Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Norsk mediebransje opplever utfordrende tider. Journalistikken blomstrer fortsatt, det er til og med ganske mange nye blomster vi ser når du og jeg i stadig økende grad utfordrer den redigerte medievirkeligheten vi har vært vant til gjennom årtier. Både produksjon og konsumpsjon av journalistikk er på svært høyt nivå. For det er særlig økonomien i de tradisjonelle mediehusene som er under press. Krysspress kan vi kalle det, begge de to historisk sett viktigste inntektsstrømmene tørker inn, både annonsører og abonnenter forsvinner. Det er forskjeller, noen er nær en vellykket overgang til andre plattformer, andre strever veldig, og atter andre lever mer skjermet. Særlig det største og viktigste mediehuset i Norge, NRK, lever i en relativt skjermet økonomisk virkelighet. Jeg kommer tilbake til NRK. Først avisene: Regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre står sammen om støtteordningene i budsjettet for 2015. Bransjen selv sier at disse ordningene er avgjørende for at de skal lykkes med sin omstilling. Men alle støtteordninger og gode intensjoner til tross – i alle de 19 årene vi har hatt aviser på nett i Norge – er det fortsatt slik at bransjen i all hovedsak ikke har funnet gode løsninger for digital publisering som ivaretar nødvendig inntjening. I regjeringsplattformen står det at vi ønsker å legge om og redusere pressestøtten. Dette står der fordi vi så langt har sett at de konserverende modellene ikke har stimulert innovasjon. Det er derfor en forventning fra Høyre at bransjen nå viser at dagens støttenivå bidrar til innovasjon og ikke blir en respirator for papiravisene. Noen ord om moms: I dag er det stort sprik, noen har 25 pst., andre 8 pst, atter andre har 0 pst. Nå notifiseres en felles nullmomssats. Etter hvert skal vi finne en enighet i Stortinget også om hvordan den skal avgrenses. Men et prinsipp bør ligge fast. Lav moms må ikke innføres som en støtte til en bransje i økonomisk krise. Det må være politiske grunner til å innføre en lik lav moms. Lik behandling er viktig, også når det gjelder den direkte støtten. Det er utfordringer ved dagens ordning når vi ser at ett mediehus stikker av med en tredjedel av den direkte støtten. I svært mange andre sammenhenger får en slik dominans alarmklokkene til å kime, og mangfoldsargumentet settes under press. Tilbake til vårt største mediehus, NRK. Mer enn hver femte norske journalist og redaktør jobber der, og det er veldig vanlig at vi på topp ti-listen over mest sette programmer finner både åtte og ni av NRKs produksjoner. Den kanskje mest interessante mediedebatten i kommende halvår vil handle om NRK og de andre allmennkringkasterne. Det er varslet en stortingsmelding om NRK, og den skal ta for seg innhold, distribusjon, finansiering og eierskap. NRKs robuste økonomi gir dem unike muligheter og muskler. Hvordan det slår inn i et marked i ubalanse – vel, det er uvisst. Det er viktig at NRK opprettholder sin eksistensberettigelse gjennom kvalitet og den opplevelsen de gir oss lisensbetalere, men det er samtidig like viktig at deres posisjon ikke svekker andre aktører i et marked som sliter. Det er videre viktig at vi ser på allmennkringkasteroppdraget samlet. Vi møter en global konkurranse, og det er sett med norske øyne viktig å ha et samlet godt norsk allmennkringkastertilbud. Om du en vanlig kveld kikker litt på NRK, er det ikke usannsynlig at du får se et eller flere av Norsk Tippings produkter ganske godt presentert. Regjeringen ønsker å videreføre en politikk som ivaretar hensynet til spilleavhengige og sikrer inntekter til ideelle formål. Men det er mørke skyer i horisonten. Norsk Tippings egne prognoser for framtidig omsetning holder ikke tritt med prisstigningen. Signaler fra EU peker i retning av at Norsk Tipping ikke kan vokse uten videre, og stadig mer spill på utenlandske nettsteder truer over tid inntektene til Norsk Tipping og Rikstoto. Så sent som i forrige uke var rådende oppfatning blant mange at spill hos utenlandske aktører sto stille på 2012-nivå. Jeg tror at vi nå skal ta inn over oss at selv Lotteritilsynet, som for to år siden mente at dette markedet hadde «flatet ut», nå nærmest tredobler anslaget når det gjelder spill i utlandet. Kaken til fordeling til ideelle formål står i fare for å bli mindre. Det er nå vi må utforme en moderne spillpolitikk. Den bør omfatte hvordan vi kan få disse pengene til Norge, f.eks. gjennom en lisensordning for utenlandske spillselskaper og i tillegg også gjennom å åpne for ikke vanedannende lotterikonsepter, slik det nå vurderes. Om vi hadde klart å hente dagens spill i utlandet hjem, ville vi med dagens tall ha tilført ytterligere ca. 200 mill. kr til ideelle formål. Når det gjelder ansvarlighet, er det viktig å ha med seg at også de utenlandske aktørene er opptatt av å arbeide mot spilleavhengighet. I mange tilfeller ser vi allerede – i det uregulerte markedet – at de markedsfører Hjelpelinjen for spilleavhengige vel så tydelig som Norsk Tipping. Å lukke øynene for utenlandsk spill, eller foreslå tekniske Internett-murer vi må kjøpe fra Kina eller Nord-Korea, er ikke veien å gå. Det handler om å skape en moderne politikk for å sikre inntektene, gjøre kaken større og ivareta de sosialpolitiske hensynene.