trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Vi skal ta vare på folk i særlig sårbare situasjoner, men la meg til denne saken gjøre klart hva som er de eksisterende rettighetene man har i dag. Alle som oppholder seg i Norge, har rett til øyeblikkelig hjelp fra den kommunale helse- og omsorgstjenesten og fra spesialisthelsetjenesten. Personer uten lovlig opphold kan ikke avkreves forhåndsbetaling for øyeblikkelig hjelp og helsehjelp som ikke kan vente. Gravide har i stor grad samme rett til helsehjelp som personer med lovlig og fast opphold. De som er alvorlig psykisk syke, og som utgjør en fare for seg selv og andre, har også rett til helsehjelp, også når de oppholder seg ulovlig i Norge. Det er også den samme retten til svangerskapsavbrudd etter reglene i abortloven som gjelder, og også smittevernhjelp etter smittevernloven. Det betyr ikke at det ikke finnes eksempler som ikke er bra. Det finnes eksempler på at denne gruppen ikke har fått tilgang til den helsehjelpen som de faktisk har krav på. Det er ikke akseptabelt, verken for enkeltmenneskene eller for samfunnet. Det er ingen som er tjent med at personer uten lovlig opphold, er redd for å oppsøke øyeblikkelig hjelp. Det er derfor veldig viktig at pasientene blir trygge på at de kan motta hjelp. Vi anerkjenner behovet for at man må gjøre mer for at disse menneskene faktisk får den helsehjelpen de har krav på, for det kan oppstå uverdige situasjoner for både voksne og barn dersom det ikke skjer. Da er det av avgjørende betydning at helsepersonell har god kompetanse på hvilke rettigheter disse pasientene har. Derfor er det viktig og riktig at regjeringen nå vil foreta en gjennomgang for å sikre at rettighetene til papirløse praktiseres etter intensjonene.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg må si at jeg reagerer på retorikken som føres fra denne talerstolen. Jeg tenker det er klokt å lytte til det både statsråden og andre representanter faktisk sier i stedet for å male et bilde som ikke stemmer. Det er ingen tvil om at ikke alle har fått den hjelpen som man har behov for, som man har krav på, og som man har mulighet til å få innenfor det regelverket vi faktisk har i dag. Det er alvorlig. Derfor er det så viktig og riktig at man skal ta en gjennomgang av det regelverket som er, for å sikre at det praktiseres rett. Men det er slik at de som oppholder seg i Norge, har rett til øyeblikkelig hjelp fra den kommunale helse- og omsorgstjenesten og fra spesialisthelsetjenesten. Dette ramset jeg opp i sted – hva som faktisk er rettighetene. Så min bønn til komiteen er at vi i hvert fall forholder oss til det som er fakta, det som er riktig, og forholder oss til hva man faktisk sier i stedet for å lage et bilde som ikke stemmer. Det tror jeg debatten blir bedre av også. Og jeg tenker at vi skal ha respekt også der vi er uenig, det er greit. Men ikke kom og fortell en sannhet som ikke stemmer.
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Når koronakompensasjonen har blitt fordelt i de regionale helseforetakene, har ikke de ideelle sykehusene automatisk fått en andel av kompensasjonen fra sitt regionale helseforetak. Høyre mener det er helt åpenbart at sykehus som Lovisenberg og Diakonhjemmet må kompenseres for økonomisk merbelastning ved koronapandemien på lik linje med de offentlige sykehusene. Sykehusene har avlastet både Oslo universitetssykehus og Akershus universitetssykehus i tillegg til å ha et sørge-for-ansvar for deler av befolkningen bosatt i Oslo. Sykehusene ble kompensert for særskilte pandemikostnader for 2020, og det er bra at Helse Sør-Øst vedtok kompensasjon for private og ideelle sykehus også for 2021. Siden denne saken er løst, stemmer ikke Høyre for representantforslaget, men Høyre vil minne om at da representantforslaget ble fremmet, hadde ikke de ideelle sykehusene blitt kompensert for sine kostnader knyttet til pandemien. Det som ikke er bra, er usikkerheten disse aktørene har hatt rundt om de blir kompensert eller ikke. Høyre mener det offentlige må sikre forutsigbarhet, langsiktighet og fleksibilitet i sitt samarbeid med ideelle og private aktører. Vi kan ikke ta for gitt at alle gode krefter skal storme til og hjelpe når man samtidig har en sånn usikkerhet for egen økonomi og framtid. Høyre understreker at den viktige beredskapen som private og ideelle aktører stiller opp med i kriser, ikke vil være der om den ikke er en del av velferdsmiksen også i hverdagen. De ideelle og private helseaktørene har stor betydning i pasientens helsetjeneste. I tillegg til den pasientbehandlingen disse aktørene ivaretar hver dag, har de gjennom koronapandemien bidratt til helt nødvendig bistand til og beredskap for en hardt presset offentlig helsetjeneste.
