trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Alt er selvfølgelig i forhold til det en ser det i forhold til. Det er selvfølgelig et kvantesprang i forhold til det SV fikk til inn mot Arbeiderpartiet, det er det ingen som helst tvil om. Det er også en oppmyking og en liberalisering med tanke på asylbarna, det er det absolutt heller ingen tvil om. Så stiller representanten Andersen spørsmål om dem som er utsendt. Der forholder jeg meg på samme måte som representanten Toskedal. Jeg vil nå se hva som skjer i kontroll- og konstitusjonskomiteen, hva som blir enden på den visen der, for jeg vil ikke stå her og love at vi da gjør det representanten Andersen ønsker at vi skal svare. Vi er nødt til å ha en nøye gjennomgang av hvordan dette vil være.
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Jeg er helt sikker på at SV kjempet hardt i forrige regjering for å prøve å få gjennomslag for en mer liberal politikk. Jeg er helt sikker på at det var ikke det at det ikke ble prøvd. Jeg skal ikke referere bloggen til Audun Lysbakken igjen, det har jeg gjort to ganger tidligere i dag. Men det kunne være interessant å høre, ut ifra det som også representanten Sivertsen og Arbeiderpartiet ble spurt om, hvordan Karin Andersen i lys av det ser på dette, etter å ha vært i regjering og trodd at en fikk disse gjennomslagene, og nå ser Lysbakkens inngang og da er direkte lurt. Føler representanten Andersen også at her ble en lurt av Arbeiderpartiet?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Jeg er enig i at det var nødvendig å få på plass en engangsløsning. Det var bra. Vi er også enige i at forskriften må på plass for å kunne følge opp meldingen. Det er ikke nok med en melding. Men jeg stilte representanten Andersen et spørsmål, hvor svaret fortsatt henger i lufta: Hvordan føler representanten Andersen det er å ha blitt lurt i et veldig essensielt spørsmål som gjelder asylbarna? Er det greit nå, ett år etterpå?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Jeg hører hva representanten Andersen sier. Hun sier at det ikke var i tråd med det som det var enighet om. Men fortsatt lurer jeg på: Ble SV lurt, ettersom det tildelingsbrevet var klart?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
En liberalisering av regelverket når det gjelder asylbarna, var gledelig, også at man fikk på plass forskriften, som på mange måter er en videreføring av intensjonen i Nydalen, som vi også er fornøyd med. Ikke minst var det gledelig at vi fikk dette på plass så raskt. Men er justisministeren enig i at dette – spesielt det punktet som gjelder de lengeværende asylbarna – er en klar oppmykning i forhold til det foregående regelverket?
André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Det er en menneskerett å søke asyl, og vi har en velfungerende rettsstat og et ansvar for en forsvarlig behandling av asylsøknader og ikke minst en skikkelig behandling av asylsøkere. Lovforslaget som er fremmet av regjeringen, innebærer etter Venstres oppfatning en kraftig svekkelse av asylsøkeres rett til sikkerhet. Det legges opp til at ansatte i mottak på barnevernets omsorgssentre m.m. får en plikt til å utlevere opplysninger om en beboer og gjøre det på eget initiativ. Det er en form for en slags lovfestet angiveri, der opplysninger ansatte har fanget opp i sin jobb på mottakene, formidles videre til utlendingsmyndighetene – uten at beboerne informeres og får adgang til å imøtegå eller korrigere. Etter vårt syn skal de ansatte på mottakene sørge for at livet blir så levelig som mulig for beboerne, som i mange tilfeller bor der over flere år, men nå legges det opp til at de skal være angivere for utlendingsmyndighetene. Det synes ikke Venstre er noe særlig. Jeg vil anta at det å bo i et mottak – med livet på vent – i seg selv er ganske belastende. Det er en ordning der man, i det som er ens eget hjem på ubestemt tid, skal gå rundt og være redd for hva en sier, og hva en gjør, fordi det kan bli videreformidlet til utlendingsmyndighetene, med en avgjørende betydning for ens mulighet til å bli i landet. Etter Venstres oppfatning er ikke det en rettsstat verdig. Hvem andre i et samfunn kan underlegges et tilsvarende overvåkingsregime? Datatilsynet frykter at loven legger til rette for ukvalifisert gjetning, med derpå dårlig opplysningskvalitet, noe som kan få alvorlige følger for den enkelte. Advokatforeningen mener at forslaget bryter med all forvaltningspraksis det offentlige har for innsamling av personopplysninger, der nedtegnelse i journal avgrenser muligheten til videreformidling av opplysninger. Barne- og likestillingsdepartementet understreker at det er viktig at asylsøkere har tillit til mottaksansatte, og at det er særlig viktig for barn og deres følelse av tilhørighet og trygghet. Noen norske sentre for menneskerettigheter, som NOAS, er kritiske, Barneombudet er kritisk osv. Venstre deler regjeringens ønske om å tilrettelegge for at relevante opplysninger i saken kommer fram, men tar kraftig avstand fra metodene man her ønsker å ta i bruk. Målet helliger ikke til enhver tid virkemidlene. Og som påpekt av flere høringsinstanser: En kan ikke med dette være sikker på at opplysninger som videreformidles, verken er korrekte eller fullstendige. Saken vil da ikke bli fullstendig opplyst, men det vil definitivt bli enda vanskeligere å bo i mottak, både for voksne og for unger. Så en stemmeforklaring til det vi har foran oss når det gjelder de forskjellige voteringene: Vi vil i utgangspunktet stemme mot det hele, men vi vil stemme subsidiært for Arbeiderpartiet og Senterpartiets forslag til annet ledd dersom det blir flertall for første ledd, og da må det være separat votering over første og annet ledd.