Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2000-12-12:
I Ot.prp. nr 13 for 2000-2001 kommer Regjeringen tilbake til Stortinget med forslag om utsettelse av ikrafttredelse av regnskapslovens kapittel 2. Stortinget behandlet regnskapsloven i juni 1998, og kapittel 2 ble da vedtatt, men ikrafttredelse ble utsatt til 1. januar 2001. Selve kapittel 2 i regnskapsloven er således allerede vedtatt i Stortinget, og det det nå skulle fattes vedtak om, var ny ikrafttredelsesdato. I tillegg dreier denne saken seg om egenkapitalmetoden og avvikling av krav om statsautorisert revisor for revisjon av årsoppgjør for visse foretak. Flere tidligere regjeringer har vært involvert i forberedelsene til den nye regnskapsloven som endelig ble lagt fram av regjeringen Bondevik – etter åtte års arbeid – og som ble vedtatt av Stortinget våren 1998 etter et kompromiss mellom Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre. Så dette er ingen enkel sak. Derfor vedtok også Stortinget under siste behandling å utsette iverksettelsen av kapittel 2 til 1. januar 2001 for å ivareta hensynet til nødvendig omstilling og tilpasning – en overgangsperiode på to år, i stedet for ett år, som Bondevik-regjeringen foreslo. Kapittel 2 handler i stor grad om en videreføring av bokføringsreglene i den gamle lovgivningen, men det er endringer på noen områder: Registreringsplikten er i noen grad utvidet. Dokumentasjons- og oppbevaringsplikten er på enkelte punkter utvidet. Tidligere definerte krav til konkrete rapporter er erstattet med mer generelle krav til spesifisering av registrerte opplysninger. Dette er gjort for å styrke kontrollmulighetene, dvs. i første rekke skattemyndighetene og Økokrim. Etter høringene i komiteen synes det som om flere av de aktuelle organisasjonene ikke er tilfreds med en slik utsettelse som nå foreslås, til 2002, og som er ytterligere ett år i forhold til det et flertall i Stortinget vedtok ved siste behandling, men heller ønsker å få loven opphevet eller utsatt ytterligere. Og det er det som nå skjer. Sentrumspartiene har nå endret standpunkt i forhold til tidligere vedtak og hva tidligere finansminister Restad gikk inn for, og går sammen med Høyre og Fremskrittspartiet om å sende hele kapittel 2 tilbake til Regjeringen for en ny gjennomgang. Hva har egentlig skjedd siden sist vi behandlet saken, foruten at vi har skiftet regjering? Loven er den samme. Det skal nå nedsettes et offentlig utvalg som skal utarbeide forslag til et helt nytt kapittel 2. Arbeiderpartiet mener det er svært viktig å unngå at arbeidet med regnskapslovens kapittel 2 nullstilles, og at en må starte opp med en ny utredning. Det er behov for modernisering og oppdatering av vedtatt regelverk, men det hadde man hatt mulighet til i forskriftsarbeidet som nå er i full gang i departementet. En tilbakesending som et flertall nå vedtar, vil bety en reversering av det arbeidet som er gjort på dette området så langt. Etter høringene er det også grunn til å tro at det er betydelige forskjeller mellom organisasjonene når det gjelder hva slags regelverk de egentlig ønsker seg. Det er derfor ikke grunn til å tro at det vil la seg gjøre å nå fram til et fullt ut omforent regelverk, selv om man nå skal sette ned et nytt offentlig utvalg med representanter fra flere parter. For jeg regner med at det fortsatt må være myndighetenes kontrollbehov som skal legges til grunn, og at det ikke er noen uenighet om det. På de andre områdene i innstillingen som jeg nevnte innledningsvis, går en enstemmig komite inn for Regjeringens forslag. Jeg vil ta opp mindretallsforslaget fra Arbeiderpartiet og SV.