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Lovisenberg og Diakonhjemmet har avlastet både Oslo universitetssykehus og Akershus universitetssykehus i tillegg til å ha sørge-for-ansvar for deler av befolkningen bosatt i Oslo. Mener statsråden at de ideelle og private aktørene har vært viktige for beredskapen under pandemien?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Ideelle er en integrert del, som statsråden sier. Statsråden velger selv å svare kun for de ideelle og ikke de private, selv om jeg også spurte om hun mener de private aktørene har vært viktige for beredskapen under pandemien. Regjeringen har en uttalt ambisjon om å øke kapasiteten, slik at vi kan ta unna toppene når vi har helsekriser, som under en pandemi. Samtidig styrer regjeringen på en plattform som vil avvikle all kommersiell drift av velferdstjenester. Hvordan tenker statsråden at dette skal gå opp?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Det er ikke rart at vi møtes i debatt om dette ofte, det er jo fordi jeg føler at jeg ikke får noe svar. Nå sier statsråden på den ene siden at de skal samarbeide med private velferdstjenester innenfor helse, samtidig er det et verbalforslag i samarbeidet med SV om å utrede hvordan man skal utfase private fra helsetjenestene. Hvordan i alle dager er det mulig å gjøre begge disse tingene samtidig – både samarbeide med dem og utfase?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Da tolker jeg statsråden dit at kapasiteten man ønsker seg, den går opp, og den har man fordi man samarbeider med private, og at en utfasing av private vil gjøre at kapasiteten ikke er like god. Har jeg tolket statsråden riktig da?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-04-21:
Vi har noen rettigheter som er universelle, uavhengig av om man har lovlig opphold i Norge eller ikke, også når det kommer til helsehjelp. Alle har rett på øyeblikkelig hjelp, hjelp som ikke kan vente uten fare for død, varig nedsatt funksjonstilstand, alvorlig skade eller sterke smerter, akutt psykisk helsehjelp, hjelp i forbindelse med smittevern og hjelp i forbindelse med fødsel, svangerskap og svangerskapsavbrudd. Til representantforslaget er noe av formålet med å stå på liste hos fastlegen at pasienten har en lege som kjenner pasientens sykehistorikk, og som kan følge pasienten over tid. Det hensynet er mindre relevant når rettigheten er foreslått for mennesker som i utgangspunktet ikke har rett på opphold, og som ikke skal oppholde seg i landet over tid. Å opprette en finansieringsordning for dem som behandler denne gruppen, slik at de kan få refundert utgifter og medisiner til pasienter utenfor folketrygden, når vi samtidig har andre grupper som heller ikke er en del av folketrygden, blir en krevende øvelse å forklare. Å gi personer uten lovlig opphold tilgang til primærhelsetjenesten utover den nødvendige helsehjelpen på lik linje med andre, kan gi en pull-effekt og er uheldig slik vi ser det. Men det er helt avgjørende at pasienter uten lovlig opphold faktisk får den helsehjelpen de har krav på. Helsepersonell må vite at disse pasientene har en rekke rettigheter, og det er ikke akseptabelt at rettighetene ikke blir oppfylt. Vi kan ikke ha det slik at det er ulik praksis i forskjellige deler av landet, der det er tilfeldig hvem som får hjelp og hva slags hjelp de får ved ulike sykehus. Regelverket er i utgangspunktet ganske tydelig. Selv om Høyre ikke stemmer for representantforslaget og endringene, vil vi understreke at de universelle rettighetene til helsehjelp som alle har, uavhengig av oppholdsstatus, må følges.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Det er mange som har stått på og bidratt under pandemien. Hele samfunnet ble satt på dugnad for å forhindre smitte, sykdom og død. Samtidig er det noen som har vært disponible og har stilt opp mer enn andre. Det vil være en selvfølge at ideelle sykehus, som har bistått og tatt økonomiske tap som følge av pandemien, skal få sine økonomiske tap dekket. Det handler om at vi må sikre kapasiteten både under og etter pandemien. Det fremgår også, som saksordføreren påpekte, at Helse Sør-Øst har tildelt både Diakonihjemmet Sykehus og Lovisenberg Diakonale Sykehus kompensasjon på linje med offentlige sykehus, noe statsråden også viser til i sitt svar til komiteen i anledning representantforslaget. Samtidig mener Fremskrittspartiet at vi ikke skal glemme den store innsatsen som har blitt lagt ned av de private aktørene gjennom pandemien. Både ideelle og private virksomheter i helsesektoren har gitt viktige bidrag for å korte ned helsekøer og for å bistå i pandemihåndteringen. Derfor burde det vært en selvfølge at både private og ideelle aktører ble kompensert for de merkostnader de har hatt, noe flertallet i denne sal sier nei til. Jeg viser til det forslaget Fremskrittspartiet er en del av, som lyder: «Stortinget ber regjeringen sørge for at private helseaktører med merkostnader knyttet til pandemien får disse kompensert.» Dette får dessverre bare støtte fra Pasientfokus. For å ha en mangfoldig og sterk helsesektor er vi avhengig av et godt samspill mellom offentlige, private og ideelle virksomheter. Under pandemien benyttet det offentlige seg av private aktører for å sikre smittevern og avlastning. De private hadde ledig kapasitet, og bidraget var stort. Derfor er det trist å se at regjeringen og venstresiden har gått til kamp mot de private aktørene som det offentlige selv viste seg å være helt avhengig av i en krisesituasjon. Det er ingen på Stortinget som mener at private aktører skal ta over hele det offentlige tilbudet, men de private må være et styrket supplement til den offentlige helsetjenesten. Det å gå til kamp mot private aktører vil bare føre til lengre helsekøer og til at færre norske pasienter får den hjelpen de trenger. Det er fordi venstresiden opptrer med ideologiske skylapper, der det er hvem som utfører tjenesten, som teller, og ikke kvaliteten på tjenestene som gis. Bidraget vi har fått fra private og ideelle aktører under pandemien, har vært viktig. Bidraget deres vil fortsatt være det. Det bør derfor være en selvfølge at de ikke straffes økonomisk for å ha bidratt i bekjempelsen av pandemien. Jeg tar med det opp forslaget som Fremskrittspartiet er en del av.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Det var statsrådens snakk om det private behandlingsvalget som fikk meg til å tegne meg til replikk. Jeg var forleden dag på besøk på Modum Bad i Vikersund i Modum kommune. Det er et høyt respektert og anerkjent ideelt sykehus, gode på forskning, gode på behandling, velkjent både nasjonalt og internasjonalt. De tilbyr behandling via privat behandlingsvalg innenfor angst og depresjon til unge mennesker. De har ca. 4 500 pasientdøgn per år og representerer en omsetning på ca. 50 mill. kr. De er bekymret for at ordningen ser ut til å bli fjernet, og hva det vil ha å si for mange mennesker som trenger deres tilbud. Jeg må rett og slett spørre statsråden: Mener statsråden at Modum Bad ikke oppfyller sin oppgave innenfor det området de er satt til å betjene?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
