Frank Willy Larsen (Arbeiderpartiet), 2000-10-11:
En klok mann har en gang sagt at kultur er helheten av alle former for kunst, kjærlighet og tenkning som i årenes løp har tillatt menneskene å være mindre slaver. Jeg oppfatter den franske forfatteren Malraux dit hen at kultur er avgjørende for menneskets livskvalitet og kompetanse. Gjennom kulturen skaper vi identitet og bevissthet om hvem vi er, og hva vi kommer fra. Gjennom kunstopplevelser og kulturelle aktiviteter skaper vi oss et redskap som hjelper oss til å tolke verden omkring oss og sette dagliglivets opplevelser i perspektiv. Kulturen fyller også et viktig behov for å skape tilhørighet og fellesskap mellom mennesker. Jeg er derfor svært glad for at regjeringen Stoltenberg vil ruste opp Kultur-Norge fram mot år 2005. Regjeringen legger opp til en satsing på bred front. Det foreslås bl.a. økt satsing på formidling av kunst og kultur til barn og unge, den såkalte kulturelle ryggsekken. Med dette forslaget legges det opp til at alle barn i norsk skole skal få oppleve levende kultur. Denne satsingen vil skje i nært samarbeid med institusjoner og fagorgan på kulturfeltet. Målet er at alle barn skal få muligheten til å utvikle positive holdninger til alle former for kulturelle ytringer – det være seg musikk, bildende kunst, dans eller teater. Etter noen år med kutt i pressestøtten markerer Stoltenberg-regjeringens forslag til statsbudsjett en endret politikk på dette feltet. Her foreslår man å øke pressestøtten, og viser på den måten at man mener at avisene er en helt sentral kulturbærer i det norske samfunnet. Pressestøtten er et viktig virkemiddel for å opprettholde den store floraen av norske aviser. Men det viktigste tiltaket overfor avisene er nok likevel at de fremdeles vil bli unndratt for moms. Jeg vil også i denne forbindelse legge til at tilskuddet til de samiske avisene økes med 25 pst., fra 8 til 10 mill. kr. Det er et viktig bidrag til å opprettholde samisk kultur og språk. En annen viktig satsing som det legges opp til, er å knytte alle folkebibliotek til bredbånd. Med denne satsingen vil folkebibliotekenes funksjon som informasjonsbaser i lokalsamfunnene ytterligere styrkes. Også på filmområdet blir det foreslått å ta nye grep. Den samlede støtten til filmsektoren økes med snaue 60 mill. kr, til totalt om lag 190 mill. kr. Det foreslås å samle alle offentlige tilskudd rettet mot filmproduksjon i ett fond, Norsk filmfond. Det foreslås også at Norsk Film AS blir delt. Filmstudioet skal drives videre som eget selskap, og det statlige eierskapet i produksjonsselskapet avvikles. Det foreslås også at det opprettes et nytt statlig kompetanse- og utviklingssenter for filmmiljøet, Norsk filmutvikling. Både Norsk filmfond og Norsk filmutvikling er tenkt lokalisert i Filmparken på Jar. Her skal fremdeles det dynamiske senteret for norsk filmproduksjon være. Med disse grepene vil man lettere kunne prioritere og styre midlene mot de områdene hvor behovene til enhver tid er størst. Det legges opp til at det skal ytes investeringstilskudd til tusenårsstedene i Hedmark, Vestfold, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og Oppland. I tillegg foreslås det bevilgninger til nasjonale kulturbygg, som Det Norske Teatret og Nasjonalbiblioteket, for å nevne noe. Hver for seg og til sammen legger Regjeringens forslag til kulturbudsjett grunnlaget for arbeidet med å ruste opp det kulturelle Norge, en satsing fram mot 100-årsjubileet for unionsoppløsningen, i 2005, som er helt riktig og absolutt nødvendig. Regjeringen Stoltenberg har igangsatt et stort arbeid med fornyelse av offentlig sektor. For Arbeiderpartiet er en sterk og velfungerende offentlig sektor forutsetningen for at vi som samfunn skal kunne trygge velferden og virkeliggjøre vår visjon om at alle skal ha like muligheter. En sterk offentlig sektor betyr ikke nødvendigvis at den må være stor. Vi må alltid ha for øye at etablerte ordninger og institusjoner bare er virkemidler og ikke mål i seg selv. Hovedmålet med fornyelsen av offentlig sektor er å omstille og effektivisere forvaltningen slik at den kan fungere bedre i forhold til befolkningens behov og samfunnsøkonomiske krav. Mer konkret betyr dette å innrette offentlige tjenester i større grad etter brukernes behov og ønsker, altså brukerorientering å få flere og bedre ytelser ut av offentlige midler, bl.a. ved å overføre ressurser fra administrasjon og kontroll til tjenesteyting å få en mer effektiv ressursbruk på alle nivåer; det kan oppnås bl.a. ved å redusere sentral statlig detaljstyring Ingen må tro at dette er en enkel prosess, snarere tvert imot. Men den er nødvendig fordi vi hver eneste dag blir gjort kjent med at det offentlige ikke klarer å yte de tjenester vi mener at innbyggerne i dette landet skal ha.