trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2002-10-10:
Trond Giske er vel det fremste bevis på at Dagsavisen, Nationen og VG har rett når de sier at opposisjonen syter og klager og svartmaler. Trond Giske fortsetter med en så platt retorikk at man får bekreftet at Arbeiderpartiet fortsatt famler i blinde. Jeg er glad for at Høyre sitter i regjering, og at Høyre har innflytelse. Jeg er glad for at kampen mot fattigdommen både hjemme og ute er trappet opp. Men med all respekt: Alle vet at det er Kristelig Folkepartis hjertesak. Jeg er glad for at bevilgningen til psykiatri er trappet opp, men alle vet at det er Kristelig Folkepartis hjertesak. Jeg er glad for at satsingen til kollektivtrafikk er trappet opp, men alle vet at det er Venstres hjertesak. Det er noe som heter at hvis man har en dårlig sak, skal man heve stemmen og gå til angrep. Det er vel nettopp det Trond Giske gjør, for han var ikke engang i en bisetning inne på hva Arbeiderpartiet vil med Norge. Vi har startet forandringen av Norge. Vi har senket skatter og avgifter slik at vi får et mer konkurransedyktig næringsliv, og slik at folk får beholde mer av sin egen inntekt. Vi har startet forandringen av Norge ved å satse mer på høyere utdanning og forskning, slik at vi kan legge grunnlag for fremtidig vekst og utvikling, og slik at flere unge kan få en solid plattform å stå på. Vi har startet forandringen av Norge ved å trappe opp satsingen på miljø og ikke minst kampen mot fattigdom hjemme og ute. Nå har Arbeiderpartiet i løpet av noen få dager kritisert samtlige inndekningsforslag som Regjeringen har lagt frem i budsjettet sitt, samtidig som Arbeiderpartiet skal bevilge mer til alle gode formål. Og så hører vi fra sjefen selv, Jens Stoltenberg, at han skal ha et kanskje enda strammere budsjett enn det vi har lagt frem. Da er mitt enkle spørsmål til Trond Giske: Når han åpenbart ikke har rukket å sette seg inn i hva regjeringspartiene står for, kan vi kanskje få høre hvordan Arbeiderpartiet har tenkt å dekke inn sine alternative forslag i sitt budsjett?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2002-10-10:
Når det gjelder retningen på den omleggingen som nå foretas bl.a. i uførepensjonen, er jo det en retning som har hatt full støtte fra Arbeiderpartiet, i hvert fall tidligere. Det som er det sentrale for regjeringspartiene, er at vi vil legge om en del ordninger for å skjerme de svakeste, og vi vil legge om en del ordninger for å få folk raskere tilbake i arbeid. Når jeg trakk på smilebåndet under Trond Giskes siste svar, var det fordi han skylder på regjeringspartiene for løftebrudd overfor studentene. Det er greit at man i andre sammenhenger kan gamble med folks manglende korttidshukommelse, men alle som husker tilbake til perioden 1993–1997, vil huske hvordan daværende arbeiderpartiregjering, med Gudmund Hernes i spissen, gang på gang skar ned på stipendandelen til studentene. Det var den gang Høyre og de andre borgerlige partiene sørget for å øke stipendandelen fra 13 til 30 pst. Og så har vi sagt at i løpet av denne perioden skulle vi komme noe høyere opp. Nå har vi i løpet av ett år fått den opp til 40 pst. Det er riktig at det var et forslag i Stortinget fra Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, men man betalte jo ikke regningen. Regningen sendte man bare til Regjeringen, og så var det vi som måtte finne inndekningen. På samme måte gjelder det barnehagereformen, hvor man kommer med kostbare reformer i Stortinget, og så sender man regningen til Regjeringen. La meg vende tilbake til mitt forrige spørsmål. Vi har nå fått høre fra Trond Giske og resten av Arbeiderpartiet at man er imot alle inndekningsforslagene som Regjeringen har foreslått. Vi har fått høre at Arbeiderpartiet vil øke en rekke budsjettposter i sitt kommende alternative budsjett, og så sier Jens Stoltenberg at vi må ha et stramt budsjett for å trygge arbeidsplassene. Hvor i all verden er det da Arbeiderpartiet skal kutte? Vi hører at Trond Giske vil kutte i privatskolene. Det var det frieriet til Kristelig Folkeparti! Vi hører at man vil kutte i kontantstøtten. Det var vel kanskje også ment som et frieri fra Giske til andre partier her i Stortinget. Hvor er det Arbeiderpartiet vil kutte for å dekke inn sine milliardforslag som vi allerede har fått presentert i løpet av denne debatten?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Takk til Fremskrittspartiet for et viktig spørsmål. Jeg er enig i at dette er en krevende reform. Regjeringa følger veldig nøye med på hva som nå skjer med den reformen på ulike måter, bl.a. økonomisk. SV og regjeringa er enig i at det her ser ut som Kommune-Norge – det varierer fra kommune til kommune – kommer dårligere ut enn det som lå i de første beregningene. Det regjeringa da har sagt, er først og fremst to ting. For det første følger regjeringa veldig nøye med på hva som nå skjer, i tett samarbeid med KS. For det andre vet vi at det har vært, som jeg nevnte i innlegget mitt, en veldig god skatteinngang dette året, som kommunene får beholde. Slik sett tror jeg alle kommuner i større eller mindre grad har ekstra penger som de nå kan bruke for å kompensere for det som har blitt minus på Samhandlingsreformen. Så må man satse på at man får dette på plass i senere budsjetter, slik at det blir en reform som er fullfinansiert fra staten.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Da statsbudsjettet ble lagt fram, var det godt å se at pressemeldingene fra regjeringa og KS var omtrent helt identiske. Dette var et solid budsjett som gjorde det mulig å holde ved like aktivitetsnivået og kvalitetsnivået om lag på det nivået det er i dag. Det ligger jo også i replikantens spørsmål til meg. Så mener jeg at vi ideelt sett skulle ha satset mer på fellesforbruket og noe mindre på økning i privatforbruket, som jeg sa i hovedinnlegget mitt, men dette er et veldig solid budsjett. Det maksimale ville ha vært at vi kunne ha gjort det enda bedre ved å ta – som sagt – noe mer på privat forbruk, satse noe mer på fellesforbruket i samfunnet vårt og la de rikeste måtte betale noe mer i skatt og dermed bidra til det viktige fellesforbruket.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
