Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
I dag skal vi behandle en lovproposisjon fra regjeringen om endringer i folketrygdloven, lov om Statens pensjonskasse og enkelte andre lover knyttet til endring av regulering av alderspensjon under utbetaling. I saken ble det avholdt høring, der Pensjonistforbundet deltok. Innstillingen fremmes av komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre og Senterpartiet. Innstillingen støtter regjeringens forslag om modell for regulering av pensjoner under utbetaling i 2022 og omlegging av reglene for regulering av minste pensjonsnivå. Det fremmes samtidig fem forslag fra et mindretall bestående av komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Rødt. Forslagene innebærer at avviket mellom forventet og reell lønnsvekst i 2021 tillegges reguleringen for 2022 i sin helhet at minste pensjonsnivå i 2022 skal reguleres etter lønnsveksten at regjeringen skal opprette en opptrappingsplan for å øke minste pensjonsnivå til EU60 at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med forslag om forhandlingsrett at Pensjonistforbundet skal få plass i det tekniske beregningsutvalget Det er også fremmet et forslag fra et mindretall bestående av komiteens medlem fra Rødt, om å regulere alderspensjon under utbetaling i 2022 etter lønnsveksten. Pensjonssystemet vårt er en av bærebjelkene i den norske velferdsstaten. Pensjonsreformen er et spleiselag mellom dagens pensjonister, dagens arbeidstakere og barna våre, som skal få pensjon i framtiden. Pensjonssystemet vårt må være både økonomisk bærekraftig og sosialt rettferdig. Det er store forskjeller i økonomien til pensjonister. Vi skal sikre at folk får en pensjon som sikrer trygghet når man går ut av arbeidslivet. Regelverket bygger på at man får uttelling for årene man har hatt i arbeid. Det er viktig at systemet er både forståelig og forutsigbart for den enkelte. Det vi behandler i forbindelse med Prop. 41 L for 2021–2022, innebærer at vi går over til et mer stabilt reguleringsregime der pensjonistene ikke vil tape kjøpekraft når arbeidstakerne får reallønnsvekst. Dette har vært en viktig sak for flere av partiene på Stortinget, inkludert Arbeiderpartiet, men også for fagforeninger og pensjonister, over flere år. Jeg er glad for at vi med dette vedtaket får på plass denne nye reguleringsmetoden. I proposisjonen er det lagt fram forslag om regulering av pensjon i tråd med Stortingets vedtak 622, som ble fattet i sammenheng med behandlingen av Representantforslag 53 S for 2020–2021, om et anstendighetsløft for pensjonister. Videre er det lagt fram forslag om å endre reglene for hvordan minste pensjonsnivå reguleres. Dette gjøres som en nødvendig tilpasning til forslagene om å regulere pensjoner under utbetaling etter et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Regelendringene som legges fram, er nødvendige for at det skal være mulig å foreta vilkårsprøvingen av når personer kan starte uttak av pensjon før fylte 67 år. Komiteens flertall påpeker i sine merknader at minste pensjonsnivå vil bli stadig lavere på sikt sammenlignet med det generelle lønnsnivået i samfunnet. Jeg vil understreke at denne utviklingen er uavhengig av endringene som nå gjøres. Flertallet viser samtidig til at minstenivåene i folketrygden er en viktig del av mandatet til utvalget som arbeider med å evaluere pensjonsreformen, og mener at spørsmål knyttet til utviklingen av minste pensjonsnivå må ses i lys av utvalgets rapport. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet skriver også i sine merknader at regjeringspartiene har en klar politisk målsetting om å øke minste pensjonsnivå, og mener at det må komme en varig endring i minstenivåene for å motvirke at minstepensjonistene blir hengende etter. Slike endringer påpeker disse partiene at må håndteres i sammenheng med en mer helhetlig og grundig oppfølging av evalueringsutvalgets rapport. Med det anbefaler jeg komiteens innstilling.