Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 1999-06-17:
Når man hører dialekt, skjønner man i hvert fall at skepsisen til å tilvirke fisk om bord i fiskefartøy ikke er så veldig stor, for det er faktisk det mitt distrikt i Møre og Romsdal lever av. Når det gjelder denne saken, har Fremskrittspartiet nøye vurdert det utkastet som foreligger til avtale. Og vi har stilt oss spørsmålet: Er dette et rent utenrikspolitisk dokument, slik at Regjeringen føler at forholdet til Island og islandske fiskere er tjent med en slik avtale, eller er det her foretatt en næringspolitisk begrunnelse fordi en ønsker at en slik avtale skal komme i havn? Undervegs i prosessen følte Fremskrittspartiet et stort behov for å få avklart hva som var hovedbegrunnelsen for denne avtalen. Fremskrittspartiet valgte derfor å avholde en høring for stortingsgruppen, der både de involverte departementene og fiskeriorganisasjonene var til stede. Det var representanter fra Utenriksdepartementet til stede, og også statssekretær Nakken fra Fiskeridepartementet, og på den andre siden var Fiskarlaget og Rederiforbundet representert. Dette møtet ble for Fremskrittspartiet meget avklarende, og særlig fordi det raskt viste seg at en samlet fiskerinæring var imot det framlagte forslaget til avtale. Det er ikke alltid vi har en fiskerinæring, uansett tilhørighet og fartøy, som står samlet om å gå imot en avtale. Dette forslaget later til å være en meget dårlig avtale for norsk fiskerinæring, særlig da den i stor grad ikke løser de problemene som man har ment å løse, forholdene rundt fiskeriene i Smutthullet. Jeg vil derfor ta for meg en del av de punktene som det i hvert fall for meg virker som avtalen ikke løser, og som organisasjonene er enig med Fremskrittspartiet i. Islandske fartøy kan fortsette et ukontrollert fiske av bl.a. reker i Smutthullet. Islandsk rekefiske i området vil føre til negative konsekvenser for de nasjonene som har historiske rettigheter i rekefisket i Barentshavet. Avtalen innebærer en betydelig ubalanse i bytteforholdet mellom Norge og Island i Norges disfavør. Islandske fartøy kan i tillegg komplettere sine fangster av torsk i norsk sone med å fiske andre fiskeslag enn torsk i Smutthullet, da andre fiskeslag ikke er omfattet av avtalen. Norske fartøy har begrensninger når det gjelder å utnytte de fiskeslag Norge får i islandsk sone. Islandske redere kan gjennom andre land fortsette et ukontrollert fiske etter bl.a. norsk-arktisk torsk i Smutthullet. Fremskrittspartiet har i denne saken inntatt det samme syn som fiskeriorganisasjonene og vil stemme mot det fremlagte forslaget til avtale, da avtalen, slik Fremskrittspartiet ser det, på en rekke områder ikke løser konflikten mellom Norge og Island i Smutthull-problematikken. Jeg må avslutningsvis få komme inn på et par punkt. Det var bl.a. fra representanten Hove vist til at man nå kunne få lov til å bearbeide 500 tonn med bunnfisk, altså lange, blålange og brosme, i islandsk sone. Problemet er bare at skal et fartøy gå til Island og fiske denne type fiskeslag, er man også avhengig av å kunne komplettere fangsten sin. Det får man ikke mulighet til i forhold til den avtalen som foreligger, slik som jeg leser den. Så var det vel saksordføreren som viste til det positive innspillet at man nå ville innføre restriksjoner på fangstredskaper for rekefiske i Smutthullet. Ja, det er mulig man føler at det er noe å hoppe i taket over og være veldig glad for, men det eneste som man har kommet fram til, er at man skal ha en skillerist i trålen. Det er den avtalen, slik jeg ser det, som i hvert fall er fremkommet i svar til representanten Bastesen. Helt avslutningsvis er det fristende å stille et spørsmål til fiskeriministeren: Føler fiskeriministeren det betryggende at man inntar en holdning til denne avtalen som en samlet fiskerinæring – altså næringen som fiskeriministeren skal ivareta interessene til – er imot?