trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-05-25:
Debatten går mot slutten, og det er sikkert greit, for det er et bredt flertall for det utfallet som nå snart blir vedtatt. Men jeg tenker at det kan være greit å oppsummere med et viktig poeng, og det er at fakta har fått makta igjen i denne debatten. Det har vært sagt og påstått veldig mange sammenhenger som ved nærmere sjekk opp mot virkeligheten faktisk ikke står seg, og jeg synes representanten Stoknes’ innlegg akkurat nå illustrerer det på en veldig god måte. Jeg mener at det at vi har samlet et bredt flertall rundt det standpunktet at vi skal ha en åpenhet om at framtiden er forskjellig fra fortiden, særlig når hele verden prøver å endre seg, er utrolig viktig i denne saken. Jeg har lyst til å anerkjenne det representanten Ole André Myhrvold klokt sa, at Senterpartiet var tilhenger av fornuftige utenlandskabler, og da presumptivt imot ufornuftige utenlandskabler. Det er Arbeiderpartiet også. Vi er grunnleggende imot enhver ufornuftig utenlandskabel, og vi er også grunnleggende imot utenlandskabler som bidrar til økt pris for norsk industri. Men da følger det rent logisk at man eventuelt må tillate seg muligens å bli for utenlandskabler som fører til lavere pris for norsk industri, ellers holder ikke det første resonnementet helt vann. Jeg tror vi skal ta inn over oss at mange av de interessene som først ville bygge nye kabler fordi de så for seg at Norge stort sett ville eksportere og tjene penger, nå har kommet litt på nye tanker fordi kablene faktisk kan ha til dels motsatt effekt. Representanten Myhrvold illustrerte det godt med at tysklandskabelen NordLink, som nå økes, så langt kanskje har fungert vel så mye som en importkabel. Det er riktig, men det var ikke planen. Jeg satt i den regjeringen, og det var ikke det Ola Borten Moe, Jens Stoltenberg og Trygve Slagsvold Vedum, som var landbruksminister, og jeg selv, som var utenriksminister, trodde. Vi trodde at dette var en eksportkabel som i stor grad skulle bidra til inntekter til norske krafteksportører, og vi tenkte på det tidspunktet på det som noe positivt. Men dette bildet endrer seg så fort at jeg tror det er ekstremt klokt å ha denne tilnærmingen: La oss høste erfaringer, la oss tenke prinsipielt, la oss tenke langsiktig rundt dette. Nå som jeg skjønner at Senterpartiet og representanten Myhrvold er på vei til det, vil jeg oppfordre til og si at jeg synes det kan være lurt at også representanten Moxnes gjør det – sammen med en ny runde på hvor klokt det er å si kategorisk nei til framtidens energiform, som er flytende havvind, hvor Norge ligger ekstremt godt an, både til å produsere kraft og til å produsere den teknologien som kan gi den kraften, på nettopp de verftene og i de verkstedhallene og med den teknologien som oljealderen har gitt oss.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-05-25:
Senterpartiets utgangspunkt var at den liberaliseringen Høyre og Fremskrittspartiet gjennomførte i 2016, om å tillate private aktører å bygge, eie og drifte utenlandskabler, var feil. At loven nå reverseres, er først og fremst bra, men også interessant all den tid Høyre jo har gjort det til et selvstendig poeng i debatten at man ikke bør reversere ting som er vedtatt. Senterpartiet er opptatt av at energiressursene er vårt felles gode. De har tjent norske forbrukere og ikke minst norsk industri vel. Infrastrukturen skal bringe kraften fram, det har vært en avgjørende brikke for et velfungerende samfunn, og for at de politiske målsettingene som er satt for energipolitikken, skal nås, så som billig kraft og forsyningssikkerhet. Med det som bakteppe har Senterpartiets syn vært at det har vært avgjørende viktig å ha kontroll med overføringskapasiteten til utlandet. Den liberaliseringen som ble gjennomført i 2016, åpnet for at private aktører kunne melke det norske kraftmarkedet og svekke mulighetene til å styre energipolitikken for å ivareta norske interesser. Fremskrittspartiets olje- og energiminister Tord Lien gjorde det til og med til et selvstendig poeng at norske strømpriser burde bli høyere. Et middel for å få til det var nettopp å endre loven og åpne for de private kablene. Dermed ble det gjort mulig for eierne av NorthConnect å søke konsesjon. Som kjent ligger den søknaden i dag på is i Olje- og energidepartementet, men med dagens lovendring vil det for framtiden ikke være umulig å behandle den konsesjonen på nytt. Det betyr at vi i framtiden risikerer å få bygd NorthConnect-kabelen, enten i regi av Statnett eller med private eiere – det til tross for at dagens lovendring og de nye kablene til Tyskland og de som vil stå klare til England, vil gi oss en eksportkapasitet på mellom 50 og 60 pst. av norsk energiproduksjon. I en situasjon der vi alle er enige om at mer skal elektrifiseres, kan Senterpartiet ikke forstå behovet hver enkelt har for å avvente erfaring med eksisterende kabler i lys av dette. Kabelkapasiteten er allerede svært stor, og konsesjonssøker for NorthConnect har selv anslått at strømprisene med deres prosjekt vil øke opp mot 3 øre/kWh. Derfor er Senterpartiet i dag særlig skuffet over at Arbeiderpartiet ikke vil være med og tette smutthullet. Det ville vært mulig uten en overgangsordning, slik proposisjonen legger opp til. Dagens lovendring bygger på avtalen mellom Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Miljøpartiet De Grønne, som ble inngått i forbindelse med godkjennelsen av EUs tredje energimarkedspakke. Den avtalen har som kjent Fremskrittspartiet forlatt, og at Arbeiderpartiet da ikke sikrer seg mot at NorthConnect kan bli bygd som en privat initiert kabel, er etter vårt syn skuffende. Jeg tar med det opp forslagene fra Senterpartiet og SV.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-05-25:
Først: Det er helt riktig at Ola Borten Moe ga konsesjon til bygging av to utenlandskabler, men han sa også nei til tre. Han ønsket også å stanse NorthConnect og fjerne den fra EUs prioriterte liste. Så historieskrivingen er jo ikke helt riktig sånn som det ble framstilt av representanten Heggelund. Senterpartiet har heller aldri historisk vært prinsipielt imot utenlandskabler – det finnes fornuftige utenlandsforbindelser, og det finnes ufornuftige utenlandsforbindelser. Det vi vet med NorthConnect, er at den vil øke strømprisen for industrien med rundt 3 øre/kWh. Det vil ha ganske store konsekvenser. Det var ganske interessant da jeg besøkte Norske Skog Saugbrugs på torsdag og fikk snakke med konsernsjefen i Norske Skog. Det var en mann som var meget skeptisk til økte utenlandsforbindelser av strøm og eksport av strøm, som vil drive prisene i været for konkurranseutsatt norsk industri. Så dette er ikke en bekymring som kun Senterpartiet har, det er også en bekymring som strekker seg langt inn i norsk konkurranseutsatt industri. Den kabelen som offisielt åpnes i morgen, vil være en kabel som vil ha nettoimport og ikke -eksport. Det er også et moment å ha med seg. Så raljeres det over at vi kaller NorthConnect-kabelen privat. Ja, den er jo for så vidt privat, for Senterpartiet mener at utenlandskablene, som representanten Barth Eide sa, er en del av det overordnede nettet, og det bør være under statlig kontroll. Det er et monopol. Og det er viktig at det der er en nøytral aktør. Det er greit at Høyres representanter påpeker at det er fylkeskommuner inne på eiersiden i NorthConnect, men det er også Vattenkraft. Den svenske stat er inne på eiersiden i NorthConnect. Det tjener ikke norske interesser. Det tjener svenske skattebetalere. Dette er ett eksempel som viser at man har liberalisert en lov for å åpne for andre aktører enn Statnett. Det er det Senterpartiet er imot.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-05-25:
Jeg vil starte med å takke komiteen for samarbeidet i denne saken og også takke forslagsstillerne for initiativet. Det er relativt bred enighet om viktigheten av forutsigbarhet for petroleumsforskningen, som for resten av petroleumsnæringen. Dette forsknings- og utviklingsarbeidet har tjent landet godt og vil være grunnleggende viktig for å sikre mest mulig utvikling av næringen i tiden framover, men ikke minst for å sikre overføring av teknologi, kompetanse, innovasjoner og forskningsresultater til nye næringer og produkter som skal bygges og utvikles i forbindelse med at Norge og verden skal nå sine klimamål. Vi klarer ikke å få til en grønn omstilling uten nettopp den teknologien, kompetansen og kapitalen fra petroleumsnæringen. Klimadebatten handler i altfor stor grad om energi og bør i framtiden handle mer om produksjon. Framtidens produksjonsindustri må bygge på fornybare prinsipper, men med kjent teknologi og kompetanse. Og det har Norge i stort monn. Det store flertallet i komiteen peker også på de overordnede målene for forskning og næringsutvikling, som er å bidra til økt verdiskaping, sysselsetting og kompetanse i energi- og petroleumssektoren i et lavutslippsperspektiv. Det er avgjørende viktig å kunne bygge den nødvendige overgangen til framtidens arbeidsplasser og næringer med reduserte miljø- og klimaavtrykk. Dette er viktig nasjonalt, så vel som internasjonalt. Norges omfattende naturressurser har dannet grunnlag for både betydelige forskningsmiljøer og en stor leverandørindustri gjennom hele den industrialiserte historien vår. Samtidig skal støtte til forskning og utvikling øke mulighetene for norsk næringsliv og kompetanse til å konkurrere i et internasjonalt marked for miljø- og klimavennlige energiløsninger. Forskning og utvikling er således avgjørende for framtidig verdiskaping og norsk konkurranseevne i et krevende internasjonalt marked. Forslagsstillerne ønsker seg en strategi for å gi bransjen forutsigbarhet. Da må vi understreke at det hvert år gis omfattende midler til petroleumsrettet forskning og utvikling. I tillegg har vi de siste årene brukt betydelige tiltaksmidler på sektoren, og i tillegg til det investerer næringen selv, ifølge Forskningsrådet, om lag 3–4 mrd. kr hvert år. Den nasjonale helhetlige strategien for teknologi i petroleumssektoren er allerede satt under revisjon og er ventet ferdigstilt i november i år. Og med den nært forestående stortingsmeldingen om langsiktig verdiskaping fra norske energiressurser, der også forskningspolitikken er ventet å bli gjort rede for, har komiteen denne gangen anbefalt å avvise forslaget.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-05-25:
Vi slutter oss til skrytet av norsk natur og norske nasjonalparker. Natur har en viktig plass i den norske folkesjela, og det er bra. Det skyldes trolig at vi har en lang tradisjon med å bo i og høste av naturens ressurser. I en tid der norske distrikter sliter med sentralisering og negativ flyttestrøm, er det viktig å tenke nytt. Mange distriktskommuner, innbyggere i distriktene og ikke minst næringsutøvere opplever et økende press for å verne natur som man tidligere har brukt. Senterpartiet mener derfor at man i større grad må sørge for at nasjonalparkene og ikke minst verneområdene gir mulighet for både økonomisk, kulturell, sosial og miljømessig verdiskaping. Vi må sørge for størst mulig grad av lokal forvaltning, som igjen fører til at arbeidsoppgavene i større grad skjer i områdene hvor nasjonalparkene og verneområdene finnes. Det må stimuleres til lokal verdiskaping, næringsutvikling, levedyktige bedrifter og helårige arbeidsplasser med grunnlag i nasjonalparkforvaltningen og merkevaren Norges nasjonalparker. Gjennom lokal forankring skaper vi også lokalt eierskap, identitet og stolthet. Det er en forutsetning for et godt vertskap, noe som igjen