Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2001-03-05:
Som presidenten også har referert, dreier de innstillinger og den redegjørelse Stortinget behandler, seg om kugalskap, også kalt BSE, som er en forkortelse for bovin spongiform encephalopati, og hvordan den skal håndteres fra norsk side. Det er veldig viktig å understreke at det spørsmålet som er oppe og aktuelt i mediene i dag omkring munn- og klovsyke, ikke ligger til behandling i Stortinget. Det er en meget smittsom virussykdom som kan bevirke at Norge må ta i bruk sterkere virkemidler senere, men det håndteres da fra Regjeringens side i dag. Kugalskap kan beskrives som en sykdom som kan angripe hjernen og gi endret atferd, gradvis tap av koordineringsevne og til slutt død. Det har vist seg at BSE også kan overføres til mennesker i form av den såkalte nye varianten av Creutzfeldt-Jakobs sykdom. Fagfolk mener å ha belegg for at denne sykdommen kan overføres når visse produkter fra BSE-syke dyr spises. Komiteen har gitt saken en grundig behandling, bl.a. fordi den kan få omfattende samfunnsmessige og helsemessige konsekvenser. Selv om Norge foreløpig er forskånet for sykdommen, er det viktig at det innhentes nødvendig kunnskap om smittekilder, inkubasjonstid og konsekvenser, samt at det iverksettes nødvendige og effektive forebyggende tiltak. Med bakgrunn i en henvendelse fra representanten Kongshaug på vegne av Venstres stortingsgruppe har landbruksministeren gitt Stortinget en egen redegjørelse om de faglige vurderinger om smitterisiko og effekter av tiltak mot kugalskap som norske myndigheter bygger på. Komiteen har i tillegg nedlagt et betydelig arbeid for å opparbeide kunnskap om sykdommen. Foruten ordinære komitehøringer har det vært avholdt et zoonoseseminar med innlegg fra representanter fra landbruksdepartement, veterinærinstitutt, Norsk zoonosesenter, Norsk Kjøtt, Statens institutt for folkehelse, Statens landbrukstilsyn, Statens dyrehelsetilsyn og Statens næringsmiddeltilsyn. Heldigvis er det slik at forbrukerne fortsatt har tillit til norsk mat. Bildet av trygge norske matvarer er heldigvis ikke blitt svekket etter debatten om kugalskap som har rast både i Europa og i Norge. Det viser en måling utført ved Senter for bygdeforskning. En undersøkelse fremlagt av Nordisk Ministerråd nylig viser nøyaktig det samme. Nordmenn tar oppstyret rundt matvaresikkerheten med knusende ro. Bare 3 pst. av befolkningen frykter kugalskap. En samlet komite har vært opptatt av at forbrukerne skal sikres trygg mat. Det er myndighetenes ansvar å sørge for at all mat som omsettes her i landet, skal være trygg, og at den også oppleves som trygg. Derfor er det nødvendig å ha adekvate kontrolltiltak til rådighet, slik at Norge kan beholde trygghetsforspranget sammenlignet med andre EØS-land. Det foreligger en enstemmig innstilling om at forslaget fra stortingsrepresentantene Karin Andersen og Lisbet Rugtvedt om å innføre forbud mot kjøttbeinmel i fôr til husdyr vedlegges protokollen. Regjeringen har nedlagt et forbud mot bruk av kjøttbeinmel i fôr til alle matvareproduserende dyr. Forskriften om forbud, som trådte i kraft fra årsskiftet, er midlertidig gjeldende i seks måneder, og omfatter en overgangsordning som muliggjør en smidig tilpasning til reglene. Forbudet er en oppfølging av de tiltakene Ministerrådet i EU har vedtatt for å få kontroll over BSE-situasjonen i Europa. Selv om Norge er best i klassen når det gjelder BSE-status og forebygging, er det ingen problemer med å følge opp EUs vedtak. Vi følger etter med stor beslutningsdyktighet og iver. Man skal ikke være i tvil om at det er trygt å spise storfekjøtt i Norge. Vi skal ta forbrukerne på alvor gjennom å vise at vi ønsker å beholde trygghetsforspranget. Komiteen