I dag diskuterer vi en tilbakevendende sak. La meg – som flere av de første talerne allerede har pekt på – slå fast at alle som oppholder seg i Norge, har rett til øyeblikkelig hjelp fra den kommunale helse- og omsorgstjenesten og fra spesialisthelsetjenesten. Forslaget vi behandler i dag, er langt mer vidtrekkende enn øyeblikkelig hjelp og vil belaste den norske helsetjenesten. Såkalt papirløse migranter er migranter som har fått avslag på asylsøknaden sin, men som ikke drar tilbake til hjemlandet sitt. Dette er mennesker som befinner seg i Norge på ulovlig grunnlag. De skal ikke bo og virke her. De har ikke beskyttelsesbehov. De er det folk flest kaller ulovlige innvandrere. Vi har allerede lange helsekøer, og det er fastlegemangel i Norge. Da må vi prioritere ressursene, noe som etter Fremskrittspartiets syn betyr at vi må prioritere våre egne innbyggere, altså folk som har lovlig opphold i Norge. Selvfølgelig skal alle som trenger øyeblikkelig helsehjelp, få det, men vi kan ikke legge opp til at man kan komme til Norge på ulovlig grunnlag og motta offentlige goder og helsetjenester. Såkalt papirløse migranter har ikke forholdt seg til vedtak om å reise ut av landet. Hvis vi gir gratis helsehjelp til ulovlige innvandrere på samme grunnlag som norske innbyggere får det, vil konsekvensen være at flere mennesker vil søke til Norge uten lovlig grunnlag for å kunne benytte seg av våre helsetjenester. Det er gal bruk av fellesskapets penger og ressurser, spesielt i en tid der helsevesenet fortsatt sliter med både sykefravær og kapasitet etter en pandemi som har kostet helsesektoren mye. I tillegg er det paradoksalt at forslagsstillerne vil ha ulovlige innvandrere inn på fastlegelistene. Det grunnleggende med fastlegen er at det er en lege man selv kan forholde seg til over tid, og som kjenner hver enkelt pasients pasientforløp. Ulovlige innvandrere har fått avslag på asylsøknaden sin, og det har derfor veldig liten hensikt å gi dem tilgang til fastlegeordningen siden fastlegene ikke kjenner pasientforløpet og ei heller kommer til å ha dem som pasienter særlig lenge, hvis de respekterer beslutningen om å forlate riket. Det virker som forslagsstillerne ønsker å være rause og godhjertet. Det er en god egenskap, men man bør ikke være raus med annen manns lommebok, noe sosialister for så vidt er godt kjent for. For Helse-Norge har ingen utømmelig Sareptas krukke, uansett hvor meget man gjerne skulle ønske seg det. Derfor er det riktig av flertallet å avvise dette forslaget i dag. Vi må først og fremst prioritere helsehjelp til norske statsborgere og andre som oppholder seg lovlig i landet vårt.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Flere av de ideelle sykehusene har tradisjoner som er lengre enn velferdsstaten vår. Alle pengene de får fra det offentlige, går tilbake i tjenesten og blir til velferd til befolkningen. De ideelle sykehusene er og skal være et tilskudd til de offentlige tjenestene. Da trenger de forutsigbare rammer som sikrer at de kan drifte gode tjenester med langsiktige mål. Vi må sikre dem økonomisk trygghet, også i krisetider. Høyresiden og de kommersielles interesseorganisasjoner omtaler ofte private helsetjenester som én ting. Vi mener betegnelsen private helsetjenester rommer to helt forskjellige typer virksomheter, nemlig de kommersielle og de ideelle. Mangfoldet og fagutviklingen, som ofte trekkes fram som det verdifulle ved de private, er det de ideelle aktørene som står for. Vi kommer ikke til å støtte Fremskrittspartiets forslag, fordi kommersielle aktører har profittmotiv og skiller seg grunnleggende fra ideelle aktører. Der en rekke private kommersielle helseaktører har tjent store penger, har ideelle sykehus hatt merkostnader og sett en usikker tid i møte. De kommersielle har allerede hentet ut stor profitt. Det gir liten mening å skulle kompensere dem ytterligere. Samtidig har koronapandemien påført de ideelle sykehusene store utgifter og uforutsigbare rammer. I 2021 var situasjonen veldig krevende for Oslos to ideelle sykehus, Diakonhjemmet og Lovisenberg. De gikk med over 150 mill. kr i underskudd det året på grunn av økte utgifter og tapte inntekter som følge av pandemien, som Helse Sør-Øst ikke hadde kompensert dem for inntil etter at dette forslaget ble fremmet. I en situasjon der de bidro med bl.a. helt nødvendig intensivkapasitet, sto de faktisk i fare for å gå konkurs. Nå har heldigvis Helse Sør-Øst kompensert de ideelle sykehusene for merkostnadene knyttet til pandemien for 2021. Vi støtter forslaget fra Kristelig Folkeparti, for vi er bekymret for den usikkerheten som har preget de ideelle aktørene, og vi er også bekymret for at det kan dukke opp igjen. De ideelle sykehusene må kunne være trygge på at de kan fortsette å utføre sitt samfunnsoppdrag, også når krisene rammer. Med det tar jeg opp forslaget som Rødt er en del av.