skaper verdier for både gjestene, lokalsamfunnet, bedriftene og kommunene der verneområdene befinner seg. Verdiskaping handler om mer enn økonomisk fortjeneste for enkeltpersoner eller enkeltbedrifter. Det er hensiktsmessig å fokusere på flere former for verdiskaping og gjennom det sikre en bærekraftig utvikling, øke verdiskapingen for lokalsamfunnene og ivareta verdiene i naturen på lang sikt. For nasjonalparkkommunene vil det være viktig hvordan de besøkende opplever helheten med overnatting, lokal mat og kultur- og naturopplevelser. Nasjonalparkkommunenes oppgaver og roller gjør at de har gode forutsetninger for å kunne bli sentrale aktører i arbeidet med å implementere merkevaren Norges nasjonalparker. Der vi ser at vern forankres godt lokalt, har det også bedre grunnlag for å stå seg. Men da må storsamfunnet ta sin del av ansvaret. Når man verner og oppretter nasjonalparker, må man sørge for lokal medvirkning og lokal forvaltning. Gjennom å sørge for statlige arbeidsplasser i tilknytning til verneområdene bidrar man også til å styrke fagmiljøene og lokalsamfunnene der verneverdiene faktisk er, og man bidrar således til levedyktige lokalsamfunn også i framtiden, selv om naturen har fått en annen rolle enn det den har hatt tidligere. Jeg tar med dette opp forslaget fra Senterpartiet, SV og Miljøpartiet De Grønne.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-05-25:
Som representanten Aukrust var inne på, er det flere av temaene i representantforslaget i dag som berører viktige områder isolert sett, men som i de forslagene som er fremmet, ikke gir den helhetlige tilnærmingen til de store spørsmålene som reises, som gjør at vi kan være med på dem. Senterpartiet står i en historisk linje som handler om bruk av natur, en historisk linje som bryter med forbruk av natur, fordi vår linje handler om å forvalte naturen til det beste for etterkommerne. Flere av de tradisjonelle forbrukspartiene har nå begynt å se konsekvensene av egen politikk. Svaret fra forbrukspartiene er dessverre et ensidig vern. Senterpartiet mener det er feil medisin. Vi er sikre på at mennesker også i framtiden skal leve av og i pakt med naturen, og at grunnlaget for vurdering knyttet til arealbruk og forvaltning av natur må være tuftet på et politisk nøytralt kunnskapsgrunnlag som gjør det mulig å balansere naturverdier og vern av disse opp mot det tiltaket eller den aktiviteten som er nødvendig for at folk skal kunne bo og drive i dette landet. Senterpartiet er svært opptatt av å ta vare på matjorda, men vi har også klokkertro på det lokale selvstyrets evne til selv å regulere dette. Vi ser jo nå at nedbyggingen av matjord går ned, i takt med at fokuset rundt problemstillingen går opp. Arealbruk og naturinngrep er gjennomregulert i dette landet. Vi er i tvil om flere utredninger og etablering av flere systemer og organisasjonsmodeller for videre naturkartlegging faktisk er nødvendig eller vil løse de problemene som dagens representantforslag omhandler. Senterpartiet er opptatt av å skaffe produksjon til å skaffe folk det de trenger til livsopphold. Gjennom naturlige prosesser, fotosyntesen, produseres fornybare naturressurser i havet, i skogen og på jorda. Det er etter Senterpartiets syn avgjørende viktig at den produksjonen skjer på en sånn måte at samspillet i naturen ivaretas, og at produksjonen dermed kan være evigvarende. Forvaltertankegangen er grunnleggende for Senterpartiets syn på bruk av natur, og det er ikke rett eller klokt å ta natur ut av en slik bruk, da det vil innebære større belastning på andre arealer eller, som i dag, stor avhengighet av fossilt karbon, og med de klimaproblemene som oppstår med det. Når vi som folkevalgte verner et område, må det også følges opp av en forvaltningsplan, slik at det klart definerte formålet ivaretas. En slik forvaltningsplan bør ikke settes ut på anbud, men realiseres av offentlige organer eller ideelle organisasjoner på langsiktig basis. Det har vi også fremmet et forslag om, og jeg tar med det opp Senterpartiets forslag.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
Saksordføraren har halde eit godt innlegg som forklarte endringane og forhistoria i denne saka. For Kristeleg Folkeparti sin del er det slik at vi støtta både dei endringane som vart gjorde i 2013 og i 2016, men var ikkje ein del av avtalen som det vart vist til, i 2018, og stod aleine utanfor den avtalen. No er det slik at eit breitt fleirtal ønskjer denne endringa, og regjeringa har innfridd og imøtekome det på ein god måte, så difor kjem Kristeleg Folkeparti òg til å stemme for innstillinga, trass i at vi kanskje har ei litt avvikande historie frå det breie fleirtalet i saka.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-05-25:
No kom det brått på meg, men eg skal gje mine merknader. Både saksordføraren og andre har før gjort greie for saka frå fleirtalet si side, som peikar på at denne typen oppmodingsvedtak vil gå inn i den enkeltsaksbehandlinga som denne salen gjennom vår lovgjevande kompetanse, faktisk gjennom både energilovgjevinga og forvaltingslovgjevinga, har laga reglar for som bør følgjast, og som skal gjerast på den måten ein bør gjere det. Representanten som hadde ordet før meg, la vekt på ein del av dei omsyna som openbert er vanskelege, og som må avvegast i denne saka, nemleg omsynet til dei sørsamiske områda og reindrifta, som òg har gjeve sine innspel i den klageprosessen som føregår. Det er vektige og gode grunnar, men nettopp fordi denne typen omsyn må takast og vegast opp mot kvarandre, har vi laga prosedyrar og eit forvaltingsregelverk som må følgjast. Då meiner eg det er viktig at det blir gjort på den rette plassen, og difor kjem ikkje Kristeleg Folkeparti til å stemme for nokon av dei oppmodingsforslaga som er fremja, men stemmer i tråd med innstillinga.
