trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-23:
Jeg må si at jeg ikke føler meg verken berørt eller truffet av kritikken fra SV om at dette er pinlig for Fremskrittspartiet. Dette er jo en meget god sak, det er en glad sak, det er en viktig sak, og jeg må si at den kritikken fra SV synes jeg er ulogisk. Det som er i fokus her, er at vi får en automatikk i at man skal holde tilbake offentlig stønad, holde tilbake barnetrygd og den støtten. Det er veldig viktig. Man slipper da de typiske unntakene. Vi kan heller snu det på hodet – vi har snudd systemet litt på hodet. Det er bra, da får man en automatikk i «skal» istedenfor en automatikk i «kan». Men husk på at det er barn vi snakker om her. Det er barn som skal være i fokus. For barn, og også for familien, er det traumatisk når barn blir tatt ut fra sitt hjem, der de tross alt har sitt nærmiljø med venner, familie, naboer, barnehage og skole, til et annet land. Da er det selvfølgelig viktig å ta grep der, så vi ikke stimulerer til barnebortføring. Det er også traumatisk for de foreldrene som sitter igjen i Norge og betaler penger og bidrag til barn de dessverre ikke får se, til barn de dessverre ikke får delta i oppdragelsen av, til barn de dessverre ikke får være en del av oppveksten til. Jeg synes dette er en god sak. Jeg synes kritikken blir litt unødvendig og litt urimelig. Jeg synes vi kan samle oss nå om å sørge for at vi kan jobbe for at færrest mulig barn blir tatt ut fra Norge og bortført til fremmede land.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-05-23:
Statsråden viste til at regjeringen allerede har gjort en del for å heve kvaliteten i norsk skole. Det er helt riktig, og det ønsker jeg å gi statsråden ros for. Samtidig er det lite av det som har blitt gjort så langt, som kan kalles en målrettet satsing på tidlig innsats, i mine øyne. Det er snakk om å heve den generelle kvaliteten i undervisningen – det er bra – men vi har foreløpig sett lite som er målrettet mot tidlig innsats. Det at man viderefører 600 lærerstillinger i ungdomsskolen, er vel og bra, men det er heller ikke tidlig innsats. Så viste statsråden til at forskningsresultatene når det gjelder lærertetthet, spriker, og det er riktig. Men så sier han at lærertetthet i seg selv ikke vil gi resultater. Jeg er helt enig – det må være kvalitet også i den undervisningen som gis, selvfølgelig, og det er en stor utfordring at det er altfor mange som jobber i skolen, som er ufaglært, og ikke har formell, god nok kompetanse. Men det er interessant at når den svenske statsministeren legger fram sin satsing, viser han nettopp til forskningsresultater. Og den forskningen som viser at økt lærertetthet i seg selv har liten effekt, er i stor grad basert på utenlandske studier foretatt på utenlandske skoler. Da må vi være oppmerksom på at den norske skolen skiller seg litt fra skolen i andre land, fordi vi har veldig få elever i spesialskole og veldig mange elever med ulike læringsutfordringer i vanlige klasserom. En analyse av nasjonale prøver og prestasjonsforskjeller mellom skoler og kommuner som ble foretatt i 2008 og 2010, viser at økt lærertetthet kan ha positiv effekt for elever som i utgangspunktet er svake, for elever med lav sosioøkonomisk bakgrunn og for elever med en annen etnisk opprinnelse. Dette er akkurat de samme elevene som vi i dag ser er overrepresentert i frafallsstatistikken. Så hvis økt lærertetthet kan bidra til å hjelpe disse elevene, ja, da vil økt lærertetthet være et ganske så presist og målrettet virkemiddel for å løse de store utfordringene i skolen.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-05-23:
Jeg vil aller først få takke for en god og interessant debatt og for engasjement og gode innspill. Jeg vil også få takke for rosen fra representanten Giske, men samtidig presisere at jeg heller ikke nå tar til orde for å øke timetallet. Statsråden sier at han er positiv til det som gjøres i Dovre kommune, at det er bra det som gjøres der, men ønsker ikke dette som noen nasjonal satsing. Jeg skulle ønske at vi som rikspolitikere hadde lyst til å se på dette som en nasjonal satsing for hele den norske skolen. Jeg tror at det ville gitt et mer likeverdig skoletilbud over hele landet. Bente Thorsen sier vi har høy lærertetthet i Norge sammenlignet med mange andre OECD-land. Det er helt riktig. Men da må man være oppmerksom på to ting. Det ene er at vi har veldig få