Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-03:
Internasjonal kriminalitet er en trussel mot demokrati, rettssikkerhet og menneskelige rettigheter. Dessverre er internasjonal kriminalitet økende. Økonomisk kriminalitet er en del av dette bildet. Jeg er glad for at finanskomiteen i det alt vesentlige gir sin tilslutning til Regjeringens forslag. Norge ligger i forkant av det internasjonale arbeidet med å bekjempe hvitvasking og internasjonal kriminalitet, herunder også terrorfinansiering. Et flertall i komiteen er også utålmodig på flere punkter og ønsker at Regjeringen skal følge opp. Jeg kan bekrefte anmodningen i representanten Frøilands innlegg om at flere ting er på gang og vil bli fulgt opp i rekkefølge, ikke minst i internasjonale rekommandasjoner som kommer på rekke og rad. Komiteen har også en del merknader, særlig fra mindretallet som åpenbart har fått innspill fra fagmiljøer utenom komiteen. I det alt vesentlige gjelder dette spørsmål som ligger under Justisdepartementet. Også der er det et aktivt arbeid for å følge dette opp. Komiteen er også utålmodig når det gjelder å få slått fast at elektronisk legitimasjon skal likestilles. Jeg kan bekrefte at vi er i full gang med å følge opp Stortingets vedtak. Sammen med Næringsdepartementet vil Finansdepartementet vurdere en løsning som innebærer at elektronisk kvalifiserte sertifikater og skriftlig legitimasjon likestilles etter hvitvaskingsregelverket. Problemet i dag er at reglene om elektronisk sertifikat ikke er så strenge som det hvitvaskingsreglene krever. Det har hele tiden vært forutsatt at den foreslåtte forskriftshjemmelen skal benyttes. Det er i alt vesentlig enighet i innstillingen. Jeg har lyst til å understreke at når kretsen av dem som har meldeplikt, utvides, har det ingenting med angiveri å gjøre. Jeg ønsker et land der næringer og næringsutøvere spiller på lag med myndighetene i bekjempelse av enhver form for kriminalitet. Næringer eller næringsutøvere som ønsker å skjule kriminalitet, ønsker vi ikke. Det er det bred enighet om. Det er en dissens på ett punkt som har vært gjenstand for en viss debatt, nemlig om loven også skal gjelde terrorfinansiering. Jeg har litt problemer med å skjønne motstanden fra mindretallet på dette punktet, for det er jo ikke slik at bilforhandlere, som ble nevnt som et eksempel, gullsmeder, auksjonsforretninger eller andre kvalifiserte personer med god innsikt i sin næring skal se hvor kriminaliteten stammer fra eller hva eventuelt midlene skal brukes til. På mistanke skal man si fra, og mistanke om terrorfinansiering skal ikke ekskluderes, selvfølgelig. Men det forutsetter jo ikke at bilforhandleren, for å bruke det eksempelet, skal drive etterforskning ved berettiget mistanke. Det holder med det vanlige skjønn som utøves, også i forholdet til terrorisme. Det er ikke slik at rettssikkerheten på dette punkt overhodet er truet. Det er en informasjon man gir videre, som så underlegges vanlig behandling hos politi, eventuelt tiltale ved påtalemyndighet, eventuelt rettsapparatet. Så rettssikkerheten er sikret på ethvert ledd også når det gjelder eventuell begått eller planlagt terrorisme. Dersom mindretallets forslag hadde blitt vedtatt, hadde Norge stått som et av de få land som ikke følger opp internasjonale forpliktelser på dette området. FN-konvensjonen av 9. desember 1999 om bekjempelse av finansiering av terrorisme, Artikkel 18 1 b), følger vi med dette opp. Det har de aller fleste andre land gjort, også et samlet EU. Jeg er derfor glad for at flertallet gir Regjeringen støtte på dette punkt. Noe annet tror jeg hadde blitt internasjonalt bemerket. Når det også ble sagt i debatten at det ikke er finansministere som primært følger opp arbeidet mot internasjonal terrorisme, kan jeg avkrefte det. Det er det. Internasjonalt er bekjempelse av terrorisme gjennom økonomisk kriminalitet et av de hyppigste temaer på alle møter der også finansministere møtes.