For det første er ikke private løsninger et absolutt fyord for SV. Vi har mange private tilbydere, både kommersielle og ikke minst fra frivillig sektor, innenfor tjenesteområdet vårt. Så vi har ikke noe absolutt negativt forhold til det. Når det gjelder barnehager, er oppgaven for oss – både for SV og de rød-grønne sentralt og ikke minst for våre politikere der ute – nå å stoppe den voldsomme, aktive privatiseringspolitikken som nå skjer i mange kommuner, ikke minst i høyrestyrte kommuner. Våre klare beskjeder til våre politikere der ute er nå først og fremst å hindre at vi forrykker forholdet mellom private og offentlige, slik at vi får færre kommunale barnehager framover. Vi mener at vi ville vært tjent med det motsatte, at det ville vært lettere å styre denne sektoren på en helhetlig måte hvis alle barnehager på sikt var kommunale. Men vi kan også løse det gjennom et tett og godt samarbeid mellom det private og kommunene.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg har to spørsmål – først et ja- eller nei-spørsmål. Ved eventuelle privatisering, kan Fremskrittspartiet garantere at det ikke skal gå ut over pensjonsforhold, lønn og fagforeningsaktivitet? Det var ja- eller nei-spørsmålet. Det andre spørsmålet mitt gjelder finansiering. Det kompliserte er ikke å skjønne Fremskrittspartiets modell. Det kompliserte er å skjønne hvordan man skal koble Fremskrittspartiets modell om statlig behovsfinansiering og Høyres modell, som går på større lokal frihet. «Dagens modell(…) opprettholder et avhengighetsforhold mellom stat og kommune», står det i Høyres merknad. Videre står det at det er «viktig å vri inntektssystemet fra å være et system for statlige politiske føringer til et system som legger til rette for og belønner innovasjon, vekst og kreativitet». (…) Så vidt jeg kan skjønne, er dette partier med fullstendig diametralt syn på hvordan man skal finansiere kommunal sektor. Det er summen av de to – at de skal møtes i regjering – som blir komplisert.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
La oss skli litt unna dette med privatisering og konkurranseutsetting. Spørsmålet mitt til Høyre er: Kan Høyre garantere at pensjon, lønn, kompetansetiltak og fagforeningsaktivitet ikke er av de ting det skal konkurreres om i en eventuell konkurranseutsetting? Det var det ene spørsmålet. Det andre går på at Michael Tetzschner sier at det som kjennetegner de borgerlige, er tilliten til, og troen på, det kommunale systemet – at det er viktig å gi tillit nedover i systemet, og til de avgjørelser som et kommunestyre tar. Betyr det at Fremskrittspartiet knapt kan være et borgerlig parti? Fremskrittspartiet går jo stikk motsatt veg ved ikke å vise tillit til det som skjer ute i den enkelte kommune – det skal være en standardisert løsning som staten sentralt bestemmer.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Spørsmålet mitt til en eventuell konkurranseutsetting er om pensjonsvilkår, lønnsvilkår, kompetanse, fagforeningsaktivitet, bemanningsnorm vil være et tema i den forstand at en kan få lov til å fire på alle disse aktivitetene og likevel få tilslag? Fremskrittspartiet svarte ikke på spørsmålet, Høyre tror jeg svarte på en slik måte at de sa at det kan godt være mulig. Nå er vi spent på Kristelig Folkepartis svar.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg er veldig glad for at Venstre har så mange gode refleksjoner om hvor viktig det er å støtte opp om regional utvikling. Takk! Spørsmålet mitt er standardspørsmålet som jeg har stilt de tre forrige partiene: Ved konkurranseutsetting, vil da det kunne gå på bekostning av pensjonsrettigheter, lønn, fagforeningsaktivitet, bemanningsnorm osv.?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg er enig med representanten Tetzschner i at Høyre har en annen innretning på finansieringa av Kommune-Norge. Tetzschners hjemkommune får 1,2 mrd. kr mer å rutte med, og min hjemkommune får 10 mill. kr mindre å rutte med. Ellers syns jeg statsråd Rigmor Aasrud hadde et veldig godt innlegg omkring hvor viktig det er med fornyelse av offentlig sektor, og hvor mye godt som blir gjort for tida når det gjelder fornyelse av offentlig sektor. Hvis vi går ned på kommunenivå, er jo jeg en varm beundrer av prosjektet Sammen om en bedre kommune, som stadig vokser i omfang, dels ved at vi bevilger mer penger, men ikke minst ved at det er så stor interesse der ute nettopp for å ta utgangspunkt i det som er det beste i den norske modellen, dette samarbeidet mellom stat og kommune, her ved KS, og ikke minst det som går på forhandlingspartene LO, Unio, YS og Akademikerne. Det foregår så mye spennende utviklingsarbeid nå ute i Kommune-Norge som jeg tror staten kunne lære en del av og bli inspirert av. Slik sett kunne vi kanskje prøvd oss med et Sammen om en bedre stat som et nytt samordnet utviklingsprosjekt. Mitt siste poeng går også på dette med regionale nivåer. Jeg er også fascinert, som mange andre, av at ikke Høyre og Fremskrittspartiet, både hver for seg og ikke minst sammen, etter sju år i opposisjon har utviklet en litt mer samordnet politikk om hva som skal skje på det regionale nivået vårt. Fremskrittspartiet har jo plutselig, nærmest som lyn fra klar himmel, sagt her at det vil legge ned fylkesmannsnivået. Det antyder noe om at det går an å sette inn en domstol for å fylle det hullet som da blir der. Det meste av det en fylkesmann gjør i dag av veiledning, forvaltning, tilsyn, kontroll, som statens lyttepost der ute, og av beredskapsarbeid osv., har jo ingen ting med domstolaktivitet å gjøre. Så vi forventer virkelig at Fremskrittspartiet kommer opp med noen helt andre betraktninger omkring hva dette skal bli for et alternativt system, før en såkalt kan be regjeringa om å utrede saken. Høyre har mange vakre formuleringer om at en ønsker at nettopp samfunnsutviklinga skal styres nedenfra, at det er det lokale og det regionale nivået og samfunnene som skal ta et mer aktivt tak enn de gjør i dag. Da er det jo ganske pussig at en vil fjerne hele den organisatoriske strukturen på det regionale nivået. En vil ta ned hele fylkeskommuneapparatet. Da står en igjen med noen tilfeldige statlige organer der ute, men det er jo ingen som kan representere helhet, det er jo ingen som kan ivareta de politiske debatter, som kan ivareta den politiske arenaen som vi nå har på regionalt nivå, som både er viktig for regional samfunnsutvikling og er viktig for de politiske partiene.