Stefan Heggelund (Høyre), 2021-05-25:
Det forslaget vi behandler i dag, er resultatet av et kompromiss. Det var viktig å bli en del av den tredje energimarkedspakken, og for dem som måtte se dette på nett-tv, så kan de gå tilbake til debatten som vi hadde for vel en uke eller to uker siden om akkurat det temaet, hvorfor det var viktig, en debatt jeg mener tilhengerne av tredje energimarkedspakke vant ganske klart. Så er det slik at det vi gjør i dag, ikke er Høyres primærstandpunkt. Vårt primærstandpunkt var den endringen som ble gjennomført i 2016, for vi mener at et mer mangfoldig aktørbilde vil kunne drive fram prosjekter for sammenligning og i konkurranse med hverandre, og at det er et gode. Når man hører retorikken fra representanten Ole André Myhrvold, må man jo undres over hvilken verden han lever i. Han snakker om private selskaper som til i dag kunne «melke» det norske kraftsystemet. Jeg synes at en slik retorikk går totalt over alle støvleskaft, og at man bør være mer redelig når man diskuterer. Disse private selskapene som det er snakk om, hvem er det som eier dem, i stor grad? Jo, det er fylkeskommuner. Dette er noe Senterpartiet burde være glad for. Dette er selskaper Senterpartiet burde like. De private selskapene er gjerne selskap med store offentlige eierinteresser, de såkalt private selskapene, så hvorfor står han her da med en slik retorikk? Det er helt ubegripelig. Det andre han unnlater å fortelle, er hvem som forhandlet at det skulle være mulig med kabel til Storbritannia. Jo, det var Ola Borten Moe, fordi Senterpartiet mener totalt forskjellige ting om disse spørsmålene når de sitter i regjering og når de er i opposisjon, og det bør være verdt å merke seg. Jeg respekterer at folk kan være uenig med meg og mitt parti i disse spørsmålene, men de som er det, burde da ikke stemme på Senterpartiet, for du vet aldri hva du får med dem. For når de sitter i regjering, mener de gjerne det helt motsatte. Men vi gjennomfører denne endringen nå fordi det er en del av et kompromiss. Det var et riktig og viktig kompromiss å gjøre. Så ser jeg fram til den videre debatten.
Stefan Heggelund (Høyre), 2021-05-25:
Jeg er veldig glad for det siste som representanten Barth Eide sa, han sa at det var et ideologisk standpunkt, og det finnes jo ingen gode realpolitiske argumenter for å gjøre dette. Det er helt riktig, det burde være det samme hvem som eier. Det har overhodet ingenting å si, og det har heller ingenting å si for om bygging skjer, i og med at det er det Norge som bestemmer gjennom en konsesjonsprosess, selv om enkelte representanter snakker om «å melke» osv., som er totalt useriøs retorikk. I forlengelsen av det har jeg derfor et spørsmål til Senterpartiet, og hvilken som helst av de to Senterparti-representantene kan komme opp og svare på det dersom man ønsker det. Det ene er: Hva synes Senterpartiet om følgende avtaletekst: «Support the efforts to develop electricity interconnection between the UK and Norway.» Det er Ola Borten Moes avtale med Storbritannia. Jeg lurer på om noen i Senterpartiet kunne komme opp og si hva de mener om kvaliteten på den avtalen, om de synes han gjorde en god jobb. Han er vel fortsatt nestleder i partiet. Det andre spørsmål til Senterpartiet er: Hvorfor kommer det gjentatte forslag om å stoppe NorthConnect? Jeg forstår at man er imot det, så det er greit, men grunnen til at jeg spør, er at Senterpartiet mener at Norge ikke lenger styrer om NorthConnect skal bli bygget eller ikke. Det er i hvert fall de argumentene som kommer hver gang man diskuterer tredje energimarkedspakke, på folkemunne kalt ACER. I og med at de argumenterer for at det ikke lenger er vi som bestemmer: Det er feil, men hvorfor tar de seg da bryet med å foreslå dette igjen og igjen og igjen? Det tredje spørsmålet til Senterpartiet, og det gjelder egentlig hele venstresiden, men siden Senterpartiet hadde hardest retorikk på det akkurat nå, sammen med Bjørnar Moxnes: Hvorfor omtaler man selskaper som er eid av det offentlige – bare ikke staten, men det kan være kommuner, fylkeskommuner – som private selskap? Synes man det er greit å villede på den måten? Er det noe man er komfortabel med? Det siste spørsmålet er: Hvordan er det å ha identisk analyse om kraftmarkedet med et revolusjonært, kommunistisk parti? Vi vet jo at Senterpartiet i media konsekvent avviser at de ønsker å samarbeide med Rødt. Det må jo bety at det er en eller annen slags anti-kommunistisk holdning i Senterpartiet. Det er bra, men når man snakker om kraftmarkedet, er man helt enig med de revolusjonære kommunistene i hele analysen, og det hadde vært interessant å få vite hvorfor.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Stortinget vedtok med et bredt flertall våren 2018 at det skulle gjennomføres en endring av energiloven. Det ble bestemt at ordlyden i lovens § 4-2 skulle endres, sånn at det kun er Statnett eller foretak der Statnett som systemoperatør har bestemmende innflytelse, som kan eie og drifte kraftkabler mellom Norge og utlandet. Dette er i praksis en omgjøring av lovendringen som ble gjort 2. desember 2016, der eierskapsbegrensningen ble opphevet, sånn at private aktører kunne bygge, eie og drifte utenlandskabler. Norge skal ikke være et lukket marked, men det er viktig å finne det riktige balansepunktet mellom forsyningssikkerhet, innenlands strømpris, hvor mye vår egen industri trenger, osv. Det finnes per i dag 18 utenlandsforbindelser fra Norge til andre land. Disse går til Danmark, Sverige, Finland, Russland, Nederland og Tyskland. Disse kraftkablene eies og driftes av Statnett. Den foreslåtte lovendringen vil ikke gripe inn i det etablerte eierforholdet i forbindelse med det allerede eksisterende, og loven har med dette ikke en tilbakevirkende kraft. Det var viktig for Fremskrittspartiet at det ikke skulle bygges flere utenlandskabler før man høstet erfaring fra kablene som er under bygging, og at NordLink og North Sea Link og samfunnsøkonomisk lønnsomhet skulle være en forutsetning for bygging av eventuelle framtidige kabler. Fremskrittspartiet har heller ikke noe selvstendig mål om at Norge skal bli Europas grønne batteri, som Senterpartiet i regjering ønsker, og vi mener at man i størst mulig grad må bruke kraft i Norge. Men det er viktig å balansere de forskjellige hensynene opp mot hverandre og se hvilken effekt kablene som er under bygging, har på norske strømpriser, forsyningssikkerhet og strømsystemet for øvrig.