Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2007-12-07:
Vår tids største utfordring er knyttet til de globale klimaendringene. Alle land må bidra med reduksjoner i utslippene for å begrense de menneskeskapte klimaendringene. Vi er et av verdens rikeste land, og vi er en formidabel produsent og eksportør av fossile brennstoff. Dette forplikter langt utover det normale. Miljøverndepartementets budsjett er ikke av de største i seg selv, men klima- og miljøprofilen er gjennomgående på alle budsjettområder som vi behandler nå i høst. Dette gjør at den totale miljøprofilen er god. Vi må tenke miljø i absolutt alt vi gjør, derfor fortsetter vi omleggingen av skattene fra røde til grønnederfor satser vi mange penger på utvikling av teknologi for karbonfangstderfor satser vi store summer på ny fornybar energiderfor bygger vi ut kollektivtilbudet i stor skaladerfor innfører vi klimakvotelovenderfor har vi en regjering som prioriterer miljø Vil vil også satse på gasskraftverk med CO2-håndtering. Mongstad og Kårstø ligger i løypa her. Vi setter nå til sammen av over 1 milliard kr til CO2-håndtering og miljøvennlig gassteknologi. Dette er en historisk satsing, et markert linjeskifte i norsk politikk med denne regjeringen. Disse pengene skal i hovedsak benyttes til fullskalarensing av gasskraftverkene på Mongstad og Kårstø. På Kårstø legger vi opp til å bruke 165 mill. kr neste år, og på Mongstad 400 mill. kr. Vi kjenner nå også til den framdriftsplanen som er lagt for Kårstø, og vi skal ha det på plass i 2011–2012. Vår målsetting skal være at vi skal være verdensledende i utviklingen av fremtidig lønnsom teknologi i karbonfangst. Dette er et kappløp som er verdensomspennende. Vi må ikke la oss skremme av det. Vi må være med på dette kappløpet – det trenger miljøet. Vi satser også på fornybar energi, og det er derfor vi nå også går så tungt inn i Enova – med opp mot 1 1/2 milliard kr – en formidabel økning fra foregående år. Nå er det også varslet at vi gjenopptar forhandlingene med Sverige om de grønne sertifikatene. Alt dette gjør vi for å nå vår målsetting om 12 TWh ny fornybar energi i 2010, og den videre målsetting framover. Skal vi lykkes med å forene klima- og energipolitikk, må vi styrke vår felles kunnskap på begge områdene. Miljøpolitikken må bygge på god og oppdatert kunnskap. Dette er viktig både av hensyn til miljøovervåkingen og av hensyn til den konkrete politikkutformingen. I budsjettforslaget legges det opp til totalt å bruke i overkant av 1,5 milliarder kr til forskning og utvikling innenfor Olje- og energidepartementets budsjettområde. Disse pengene fordeler seg på ulike områder, som å utvikle CO2-håndteringsteknologi, transport, lagring osv. Vi kommer ikke forbi at kunnskaps- og teknologiutvikling går hånd i hånd. Vi må være en ledende kunnskapsnasjon, og vi har mye å høste erfaring fra når det gjelder offshoreindustrien vår. En naturlig forlenging av vår kunnskap innenfor offshore er Regjeringens varslede satsing på havgående vindmøller. Enova har gått inn via StatoilHydro med 59 mill. kr til utvikling av bl.a. deres offshore vindkraftprosjekt Hywind, som nå skal etableres utenfor Karmøy i Rogaland. Vi ser også i den siste meldingen fra Statkraft at de også satser på havvindmøller der norsk forskning legges til grunn. Framtidsperspektivene innenfor dette området er spennende og løfterike, og det vil bety mye for norsk industri og norsk samfunnslivs utvikling hvis vi griper sjansen nå, slik Regjeringen nå legger opp til. Vi følger også opp fusjonen mellom Statoil og olje- gassdivisjonen til Hydro. Da vi behandlet denne sammenslåingen, var vi alle enige om at her måtte tilsynsorganene bl.a. styrkes. Det gjør vi nå ved å gå inn med en høyere satsing innenfor Olje- og energidepartementet, Oljedirektoratet og Petoro, med over 50 mill. kr. Det vil også styrke SFT, slik at de vedtakene vi gjorde ved den store sammenslåingen, blir fulgt opp. Det vil gagne norsk miljø og norsk industri. Nordområdene er og blir et sentralt område for vår framtidige politikk, både når det gjelder miljø- og klimapolitikken samt vår framtidige petroleumsstrategi. Vi har tatt mål av oss til å bli verdens fremste når det gjelder miljøvennlig teknologi, miljøovervåking og oljevernberedskap i disse sensitive områdene i nord. Vi har de siste dagene merket oss de store utslippene som kommer fra anlegget på Melkøya. Dette er meget bekymringsfullt, og her må selskapet ordne opp så snart som mulig, skal vår klimautslippspolitikk stå til troende. Anleggene i disse områdene må være i fremste rekke både teknologisk og miljømessig. Vi tåler ikke eksperimenter i disse sensitive områdene. Vi må vite hva vi gjør, og vi må ha sikkerhet for det vi gjør! Vi må også delta i utviklingen av petroleumsvirksomheten i nordområdene i samarbeid med Russland. Norge har mye å tilføre i et framtidig samarbeid med våre russiske naboer, ikke minst på områder som gjelder miljø og sikkerhet. Vi må være premissleverandør i utviklingen av nordområdene, slik at all aktivitet i området går for seg innenfor trygge og miljømessig forsvarlige rammer. Av den grunn er det viktig å sikre et langsiktig samarbeid mellom oss og de russiske myndighetene. Vår regjering legger og opp til å doble satsingen på geologisk kartlegging og kunnskapsinnhenting i Nordland VII og Troms II innenfor Olje- og energidepartementets budsjett. Dette er en oppfølging av forvaltningsplanen. Denne kunnskapsinnhentingen er helt sentral sett i forhold til den rulleringen av planen som skal foretas i 2010. Til slutt vil jeg understreke Regjeringens arbeid for å sikre det brede offentlige eierskapet til vannkraftressursene. Produksjon og distribusjon av energi fra vannkraft skal i størst mulig grad være offentlig eid. Den provisoriske anordningen fra august i år er basert på at Regjeringen bl.a. ønsker å utrede videre en modell for regulering av eierskapet til vannkraftressursene som går under navnet konsolideringsmodellen. Vår regjering har fulgt opp sine valgløfter. Vi har sikret fellesskapet eierskapet til våre vannkraftressurser. Dette er vi stolt av!