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Fremskrittspartifolk kan umulig sove godt om natta. De lever jo i en samtid der de kan risikere å møte både innvandrere og asylsøkere ute – i frihet på gata. De burde sjølsagt vært bura inne i fengsel, ifølge Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er i slike debatter veldig opptatt av at de skal være faktabaserte, i motsetning til alle oss andre. Har Fremskrittspartiet sett noe på de forskningsrapportene som er utarbeidet om hva som foregår inne på slike mottak – hva som skjer med folk? Disse folkene skal jo enten ønskes velkommen til Norge etter hvert, eller så skal de hjem igjen til landet sitt. Forskningsrapporter viser etter vår mening at mange av disse har veldig traurige opplevelser som gjør at de verken klarer å bli en del av vårt samfunn eller klarer å komme tilbake til sine opprinnelige samfunn, på en god måte.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
For det første gjorde det så godt å få et offensivt og optimistisk innlegg, i skarp kontrast til det innlegget vi fikk fra Fremskrittspartiet i sted. Jeg har to spørsmål, og det ene er en fortsettelse av spørsmålet som Lise Christoffersen stilte. Betyr svaret fra Høyre at vi kan være helt sikre på at Høyre vil ha et arbeidsliv der det ikke er noen som helst forskjell, på noen som helst måte, på de rettigheter en arbeidstaker har enten han er arbeidsinnvandrer eller norsk, og at det som nå er standard i norsk arbeidsliv, ikke på noen som helst måte skal bli underminert eller i praksis truet av en endring av arbeidsinnvandringen? Det var det ene. Det andre dreier seg om et forslag som Høyre på en overraskende måte er med på sammen med Fremskrittspartiet her i dag, nemlig at Høyre også ønsker å koble retur med bistand. Det overrasker meg at Høyre vil foreta en slik kobling. Kan Høyre begrunne den?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg føler meg veldig bekvem med å være i regjering med Senterpartiet og Arbeiderpartiet. På noen områder er vi uenige. Dette er ett av de områdene. Når vi hører det som har vært sagt i debatten i dag av representanter for det som representanten Morten Ørsal Johansen drømmer om skal bli en framtidig regjering, om finansiering av kommunesektoren og ikke minst om innvandringspolitikk, er spriket mellom oss internt i den rød-grønne regjeringa veldig lite sammenliknet med det spriket som jeg hører er der når man sammenlikner innleggene til representanten Ørsal Johansen og Trond Helleland om innvandring- og asylspørsmål.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
For det første vet jeg ikke om det er noen vits å svare, for det var tydelig at Morten Ørsal Johansen ikke hørte etter hva jeg svarte på det forrige spørsmålet. Når det gjelder returavtalen til Somalia, er jeg ikke oppdatert på den situasjonen. Jeg går ut fra at når de ikke blir returnert, er det rett og slett fordi situasjonen der er slik at de ikke kan og bør returneres på dette tidspunktet.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Kristelig Folkeparti stiller ofte kloke spørsmål. For det første vil ikke vi bruke begrepet «tvinge ut i arbeidslivet». Vi fjerner et incentiv som gjør at ungene ikke kommer i barnehage, og at særlig kvinner ikke kommer ut i jobb. Så er det helt riktig som representanten Bekkevold påpeker: Hvis man fjerner kontantstøtten og de dette gjelder, ikke kommer i jobb, skaper det en økonomisk vanskelig situasjon. Jeg vet at man jobber med nettopp den problematikken, som går på at man ikke bør stoppe kontantstøtten før man ser at man er over i inntektsgivende arbeid. Så dette problemet er blitt registrert, og det blir det jobbet med i regjeringa.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg skal bare trøste representanten Amundsen med at Fremskrittspartiets eventuelt framtidige regjeringspartner Høyre har kritisert meldinga for at den ikke omtaler plusshus i sterkere grad. Slik sett er bildet enda verre enn det Amundsen beskrev fra talerstolen.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Samhandlingsreformen begynner nå å ta form i kommunene, og flere kommuner samarbeider på en god måte for å få Samhandlingsreformen til å fungere etter intensjonene. Mange er på god gli, men enkelte kommuner sliter noe ennå. Felles for de fleste kommunene er at reformen har kostet noe mer enn det kommunene får kompensert. Det hjelper lite, og det er liten trøst for kommunene i å få vite at de om noen år kanskje vil spare inn de utgiftene. Det er akkurat nå kommunene sliter, det er nå de budsjetterer for neste år, og det er nå kommunene ser at de mangler penger. Hva vil SV gjøre for at kommunene skal få kompensert det merforbruket de har på grunn av Samhandlingsreformen, inn mot 2013?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
De fleste som kommer til Norge og søker asyl, havner i et asylmottak. Hvorvidt dette er mottak der det er samlet flere, eller om det er desentralisert, spiller for så vidt ingen rolle, men i mottak havner de. Det er også et faktum at mange forsvinner fra disse mottakene, så mitt spørsmål til representanten er: Hvor tror representanten disse ender opp, hva lever de av, og hva vil Arbeiderpartiet gjøre for å hindre dette?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg er fornøyd med at antallet asylsøknader har gått ned – det skulle bare mangle. Jeg er også fornøyd med deler av den politikken som regjeringen fører på området. Vi har en noenlunde streng innvandringspolitikk, og Fremskrittspartiet har vært enig i mange av de tiltakene denne regjeringen har satt i gang, og de innstramminger som har skjedd på dette området. Representanten var inne på at velferdsstaten er truet. Jeg sa i mitt innlegg at jo flere som kommer til Norge, jo flere nordmenn og innvandrere som går på trygd, jo større utfordringer får velferdsstaten. Når færre jobber og betaler inn til felleskassen og flere skal nyte goder fra felleskassen, fører det til at vi får økonomiske utfordringer. Det sier seg selv, det er rett og slett fakta.