Maren Grøthe (Senterpartiet), 2022-01-11:
For Senterpartiet har det alltid vært og vil fortsatt være utrolig viktig å sikre et yrkesfagløft. Vi trenger flere og flere hender som har lyst til og ønsker å bidra og skape verdier til samfunnet vårt framover. De siste årene kan det virke som vi har fått en trang til at flest mulig skal ha en bachelorgrad eller en mastergrad. Samtidig ser vi at det er de mest praktiske elevene som ofte faller fra. Det er dumt når næringslivet trenger flere fagarbeidere. Vi trenger ingeniører, men vi trenger også dem som skal arbeide i helsesektoren, dem som skal bygge veier og hus, og restaurant- og matbransjen vår skriker etter folk. Det er litt interessant å høre Høyres skryteliste over at de har gått i front for så store satsinger på yrkesfag. Realiteten er at et tverrpolitisk storting i stor grad har vedtatt og pålagt regjeringen arbeidet med nye læreplaner, statusheving, sikring av yrkesfaglærere osv., uten at dette har vært deres egne fanesaker i særlig stor grad. For Senterpartiet og Arbeiderpartiet er det mye vi har lyst til å ta tak i. Utdanningen av framtidens fagarbeidere starter allerede i 1. klasse og må være en vesentlig del av norsk skole gjennom hele utdanningssystemet. Da må vi bygge skolen sånn at elevene ikke først og fremst forberedes på en akademisk karriere, men også får anerkjennelse for praktiske ferdigheter, og at skolen forbereder dem til og motiverer dem for praktiske utdanninger og yrker. Hurdalsplattformen slår fast at vi vil styrke praktisk læring i skolen, bl.a. gjennom en ungdomsskolereform. Alle elever i ungdomsskolen skal få tilbud om arbeidslivsfag og minst ett praktisk rettet valgfag. De praktisk-estetiske fagene skal vektlegges mer i lærerutdanningene. De skal satses på, og det har vi allerede satt i gang gjennom årets statsbudsjett. Rådgivningstjenesten i ungdomsskolen må også styrkes. Samtidig må vi sikre at alle de som starter på en yrkesfaglig utdanning, får fullført den. Da må vi sikre alle sammen en lærlingplass. Derfor er vi veldig glade for at vi bevilget 113 mill. kr ekstra utover Solberg-regjeringens budsjett til nettopp dette arbeidet. Framover vil vi også sette større krav til bruk av lærlinger og forbedre de ordningene vi har. For at flere elever skal kunne kvalifiseres til disse lærlingplassene, er det viktig at de får god nok opplæring på skolene i forkant. Da må de få trene på relevant utstyr. En stram fylkesøkonomi kombinert med manglende satsing fra Solberg-regjeringen har resultert i at én av fire lærere på yrkesfag mente de manglet nødvendig utstyr for å kunne lære bort fagene sine, ifølge en undersøkelse fra Utdanningsforbundet i 2020. Dette er ikke bra nok. Derfor deler regjeringen nå ut 77 mill. kr til skolene som skal brukes på nettopp sånt utstyr. For eksempel får min nærskole, Gauldal videregående, nå 2,3 mill. kr de kan bruke på utstyr som skal lære opp framtidens fagarbeidere. Å løfte fagskolene vil også være et viktig ledd i arbeidet for at flere skal velge yrkesfag. Realiteten i dag er at mange av dem som går yrkesfag, og mange ungdommer som skal velge utdanning, ikke er klar over at man kan bygge på et fagbrev med høyere yrkesfaglig utdanning. Senterpartiet har i mange år arbeidet for at dette skal bli et mer anerkjent tilbud, og at antallet plasser i sektoren skal trappes opp. Det vil vi fortsette med. Totalt sett har Senterpartiet og Arbeiderpartiet store ambisjoner for dette feltet i årene framover. Skal flere elever ønske å bli fagarbeidere, må det oppleves som et reelt alternativ for flere. Da må praktiske ferdigheter anerkjennes, mulighetene må styrkes, og de må legges fram.