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Retten til helse er en grunnleggende menneskerett, og helsehjelp skal være tilgjengelig for alle, uten diskriminering. I dag behandler vi et forslag som berører nettopp dette. Alle som oppholder seg i Norge, har i dag rett til øyeblikkelig helsehjelp. Forslagene vi behandler om helsehjelp til papirløse migranter, handler om det som er utover det akutte. Komiteens flertall fra Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet og Fremskrittspartiet går mot forslagene, og ulike mindretall støtter ulike forslag. Jeg regner med at partiene kommer til å redegjøre for sitt syn i debatten. Jeg kommer i debatten også til å redegjøre for hvorfor Rødt mener at alle mennesker må ha rett til helsehjelp. Nå skal jeg gjengi noen av innspillene komiteen har fått til denne saken: FNs komité for økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter har kritisert Norge for begrensningene i papirløses tilgang til helsehjelp. Flere, bl.a. Norges institusjon for menneskerettigheter, mener at forslagene som er fremmet, vil svare ut anbefalingene fra FN. Likestillings- og diskrimineringsombudet peker på at dagens begrensninger kan være i konflikt med likestillings- og diskrimineringslovens formål om rett til helsehjelp uten diskriminering. Flere nevner at betalingskravet er en barriere for å ta imot også den behandlingen migrantene faktisk har rett på, da dette er personer som lever med en ekstremt krevende økonomi. Norsk organisasjon for asylsøkere nevner en kvinne som ble krevd for 90 000 kr etter en fødsel. Flere høringsinnspill viser til Røde Kors’ rapport «Helserettigheter for «papirløse»», der det understrekes at fastlegeordningen sikrer kontinuitet og tilgang til helsehjelp, og at mangel på tilgang til denne gjør at man ikke får et adekvat tilbud. Unicef-komiteen i Norge bemerker i sitt høringsinnspill at FN spesifikt har anbefalt at papirløse barn må få stå på fastlegelistene. Den norske legeforening og flere andre peker på at det ikke finnes dokumentasjon på at tilbud om helsetjenester har betydning for om mennesker kommer til landet, eller om mangel på et slikt tilbud får dem til å bli. Røde Kors henviser til studier som tilbakeviser en såkalt effekt av det som i dag kalles innvandringsregulerende hensyn i Norge. Kirkens Bymisjon viser til en EU-rapport som konkluderer med at det er mer kostnadsbesparende å tilby forebyggende behandling til papirløse enn å la problemene få utvikle seg til akutte situasjoner. Dette handler om mennesker som trenger helsehjelp. Komiteen har ulike syn på det, men vi i Rødt støtter forslagene. Og med det tar jeg opp forslagene Rødt er en del av.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Helsehjelp er en menneskerettighet, og i dag er det noen mennesker i Norge som nektes denne rettigheten. Det er derfor Røde Kors og Kirkens Bymisjon må gjøre den jobben det offentlige burde ha gjort. I fjor skrev Arbeiderpartiet selv at de tar det alvorlig når FN kritiserer Norge for å bryte menneskerettighetene ved ikke å tilby papirløse migranter tilgang på helsehjelp på linje med resten av befolkningen. Da stemte til og med begge regjeringspartiene sammen for at forskriftene skulle evalueres, for å sikre helsetilbud til sårbare grupper som barn, personer med funksjonsnedsettelser, gravide kvinner og eldre – på linje med tilbudet til befolkningen for øvrig. Jeg lurer litt på det, for er det sånn at Senterpartiet og Arbeiderpartiet har sluttet å bry seg om menneskerettigheter og den kritikken de får, når de kommer i posisjon, eller bryr de seg fortsatt om den kritikken FN har kommet med, og vil gjøre noe med det – og endre loven, som en statsråd jo kan foreslå?
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Det er fint at regjeringen skal gjøre den gjennomgangen, men poenget her er jo at FN har kritisert Norge for at mennesker ikke har rett til helsehjelp på lik linje med befolkningen for øvrig, og det var den kritikken bl.a. helseministerens eget parti så alvorlig på i fjor. I år sier altså representanten fra samme parti at man innfrir alle sine forpliktelser. Det er en grunnleggende uenighet. Så er det jo sånn at disse menneskene, uansett hva slags papirer de har i orden, eller ikke, er mennesker; det er derfor de omfattes av menneskerettighetene. Er det sånn at den kritikken FN har kommet med av Norge, ikke stemmer lenger?
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Jeg må gjenta: Helsehjelp er en menneskerettighet, og menneskerettigheter følger mennesker, ikke papirer. Sykepleierforbundet, Legeforeningen og Psykologforeningen har tatt til orde for å gi papirløse reell tilgang til helsehjelp, basert på faglige vurderinger, yrkesetiske retningslinjer og menneskerettslige prinsipper. De ber om å få behandle mennesker som oppholder seg i Norge, likt. Jeg skulle ønske vi endelig hadde fått en helseminister som ville la helsepersonell gjøre jobben sin. Arbeiderpartiet og Senterpartiet mente at det var alvorlig da FN kritiserte oss for at Norge nekter noen folk helsehjelp. Det skulle jeg ønske at de kunne gjøre også når de selv er i regjering. Jeg vet ikke om helseministeren kjenner noen papirløse personer. Jeg gjør det. Ja, de kalles papirløse, men de har alle et navn og en historie. Vi snakker om mennesker som er frarøvet grunnleggende rettigheter, om mennesker som er blitt utsatt for tortur, som ikke får helsehjelp. Det er mennesker som har måttet forlate alt og alle de kjenner, mennesker som har noen av de dårligste levekårene i landet vårt. Det virker som om flertallet i denne salen glemmer at vi snakker om mennesker. De er laget av kjøtt og blod, som deg. De puster inn den samme luften som deg. Høyre, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet sier til mennesker at de ikke kan regne med å få hjelp av en lege eller få medisiner hvis de f.eks. får lungebetennelse eller har diabetes. Selv om forskning tilbakeviser det, får vi høre at helsehjelp til papirløse vil føre til at flere kommer hit. Noe blir ikke sant bare fordi man gjentar det mange nok ganger. Hvis du kunne velge: Ville du ha levd et liv som papirløs i et land der dine menneskerettigheter ikke knyttes til mennesket du er, men til papirene du har eller eventuelt ikke har? Vi kan ikke, og bør ikke, gjøre livet verre enn det folk flyktet fra. Det kan ikke være oss. Vi skal være et land der mennesker får helsehjelp, ikke et der folk blir overlatt til smerter og sykdommer som kan ta livet av dem fordi legen ikke får lov til å gi dem hjelp tidlig nok. Både hjelpeorganisasjonene og fagbevegelsen har lagt fram sterke og viktige argumenter. Regjeringen burde lytte til dem, ikke til tomme påstander som bare er funnet på for å nekte folk helt grunnleggende menneskerettigheter. For hvis ikke regjeringen bryr seg om mennesker, bryr de seg kanskje om penger. Det lønner seg også med forebygging framfor å vente til det blir akutt, både økonomisk og ikke minst menneskelig. Retten til helse er en grunnleggende menneskerett. Helsehjelp må være tilgjengelig for alle, uten diskriminering. Jeg håper regjeringen for vanlige folk også kan sørge for det.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-21:
Vi som har vært på talerstolen for å argumentere for at alle mennesker skal ha menneskerettigheter, inkludert helsehjelp, har snakket basert på den virkeligheten folk befinner seg i, den virkeligheten som også er utenfor denne salen. Vi har ikke funnet på noen ting. Vi har faktisk snakket om hvordan mennesker opplever de lovene og reglene flertallet i denne salen vil beholde. Det er realiteten. Vi hører veldig godt hva regjeringspartiene sier. Vi hører godt hva de sier at folk har rett til. Jeg synes det er bra at regjeringen vil ta en gjennomgang av det. Men det vi kritiserer, er nettopp det folk ikke har rett til, og det er den delen regjeringspartiene dessverre velger å ikke snakke om. Jeg skulle ønske de valgte å snakke om det. Da representanten fra Arbeiderpartiet kom opp og snakket om tonen, trodde jeg hun skulle snakke om tonen som mennesker som er papirløse, blir snakket om med, og ikke at vi som kjemper for at folk skal ha helserettigheter, snakker om hvordan folk opplever dagens situasjon. Det synes jeg egentlig er litt synd, men jeg bemerker at det var det representanten valgte å påpeke.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-21:
Ideelle sykehus er ikke bare et bidrag til det offentlige. De er faktisk en integrert del av behandlingen i Oslo og i Helse Sør-Øst. I den krevende tiden som pandemien var, stilte disse to sykehusene opp for det norske folket og for oss, for å drive behandling på vegne av den norske stat. De har gjort en jobb på vegne av oss alle. Jeg synes det er veldig bra at Helse Sør-Øst i februar i år kom med betalingen for 2021, men usikkerheten for dem som skulle lage budsjettene i disse sykehusene rundt nyttår, var ganske stor, for de ante ikke om de fikk det dekket. De fikk dekket mye. Det var ikke hundre prosent, men det var så mye at de to sykehusene sa seg fornøyd med det. Hele grunnlaget for dette forslaget er at det er denne usikkerheten som må vekk. Vi kan snakke om Hurdalsplattformen og at en skal ha tettere samarbeid med ideelle sykehus, men da må de ha en forutsigbarhet for den økonomiske driften framover. Det kan komme nye bølger med andre typer pandemier, eller den pandemien vi har stått oppe i nå, kan blomstre igjen. Da fortjener de ideelle sykehusene noe annet enn at de i etterkant, gang etter gang, skal søke om å få dekket det de har bidratt med. De ideelle sykehusene fortjener bedre. De er en viktig del av vår beredskap. Derfor er jeg opptatt av vi kan be regjeringen ivareta forutsigbarheten ved å beslutte dette også for framtiden – at sånn skal det bli.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-21:
Retten til helse og helsehjelp er en menneskerett, og helsehjelp bør være tilgjengelig for alle uten diskriminering. Mange av dem som er papirløse, går rundt og venter på at en sykdom, en lidelse eller en plage skal bli alvorlig nok til å kunne oppsøke helsehjelp som akutt helsehjelp. Det skaper store personlige og ikke minst samfunnsøkonomiske kostnader. I verste fall kan det føre til at helsehjelpen forsinkes eller uteblir, og det kan også føre til død som konsekvens for den som venter for lenge. Igjen vises det at det er de ideelle som driver et viktig helsearbeid for en gruppe som staten ikke tar i. Her driver Røde Kors og Kirkens Bymisjon sine tilbud i veldig mange store byer. Her møter et mangfold av fagpersonell ulike typer pasientgrupper med ulike helseplager av ulik alvorlighetsgrad. Å få besøke en av disse plassene gjør et sterkt inntrykk. Der kommer legen, spesialisten, tannlegen, jordmoren, helsesykepleieren etter en lang dag på jobb og møter dem som kommer med lua i hånda for å få helsehjelp til sine plager. Og ikke bare det: Disse frivillige organisasjonene dekker både behandling og medisiner for denne gruppen – slikt som egentlig er en menneskerett å få hjelp til. For meg gjorde dette et sterkt inntrykk. Derfor er Kristelig Folkeparti opptatt av at det minste vi kan gjøre, er å få en finansieringsordning for det arbeidet som gjøres så grunnleggende av Røde Kors og Kirkens Bymisjon, sånn at de får refundert utgifter de har til behandling og medisiner, gitt til personer som er utenfor folketrygden. De gir reell helsehjelp som sparer plager, men det sparer også samfunnet økonomisk over tid. Derfor skal jeg ta opp de forslagene vi er en del av, selv om de har vært tatt opp før, for å være sikker. Denne saken handler ikke bare om prinsipper. Den handler om folk.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-21:
Statsråden sa både i hovedinnlegget og i replikkrunden at gravide papirløse «i stor grad» får lik behandling som den statsråden og vi stortingsrepresentanter får. Da lurer jeg på hva «i stor grad» betyr? Betyr det at den som er gravid, og ikke har papirene i orden, får full hjelp som alle andre, eller får en det ikke?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Representantenes forslag om at ideelle sykehus bør kompenseres økonomisk for koronakonsekvenser på lik linje med landets øvrige helseforetak, er helt i tråd med de styringssignalene som er gitt. Budskapet om likebehandling av de private ideelle sykehusene og våre offentlige helseforetak er godt innarbeidet i de regionale helseforetakene, og likebehandling er et grunnleggende prinsipp når helseregionene fordeler midler bevilget av Stortinget. Dette prinsippet kommer tydelig fram i begge styresakene der Helse Sør-Øst RHF tildeler midler til dekning av økonomiske konsekvenser av pandemien i 2021 til egne helseforetak og til de ideelle sykehusene i regionen. For annet halvår 2021 fikk f.eks. de to ideelle sykehusene Diakonhjemmet og Lovisenberg til sammen 44 pst. av den samlede fordelte kompensasjonen fra det regionale helseforetaket. Tildelingen tok høyde for særskilte utfordringer for akkurat disse to sykehusene. Gjennom pandemien har de ideelle sykehusene – sammen med helseforetakene – tatt ansvar og bidratt positivt til å løse utfordringene helsetjenesten har stått overfor. Det er jeg både stolt over og glad for. De private ideelle sykehusene som har driftsavtaler med de regionale helseforetakene, utgjør viktige deler av sykehustilbudet i sine regioner. I Hurdalsplattformen har regjeringen vært tydelig på at ideell sektor skal støttes opp om, og at sektoren må sikres gode rammevilkår og forutsigbar drift. Pandemien har imidlertid vært alt annet enn forutsigbar – den har hatt ulike konsekvenser rundt om i landet, på ulike tidspunkt. Jeg har merket meg at da Helse Sør-Øst RHF tildelte midler for annet halvår 2021, tok de høyde for eventuell over- eller underdekning av tildelingen for første halvår – som delvis ble foretatt på grunnlag av da anslåtte pandemikostnader. Dette gjorde at faktisk overdekning hos egne helseforetak og underdekning hos de ideelle sykehusene for første halvår ble justert ut i den endelige tildelingen for 2021. Jeg vil forsikre representantene om at likebehandlingsprinsippet står støtt, og jeg er fornøyd med at flertallet i komiteen ser ut til å være enig i det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