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Vi skal forsøke å skue litt framover, representanten Jenssen og jeg. Mange nye kommuner kom inn i systemet med differensiert arbeidsgiveravgift, og det var de stort sett glade for. Men så viser det seg at disse kommunene vil tape økonomisk som følge av at de får trekk i rammen, og at skjønnstilskuddene ikke dekker opp for dette trekket, slik at man blir nøytral. Da har jeg lyst til å spørre: Kan representanten Jenssen fra Høyre forsikre disse kommunene om at de i årene som kommer, ikke vil tape økonomisk på å være en del av ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg og kommunene det gjelder, registrerer svaret. Som representanten Jenssen var inne på, har KS hatt en undersøkelse blant rådmennene og kommunene. Der viser det seg at det nå er mange som sier at det er mye vanskeligere å sette sammen et godt budsjett for 2015, enn det var for 2014. Vi ser også på kommunenes hjemmesider og i aviser fra nord til sør at en rekke kommuner varsler om økt eiendomsskatt og om kutt i tjenester. Mener representanten Jenssen at disse svarene fra kommunene tyder på at de er blitt godt nok prioritert i budsjettet, eller er det rett og slett sånn at skattelettene i budsjettforslaget var viktigere enn kommuneøkonomien?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg kan opplyse representanten Trellevik om at noen av oss vet utmerket godt hva det var å være ordfører under rød-grønt styre, og jeg kan forsikre representanten Trellevik om at noen av oss vet hvordan det var å være ordfører under kommunalminister Erna Solberg også. Det var ingen fest – det var ikke engang fest på fattighuset den gangen. Vi opplevde med Jern-Erna ved kommuneroret at Kommune-Norge ble stadig fattigere, og den private velstanden økte. Så fikk vi et taktomslag i 2005 da vi fikk en ny regjering. Det merket kommunestyrer landet over. Nå er det flashback. Kommune-Norge merker at det har blitt blå-blått styre, kommunalminister Sanner viderefører der Jern-Erna måtte slippe i 2005. Nå opplever dagens kommunestyrer og ordførere det samme vi som ordførere opplevde i 2003–2005 – vi som var det. Kuttforslagene florerte, og det var lite penger til satsing på næringsutvikling, skole og omsorg. Det var kutt som gjaldt da Erna Solberg var kommunalminister, det er kutt som gjelder når Jan Tore Sanner er kommunalminister. Er det tilfeldig? Nei, det er ikke det. Det er politiske prioriteringer. Det er forskjell på den rød-grønne kommuneøkonomien kontra den blå-blå regjeringens kommuneøkonomi. Under denne regjeringen prioriteres privat velstand framfor penger til kommunene, på samme måte som vi opplevde det før 2005.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Representanten Frank J. Jenssen viser til kutt i formuesskatten, og at dette skal gi mange nye arbeidsplasser. Da er spørsmålet: Hvor mange arbeidsplasser blir det i 2015 som følge av kuttet i formuesskatten? Hvor er den faglige dokumentasjonen på det? Og hvor store skatteinntekter blir det av disse arbeidsplassene? For øvrig er det interessant å merke seg at dagens representanter for regjeringen heller vil snakke om den rød-grønne regjeringens politikk enn sin egen. Det vitner ikke om noen særlig tro på egen regjerings kraft og styrke.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Au Pair Center ble opprettet i 2012, og det yter råd, veiledning og bistand til au pairer i Norge. Senteret har vist seg å være et viktig sikkerhetsnett som kan hjelpe den enkelte au pair, dersom man utsettes for utnyttelse eller misbruk i sine vertsfamilier. Politiet ringer ikke til vertsfamilien med informasjon om rettigheter i kontrakter, UDI skriver ikke krav om sluttoppgjør for au pairer, fri rettshjelp tar ikke saker vedrørende manglende utbetaling av lønn og feriepenger. Hvorfor i all verden mente Høyre og regjeringen i sitt budsjettforslag at Au Pair Center ikke burde motta noen økonomisk støtte overhodet, og foreslo null kroner til senteret?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg takker for svaret. Med dette i mente: En fikk jo i havn budsjettforliket, hvor Kristelig Folkeparti og Venstre sørget for bevilgningen til Au Pair Center – mot regjeringens førsteønske. Med det svaret som Ingjerd Schou ga: Er det slik å forstå at Au Pair Center nå kan planlegge for videre drift, med støtte over statsbudsjettet også utover 2015, eller var det signaler om at dette var det siste året?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2014-12-09:
Representanten Greni kritiserte regjeringa for det nye inntektssystemet for fylkeskommunane, og ho nemnde spesielt Sogn og Fjordane. Det føregåande inntektssystemet er frå 1990-åra, og det blei varsla nytt inntektssystem for fylkeskommunane av den raud-grøne regjeringa kvart einaste år i den førre perioden. I dette budsjettet føreslår opposisjonspartia ei ytterlegare utsetting, ved at Stortinget ber regjeringa leggje til grunn at inntektssystemet for fylkeskommunane blir verande uendra i 2015, og at ein skal gå nye rundar og kome tilbake igjen i kommuneproposisjonen for 2016. Vi veit at Senterpartiet frå 2005 til 2013 hadde statsråden i Kommunaldepartementet i ei fleirtalsregjering. Kva slags opplysningar mangla Senterpartiet gjennom alle desse åra for å få på plass eit nytt inntektssystem for fylkeskommunane?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2014-12-09:
Dette er ikkje noko svar, for vi hadde ei fleirtalsregjering som kunne ha lagt på plass nye kostnadsnøklar, som i fleire år varsla i statsbudsjett at det skulle kome nye kostnadsnøklar, og som framleis ikkje leverte. No seier representanten Greni at det var ein del som var uklart når det gjaldt kva dei ønskte å leggje inn i kostnadsnøklane i den førre regjeringa, men det må vere heilt innlysande at dei hadde alle moglegheiter til å lage nye kostnadsnøklar for fylkeskommunane dersom dei hadde ønskt det. Mitt spørsmål til representanten Greni er: Var det krangel i den raud-grøne regjeringa om korleis ein skulle få til nye kostnadsnøklar, inntektsnøklar, for fylkeskommunane, som gjorde at dette blei utsett år etter år?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2014-12-09:
Eg vil òg nytte høvet til å ønskje representanten Hansson og Miljøpartiet Dei Grøne velkomen til den første debatten i kommunalkomiteen. Eg høyrer representanten Hansson snakke varmt om eit levande folkestyre. Mykje av det han seier der, deler eg fullt ut. Vi har dei siste åra sett at staten har teke over råderetten over store utmarksområde og areal i utmarka, og at dei har forvitra når staten har teke over. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har hatt eit prosjekt om forenkling av utmarksforvaltninga, og i regjeringserklæringa er det ei formulering om at ein ønskjer å prøve ut modellar med grunneigarstyrt forvaltning av verneområde. Korleis ser representanten Hansson på at kommunane og grunneigarane skal sterkare inn i forvaltninga av slike område?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2014-12-09:
Denne regjeringa har stort fokus på å styrkje lokaldemokratiet, og i regjeringsplattforma blir det slått fast at lokal medverknad er viktig i forvaltninga av naturressursane. Dei har sett i verk fleire vellykka tiltak som allereie har gjeve gode resultat. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har skrive brev til fylkesmennene om bruk av motsegn, og det har redusert talet på overprøving vesentleg. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har også oppretta Prosjekt forenkling av utmarksforvaltninga. Dette blei lagt fram sist veke, og etter ein høyringsperiode kjem dette som ei sak til Stortinget. Målsetjinga med dette prosjektet er at brukarane skal oppleve ei vesentleg forenkling av forvaltning og saksbehandling, og at kommunane skal bli tildelte større ansvar og myndigheit innanfor utmarksforvaltninga. I tillegg til dette er det også ei viktig formulering i regjeringserklæringa om at regjeringa vil ha forsøk med grunneigarstyrt forvaltning av verneområde. Dette er det eit konkret eksempel på i Valdres, der fleire grunneigarlag har ønskt å prøve ut ein modell med grunneigarstyrt forvaltning, som dei har kalla Fullsenn-modellen. Eg besøkte desse grunneigarane ved fleire høve i førre periode, då det var planar om å utvide langs Langsua nasjonalpark og ta frå desse grunneigarane råderetten over eigedommane deira, m.a. store stølsområde som var viktige både for primærnæringane, trivsel og rekreasjon. Dei siste tiåra har råderetten over store areal og verdiar blitt overført frå lokale myndigheiter og grunneigarar til statlege myndigheiter. Dette er eit brot på ein lang tradisjon der lokalsamfunn og enkeltmenneske sjølv har teke vare på område og verdiar. Vi har opplevd at denne prosessen fører til konflikt og ei form for tillitskrise mellom mange lokalsamfunn og grunneigarar på den eine sida og sentrale styringsmyndigheiter på den andre. Mange stader ser ein også at når staten overtek ansvaret for verneområde som tidlegare har vore forvalta av grunneigarar, fører det til at grunneigarane trekkjer seg tilbake og forfallet kan starte. Det er ingen tent med, verken grunneigarar eller naturverdiar. Miljø- og arealforvaltninga må i langt større grad byggje på lokalt sjølvstyre og respekt for eigedomsretten. Samanhengen mellom bruk og vern av natur er viktig. Aktiv næringsverksemd er i dei fleste tilfelle det same som forsvarleg naturforvaltning, og omsynet til enkeltpersonar og lokalsamfunn må takast betre vare på. Vi har mange spennande reformer på gang, og dette er ei av dei som verkeleg kan styrkje både lokaldemokratiet og grunneigarrettar. Det er god grunn til å sjå nærare på ulike modellar for forvaltning av utmark og verneområde og å ha ein kritisk gjennomgang av rolla til staten i denne forvaltninga.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2014-12-09:
Grunnen til at eg tek ordet, er representanten Navarsetes innlegg. Når det gjeld det fylkeskommunale inntektssystemet, har det kome klårt fram i rundane i denne debatten at den raud-grøne regjeringa hadde tilstrekkeleg med opplysningar til å gjennomføre eit nytt inntektssystem for fylkeskommunane – som dei hadde varsla i mange statsbudsjett – men dei gjennomførte det ikkje. Det kallar eg ansvarsfråskriving. Så viser Navarsete til budsjetta til Sogn og Fjordane fylkeskommune og vanskar med budsjettet i år. Sogn og Fjordane fylkeskommune får auka løyvinga til fylkesvegar – frå 30 mill. kr under det raud-grøne styret til 72 mill kr. Vi får nye løyvingar til tunnelsikring på 65 mill. kr, og vi får ei rentekompensasjonsordning som svarar til ei investering på 116 mill. kr. Det er tidenes satsing på fylkesvegar. Eg registrerer at Sogn og Fjordane fylkeskommune set av eit bufferfond på 22,5 mill. kr. Det svarar til den auka tapskompensasjonen som Sogn og Fjordane fylkeskommune fekk. Eg tolkar dette som eit godt signal om at dette er eit budsjett som dei kan få i hop, og som vil bli bra for innbyggjarane i Sogn og Fjordane.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Jeg er opptatt av å ha en nøktern fremstilling av kommuneøkonomien. Derfor har jeg lagt vekt på å understreke at ja, det er rom for kommunene til å finansiere både økte pensjonskostnader og demografi. I tillegg er det et rom på nivå med de senere år som gir kommunene muligheter til å satse på skole, på helse og omsorg og på andre viktige prioriterte områder. Samtidig er det, som jeg har understreket, selvfølgelig slik at kommunene må prioritere. Det måtte de under rød-grønt styre, og det må de også gjøre under borgerlig styre. Men det er ikke slik at det var så rosenrødt da Arbeiderpartiet styrte. Det ble varslet ordføreropprop mot rød-grønn kommuneøkonomi, og kommuner varslet at de måtte kutte i både skole, helse og omsorg. Det er det som er grunnen til at jeg har tillatt meg å etterlyse noen nyanser også i Helga Pedersens innlegg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Det var også slik i 2010 at kommunene planla kutt. Fire av ti rådmenn foreslo kutt i skolen, og tre av ti rådmenn planla kutt i pleie og omsorg. Så det er ikke noe nytt at kommunepolitikerne prioriterer. Det jeg har understreket, er at det blir en vekst i kommunenes samlede inntekter til neste år på 7,8 mrd. kr. Veksten er på nivå med det den var under rød-grønt styre. Det betyr at det ikke går an å si at det var rosenrødt i åtte år med rød-grønt styre, og at det så plutselig har blitt magert eller sultefôring under borgerlig styre. Den består ikke historiens prøve. Det jeg derimot har understreket som en veldig viktig satsing i regjeringens opplegg, er at vi satser på rus og psykisk helse – og ikke ett år. Vi gjorde det i fjor, vi gjør det til neste år, og vi kommer til å fortsette å gjøre det, fordi vi er opptatt av å løfte dem som sliter mest. Det gjør vi både gjennom statlig satsing og ved at vi legger til rette for at kommunene kan satse mer på det området.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