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Fremskrittspartiet har vært tydelig i spørsmål om vindkraft lenge. Mange ganger de siste årene har både jeg og andre representanter fra Fremskrittspartiet sagt tydelig hva vi mener om vindmøller. Vi mener det er uaktuelt å bygge vindkraftverk som lokalbefolkningen i kommunen de bygges ut i, er imot. Vi har fremmet forslag om å stoppe utbygging av vindkraftverk som er brakt inn for domstolene, og vi er det eneste partiet som sier nei til en storstilt elektrifisering av sokkelen, som vil bety økt etterspørsel og mer utbyggingskraft for vindkraft. Fremskrittspartiet er derfor det eneste partiet som sier nei til driveren bak vindkraft. I fjor sommer kom det også en vindkraftenighet på Stortinget, og Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for flere krav om å stramme inn, bl.a. lokal aksept, kutt av subsidier, garanti for opprydding, strengere konsesjonsregime, krav om byggestart osv., osv. Med den politikken mener jeg at ni av ti vindkraftverk vil bli stoppet. Men det betyr at når det tiende vindkraftverket kommer, kan vi ikke legge bort den samme argumentasjonen, for det må være en helhetlig argumentasjon, sånn at det ene også får lov. Vi sier at vi skal lytte til kommunen. I denne konkrete saken har kommunen sagt ja hele tre ganger, til og med etter valget i 2019. Så er jeg glad for at NVE og departementet meg bekjent har sagt nei til veldig mange vindkraftverk hvor det ikke lenger er lokal aksept, og det kommer bl.a. fordi Fremskrittspartiet stilte de kravene i fjor sommer. Det finnes flere vindkraftverk som ikke lenger har lokal aksept. Det er uaktuelt å bygge dem ut. Lokal aksept er en forutsetning for at det skal kunne bygges vindkraft, og der hvor de ikke lenger har det, mener vi det er grunnlag for at de ikke skal bygges. Men det som er det springende punktet for oss, er nettopp at det er lokal aksept, og det anser vi at det er i denne saken.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Først vil jeg benytte anledningen til å takke representanten Aukrust fra Arbeiderpartiet for i hvert fall mye ros og positiv omtale av Fremskrittspartiets forslag. Vi skaffer et solid og godt flertall for flere av forslagene – takk for det. Jeg vil tro at dette er den miljøsaken som de fleste kan enes om. For Norge, som har en lang kyst, blir kampen mot marin forsøpling ekstra viktig. Personlig startet mitt eget engasjement mot marin forsøpling og forsøpling generelt før jeg begynte på skolen. Jeg husker at jeg som seksåring satt med min eldre søster på terrassen hjemme på Sørlandet og skrev håndskrevne A4-ark som jeg hengte opp på stolpene i nabolaget hvor jeg ba folk om ikke å kaste søppel, og at man måtte ta mer vare på miljøet. Jeg håper jo at de ble lest, og at de vekket engasjementet i lokalsamfunnet. Det ble i hvert fall vekket et engasjement hos meg for dette. Mange av forslagene vi fremmer i dag, får flertall. Noen av forslagene er faktisk så gode at de blir enstemmig vedtatt. Dette må være den miljøsaken som kanskje har fått størst støtte i Stortinget. Det er litt sånn, som referert tidligere, at det får mer støtte enn forslagene i klimameldingen også. Jeg skal gå kjapt gjennom forslagene. Vi vedtar også lokale ting og bl.a. en insentivordning som gjør det enklere å få flere lokale frivillige til å bidra i plastkampen. Selv om de frivillige gjør en kjempeinnsats, er det stor forskjell i Kommune-Norge. Mange kommuner trenger også hjelp og oppfølging, og derfor må man bidra med støtte og veiledning i handlingsplaner mot marin forsøpling. For at ikke alle videre skal sitte på hver sin tue og jobbe, må man spesifisere statsforvalternes koordinerende oppgave. Og når dette engasjementet også kommer nedenfra, trengs en helhetlig strategi og en handlingsplan på nasjonalt nivå for å sette det i kontekst. Så kan vi bare gjøre noe nasjonalt. Derfor trenger vi også internasjonale forpliktende avtaler, og så må man også ha et ris bak speilet. For folk blir maktesløse når man i Norge sorterer i fire forskjellige søppeldunker, har farget glass, vanlig glass og en fantastisk panteordning – og vi nærmest resirkulerer Q-tips, for å si det litt flåsete – beklager – og samtidig ser videoer fra utlandet hvor det dumpes søppel og lastebillass med søppel som går inn i økosystemet. Det må være et ris bak speilet, slik at vi unngår det. Vi må ikke bare stille strenge krav til oss selv, men vi må i større grad stille krav til dem vi gir penger til. Med det tar jeg opp forslagene som Fremskrittspartiet står bak.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
På innleggene fra SV og Miljøpartiet De Grønne tidligere kan man forstå at de begge tydeligvis føler seg truet av Fremskrittspartiets miljøpolitikk i denne saken. Arbeiderpartiet sa til og med at Fremskrittspartiet var jokeren for en bedre miljøpolitikk, om jeg skrev det riktig ned. Jeg tenkte jeg skulle høre statsrådens vurdering, fordi jeg vet at han også har et ektefølt miljøengasjement, hva han mener om at Fremskrittspartiet er jokeren i miljøpolitikken.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-25:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg er enig i at vi har funnet fram til mye god politikk sammen. Det neste spørsmålet mitt er litt mer konkret. Jeg ser at statsråden refererer til hva straffen historisk har vært for dumping av søppel fra skip. Nå som Stortinget ber regjeringen om å skjerpe straffen, tenkte jeg at jeg ville høre statsrådens personlige syn på hva han tenker er riktig straffenivå, hvor mye det vil være riktig å skjerpe straffen med for organisert dumping av avfall fra skip.