Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2013-01-17:
Det nordiske samarbeidet har de siste årene gått inn i en ny fase med mer fokus på ambisjoner og resultater. Endringer i verden og den økonomiske krisen de siste årene i Europa har til en viss grad også berørt Norden – direkte eller indirekte. Norden må tilpasse seg den nye virkeligheten, og det krever at Nordisk råd kommer med felles anbefalinger, at oppfølging av vedtakene skjer, og at de skjer raskere. Samarbeidet med nordiske kolleger er viktig, og på tross av ulike farger på regjeringene i de ulike landene har vi felles utfordringer og mye å lære av hverandre. Det tas opp mange politiske dilemmaer både i de formelle møtene og mer uformelt på tvers av partigrensene. Nordisk samarbeid dreier seg i mindre grad om partipolitikk, men i stor grad om å finne fellesnevnere og å styrke Norden. Det er fremdeles et stort forbedringspotensial på mange områder. Komiteene etterlyser oppfølging og synlige resultater av det arbeidet som gjøres, og det gjør også våre innbyggere. Det er mulig å stille spørsmål til de ulike regjeringene, men jeg har erfart at svarfristen ikke overholdes. Det synes jeg er alvorlig, og det er mangel på respekt for medlemmene i Nordisk råd. Innbyggerne har også fått rett til å møte i komiteene, men dessverre er ordningen ukjent for de fleste, og det er tilfeldig om noen kjenner til ordningen og møter. Forventningene om å bli hørt, og at deres møte med komiteen skal føre til noe, er selvfølgelig til stede. Jeg kunne godt tenke meg en oppfølging av hvordan den ordningen har fungert så langt, og om det kan gjøres noe for at den kan fungere bedre. I dag finner man det meste av informasjon med noen enkle tastetrykk. Det er ikke enkelt å finne fram på Nordisk råds hjemmeside. Jeg har forsøkt mange ganger, og andre har gitt opp. På denne siden burde det ligge mye mer aktuell informasjon lett tilgjengelig. Dette har vært tatt opp flere ganger, men det skjer ikke forbedringer. Slik jeg ser det, må det lages en helt ny, brukervennlig hjemmeside med god informasjon om arbeidet som skjer, om oppfølgingen og også om linker som kan være av interesse, for dem som går inn på Nordisk råds side. Jevnlige henvendelser fra arbeidstakere og arbeidslivet om grensehindre og problemer som møter arbeidstakere, får vi her på Stortinget. Spesielt gjelder det kanskje når de mister jobben eller blir permittert. Jeg synes det er bra at det nå er en kortere ventetid på E-301-skjemaene. Det har vært purret opp både her i Stortinget og har vært tatt opp gjennom Nordisk råd. Der har det skjedd en forbedring. Men det er fremdeles store uklarheter når det gjelder rettigheter til arbeidstakere som mister jobb. Alle ønsker vi bærekraftige velferdsordninger. Med andre ord må Norge og Norden ha en gjennomgang av hvilke kriterier som blir lagt til grunn for de ulike ordningene. Svenske og danske arbeidsinnvandrere, men også lykkejegere fra andre deler av Europa kommer nå til Norge i et høyt antall. Våre velferdsordninger er ikke beregnet på den utviklingen vi ser i dag, med trygdeeksport og arbeidsledige arbeidssøkere som har sosiale rettigheter i de landene de kommer til. Det må ses på om det må foretas endringer ut fra den situasjonen Europa i dag er i. De fleste opplever at Norden har generøse velferdsordninger, men det finnes også et eksempel som viser at en stor gruppe diskrimineres. Det var også nevnt i årsmeldingen. Diskriminering på bakgrunn av kjønn kan ikke aksepteres. Svenske kvinner som jobber i Norge, men som bor i Sverige, får mammapermisjon. Men barnets far, som også jobber i Norge, får ikke pappaperm. Det handler ikke om et grensehinder, men det handler om likestilling. Grensehinder og grenseproblematikk er begge viktige saker som må løses. Det er en del man bør se på når det gjelder lovarbeidet, og om man ikke ønsker å ha felles lover, bør det harmoniseres på en måte som gjør at folks rettsoppfatning blir fulgt. Jeg vil nevne en sak jeg engasjerte meg i, som gjaldt dyrevern. En som for livstid hadde mistet retten til å holde dyr i et land, kunne – i dette tilfellet – flytte over grensen til Sverige og skaffe seg dyr. I dag har personen skiftet navn og skaffet seg enda flere hunder, og dyrevenner over det ganske land og i Sverige lurer på hva som skjer i denne saken. Hva har egentlig Nordisk råd vedtatt, og hva skjer videre? Det kunne jeg også tenke meg å vite. Jeg har også tatt opp Svinesundterskelen, hvor det er viktig å få en bedre transportmulighet for skip. Der har det endelig, etter lang tid, vært et møte mellom norske og svenske myndigheter, men det dreier seg tydeligvis om mange år. Vi bør løse ting raskere. Jeg har tro på det nordiske samarbeidet, men vi må begynne å jobbe raskere.