La meg først understreke at den praksisen vi følger nå, er den samme praksis som de rød-grønne fulgte i 2004 og 2007. Det er slik at differensiert arbeidsgiveravgift er et kraftfullt virkemiddel for å legge til rette for næringsliv i Distrikts-Norge, men det er ikke ment som et virkemiddel for å styrke kommunal sysselsetting. Det er grunnen til at redusert arbeidsgiveravgift for kommunene også innebærer at det blir trukket tilbake i rammetilskuddet. Men så er det riktig, som representanten påpeker, at fylkesmennene også har kompensert i forhold knyttet til den differensierte arbeidsgiveravgiften. Der endret de rød-grønne retningslinjene for 2013 og 2014, og vi har endret den ytterligere for 2015. Det betyr at fylkesmennene kan bruke skjønn for å sørge for at de kommunene som best trenger støtte, også får det. Jeg har registrert komiteens merknad, og vi kommer til å følge den opp på egnet måte. Det er en selvfølge at kommunalministeren følger det flertallet som er i Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Jeg tar det som et tegn på at Senterpartiet er fornøyd med budsjettet for 2015, siden man nå stiller spørsmål om kommunereformen. Men la meg bare si veldig kort at vi legger frivillighet og gode lokale prosesser til grunn. Så forholder vi oss til det flertallet som var i meldingsdelen til kommuneproposisjonen, som også Arbeiderpartiet var en del av, når det gjaldt vektleggingen av frivillighet, og i hvilke situasjoner storting og regjering kunne skjære igjennom. Vi forholder oss til det flertallet som er i Stortinget, og det flertallet er helt i tråd med både mitt og regjeringens syn på den saken.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
La meg aller først si tusen takk til Venstre og Kristelig Folkeparti for et veldig godt samarbeid om budsjettet og en veldig god løsning. Jeg deler representanten Skei Grandes syn på at disse organisasjonene gjør en veldig viktig jobb. De gjør en viktig jobb for sine medlemmer, og de gjør en viktig jobb for barn og unge i hele landet. Så er det riktig at vi har kommet frem til at det ikke er ryddig at de har kontorplass hos Fylkesmannen. Det er også et spørsmål som knytter seg til sikkerhet. Det er grunnen til at vi nå har gitt organisasjonene en god overgangsperiode for å flytte ut, frem til sommeren 2016. På bakgrunn av signalet fra Kristelig Folkeparti og Venstre kommer selvsagt ansvarlige statsråder til å ta kontakt med organisasjonene og gå igjennom og se på hvilke oppgaver som de har utført for det offentlige, og så vurdere kompensasjon i forhold til det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Det er interessant hvis SV mener at OECD alltid har rett. Jeg tror vi kan hente mye fra OECD, både SV og Høyre. Vi er opptatt av et samfunn med små forskjeller, men spørsmålet er: Hvordan sikrer vi små forskjeller i samfunnet vårt? Hva er grunnlaget for de største forskjellene i det norske samfunnet i dag og vil være det i fremtiden? Vi tror at det bl.a. knytter seg til at mange faller fra videregående skole – mye drop-outs. Det er at mange blir uføretrygdet i altfor ung alder, hvor de kanskje kunne vært i arbeid. Det er at for mange sliter med rus og psykisk helse. Jeg tror at hvis vi skal bevare et samfunn med små forskjeller, må vi gå målrettet til verks og sørge for at vi løfter dem som sliter i skolen, at vi hjelper dem som sliter med rus og psykisk helse, og at vi hjelper flere av dem som står utenfor arbeidsmarkedet, inn i arbeidslivet. Det mener jeg vil være den viktigste veien for fortsatt å sikre små forskjeller i det norske samfunnet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Jeg har med interesse lyttet til debatten og skal forsøke å svare på noen spørsmål. Først til representanten Aasland: Regjeringen viderefører den praksis som den rød-grønne regjeringen førte i 2004 og 2007, så den voldsomme kritikken må være en kritikk av egen rød-grønn regjering. Jeg har sagt at vi kommer til å følge opp merknaden fra de borgerlige partiene, og det kan jeg gjerne gjenta nå. Helga Pedersen tok opp spørsmålet om økt kompetanse i kommunene. Det er også regjeringen veldig opptatt av, og derfor trapper vi opp kompetansehevingen i barnehage, i skole og innenfor pleie og omsorg. Jeg har også drøftet dette spørsmålet med de fire hovedsammenslutningene i «Saman om ein betre kommune». Vi kommer også til å melde tilbake til Stortinget i kommuneproposisjonen som kommer til våren. Jeg registrerer at Heidi Greni har lest i Trønder-Avisa at det ble mange kutt i kommunene i Trøndelag. La meg da minne om hva som sto i Trønder-Avisa 9. oktober 2012. Da sto senterpartiordførere fra Leka, Fosnes og Snåsa frem og sa at de følte seg sviktet av de rød-grønne. De sa at de ble de store taperne blant fylkets kommuner. Senterpartiordføreren i Leka sa: «Vi ligger allerede an til et underskudd på en halv million inneværende år. Hvis vi nå kommer dårlig ut sammenlignet med resten av landet vil det tvinge oss til nedskjæringer», sa Leka-ordfører Per Helge Johansen og la til: «Slike kommuner har ikke livets rett.» Dette var under rød-grønt styre. Og slik kan vi fortsette med sitater gjennom åtte rød-grønne år – på samme måte som at de rød-grønne nå kan komme med mange sitater fra ordførere fra land og strand rundt. Men jeg tror vi står oss på å forholde oss til realitetene. Det hevdes fra representanten Lauvås at det er så stor forskjell fra rød-grønt til borgerlig styre. Vel, veksten i inntektene for kommunene er den samme under borgerlig styre som den var under de siste årene med rød-grønt styre. Den store forskjellen er hvordan Arbeiderpartiet endrer seg når partiet går fra posisjon til opposisjon. Det er den store forskjellen. Når Arbeiderpartiet kommer i opposisjon, har man plutselig mange luftmilliarder som man deler ut. La meg da minne om hva Liv Signe Navarsete sa til Aftenposten 22. oktober 2014: Hun sa at hun måtte kjempe for å få opp rammene til kommunene. De hadde tunge kamper for å få på plass kommunerammen i samarbeidet med Arbeiderpartiet. Hvis man i hvert fall lytter til Liv Signe Navarsete, var det ikke Arbeiderpartiet som var pådriveren for bedre kommuneøkonomi de forrige åtte årene. Og i de siste 6–7 årene var veksten i kommunenes inntekter nøyaktig den samme som vi legger til grunn for 2015.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-12-09:
Først til Aasland og innlegget til Helge André Njåstad: Jeg vil kanskje anbefale at Aasland leser det innlegget som Helge André Njåstad hadde i telemarksavisene. Det var nok noe mer nyansert enn det som ble fremstilt fra denne talerstol. Ellers er jeg glad for å konstatere at Aasland og jeg åpenbart er enig når det gjelder uttrekket fra rammen, at det enten kan skje slik vi har gjort det, eller via skjønnstilskuddet, slik den rød-grønne regjeringen gjorde det. Det er samme praksis. Når det gjelder skjønnstilskuddet, er det slik at det i perioden 2008–2012 ble spesifisert at kommuner som hadde høyere sats på arbeidsgiveravgiften enn før 2004, skulle kompenseres gjennom skjønnet. Så endret den rød-grønne regjeringen disse retningslinjene, slik at man i 2013 og 2014 bør ta hensyn til dette i forbindelse med skjønnsfordelingen. Med andre ord: ingen garanti fra den rød-grønne regjeringen, man endret retningslinjene for skjønnet. Jeg har sagt at jeg skal følge opp den flertallsmerknaden som er gitt fra de borgerlige partiene. Til slutt til Sivertsen: Jeg er glad for at Sivertsen nyanserte bildet noe sammenlignet med hva som er kommet frem tidligere i debatten. Jeg har ikke uttalt at det var ille før. Jeg har tvert imot understreket at det var god vekst i kommuneøkonomien under rød-grønt styre, og vi legger opp til tilsvarende vekst for det kommende år. Vi er opptatt av at kommunene skal ha vekst slik at de kan styrke satsingen på både skole, helse og omsorg og andre viktige områder. Samtidig vet vi at kommunepolitikerne også til neste år vil stå overfor klare prioriteringer. Jeg vet ikke om det er flere som har tegnet seg. Hvis det ikke er det, har jeg lyst til å takke for en god og interessant debatt. Jeg er helt sikker på at vi kommer tilbake til disse spørsmålene både i en diskusjon før jul og utover våren 2015.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Jeg trodde jeg hørte feil, men jeg hørte at representanten Navarsete sa at hun nektet å gjøre noe med inntektssystemet for fylkeskommunene fordi hun ikke hadde fått gode nok kriterier. Det kaller jeg å abdisere fra første rad i lederskapet i en regjering. Her vet vi at fylkeskommunenes inntektssystem har vært overmodent i lang tid, og så sitter man altså i regjering og ikke gjør noe med det, men lar det bare skli – med den følge at vi nå får en regjering som faktisk rydder opp, som sørger for at de kriteriene som gjelder for inntektssystemet i fylkeskommunene, gradvis reguleres slik at det står i forhold til den befolkningen man skal tjene. Om man ikke liker kriteriene for et inntektssystem når man sitter som statsråd – som kommunalminister – hvem i all verden ellers skulle gjøre noe med det enn nettopp den som er i posisjon til å gjøre noe med det? La meg også ta en visitt til representanten Håheim fra Arbeiderpartiet, som nevner en rekke norske byer som nå driver og kutter i velferdstjenestene. Og hun nevner Halden i mitt fylke. Er det slik at Arbeiderpartiet nå har gått vekk fra at man skal sette tæring etter næring, så vil jeg gjerne vite det. I Halden overtok Høyre, sammen med samarbeidspartier, kommuneledelsen i 2011. Gradvis dukket det ene 10-millionersunderskuddet etter det andre opp, helt til man kom godt over 100 mill. kr i minus som ingen visste om. Rydde opp, kaller jeg det man gjør da. At det fører til at man må sette tæring etter næring og justere den offentlige virksomheten, kaller jeg politisk lederskap. Det har man sviktet på i flere runder gjennom flere perioder i Halden, som jeg kjenner særlig godt. Det smerter. Utgangspunktet for dagens kommuneledelse er at de lovpålagte tjenestene innenfor skole, helse osv. skal oppfylles, men det betyr ikke at man kan frasi seg det politiske lederskapet, se på organisering, struktur, bemanning, kompetanse og en rasjonell drift av kommunen. Det er fellesskapets midler, og la meg da ikke snakke mer om millioner, for dette handler om de tjenestene som innbyggerne skal ha, og som de med sikkerhet skal ha, også neste år. Det skal ikke være sånn at det kommer som julekvelden på kjerringa for en ny politisk ledelse, som jeg håper blir den samme når valgkampen er over i 2015. Jeg er svært glad for en helt annen ting, og det er at regjeringen endrer på retningslinjene for hvordan vi skal legge ut statlig virksomhet – det vet jeg at veldig mange er opptatt av – og at det ikke bare blir slik som Senterpartiet vil, at det skal gå til de små distriktene som «både mangler vei og folk», men at det også skal være mulig å legge det til byer.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Det var representanten Greni som fikk meg til å ta ordet med sin beskrivelse av at retningslinjene nok synliggjør hvordan regjeringspartiene ser på distriktene, hvor jeg hadde brukt anførselstegn. Nei, det gjør det ikke når det gjelder retningslinjer for å plassere ut statlige arbeidsplasser. Det jeg beskriver, er Senterpartiets syn på at også tettsteder, bo- og arbeidsregioner og byer kan være, på lik linje med distrikter, steder for plassering av statlig virksomhet. Vi har – med utgangspunkt i vår regjering – tatt hensyn til at det kan være både distrikter og tettsteder, kalt byer og bo- og arbeidsregioner, mens Senterpartiet ikke hadde med dette. Mitt poeng er at vi tar hele landet i bruk – både distrikt, by og bo- og arbeidsregion – i motsetning til det Senterpartiet gjorde, når de bare forbeholdt dette for det som skulle være distrikt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Når jeg hører representanten Sivertsen si at det viktigste for Arbeiderpartiet og de rød-grønne har vært å utjevne forskjeller, undrer jeg meg veldig over at man har gjort så lite for å søke å bosette flyktninger. Det aller viktigste er å klare å bosette flyktninger ute i kommunene, slik at man får tilgang til skole, bolig, arbeid osv. Det er basisen for å klare å utjevne forskjeller. Da dagens regjering gikk inn i regjeringskontorene, var det over 5 000 som satt på vent i mottak. Jeg har på folkelig vis behov for å spørre representanten: Hva i all verden er det Arbeiderpartiet har tenkt på når man ikke tok kontakt med alle kommunene for å søke å bosette flyktninger?
