen vesentlige forskjeller i hvordan Høyre argumenterer nå mot at Stortinget skal kunne gjøre et slikt vedtak som vi tar stilling til i dag, og hvordan Høyre i sin tid argumenterte mot etiske retningslinjer for oljefondet, som Høyre også i lang tid var imot?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Fremskrittspartiets nyvunne begeistring for det representanten Hagesæter kaller god objektiv kunnskap fra ekspertgruppen, kan jo borge for at også FNs klimapanel snart kan gjøre inntrykk på Fremskrittspartiets representanter. Det ville være en heldig utvikling. Slik Fremskrittspartiet argumenterer i dag, burde de ikke ha noen skrupler med å investere i noe som helst, så lenge det gir avkastning i oljefondet. Man kunne sett for seg store investeringer i landmineproduksjon f.eks., noe som hadde gitt enda mer penger i kassa til det norske folk. Mitt spørsmål til Hagesæter er følgende: Har jeg tolket representanten rett: Er det slik at Fremskrittspartiet vil følge ekspertgruppens anbefaling om ett år, uansett hva de kommer fram til, også om det så var at gruppa anbefaler å trekke seg ut av all fossil eksponering i SPU?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Jeg deler representanten Syversens engasjement for etterrettelig argumentasjon. Derfor vil jeg bare i denne replikken gjøre oppmerksom på at det er slik at også SV i innstilling 96 S slår fast: «Dette medlem vil understreke behovet for en grundig gjennomgang av dette temaet i forbindelse med den årlige forvaltningsmeldinga om Statens pensjonsfond.» SV står like fast som alle andre på at det er i forbindelse med meldingen man skal behandle disse sakene. Vi skriver det bare på et annet sted i innstillingen. Jeg skal ikke legge meg opp i polemikken mellom Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet, men jeg vil at vi skal siteres riktig i denne debatten.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Nå holdt jeg nettopp et langt innlegg om hvor meningsløs denne formen for polemikk er. Svaret på spørsmålet fra representanten Nordby Lunde er ganske enkelt at hun kan ta en titt på alle mine uttalelser og medieutspill de tre årene jeg var miljøpolitisk talsperson for SV. Nå gjør Nordby Lunde akkurat det jeg snakket om: nå fritas Høyre, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, de tre store fossilpartiene i Norge, for ansvar, mens det er meningen at jeg skal sitte og krangle med Kristelig Folkeparti og Venstre om hvem som er best. Det har jeg ikke tenkt å være med på, og i hvert fall ikke på premissene til et parti som har null – jeg mener null! – troverdighet på klimafeltet, og som så sent som for to år siden fremmet forslag her i salen om å bygge nye forurensende gasskraftverk i Norge uten rensing. Det er en debatt med premisser jeg ikke er interessert i å være med på, fordi det står i veien for at vi får fattet ordentlige klimavedtak her i salen. Og der er Høyre, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet like skyldige.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Først tar jeg gjerne ansvar for regnskogsmilliardene, for klimameldingen og alle de gode tiltakene vi la fram der, for mangedoblingen av investeringen i jernbanen osv. Det jeg ikke er beredt til å ta ansvar for, er den tidligere manglende handlekraften fra store partier, som jeg ikke er et medlem av. Så jeg må henvise til forrige svar. Når det gjelder Statoil, er det ikke sånn at SPU er investert i Statoil, men noe av poenget her er at hvis en tjener store penger på produksjon av olje og gass, er det en dårlig idé å investere de pengene en tjener, i ny produksjon av olje og gass. Da dobles risikoen og gjør en mer sårbar i verdensmarkedet. Derfor er det sånn at det er mer mening i å trekke seg ut av olje og gass hvis en er en olje- og gassproduserende nasjon.