Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-10-05:
Vår tid krever mye av folkevalgte over hele Norge, og også av Stortinget. Vi er i en midlertidig unntakstilstand på grunn av korona, samtidig som vi må fortsette en permanent og helt nødvendig omstilling av samfunnet – en grønn omstilling. Alle som orker å ta det inn over seg, ser at det haster å løse klima- og naturkrisen. Verdens dyrebestander er i snitt redusert med to tredjedeler på 50 år. Klimaendringene truer liv og helse over hele verden om vi ikke snarest legger om klimapolitikken. Løsningen på framtidens utfordringer, pandemier, klimakrise og naturkrise krever at vi ser sammenhengen mellom mennesker og miljø. Et godt begrep for dette er Verdens helseorganisasjons uttrykk «én helse». Verdenshelse, dvs. dyrehelsen, menneskehelsen og naturhelsen, er koblet sammen, påpeker de. Dette kommer tydelig fram under covid-19-utbruddet. Tap av natur fører til svekket dyrehelse og folkehelse fordi naturen lagrer karbon, den er levested for planter, dyr og mikroskopiske hjelpere, og den støtter oss ikke bare når den kultiveres, men også når den er vill, ved å gi grunnleggende tjenester som ren luft, rent vann, flomsikring, medisiner og gode opplevelser. Derfor blir det avgjørende at vi løser koronakrisen på en måte som også løser natur- og klimakrisen. For noen uker siden la Røde Kors fram enda en rapport som viste at flertallet i Norge er bekymret for mer ekstremvær. Rapporten fant også at åtte av ti nordmenn er villige til å gjøre mer klimavennlige valg i hverdagen sin for å dempe klimaendringene, og at bare én av fem nordmenn mener at klimaberedskapen er god nok. Likevel fortsetter flertallet i Stortinget å bygge motorveier istedenfor å rassikre veiene vi har og flytte penger over på tog, ferge og kollektiv. De fortsetter å subsidiere oljeleting, forrige århundres gullkalv, istedenfor å investere i fornybare alternativer som vi vet det er økende interesse for. Siden vi lukket Stortinget før sommeren, har interessen for olje på verdensmarkedet stupt, mens den for fornybart har skutt fart. Investeringer i fornybar energi har steget suverent mest i verdi i år av alle bransjer, faktisk hele 56 pst. Samtidig har oljeservicebransjen falt mest av alle bransjer. Mens verdiene av olje stupte i resten av verden, kommer investeringene i fossil energi til å øke i Norge i 2020, ifølge SSBs siste beregninger. Jeg beklager å si det, men om ti år vil oljeskattepakken som stortingsflertallet vedtok før sommeren, bli sett på som den siste store krampetrekningen fra et utdatert politisk regime. Det handler ikke om at jobbene til folk ikke er viktige, men om at satsing på olje ikke lenger er måten en redder jobber på. Karbonfangst og -lagring, derimot, skaper jobber og tar verden framover. Med mindre verden klarer å kutte energiforbruket dramatisk, er vi helt avhengige av en massiv utbygging av denne teknologien hvis vi skal ha noe håp om å begrense klodens oppvarming til 1,5 grader. Regjeringen sier likevel nei til karbonfangst og -lagring på Klemetsrud, med mindre Oslo-befolkningen klarer å skaffe 60 pst. av pengene selv. Det er det nå høyst usikkert om de vil klare. I EU er det stor kamp om investeringsmidlene, og Norge er tross alt et rikt land som man kan forvente dekker denne kostnaden selv. Vi har ventet på en investeringsbeslutning for CCS i sju år. Oljeskattepakken ble vedtatt i et sveip etter noen dagers forhandlinger i Stortinget, tross enorm økonomisk risiko. I dag legger Miljøpartiet De Grønne derfor fram et forslag om å sørge for at skatteregimet for petroleumsindustrien hindrer samfunnsøkonomisk ulønnsomme investeringer. Vi må flytte ambisjonene, risikokapitalen og skattelettene over til havvind, grønn skipsbygging, CCS, solenergi