Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-16:
Regjeringa har for dårlige rutiner for å følge opp og kvittere ut anmodningsvedtak, også vedtak som stammer fra mange år tilbake i tid. Regjeringa sier i stortingsmeldinga at relevante fagkomiteer ikke har hatt merknader til utkvittering av anmodningsvedtak i statsbudsjettsproposisjonen. Senterpartiet og SV finner likevel eksempler på at både komitéflertall og -mindretall har hatt merknader til regjeringas oppfølging av anmodningsvedtak, mens departementet skriver at det ikke har vært merknader. Vi ber derfor regjeringa endre praksis, slik at det ikke forekommer uriktige påstander i brev til Stortinget om at komiteen ikke har hatt merknader, og at komiteens mindretallsmerknader også må regnes som merknader. Hvordan har vi kommet i den situasjonen at en ikke følger opp vedtak? Vel, det ser ut som regjeringa ikke følger opp vedtak hvor noen representanter for partiene har blitt enig om et nytt flertall i sakene. Det er det som skjer. Det er noen representanter som blir enige om at det vedtaket som ble gjort, ikke har flertall nå og derfor trenger vi ikke å følge det opp. Hele behandlingen her er at en slik praksis kan vi ikke ha. Dersom det er et nytt flertall, ja vel, så må regjeringa legge fram en sak, et vedtak, om å oppheve et flertallsvedtak. Det håper jeg hele salen er enig om. Jeg ser at representanten Harberg nikker, og det setter jeg veldig pris på. Organisering av domstoler er et eksempel på en slik sak. Der ble det gjort vedtak i 2018 om at det skulle bli en styrking av domstolene, slik at de kunne gjennomføre sakene innenfor rimelig tid. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har en merknad hvor en sier at Stortingets vedtatte tidsfrister for domstolsbehandling nås ikke av domstolene og anser derfor ikke vedtaket som fulgt opp – en sterk og klar argumentasjon. Videre når det gjelder styrking av lensmannskontorene, vedtak nr. 579 fra 2018 – det var enstemmig: «Stortinget ber regjeringen sørge for en reell styrking av de lensmannskontorene som står igjen etter gjennomføringen av politireformen.» Og så svarer regjeringa med at en har økt antall stillinger i politiet. Det er jo ikke noe svar på det. Når flertallspartiene Høyre, Venstre samt Fremskrittspartiet og uavhengig representant Leirstein sier det i innstillinga, synes jeg det er en argumentasjon som en burde holde seg for god til, for det er de facto en feil argumentasjon i forhold til vedtaket. Tilsvarende er det når det gjelder etablering av nasjonalt beredskapslager for korn, som er vedtak nr. 445 fra 2018: «Stortinget ber regjeringen fremme en egen sak for Stortinget i løpet av 2019 om etablering av nasjonale beredskapslagre av korn.» Der sier komiteen, og det er jeg veldig glad for: «Komiteen registrerer at regjeringen ikke har til hensikt å komme med en egen sak, og viser til at oppheving av vedtak bør skje ved at det fremmes forslag om det.» Det er glimrende, da har vi gjort det slik som det bør gjøres. Til den saken er det bare å si: I den saken vi skal diskutere på torsdag, sier regjeringspartiene at beredskapslager ikke er noe en trenger, fordi handelen går uansett – uansett hvilken situasjon verden er i, pandemi eller ikke.