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Svaret er at fattigdom og nød i verden vil mangedobles om vi ikke fort nok klarer å slutte å bruke kull som energikilde, av den enkle grunn at det er de landene med den fattigste befolkningen og med de største utfordringene som også vil rammes hardest av klimaendringene. Det er kun en mye mer omfattende satsing på fornybar energi som kan sørge for at verdens befolkning i sin helhet får nyte godt av den rikdommen vi skaper, og som kan sørge for at våre barnebarn også kan leve i en sånn verden og ikke i en verden preget av uvær, tapt artsmangfold og matmangel.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Når vi ser hvor frustrert Fremskrittspartiet har vært over det de kaller det store tapet ved å trekke seg ut av tobakk, er det litt vanskelig å tro på at Fremskrittspartiet har en helt åpen holdning til hva man skal gjøre i spørsmålet om kull og Statens pensjonsfond utland når utredningen er ferdig neste år. Men jeg kan velge å tro finansministeren, og da blir spørsmålet: Er Fremskrittspartiet villig til å lytte like mye til andre uavhengige ekspertgrupper, nærmere bestemt FNs klimapanel, som er en av de største og bredest sammensatte ekspertgruppene i verden? Vil Fremskrittspartiet også basere sin politikk på anbefalinger fra denne gruppen i årene som kommer?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Jeg fikk ikke svar på det jeg spurte om, og jeg har en mistanke om at hvis jeg spør igjen, vil jeg fortsatt ikke få svar på hvorvidt Fremskrittspartiet i framtiden vil legge FNs klimapanels anbefalinger til grunn for sine politiske valg, så da skal jeg prøve å spørre om noe annet. Ut fra svaret fra finansministeren tolker jeg det sånn at Fremskrittspartiet mener at avkastningen til fondet i nesten enhver sammenheng er viktigst. Det kan også kritikken mot at vi trakk oss ut av tobakk, tyde på. Derfor vil jeg stille finansministeren spørsmålet: Når er det ikke lenger greit? Hva slags konsekvenser av de pengene vi tjener, er finansministeren ikke villig til å leve med? Hvor alvorlige konsekvenser må vår virksomhet i utlandet ha for klima, miljø eller arbeidstaker- eller menneskerettigheter for at Fremskrittspartiet er villig til å sette foten ned? Jeg spør fordi Fremskrittspartiet tidligere har imponert med f.eks. å trekke investeringer ut av selskaper på okkupert grunn i Palestina.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det var interessant å høre representantens varme engasjement for kull, for før jul mente representanten Hagesæter at å trekke pensjonsfondet ut av fossil energi, ikke ville gjøre verden til et bedre sted. Han så ingen positive effekter eller virkninger – jeg understreker ingen – og han sammenlignet forslaget med det å selge seg ut av tobakk, noe representanten òg i dag mener og har gjentatt, er en feilaktig beslutning. Mitt spørsmål er: Hva er det som har endret seg siden sist, siden representanten i dag stemmer for å vurdere en utelukkelse av kull og petroleumsselskaper?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Her mener jeg det er behov for en presisering. Å nedsette et ekspertutvalg må vel forplikte – også for Fremskrittspartiet. Så ved å stemme for den ekspertgruppen i dag åpner jo Fremskrittspartiet for reelt å vurdere en utelukkelse av kull- og petroleumsselskaper når kunnskapen er på plass. Er det slik at Fremskrittspartiet kan komme til å stemme for en utelukkelse av fossil energi om et år? Eller er det slik at representanten fremdeles egentlig mener at det er et forslag som ikke vil ha noen positive effekter?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg vil først presisere, i etterrettelighetens navn – som flere har vært opptatt av – at det er enstemmig støtte til den uforpliktende, uavhengige ekspertgruppen som det er et forslag om i dag. Jeg forstår fortsatt ikke helt representanten fra Venstre, for i dag kunne det jo blitt både julaften og nyttårsaften på en gang for Venstre. En kunne fått gjennomslag for en ekspertgruppe som skal vurdere utelukkelse fra fossil energi, som alle stemmer for. I tillegg kunne en fått til å trekke pensjonsfondet ut av kullselskaper i år, som i hvert fall jeg har forstått at Venstre har uttrykt sin varme støtte til. Kan representanten oppklare hvorfor Venstre ikke klarer å stemme for begge de forslagene de har gitt utrykk for at de er for?