og bedrifter som skaper jobb og utvikling uten å ødelegge framtiden til ungene våre. Statsledere i EU bruker nå koronakrisen som en mulighet for å gjøre økonomien og samfunnet mer bærekraftig. En tredjedel av EUs koronapakke skal brukes til klimatiltak, til fornybar energi og energilagring. Det skal bygges én million nye ladepunkter for elbil. I Frankrike får ikke Air France lenger tilby innenlandsflyvinger der tog er et godt alternativ, og for at bensinstasjoner skal kunne motta koronastøtte i Tyskland, må de tilby lading til elbilene. Her har Norge mye å lære. Samtidig som klimaendringene truer, fortsetter Norge å fordrive, forbruke og forurense leveområdene til dyr og planter. Regjeringen verner nye områder med den ene hånden og gjør det lettere å bygge ned all annen natur, strandsone og matjord med den andre. I tillegg nøler de ikke med å oppheve vern når det passer dem. Akkurat nå planlegges mudring i det vernede Tanadeltaet i Finnmark, veibygging gjennom våtmarkene i Nordre Tyrifjorden og ny E6 gjennom Lågendeltaet ved Lillehammer. Det hjelper ikke med nye verneområder når vernevedtakene ikke er verdt papiret de er skrevet på. Alle barn fortjener å vokse opp med fuglekvitter og blåbærturer i nærnaturen, oppdage spor etter gaupe eller jerv i fjellet eller få øye på en havørn. Derfor vil vi i De Grønne reformere naturpolitikken. Vi må slutte å bygge ned natur, og vi må invitere tilbake mer av den naturen vi har tapt. Derfor foreslår vi i dag å be regjeringen legge fram en stortingsmelding med en forpliktende handlingsplan for å restaurere 15 pst. av de forringede økosystemene i Norge, i tråd med Aichi-målene. Noen steder er vi så smått i gang. I Trondheim har de åpnet bekken og laget en nydelig naturpark i Iladalen rett ved der bestefaren min bodde før i tiden. På Dovrefjell er restaureringen av et stort fjellområde i det gamle skytefeltet endelig ferdigstilt. I Oslo skal våtmark restaureres i Bjørvika, og laksen er tilbake i Akerselva. Alle barn fortjener også å vokse opp i en verden som forsvarer grunnleggende menneskerettigheter. De siste månedene har vi sett et enormt folkelig engasjement for flyktningkrisen ved Europas grenser. Aksjonsgruppen Evakuer barna fra Moria nå og en rekke norske sivilsamfunnsorganisasjoner har alliert seg med mange av landets ordførere og krever at Norge tar imot flere enn 50 asylsøkere fra Moria. Flertallet i befolkningen støtter også det. Norge har alt som trengs for å bidra til å relokalisere flere asylsøkere fra Hellas. Oslo, Bergen, Trondheim og Tromsø har alle sagt at de kan ta imot 50 hver. Og vi har masse kapasitet. Asylmottak over hele Norge står tomme og legges ned, dyktige fagfolk i kommunene står arbeidsledige fordi det nå knapt kommer asylsøkere – de stoppes i Tyrkia og Hellas etter at Europa stengte grensene i 2016. At 50 fra Moria ikke er nok, handler ikke om å være god og snill, det handler om å forsvare grunnleggende menneskerettigheter, her asylretten som asylsøkere på greske øyer nå blir frarøvet fordi Europas grenser er stengt, og Europa ikke tar ansvar for at menneskene får behandlet sin asylsøknad et annet sted. I tillegg er de humanitære forholdene på vårt eget kontinent fullstendig uakseptable. Hellas har advart og bedt oss om å bidra til evakuering i mange år. 50 fra Moria er ikke nok, for Norge skal være et land som forsvarer og kjemper for de internasjonale spillereglene som skal sikre fred, stabilitet og respekt for menneskeverdet. Derfor fremmer jeg i dag et forslag sammen med SV om å be regjeringen gjennomføre relokaliseringen av asylsøkere fra Hellas til Norge så raskt som mulig, og øke antallet til betydelig flere enn 50 i 2020. Vi håper på bred støtte til det forslaget. Med det tar jeg opp våre forslag.