De to sykehusene som representanten nevner, er en helt integrert del av spesialisthelsetjenesten i denne regionen. De har driftsavtale, og de er lokalsykehus for deler av befolkningen. I så måte er de jo ganske likestilt og gjør en felles innsats under pandemien. Helse Sør-Øst er en av de regionene der man har vært veldig flink til å avlaste hverandre under pandemien. Det er også den delen av landet, særlig representert ved Ahus, som har hatt flest inneliggende, f.eks. på intensivavdelingen. Så jeg synes de har gjort en stor innsats alle sammen, og jeg er både stolt og glad for å se det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Denne regjeringen har en klar retning for helse- og velferdspolitikken, der vi ønsker å styrke fellesskapets evne til å gi gode velferdstjenester til flest mulig, lengst mulig. Da må vi også sørge for at vi samarbeider med private på en sånn måte at det tjener fellesskapets interesser. Det er det flere kapitler i Hurdalsplattformen som omtaler. De kapitlene jeg har ansvaret for å gjennomføre, er ganske tydelige. Jeg har møtt representanten Bruflot i mange debatter om det. Jeg tror ikke det er noen tvil om at en regjering bestående av Arbeiderpartiet og Senterpartiet har som sitt viktigste mål å sikre gode og likeverdige helsetjenester til alle innbyggerne i hele landet, og at strategien for å få til det er avtaler med private aktører som ivaretar fellesskapets behov for å styre ressursene etter pasientenes behov.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Representanten Bruflot spurte hvordan dette går i hop, og da fikk hun et svar om hva som er strategien til denne regjeringen. Så jeg mener i aller høyeste grad at jeg møter representanten med respekt og svarer på de spørsmålene jeg får. At det ikke er de svarene representanten ønsker seg, er vel også bakgrunnen for at vi representerer to ulike retninger i politikken og to ulike partier. Det er viktig at jeg svarer for det jeg har konstitusjonelt ansvar for, når jeg møter i denne salen. At vi skal fase ut privatiseringsreformen Fritt behandlingsvalg, mener jeg er i tråd med vår målsetting om å sikre at fellesskapet klarer å styre ressursene på en sånn måte at vi gir gode og likeverdige helsetjenester over hele landet. Evalueringen av den ordningen har vist at den ikke bygger opp under den målsettingen, og det er en av grunnene til at vi avvikler den.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det er jo ingenting verken i det jeg som statsråd har sagt, eller i Hurdalsplattformen, som sier at vi skal fase ut private behandlere i helsetjenesten. Vi har store deler av den offentlige helsetjenesten som utføres gjennom avtaler med private. Så jeg synes at representanten Bruflot legger en veldig søkt tolkning til grunn for sitt mer retoriske enn faktabaserte spørsmål. Vi kommer til å ha avtaler med de private som gjør at vi kan opprettholde gode helsetjenester over hele landet, og vi mener at det er en bedre måte å sikre innbyggerne de pasientrettighetene Stortinget har gitt dem.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Modum Bad er en institusjon som har hatt avtale med det offentlige i mange, mange år – lenge før privatiseringsreformen til Høyre og Fremskrittspartiet, fritt behandlingsvalg. De har levert gode tjenester og hjulpet mange pasienter innenfor både rus og psykisk helsevern, og det ønsker jeg at de skal fortsette med. Jeg har også vært der på besøk, og jeg opplever at de ønsker forutsigbarhet gjennom gode avtaler. At de også har deler av virksomheten sin gjennom fritt behandlingsvalgordningen, er en variant som flere bruker, men vi mener at gjennom langsiktige avtaler med de regionale helseforetakene, vil vi også bedre samhandlingen med slike gode behandlingsinstitusjoner og gi dem større forutsigbarhet enn det fritt behandlingsvalgordningen legger opp til.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg er ikke enig med representanten Wold. Det er ikke et hurtigspor. Det er et lovarbeid i tråd med lov og forskrifter. Alle tidsfrister er innenfor det som er helt normalt når man endrer lover i Stortinget. Og vi har også lagt opp til en overgangsordning for de pasientene som er inne i langvarige behandlingsforløp, slik representanten selv refererte til.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Alle som oppholder seg i Norge, har rett til øyeblikkelig hjelp og helsehjelp som er helt nødvendig, og som dermed ikke kan vente. Kvinner som ønsker svangerskapsavbrudd, har rett til det, personer som trenger smittevernhjelp har rett til det, og psykisk ustabile som utgjør en nærliggende og alvorlig fare for eget eller andres liv eller helse, har rett til psykisk helsevern, uavhengig av oppholdsstatus. Barn og gravide har i stor grad samme rett til helsehjelp, uavhengig av oppholdsstatus. Et hovedhensyn bak fastlegeordningen er å ivareta kontinuitet i behandlingsrelasjonen mellom pasienten og legen. Kommunene har også plikt til å dimensjonere allmennlegetjenesten slik at det også er kapasitet til å behandle pasienter som ikke har rett til å stå på liste hos en fastlege. Som hovedregel skal personer uten fast opphold i Norge selv betale for helsehjelpen. Det kan ikke kreves forhåndsbetaling for øyeblikkelig hjelp og helsehjelp som ikke kan vente. Hvis pasienten ikke selv kan dekke utgiftene, må de dekkes av helseinstitusjonen, kommunen eller tjenesteyteren. Retten til utgiftsdekning kan ikke være mer omfattende enn retten til å motta helsetjenester. Jeg mener at oppmerksomheten bør rettes mot å sikre at pasienter uten lovlig opphold faktisk får den hjelpen de har krav på. Samfunnet er ikke tjent med at personer uten lovlig opphold er redde for å oppsøke helsetjenesten for øyeblikkelig