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg oppfatter at dere i Kristelig Folkeparti trekker i tvil om vi vet nok om kullets effekt på klimaet til å trekke oljefondet ut av rene kullselskaper nå, og dere vil altså ha en utredning. Rett før valget i september i fjor møtte daværende statsminister Jens Stoltenberg og de andre nordiske statsministerne Barack Obama i Stockholm. I felleserklæringen fra møtet var landene enige om ikke å finansiere nye kullkraftverk i utlandet og å bidra til at andre land og investeringsbanker gjør det samme – som representanten Gahr Støre var inne på i sitt innlegg. De vedtok altså dette uten en forutgående grundig utredning, meg bekjent. Trekker Kristelig Folkeparti i tvil også deres kunnskaper, når de kunne gå inn for en sånn erklæring over bordet i Stockholm?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Kristelig Folkeparti har vektlagt utredning veldig sterkt. Partiet hadde også en merknad i fjor om det, og jeg skjønner at man er indignert over at Arbeiderpartiet ikke støttet den. Men altså – for ett år siden ønsket Kristelig Folkeparti en utredning, og det samme ønsker man nå. La meg spørre: Har ingenting skjedd i løpet av det året som gjør at Kristelig Folkeparti kan støtte forslaget om å trekke ut oljefondet allerede nå? Og hva forventer Kristelig Folkeparti å få av tilleggskunnskap om kull i denne utredningen som vi ikke vet i dag?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Fortsatt er det en stund til debatten er over. Jeg har tidligere opplevd at Venstre har snudd i salen. Jeg husker særlig én sak – det er kanskje den eneste. Saken gjaldt Direktoratet for økonomistyring – 13. desember i fjor – hvor en først ga ros til Venstre for at de ikke ville være med på regjeringas sentraliseringsiver. Men så snudde Venstre og sikret flertall for regjeringa. Jeg har forståelse for at det er krevende når en har en samarbeidsavtale – så det er sagt – men nå håper jeg på en ny snuoperasjon, med motsatt fortegn, og at Venstre i dag stemmer for det som jeg oppfatter er Venstres politikk. Er det å forvente for mye? Det er mitt første spørsmål. Hvilke forventninger har Venstre til hva som til slutt blir resultatet? Når vi hører Fremskrittspartiets holdninger framført i dag, ville ikke Venstre følt det betryggende å ha et vedtak som det de rød-grønne går inn for, i bunnen for den videre prosess?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg rakk ikke å stemme. Det var dumt! Jeg skulle stemt for.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-03-20:
I innstillingen har representanten Serigstad Valen for SV skrevet i sine egne merknader: «En bærekraftig og reell løsning på klimaproblemet forutsetter at olje- og gassproduserende land som Norge erkjenner at også olje og gass er en del av problemet.» Representanten Serigstad Valen og SV mener at «det politiske flertallet i Norge i lang tid har vist en mangel på slik erkjennelse i utforming av innenlands og utenlands klimapolitikk». Jeg oppfatter dette som en ganske ramsalt kritikk av det styrende politiske flertallet de siste åtte årene, som SV var en del av. Kanskje representanten Serigstad Valen, uten å late som, kan utdype hvordan den erkjennelsen kom til uttrykk i egen regjering?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-03-20:
Jeg skjønner godt at representanten Serigstad Valen ikke ønsker å ta ansvar for de åtte årene de selv satt i regjering. I forslagene står det at man ønsker at Statens pensjonsfond skal trekke seg ut av fossilselskaper. Jeg lurer på om SV egentlig vil at vi også skal trekke oss ut av Statoil?
Ellen Eriksen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Kull utgjør i dag 19,5 pst. av energiforsyningen i verden. Kull er ekstra viktig for Kina, India og andre land, som trenger økonomisk vekst og økt velstandsnivå. Mitt spørsmål til representanten fra SV er: Hva skjer med fattigdommen i en verden hvis kull som energikilde fases ut globalt før man har fått rimelige og gode alternativer?