elever som går i spesialskole. Altså er spesialundervisningen også med i denne statistikken når vi ser på lærertettheten i den norske skolen. I tillegg har vi i Norge fortsatt veldig mange små skoler som påvirker denne statistikken. Men realiteten er at gruppestørrelsene vokser. Det er stadig flere norske elever som går i store klasser. Jeg tror at hvis vi hadde innført en nasjonal norm for lærertetthet, ville vi fått et mer likeverdig skoletilbud over hele landet. I dag er variasjonene veldig store. Noen går i små klasser med høy lærertetthet, andre lærere har ansvar for – etter min mening – altfor mange elever. Så begynte jeg min interpellasjon med å si at det er tusenvis av norske lærere som gjør en kjempejobb hver eneste dag. Men jeg tror at veldig mange av disse lærerne også går med konstant dårlig samvittighet for at de ikke klarer å følge opp elevene sine godt nok. De går hjem med en liten klump i magen fordi de vet at det er noen de kanskje burde klart å hjelpe litt bedre, noen de kanskje burde hatt tid til å ha den lille samtalen med – men det klarer de ikke, de har ikke kapasitet til det, fordi de har ansvar for for mange elever. Dersom vi innfører en nasjonal norm for lærertetthet, ville den enkelte lærer ha ansvar for færre elever. Det vil komme elevene til gode, både de gode elevene, de sterkeste elevene, og de elevene som sliter, og det ville også gjøre arbeidsdagen bedre for læreren. Det kunne bidra til å styrke rekrutteringen til læreryrket, gjøre læreryrket mer attraktivt. Da slipper vi kanskje det problemet som representanten Iselin Nybø viser til, at det ikke vil la seg gjøre fordi vi har for få lærere i skolen. Takk for en god debatt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-05-23:
Som sagt: Jeg er helt enig med representanten i at spesialundervisningen er et område som vi må se på, særlig fordi den har hatt en så voldsom vekst. Jeg mener at det ikke er blitt adressert eller løst godt nok i de årene som har vært. Så har vi hatt en lesestrategi i skolen i kjølvannet av Kristin Clemet og Bondevik II-regjeringens kunnskapsløft som har fungert ganske bra. Vi ser at for realfag, særlig, har vi ikke fått tilsvarende stabilisering av resultatene. Også når det gjelder lesing, ligger vi nå – i hvert fall ifølge de internasjonale undersøkelsene – litt over gjennomsnittet. For matematikk er det en nedadgående kurve. Når vi skal legge frem en forsterket realfagsstrategi, er tidlig innsats en selvfølgelig del av den. Så til diskusjonen om lærertetthet. Det er selvfølgelig slik at det er veldig mange kommuner i Norge som har veldig god erfaring med å sette inn ekstra lærere i timene av og til – eller gjøre det på mer permanent basis. En av mulighetene for det oppsto nettopp fordi man fjernet det sentrale pålegget om et klassedelingstall, som gjør at skolene kunne bruke ressursene sine friere og f.eks. sette inn flere lærere som jobbet sammen i team. Spørsmålene i forbindelse med den nasjonale skolepolitikken er: Hvilke tiltak skal vi prioritere, hvilke tiltak er viktigst, og hva får vi mest igjen for? Jeg har sagt at denne regjeringen har noen klare prioriteringer som vi gikk til valg på, og de prioriteringene må vi gjennomføre først. Det er selvfølgelig bare positivt hvis kommuner har lyst til å gjøre forsøk, styrke eller på annen måte jobbe med lærerressursene sine eller ansette ekstra lærere. Det er det full mulighet til, slik f.eks. Dovre kommune har gjort. Når det gjelder lærertetthet, tror jeg rett og slett man skal vente og se hva disse 600 statlig finansierte lærerstillingene som man har fått inn i skolen, og som kom helt på tampen av den rød-grønne perioden – nå gjorde ikke det veldig stort utslag på lærertettheten, den har svingt minimalt i løpet av de siste åtte årene – har ført til. Da kan man høste noen erfaringer fra det. Nå ble det dessverre slik at disse stillingene ble fordelt uten at man laget et godt og solid forskningsopplegg rundt det, men det må likevel være mulig å trekke noen erfaringer av det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-05-23:
Jeg vil også si tusen takk for en god debatt, mange gode innlegg og mange forslag også. Jeg synes Dovre skal være et eksempel. Med hensyn til spesialundervisningen, er jeg helt klar på at dagens spesialundervisningssituasjon ikke fungerer. Det har vært en så kraftig økning i forrige periode. Under forrige regjering kom det en stortingsmelding om saken. Den løste ikke problemet, snarere knesatte den prinsippet om at man ikke engang var avhengig av å møte en formelt kvalifisert person når man hadde spesialundervisning. Dermed ble det enda lettere for noen skoler og noen kommuner å bruke spesialundervisningen som en støttekrykke, istedenfor å bruke den som et ekstra hjelpetiltak. Så er jeg helt enig i at barnehagen er et veldig viktig sted å starte når man skal snakke om tidlig innsats. Nettopp derfor burde det bekymre oss at vi i de foregående årene har brukt så mye tid og oppmerksomhet bare på kvantitet. Så ser vi at det er enorme forskjeller mellom barnehagene i Norge – det er kjempestore kvalitetsforskjeller – som dreier seg om barnehagelærere, innhold, lek og læring for barna. Derfor er denne regjeringens viktigste prosjekt kvalitet og innhold i barnehagen, nettopp av den grunn. Så skal jeg forsøke ikke å forlenge debatten, men jeg må bare si at påstandene om at lærertettheten fikk et voldsomt oppsving i de foregående åtte årene, ikke stemmer. Det har vært en maksimal sving på 0,3 prosentpoeng i året. Påstanden om at den rød-grønne regjeringen hadde et kjempeløft på lærertettheten, ble jo grundig avkledd av Utdanningsforbundet i valgkampen – den ble grundig avkledd. Representanten Giske ble også grundig avkledd av Utdanningsforbundet da han prøvde å selge større resultater enn det virkeligheten ga grunnlag for. Så har jeg lyst til å påpeke én ting som ikke er blitt nevnt. Det er at selv om tidlig innsats er viktig, må man ikke glemme resten av skoleløpet. Resultatene vi ser nå, kan tyde på at noe av utfordringen vår når det gjelder både lesing og regning, kommer på mellomtrinnet, altså at resultatene hos de aller yngste barna – det er i tråd med det representanten Bjørnø sa – kan se ut som å ha løftet seg, men så glipper det noe på 5.–7. trinn. Det er også viktig at vi ikke er så opptatt av å se oss blinde på bare de første årene, selv om det er masse som må gjøres der, men at vi også tenker: Hvordan skal vi følge opp dette konsekvent gjennom hele skoleløpet? Det har regjeringen tenkt å gjøre.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2014-05-23:
Jeg er enig med interpellanten Anders Tyvand i at en utfordring med tidlig innsats i skolen er å fylle begrepet med et innhold som lar seg operasjonalisere, og som kan føre til endring i praksis. Vi har hørt mye om Osloskolen, om skolesatsingen i Drammen og om hvordan Bergen kommune løfter sine skoleresultater, og jeg vet at kunnskapsministeren er opptatt av det som skjer ute i de ulike kommunene og de erfaringer som gjøres. Det er viktig at vi deler kunnskapen og øker erfaringsgrunnlaget, og vi ser nå at mange aktive skoleeiere tar grep for å forbedre arbeidet med tidlig innsats, også innenfor dagens rammer. I min egen kommune, Kristiansand, gjennomføres nå prosjektet FLiK, som står for Forskningsbasert læringsmiljøutvikling i Kristiansand kommune. Dette er et helhetlig prosjekt som omfatter 71 barnehager – både private og offentlige – med 3 500 barnehagebarn, 39 skoler med 10 500 elever og rundt 2 600 barnehagelærere, lærere, fagarbeidere og ledere, samt 85 fagpersoner knyttet til de ulike veiledningstjenestene, samt medarbeiderne fra oppvekstsektorens administrative stab. Prosjektet følges av forskere fra Universitetet i Ålborg, Høgskolen i Hedmark og Universitetet i Agder, med Thomas Nordahl og Lars Qvortrup i spissen. Det er et omfattende prosjekt, og så langt jeg kjenner til, er det unikt i sitt slag i Norge. Den 28. mars sto det en seksspalters artikkel i den danske avisen Politiken med tittelen: «Sådan styrker vi skoler og børnehaver.» Artikkelen handlet om nettopp dette prosjektet, og her heter det: «I Kristiansand i Norge gennemfører kommunen en helt ny måde at udvikle børnehaver og skoler.» Prosjektet, som ble vedtatt av bystyret i desember 2012, har allerede resultert i ny kunnskap, som igjen vil påvirke praksis i Kristiansand kommune. Nesten en fjerdedel av fire- og femåringene i barnehagene våre har mangelfulle språkferdigheter. En stor del av disse barna strever med å delta i det sosiale fellesskapet med andre barn. I forhold den vanligste oppfatningen om at barn blir «skoletrette», tyder resultatene fra dette prosjektet på at de heller blir «fagtrette», uavhengig av hvilket skoleslag og nivå de er på. Det betyr at det er grunn til å fokusere på lærernes pedagogiske praksis og