Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2001-06-07:
Når man snakker om miljø og miljøvern, bør man huske på at nesten all menneskelig aktivitet medfører større eller mindre grad av forurensning. Etter Fremskrittspartiets mening skal tiltak som skal begrense forurensningen, ivareta to krav. For det første skal de være effektive, og for det annet skal prinsippet om likhet for loven ivaretas. Noe som medfører forurensning, er alle grunnstøtingene og skipsforlisene som har funnet sted langs norskekysten i det siste. Erfaringene etter disse forlisene tilsier at det er helt nødvendig med en bred gjennomgang av dagens oljevernberedskap, og der statens egen beredskap analyseres. Et eksempel som viser at beredskapen ikke er god nok, er det som skjedde i forbindelse med havariet av bulkskipet «John R» utenfor kysten av Troms. Det tok svært lang tid, nærmere en uke, før tømmingen av bunkersolje ble igangsatt. Årsakene til dette er flere, men dårlig organisering, mangel på utstyr samt lang avstand mellom havaristen og depoet er nok noen av hovedelementene. Dårlig oljevernberedskap blir ekstra bekymringsfullt når det fra Nordvest-Russland skal skipes ut 7,5 millioner tonn råolje årlig. Transporten av råoljen skal skje med tankskip som skal seile nær kysten av Nord-Norge. Det er viktig at oljevernberedskapen både inkluderer forebyggende tiltak og har en struktur som gir rask og effektiv opprydning hvis uhellet er ute. Jeg er derfor glad for at det er flertall for forslag V, slik at det blir en nødvendig forbedring av oljevernberedskapen i nord. Det er ikke bare i nord det fraktes olje. Liknende og større transporter foregår også andre steder i landet, eksempelvis på Vestlandet. Og da er vi i Fremskrittspartiet av den formening at oljevernberedskapen bør styrkes med nødvendig utstyr og deponier også i andre deler av landet. Fremskrittspartiet forutsetter at miljøvernministeren følger dette opp når det nå tas en bred gjennomgang av beredskapen, og at det legges fram for Stortinget i løpet av høsten. Opprydningsaksjoner etter skipsforlis er viktig. Fremskrittspartiet har flere ganger engasjert seg i den forbindelse. Jeg vil her få vise til spørsmål i spørretimen fra representanten Kenneth Svendsen vedrørende oljelekkasjene fra gamle krigsvrak på Narvik havn, samt flere spørsmål fra meg vedrørende «Boiki» og «Murmansk». Disse spørsmålene tar for seg fare for oljeforurensning fra gamle havarerte skip samt visuell forsøpling av gamle skipsvrak. Svarene fra de ulike miljøvernministrene er at det stadig utredes hva som eventuelt skal gjøres, men det er svært liten vilje fra statlig hold til å gjøre noe konkret med disse skipsvrakene. Det er i alle fall gledelig at man i disse dager er i gang med å fjerne ett av de gamle vrakene, nemlig «Boiki», som forliste i 1988. Når det tar 13 år fra et skip havarerer og blir liggende midt i synet på lokalbefolkningen til det blir fjernet, viser det etter mitt syn at Regjeringen ikke har noen strategi når det gjelder å fjerne båter som ligger og forsøpler. Hva årsaken til dette er, kan jo statsråden si noe om i sitt innlegg. Det er mange skipsvrak langs kysten, og bare i de tre nordligste fylkene er det registrert over 500 vrak. Det er sikkert bare et fåtall av disse som utgjør fare for forurensning, og noen få er til synlig sjenanse, men jeg håper at Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2002 fremmer forslag for å begrense mulige oljeutslipp fra gamle skipsvrak og gjør noe for å fjerne skipsvrak som er til visuell sjenanse for befolkningen. Det er viktig med en effektiv håndtering av avfall fra husholdninger og bedrifter. Avfallet bør i størst mulig grad brennes i moderne forbrenningsanlegg der varmen nyttiggjøres til oppvarming av vann, til fjernvarme eller til elektrisitetsproduksjon. Fremskrittspartiet er skeptisk til dagens kildesorteringssystem, da det har vist seg at systemet er ulikt organisert i mange kommuner. I den sammenheng