Ellen Eriksen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Arbeiderpartiet har lovet å bli et konstruktivt opposisjonsparti. Denne saken viser at Arbeiderpartiet vingler. I desember stemte Arbeiderpartiet imot et SV-forslag om å fase ut investeringer i fossil energi. Arbeiderpartiets begrunnelse for å stemme nei var at endringer av retningslinjene må skje i den årlige forvaltningsmeldingen. Dette var faktisk fornuftig. Det er nemlig ikke forsvarlig å gjøre endringer i fondet uten å utrede først. Nå har Arbeiderpartiet ombestemt seg igjen. Nå krever Arbeiderpartiet at regjeringen skal varsle at oljefondet skal ut av kullgruveselskaper, uavhengig av hva en utredning viser. Jeg er litt overrasket over den nye politikken der 5 000 mrd. kr skal forvaltes etter innfallsmetoden. Fremskrittspartiet mener, i motsetning til Arbeiderpartiet, at oljefondet bør forvaltes på en ansvarlig og langsiktig måte basert på objektive kriterier. Forvaltning etter innfallsmetoden duger ikke. Jeg er ikke sikker på om verden vil bruke mer eller mindre kull hvis oljefondet trekker seg ut av kullselskaper over hele verden. Jeg er heller ikke sikker på om utelukkelse av kullselskaper er et mer effektivt klimatiltak enn seriøst eierskap. Jeg vet heller ikke hvordan oljefondet vil bli opplevd i utlandet hvis fondet får en rolle som moralpoliti. Arbeiderpartiet har allerede konkludert i disse vanskelige spørsmålene. Fremskrittspartiet mener tvert imot at vi bør lytte til rådene vi etter hvert får fra ekspertene i Finansdepartementet og fra den nye ekspertgruppen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Den aller mest tungtveiende grunnen til at det er viktig å gjennomføre grundige faglige utredninger og analyser før man gjør endringer i forvaltningen av fondet, er den overordnet viktige ambisjonen Statens pensjonsfond utland har, nemlig å forvalte det norske folks pensjonspenger på en slik måte at det gir god avkastning over tid. Det er nettopp derfor fondet ikke skal være et verktøy for løpende utenrikspolitiske spørsmål eller løpende klima- og miljøpolitiske spørsmål. Det er fordi vi skal ha en konsistent, forutsigbar og troverdig linje i hva fondet investerer i. Hvis det skal gjøres endringer i det, skal det skje slik det alltid har gjort, gjennom grundige faglige utredninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
For det første opplever ikke jeg at det er noe spenn i forhold til den flertallsenigheten som ligger i Stortinget i dag. Snarere tvert imot mener jeg representantene fra Kristelig Folkeparti og Venstre meget godt har redegjort for det standpunktet de har i dag, som de også hadde i fjor, og som de har hatt lenge, nemlig et ønske om å få utredet konsekvensene av noe før man eventuelt velger å fatte vedtak om det. Som jeg sa i mitt innlegg, konkluderer heller ikke regjeringspartiene i dette spørsmålet før vi kjenner de faglige anbefalingene som måtte komme rundt dette. Det har også tidligere vært – tror jeg – Arbeiderpartiets linje. Jeg synes det er litt mer uklart hva som er Arbeiderpartiets linje nå. Men med tanke på alle debatter om uttrekk vet vi at vi løper en risiko for lavere avkastning på det norske folks pensjonspenger. Derfor mener jeg det er viktig at vi tenker oss grundig om før vi fatter beslutninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Dette er først og fremst en debatt om hvordan vi forvalter det norske folks pensjonspenger. Det er et spørsmål jeg tar veldig alvorlig, for det handler om hvordan både den generasjonen som lever i dag, og de generasjonene som kommer etter oss, skal nyte godt av en stor formue som vi lykkes i å hente opp. Da handler det om å søke å maksimere avkastningen på de pengene. Så kan man gjerne diskutere en lang rekke ulike klima- og miljøpolitiske spørsmål, men jeg mener at det overordnet sett hører hjemme i andre debattsammenhenger enn når vi diskuterer fondets langsiktige forvaltning. Så registrerer jeg at det nå er flertall i Stortinget for å sette ned et ekspertutvalg. Det er jeg glad for, fordi det betyr at vi kan få en grundig gjennomgang og vurdering av hvordan eventuelle uttrekk vil påvirke forvaltningen av