faglige kunnskap. Det har i dette prosjektet framkommet ny kunnskap, og man har fått forsterket etablert kunnskap, men mest av alt har dette prosjektet sett ut til å kunne gi skoleeierne et kraftfullt verktøy til å kunne både kartlegge og følge opp utfordringene i oppvekstsektoren med målrettede tiltak der det trengs. Tidlig innsats krever god kartlegging, det krever kunnskap, det krever fokus og det krever gjennomføringskraft. Et forskningsbasert, eller evidensbasert, læringsmiljø, slik man nå utvikler i FLiK-modellen, kan være et godt verktøy for tidlig innsats, og det har vært særlig positivt at både barnehage- og skolesektoren har vært sammen om denne fellessatsingen. Det bygger kultur for læring, og det bidrar til en helhetlig tenkning i hele oppvekstsektoren.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Jeg har i dag på vegne av Miljøpartiet De Grønne gleden av å framlegge to representantforslag – representantforslag fra stortingsrepresentant Rasmus Hansson om å stanse tildelingen av nye blokker i den 23. konsesjonsrunde på norsk sokkel, og representantforslag fra stortingsrepresentant Rasmus Hansson om å trekke Statoil ut av tjæresandvirksomhet i Canada.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Spørsmålet om kullets effekt på jordas klima trenger knapt nok flere utredninger, og dermed er det nokså uomgjengelig innlysende hva som er effekten av å investere massivt i å utvinne mer kull. Derfor er det interessant at representanten Flåtten – på spørsmål fra bl.a. Marianne Marthinsen i Arbeiderpartiet – fortsatt nekter å avklare hvorvidt Høyres hensikt med flertallsforslaget er å få pensjonsfondet ut av kull, eller å finne ut om det er en god idé å trekke pensjonsfondet ut av kull. Det er et stort sprik mellom det Flåtten gir uttrykk for, og det representanter fra Venstre og Kristelig Folkeparti gir uttrykk for. Spørsmålet til Flåtten er da: Er den framstillingen som Venstre og Kristelig Folkeparti gir av dette forslaget – som er å få pensjonsfondet ut av kull – feil?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Representanten Hagesæter – og jeg tror også representanten Flåtten og mange andre – har tidligere i diskusjonen om oljefondets forhold til klima stadig advart mot å bruke oljefondet som det man kaller et klimapolitisk virkemiddel eller et politisk virkemiddel. Samtidig er det nokså åpenbart at hva man gjør med 5 000 mrd. kr på verdensmarkedet, eller hva man ikke gjør med det, har en politisk effekt, enten man liker det eller ikke. Når nå Hagesæter åpner for å gjøre denne vurderingen om uttrekk av kull fra oljefondet, er han da enig i at oljefondet heretter faktisk må betraktes som det det er, nemlig også et politisk virkemiddel?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Vi får nå en faglig utredning som grunnlag for en ny diskusjon om hvorvidt pensjonsfondet skal trekkes ut av kull om ett år. Fra Høyre og Fremskrittspartiet har vi i denne debatten fått høre klart og tydelig det de har gitt uttrykk for hele tiden, at de er særdeles skeptiske til å trekke pensjonsfondet ut av kull. Spørsmålet er da, for å forsøke å forstå: Hva er det Kristelig Folkeparti og Venstre faktisk har oppnådd? Har de noen signaler som tyder på at Høyre og Fremskrittspartiet har noen planer om å endre mening i dette spørsmålet i løpet av det året som kommer, og i den debatten som kommer om et år?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Representanten Breivik sier i sitt innlegg både at Venstre helt klart ønsker å trekke Pensjonsfondet ut av kull, og – jeg siterer sånn omtrent – at å trekke Pensjonsfondet ut av kull nå i beste fall vil være populistisk og i verste fall uansvarlig. Da er spørsmålet: Er det sånn å forstå at dersom ekspertgruppen som nå nedsettes av flertallet, faktisk av en eller annen grunn kommer med en anbefaling om ikke å trekke Pensjonsfondet ut av kull, må vi da være forberedt på at Venstre snur og ikke ønsker å trekke Statens pensjonsfond utland ut av kull og fossil?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Jeg fikk et spørsmål, får jeg svare på det?