Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-11-22:
Jeg vil først takke saksordføreren for nok en gang å ha gjort et veldig godt arbeid med eksportmeldingen. Forsvarsindustrien er en integrert del av vår forsvars- og sikkerhetspolitikk. En nasjonal forsvarsindustri med kompetanse på kritiske kapasitets- og teknologiområder kan faktisk være avgjørende for vår evne til å ivareta nasjonal sikkerhet. Norsk forsvarsindustri er høyt spesialisert og har verdensledende teknologi og produkter. Næringen skaper betydelige verdier og har ganske mange tusen ansatte. Forsvarsindustrien er også blant våre fremste innovatører og skaper ringvirkninger og arbeidsplasser til en rekke underleverandører. Den samlede verdien av eksporten av forsvarsmateriell i 2015 var i underkant av 4,2 mrd. kr. Naboland som Sverige og Finland er, sammen med våre allierte i NATO, det området vi eksporterer mest til. Totalt gikk 93 pst. av A-materiell og 81 pst. av B-materiell til NATO-allierte pluss de nordiske og nærstående land – det høres ikke alltid slik ut i debatten. Det gjelder for øvrig ikke minst det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO. Vi har et åpent forsvarsmarked, og vi importerer 70 pst. av våre kapasiteter, også det fra naboland som Sverige. Derfor er også eksport og internasjonalt samarbeid «en forutsetning for å videreføre en nasjonal forsvarsindustri som kan levere materiell og systemer til Forsvaret og understøtte Forsvarets virksomhet», slik komiteens flertall uttrykker det. Nettopp derfor er det viktig at vi har et strengt og etisk forsvarlig regime. Det bør vi også jobbe for å få gjort bedre internasjonalt. Selv om bare noen få prosent av norsk forsvarsmateriell går til land utenfor Norden og NATO, må den eksporten ligge klart innenfor Stortingets vedtak. Det vil si: ikke eksport til land i krig eller i borgerkrig, heller ikke til land med store brudd på menneskerettighetene. Det er Utenriksdepartementet som lisensgiver som må påse at det skjer, og det er viktig at vi da hvert år kan få kontrollert hva Utenriksdepartementet har gjort eller ikke gjort i den forbindelse. Det som nå et par år har vakt bekymring i Stortinget, er mulig eksport til land som deltar i den blodige krigen i Jemen. Reportasjene derfra er sterke, og det blir bare verre og verre i Jemen. Hva gjelder Saudi-Arabia, kommer i tillegg den kritiske menneskerettighetssituasjonen i landet. Komiteen viser bl.a. til at Human Rights Watch og Amnesty i 2015 la fram rapporter som viste brudd på humanitærretten. Arbeiderpartiet er, i år som i fjor, medforslagsstiller til et forslag om å be regjeringen utrede hvorvidt innholdet i artiklene 6 og 7 i ATT-avtalen – Arms Trade Treaty – kan innpasses i norsk lov eller forskrift, slik at det får en sterkere juridisk forankring enn bare å være innarbeidet i UDs retningslinjer. Det vil skape ryddighet og en riktig arbeidsdeling mellom statsmaktene. Jeg vil vise til at formålet med ATT-avtalen bl.a. er å etablere høyest mulige standarder for, eller forbedre regulering av, den globale handelen med konvensjonelle våpen, samt at våpen ikke havner på avveie. Til det siste bør det også nevnes at vi har et strengt regime når det gjelder det å ha en sluttbrukererklæring til alle land utenfor NATO. Komiteen er positiv til at Norge fortsetter arbeidet med størst mulig tilslutning fra alle land til ATT-avtalen. Til slutt: Det er viktig, og jeg tror det er nødvendig, at forsvarsindustrien lytter til folkets røst, respekterer Stortinget og lar være å selge våpen til land med krig og konflikter eller brudd på menneskerettighetene.