Øyvind Halleraker (Høyre), 2017-05-15:
Dette er en viktig debatt, viktig fordi vi får anledning til å belyse hva som nå er gjort etter det forferdelige angrepet 22. juli, som altså avdekket betydelige mangler i forrige regjerings terrorberedskap, og det var en alvorlig vekker for oss alle. Denne regjeringen har jobbet kontinuerlig for å forbedre beredskapen siden den kom i 2013, og jeg må få lov til å minne om – selv om det har vært antydet også tidligere her – at Riksrevisjonens rapport tross alt er fra 2015, og at det har vært gjort vesentlige grep siden det. Jeg vil likevel understreke at dette er et arbeid som aldri tar slutt. Innbyggernes sikkerhet må alltid prioriteres og forbedres. Jeg har lyst til å trekke fram arbeidet som er gjort når det gjelder totalforsvaret, herunder samarbeidet mellom politi og forsvar, og som er blitt forbedret på mange områder. Regjeringen vedtok i fjor høst å styrke og fornye totalforsvaret og har iverksatt et eget program for å sikre dette. I tillegg er nettopp totalforsvaret en viktig del av regjeringens langtidsplan for Forsvaret, som også Arbeiderpartiet stiller seg bak. Den styrkingen som langtidsplanen innebærer, både for Forsvaret og når det gjelder totalforsvaret, vil gi en betydelig forbedring etter at de foregående langtidsplanene resulterte i underfinansiering og en svekkelse av Forsvaret. Det arbeides også offensivt for å gjøre samarbeidet mellom politi og forsvar lettere, bl.a. ved å oppdatere bistandsinstruksen og ved beredskapsplaner og operativt planverk. Politiet og Forsvaret øver mer sammen nå enn tidligere, og både politidirektøren og forsvarssjefen understreket nylig at de opplever dette samarbeidet som godt, og det er selvfølgelig viktig. Landet vårt er langt, det er store avstander, derfor er tilgang på helikopter særlig viktig når det haster med å komme til en krise. Helikopter er kanskje det politiet oftest ber Forsvaret om assistanse med. I oktober 2015 satte denne regjeringen ned beredskapstiden på Bell 412-helikopteret fra to timer til én time. Regjeringen har endret prosedyren, slik at bistandsanmodninger nå går så raskt som mulig og dyrebar tid ikke forsvinner i unødvendig lange prosedyrer. Med regjeringens langtidsplan for Forsvaret blir kontraterrorberedskapen, særlig på Østlandet, ytterligere styrket når helikopterkapasiteten på Rygge øker som følge av flyttingen av Bell. Til slutt vil jeg trekke fram styrkingen av Heimevernet. Denne regjeringen har styrket Heimevernets budsjetter hvert eneste år siden den kom, bare fra 2016 til 2017 har vi økt budsjettet med 191 mill. kr. Antall objekter som Heimevernet skal sikre, er færre enn i 2012. Med denne regjeringen sikres altså færre objekter med like mange soldater, økte budsjetter og mer trening. Det er en betydelig forbedring fra Arbeiderpartiets regjeringsperiode, da budsjettene til Heimevernet ble kuttet med nærmere 300 mill. kr. Det er riktignok valgår, men av og til kan det virke som om man nærmest kritiserer på autopilot, for da Forsvarets årsrapport ble lagt fram 11. april i år, hørte vi forsvarssjefen si at Forsvaret har blitt hørt i sitt ønske om et økonomisk løft. Videre sa han at «trenden med nedbygging er i ferd med å snu, det gir optimisme». Regjeringen har gjort mye for å forbedre beredskapen her til lands, og vi har fått bekreftet at det vi gjør, fungerer. Det framgår av teksten i interpellasjonen fra representanten Gahr Støre – og det brukte han mye tid på å framheve – at han så få spor av den gjennomføringskraften Erna Solberg lovet Stortinget. Etter Hadia Tajiks innlegg ble jeg litt mer optimistisk. Jeg syntes å merke at hun hadde sett flere spor av den enn representanten Gahr Støre, så jeg ønsker ham velkommen etter, med tanke på å se sporene av den.