Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2008-10-06:
Den foregående taleren, Høyres Øyvind Halleraker, sa at Regjeringen ikke har fulgt opp barnehageløftene sine. Jeg må i den anledning få lov til å opplyse hr. Halleraker og komme med den gladmeldingen at den rød-grønne regjeringen faktisk snart er i ferd med å passere målstreken i jobben med å skaffe barnehageplass til alle barna i Norge som ønsker det. I over 400 av landets kommuner er det i dag full barnehagedekning, og om lag 96 pst. av barna som startet på skolen i høst, har gått i barnehage. Fra å være et gode for de få har barnehager blitt et tilbud til det store flertall av barn mellom 1 og 6 år. Barnehageforliket fra 2002 og den påfølgende massive utbyggingen av barnehager er en stor reform som betyr mye for småbarnsforeldre. Nybakte foreldre slipper nå å miste nattesøvnen - som de dessverre så ofte gjorde tidligere - på grunn av manglende barnehagetilbud til den lille. Det er ingen liten reform som er gjennomført. Siden 2003 har over 60 000 flere barn fått plass i barnehage. Vi bruker i dag 13,8 milliarder kr mer på barnehager enn i 2003. Dette innbærer en økning på 170 pst. Samtidig med den massive utbyggingen er prisen på barnehageplass blitt redusert. Vi har innført en makspris, som nå er på 2 330 kr. I kommunale barnehager er prisen for en barnehageplass redusert med 37 pst., mens i private barnehager er prisen nesten halvert. Disse prisreduksjonene har resultert i at enda flere foreldre nå har råd til å ha barna sine i barnehage, noe som igjen har resultert i enda større etterspørsel etter barnehageplass enn det vi kunne overskue i 2003. Høyre, med Jan Tore Sanner i spissen, har i det siste kritisert Regjeringen for å bruke overskuddet fra oljefondet på feil måte ved bl.a. å satse på barnehager og omsorg i stedet for på infrastruktur. I motsetning til Høyre og representanten Sanner ser ikke Arbeiderpartiet på barnehager som en kostnad. Vi ser på barnehager som en forutsetning for kvinners yrkesdeltakelse og dermed som et viktig bidrag til verdiskapingen i Norge. Det samme blir framhevet i World Economic Forums konkurranserapport, hvor de nordiske landene rangeres blant de ti mest konkurransedyktige økonomiene. Her framheves det at velferdsgoder som barnehager og gode foreldrepermisjonsordninger er et økonomisk konkurransefortrinn fordi det bidrar til høy yrkesdeltakelse og dermed høy verdiskaping. I løpet av de rød-grønnes tre år har kulturlivet opplevd gode dager. For fire og et halvt år siden lanserte SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet Kulturløftet. Dette var det første området vi rød-grønne utarbeidet felles politikk på, og som skulle følges opp dersom det ble rød-grønn seier i 2005. Og kultur har blitt et viktig satsingsområde for Regjeringen. I løpet av tre budsjetter er det bevilget over tre milliarder mer til kultur og frivillige organisasjoner. Kulturfeltet er løftet opp i politikkens førstedivisjon og konkurrerer nå om de store økningene på statsbudsjettet. Den rød-grønne regjeringen har gjort et historisk løft som har forandret Norge, og som viser at det har stor betydning hvem som styrer landet. Jeg tror det er få eller ingen i Kultur-Norge som ønsker en fremskrittspartidominert høyreregjering etter neste valg. Kultur-Norge frykter det fordi de vet at med Fremskrittspartiet ved roret vil vi få et fattigere kulturliv dominert av et ensidig kommersielt uttrykk. De vet at det ikke er slik som Fremskrittspartiet ynder å tro, at ved å kutte i kulturbudsjettet kan folk flest velge sjøl hva som er viktige kulturarenaer for dem. De vet at folk flest får mindre å velge i, ja i mange tilfeller ingen valgmuligheter i det hele tatt. Når det kuttes i kulturbevilgningene, er det de med store ressurser og en stor pengebinge å ta av som bestemmer hva som er kultur for folk flest. En rød-grønn regjering vil videreføre Kulturløftet etter neste års stortingsvalg. Med en fremskrittspartidominert høyreregjering kan Kultur-Norge oppleve en skikkelig blåmandag.