Siri A. Meling (Høyre), 2013-05-21:
For Høyre er det viktig at nye felt utvikles og settes i drift for at Norge skal klare å opprettholde produksjonsvolumet innenfor olje og gass fremover. Disse ambisjonene deler vi med alle de andre partiene i Stortinget, og de er synliggjort gjennom behandlingen av den siste petroleumsmeldingen, Meld. St. 28 for 2010–2011 «En næring for framtida». Vi stiller oss derfor positive til planene for utbygging og drift av feltene Ivar Aasen og Gina Krog, som vi har til behandling i dag. Begge prosjektene antas å ha en robust økonomi, og begge prosjektene synes ikke å ha noen nevneverdig negativ effekt knyttet til miljø eller sameksistens med andre næringer. Begge feltene inngår i et større kraft-fra-land-prosjekt på den sørlige delen av Utsirahøyden, og Statoil har siden høsten 2011 ledet utredningen av en samordnet løsning for kraft fra land til feltene Johan Sverdrup, Ivar Aasen og Gina Krog. Prosjektet har en fremdriftsplan som tilsier konseptvalg i inneværende år, investeringsbeslutning i 2014, installasjon i 2017 og oppstart i 2018. For Høyre er det viktig at vi tar grep for å møte våre nasjonale forpliktelser for reduserte utslipp av klimagasser. Dersom nye felt og større ombygginger av eksisterende felt kan finne lønnsomme kraft fra land-løsninger, ønsker vi disse realisert, og vi forventer at de ulike aktørene tilstreber denne type løsninger, bl.a. gjennom å se et større område i sammenheng, slik som det er gjort på denne delen av Utsirahøyden. Vi har merket oss at olje- og energiministeren i sitt svarbrev til energi- og miljøkomiteen datert den 30. april 2013 skriver at de foreløpige tallene fra operatøren indikerer at kraft fra land kan være lønnsomt. Vi har to planer for utbygging og drift til behandling i dag. Den tredje, som regjeringen nylig la frem for Stortinget, om Aasta Hansteen-feltet, er fremdeles til behandling i energi- og miljøkomiteen, og vil debatteres på et senere tidspunkt denne våren. Disse tre planene for utbygging og drift har imidlertid noen fellesnevnere, og det er at det er inngått en ganske betydelig kontraktsmessig forpliktelse før prosjektene er endelig godkjent i Stortinget. For Ivar Aasen dreier dette seg om 7,8 milliarder 2012-kroner og en eksponering inklusive kanselleringskostnader på 1,1 mrd. kr. For Gina Krog-feltet dreier det seg om 16,1 mrd. kr, og eksponeringsbehov frem til godkjenning i Stortinget inklusive kanselleringskostnader er 1,9 mrd. kr. Disse to prosjektene har eksponeringskostnader på til sammen 3 mrd. kr, og hvis vi legger Aasta Hansteen-utbyggingen på toppen av dette, snakker vi om eksponeringskostnader på 4,3 mrd. kr dersom planene for utbygging og drift ikke skulle bli vedtatt av Stortinget. Vi har fra Høyres side forståelse for at det kan være behov for å inngå avtaler for å sikre kapasitet eller ha kontroll på kostnader. Derfor stilte vi oss bak de endringene i petroleumsloven § 4-2 i 1996 som gjorde disse kontraktsmessige forholdene mulig, under forutsetning av Stortingets senere godkjennelse. Fra vårt ståsted var dette ment å være en unntaksmulighet, men hvis vi nå ser på disse tre planene for utbygging og drift som er presentert for Stortinget denne våren, er det for samtlige inngått vesentlige kontraktsmessige forpliktelser med betydelige kanselleringskostnader for samfunnet gjennom skattesystemet dersom prosjektene ikke godkjennes. Høyre ser på dette som uheldig og har forståelse for at dette kan bidra til å sette spørsmålstegn ved Stortingets uavhengige behandling av denne type prosjekter. I etterkant av at søknaden om utbygging og drift av feltene Ivar Aasen og Gina Krog er overlevert Stortinget, har regjeringen varslet endringer i petroleumsskatten i forbindelse med fremleggelsen av revidert nasjonalbudsjett denne våren. Jeg registrerer at olje- og energiministeren i svarbrev til komiteen datert den 7. mai 2013 skriver at begge prosjektene er samfunnsøkonomisk lønnsomme, og at beregningene som er foretatt, ikke påvirkes av de varslede skatteendringene.