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Det var litt av et spørsmål, men hovedsvaret er jo at oljefondet i dag er småschizofrent fordi det presumptivt ikke skal være et politisk virkemiddel, men allerede er høyst politisk og etisk basert, ved at det trekker seg ut fra en rekke områder som er definert gjennom Stortinget – i stor grad uten lange og kompliserte fagutredninger, men på etisk, moralsk og politisk grunnlag. Men så gjenstår altså klima – og til en viss grad miljø – som et udefinert område hvor vi ikke tar etisk standpunkt. Og dét etiske standpunktet mener jeg altså at Kristelig Folkeparti og Venstre har hatt og også burde vise og stemme i samsvar med på direkten i dagens avstemning.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Svaret er et rungende ja! Som jeg har gjentatt flere ganger i denne salen i løpet av den korte tida jeg har vært her, er det et ganske oppsiktsvekkende paradoks at vi har en slags flertallspolitisk konsensus om at Pensjonsfondet ikke er et klimapolitisk eller et politisk virkemiddel. Hva er nå det for noe da – å hevde at å investere så forferdelig mange penger i alt mellom himmel og jord i verdensmarkedet ikke har politisk effekt? Dette er en form for politisk abdikasjon som er helt meningsløs, og hvis vi i Miljøpartiet De Grønne kan bidra til å slå høl på dette, er vi stolte og glade for det. Og jeg mener at denne debatten er en av de gode mulighetene for å komme ut av den tåka og inn i det faktum at vi må bestemme oss for hva slags politikk vi vil at oljefondet skal fremme – ikke leke at det ikke fremmer politikk.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-03-20:
Finansministeren understreker igjen at Statens pensjonsfond utland ikke skal være et politisk instrument. For å få hjelp til å forstå denne vurderingen litt bedre lurer jeg på: Er det ikke et helsepolitisk tiltak når Statens pensjonsfond utland avstår fra å investere i tobakk? Er det ikke et sosialpolitisk tiltak når Statens pensjonsfond utland avstår fra å investere i barnearbeid? Er det ikke et humanitært og humanitærpolitisk tiltak å avstå fra å investere i landminer? Og, for å lande i denne debatten vi er oppe i nå: Har det ikke klimapolitisk betydning hvorvidt Statens pensjonsfond utland investerer mye eller lite i olje og – framfor alt – i kull?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-03-20:
Eg vil på vegner av stortingsrepresentantane Jenny Klinge, Heidi Greni, Per Olaf Lundteigen og meg sjølv framsette representantforslag om ein femårig kommunal opptrappingsplan for psykisk helse.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Jeg synes vi hadde en veldig god prosess i komiteen, ikke minst under høringene rundt denne saken, der både Yngve Slyngstad og Etikkrådets leder, Ola Mestad, var til stede og ga sine vurderinger rundt høringsforslaget. Det som ble gjort veldig klart gjennom høringen, var at det var veldig vanskelig å sette grensen mellom rene kullgruveselskaper og selskaper som er engasjert i kull generelt. Under høringen kom det veldig klart fram at det – også med bakgrunn i det Yngve Slyngstad sa – var enkelt å kunne konkludere med at man kunne selge seg ut av rene kullgruveselskap. Det var en liten del av Oljefondets portefølje – ifølge det Slyngstad sa på møtet ca. 2,5 mrd. kr. Derfor mener Senterpartiet at det ville vært uproblematisk å gi det signalet, for det ble så klargjort at det var mulig å sette den grensen. Det hadde lite økonomisk effekt, men det kunne ha en sterk signaleffekt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Når man leser merknadene og innstillingen, vil man se den grønne tråden som er der – det er at vi nettopp har fulgt Ola Mestads anbefalinger. Det han sa, var at det vil være veldig vanskelig – som jeg også sa i mitt forrige svar – å definere vektingen av selskaper hva gjelder kull. Han delte opp i ulike kategorier, og en av de kategoriene var rene kullgruveselskaper. Det var ingen tvil om at rene kullgruveselskaper gjaldt bare kull. Så synliggjorde Slyngstad etterpå i høringen at når det gjaldt rene kullgruveselskaper, var det en investeringsportefølje på ca. 2,5 mrd. kr. Derfor konkluderer vi på akkurat den smale biten. I forslaget til konklusjonspunkt 2 ber vi om en utredning der man skal lage retningslinjer for hvilke andre kullgruveselskaper vi skal trekke oss ut av, for vi mener at det er for prematurt til å konkludere med nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Det forsøket på indignasjon som Hans Olav Syversen her prøver seg på, kler representanten svært dårlig. Vi gikk i saksmerknaden helt tydelig gjennom sakens gang, og noe av det mest interessante på slutten av saksgangen er at Venstre og Kristelig Folkeparti har varslet at de skal stemme imot noe de er for. Det skjønner jeg er slitsomt, men det er et faktum. Nå har man muligheten til å vise vei, være med på fatte et vedtak og få et flertall for å trekke oss ut av kull. Men den muligheten bruker man ikke. Da er det naturlig, som sakens ordfører, nettopp å belyse det – at her var det en mulighet. Den muligheten ble ikke brukt, og man setter klima bak samarbeidsklima. For Senterpartiets del har vi hele tiden vært opptatt av etiske retningslinjer for fondet, og det har vært en gradvis utvikling. Vi trakk oss ut av tobakk da vi styrte, nå mener jeg det er viktig å trekke seg ut av kull.