forutsetter at Regjeringen fortløpende vurderer tiltak som kan bidra til å bevare helsestatusen til norsk storfe og gi trygghet til forbrukerne. Representantene Enoksen, Lund og Nymo foreslår et forbud mot innførsel av levende dyr fra land der kugalskap har blitt påvist, og forbud mot innførsel av kjøttprodukter av storfe fra de samme land. Som det fremgår av innstillingen, er det et mindretall bestående av Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre som stiller seg bak forslaget om å innføre et midlertidig forbud mot import av levende storfe fra land som har dårligere BSE-status enn det Norge har. Et annet mindretall, bestående av Senterpartiet, vil i tillegg innføre et midlertidig forbud mot import av kjøttprodukter av storfe. Jeg regner med at representanter fra disse partiene vil begrunne sine standpunkter og prioriteringer i debatten. Komiteens flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Høyre, finner ikke at det foreligger en tilstrekkelig begrunnelse for å innføre et importforbud nå. Importen av levende storfe og storfekjøtt utgjør ingen uakseptabel risiko verken for dyrehelsa eller folkehelsa når det gjelder BSE. Det er omfattende risikoreduserende tiltak som Regjeringen har etablert eller er i ferd med å etablere i den norske fôr- og matvarekjeden. Alle importerte dyr gjennomgår en omfattende helseundersøkelse både på avsenderstedet og ved ankomst til Norge. Når dyret slaktes, blir det tatt prøve for undersøkelse med henblikk på BSE, samtidig som særskilt risikomateriale blir fjernet og destruert. I påvente av svar på BSE-prøvene henges dyrene i arrest. Skulle prøven vise seg å være positiv, blir hele dyret destruert. Det kan også nevnes at importen av storfe er liten – kun 48 dyr i fjor. Importen av storfekjøtt er også liten. Den har ligget på rundt 3 000 tonn årlig, og det meste skriver seg fra områder utenfor EØS. Det er ikke påvist kugalskapsmitte i de deler av storfe som går videre til konsum etter SRM-slakting. Importert kjøtt hvor SRM er fjernet, innebærer ingen økt risiko for smitte med BSE. Norske myndigheter kan, dersom folke- eller dyrehelsa er satt i fare, ta i bruk sikkerhetsklausulen i EØS-avtalen og gjøre ensidige vedtak som kan medføre stans i handelen når det vurderes som nødvendig. I forslaget fra tre senterpartirepresentanter blir det pekt på at de enkelte medlemsland i EU har nedlagt importforbud for levende storfe og storfekjøtt fra land med BSE. Spania, Italia, Østerrike og Hellas har iverksatt ensidige forbud mot import fra land som har hatt mye BSE. EUs vitenskapelige styringskomite har uttalt at det ikke er vitenskapelig grunnlag for å sette i verk slike tiltak, da andre mindre dramatiske tiltak vil ha samme virkning. De tiltakene som foreslås, er i overensstemmelse med de Norge har iverksatt. EU-kommisjonen har derfor bedt de angjeldende land om å oppheve sine unilaterale tiltak straks. De fleste av dem har nå opphevet sine forbud mot import av levende storfe samt sæd og embryo av storfe. Departementet har i sitt brev av 5. februar gitt komiteen en grundig vurdering av forslaget som ligger til behandling. Landbruksministerens redegjørelse var en oppfølging og utdypning på dette området. Det er begge steder vist til at med en tilstrekkelig faglig begrunnelse er det mulig å innføre importforbud – det er i tråd både med EØS- og WTO-avtalen – men det fastslås at slik faglig begrunnelse ikke foreligger i dette tilfellet. Standpunktet støttes av de norske eksperter på Veterinærinstituttet og av EUs vitenskapelige styringskomite. Begge faginstanser har konkludert med at den risiko som måtte være for folke- og/eller dyrehelsa, blir tilstrekkelig ivaretatt med de tiltak som er iverksatt. Med dette vil jeg anbefale komiteens innstilling.