Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-11-30:
Det overrasker meg litt når siste taler, Ingebrigtsen, kaller opprettelsen av Finnmarkseiendommen for en styrking av demokratiet. Så vidt jeg vet, har det aldri vært flertall, i hvert fall ikke i Finnmark, for innføring av Finnmarkseiendommen, som i denne saken ligger mitt hjerte nærmest – og heller ikke for videreføring av adaptert finnmarkslov sørover langs svenskegrensen og langt ned i Hedmark. Vi har ikke anledning til å legge fram kart i Stortinget, men jeg kunne tenke meg å oppfordre både tilhørerne og dem som er med og debatterer denne saken, til å se på de kartene som er brukt på Sametingets hjemmeside, og hva man regner for samiske områder, når man diskuterer disse tingene. Jeg gjør oppmerksom på at Finnmarkseiendommen i dag forvalter 46 000 km2. Det er en av de største sammenhengende eiendommene i Norge, og mest sannsynlig også i Europa. Den styres av en etnisk sammensetning, altså et styre som er etnisk sammensatt. Det har for så vidt både representanten Amundsen og representanten Odden vært inne på. Å kalle den styringen demokratisk finner jeg svært vanskelig. Ved finnmarkslovens ikrafttredelse presterte daværende styreleder, i dag Sametingets president, å føre det første styremøtet i Finnmarkseiendommen for lukkede dører. Jeg vet ikke om Statsskog noensinne har gjort det. Så når flertallet i denne saken snakker om demokrati og åpenhet osv., synes jeg man må sette seg inn i de tingene man diskuterer. Det som har skjedd i Finnmark allerede i dag, er at konfliktnivået helt åpenbart har blitt større: Andre utmarksnæringer – som drives av det som kanskje må kunne sies å være etniske nordmenn – som sanking, turisme, hyttebygging osv., står mot reindriftsnæringen. NRK Sámi Radio tok den 24. mai i år opp et eksempel på at næringsutøvere som driver med bær- og urteplukking, blir fordrevet, fordrevet fra en næring som de har drevet på med i årevis. Likeens meldte Sámi Radio den 26. juli i år at bøndene har blitt lovet av Statsskog i 10–20–30 år at de skal få kjøpe jorda de driver, jord som ikke var verdt noen ting da de overtok den, jord som disse menneskene har brukt 10, 20, 30 og 40 år på å dyrke opp og skape en verdi av. Finnmarkseiendommen sier nå at de ikke skal få lov til å kjøpe. Så er jeg glad for én avklaring, og det er at Sametinget har sagt at de ikke vil være en del av mindretallet i eierorganet i Troms og Nordland. Da regner jeg med at Sametinget mener det. Det har de sagt i en pressekonferanse den 21. november 2007, og både NSRs parlamentariske leder, tidligere sametingspresident Aili Keskitalo, og Egil Olli sier at de ikke vil være med i et mindretall i styrene i Hålogalandseiendommen, som NSR-utvalget kommer til å legge fram innstilling om 3. desember. Dette er altså snakk om Nordland og Troms, og for så vidt også Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag. Det er altså fylkeskommuner med 0,5–1 pst. samisk bosetning. En etnisk gruppe som utgjør 0,5–1 pst. av befolkningen i disse fylkene, forlanger altså å ha flertall i forvaltningen av utmarkseiendommene i disse fylkene. Dette er utmark som den norske befolkningen, altså resten av befolkningen, har et aktivt forhold til. Man driver jakt, man driver fiske, man driver utmarksbeite, det er skogsdrift, man driver turisme, hyttebygging osv., og så forlanger Sametinget å få flertall i styret også for Hålogalandseiendommen, og gjerne også i Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag, Hedmark og Oppland. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet kommer sikkert til å kalle det også for en styrking av demokratiet. Jeg gjetter at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet kommer til å gi etter for trykket fra Sametinget også denne gangen.