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Det er ikke så veldig ofte at høringer rundt et Dokument 8-forslag i Stortinget vekker oppsikt på den andre siden av jordkloden, og at verdens kullorganisasjon, kullobby, valgte å ta turen fra Australia til vår høring – nettopp fordi de så hvilken signalkraft det var i vårt forslag. Grunnen til at forslaget kommer nå, er en felles viljeserklæring mellom statsministerne i Norden og president Barack Obama om at man over tid skulle prøve å ha mindre investeringer i kullselskaper. Vi mener at dette var et riktig og godt signal med hensyn til det. Det var tydelig at verdens kullobby også vektla det sterkt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Vi stemmer for det uforpliktende flertallsforslaget som ligger i innstillingen. Grunnen til det er at vi ønsker å få disse problemstillingene belyst. Vi har ikke konkludert på hvilke andre energiselskaper vi mener vi eventuelt skal selge oss ut av, men vi ser at den utredningen som har blitt satt i gang, sikkert vil kunne belyse det lite grann. Men den er veldig uforpliktende i sin form. Det vi er helt sikre på, er at den mest forurensende energikilden av alle, nemlig kull, ikke er en del av framtidsløsningen. Derfor mente vi det var riktig å trekke seg ut av rene kullgruveselskaper nå. Det var en så marginal del av investeringene til Oljefondet at det ikke hadde noen finansiell risiko. Likevel kunne det sende signal om at det var klima som var det viktigste, og da selger vi oss ut av den verste forurensningskilden når det gjelder fossil energi, og det er kull.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Både Mestad og Slyngstad kategoriserte kullselskapene på en samsvarende måte under høringen. Det var en veldig klargjørende høring, og det viste en vei, hvis det er vilje på Stortinget til å trekke seg ut av rene kullgruveselskaper. De to tunge, faglige innspillene vi fikk fra våre egne organer, viste den veien. Jeg synes det blir altfor lettvint, slik som det blir påstått her, at det ikke har blitt vist en vei. Den ble vist av både Slyngstad og Mestad. De uttalte seg likt i sin kategorisering. Mitt spørsmål til Svein Flåtten er: Mener Høyre at det viktigste å vektlegge er risikospredning eller klima?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Når man skal vurdere hva et parti egentlig mener, er det interessant å lese hva partiet har ment over tid. Jeg husker fra den første perioden jeg satt på Stortinget sammen med Gjermund Hagesæter følgende merknad, som var lang, men som hadde som avslutning: «(…) blir Regjeringens overdrevne blanding av etikk og butikk stadig oftere oppfattet som utenrikspolitiske signaler». (…) Mitt spørsmål til Hagesæter er: Mener Fremskrittspartiet fortsatt at det er feil å blande inn etikk når man driver butikk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Det er tydelig at vi treffer en eller annen veldig dårlig samvittighet eller en øm nerve hos Hans Olav Syversen. Jeg har nesten aldri opplevd maken til indignasjon, frustrasjon og dårlig klima som blir spredd i salen av Kristelig Folkeparti i denne debatten, så det er tydelig at vi treffer en nerve. Og det forstår jeg godt, for dette er nok et eksempel på at en er mer opptatt av samarbeidet med Fremskrittspartiet og Høyre enn av sakens innhold. Jeg møtte også Trine Skei Grande i en debatt, og det som hun var mest opptatt av, var: Nå har vi vært for å trekke oljefondet ut av kull i åtte år, og nå har vi jammen meg fått flertall – da stemmer vi mot. Makan til frekkaser, endelig er dere enige med oss. Men hvis man har vært så veldig for at vi skal trekke oss ut av kull i åtte år, hvorfor stemmer man ikke for når muligheten er der? Og hvis regjeringen varsler at vi skal trekke oss ut av kull? Men det ønsker man ikke, for man er mer opptatt av å få noen uforpliktende utredninger, og hvis man leser innstillingen, er det finansiell risiko som blir vektlagt, ikke klima.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-03-20:
Det gir mening at Fremskrittspartiet, som ikke er spesielt opptatt av klima – de anerkjenner kanskje nå at det er menneskeskapte klimaendringer – ikke ønsker å stemme for å trekke oljefondet ut av kull i forbindelse med behandlingen av vårens melding om Statens pensjonsfond utland, som er dette forslaget. Men mitt spørsmål til Terje Breivik, som representerer et parti jeg trodde var opptatt av klima – det tror jeg fortsatt – er: Hva er den klimamessige begrunnelsen for at Venstre ikke vil at vi i forbindelse med behandlingen av Statens pensjonsfond utland skal gi signal om at vi skal trekke oss ut av kull denne våren?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-03-20:
Det er bred politisk oppslutning om hovedlinjene for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, og at investeringsstrategien skal bygge på et godt, velfundert og kunnskapsbasert grunnlag. Hvordan synes Slagsvold Vedum dette harmonerer med forslaget Senterpartiet stiller seg bak, hvor Statens pensjonsfond utland i realiteten allerede om noen få uker skal trekke seg ut av kullgruveselskaper? Er det dette Senterpartiet forbinder med et velfundert og kunnskapsbasert grunnlag, og er dette typisk for kvaliteten i forberedelsen av saker generelt i Senterpartiet?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-03-20:
I den samme høringen oppfattet jeg at lederen av Etikkrådet, professor Ola Mestad, mente at det var mer komplekst å håndtere spørsmål om uttrekk av kullindustrien enn tobakksindustrien – spørsmålsstillinger som bl.a. hva et kullselskap er, hva formålet med uttrekket skal være, og skal en utelukke en hel sektor eller bare individuelle selskaper? Allikevel, på tross av synspunktene fra Etikkrådets leder, er Senterpartiet klar for å trekke kullselskaper ut av Statens pensjonsfond utland i løpet av bare noen få uker gjennom det forslaget Senterpartiet stiller seg bak i dag? Betyr det at Slagsvold Vedum mener at professor Ola Mestad i Etikkrådet har oversett noe?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Det var interessant at saksordføreren brukte mest tid på Venstre og Kristelig Folkeparti i sitt innlegg. Den ene mer håpløse påstanden etter den andre skal jeg med glede komme tilbake til i innlegget. Men hvis vi skal følge det resonnementet som Slagsvold Vedum har, nemlig at noen setter samarbeidsklima foran miljø – med bakgrunn i den meldingen vi behandlet i Stortinget for under ett år siden – har jeg lyst til å spørre, og dette regner jeg med å få et klart svar på: Når var det Senterpartiet bestemte seg for å sette miljø foran økonomi eller samarbeidsklima i denne saken?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Det kunne være en fordel for debatten at man refererer andre partier noenlunde korrekt. Det gjelder både Slagsvold Vedum og nå Gahr Støre. Jeg har lyst til å minne om fjorårets debatt om fondet, der Venstre og Kristelig Folkeparti alene sto på følgende: «Disse medlemmer vil derfor utrede den finansielle og klimapolitiske risikoen involvert i at SPU i dag er tungt investert i olje- og kullselskaper.» Dette er vårt standpunkt, som av en eller annen grunn både Arbeiderpartiet og Senterpartiet ønsker å fordreie. Det er vel fordi punktum i dag blir at Venstre og Kristelig Folkeparti får igjennom akkurat det vi sto for i fjor. Så sier Gahr Støre at man taper ett år. Det må i tilfelle være fordi Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i fjor stemte dette forslaget ned. Så mitt spørsmål er: Når så Arbeiderpartiet lyset?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Det var en merknad.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Velkommen etter til en utredning, som dere har forlatt nå.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Det ville kanskje overraske meg om dette skjedde over bordet. Representanten Gahr Støre sa at Arbeiderpartiet så lyset i 1887, men jeg skjønner at man så lyset etter å ha møtt Obama like før valget, sånn som han nå trekkes fram i alle sammenhenger i denne saken. Hvis det var slik som representanten Johansen nå snakker om – at man hadde bestemt seg – hvorfor var det da ikke omtalt med ett ord i forslaget til statsbudsjett? Det sto ikke ett ord om at Arbeiderpartiet nå hadde til hensikt å trekke ut alle rene kullselskaper fra oljefondet. Det burde man i hvert fall meddelt velgerne, om man ikke ønsket å meddele det til andre.