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg kan opplyse representanten Hagen om at jeg sover rimelig godt om natten – kanskje ikke de siste nettene, men det har helt andre grunner. Vi sier ikke at vi skal bure noen inne. Vi ønsker lukkede mottak fordi vi ønsker at de som kommer til Norge og ikke har identitetspapirer – de vi ikke aner hvem er – skal vi kunne ha kontroll over, i hvert fall til vi har klarlagt identiteten deres. Det går, ifølge personer i politiets utlendingsenhet, en del rundt i Norge som er tikkende bomber. Da bør vi også ta høyde for det. Representanten var inne på hva som skjer i mottak. Jeg vet veldig godt hva som skjer i mottak i dag. Jeg vet godt hvordan mottakene fungerer rundt omkring i dette landet i dag. Der det ikke er lukkede mottak, har de sikkert de samme utfordringene som en kan få i lukkede mottak. Det som er et faktum: I dag skjer det drap, og det skjer vold – både mot andre beboere og mot ansatte – ved asylmottakene. Men det tror jeg kan løses.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Når vi i Fremskrittspartiet setter opp vårt forslag til budsjett, tar vi utgangspunkt i Fremskrittspartiets politikk og i Fremskrittspartiets utlendingslov. Vi ønsker en streng innvandringspolitikk i Norge. Samtidig ønsker vi en god integreringspolitikk, slik at de som får lovlig opphold i Norge på grunn av beskyttelsesbehov, skal bli en del av det norske samfunnet – skal integreres på en god måte, skal tas imot på en god måte. Men det betyr ikke at vi ikke kan ha en streng innvandringspolitikk der vi har strengere kriterier for å få oppholdstillatelse i Norge, har strenge kriterier og krav for å kunne komme til Norge og nyte godt av de velferdsgodene vi har her. Fremskrittspartiet ønsker å få innstramminger både i asylpolitikken og i familiegjenforeningspolitikken, f.eks. ved at en ikke skal ha mulighet til å få familiegjenforening etter familiegjenforening, som en har mulighet til i dag.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Regjeringen sier at den har en streng innvandringspolitikk, en av de strengeste i Europa. Jeg legger til at regjeringen sier det. Det er også gjort innstramminger i innvandringspolitikken i Norge. Da er mitt spørsmål til representanten Aksel Hagen: Er Sosialistisk Venstreparti bekvem med å være en del av en regjering som har en så streng innvandringspolitikk som det Norge har?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Det er godt å høre at SV er fornøyd med å sitte i en regjering som har en streng innvandringspolitikk. Da vil det ikke bli en så veldig stor utfordring for representanten når Fremskrittspartiet kommer i regjering og strammer enda litt til. Regjeringen har inngått en returavtale med Somalia. Returavtaler har blitt diskutert og nevnt i denne debatten noen ganger. Etter at den avtalen trådte i kraft, har ikke Norge returnert noen til Somalia. Er representanten Hagen fornøyd med det?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
I 2004 hadde Politiets utlendingsenhet omtrent halvparten av den styrken de har i dag, dvs. at de per i dag er dobbelt så store, men de klarer ikke å frakte ut like mange som de gjorde i 2004. Hvorfor ikke?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Vi har noen nasjonale ressursmiljøer i Norge innen innvandring og integrering, som statsråden stort sett styrer bevilgningene til. Der er det gjort en del omprioriteringer både på forrige års budsjett og på dette årets budsjett. Én av de endringene som er gjort, er at HRS, Human Rights Service, har fått kutt i sine bevilgninger. Det er nesten betimelig å spørre: Hva har statsråden imot HRS, og hva er det f.eks. Antirasistisk Senter gjør som ifølge statsråden er så riktig i forhold til hva Human Rights Service gjør?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
SV har som ønske at kommunene skal kunne tilby tjenester som er til beste for befolkningen. Da vil jeg anta at SV ser behovet for at kommunene får den handlingsfriheten de trenger for å ivareta innbyggerne og deres behov for velferdstjenester. Likevel er regjeringspartiet SV med på knapt nok å holde kommunene i sjakk, ved ikke å gi kommunene større handlingsrom enn akkurat nok til å dekke demografiutvikling og betale løpende utgifter som lønn og pensjon. Løsningen for mange kommuner er økt gjeld og et vedvarende vedlikeholdsbehov. Er SV fornøyd med at overføringene til kommunene fra tidenes rikeste regjering ikke strekker bedre til enn dette?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Vi ble både i valgkampen i 2005 og i 2009 lovet at bassengene skulle fylles, eldreomsorgen skulle skinne, fattigdommen skulle strykes med et pennestrøk – husker vi fra 2005 – og vi skulle få en kommuneøkonomi som ga kommunene handlingsrom til økt tjenestetilbud. Allikevel ser vi: Bassengene står tomme. Verdighetsgarantien brytes. Fattigdom – særlig barnefattigdom – er fremdeles et stort problem. Kommuneøkonomien tvinger kommunene ut i gjeld, noe som også gir enorme vedlikeholdsetterslep. Kan representanten Ingalill Olsen forstå at ordførere, rådmenn, kommunepolitikere og innbyggere landet over er frustrert over løftebruddene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Takk for spørsmålet. Representanten Hilde Magnusson har også forstått Kristelig Folkeparti helt rett. Vi ønsker at hele landet skal tas i bruk. Det som er viktig når man leser hverandres budsjetter, er å se helheten. Hvor kuttene tas er én ting, men på den annen side må man også se på hvor investeringene er. Når det gjelder disse pengene, var det også et forslag vi hadde i fjor i vårt alternative budsjett. Jeg kan ikke huske at det ble påpekt den gangen. Vi ønsker altså å bruke de pengene på et annet nødvendig tiltak, som også er utrolig viktig for næringslivsutvikling i distriktene, nemlig samferdsel og infrastruktur. Tilbakemeldingene fra næringslivet, spesielt i distriktene, er at de ber oss om å bevilge mer penger til infrastruktur, nettopp fordi det også har en næringsutviklingsside i seg.