Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-05-31:
Jeg vil starte med å takke for et godt samarbeid i komiteen rundt en sak som har skapt mye engasjement, og hvor det har vært viktig å komme sammen om gode løsninger. Tidlig innsats er utrolig viktig, og forskningen har vist hvordan målrettede tiltak kan bidra sterkt til å løfte ungene våre opp og fram, sånn at vi alle kan få et likere utgangspunkt i livet. Barnehagens rolle som en viktig og tidlig del av et opplæringsløp, står sentralt i dagens debatt. Jeg hilser velkommen foreldrenes engasjement og tror oppriktig at samfunnets og Stortingets økte fokus på kvalitet og innhold i barnehagene vil bidra sterkt til at flere av våre barn får en god oppvekst og et bedre utgangspunkt når de nå skal starte sin skolegang også. Selv er jeg far til to små, og jeg vet hva barnehagen har gjort for min fireåring, sånn at han håndterer sosiale situasjoner, lærer seg lek og å dele med andre, knytte vennskap, mestre, bli utfordret og bygge selvtillit. Det læres gjennom lek, og den sosiale kompetansen bidrar til å løfte mer enn vi som foreldre hadde klart alene. Jeg forstår godt at en stor andel av foreldrene i undersøkelser derfor egentlig uttrykker en stor tilfredshet rundt dagens barnehagetilbud. Men samtidig vet vi at det kan bli bedre, derfor også denne loven. Innføring av rammeplan, eksempelvis, bidrar til å sikre fokus på kvalitet, innhold og et felles mål for sektoren. Når vi nå øker pedagogtettheten, er vi med på å løfte at antallet med faglig bakgrunn, noe som gir større muligheter til utviklings- og kvalitetsarbeid, sikres i sektoren. Det er tilsvarende med innføring av bemanningsnorm nå, en norm vi ikke har fra før, som vil bidra til en voksentetthet og kapasitet i barnehagesektoren som er med på å gi flere muligheter og ikke minst støtte opp under det pedagogiske arbeidet som barnehagepedagogene og de med faglig fordypning gjør daglig i sitt virke i barnehagene. Det er viktig å presisere også her i dag at dette er en minimumsnorm. Det betyr at alle barnehageeierne har et ansvar for å sikre en forsvarlig bemanning gjennom hele åpningstiden. I så måte er det bare å se på at sektoren allerede, gjennom en rekke grep, faktisk har strukket seg lenger enn det vi gjennom lov her på Stortinget har vedtatt. Det betyr at vi gjennom mangfoldet egentlig har bidratt til en kvalitetsutvikling som jeg tror også dette mangfoldet framover vil være med på å utvikle videre, og det er en kvalitet vi skal verne sterkt om. Jeg registrerer at det er ulike syn på dette mangfoldet også når vi tar denne debatten. Vi vet at 73 pst. av barnehagene oppfyller disse kravene. Det betyr at mer enn hver fjerde barnehage vil ta grep i tiden som kommer. Dermed er det all grunn til å tro at de som har uttrykt at de er litt misfornøyde, og som ønsker at vi skal nå lenger, vil se reelle endringer ute i sektoren. Jeg mener at den overgangsordningen vi nå har kommet sammen i flertallet om, bidrar til å sikre nødvendig fleksibilitet når vi sier at loven skal innføres to år før det vi lovet i Sundvolden-plattformen. Vi skal sette den i kraft fra 1. august i år, men vi sikrer en overgang fram til 1. august neste år og gir da den fleksibiliteten som trengs, og som jeg vet veldig mange har ønsket. Det er også viktig å si at det som finnes av dispensasjonsordninger i loven, skal brukes veldig smalt, for det er ingen tvil om at vi skal ha høyt trykk når vi framover skal ha store ambisjoner for sektoren. Når vi i tillegg strammer inn og sender klare signaler om dette med stedlig leder, når det kommer til vikarbruk – som selvfølgelig skal gjelde for hele sektoren, privat som offentlig – når vi peker på behovet for et uavhengig tilsynssystem som skal følge opp den enkelte barnehageeier, og når man i tillegg også ser på finansieringsordningen og skal adressere bl.a. private barnehagers utfordringer nå i denne overgangsperioden, mener jeg at vi har kommet dem som har ytret seg og pekt på en del av utfordringene, langt i møte, at vi nå kommer til å se at store grep tas der ute i sektoren, og at det blir bedringer. Vi kommer til å følge dette tett, i motsetning til hva representanten Martin Henriksen måtte si. Vi fra regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti har bedt om at vi skal ha en evaluering, og at vi skal få rapport våren 2019 og våren 2020.