fondet. Det mener jeg er informasjon vi trenger å ha før vi treffer nye beslutninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Fremskrittspartiet har alltid støttet forslag som handler om å utrede spørsmål vi ikke har nok kunnskap om og kompetanse på. Det gjør vi fortsatt. Så mener jeg at det å ha gode etiske retningslinjer for forvaltningen av fondet er bra. Men jeg mener også at når Stortinget velger å gjøre endringer i det, skal det være grundig gjennomgått og vurdert, slik at man opplyser om alle mulige konsekvenser av å gjøre endringer. Det mener jeg er det eneste ansvarlige med tanke på hva som er det overordnede målet for SPU, nemlig å forvalte det norske folks pensjonspenger på en slik måte at det gir mer avkastning fra det ene året til det andre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Jeg tror jeg skal minne representanten Hansson på at nettopp fordi verdens øyne retter seg mot Norge når det er diskusjoner om forvaltningen av Statens pensjonsfond, er det det beste beviset for hvor viktig det er å ha en langsiktig og forutsigbar forvaltningsstrategi for fondet. Det er et stort fond hvis hovedformål er å sørge for en god avkastning på det norske folks pensjonspenger. Det er det overordnede målet med SPU. Så er det mulig at Miljøpartiet De Grønne mener at vi skal endre forvaltningsstrategien løpende etter som debatten endrer seg og det kommer opp nye, interessante spørsmål, enten i den utenrikspolitiske eller den miljøpolitiske debatten. Det er jeg uenig i. Jeg mener det vil være en veldig risikofylt strategi for å forvalte det norske folks pensjonspenger. Derfor er det klokt å utrede spørsmål grundig før Stortinget treffer nye vedtak, basert på en bred analyse.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det har vært artig å sitte og følge debatten. Temperaturen har av og til vært noe høyere enn høyst nødvendig, for det er ingen tvil om at det er enighet i Stortinget om at vi skal ha en ansvarlig håndtering av Statens pensjonsfond utland. Det er ingen som ønsker å styre det fondet på noen som helst slags måte, og i hvert fall ikke etter innfallsmetoden, som siste representant her sa. Tvert om er det sterk konsensus om det motsatte – nettopp å være langsiktig. Det er veldig bra med den ekspertgruppen som er foreslått. Det blir spennende å se konsekvensen av det – hvordan en tenker rent finansielt, om risikoeksponering osv. Men det blir også spennende i fortsettelsen av denne debatten å se på hvordan klimainnretningen i tankegangen blant de politiske partiene i denne sal faktisk er når en skal vurdere SPUs framtid. Det blir interessant. Signalene her er høyst utydelige når det gjelder akkurat det. Det som jeg synes blir litt spesielt, er at en andel som utgjør ca. 2,5–3,5 mrd. kr, eller for å si det på en annen måte: 0,00065 pst. av oljeformuen vår, skal vekke så sterke reaksjoner i denne salen og måtte kreve så pass vidtgående utredninger før en kan ta stilling når det gjelder kullgruveselskapene og en eventuell utgang av dem. Det er jeg litt forundret over. Jeg er i hvert fall forundret over dem som mener det er en klimamessig dimensjon i at et stort fond gir et tydelig signal. Det synes jeg er spesielt i klimasammenheng. Men jeg erkjenner at her er det nok noen som i dag stemmer imot forslag som de opprinnelig er for. Jeg får akseptere det, men samtidig imøtese debatten om et år og se hvordan Kristelig Folkeparti og Venstre da eventuelt vil klimainnrette sin retorikk når det gjelder SPUs framtid. Det kan bli veldig spennende.
Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Jeg vil på vegne av Fremskrittspartiet presisere at vi deler Høyres tolkning av merknaden til stedlig ledelse og tolker denne som en oppsummering av tilbakemeldinger fra helsepersonell og ikke som en bestilling fra regjeringen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-03-20:
Jeg skal ikke bruke tid på å kommentere det jeg ganske tydelig sa om det manglende samsvar mellom hva statsråden nå sier kontra det han sa som opposisjonsleder om temaet. Det kan folk lese sjøl. Det jeg ba om ordet til, gjelder styringssystem. Statsråden sa at ledelse var viktigst uansett styringssystem. Det er jeg helt enig i. Uansett styringssystem er det mulig å utøve bedre eller god ledelse innenfor systemet. Ringerike sykehus var et eksempel på det under 22. juli-tragedien, da de satte til side klinikkmodellen og innførte stedlig ledelse og fikk et kjemperesultat i den forferdelige situasjonen de sto i. Statsråden sier at det nå skal evalueres og planlegges. Jeg har sans for å evaluere, planlegge, tenke og å gå til kilden med kritisk sans og gjøre det bedre. Men nå skal ledelsesperspektivet være slik at det må være forankret i den ledelsen som arbeider med saken. Ja, sjølsagt må det være det. Men slik statsråden sa det, virket det som at det ikke er behov for at Stortinget gir noen klare føringer for hvordan dette arbeidet skal skje. For å gjenta: Det som ligger i den merknaden som alle partier er med på om stedlig ledelse, betyr at ledelsen skal være til stede. Det er en måte å si det på. Enhver leder må være daglig til stede på sitt nivå i forhold til det som skjer. En må være til stede, slik at en kan gi løpende råd, ros og korrigeringer. Det er jo det som mange fagfolk innenfor spesialisthelsetjenesten ikke opplever. De opplever ikke at ledelsen er til stede og leder – noe som er helt nødvendig i det daglige liv. En skal ikke bare lede gjennom overordnede planer, evalueringer, konsepter og perspektiver. En skal lede i dagliglivet. En god leder er den som leder i dagliglivet – den må være til stede.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-03-20:
Helsedirektoratet har en viktig, overordnet rolle. Om Helsedirektoratet gjør en grundig, forståelig og presis jobb, er det mye enklere for de underliggende organisasjoner å følge det opp. Formålet med Riksrevisjonens undersøkelse har vært å vurdere om Helsedirektoratet forvalter sine oppgaver effektivt, om ledelsen har etablert hensiktsmessige systemer for styring og oppfølging av virksomheten, og om Helse- og omsorgsdepartementet har en tilstrekkelig god etatsstyring av direktoratet. Riksrevisjonen har altså vurdert om Helsedirektoratet fungerer ut fra den intensjonen som jeg innledet med. Som representanten Are Helseth sa, kommer ikke Helsedirektoratet spesielt godt ut av å være i Riksrevisjonens søkelys – for å si det diplomatisk. Det er vesentlige svakheter ved virksomhetsstyringa. Det er utfordringer med styring og oppfølging av det faglige arbeidet. Det stopper jeg opp ved – ved det faglige arbeidet. Det må vel forventes at de beste faglige medarbeiderne sitter i overordnede stillinger, der de kan gi de beste faglige råd nedover. En slik påpekning er veldig viktig. Riksrevisjonen påpeker også at oppdraget fra departement til direktorat er for detaljert. Merknadene er ikke spesielle, men jeg vil knytte noen kommentarer til særmerknaden fra Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne, som nok en gang prøver å fokusere på hvorfor vi er i den situasjonen at det er veldig mange mål og veldig mange krav som skal oppfylles, og at en i praksis i liten grad greier å følge det opp. Det er pent på papiret, men i praksis ser det helt annerledes ut. Jeg skal ikke holde noe langt innlegg, bare kaldt og nøkternt poengtere at det er stadig flere som slutter seg til kritikken av den styringsmodellen som på engelsk heter New Public Management. Det Riksrevisjonen gjør, er at de gjennomfører sin vurdering på basis av de mål og styringssignaler som Stortinget og departementet har gitt for offentlig virksomhet. Det viser at en sjøl ikke greier å følge det godt opp. Riksrevisjonen tar New Public Management på alvor og sier at slik det praktiseres, fungerer det dårlig. Det som er vår særmerknad, er at vi fortsatt ønsker mål, men vi ønsker få og kvalitative mål. Vi ønsker mål – som representanten Helseth sa – der verdier og retning må være vesentlig. Vår holdning er at de ansatte må være med og forme målene innenfor rammen av overordnede politiske føringer og årlige budsjettrammer, som skal gjennomføres. Dette er kjernen i en felles virkelighetsforståelse: En har overordnede beskjeder og trekker hele flokken med. En får entusiasme fordi en arbeider i lag med dette. Dette gjennomfører en uten svært mange mål.