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Kristelig Folkepartis politikk står fast på dette området. Konkurranseutsetting er ikke det som ligger lengst framme i Kristelig Folkepartis politiske tenkning. Jeg tror også at det finnes områder innenfor kommunal sektor som ikke egner seg til verken privatisering eller konkurranseutsetting. Vår politikk kommer til å stå fast. Jeg er helt sikker på at vi kan komme til å snakke godt sammen med de andre partiene på ikke-sosialistisk side om akkurat dette. Det viktigste er jo at velferdsproduksjonen i kommunene holdes ved like. En diskusjon om privatisering og konkurranseutsetting vil sikkert komme, men der kommer Kristelig Folkepartis politikk til å stå fast.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg vil bare si det jeg sa i min første replikk, at disse pengene er gått inn for å styrke samferdselsbudsjettet, for vi ser at der trengs det en sterkere satsing utover det som regjeringen foreslår. Spesielt viktig er det nettopp når en kommer til distriktspolitikk og næringsutvikling i distriktene. Jeg kommer selv fra et fylke hvor det er tilbakemeldingene fra næringslivet i distriktene, at det må en høyere satsing til på samferdsel. Så regner jeg med at postene på vårt budsjett henger sammen. Det er like viktig for Kristelig Folkeparti som det sikkert er for Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg har registrert at KS var fornøyd med signalene i kommuneproposisjonen, men tok nok et par steg tilbake da realitetene kom fram i budsjettet. For nok en gang presiserer både KS og Unio at pengene kun strekker til for å dekke de mest prekære behovene – altså til å holde ting ved like. Staten pålegger en kommune nye ansvarsområder uten at det nødvendigvis følger med nødvendige midler. Samhandlingsreformen – en statlig reform – viser seg jo å være en reform som også spiser av kommunekassa. Det er ikke imponerende at tidenes rikeste regjering, med mer penger enn noensinne, har gitt mer enn tidligere. Det er bare helt naturlig. Det som er urovekkende er at regjeringens kommunepolitikk har ført til økt gjeld og et vedvarende og stigende vedlikeholdsetterslep. Så da er mitt spørsmål til kommunalministeren: Kan hun stå inne for at kommunene under tidenes rikeste regjering knapt nok blir holdt i sjakk gjennom en vedvarende svak kommuneøkonomi?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg registrerte at statsråden brukte i hvert fall det siste minuttet av sitt innlegg til å snakke om et viktig politisk område, nemlig hvordan vi forholder oss til vår urbefolkning. Vi har gjentatte ganger de siste årene sett eksempler på at samer har blitt trakassert og hetset for sitt kulturelle opphav. Det er hjerteskjærende historier om personer som har blitt mobbet, utskjelt og til og med påtent på grunn av at de er samer. Mens 3,5 pst. av den norske majoritetsbefolkningen føler seg utsatt for diskriminering, viser forskning at tallene for samisktalende samer er på hele 35 pst. Samer opplever altså ti ganger mer diskriminering enn etniske nordmenn. Mitt spørsmål til statsråden er: Mener statsråden at regjeringen har gjort nok og gjør nok for å motvirke diskriminering av samer, når vi leser de urovekkende tallene og ser så alvorlige tilfeller av hets og hatefulle handlinger som vi har sett?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg er veldig glad for at Lise Christoffersen brukte så god tid på å snakke om et viktig tema, nemlig integrering og integreringspolitikken. Arbeiderpartiet er veldig opptatt av at man skal følge arbeidslinjen, og det er ikke vanskelig å være enig i det. Det at folk kommer i arbeid, er også en viktig forutsetning for å komme til rette med fattigdomsproblematikken. Men vi ser at en utfordring vi har i Norge, er at det ikke er så lett å komme inn på arbeidsmarkedet. Bare det at man har et annerledes navn, gjør at man kanskje risikerer ikke å bli innkalt til et intervju engang, selv om man har den samme kompetansen og er like godt kvalifisert som veldig mange av de andre søkerne. Dette gjøres det veldig lite med fra myndighetenes hold. Hva er representanten Lise Christoffersens løsning på dette?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
SV har gått til krig mot kontantstøtten for å tvinge flere kvinner og innvandrere ut i arbeid. Resultatet er at familier både mister valgfrihet og tid sammen. Samtidig ser vi at man fratar flere av disse familiene tiltrengte midler, uten å gi noe godt alternativ. Svaret er altså at de må komme seg ut i jobb, men så vet vi at det ikke er så enkelt for veldig mange av disse. På grunn av dette grepet som SV har vært lokomotivet for, har noen av disse gruppene, også dem som vi omtaler som fattige i Norge, blitt enda fattigere. Er SV virkelig stolt av det de har fått til her?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg har ikke lyst til å være med på den påstanden, i hvert fall ikke den siste påstanden, fra representanten Håkon Haugli. Jeg tror man må gi familier mulighet til selv å ta valg rundt sin egen situasjon, ikke minst når det gjelder hvordan man skal løse tidsklemma – det mener jeg er et valg alle foreldre må få lov til å ta, uavhengig av om man er innvandrerfamilie eller ikke. Det vi har foreslått som et viktig tiltak, nettopp for å bidra til bedre språkopplæring for innvandrerbarn, er gratis barnehageplass i kjernetiden. Det går an å ha to tanker i hodet samtidig. Man trenger ikke å frata en hel gruppe et gode for å bøte på noe man mener er en utfordring for en liten gruppe. Vi har like stor tillit til innvandrerfamilier som vi har til norske familier.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Hvordan representanten Haugli kan konkludere slik når det gjelder Kristelig Folkepartis likestillingspolitikk, er for meg helt ubegripelig. Det ligger ingenting i vår politikk, ei heller når det gjelder kontantstøtten, som tilsier at Kristelig Folkeparti skulle bli beskyldt for nærmest å tvinge kvinner til å stå utenfor arbeidslivet. Dette velger man selv. Man må også huske på at kontantstøtten ikke er en støtte man får til barna er konfirmert. Kontantstøtten er en ordning for barnefamilier i to–tre år. Vi har tillit til at foreldrene selv best vet hvordan man skal løse tidsklemma, og hvordan man skal løse familiens utfordringer. Vi mener at det ikke er beslutninger som skal tas rundt Kongens bord. Vi har den tilliten også til innvandrerfamilier. Men vi har altså kommet med flere tiltak, bl.a. dette tiltaket med gratis barnehageplass i kjernetiden, nettopp fordi vi selvfølgelig ser viktigheten av at barn får god sosial kompetanse, og også språkutvikling.