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Det som representanten Lauvås omtaler når det gjelder Au Pair Center, var jo en vurdering gjort av regjeringen der og da. Så vidt jeg husker, betyr dette noe for hver eneste en, men omhandler svært få. Om jeg husker riktig, er det et par hundre det er snakk om. Vi har også institusjoner og organisasjoner som bør kunne være i stand til å hjelpe disse au pairene, i all hovedsak jenter, på den måten at de har et sted å gå – at de kan bruke de eksisterende og ordinære institusjonene vi har i vårt land. Jeg er helt enig med representanten Lauvås i at det er en del dårlige eksempler på hvordan au pair-jenter har blitt behandlet, så faktadelen er vi helt enige om. Men at vi nødvendigvis behøver å ha et senter som skal ta hånd om dette, har ikke vært regjeringens prioritering.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Nå er jo Au Pair Center, slik sett, reddet for 2015. Og som både jeg og representanten Lauvås er klar over, er dette et budsjett for 2015. Jeg må si at når regjeringen fremmer et forslag, er det et forslag fra en mindretallsregjering. Regjeringen vet utmerket godt at den er Stortingets regjering, og ikke omvendt. Det betyr at vi her i Stortinget skal finne fram til en avtale mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre. Slik sett må jeg si at jeg er godt fornøyd med at vi beholder Au Pair Center, og at de jentene som har behov for det, faktisk kan få hjelp der. Men jeg ser heller ikke bort fra at det er en rekke andre samfunnsinstitusjoner som kan gi god hjelp og gjøre godt arbeid for de jentene som måtte trenge det.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Jeg må smile litt når jeg får disse spørsmålene fra representanten Greni, fordi jeg synes at det kunne Greni selv ha medvirket til da representantens parti satt i regjering. Regjeringen og flertallet i Stortinget medvirket til at integreringstilskuddet ble økt med 250 mill. kr i 2014, og vi viderefører det med ytterligere 50 mill. kr i 2015. Det som har vært utfordringen for representanten Greni og den rød-grønne regjeringen, må jo være at man ikke engang sjekket hva som var den faktiske kapasiteten ute i kommunene, fordi man unnlot å spørre de kommunene som såkalt var minst. Men vi har ikke skilt på om det har vært store eller små kommuner, vi har lagt vekt på at vi skal spørre alle kommunene, nettopp fordi man skal få en oversikt over kommuner som faktisk har kapasitet, kompetanse og kvalitet på de tjenestene vi ønsker å tilby – den kapasiteten brydde ikke representanten Greni og hennes rød-grønne regjering seg om å etterspørre.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Både regjeringen og Høyre er opptatt av rettssikkerhet, både for dem som kommer til landet og som skal integreres i kommunene, og for dem som søker asyl og skal få søknaden sin avgjort ved at man får opphold eller at man ikke får opphold. Både UDI, UNE og organisasjoner som hjelper til med å vurdere hvorvidt søknaden har vært behandlet korrekt eller ikke, har fortsatt midler. Jeg skal ikke legge skjul på at jeg fortsatt kunne tenkt meg mer midler til det området, men vi har en enighet nå i den budsjettavtalen som foreligger, og jeg er helt sikker på at det vil også regjeringen følge opp. Men det er ikke sånn at det er småpenger satt av til verken UDI eller UNE. Den aller viktigste rettssikkerheten er jo at de som kommer hit, faktisk får bosetting og kommer ut i kommunene, og det sørget altså ikke SV for da de satt i regjering. 5 000 på vent, det var det vi tok over.
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Jeg registrerer at representanten Andersen tar til orde for en ny bosettingsordning, og det har jeg stor forståelse for – særlig når SV i regjering etterlot seg over 5 000 som bodde i mottak, og det var veldig mange barn som hadde bodd her lenge – fire, fem, seks, sju og åtte år – og man i tillegg hadde en situasjon hvor man ikke spurte kommunene. Man kan jo forvente at kommunene rekker opp en hånd og sier at de har både kapasitet, kompetanse og det ene med det andre, men det minste en må forvente av en regjering, og da tenker jeg på den rød-grønne som styrte før, er at man i hvert fall tar til orde for å spørre dem som frivillig skal bosette, om de kan. Hvor i all verden var SV?