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Statlig eierskap over sentralnettet er en forutsetning for å sikre demokratisk kontroll og forsyningssikkerhet. Dette mener SV også må gjelde utenlandsforbindelsene. Dette har lenge vært et viktig politisk spørsmål, og energilovens bestemmelser på dette området som vi diskuterer i dag, er endret flere ganger. Noe av det er også redegjort for i forslaget fra regjeringen. Hovedlinjene i forslaget fra regjeringen støtter vi i SV. Men siden hele denne saken egentlig startet med diskusjonen om NorthConnect, blir det merkelig å la den kabelen blir behandlet etter dagens lov, ikke etter loven sånn som den blir når Stortinget endrer den. Søknaden om bygging av NorthConnect ble oversendt til Olje- og energidepartementet fra NVE uten innstilling og ligger i departementet. Det ble også søkt om konsesjon til bygging av den samme forbindelsen før endringen av energiloven ble fremmet og behandlet av Stortinget for noen år siden. Den gangen ble saken underlagt den endrede energiloven. NVE satte da konsesjonsbehandlingen av NorthConnect på vent. Derfor mener SV at det heller ikke nå er noe som tilsier at kabelen skal behandles etter gammelt lovverk, og at man dermed åpner for en behandling som gjør at kabelen kan bli bygd.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Forrige uke kom Det internasjonale energibyrået med en ny rapport der man slo fast at hvis verden skal klare å nå målet om å begrense den globale temperaturøkningen til maksimalt 1,5 grader, kan det ikke åpnes noen nye olje- og gassfelt etter 2021. Mener statsråden at de konklusjonene fra Det internasjonale energibyrået gjør at vi er nødt til å tenke annerledes rundt petroleumsforskningen i Norge?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Reindriften er en sentral del av grunnlaget for den sørsamiske kulturen. Allerede er reindriften presset fra mange kanter gjennom vassdragsreguleringer og andre arealkonflikter. Jillen-Njaarke reinbeitedistrikt er et av de distriktene som opplever ekstra hardt press fra alle hold med mange inngrep. Det enorme vindkraftanlegget som nå er under bygging, er et overgrep mot reindriften og sørsamisk kultur. Utbyggingen skulle aldri ha vært satt i gang, men dessverre sørget Fremskrittspartiet, som har norgesrekord i å gi tillatelser til vindkraftverk, for å gi konsesjon til Øyfjellet-utbyggingen. Mulighetene for statsrådene fra Fremskrittspartiet til å snu i saken har vært mange, men ingen har blitt brukt. I fjor sommer fattet Stortinget et enstemmig vedtak om å ikke gi utsatt frist for når konsesjonsgitte vindkraftverk skulle kunne settes i gang. Dessverre har flertallet i Stortinget sett gjennom fingrene på oppfølgingen av dette vedtaket flere ganger. NVE har derfor innstilt på at det skal gis en utsatt frist for Øyfjellet-utbyggingen. Saken ligger nå hos statsråden, og det er lov å håpe at statsråden vil falle ned på en annen konklusjon. SV har hele tiden vært tydelig på at Stortingets vedtak fra i fjor sommer må følges opp med klokkeklare avslag på søknader om å få utsatt frist. Det er vi også i denne saken, og vi kommer derfor til å stemme for det løse forslaget som er fremmet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Statsråden har også en annen søknad om utsatt frist til behandling på sitt bord. Det er i Trøndelag og knytter seg til utbyggingen på Innvordfjellet. Jeg skal ikke spørre statsråden om hva hun kommer til å konkludere med i den saken, men jeg spør statsråden om hun har noen anelse om når det vil komme en beslutning i saken.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Som tidligere leder av både Natur og Ungdom og Naturvernforbundet har jeg brukt veldig mye av min tid på å få opprettet nye nasjonalparker, nye verneområder. Derfor er det godt å høre et innlegg som det vi fikk presentert av saksordføreren her i dag – et veldig godt innlegg, som beskriver verdien av norsk natur og betydningen av å ta vare på den. Jeg vil si at det i løpet av de siste 20 årene har skjedd store endringer i det norske samfunnet i synet på nasjonalparker og vern av natur. Der man tidligere ofte måtte slåss tunge kamper i mange år for å få gjennomslag for opprettelse av en nasjonalpark, møtes dette i større grad med entusiasme og jubel rundt omkring. Jeg husker veldig godt da tidligere Høyre-politiker Erling Lae, som var fylkesmann i Vestfold, gikk ut og klaget sin nød over hvorfor det bare var den norske fjellheimen som skulle få nyte godt av å ha nasjonalparker. Han mente at også kysten og de naturrike områdene langs kysten fortjente å få nasjonalparker. Det ble startskuddet på opprettelsen av nasjonalparken Færder, som ligger i de områdene. Det vi må gjøre framover, er å sørge for å ta vare på denne entusiasmen som vi nå ser rundt flere av nasjonalparkene, ved å stimulere til lokal aktivitet og lokale arbeidsplasser knyttet til nasjonalparkene. Da tror jeg at viljen til å ta vare på naturen blir enda større. Derfor støtter SV de forslagene som er lagt fram i innstillingen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg vil også starte med å berømme Fremskrittspartiet for å ha løftet denne viktige saken. «Hvert år havner mellom åtte og tolv millioner tonn plast i havet. Det tilsvarer over 15 tonn hvert eneste minutt. Det er en trussel både mot dyreliv som lever i havet, men også mot mennesker. Plastforsøplingen er økende, og plast på avveie er vår tids største miljøutfordring.» Dette skriver Fremskrittspartiet i sitt forslag. Selv om jeg synes det er bra at de tar opp dette, vil jeg etterlyse Fremskrittspartiets engasjement i kampen mot noe av den største plastforsøplingen fra den norske landjorda. Det kom nylig en rapport utarbeidet på oppdrag fra Miljødirektoratet som viser at gummigranulat fra kunstgressbaner er den nest største kilden til plastforurensning fra den norske landjorda. Den største kilden er biltrafikken. Ingen av disse to tingene ønsker Fremskrittspartiet å være med og gjøre noe med. De vil ikke støtte vårt og Miljøpartiet De Grønnes forslag om å sette i verk tiltak for å begrense biltrafikken, og vi fikk heller ikke støtte fra Fremskrittspartiet i saken om å få bekjempet gummigranulat på landets kunstgressbaner. Jeg håper allikevel at det forslaget som Fremskrittspartiet nå har lagt fram, er kimen til et større miljøengasjement fra partiet, for det vil jeg si er på høy tid. Jeg håper også at partiet vil være med på å bekjempe de største utfordringene og de største kildene til plastforurensning på den norske landjorda. Jeg tar opp det forslaget SV står bak sammen med Miljøpartiet De Grønne.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