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Innvandringspolitikken har vært gjenstand for mye debatt også det siste året. Den siste saken vi behandlet her, var meldingen Barn på flukt, der regjeringen fikk stor støtte fra et bredt flertall. Det var bare Kristelig Folkeparti og Venstre som hadde sterke innvendinger mot sider ved den meldingen. Det partiet som kanskje sto nærmest regjeringspartiene, var Fremskrittspartiet. Mitt spørsmål er: Er det slik at Arbeiderpartiet for å knekke denne berømmelige FrP-koden faktisk har beveget seg i retning av Fremskrittspartiet i innvandringspolitikken, eller er det Fremskrittspartiet som har blitt mildere i kantene og nærmet seg de rød-grønne?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Det er en realitet at det i dag står 3 400 flyktninger i kø for å bli bosatt – flyktninger som har fått opphold. Kristelig Folkeparti mener at staten må bidra med økte investeringsmidler for boligkjøp til flyktninger, og at investeringstilskuddet til kjøp av boliger til flyktninger må økes fra 20 pst., som det er i dag, til minst 40 pst., slik at flere flyktninger får bosette seg også i kommuner der det er høye boligpriser. Kristelig Folkeparti har derfor i et verbalforslag oppfordret regjeringen til å øke investeringstilskuddet til kjøp av boliger til flyktninger til minst 40 pst. i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Er det noe som statsråden ønsker å følge opp?
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Takk til komitélederen for en mild åpning av debatten. Han prøvde å dra opp en ideologisk grenselinje der ordet privatisering er det absolutte fyordet for SV. Han listet opp en lang rekke tjenester som de borgerlige ville privatisere fra kommunene, bl.a. jernbane, som vel ikke er en kommunal oppgave, men skole osv. Nå vet vi at en av de viktigste sektorene, som også SV er opptatt av, er barnehagene, og vi vet at over halvparten av landets barn går i private barnehager. Vi vet at i brukerundersøkelser scorer private barnehager jevnt over bedre enn kommunale barnehager. Det er åpenbart at Aksel Hagen ikke har fått gjennomslag for alle sine ønsker om å styrke fellesskapet, som han sier. Vil SV jobbe for å rekommunalisere private barnehager, og mener SV at private barnehager er dårligere enn kommunale?
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Jeg var litt spent på å høre hva Arbeiderpartiets fraksjonsleder i kommunalkomiteen skulle si – som oppspillet til den siste budsjettdebatten i denne stortingsperioden etter sju år med rød-grønt styre. Det skulle jo være selve crescendoet, selve finalen for god rød-grønn styring, med vekt på hva en har oppnådd, og hva en ønsker – hvilke visjoner en har for kommunene framover. Isteden får vi altså 8,5 minutter med angrep på Høyre, på Høyres politikk, på Høyres kommuner, på Høyres ordførere – på borgerlig styring i det hele tatt. Jeg har gått raskt igjennom budsjettforslaget i Trondheim kommune, det rød-grønne fyrtårnet som Ingalill Olsen skrøt av. De kutter i skole. De kutter i barnevern. De har i det hele tatt et budsjettforslag som burde være vanskeligere å svelge enn det som skjer i Oslo og Bergen. Når skal Ingalill Olsen slutte å svartmale situasjonen i landets største byer, som styres av Høyre?
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Jeg har et par kommentarer og en rettelse fra vår side på slutten av denne debatten. På side 60 i innstillingen har Høyre foreslått – og det er flere som har vært inn på det – en ompostering fra regional utvikling til lokal næringsutvikling. Posten har fått tittelen «lokal forvaltning i verneområder». Det har denne posten aldri hett før. Den heter «lokal næringsutvikling». Så her har det sneket seg inn en merkelig feil i innstillingen. Samme feil står også på side 49 og i innholdsfortegnelsen. Så til representanten Stokkan-Grande, som har stukket innom kommunalkomiteens debatt og fordypet seg i samepolitikken. Jeg vil peke på – hvis man går inn på NRK Sameradioen og ser på oppslag fra 16. november – at Erna Solberg sier entydig og klart at Høyre står bak den samepolitikken som føres. På side 75 i innstillingen – undertegnede er saksordfører for Sametinget – ser man at på alle poster som gjelder samepolitikken, står hele Stortinget, minus Fremskrittspartiet, sammen om samepolitikken. Så det er liten grunn til bekymring på det området. Til slutt: Jeg vil si at det er en gledelig utvikling i årets budsjett – både Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti er enige om at man skal vri de regionale utviklingsmidlene over til bruk på det som kommunene og næringslivet etterspør mest, nemlig infrastruktur. Det er et veldig godt signal å gi. Det er der vi vil sette inn midlene, for å få enda mer fart på Distrikts-Norge, i stedet for å la det gå gjennom fylkeskommunen, som driver det regionale utviklingsarbeidet – og det gir mer effekt, det er det folk etterspør. Som jeg har sagt i tidligere debatter: Jeg har aldri sett demonstrasjonstog for regionale næringsutviklingsmidler, men jeg har sett demonstrasjonstog for bedre veier i distriktene.
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Det var en stor dag for mange av oss i går. Vi gikk i fakkeltog og feiret at EU hadde fått fredsprisen. EU har også gitt Norge nye muligheter når det gjelder å hente kompetanse og arbeidskraft, og vi ser nå at arbeidsinnvandringen til Norge er rekordhøy. I flere debatter har vi reist spørsmål om urimeligheten ved at f.eks. polske eller andre østeuropeiske arbeidere som mister arbeidet og blir arbeidsledige, ikke kan gå på norskkurs mens de er arbeidsledige for å heve kompetansen sin, bortsett fra i et par fylker der Nav har lagt til rette for dette. Nå har vi integreringsmeldingen til behandling, og det er vel da siste sjanse for å få rettet opp dette forholdet. Er representanten Christoffersen enig i at ledigmeldte arbeidsinnvandrere burde kunne få norskkurs uten å miste dagpengene sine?
