Bent Høie (Høyre), 2016-06-09:
Mat og måltider for eldre er en viktig del av oppdraget til den kommunale omsorgstjenesten. Maten har stor betydning for opplevelsen av livskvalitet og god helse, og for evnen til å være aktiv i hverdagen. Undernæring øker risikoen for komplikasjoner, svekker motstandskraften, forverrer fysisk og kognitiv funksjon, forsinker rekonvalesens og gir økt dødelighet. Det er satt i gang flere tiltak for å støtte kommunene i arbeidet med å sikre godt kosthold og sunn ernæring hos eldre som mottar tjenester i sykehjem og hjemmetjeneste. Undersøkelser og tilsynserfaringer viser at det har skjedd forbedringer på disse områdene de siste årene. Ifølge Helsedirektoratets veileder for ernæringsarbeid i helse- og omsorgstjenesten handler godt ernæringsarbeid primært om interesse og kompetanse om kosthold, kunnskap om mat som er både billig og sunn, og prioriteringer av hva man vil legge vekt på. Denne regjeringen satser mye på kompetanse og kunnskap. Vi har lagt fram en egen plan for rekruttering, kompetanse og fagutvikling i de kommunale helse- og omsorgstjenestene – Kompetanseløft 2020. Formålet med planen er å bidra til faglig styrke og at den kommunale helse- og omsorgstjenesten har tilstrekkelig kompetanse også innenfor ernæring. I 2016 styrket vi det kommunale kompetanse- og innovasjonstilskuddet for å gi kommunene anledning til å sette i verk kompetanse-, innovasjons- og utviklingsarbeid også på ernæringsområdet. Tilskuddet forvaltes av fylkesmannsembetene. Fylkesmannen er en viktig pådriver for godt ernæringsarbeid i kommunene og tar bl.a. initiativ til kurs og seminarer rundt god ernæringspraksis. Den nasjonale satsingen på å styrke ernæringskompetansen i omsorgstjenesten ble avsluttet i 2015. Satsingen har bidratt til utvikling av ulike kompetansehevende tiltak i kommunene, som e-læringskurs, opplæringspakker og veiledere. Dette er nå i ferd med å spres til andre kommuner. Det er viktig med økt kunnskap om ernæringssituasjonen blant personer som mottar helse- og omsorgstjenester. Helsedirektoratet arbeider derfor med å utvikle kvalitetsindikatorer for ernæring i omsorgstjenesten. De første indikatorene publiseres i 2017 og vil bl.a. vise hvor mange som er vurdert for ernæringsstatus ved ankomst til sykehjem eller ved vedtak om hjemmesykepleie andelen som er vurdert å være i ernæringsmessig risiko, og andelen av dem som er i ernæringsmessig risiko, og som har fått tiltak Regjeringen har satt i gang et arbeid med å utvikle en trygghetsstandard for kvalitet i sykehjem. Trygghetsstandarden skal operasjonalisere lovkrav og andre kvalitetsstandarder slik at det blir enkelt for norske sykehjem å innføre dem. Kvalitetsforskriften, som bl.a. handler om ernæring, vil ha en naturlig plass i dette arbeidet. Systemet og standarden skal prøves ut i et utvalg kommuner fram til våren 2018. Evalueringen vil danne grunnlag for videre utvikling og implementering av trygghetsstandarden. Fra i år er ernæring blitt et nytt innsatsområde i det nasjonale pasientsikkerhetsprogrammet, I trygge hender. Arbeidet med å utarbeide en konkret tiltakspakke på ernæring er igangsatt. Etter at tiltakspakken er pilotert, arrangeres læringsnettverk for å spre og implementere tiltakspakken. Helsedirektoratet har besluttet å revidere Nasjonal faglig retningslinje for å forebygge og behandle underernæring. I retningslinjen er det tydelig krav om at alle som møter helse- og omsorgstjenestene, skal få kartlagt sin ernæringsstatus og få et individuelt tilpasset tilbud. Et slikt tiltak er viktig for å forebygge og behandle kostholdsrelaterte sykdommer og feil- og underernæring. Helse og omsorgsdepartementet samarbeider også med Landbruks- og matdepartementet, som de siste fire årene har iverksatt ulike kurs, konferanser eller konkurranser for ansatte i omsorgstjenestene. Ved behandlingen av folkehelsemeldingen, Mestring og muligheter, vedtok Stortinget en ny handlingsplan med konkrete tiltak for å fremme sunt kosthold i hele befolkningen. Barn, unge og eldre er de prioriterte målgruppene. Helse- og omsorgsdepartementet koordinerer dette arbeidet mellom de ulike departementene, og det tas sikte på at handlingsplanen er ferdig i 2017.