Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
I sitt forslag til revidert nasjonalbudsjett for 2014 viderefører Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen den politiske kursen som ble staket ut i for høst, i både regjeringserklæringen og i endringene i statsbudsjettet for 2014. Det føres nå en ny politikk, i tråd med velgernes ønske, og det tas skritt for å dreie norsk økonomi og samfunnet i en ny og bedre retning. Redusert skatte- og avgiftstrykk for både bedrifter og privatpersoner, mindre byråkrati og en enklere hverdag for folk flest er et viktig politisk mål for Fremskrittspartiet, og det er veldig bra at regjeringen viser handlekraft, følger opp med konkrete tiltak og legger til rette for en god økonomisk utvikling i Norge. Arveavgiften er allerede fjernet i sin helhet, inntekts- og formuesskatten er redusert, og nå fjernes den midlertidige båtmotoravgiften, som ble innført i 1978, slik det er nevnt tidligere i debatten. Taxfree-ordningen gjøres mer fleksibel. Innkreving av avgift på båtmotorer er byråkratisk og kostbart, og provenyet er veldig begrenset, og så tiltaket er like mye en avgiftslettelse som et forenklingstiltak. Fleksible kvoter i taxfree-ordningen for alkohol og tobakk er ikke subsidiering av alkoholbruk, slik det hevdes av noen i debatten, men et bidrag til å øke valgfriheten for folk flest – i hvert fall for dem som reiser, og de er ganske mange. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet og SV har stort behov for å skrive seg inn i historiebøkene – gjennom sine mindretallsmerknader – ved å hylle resultatene som ble oppnådd under åtte år med rød-grønt styre. Og det er mye bra i Norge og i norsk økonomi, samtidig som det var mange utfordringer i både offentlig og privat sektor ved inngangen til 2014. For å nevne noen: historisk lavt nivå på investeringene i Fastlands-Norge: det laveste siden 1970 timelønnskostnader som er nesten 70 pst. over snittet for våre handelspartnere i EU kun én av seks oppstartbedrifter overlever de første tre årene, noe som indikerer at ramme- og regelverk ikke har vært spesielt entreprenørvennlige cirka 600 000 mennesker står helt eller delvis utenfor det ordinære arbeidslivet, noe som bidrar til den største inntektsforskjellen i samfunnet vedlikeholdsetterslep på riksveiene på mellom 25 mrd. kr og 40 mrd. kr, og for fylkesveiene på mellom 45 mrd. kr og 75 mrd. kr manglende helhet i veiutbyggingen bidrar til at byggetiden nesten firedobles, og til at altfor mange viktige prosjekter ikke blir gjennomført i tide Dette er noe av den rød-grønne arven. For øvrig er det interessant at Arbeiderpartiet allerede nå foreslår å øke formuesskatten, for da må vi jo spørre om de også ønsker å øke inntektsskatten og gjeninnføre arveavgiften. Det er viktig informasjon til velgerne som Arbeiderpartiet også må være åpne og ærlige på. Næringslivets rammebetingelser er i stor grad politisk påvirket gjennom bl.a. skatteregimet og tilrettelegging av infrastruktur, og derfor må ikke skattedebatten ensidig fokusere på fordeling, men i langt større grad fokusere på verdiskapning og konkurransevilkår. Dette er faktisk en viktig skillelinje i norsk politikk. Kunnskap og kompetanse er en viktig innsatsfaktor for verdiskapning, økonomisk utvikling og velstand. Derfor er det grunn til å understreke at den ekstrabevilgningen som ligger i revidert, på 50 mill. kr til videreutdanning av lærere, faktisk gir anledning til at mer enn 3 500 lærere nå kan ta videreutdanning. Da får vi utnyttet kapasiteten i utdanningssystemet tilnærmet 100 pst., og det bidras ytterligere, gjennom budsjettforliket, med 50 mill. kr for å øke kapasiteten. Det er grunn til å berømme regjeringen for målrettet innsats i forhandlingene med EU og ESA for å opprettholde ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift frem til 2020, og for å ha fått aksept for snevrere sektorunntak for energi- og transportsektoren enn det som var utgangspunktet fra forrige regjering. Helt på tampen vil jeg også takke saksordføreren i komiteen for godt samarbeid og bidrag, sammen Venstre og Kristelig Folkeparti, til bred enighet om regjeringens tiltak for å kompensere endringene i ordningen. Kort oppsummert kan vi vel egentlig si at den aktive rollen som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har tatt overfor EU, allerede har gitt bedre forhandlingsresultat, sammenlignet med en passiv, sitte-hjemme-på-berget-holdning, hvor man bare sender brev til ESA.