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Jeg er helt enig i at det vil være en fordel at det er ryddige forhold i arbeidslivet, men det er ikke dermed sagt at alt skal foregå på LOs premisser, og det er ofte det debatten går ut på. Høyre er imot sosial dumping, og vi ønsker et ordnet arbeidsliv. Høyre ønsker ikke at det skal være et todelt arbeidsliv i Norge, der man har innvandrere som blir grovt underbetalte og utnyttet, og nordmenn som har tarifflønn. Men alle utfordringer kan ikke løses gjennom å gi fagbevegelsen mulighet til å styre dette fullt ut. Vi ønsker en balansert utvikling, der vi sørger for at det er ryddighet i arbeidsmiljøloven og i det lovverket som skal regulere arbeidslivet. Jeg tror vi er enige om målet; det skal være ryddighet, men vi er litt uenige om virkemidlene.
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Den siste overraskelsen er det litt pussig at Aksel Hagen har blitt overrasket over, siden dette er velkjent politikk fra Høyre, både her i salen og i komiteen. Vi har sagt at når det gjelder land som Norge gir bistand til, og som nekter å ta imot sine egne innbyggere, dersom det er forsvarlig, i form av returavtaler, bør vi vurdere bistandskutt. Et slikt eksempel var Etiopia. Der har man nå fått på plass en avtale, men det ville være rart om Norge ikke også skulle kunne stille noen krav, når vi sender millioner i bistand, samtidig som dette landet nekter å ta imot sine egne innbyggere. Jeg mener det er helt rimelig å stille de kravene. Når det gjelder arbeidslivspolitikken, viser jeg til svaret jeg ga til Lise Christoffersen. Det er lov- og regelverk i Norge som må sørge for at vi har verdig behandling av alle arbeidstakere i Norge.
Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Jeg er glad for at statsråden fortsatt bruker begrepet «streng og rettferdig asylpolitikk» – det er Høyre helt enig i. I februar skrev statsråden et innlegg i VG som også er referert på regjeringen.no: «Vi trenger returavtaler». Der står det – og dette var i februar – at vi er i forhandlinger med 20 land om avtaler. Kan statsråden gi en oppdatert status for hvor mange av disse avtalene som har kommet i havn? Og begynner en å se noen effekt av de returavtalene som er inngått? Har statsråden noen formening om hvorvidt det fungerer etter hensikten?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Det er klart at kommunene har store utfordringer. Det er en stor sektor, med store kostnader. Denne regjeringen har overført store penger til kommunene. Når det gjelder Samhandlingsreformen, sier KS at det går bra. Vi vet også – som jeg sa i mitt innlegg – at dette er nybrottsarbeid. Vi skal følge nøye med. Vi vet egentlig ikke fasiten for det første året før vi er kommet ut i første kvartal neste år. Vi skal følge med, og vi skal justere dersom det er nødvendig. Når det gjelder pensjonen, handler det om regnskapsreglene og hvordan påløpte kostnader skal vises i regnskapet. Premiene er betalt. Bondevik II-regjeringen, med Erna Solberg, innførte et system hvor en kunne velge å periodisere dette over 15 år. Her har vi tatt et grep. Vi har endret det til ti år, slik at en skal kunne rette dette opp. Men vi må også understreke at det er kommunene som velger, i tråd med regelverket. Når det gjelder penger, har vi fått 5 mrd. kr ekstra i skatteinntekter i 2012, og det bidrar til å gjøre kommunenes situasjon lettere.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Regjeringen og Arbeiderpartiet har hele denne perioden jobbet for at kommunene skal få mer penger. Det kan vi vise gjennom de resultater som er lagt fram. Det er stor aktivitet og stor aktivitetsøkning. Dette gjelder i byene, også i Trondheim. Vi kommer til å fortsette å kjøre videre på denne kursen, for vi vil at velferdstjenestene skal bli bedre. Vi ønsker at vi skal få bedre tjenester over hele landet, både i distriktene og i byene. Vi kommer til å fortsette å avsette penger til dette – sørge for at vi får bedre fellesgoder og bedre tjenester til beste for alle, uansett om de bor i Trondheim, i Oslo, i andre store byer eller i resten av landet.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Vi registrerte da statsbudsjettet ble lagt fram, at KS var fornøyd med det. Det er mulig at KS er mer fornøyd med det enn Kristelig Folkeparti er. Vi vet at det er ulike nivåer i de ulike kommunene, og at det betyr at noen kommuner har større utfordringer enn andre. Det hersker det ingen tvil om. Det er ulikt gjeldsnivå og ulik belastning. Det er helt klart at det er ulikheter, og at noen strever mer enn andre. Men denne regjeringen har tilført store midler, og kommunene har svart. De har økt sin aktivitet. De har bygd nye barnehager. De har satt i verk tiltak. Vi har styrket barnevernstjenesten – vi har gjort mye bra – men det betyr ikke at alt er ferdig. Alt er ikke perfekt. Vi skal fortsette å jobbe for å sørge for at kommunene får det bedre, og at innbyggerne i kommunene får bedre velferdstjenester.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Høyres mantra i hele høst har vært at Høyre har bedre løsninger enn den sittende regjering, og nye ideer. I merknadene ser vi at Høyre repeterer noen av sine gamle ideer, nemlig at skattene skal utjevnes mellom kommunene. Høyre sier: «Målet om at en andel av lokale skatteinntekter skal tilfalle lokalsamfunnet er basert på ønsket om å styrke koblingen mellom de som betaler skatten, de lokale beslutningstagerne, og brukerne av tjenestene.» Det høres besnærende ut at skatteinntektene skal tilfalle lokalsamfunnene og kommunene. Men når vi vet at 90 pst. av kommunene får mindre overføringer, lurer jeg på om Høyre synes at denne vridningen av skatteutjevningen er rettferdig – at den vil føre til at kvaliteten i alle kommunene i Norge øker, og at kommunene ikke ender som tomme skall som styres av staten, som Høyre uttrykker det. Skatteinntektene er kommunenes største inntektskilde. En endring i skatteutjevningen vil føre til endringer og større forskjeller mellom kommunene. Er det ønskelig? Og vil det styrke lokaldemokratiet og det lokale selvstyret, sett fra Høyres ståsted?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
