Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-05-04:
Man kan ikke unngå å få visse assosiasjoner og bilder på netthinnen når man nærmest blir forespurt om man vil ta på seg Regjeringens «BAT-man»-utrustning, men hensett til alle de filmene jeg har sett om Batman, tror jeg foreløpig jeg skal beholde stortingsbunaden. Norsk industri har, til tross for at næringsministeren ikke har tatt på seg Batman-uniformen, mange spennende eksempler på utvikling av miljøteknologi i den absolutt ypperste verdensklasse. Interpellanten nevner selv ScanWafers produksjon av silisiumskiver til solcelleindustrien. Lignende eksempler har man på norsk sokkel, der en rekke innovasjoner reduserer utslippene til både luft og vann. Statoils utskilling av CO2 fra naturgassen på Sleipner Øst og lagring av denne i Utsira-formasjonen er kanskje et av de beste, og i hvert fall mest omtalte, eksempler. Regjeringen legger stor vekt på å bidra til rammebetingelser som fremmer verdiskaping og vekst i norsk industri og øvrig næringsliv. Gode, generelle rammebetingelser og forutsigbare krav på miljøområdet er etter Regjeringens og industriens syn det beste grunnlaget for fortsatt utvikling av miljøteknologiske løsninger i norsk industri. Gjennom en stram budsjettpolitikk og samarbeid med partene i arbeidslivet om lønnsoppgjørene har Regjeringen bidratt til å snu den negative utviklingen i konkurranseevne som industrien har opplevd. Den største delen av de skattelettelsene på 19 milliarder kr som Samarbeidsregjeringen har gjennomført så langt, har tilfalt norske bedrifter. De forslag i skattereformen som er lagt frem for Stortinget, vil gi et bedre, enklere og mer rettferdig skattesystem. Forbedringer i skattesystemet vil bidra til å styrke næringslivet og verdiskapingen og dermed legge et godt grunnlag for økt økonomisk vekst og velferd. Dette skaper et klima for nyinvesteringer, også når det gjelder mer miljøvennlige løsninger. På miljøområdet har Regjeringen et godt samarbeid med bl.a. Prosessindustriens Landsforening, som er omtalt i interpellasjonen. I mars kom Regjeringen til enighet med PIL om utformingen av klimapolitikken. De delene av prosessindustrien som er omfattet av EUs kvotedirektiv, vil kunne ta del i EUs kvotemarked. For de øvrige utslippene har Regjeringen inngått en avtale med PIL om utslippsreduksjoner. Dette skaper forutsigbarhet i en tid der det dessverre hersker en viss usikkerhet rundt det internasjonale klimasamarbeidet. Klimautfordringen er bare ett eksempel der samarbeid og globale løsninger er nødvendig. Fundia Armeringsstål AS har vært truet av nedleggelse som følge av krav til kvikksølvrensing. Miljøvernministeren besluttet i desember i fjor å opprettholde de strenge utslippsgrensene for kvikksølv, men fristen for iverksettelse utsettes inntil konkurrerende skrapjernbaserte stålverk blir pålagt tilsvarende krav. Samtidig vil Norge arbeide aktivt for strenge krav og reduserte kvikksølvutslipp både i EU og globalt. Regjeringen har også flere programmer rettet mot de miljøteknologiske miljøene i Norge. Enova SF representerer Regjeringens største satsing innenfor området. Selskapet skal bidra til ny miljøvennlig energiproduksjon og energibesparelser på til sammen 10 TWh pr. år innen 2010. Regjeringen vil heve ambisjonsnivået i energiomleggingen, og for 2004 økes Energifondets inntekter til 565 mill. kr. Regjeringen vurderer også hvorvidt det er hensiktsmessig å innføre et pliktig grønt sertifikat-marked for ny fornybar energi. Dette markedet vil være felles med Sverige. Potensialet for økt kraftproduksjon og verdiskaping er stort dersom sertifikatmarkedet også utvides til kontinentet. For deler av næringslivet er produkter og tjenester som bidrar til å løse miljøproblemer, en viktig del av forretningsgrunnlaget. Det er et økende marked for miljøteknologi og miljøtjenester. For å stimulere slik virksomhet i Norge bevilges det årlig midler gjennom Norges forskningsråd. I 2002 ble det bevilget 113 mill. kr til slike miljørelaterte prosjekter. FoU-aktivitetene genererer nye produkter, prosesser og tjenester som vil bidra til redusert forurensning, effektiv energibruk, ny anvendelse av IKT og utvikling av spesialprodukter med høyere foredlingsgrad. Områder som er blitt gitt særlig høy prioritet, er gasskraftverk med CO2-håndtering, fornybare energikilder med nullutslipp, hydrogen og småskalabruk av naturgass til energiformål. Alle prosjektene som Innovasjon Norge finansierer, vurderes opp mot miljømessige forhold. I 2002 gikk 312 mill. kr, eller 8 pst. av SNDs bevilgninger, til prosjekter som skal føre til økt miljøeffektivitet gjennom forbedring av produkter, produksjonsprosesser og/eller systemløsninger. Regjeringen er opptatt av at det innenfor de offentlige finansieringsordningene stilles krav til miljøaspektene i de prosjektene det søkes støtte til. SND utarbeidet i 1996 retningslinjer for miljøvurderinger av prosjektsøknader. Disse er senere blitt videreutviklet. Siktemålet er at miljøutfordringer skal møtes på en måte som i størst mulig grad fremmer nærings- og miljøpolitiske mål. Begrunnelsen er at fremtidig næringsutvikling må bygge på utvikling og bruk av miljø- og ressurseffektiv teknologi og metoder, og at integrering av miljøhensyn underbygger virkemiddelapparatets øvrige mål. ScanWafer, som interpellanten fremhever, er et godt eksempel på hvordan Regjeringen vil at Innovasjon Norge skal arbeide. Tidlig i utviklingsfasen fikk ScanWafer støtte fra SND, en del av det som nå er Innovasjon Norge. I tillegg støttet SND ScanWafer ved bygging av fabrikken i Glomfjord, som også var omtalt. Det har i ettertid vist seg å være en riktig satsing. Innovasjon Norge skal bidra til entreprenørskap og ny gründervirksomhet i den type næringer. Ingenting er bedre enn om dette også bidrar til at vi får et renere miljø. Avslutningsvis vil jeg trekke frem innovasjonsplanen og arbeidet med oppfølgingen av den. Innovasjonsarbeidet er ennå i støpeskjeen. Dette var bakgrunnen for at enkeltnæringer, også miljøteknologiindustrien, ikke ble trukket spesielt frem i planen. I tiden fremover vil Regjeringen konkretisere innovasjonspolitikken videre i samarbeid med næringsliv, forskningsinstitusjoner og andre relevante aktører.