vil jeg vise til Statistisk sentralbyrås forskningsrapport, som slår fast at dagens kildesorteringssystem er ulønnsomt og på mange områder mindre miljøvennlig i forhold til deponering eller forbrenning. Det har i mange kommuner vist seg at avfallet kildesorteres i husholdningene, men at man ved sluttbehandlingen av avfallet blander alt sammen igjen. Hensikten er derved borte, og resultatet er at man har klart å få husholdningene til å betale en ekstra avgift. I utgangspunktet bør det være to grunner til at vi skal holde på med kildesortering: Enten ønsker man å redusere uttaket av naturressurser, eller så vil man begrense utslippene fra avfallsanleggene. Nå er det blitt slik at kildesorteringen nærmest er blitt et mål i seg selv. Ta for eksempel papir. Trær er ikke en overbeskattet ressurs i Norge. Det er nå faktisk dobbelt så mye skog her til lands som for 70 år siden. Med andre ord, det bør ikke være et mål å redusere uttak av skog eller gjenvinne papir her til lands. Hvis vi brenner papiravfallet, får vi energi som kan erstatte importert kullkraft fra Danmark. I regnestykket til Statistisk sentralbyrå er også den tiden privatpersoner bruker på å sortere avfallet, medregnet, og videre den tid det tar å bringe søppelet til innsamlingsplassene, samt kommunens innsats for å finsortere og ikke minst transportere til gjenvinningsanlegget – for papirets del gjerne til Sverige eller Østen. Det samme gjelder for glass. Glass som lages av stein, er selvsagt ikke en begrenset ressurs. Glass er ikke en avfallstype som gir giftige utslipp, og deponering kan være et alternativ. Det samme gjelder metall. Det er et paradoks at myndighetene tilbyr billig energi til den kraftkrevende industrien som produserer metall, mens de støtter resirkulering for å begrense den samme produksjonen. Det går mot sommer, og for noen betyr det laksefiske. For dem som driver på med den slags virksomhet, er det nok et håp at årets laksefiske blir i nærheten av fjorårets, som var et av de beste på svært lang tid. Årsaken til det gode laksefisket i fjor kan være flere og naturlige, som f.eks. god forvaltning av elvene i mange år, lite lus, så godt som ingen fangst til havs, samt god kvalitet på beiteområdene, med varmere vann, som fører til bedre beiteforhold for laksen. Derfor bør man være varsom med å tro at utstrakt vern er det som skal til for å berge villaksen. Vi i Fremskrittspartiet er sikre på at forvaltning av laks i elvene best skjer gjennom grunneiere, elvelag og foreninger. Et eventuelt system med kvoteregulert fiske etter laks i elvene må basere seg på samarbeid og frivillighet, og ikke tvang fra myndighetene, slik Regjeringen ønsker. Én ting som tar livet av det meste, er rotenon. Direktoratet for naturforvaltning har i over fem år kjent til at aluminiumsvæske er en svært effektiv metode mot lakseparasitten Gyrodactylus salaris. Som kjent dreper rotenon alt liv i en elv, mens aluminium kun tar livet av lakseparasitten. Til tross for dette har rotenonbehandlingen fortsatt, og alternative behandlingsformer er ikke blitt forsket på. I denne femårsperioden er det brukt millionbeløp på rotenonbehandling av vassdrag, med svært mislykket resultat. Det er ikke hver dag man fjerner en avgift i denne sal, og jeg er glad for at Fremskrittspartiet fikk flertall for forslaget om å fjerne den statlige fiskeravgiften. Bortfallet av denne avgiften for innlandsfiske utgjør om lag 11 mill. kr, penger som i hovedsak blir brukt til å kultivere fiskevann og til forskning. Det er midler som bør dekkes opp etter vårt syn, og det bør gjøres ved omprioriteringer innenfor Miljøverndepartementets budsjett. Helt til slutt vil jeg bare signalisere av vi i Fremskrittspartiet går imot forslag til vedtak III, som går ut på at man skal gjøre det attraktivt å velge sykkel som fremkomstmiddel. Vi synes for så vidt det er hyggelig at man vil gjøre det attraktivt å bruke sykkelen, men vi vil satse mer på veisektoren i den forbindelse.