I løpet av de siste årene har antallet asylsøknader i Norge gått ned. Vi har også greid å redusere saksbehandlingstid og restanse i saker, og etter Fremskrittspartiets retorikk burde det være en politikk i riktig retning. Likevel kan ikke Fremskrittspartiet være med på noen av fellesmerknadene fra komiteen på dette feltet. Det forundrer oss, men etter å ha hørt Ørsal Johansens innlegg trenger man ikke være forundret i hele tatt. Jeg forstår, for en sånn nedvurdering av andre mennesker tror jeg man skal lete lenge etter. Så til spørsmålet. I innlegget sa Ørsal Johansen at innvandring truer velferdsstaten. Spørsmålet er da: Hvordan truer det din og min velferd? Jeg håper Ørsal Johansen kan utdype det.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Fremskrittspartiets Ørsal Johansen etterlyste fakta i sitt innlegg. Han hevet seg til de store høyder og konkluderte med at Fremskrittspartiet ikke er ansvarlig for fornorskning og tidligere tiders uverdig behandling av samene i Norge. Ingen har påstått det, heller. Fremskrittspartiet eksisterte ikke som parti under den verste fornorskningsperioden. Det er fakta. Men det er også fakta at Arbeiderpartiet og de andre partiene har tatt et oppgjør med tidligere tiders samepolitikk. Vi har lært av historien. Det har tydeligvis ikke Fremskrittspartiet gjort, når man hører deres holdning til samepolitikken av i dag. Jeg vil tro at Ørsal Johansens innlegg ikke akkurat bidrar til en god innvandrings- og samepolitikk for en mulig ny regjering. Konturene av en eventuell ny politikk virker verken inkluderende eller stimulerende for dem med en annen etnisk bakgrunn enn flertallet her i salen, dessverre. Så over til bosetting av flyktninger. En forutsetning for å bli integrert i det norske samfunn er at den som skal integreres, har et sted å bo, lærer seg det norske språk, og kommer seg i utdanning eller jobb. Hvis vi får oppfylt disse tre hovedvilkårene, er sjansene store for at mennesker som har fått lovlig opphold i Norge, kan starte på en prosess hvor de integreres som fullverdige individ i et lokalsamfunn. Mange har dessverre bodd mange år i mottak mens de har ventet på å bli bosatt i en kommune. De kan selvfølgelig forbedre sine norskkunnskaper mens de sitter der, men resten av livet er satt på vent. For å starte på et yrkesaktivt liv i Norge og for å kunne kvalifisere seg til deltakelse i samfunnet på linje med andre er det en forutsetning at man bor i en kommune. Vi har nå ca. 3 500 mennesker med lovlig opphold i Norge som sitter i asylmottak rundt omkring i landet og venter på bosetting. Kommunene er ikke uvillige til å bosette personer med opphold, men begrunnelsen for at det går sent er ofte at det er boligmangel i den enkelte kommune. Det er helt sikkert korrekt, men det er likevel ikke tilfredsstillende. Kommunene må bosette flere enn før. Vi kan ikke ha en mengde mennesker som sitter uvirksomme på asylmottak på denne måten. Det er sløsing med menneskelige ressurser, både for dem som ikke blir bosatt, og for kommunene det gjelder. KS har inngått en treårig avtale med staten om å bidra til bosetting. Det er viktig at vi ser at flere bosettes allerede det første året. KS må synliggjøre – og bevisstgjøre – for sine medlemskommuner om at hver og en av dem må bidra for at vi skal få opp bosettingstallene og få ned restansene. Bosetting er ikke et engangstilfelle for de fleste kommuner. Det er en varig oppgave som kommunene må drive med kontinuerlig, og de må ta dette feltet inn i sitt planarbeid. Vi pleier å si at en fremmed er en venn du ikke kjenner. Her kan det være på sin plass å si at her er det mange menneskelige ressurser kommunene verken kjenner eller tar i bruk. Hvis Norge skal framstå som et raust og inkluderende samfunn, må vi ta bosettingsutfordringene på alvor. Det norske folk er et dugnadsfolk. Nå er det på tide med en bosettingsdugnad.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
En god internkontroll er en forutsetning for legitimitet og for at demokratiet skal fungere godt i kommunene. Det er særdeles viktig å ha godt kvalifiserte mennesker i kontrollutvalgene. De som velges, må ha kunnskap om kommunal og fylkeskommunal forvaltning, og kjenne til skillelinjer mellom politikk og administrasjon samt å kunne kontrollere at lovlig fattede politiske vedtak oppfylles og etterleves på en forsvarlig måte. Som merknadene anfører, kan det være vanskelig å finne godt kvalifiserte medlemmer og ledere til kontrollutvalget i de minste kommunene. Reglene for hvem som ikke er valgbare, er strenge, og de skal være strenge. Flertallet i komiteen har likevel funnet grunn til å påpeke at regjeringen må vurdere om ansatte i kommunen på visse vilkår bør være valgbare til kontrollutvalget. Jeg kan her nevne et eksempel på en som ikke er kommunalt ansatt i utgangspunktet, men som har en delstilling på ca. 3 pst. som frivillig brannmann. Hvis stillingsprosenten i kommunen er så liten, bør vedkommende være valgbar og kunne utøve kontrollfunksjonen, bortsett fra overfor brannetaten. Andre eksempler kan være noen som har én eller to timer i kulturskolen i tillegg til annen ikke-kommunal jobb. Også i de tilfellene må det være slik at man ikke kan kontrollere den virksomheten man er inne i. Flertallet i komiteen mener at et slikt tilfelle ikke svekker kontrollutvalgets legitimitet, og anbefaler at regjeringen innarbeider en slik åpning i forskriftene til loven.