Ingjerd Schou (Høyre), 2014-12-09:
Det er jo en del kommuner, store kommuner, i Norge som har praktisert selvbosetting og som har hatt ulike erfaringer, men i all hovedsak også gode erfaringer med det. Når representanten Andersen prøver å ta til inntekt at det er den forrige regjeringen som har æren for at antallet i mottak har gått ned, fordi den forrige regjeringen etablerte tilretteleggingstilskuddet, og samtidig etterspør at det som dagens regjering har stilt opp med, både i år og neste år – en økning på 300 mill. kr i tilretteleggingstilskudd – og at det ikke er godt nok, så lurer jeg fortsatt på om det er slik at SV ikke hadde noe gjennomslag. Når vi ender opp med så mange barn som har bodd til de grader så lenge – mens den forrige regjeringen satt – så lurer jeg fortsatt på om det var slik at SV ikke hadde noe gjennomslag i den regjeringen for asylpolitikken.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
En god kommuneøkonomi er helt avgjørende for utviklingen av landet vårt og for at innbyggerne skal få de tjenestene de har krav på. Vi i Fremskrittspartiet er derfor godt fornøyd med budsjettavtalen som regjeringspartiene fikk til sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti. Jeg vil benytte anledningen til å takke for samarbeidet. Budsjettenigheten for 2015 mellom våre fire partier legger godt til rette for at kommuner kan forbedre og styrke sine velferdstjenester for innbyggerne, i tillegg til at økte kostnader knyttet til pensjon og befolkningsutvikling kan dekkes. Det er også viktig at budsjettet sørger for at lokaldemokratiet i Norge har mulighet til å foreta valg og prioriteringer basert på lokale forhold. Budsjettavtalen sørger også for dette ved at det gis en betydelig og reell vekst i kommunenes samlede inntekter på 7,8 mrd. kr, hvorav 4,7 mrd. kr er frie inntekter. Budsjettet for 2015 bidrar dermed til at veksten i frie inntekter tilsvarer en realvekst på 1,5 pst., som er på nivå med veksten de senere årene. Det reelle handlingsrommet for kommunene er imidlertid større enn det det har vært de siste årene, fordi demografikostnadene anslås å bli lavere. Dermed bidrar budsjettet for 2015 til at man setter kommunene i stand til å bedre kvaliteten på helse-, eldre- og omsorgstjenester og fortsette arbeidet med å tette hull i det sosiale sikkerhetsnettet. Budsjettet vil sikre mer kunnskap i skolen. Innenfor rammen av de frie inntektene er det rom for satsinger til å styrke helsestasjonene og skolehelsetjenesten, styrke den psykiske helsetjenesten og oppfølgingen av rusavhengige i kommunene samt legge til rette for et mer fleksibelt barnehageopptak og lavere barnehagepriser for familier med dårlig økonomi. Budsjettet for 2015 sikrer dermed viktige og grunnleggende tjenester for folk flest, og det innenfor trygge og ansvarlige rammer. Men vi legger ikke skjul på at til tross for et godt kommuneopplegg for neste år må kommunene fortsatt prioritere hva som er de viktigste oppgavene, og foreta vanskelige valg, også i tiden framover.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Konflikten i Syria startet for fullt i 2011, og vi diskuterte dette også i fjor. I løpet av hele 2011, i løpet av hele 2012 og i løpet av hele 2013 løftet ikke Arbeiderpartiet og den daværende rød-grønne regjeringen en finger for syriske flyktninger. Først da de var blitt kastet ut av regjeringskontorene etter valget, kom de med løftet om å ta imot 2 000, noe de har skrytt av. Dagens regjering har bidratt til å ta imot rekordmange flyktninger og bidratt økonomisk der nede. Så hører jeg representanten Sivertsen si fra Stortingets talerstol at han er glad for at Venstre og Kristelig Folkeparti har fått antallet man skal ta imot, opp til det den rød-grønne regjeringen foreslo, nemlig litt over 2 000. Men Arbeiderpartiets alternative budsjett har vist at dette kun var et spill for galleriet, for de vil ikke ta imot i nærheten av det. Så hvis Sivertsen er så opptatt av at man skal ta imot det antallet Kristelig Folkeparti og Venstre har fått til, hvorfor viser man ikke det i sitt alternative budsjett?
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg er av den oppfatning at vi har et lokaldemokrati i Norge, og at alle partier, med unntak av SV som av og til ønsker tvang eller å endre dette systemet, har vært enige om at det er opp til norske kommuner når det gjelder bosetting, og da må de ta hensyn til den kapasiteten de har. Det spørsmålet Arbeiderpartiet må stille seg, er: Hvorfor vil ikke kommuner bosette, og hvorfor var det slik at det hopet seg opp med mennesker som alle er enige om at må bli bosatt fordi de har fått opphold i Norge? Er det fordi kommunene ikke har empati? Er det fordi de ikke ønsker å hjelpe disse menneskene, eller er det rett og slett fordi et land med 5 millioner mennesker har visse kapasiteter? Så er det opp til lokalpolitikere å avgjøre om de har kapasitet, mottaksapparat, hjelpeapparat, til å ivareta de menneskene som skal bli der, på en god og forsvarlig måte.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Det er positivt at Arbeiderpartiet også på dette området har funnet løsninger og kommet med økninger i budsjettet når det gjelder bosetting. Realiteten i 2013 da vi tok over, var at det var 5 500 mennesker som hadde fått opphold, og som fortsatt bodde i asylmottak. Når det gjelder barn som forsvinner fra asylmottak, er det en alvorlig problemstilling. Det er noe som går inn på oss alle sammen, og det er en problemstilling som vi må jobbe grundig med. Hvor langt man er kommet med den gjennomgangen som statssekretær Gulati skal ha omtalt, er jeg usikker på, så det kan være at representanten kan stille det spørsmålet til statsråden.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Den prinsipielle holdningen til Fremskrittspartiet er en riktig holdning, nemlig at vi skal hjelpe mennesker i nærområdene, der vi faktisk også kan hjelpe flest mulig mennesker. Fremskrittspartiet i regjering gjør begge deler, vi tar imot rekordmange flyktninger fra Syria, og vi bidrar også økonomisk der. Men det kan jo være verdt å minne om kostnadene for de 1 000 syriske flyktningene som vi har tatt imot i år. For den samme summen kunne vi ha hjulpet 26 000 mennesker i mottak i nærområdene, eller 13 000 mennesker utenom mottak i nærområdene. Når man står overfor en humanitær katastrofe, der millioner av mennesker er på flukt, mener vi at vi bør gjøre det vi kan for å hjelpe flest mulig mennesker.