Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-03:
Den primære hensikten med nasjonale prøver er at skolen bedre skal kunne tilpasse opplæringen til den enkelte elevs behov. Prøvene skal bidra til at lærerne får grunnlag for å finne ut om deres elever når de læringsmålene som er satt. Evalueringen av Reform 97 viste oss at vi ikke har kommet langt nok med hensyn til tilpasset opplæring i Norge. Også senere undersøkelser har vist at det er store forskjeller i læringsutbytte hos elevene. Daværende utdanningsminister Jon Lilletun la i stortingsmeldingen «Mot rikare mål» fram en nasjonal strategi for vurdering og kvalitetsutvikling i grunnskolen og den videregående opplæringen. Et av de sentrale premissene var nettopp: «Det overordna målet med vurderingsarbeidet i skole og lærebedrift er å gjere opplæringa betre for elevane og lærlingane og vidareutvikle institusjonane som lærande organisasjonar.» For å iverksette tiltak trenger de som har ansvaret for skolen, informasjon om hvordan tilstanden er. Det er akkurat som i orienteringsløypa: For å nå det målet du har satt deg, må du til enhver tid vite hvor du er. Det har hele tiden vært stor strid rundt de nasjonale prøvene. Mye av årsaken har nok vært at det har vært liten tradisjon for og kunnskap om slike prøver her i landet. Men også den omfattende rangeringen av skolene i media ble av mange lærere, foreldre og elever opplevd som svært negativt og urettferdig. En slik uro er man ikke tjent med i skolen i dag. Målsettingen med prøvene er så viktig at vi er tjent med mest mulig ro, slik at de kan gjennomføres på en best mulig måte. Det er nødvendig med en kontinuerlig evaluering av de nasjonale prøvene, slik at de kan utvikles og forbedres. I slike prosesser må både elev-, lærer- og foreldreorganisasjonene være involvert. Det har hele tiden vært klart at en ikke ønsker å legge til rette for rangering av elevene. Vi mener dagens system gir tilstrekkelig informasjon om prøveresultatene, samtidig som det heller ikke nå legges aktivt til rette for rangering. Ifølge lederen av PISA-studien ligger ikke Norges hovedutfordring i store variasjoner fra skole til skole, men i store variasjoner mellom elever i en og samme skole eller i samme klasserom. For Kristelig Folkeparti er det viktig at en offentliggjøring av resultatene ikke skal legge til rette for rangering. Vi mener det er vanskelig å unngå rangering på en bedre måte enn ved å være tilbakeholdne med å publisere enkeltresultater. Vi vil derfor ikke støtte dette forslaget i dag. Spørsmålet er jo hvem som trenger kunnskapen for å bedre resultatene. Skoleeier, skoleleder, lærere, foreldre og elever trenger den kunnskapen. Olga på Lund trenger ikke den kunnskapen på samme måte for å være med og gjøre Lund skole til en bedre skole. Derfor mener Kristelig Folkeparti at det er for de førstnevnte vi er forpliktet til å tilrettelegge for innsyn. De grunnleggende ferdighetene står ikke i motsetning til og skal heller ikke gå på bekostning av allmenndannelsen. Skolen skal utvikle hele mennesket gjennom arbeid med verdier, etikk og kultur. Når vi vurderer kvalitet i skolen, har vi et bredt teppe av verdier og mål å ta hensyn til. De nasjonale prøvene forteller derfor ikke den hele og fulle sannheten om tilstanden i skolen. Ikke alt som teller, kan telles. Det kan også være samfunnsutfordringer rundt den enkelte skole som er med og spiller inn på resultatet, og da vil en ren offentliggjøring være med på å stigmatisere, istedenfor å løse problemer og gi bedre resultater.