Bent Høie (Høyre), 2014-03-20:
Jeg tror ikke det finnes noe enkelt svar på det spørsmålet, men jeg var litt inne på det i mitt innlegg. Oppgavene og omfanget av oppgavene som direktoratet har fått, er svært krevende, både omfanget og utformingen av nasjonale retningslinjer, veiledere, planer, osv. Dette er ofte planer, veiledere osv. som er initiert her i Stortinget eller fra skiftende regjeringer, og oppgaver blir lagt oppå hverandre uten at det kanskje er en bevissthet om hvorvidt nye oppgaver bør føre til at andre oppgaver bør ut. Så har vi en omfattende tilskuddsforvaltning. 40 ulike tilskudd skal forvaltes bare til kommunene. I tillegg har en omfattende tilskudd til frivillig sektor. Når alt dette skal evalueres og kontrolleres, blir det krevende.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Etter å ha hørt statsrådens innlegg akkurat nå tror jeg vi kan være enige om at det egentlig er veldig bred enighet om hvor alvorlig situasjonen er i Helsedirektoratet, og at statsråden har presentert for Stortinget alt hva han vil gjøre, og ta garantien for at det blir gjennomført, og at Helsedirektoratet selv også har tatt grep. Alt dette er veldig bra, og det er veldig konstruktivt, mener jeg, med tanke på den kritikken som ligger der fra Riksrevisjonen, som komiteen så ettertrykkelig har sluttet seg til – praktisk talt enstemmig – på alle disse alvorlige punktene. Det er i og for seg ikke noen replikk som sådan, men jeg vil gjerne ha statsråden i tale på hans syn på hvorfor det er blitt som det er blitt i direktoratet. Det er en vanskelig sak, det er en stor sak, og kanskje det er litt kort i replikker, men det er greit å få en sånn meningsveksling mellom statsråden og meg om disse tingene. Derfor åpner jeg med det spørsmålet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-20:
Etter det siste innlegget kan det åpnes for en ganske stor debatt. Jeg skal prøve ikke å gjøre det, men jeg har lyst til – fra vår side – å understreke at alle former for sykehusfusjoner er kompliserte og derfor må planlegges grundig. Det som er viktig nå, er at de må settes inn i en nasjonal sammenheng, og man må ikke foreta flere slike endringer før man har lagt fram en nasjonal helseplan som sier noe også om struktur, styring og samhandling i hele helsevesenet. Det er uhyre viktig. Representanten Kolberg var oppe og snakket om forhistorien til denne saken, og det er vel kanskje lov å si at det var litt ulike meninger om dette. Det var andre synspunkter som var oppe i diskusjonene, og som ble lagt på bordet, men som det ikke ble tatt hensyn til. Det er styringsproblemer, og SV mener at det har med styringsfilosofi, helseforetaksmodellen og markedsstyringsprinsippene å gjøre at vi kommer opp i disse problemene om igjen og om igjen. Kontroll- og konstitusjonskomiteens oppgave blir å se at man faktisk har gjort det som disse styringsfilosofimodellene og modellene sier. Når det ikke går så bra, sier vi: Gjør mer av det samme, som vi kanskje også mener ikke er helt riktig eller treffer helt på målet. Derfor kommer jeg i neste sak til å si litt om det. Vi sa litt om det under behandlingen av Dokument 1, da den debatten var oppe forrige gang, men jeg tror ikke vi kommer ut av disse problemene før vi finner en styringsmodell også for helse, som er en forvaltningsmodell der det er mulig å styre ut ifra kvalitativt gode mål, der en del av disse markedsstyringsprinsippene, som man nå har valgt å lene seg hardt på, blir lagt i skuffen – ellers kommer vi til å fortsette med disse rapportene år etter år etter år.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Takk til saksordføraren for god og grundig gjennomgang og framifrå framlegging. Fyrst av alt vil eg seia meg heilt einig i det siste som saksordføraren sa, at når det gjeld fiskeripolitikken, er det svært viktig at vi får ei brei forankring i Stortinget og får breie politiske fleirtal. Det vil sikra ei heilt nødvendig føreseielegheit for denne næringa – ei føreseielegheit som går ut over ein fireårsperiode eller enda kortare periodar. Så er det signalisert at det kjem eit forslag om at ein skal fortsetja med gammal praksis og rapportera til Stortinget også etter at råfisklova fekk nytt namn. Det forslaget gjer eg hermed merksam på at både Arbeidarpartiet og Senterpartiet kjem til å støtta. Arbeidarpartiet er heilt einig med saksordføraren i at det er