helsehjelp. Det er derfor viktig at disse pasientene blir trygge på at de kan motta hjelp, og særlig viktig at foreldre blir trygge på at barna deres kan få helsehjelp når de trenger det. Jeg mener at regelverket innfrir våre internasjonale forpliktelser. Jeg ser derfor ikke behov for å foreslå generelle utvidelser av rettighetene som personer uten fast opphold i Norge har til helsetjenester. Jeg ser derimot behov for en gjennomgang for å sikre at rettighetene praktiseres etter intensjonen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg ber om forståelse for at jeg ikke kan kommentere enkelthendelser. Det er klage- og tilsynsmyndighetene som har ansvar for å vurdere om regelverket er fulgt i de enkelte tilfellene. Jeg mener at regelverket vårt innfrir våre internasjonale forpliktelser. Det er også slik at de som trenger helsehjelp som ikke kan vente, eller som trenger øyeblikkelig hjelp, har rett på det. Derfor ser jeg behov for en gjennomgang for å sikre at rettighetene praktiseres etter intensjonen. Men i motsetning til representanten Hussein ser ikke jeg, og heller ikke flertallet i denne salen, behov for å foreslå generelle utvidelser av rettighetene som personer uten fast opphold i Norge har til helsetjenester.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
De uttalelsene, eller det svaret som representanten refererer til fra meg som statsråd, er jo basert på veldig bredt forankret innvandringspolitiske hensyn og grunnleggende rettigheter til nødvendig helsehjelp både når det ikke kan vente, og når det er snakk om øyeblikkelig hjelp. Det er jo forankret i et stort flertall i denne salen, så det er ikke noe statsråden synser om eller diskuterer med internasjonal forskning om. Det er slik lovene og reglene er i Norge, vedtatt av Stortinget.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Nå vil jeg nesten si at det går over stokk og stein for representanten Hussein. Statsråden har ikke sagt at hun ikke har belegg i forskning. Man må holde seg for god til å drive med fri diktning fra stortingssalen. Det er sånn at alle som oppholder seg i Norge, har rett til helsehjelp som er helt nødvendig, og som ikke kan vente. Regelverket er utslag av en saklig forskjellsbehandling basert på pasientens tilknytning til Norge, som er nedfelt i lover som denne salen vedtar, basert på demokratisk flertall, og det er det en statsråd har å forholde seg til. Personer uten lovlig opphold i Norge har i mange tilfeller heller ikke forholdt seg til vedtak om at de skal reise ut av landet, og å gi rettigheter utover det som er i regelverket i dag, mener både statsråden og det store flertallet i Stortinget er feil signal og feil bruk av ressurser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det er ikke sånn at disse partiene har endret mening. Det reflekteres jo i den innstillingen vi behandler i dag – den samme holdningen som man kan gå ett år tilbake i tid og finne skriftliggjort fra disse partiene. Nå skal jo jeg forsvare regjeringen og det mitt departement har gjort i behandlingen av dette forslaget, og vi mener at regelverket innfrir våre internasjonale forpliktelser. Vi ser heller ikke noe behov for å foreslå generelle utvidelser av rett til helsetjenester som personer uten fast opphold i Norge har. Det vi derimot ser behov for, er en gjennomgang for å sikre at rettighetene praktiseres etter intensjonen, og det er vel også det som sto i merknadene til den saken som ble behandlet for ett år siden.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det som er faktum, er at alle som oppholder seg i Norge, har rett til øyeblikkelig hjelp, og de har rett til helsehjelp som er helt nødvendig, og som ikke kan vente. Kvinner som ønsker svangerskapsavbrudd, har rett til det. Personer som trenger smittevernhjelp, har rett til det. Psykisk ustabile som utgjør en nærliggende og alvorlig fare for eget og andres liv, har også rett til psykisk helsevern – helt uavhengig av oppholdsstatus. Barn og gravide har i stor grad de samme rettighetene til helsehjelp som representanten Seher Aydar og jeg selv har. Så det er ikke en framstilling jeg går god for. Jeg mener vi har et regelverk i tråd med internasjonale forpliktelser, men jeg ønsker å gjennomgå om dette praktiseres i tråd med intensjonene, sånn at vi sikrer at papirløse også føler seg trygge til å oppsøke helsehjelp som de har rett på.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg refererte til barn og gravide, og de har i dag i stor grad samme rett til helsehjelp uavhengig av oppholdsstatus. Det betyr at en gravid kvinne i Norge som er papirløs, får oppfølging under svangerskapet. Det blir regnet som nødvendig helsehjelp og helsehjelp som ikke kan vente.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Da må jeg utfordre statsråden på hurtigsporet man legger opp til når det gjelder å avvikle privat behandlingsvalg. Det er høringsfrist 1. juli, behandling i Stortinget utpå høsten, og avvikling fra 1. januar – med en ørliten overgangsperiode. Hvordan mener statsråden det er mulig å innfase et tilbud som det Modum Bad representerer med 4 500 pasientdøgn, hvis det skal bringes over til f.eks. den offentlige helsetjenesten og ikke blir videreført ved Modum Bad?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Denne saken er alvorlig. Det er faktisk et spørsmål om liv eller død for noen mennesker i en særlig sårbar situasjon, mennesker som av ulike årsaker faktisk bor i Norge. De går under betegnelser som «mennesker i limbo» eller «papirløse migranter». De er strengt tatt ikke uten papirer, men de oppleves å være uten rettigheter. Dette er mennesker som befinner seg i en situasjon som ikke gjør det mulig å delta i det samfunnet som man faktisk bor i – det være seg muligheten til å forsørge seg selv gjennom arbeid, muligheten til et familieliv, eller, som denne saken omhandler, muligheten til å få nødvendig helsehjelp. I dag er helsehjelp til papirløse migranter begrenset til akutthjelp og helsehjelp der det er helt nødvendig og ikke kan vente. Ofte har da også sykdomsforløpet kommet veldig langt. Dersom man ikke er medlem av folketrygden, må man selv betale fulle kostnader for helsehjelpen. Det er kostnader som de fleste av oss ikke aner størrelsen på, for vi tar det som en selvfølge at vi får den hjelpen vi trenger, når vi trenger den, med helt overkommelige egenandeler. Det betyr at mange som oppholder