Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2000-06-15:
Regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett svarte på ingen måte til de forventningene som på forhånd var bygd opp. Kanskje gjelder dette i særlig grad samferdsel, som vår proposisjon omhandler, der sigarføringen til tider var svært høy mens Arbeiderpartiet var i opposisjon. Tidligere samferdselspolitisk talsmann for Arbeiderpartiet, Karl Eirik Schjøtt-Pedersen, kjørte det ene stormløpet etter det andre mot sentrumspartiene for løftebrudd og manglende oppfølging av bevilgninger til samferdsel. I Kristelig Folkeparti hadde vi derfor ventet oss at Arbeiderpartiet i revidert nasjonalbudsjett ville gi noen små – jeg gjentar små - signaler om et framtidig løft for samferdselssektoren. Det Regjeringen la fram, innebærer i virkeligheten kutt på svært mange samferdselsområder, og det kan derfor etter mitt skjønn, på bakgrunn av tidligere uttalelser, ikke oppfattes som noe annet enn et skikkelig tilbaketog. Det største kuttet rammet kjøp av ulønnsomme posttjenester. Men også riksveginvesteringer, legging av fast dekke på grusveger, fylkesveginvesteringer og jernbaneinvesteringer ble rammet. Den vinteren som ligger bak oss, har ført til store ekstrautgifter til drift av vegnettet i flere landsdeler. Både Vestlandet og Nord-Norge har hatt uvanlig store snømengder. Det har selvsagt også gitt store utgifter. Vinteren og våren har også vært kjennetegnet av en høy oljepris. Det har fått konsekvenser, bl.a. i form av økt pris for drivstoff til fergene. Ekstrautgiftene til drift av fergene er anslått til 145 mill. kr, og ekstrautgiftene til drift av vegnettet til 195 mill. kr. Regjeringen foreslår å kompensere for det meste av disse ekstrautgiftene. Men problemet, sett fra Kristelig Folkepartis side, er inndekningen, som rammer en rekke andre viktige samferdselsformål. Riksveginvesteringene foreslås redusert med 130 mill. kr, hvorav 110 mill. kr er ment disponert til drift, vedlikehold og ferger. De disponible midlene til legging av fast dekke på riksveger halveres. Rett nok skriver Regjeringen at målet om fast dekke på alle riksveger innen 2003 står fast, men når de kutter 50 av 100 mill. kr midt i året, må det nødvendigvis få konsekvenser for aktiviteten i år. Dette rammer i særlig grad distriktsfylker, som i utgangspunktet har svært små rammer fra før av. Tilskott til fylkesvegformål kuttes kraftig, med 102 mill. kr. Det er også nødt til å få konsekvenser for aktiviteten. Når regjeringspartiet så raskt løper fra sine løfter, er det til gjengjeld for Kristelig Folkeparti gledelig at sentrumspartiene sammen Høyre og Fremskrittspartiet retter opp en del av de etter mitt skjønn dramatiske kuttforslagene i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Sentrumspartiene har funnet inndekning og sikret at det er mulig å øke midlene til vegvedlikehold med 80 mill. kr. For oss er det helt avgjørende at dette bl.a. skal sikre tilstrekkelig med midler til at en ikke risikerer at fergetilbudet blir svekket. Proposisjonen antyder at det er mulig å spare penger ved å redusere noe på fergetilbudet der det er trafikkmessig grunnlag for det. Det kan bety å kutte første eller siste ferge. Det vil vi fra Kristelig Folkepartis side advare sterkt mot. De delene av landet som er avhengig av ferge, skal ikke fratas sine kommunikasjonsmuligheter over større deler av døgnet enn det som allerede er tilfellet. For Kristelig Folkeparti er det tvert imot en målsetting å utvide fergetilbudet på kveld og natt for å øke trivselen og legge til rette for større bo- og arbeidsmarkedsregioner, som jo er et av hovedmålene i Nasjonal transportplan. Kristelig Folkeparti har også bidratt til å sikre at noe av kuttet i midlene til fast dekke på riksveger blir lagt tilbake. I tillegg har vi skaffet flertall for å legge tilbake noe av kuttet på tilskuddet til fylkesveger. Desverre har vi ikke fått med oss et flertall på å legge tilbake de 30 mill. kr Arbeiderpartiet har kuttet i sterkt tiltrengte jernbaneinvesteringer. Proposisjonen omhandler en rekke bompengeprosjekt. I omtalen av flere av dem nevnes det at overskridelser utover 10 pst. skal dekkes av staten, i tråd med standardavtalen. Fra Kristelig Folkepartis side er vi i tvil om det er lurt med et slikt punkt i standardavtalen. Hvis en ser på den saken som Stortinget nettopp har debattert, Gardermoprosjektet, pekes det der på muligheten for strategisk budsjettering. Det kan ikke være tvil om at dette punktet i standardavtalen kan medføre samme mulighet innenfor vegsektoren. Vi skulle derfor gjerne ha sett at nettopp dette punktet i standardavtalen ble tatt opp til vurdering, gjerne i forbindelse med Nasjonal transportplan. Rassikring er et høyt prioritert område innen samferdsel for Kristelig Folkeparti. Vi er redd for at innsatsen kan bli svekket dersom rassikring ikke føres videre som en egen post i budsjettet. Rett nok blir også midler under andre poster brukt til tiltak med rassikringseffekt, men det trenger ikke å være noen motsetning mellom dette og det å ha en post for reelle rassikringstiltak. Vi må selvsagt unngå at midler over denne posten går til tiltak der andre motivasjoner ligger til grunn for ønske om utbygging. Vi opplever her på nytt at Arbeiderpartiet, med støtte fra Høyre og Fremskrittspartiet – og SV, og det forundrer meg spesielt – drar inn en post i samferdselsbudsjettet som har spesielt stor betydning for Distrikts-Norge. Det finnes få rassikringsprosjekt i det sentrale østlandsområdet, og da kan det kanskje være lurt å skjule manglende innsats på dette viktige området for Distrikts-Norge i posten for de ordinære riksvegbevilgninger. Tilsvarende vil også innsatsen for fast dekke på riksveger bli mindre synlig hvis dette ikke videreføres som en egen post. Vi skal fra Kristelig Folkepartis side uansett følge nøye med på den informasjon som kommer i budsjettproposisjonen til høsten, og i Nasjonal transportplan, for å se om framdriften på rassikring og på legging av fast dekke på riksveger er på plass. Avslutningsvis vil jeg gjerne ta en kort visitt innom Luftfartsverket. I proposisjonen foreslås driftsresultatet i Luftfartsverket økt med 80 mill. kr ved å øke trekket på reguleringsfondet. Det står videre i proposisjonen at departementet legger til grunn at reduksjonen ikke vil få virkninger for Luftfartsverkets planlagte investeringer i 2000. Senere har det kommet ut informasjon fra Luftfartsverket om at dette kan få store konsekvenser for planlagt opprustning av regionale lufthavner. Jeg vil derfor be samferdselsministeren om å kommentere dette i sitt innlegg senere. Kristelig Folkeparti fant ikke inndekning for å kompensere også for denne posten, men jeg kan love at vi skal komme tilbake til saken i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan og budsjettet for 2001. For Kristelig Folkeparti er opprustning av regionale lufthavner svært viktig.