god grunn til å understreka den viktige og gode jobben som fiskesalslaga utfører når det gjeld både ressurskontroll og omsetningskontroll. Skilnaden i denne saka er synet på føringstilskotet og tilskot til mottaksstasjonar. Her meiner alle, med unntak av regjeringspartia, at det var galt av regjeringa å ta bort dei 10 mill. kr i føringstilskotet som regjeringa Stoltenberg hadde i sitt budsjett. Så har vi sett ei uønskt og uheldig utvikling langs kysten, der stadig fleire anlegg vert lagde ned. Det er nettopp som eit verkemiddel for å dempa denne uheldige og uønskte utviklinga at føringstilskotet hadde vore ei viktig brikke å ha med. Dei 10 mill. kr ville vore eit kjærkomme bidrag i så måte. Arbeidarpartiet meiner òg at ei satsing på føringstilskot er avgjerande for å halda ved lag differensiert flåtestruktur òg i framtida, og at det er viktig å ha eit nett av mottaksstasjonar å levera til, slik som saksordføraren påpeikte. Utan dette vil det faktisk vera umogleg å driva fiske for yrkesfiskarar med små båtar. Kva er konsekvensen av det? Det er faktisk at verdifulle fiskeressursar ikkje vert godt nok utnytta, og i tillegg at den vesle kystflåten vi har, smuldrar bort. Så vil eg seia noko om at skilnadene ikkje alltid er kjempestore innanfor det vi snakkar om, innanfor fiskeri og havbruk. Men då må vi hugsa på at båten faktisk kjem kraftig ut av kurs også med små kursjusteringar undervegs. Så er det sjølvsagt òg saker der vi verkeleg står langt frå kvarandre, og eg ser fram til at vi skal ha gode debattar òg i dei sakene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-03-20:
Det aller meste er nevnt i sakens anledning, og jeg skal heller ikke bruke tid på representanten Heggøs savn etter den store uenigheten. Det blir dager nok der vi er uenige, det går helt fint. Først skal jeg ta en liten runde på det som faktisk er den lille uenigheten i den meldingen vi har behandlet nå. Det går på prinsippet om føringstilskudd og prinsippet om tilskudd til mottaksstasjoner. Det er sånn at prisen fiskeren får for fangsten sin, er avhengig av at det er mottakere – så antallet mottaksstasjoner er viktig, det at det er flere av dem, er viktig, og det at det er et marked der for fiskerne, er viktig. Det er alle enige om. Et tilskudd til mottaksstasjoner begrenser fort den delen, for da styrer du inn på antallet, og da plotter du hvor mottaksstasjonene skal være. Et føringstilskudd er derimot mye mer nøytralt og mye bedre når det gjelder den delen. Da har du et marked, og så får du transporttilskuddet for å flytte varene fram og tilbake. Man tar altså føringsbelastningen mens man ennå har et åpent marked. Derfor har medlemmene fra Høyre og Fremskrittspartiet sagt at føringstilskudd er et godt virkemiddel, mens tilskudd til mottaksstasjoner mener vi ikke er et godt virkemiddel. Det er stort sett hele uenigheten vi har klart å stable på beina i denne saken. Så er saken sånn at vi i forrige periode vedtok en ny fiskesalgslagslov. Den gamle råfiskloven hadde et element i seg der regjeringen skulle rapportere til Stortinget. Det var ikke med i den nye loven. Den nye loven gir ganske store fullmakter til fiskesalgslagene. Vi har derfor et ønske om at regjeringen skal fortsette med en form for rapportering til Stortinget, slik at vi kan følge opp disse lovene regelmessig. Vi har derfor fremmet et forslag – sikkert i siste liten, men i alle fall i tide – der vi foreslår følgende: «Stortinget ber regjeringen rapportere til Stortinget på egnet måte om aktuelle spørsmål knyttet til gjennomføring av fiskesalgslagsloven og fiskeeksportloven. Den nye fiskesalgslagsloven er en fullmaktslov som gir store fullmakter til fiskesalgslagene. Det er viktig at Stortinget får informasjon og at denne kommer så tidlig som mulig.» Så har vi i formuleringen gjort det så rundelig at regjeringen får velge form og hyppighet, men det er et klart signal om at Stortinget fortsatt vil ha kunnskap om fiskesalgslagene og lovens virkning. Jeg tar herved opp Høyres forslag.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Skjermen min var fastlåst, så jeg fikk ikke stemt.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Jeg stemte feil.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Jeg tar med dette opp forslagene nr. 1 og 2, på vegne av Arbeiderpartiet, og varsler samtidig Arbeiderpartiets støtte til forslag nr. 7, fra SV.