seg i Norge, ikke får den helsehjelpen som de har behov for, noe som kan føre til alvorlige sykdomstilstander og – i noen få tilfeller – også død, ser vi. For SV er det en selvfølgelighet at vi sikrer nødvendig helsehjelp til alle som trenger det i Norge, uavhengig av hvilken status man har. Det skal være behovet som styrer hjelpen. Det er det offentliges ansvar, og det er et ansvar som må gjelde i hele landet. I dag gjør frivilligheten en fantastisk innsats, men det er en begrenset innsats de kan gjøre. Kirkens Bymisjon og Røde Kors drifter helsesenter for papirløse migranter i både Oslo og Bergen. Det er bra for dem som oppholder seg i Oslo og Bergen. De melder nettopp om konsekvensene for dem som ikke får nødvendig hjelp. De møter alle de som ikke får rettighetene sine oppfylt. De er ikke de eneste som reagerer. I 2020 samlet Norsk Sykepleierforbund, Den norske legeforening, Norsk Psykologforening, Kirkens Bymisjon, Norsk Folkehjelp, Norges Kristelige Legeforening og Leger uten grenser seg om et eget opprop: «Vi er helsepersonell. La oss få gjøre jobben vår!» Dette er fagpersoner som ønsker å gjøre det de nettopp har tatt en utdanning for å gjøre – hjelpe mennesker og redde liv. Da må vi som politikere legge til rette for at de faktisk kan gjøre det. Som har vært nevnt fra talerstolen tidligere i dag, reagerer også FN på Norges politikk på dette feltet. Komiteen for økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter kritiserte senest i sin rapport fra 2020 Norge for brudd på menneskerettighetene ved ikke å tilby papirløse migranter den helsehjelpen de trenger, på lik linje med den øvrige befolkningen. Norge er i en særstilling på dette området. I rapporten ber FN oss om å rette opp dette. Vi fikk en frist på 24 måneder. De månedene har gått, og derfor er det er uverdig – faktisk også betenkelig – at vi politisk sett ikke nå lykkes med å rydde opp i dette.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Tusen takk, president, for både påminnelsen og ordet! Denne saken og pandemien har vist, som flere har vært inne på, viktigheten av godt samspill mellom de ideelle aktørene og helsevesenet for øvrig. Vi har sett at vi har et godt helsevesen som evner å samarbeide når det er behov, men samtidig ser vi at det er behov for å sikre bedre rammeverk for ideelle aktører. Derfor har vi i SV fremmet et forslag om at regjeringen bør gi de regionale helseforetakene i oppdrag å lage et rammeverk for kostnadskompensasjon for ideelle aktører, for de tilbakemeldingene vi har fått – og som andre representanter har henvist til – viser at veldig mange ideelle aktører har måttet ta en større kostand og levd med en usikkerhet i planleggingen av sin videre drift. Her i Oslo er Lovisenberg Diakonale Sykehus og Diakonhjemmet Sykehus lokalsykehus for veldig mange innbyggere. Hvis de skal fortsette og utvikle sitt tilbud og sørge for sin spesialisthelsetjeneste, er det behov for at de ikke sitter igjen med udekkete utgifter i framtiden. Med det tar jeg opp SVs forslag i denne saken.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg er glad for at dagens regelverk er rausere enn det forrige taler sa, og f.eks. gir tilgang også til dem som er asylsøkere. Papirløse flyktninger har en umulig helsesituasjon i Norge. Dette er mennesker med små ressurser som lever et vanskelig liv i Norge. De har ikke som andre flyktninger rett på adekvat helsehjelp. Dette gjør en allerede svært vanskelig livssituasjon nesten ulevelig. Mange kan ikke returneres og er satt i limbo av norske myndigheter. I ytterste konsekvens fører det at de ikke får helsehjelp, bokstavelig talt til at liv går tapt. Som flere har vært inne på, har FN kritisert Norge for vår behandling av papirløse flyktninger. Tidligere har både Arbeiderpartiet og Senterpartiet tilsynelatende tatt dette på alvor, men nå som de har mulighet til å endre situasjonen, har de endret holdning. For 13 måneder siden var statsråden stortingsrepresentant, og Arbeiderpartiet var enig med SV i denne saken. Da skrev de i en merknad: «Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti tar det svært alvorlig når FN kritiserer Norge for å bryte menneskerettighetene ved ikke å tilby papirløse migranter og EU-borgere uten helsekort tilgang på helsehjelp på linje med resten av befolkningen. Å ikke etterkomme FNs appell om å endre dette vil svekke Norges posisjon i FN og FNs sikkerhetsrapport. Andre land som begår alvorlige brudd på menneskerettighetene, kan neglisjere oppfordringer fra FN ved å henvise til Norges opptreden.» Siden denne merknaden har vi hatt et valg og fått et nytt stortingsflertall, men dessverre viser saken i dag at papirløses grunnleggende menneskerettigheter ikke er like viktige for regjeringspartiene når de har mulighet til å endre situasjonen. Historien til Badhon Chowdury, som ble gjeldsslave i Norge etter å ha fått barn på sykehus, og tragedien der en mann døde av kreft etter å ha blitt nektet helsehjelp på Haukeland og på Haraldsplass, viser at vi må få til en endring. Vi vet at sårbare kvinner føder ufrivillig hjemme.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Statsråden sa i sitt innlegg – og fleire har vært inne på det – at helsehjelpen skal være tilgjengelig, at regelverket for dette på et vis er på plass, og at man ikkje ser behovet for at noen skal ha fastlegeordning osv., som vi stiller forslag om. Samtidig er vi kjent med at menneskeliv har gått tapt i Norge fordi regelverket er slik at en ikke får kreftbehandling f.eks. Og så er vi kjent med at barn ikke får anfallsforebyggende behandling. Er statsråden fornøyd med regelverket slik det er i dag, hvor menneskeliv går tapt, og hvor barn ikke får epilepsiforebyggende behandling fordi de ikke har papirene i orden?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg registrerer at Arbeiderpartiet på Stortinget i opposisjon og Arbeiderpartiet i regjeringskontorene har ulike forhold til internasjonale forpliktelser og hva FN-konvensjonen sier. Samtidig har jeg spørsmål til statsråden, for i svaret til Stortinget skriver statsråden at det å gi helsehjelp til papirløse, vil få flere til å komme til Norge. Mitt spørsmål er: Når forskning viser at dette ikke stemmer, at folk ikke flykter fra sine hjem for å være helseturister i Norge, lurer jeg på hvilke belegg statsråden har for å skrive til Stortinget at flere flykter til Norge for å få helsehjelp.