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Det er med undring jeg registrerer at en representant for et parti som var i regjering i 2011, i 2012 og i 2013, og som ikke løftet én finger, som ikke tok imot en eneste syrisk flyktning verken i 2011, i 2012 eller i 2013, står her og har denne moralske holdningen som representanten viser. Det er slik at Fremskrittspartiet både har tatt imot flyktninger fra Syria og har gitt betydelig hjelp i nærområdene. Vi må stille oss spørsmålet: Når 9 millioner mennesker er på flukt, fordrevet både internt og i nabolandene rundt, er det da galt å si at vi ønsker å gjøre det vi kan for å hjelpe flest mulig av de menneskene? Det er jo ikke slik at representanten Karin Andersen har foreslått at vi skal ta imot millioner av mennesker eller hundretusener av mennesker, men for den summen vi kan ta imot 1 000 mennesker for her i Norge, kan vi altså hjelpe 26 ganger flere der.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg synes det er leit at representanten Karin Andersen verken har hørt på innlegget mitt eller svaret mitt nå, eller tidligere når vi har hatt denne debatten, der jeg har understreket at det er viktig å gjøre begge deler. Poenget er at Norge gjør begge deler: Vi tar imot rekordmange syriske flyktninger. I antall tar vi imot rekordmange i europeisk sammenheng, det er bare noen få land som tar imot flere kvoteflyktninger fra Syria når det gjelder antall. Ut fra folketall er vi også helt på topp når det gjelder mottak av syriske flyktninger. Vi har ikke sagt at vi skal gjøre enten–eller, i motsetning til partiet til representanten, som gjorde verken–eller mens de selv satt i regjering.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
I løpet av debatten er det forsøkt å skape et inntrykk av at det er stor forvirring om hva som er liberalisering, og hva som er innskrenkning. Mye av denne forvirringen skyldes at de som har ytret dette, ikke har forstått hva man snakker om. Når man snakker om asylavtalen, snakker man ikke alene om den avtalen vi ble enige om på fredag. Vi snakker om den konkrete avtalen fra Nydalen i fjor, som handler om innvandring, asyl og integrering. I den avtalen er det en rekke punkter, som 24-års aldersgrense, økt underholdskrav osv. – som jeg også var inne på i mitt første innlegg – som er klare innskrenkninger. I avtalen er det også to punkter som ikke er innskrenkninger. Det ene er engangsløsningen, som er implementert allerede i år. Det andre punktet, som ikke handler om innstramming, er den nye forskriften om lengeværende barn, som nå er på plass. Grunnen til at man i det hele tatt var nødt til å finne en løsning på dette med lengeværende barn, og at vi i Fremskrittspartiet aksepterte det, er at det er to grunner til at barn har vært lenge i Norge. Den ene grunnen er at foreldrene har nektet å etterkomme norsk lovgivning, de har nektet å forlate landet, til tross for at de har fått avslag på sin søknad. De har vært her ulovlig over lang tid. Den andre hovedgrunnen til at barna har vært lenge i Norge, er at vi har hatt en rød-grønn regjering som ikke har vært i stand til å håndheve lover og regler tilstrekkelig. I fremtiden vil vi ikke være i den samme situasjonen – når vi sender ut mennesker som ikke har behov for beskyttelse og ikke har krav på å være i Norge. Det vil alle tjene på. Det må være mye bedre for de familier og de barn som har fått avslag på sin søknad, å bli returnert hjem kort tid etter at avslaget har kommet, mens de fortsatt har noe å komme hjem til, og mens de fortsatt har et nettverk – framfor å bli boende her i fem–seks–syv–åtte år, for så å bli sendt ut av landet. Det er det som er realiteten i denne asylavtalen. De av representantene fra SV og Arbeiderpartiet som lurer på i hvilken retning totaliteten i denne avtalen går, kan bare lese avtalen punkt for punkt, så kan de selv tolke hva som er innstramning, og hva som ikke er det.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Det er viktig at vi sikrer legitimiteten til asylinstituttet. Alle parter har en interesse av at asylsøknader avgjøres på korrekt grunnlag, ikke minst asylsøkeren selv. Forslaget fra regjeringen kan gi et større rom og mulighet for å avdekke ulike former for feil knyttet til asyl og opphold. Dette vil i siste instans komme de reelle asylsøkerne til gode. Det er utlendingsmyndighetene som avgjør om det foreligger grunnlag for opphold, og avgjørelsen må bygge på en grundig vurdering av de faktiske opplysningene i den enkelte saken. Søkeren har en plikt til å gjøre sitt beste for å medvirke og framlegge nødvendig dokumentasjon, samtidig som vi er nødt til å ha systemer som i størst mulig grad bidrar til å få realitetene på bordet. Dersom vi ikke klarer å fange opp dem som forsøker å utnytte asylinstituttet eller dem som faktisk er reelt forfulgte, som har reelt beskyttelsesbehov, og sender dem tilbake til fare, er ingen av delene en holdbar situasjon. Derfor er det så viktig at vi får klarlegge alle sider ved en asylsøknad. Ansatte ved norske asylmottak besitter en kunnskap som kan være ytterst relevant i en asylprosess. Opplysninger de ansatte besitter, kan med andre ord være viktige for å bekrefte eller avkrefte opplysninger asylsøkeren har gitt til utlendingsmyndighetene, og eventuelt gi grunnlag for videre undersøkelser. Dette kan eksempelvis være hvilket språk asylanten prater til daglig, familierelasjoner eller annen informasjon som kan bidra til å få fram korrekt faktagrunnlag. Det er viktig å understreke at dette ikke bare vil kunne bidra til å hindre dem som oppgir uriktige opplysninger for å jukse seg til opphold, men også dem som trenger reell hjelp og er reelt forfulgte. Det er også viktig at vi ikke skaper et kunstig skille i offentlig forvaltning, regler som skaper forskjellige resultater for brukere, avhengig av hvilken institusjon vedkommende tilfeldigvis plasseres på. Det er derfor viktig at vi får like regler for både offentlige og private asylmottak. Likebehandling i offentlig forvaltning må være en selvfølge, og jeg er glad for at proposisjonen legger opp til en likebehandling av offentlig og privat drevne asylmottak. Så hadde jeg håpet at vi kunne komme fram til enighet i dag, og det er stor enighet om grunnlaget for det. Jeg vil derfor opplyse om at Fremskrittspartiet og Høyre subsidiært kommer til å stemme for Arbeiderpartiet og Senterpartiets forslag til annet ledd.