Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-19:
SV vil gjøre overfylte klasserom til historie. Skal vi løfte norsk skole til det nivået elevene våre fortjener, må lærerne få mer tid til hver enkelt elev. Flere lærere vil bedre kunne se og følge opp hver enkelt elev, og de vil ha bedre mulighet for å skape et godt og inkluderende skolemiljø for alle. Med flere elever i klassen får læreren mindre tid per elev. Mindre tid per elev betyr at undervisningen i mindre grad blir tilpasset den enkelte. Skoleflinke elever får ikke nok utfordringer, og det blir mindre tid til å følge opp de elevene som sliter. Når elevene sliter i grunnskolen, øker risikoen for frafall i løpet av videregående skole. Prioriteringer tidlig i livet får altså konsekvenser hele livet. I prinsippet er det bred enighet om at det trengs flere lærere. Men det er stor uenighet om hvordan vi skal komme dit. Regjeringen Solberg har så langt bevilget 1,3 mrd. kr for å øke lærertettheten på 1.–4. trinn, noe som må bety at de anser dette som viktig. Problemet er imidlertid at satsingen ikke virker. Lærertettheten i skolen har gått ned, og midlene går åpenbart ikke dit de skal. Flere lærere vil bedre kunne se og følge opp hver enkelt og ha bedre mulighet for å skape et godt og inkluderende skolemiljø for alle. Det er gledelig at Kristelig Folkeparti nå drar i samme retning, og budsjettavtalen med regjeringen er et viktig skritt i rett retning. Men kampen for økt lærertetthet er ikke over med dette, for motkreftene er store. Jeg registrerer at både statsministeren og kunnskapsministeren bidrar til å skape usikkerhet om regjeringens vilje og evne til å implementere ordningen. Samtidig som Kristelig Folkeparti skal ha ros for å ha dratt i land økt lærertetthet, registrerer jeg at Kristelig Folkeparti har betalt en høy pris. Kristelig Folkeparti godtar dagens kompetansekrav og innføringen av krav om 4 i matematikk for å komme inn på lærerutdanningen. Utdanningsdirektoratets statistikk om grunnskolen viste oss i forrige uke at 5,6 pst. av lærerne i norsk grunnskole ikke oppfyller kompetansekravene for tilsetting. De er altså ufaglært. Norsk skole skriker etter kvalifiserte lærere, og for lærerrekrutteringen i Nord-Norge, der lærermangelen er størst, er antallet tomme studieplasser dramatisk. Da er det meningsløst at regjeringen stenger døra til lærerutdanningen for motiverte elever med høy snittkarakter som ønsker å bli lærere. Bare i år står 415 studieplasser ledig. Flere enn SV burde være urolige for at så mange plasser står ledig, og det er nærliggende å tro at dette skyldes firerkravet i matematikk. Hvor mange lærertalenter norsk skole går glipp av, og hvor mange studenter som velger andre utdanninger på grunn av dette kravet, uten at snittet skal hensyntas, er det vanskelig å finne tall på. Tall fra ministeren sier i alle fall at i år er det 284 stykker som ønsker å starte utdanningen, og som er så interessert at de tar forkursprøven, men de kommer ikke inn. Plassene er der. Er det virkelig bare 4-karakteren i matematikk som avgjør om man er skikket til å være en god lærer? Jeg vil si det så sterkt som at dette er en høyst uansvarlig politikk. SV mener at firerkravet må fjernes. Rekrutteringsarbeidet må intensiveres. I tillegg: Å avskilte 33 000 lærere i en situasjon der 5,6 pst. av lærerne er ufaglært, er mildt sagt meningsløst. Jeg tar opp forslagene fra SV.