Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det som er et lite paradoks i dagens debatt og i den debatten vi hadde for et par uker siden også, er at ingen av oss har snakket om valutaen, kronen, som er det viktigste elementet av alle for at vi nå klarer å forbedre konkurransekraften til norsk næringsliv. Hvis man ser på det jeg pleier å definere som den gode tiden, da jeg selv satt i regjering, fra februar 2013 – tider skal komme, og tider skal henrulle – har kronekursen falt med 25 pst. siden da. Det er hovedgrunnen til at vi nå ser økt investeringstakt i norsk industri. Det er litt viktig når vi skal diskutere skatte- og avgiftsgrep, der Senterpartiet har tro på mer aktiv bruk av avskrivingsregler og den typen målrettede skatte- og avgiftsgrep, og der dagens styringspartier har mer tro på formuesskatt, at vi i ærlighetens navn ser på hva som er de aller viktigste driverne i økonomien. Det som kanskje er hoveddriveren i økonomien nå, er at vi har fått et helt annet bytteforhold, en helt annen konkurransekraft når det gjelder innenlands industri, med et verdifall på kronen på 25 pst. Nå vil det sannsynligvis stige litt igjen. Det er aldri bra med for høyt, som det sikkert var i 2013, og kanskje det er for lavt nå. Det er bra at det er stabilitet. Men i sum har i hvert fall det at vi har en egen valuta, hjulpet oss gjennom den bøygen vi er i, når vi har den sviktende oljekursen som vi har. Det som jeg synes det er viktig å løfte fram fra Senterpartiets opplegg i skatte- og avgiftsopplegget, er at vi ønsker å bruke skatte- og avgiftsopplegget mer til å sikre en bedre sosial og geografisk fordeling. Når en ser på skatteopplegget vårt, vil alle de som har under 500 000 kr i inntekt, få en lavere skattebelastning med vårt opplegg enn med regjeringens opplegg. Når det gjelder geografisk fordeling, har vi målrettede skatte- og avgiftsgrep mot fiskeri, mot industri og mot transportnæringen. Vi har også noen helt klassiske skattefradragsordninger for Finnmark og Nord-Troms. Et av de temaene som har vært mest diskutert i årets budsjettbehandling – det er jo ofte detaljene som vi diskuterer, som betyr mye – er pendlerfradraget. Vi synes det er veldig rart at man i en tid med økende ledighet, der Robert Eriksson som arbeidsminister har sagt at folk må være villige til å reise lenger, velger for tredje året på rad å gjøre pendlerfradraget så mye dårligere. Vi burde være glad for og stimulere til at folk skal være villig til å reise når de mister jobben. Så vi synes det er en uklok politikk i en tid når folk må reise mer. Vi har gått motsatt vei og økt pendlerfradraget vesentlig, fordi vi mener at det er et bedre og mye mer riktig virkemiddel enn bare flate skatteletter, som regjeringen legger opp til. Det som også er veldig utfordrende, som jeg også var innom i finansdebatten, er at når det er fire partier som har så ulike syn, så gir det en del rare utslag. Denne sluttvederlagsordningen kan jeg ikke i min beste tro tro var gjennomtenkt. At det var et mål for Kristelig Folkeparti og Venstre å innføre økt skatt for 60-åringer som mister jobben, klarer jeg ikke å tro. Men det som i hvert fall er viktig når det har skjedd, som jeg mener var en feil, er at vi må klare å si at de ikke skal få avkortning i Nav-ytelsene, og at det blir klargjort fullstendig og tydelig. Det er en konsekvens når det blir inntektsført, at man i neste omgang vil få mindre ledighetstrygd. Da får det en dobbel effekt, en enda større innsparing for staten enn det som ligger i opplegget. Jeg tror ikke at det var noen av de fire forlikspartienes ønske at man i tillegg til å få mer skatt skulle miste ledighetstrygd. Når man ser at den typen ting skjer, fordi ting skjer i de siste nattetimene, bør man rydde opp i det så fort som mulig, sånn at ikke enkeltmennesker rammes og det skapes for mye usikkerhet når ledigheten er på vei opp, som den er akkurat nå. I fjor var det poseavgiften som ble et av de morsomme eventyrene for oss og marerittene for regjeringen, og da fikk man inn de to paragrafene som gjorde at man måtte trekke i nødbremsen. Noen ganger er det klokt hvis man fatter avgiftsvedtak som ikke er gjennomtenkte og gode. Jeg klarer heller ikke å tro at vedtaket om flyseteavgift er gjennomtenkt og ønsket på den måten, for det kan ikke være riktig at man skal ha 80 kr tur-retur New York, som det vil bli, og 160 kr tur-retur Bodø–Svolvær. Da har det ikke noen miljøeffekt. Det har en motsatt og negativ effekt. Nå ser vi at det gir en del negative effekter innenlands, ved at klassiske distriktsruter legges ned, og vi ser det i dag ved at Rygge flyplass kan legges ned. Jeg håper at regjeringen og de fire forlikspartiene går inn i det litt åpent, og at man trekker i nødbremsen når man ser at dette har ingen effekt på grunn av kvotesystemet, og at konsekvensen er at mange gode tilbud legges ned.