Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-17:
Forslagsstillerne peker på en stor utfordring i Norge i dag, nemlig mangelen på tilstrekkelig boligforsyning og helhetlig planlegging. Dette er en problemstilling som vil få en helhetlig gjennomgang i boligmeldingen som er varslet etter jul. Norge har nettopp passert fem millioner innbyggere, og SSB legger i sine befolkningsframskrivinger til grunn at det vil være seks millioner innbyggere i Norge i 2029. En slik utvikling vil stille store krav til helhetlig planlegging både når det gjelder tomteregulering, kollektivutbygging og gang- og sykkelstier. Det vil stilles store krav til planlegging både nasjonalt, regionalt og på kommunalt nivå. I dag bor fire av fem nordmenn i byer eller tettsteder, og den sterkeste veksten har vært i Oslo- og Akershus-regionen. Det ser dessverre ut til at denne trenden vil fortsette. Vekst i folketall og aktivitet er positivt, samtidig skaper den store befolkningsøkningen i Oslo-regionen og i andre storbyregioner utfordringer knyttet til infrastruktur, miljø og knapphet på boliger. Endring i bosettingsmønster stiller store krav både til lokale og til regionale planmyndigheter. Presset på dyrket jord er allerede stort, og det er viktig å utnytte det store fortettingspotensialet som finnes i de fleste større byer. I pressområdene må vi bygge tettere og høyere. Samtidig er ikke fortetting nok, det må også planlegges nye boligområder – gjerne i samarbeid med randkommunene – på en slik måte at en kan unngå ytterligere tap av dyrket jord. Ikke alle kan bo midt i sentrum, og mange ønsker å bo mer landlig og pendle inn til byen på jobb. Det er viktig å se hele arbeidsmarkedsregionen under ett. Et velfungerende kollektivtilbud er en forutsetning for at folk kan bosette seg utenfor bykjernen og pendle på jobb. Utbygging av såkalte intercitytriangel rundt de største byene er en forutsetning for å dempe boligpresset i sentrumsområdene. Det er fastsatt nasjonale prinsipper for by- og tettstedsutvikling, der det forventes at nye bolig- og næringsarealer i hovedsak skal lokaliseres langs kollektivtraseer og knutepunkt. Utenfor pressområdene bør det også åpnes for mer spredt boligbygging, dette vil være nødvendig for å opprettholde bosettingen i utkantgrendene – der er man uansett avhengig av privatbil til jobb, barnehage osv. Spørsmålet om det bør utarbeides en statlig planretningslinje etter plan- og bygningsloven for å fremme tilstrekkelig boligbygging i pressområder, vil det være naturlig å drøfte i tilknytning til boligmeldingen. Bygging av studentboliger er et utdanningspolitisk virkemiddel som henger sammen med prinsippet om lik rett til utdanning. I perioden 2002 til 2005 ble det bygd i underkant av 600 studentboliger i året – i perioden 2006 til 2012 ble det godt over 1 000 i gjennomsnitt per år. Selv om vi har oppfylt målet i Soria Moria om 1 000 studentboliger per år, er det fremdeles hver høst store problemer med å skaffe alle studentene tak over hodet. Senterpartiet ønsker å bygge enda flere studentboliger, særlig der dekningsgraden er minst. Det bør være et mål at staten på sikt skal betale 60 pst. av de reelle kostnadene ved bygging av studentboliger. Selv om vi ikke har funnet rom for å prioritere det i årets budsjett, deler jeg forslagsstillernes mål om å øke antall studentboliger betydelig. Jeg tror også vi bør vurdere å justere øvre kostnadsramme for å få tilskudd. Tomtekostnaden utgjør en stadig økende del av totalkostnaden, og i mange studiebyer er det bortimot umulig å holde byggekostnadene innenfor rammen. Flere studentboliger øker den totale boligmassen og frigjør derfor leiligheter for andre på leiemarkedet. Det er viktig at studentene selv, gjennom samskipnadene, står for bygging og mottar tilskudd. Når det gjelder diskusjonen om forsvarlig boliglånspraksis etter at Finanstilsynets retningslinjer ble strammet inn i desember 2011, hersker det ganske stor enighet om – med unntak av Fremskrittspartiet – at det skal være et egenkapitalkrav. Diskusjonen er om det skal være på 10 pst. eller 15 pst. Høy gjeld gjør familieøkonomien sårbar ved renteøkning og ved fall i boligprisene. Senterpartiet mener nivået på egenkapitalkravet er et faglig spørsmål som Finanstilsynet er best til å vurdere. Det er etter min mening derfor ikke forsvarlig å redusere egenkapitalkravet nå.