I dag er det sånn at hvis man organiserer innsamling av plast i fjæra, får man levere den plasten gratis til et avfallsmottak, men hvis man organiserer innsamling av plast i skogen, må man betale for innlevering av dette. Dette er et spørsmål som jeg også tidligere har stilt statsråden, og svaret den gangen var ikke så veldig oppløftende. Men i dag vedtar Stortinget enstemmig følgende: «Stortinget ber regjeringen utrede en incentivordning for at flere frivillige, inkludert lag og organisasjoner, vil bidra til rydding av plast.» Så mitt spørsmål er: Vil statsråden i forbindelse med gjennomføringen av det vedtaket vurdere å sørge for at det blir gratis å levere inn plast samlet inn organisert fra skogen også? Det er forslag til vedtak IV.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Dette ble for interessant til å la være å delta i – beklager det. Jeg skjønner ikke helt innvendingene fra statsråden, jeg heller, for regjeringspartiene er jo med på forslag til vedtak III, hvor man ber regjeringen «sikre likebehandling av biogasskjøretøy med nullutslippskjøretøy på strekninger som er finansiert av bompenger». Det betyr jo da at hvis man kjører med biogass i bilen gjennom en bomring som har fritak for elbil – eller halv pris eller 20 pst., som man diskuterer – skal det gjelde også for biogassbilen. Da må man selvfølgelig ha et system som sikrer at det er biogass som er på denne bilen, ikke fossilgass. Får man til et slikt system der – som man kan få til i dag – kan man også ha det på de andre områdene. Jeg så at statsråden nikket – og så ristet han på hodet. OK – det var et forsøk.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
I klimadebatten diskuterer vi nå begrepet «netto nullutslipp». Vi står også foran en alvorlig naturkrise, som statsråden er klar over, hvor arealendringer, inngrep i naturen, er det som i dag truer artsmangfoldet mest. Det ligger dessverre ikke an til at noen av de forslagene vi fremmer i dag, kommer til å få flertall, men kan statsråden tenke seg å begynne å jobbe med en netto-nullvisjon også for naturen, slik vi har for klimaet, slik at hvis det skal bygges en vei, hvis det skal gjøres et inngrep, må utbygger sørge for en restaurering av et tilsvarende naturområde et annet sted, som ett eksempel?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
Jeg takker for svaret. Det var et litt oppløftende svar. Det er klart at hvis man skal innføre et sånt mål, må det være noen krav som pålegges utbygger. Vi må på en måte innføre et forurenser-betaler-prinsipp også på naturens vegne. Men jeg har også et annet spørsmål, som vi tar opp i innstillingen, og det går på kvaliteten på de naturutredningene, de konsekvensanalysene, som gjøres av ulike utbygginger. Vi har flere ganger sett at det har vært gjort manglende kartlegginger av utredere, som har gjort at et tiltak, kanskje feilaktig, har fått tillatelse til utbygging. Siden vi ikke får flertall for forslaget vårt i dag, hva vil statsråden gjøre for å kvalitetssikre disse konsekvensanalysene bedre?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-25:
I sommer er det faktisk 30 år siden jeg lenket meg fast for første gang i kampen for å ta vare på norsk natur. Tilstanden i dag er alvorligere for naturen enn den var for 30 år siden. Det er slik, som saksordføreren sa i sitt innlegg, at naturen er maten vi spiser, vannet vi drikker, det er husene vi bor i, det er klærne vi har på oss, det er pengene vi tjener. Altfor ofte vet vi ikke hva vi mister når vi bygger ned natur. Vi har i dag ikke navn på alle de mange tusen artene som finnes i norsk natur, og det er bare en liten del av dem vi kjenner tilstanden til. Og når vi ikke vet hva vi mister når vi bygger ned natur, er det de konsekvensutredningene og firmaene som står bak dem, som må ta noe av skylden for det. Vi har sett i flere saker, bl.a. i flere vannkraftsaker, at de naturkartleggingene som ble gjort, var for dårlige. Da de ble ettergått av biologer hyret inn fra miljøorganisasjoner, fant man større naturverdier enn det utbyggingsinteressene sa at var i området. For noen av disse sakene har det å få denne kartleggingen vært viktig. I det gamle Hordaland fylke har det ført til – i stedet for å bygge ned Øystesevassdraget – at et enstemmig storting samlet seg om vern av Øystesevassdraget, nettopp fordi man fikk på bordet informasjon om at i dette området var det flere naturverdier. Jeg får trekke tilbake akkurat det med at det var et enstemmig storting, for det var vel ikke helt enstemmig, men det var i hvert fall et solid flertall som sto bak innstillingen. Dette viser også noe av det som jeg tok opp i mitt spørsmål til statsråden, betydningen av å få et strengere regelverk knyttet til dem som lager disse utredningene. Vi bør se på om selskaper som gjentatte ganger underrapporterer på naturverdiene, fortsatt skal kunne være godkjent som utredere i viktige saker.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-25:
Jeg er glad for det flertallet som holder seg i denne saken. At vi har endret loven oppover, er riktig, men vi skal huske på at vi egentlig behandler en sak som er fra helt tilbake til 2009, da EU kom med sin tredje energimarkedspakke, og vi i Norge er nesten ti år etter å implementere det. Nå vil det jo hete Ren energi, og etter hvert New Green Deal, og det handler om å få ren energi fram til markedet for å kutte utslipp. Så sier saksordfører Espen Barth Eide at vi reverserer tilbake til sånn loven var. Nei, vi gjør ikke helt det, for de såkalte private aktørene, som de fylkeskommunale selskapene som bl.a. søkte om NorthConnect, har fått en initiativrett. Private aktører har fått en initiativrett til å starte planlegging og utbygging, men det er staten som skal eie og drifte kablene. Jeg synes det er en endring å ta med seg, og Venstre står godt i den loven vi vedtar nå. Det skal være muligheter når vi har ren energi til overs, til å bringe den ut hvis det finnes andre som har behov for den og er villig til å betale for den. Til Senterpartiet: Jeg håper at en fortsetter i regjering som en har gjort. Senterpartiet i regjering har vært for alle utenlandskabler, og også åpnet for NorthConnect. Så hvilke tanker en har kommet på i opposisjon, er litt vanskelig å se. Særlig når vi står i den utfordringen vi gjør, med å kutte utslipp, er det viktig å elektrifisere mest mulig. Det blir en utfordring når vi nå kommer til havområdene, som skal få mer infrastruktur, og ikke bare gass og olje i rør. Da blir de koblingene viktige. Det blir mye mellomlandsforbindelser her også i fortsettelsen. Men det gjelder ikke den saken vi primært diskuterer her i dag.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-25:
Det er viktig å si at vi nå behandler en mer prinsipiell sak om hvorvidt Stortinget skal gripe inn i en klagesak – og ikke realitetsbehandlingen av Øyfjellet og konsesjonssaken. Dette er en myndighet vi har lagt til NVE og departementet, og den bør ligge der. Om Stortinget har sagt sitt vedrørende 31. desember i år og idriftsettelse av turbiner, det er en annen sak. Flere har vært inne på den lokale vetoretten eller hvor forankret dette er lokalt. Ja, det er et bredt flertall som ønsker å bygge ut Øyfjellet, men det er en del småpartier som ikke er representert i den kommunen, f.eks. Venstre, som lokalt er imot, men som ikke er representert. Så det er en del stemmer som ikke kommer til uttrykk. Vi har hørt en del stemmer utenfor Stortinget i dag, og det er mange fra de sørsamiske interessene og reindriften som er imot utbyggingen. Apropos realitetssaken er det noe av det som er temaet for klagesaken. Det er en del interesser her som det også er viktig at kommer til orde, og som ikke helt er representert i innleggene som er holdt her i dag.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-25:
Kampen mot plast i havet og i vannkildene våre er en viktig sak for Venstre. Det har vi samarbeidet godt med Fremskrittspartiet om i åtte år nå. De i salen som synes det er noe helt nytt at Fremskrittspartiet er opptatt av dette, har fulgt dårlig med i timen. Vi har etablert havner for å ta imot plast ved Fishing for Litter. Vi har etablert et støtteprogram for å rydde langs kysten. Det har vi puttet på penger til nesten hvert år gjennom åtte år, vil jeg huske. Statsministeren har kommet med et Rent hav-initiativ. Dette ligger som en del av et større samarbeid over lang tid. Mikroplast har også vært en del av det engasjementet som vi har gjort noe med. Nå har regjeringa levert på nettopp det. Når det gjelder granulat og bildekk, blir det satt inn tiltak for å rydde opp i det. Så prøver representanten Åsmund Aukrust å gjøre et nummer av at det er flere forslag i denne saken som får støtte, enn det var i klimaplanen. Det er i hvert fall ingen motsetning mellom dem. Så kan det være slik at det var såpass mange tiltak i klimaplanen at det viktigste var å få til dem som var der. Også den opptrappingen som var knyttet til økonomi og CO 2 -avgiften, var viktig å få til. Det er ikke sånn at vi ikke når målene fordi det var så få forslag. De målene skal vi jammen nå, og flere til. Hvis vi når de målene vi har med å rydde opp i plastforurensing nasjonalt, og i tillegg får gjort en innsats globalt, har vi gjort veldig mye for kloden vår for de neste tiårene også.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-25:
Jeg må starte der representanten Sandra Borch fra Senterpartiet sluttet. Det er jo verdens dårligste eksempel når hun tar opp veibruksavgiften, som Senterpartiet da innførte, og som stoppet all biodieselproduksjon i Norge, i 2009. Det denne regjeringen har gjort, er å innføre et innblandingskrav, slik at vi har gått fra 4 pst. til 25 pst. innblanding i 2021, og det betyr jo også at klimagassutslippene har gått mye ned. Biodiesel er for øvrig noe helt annet enn biogass. Her kan vi jo igjen gå løs på Senterpartiet – og litt på Fremskrittspartiet også, for den del – for CO 2 -avgiften, som regjeringen foreslår i klimaplanen, vil jo nettopp premiere biogassen, og kampen for å holde bensin- og dieselprisen nede, går også på bekostning av biogassen, og biodiesel også, for den del. Det er mye bra med de forslagene som blir fremmet her i dag, og det flertallet som blir skapt. Særlig viktig er fyllestasjoner, for det som er et hinder i dag, er at tungtransporten og bussene ikke får fyllekapasitet nok, og det må ligge langs hovedferdselsårene for at det skal bli et volum av det, og også en forutsigbarhet for kjøper. Sammenhengen mellom hydrogen og biogass er også en av de store mulighetene. For både teknologiutvikling, industri og industrielle aktører vil dette bli mer interessant. Biogass vil bli svært interessant, for det er det raskeste virkemiddelet for å få ned utslipp i Europa og i Norden, og Norden ligger langt framme. For å harmonisere i Norden har vi ikke så fryktelig mye jobb å gjøre, vil jeg hevde. Svanemerket, som er et felles nordisk initiativ, har allerede laget en merkeordning for biogass. Danskene har gått bort fra sin produksjonsstøtte til biogass, og når det gjelder grønt sertifikat, som vi har hatt på elektrisk kraftproduksjon mellom Norge og Sverige, føles det ikke som at vi i Norge har så lyst til å gjenta akkurat den delen. Så hvordan dette skal gjennomføres, må vi se litt nærmere på. Jeg synes vi skal rette oppmerksomheten mye innad i Norge for å få kyst og innland til å samhandle om biogass. Det er det som virkelig kan gi de store volumene for biogass. Det å få det ut i maritim og marin sektor vil gi volumer, og det å få fyllestasjoner langs kysten, som også kan brukes av bussflåter og tungtransport, vil være viktig. Så er St1 nevnt her, og det er veldig bra det de nå gjør. Finske Gasum, som er svaret på Equinor, eller gamle Statoil, har også gått inn i Norge. Oppmerksomheten om biogass er stor, og potensialet for å produsere mer er også stort, så dette blir vinn-vinn.