Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-12-12:
Finanskrisen har vært i fokus siden budsjettet ble framlagt. Spenningen er egentlig større knyttet til hvilke forundringspakker Regjeringen skal komme med framover, enn hva som blir diskutert og vedtatt nå. Dette var et budsjett godt tilpasset situasjonen, sa Regjeringen. Vi ser vel heller hvor «på hæla» Regjeringen er. Innenfor høyere utdanning og forskning har vi vel sett et av de beste eksemplene på at Regjeringen ikke skjønner effekten av sin egen politikk. Tre år med klampen i bånn i høykonjunktur har gitt oss en kostnadseksplosjon langt utover det som er kostnadskompensasjonen i budsjettet. Resultat: Hvileskjæret er ikke lenger bare Djupedals, det er permanent og rød-grønt kronisk. Regjeringen har brukt de tre gode årene til å skjære ned på og strupe stimulansetiltak for næringsrettet forskning. Den har overhodet ikke ofret den politiske enigheten om at næringslivets forskning skal økes til 2 pst. av BNP innen 2010, en tanke i perioden. Departementet skriver selv i stortingsmeldingen at offentlige investeringer i FOU-tiltak mot bedriftene gir en vesentlig nytte utover de bedriftsøkonomiske resultatene. Regjeringen kan umulig skjønne konsekvensene av hva de selv skriver. Dette er jo selve kjerneargumentasjonen for å finne løsninger som løfter den bedriftsøkonomiske lønnsomheten opp. Tidene har endret seg. Kriseoverskriftene er over oss, motbakken blir tung, og Forskningsrådet og Norsk Industri har lagt fram tall som viser at krisen kan komme til å påvirke næringslivets forskning svært negativt. Regjeringen har ikke kommet med mottiltak, men kan se til Høyres alternative budsjett for gode ideer. SkatteFUNN er en svært effektiv ordning. Den mobiliserer og når fram til den delen av næringslivet som vanligvis både er vanskelig å nå, og som forsker lite: de små og mellomstore bedriftene. Den når bredt. Derfor styrker Høyre SkatteFUNN med ca. 490 mill. kr. BIA styrkes med 25 mill. kr og næringsrettet forskning med 125 mill. kr. Dette er tiltak som vil stimulere prosjekter ut fra kvalitet og potensial og fungere på næringslivets premisser. Den lille økningen Regjeringen bevilger til BIA, øremerkes i stor grad. Det samsvarer ikke med ordningens intensjon. Finansminister Kristin Halvorsen var raskt ute med krav mot forretningsbankene om å kutte renten da Norges Bank senket den. Underlig er det da å høre at forskningsministeren ikke ser noen grunn til at Statens lånekasse skulle ha behov for det samme. Studentene er vel nå den eneste gruppen som vil se en renteøkning før de får se en rentenedgang. Det er paradoksalt og underlig at regjeringspartiene ikke støtter forslag nr. 23. Representanten Lena Jensen sa i et replikkordskifte at det var en vurderingssak, og gjorde det til et spørsmål om penger på statsbudsjettet. Det at man måtte ta slike hensyn, var ikke særlig framtredende i forhold til de private aktørene da kravet fra Halvorsen kom. På mange måter illustrerer vel dette heller konsekvensene av statlig styring med SV i førersetet når det gjelder å ha konkurranse i markedet. Høyre sørget for at kvalitet i skolen er kommet i fokus. Utfordringene er mange. I et kunnskapssamfunn går de fra barnestadiet og helt til videreutdanning og omskolering av voksne. Vi har utfordringer langs hele linjen. I skolen har vi vært opptatt av å få fram eierskap og ledelsesperspektivet. Å være leder i en skole er en stor utfordring. Jeg er glad for at Regjeringen har kommet etter oss på dette punktet, men at man ikke vil kreve obligatorisk lederutdanning for ledere i skolen, mener jeg fortsatt er et paradoks. Det er skolelederen som skaper den gode, lærende og velfungerende skolen. Da kommer også resultatene. Det er viktig å huske at finanskrisen også skaper muligheter. Innen utdanning gir det oss en mulighet til å iverksette utdanningstiltak rettet mot dem som blir permittert eller står i fare for igjen å havne utenfor arbeidsmarkedet. Derfor avsetter Høyre 100 mill. kr ekstra til BKA-ordningen. Da kan man få opplæringstiltak tilpasset bedriftene, og man når de mange som ikke ønsker seg inn i en skole. I Høyre registrerer vi stor interesse for programmet fra bedriftenes side. 279 søknader med omsøkt beløp på 129,5 mill. kr i 2007, som var en økning på 35 mill. kr fra 2006, fører ikke til økning i bevilgningene fra Regjeringen. Høyre vil satse på dette som et tiltak i krisetider med 100 mill. kr ekstra. Regjeringen kan fortsatt komme etter i de varslede krisepakker.