Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-18:
De fremlagte endringene i statsbudsjettet for 2012, bruk av fullmakt under petroleumsvirksomheten samt SDØE-deltagelse i utbyggingsprosjekter på norsk kontinentalsokkel, som tidligere er behandlet av Stortinget, støttes av komiteen uten ytterligere merknader. Den delen av proposisjonen som omhandler mål for energieffektivisering i bygninger, er imidlertid mer omdiskutert fra komiteens side. Intensjonen med dette punktet er en oppfølging av Meld. St. 21 for 2011–2012 Norsk klimapolitikk, der Stortinget i innstillingen ba om at regjeringen skulle komme tilbake med et mål for energieffektivisering i bygg i løpet av 2012. Det var lenge noe uklart hva som faktisk ligger i denne proposisjonen når det gjelder mål for energieffektivisering i bygg. Regjeringen omtaler en målsetting om 15 TWh energieffektivisering innen 2020, men dette viser seg ved nærmere spørsmål til statsråden og svar til komiteen utelukkende å være en effekt regjeringen kalkulerer med ut fra allerede vedtatt politikk, og at selve målet de mener å presentere for energieffektivisering i bygg, er følgende – jeg siterer fra statsrådens svarbrev til energi- og miljøkomiteen datert 12. desember 2012: «Regjeringa sitt overordna og langsiktige mål er at nye bygg skal vere berekraftige med eit lågt avtrykk på miljø i heile byggets levetid. Fram mot 2040 vil regjeringa leggje til grunn ei tenking for bygg der materialar, forbruk av energi og vatn, innemiljø, forureining, transport og avfall vert sett i ein helskapleg samanheng. Regjeringa sin ambisjon er at energibruken i bygg per kvadratmeter skal vere vesentleg lågare i 2040 enn i dag.» Jeg regner med at regjeringspartiene i debatten vil redegjøre for flertallets innstilling i denne saken. Høyre og de andre opposisjonspartiene oppfatter ikke dette som et svar på Stortingets bestilling, og jeg har forståelse for at statsråden valgte å presentere dette såkalte målet i form av en pressemelding en fredag ettermiddag. Ingen kan være uenig i en ambisjon om at energibruken i bygg per kvadratmeter skal være vesentlig lavere i 2040 enn i dag, og vi har allerede vedtatt en politikk som vil bidra til dette, bl.a. gjennom det siste klimaforliket i Stortinget våren 2012, der vi fikk på plass krav om passivhusnivå i 2015 og nesten nullenerginivå i bygg fra 2020. Høyre har lenge etterlyst et mål for energieffektivisering i bygg. Den mest miljøvennlige KWh er den som ikke brukes, og vi har et potensial for energieffektivisering i Norge. Dessuten er vi det eneste landet innenfor EU/EØS-samarbeidet som ennå ikke har satt et mål for energieffektivisering. Fokus på energieffektivisering har både en miljøside og en økonomisk side, men det betyr også noe for fremveksten av ny teknologi og smarte løsninger. Ved å sette et ambisiøst mål for energieffektivisering med tilhørende virkemidler ville vi kunne utfordre norske kompetanse- og teknologimiljøer ved å skape et krevende hjemmemarked for denne type produkter og løsninger. Energieffektivisering handler også om industriutvikling, arbeidsplasser og verdiskaping. Regjeringens målsetting eller ambisjon er ikke god nok. Høyre og de andre opposisjonspartiene ønsker et mål som er tydelig, kvantifiserbart og mulig å etterprøve. Vi fremmer derfor forslag i tråd med dette. Jeg vil også påpeke at den beregnede effekten på 15 TWh energisparing i bygg frem mot 2020 som et resultat av allerede vedtatt politikk, også fremstår noe underlig i lys av at fagmiljøer som Arnstad-utvalget og Lavenergiutvalget mener 10 TWh i energieffektivisering frem mot 2020 ville være ambisiøst. Ulike miljøorganisasjoner har bedt om at målet settes til 8 TWh – mens regjeringen altså mener at vi skal oppnå 15 TWh uten nye virkemidler. Etter spørsmål fra komiteen har statsråden redegjort for hvordan fordelingen av disse 15 TWh skal være for kategoriene privatboliger og næringsbygg samt for nye og eksisterende bygg. Jeg må nok tillate meg å påpeke at den forventede effekten på energieffektivisering i eksisterende bygg synes optimistisk uten nye virkemidler. Blant annet er det bare om lag 1 pst. av bygningsmassen som skiftes ut årlig. Det betyr at mye må tas innenfor eksisterende bygningsmasse, ikke minst hos husholdningene. Vi hadde forventet målrettede tiltak mot denne gruppen, både fordi den representerer et stort potensial, og fordi den ikke har særlige stimulerende tiltak innenfor det eksisterende virkemiddelapparatet – til tross for at husholdningene og fritidsboliger til sammen har bidratt med om lag 2,9 mrd. kr til Energifondet, som disponeres av Enova. En effekt på 15 TWh er også noe løselig så lenge regjeringen ikke presenterer en referansebane denne effekten kan vurderes opp mot. Det fremmes derfor forslag om at en slik referansebane fremlegges for Stortinget i løpet av våren 2013. Jeg må dessverre konkludere med at regjeringen ikke har fulgt opp klimaforliket når det gjelder å sette mål, og vil avslutningsvis ta opp de forslag Høyre er medforslagsstiller til.