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Dette er utrolig interessant – hvordan man kan snu ting på hodet. Det var Arbeiderpartiet, ved finansministeren, som i sin tid la fram en strategi for denne sal, og fikk tilslutning til at man skulle se på påvirkning gjennom å utøve eierskap, utøve den muligheten man har gjennom eierskap – det fikk man altså tilslutning til – men at man så også måtte vurdere, dersom det ikke førte fram, uttrekk. Så mitt spørsmål er: Hva er grunnen til at Arbeiderpartiet bare hopper bukk over det man har stått for, og så besværer seg over at Venstre og Kristelig Folkeparti har holdt en konsistent linje? Det er tre partier som må ta ansvar for at vi ikke nå har den grundige utredningen man i sin tid ba om – det er Senterpartiet, det er SV og det er Arbeiderpartiet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Ja, jeg er indignert, for jeg synes ikke det er etterrettelig argumentasjon. Og det kan representanten Slagsvold Vedum vite, at er det noe jeg blir indignert over, er det når jeg føler at argumentasjonen ikke er etterrettelig. For det første gidder man ikke engang å referere korrekt hva vi har stått for, og hva vi står for. Det er en konsistent linje i det vi har stått for, og står for, og nå får flertall for – og så later også representanten Slagsvold Vedum som om vi står for noe annet enn det vi har gjort. Så det er helt korrekt – da blir jeg indignert, for jeg synes det er upassende i en debatt som er viktig, og hvor vi nå kommer et kjempelangt stykke på vei med å få et skikkelig faktagrunnlag for å se på hvordan vi skal forvalte vårt oljefond. Vi har bestemt tidligere, og vært enige om, at det gjør vi i forbindelse med meldingene. Vi har vært enige om at vi vil ha en grundig utredning. Så kommer de rød-grønne og er indignert over at vi står fast på det vi hele tiden har ment. Nei takk, det lar jeg meg ikke by.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Jeg refererte det som var komiteens flertallsinnstilling. Jeg tar det selvfølgelig til etterretning hvis SV har ment noe annet et annet sted i innstillingen. Det er helt klart at jeg stoler på det representanten Valen sier.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Jeg hører godt det både representanten Flåtten og representanten Hagesæter sier, nemlig at de vil lytte til ekspertgruppens råd. Det betyr for meg at da går man ikke inn med et lukket sinn, men med et åpent sinn og er villig til å revurdere eventuelle standpunkter man har hatt inntil denne dag, ved at man får et annet faktagrunnlag. Jeg synes det tjener Høyre og Fremskrittspartiet til ære at man også har gått med på at det er et uavhengig ekspertutvalg som skal foreta disse vurderingene, knyttet til både eierstyringen – hva vi kan oppnå gjennom den – og eventuelle kriterier for uttrekk, som vi vet blir en virkelig stor jobb for et slikt utvalg. Jeg tar dem på ordet, at de går inn i dette med et åpent sinn.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Jeg satte pris på tonen i innlegget. Det var en konstruktiv tilnærming. Så får jeg bare – jeg tror for tredje gang i dag – redegjøre for at Kristelig Folkepartis synspunkt har vært konsistent. Vi har bedt om en utredning. Det gjorde vi under den rød-grønne regjeringen, og det står vi fast ved nå fordi vi mener det er den riktige formen, når vi skal endre på et så viktig instrument som Pensjonsfondet er, for Norge. Så har vi klare klimamålsettinger som også er kommet til uttrykk i innstillingen, bl.a. et eget klimamandat og ikke minst investeringer i fattige land som kommer på dagsordenen nå ved et regjeringsskifte. Men mitt spørsmål er: Hvor er representanten Hansson uenig i – hva skal vi si – rammeverket for hele forvaltningen av oljefondet, slik det ligger i dag?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Takk for svaret. Det er jo et veldig interessant spørsmål i hvilken grad fondet, som jeg kanskje nå oppfatter at Rasmus Hansson er inne på, skal være et – og man legger nesten trykk på det – politisk og utenrikspolitisk instrument i det brede, politiske bildet i norsk politikk, noe som altså er litt på tvers av det et ganske stort flertall her har lagt til grunn hittil. Så jeg vil bare få avklart – helt grunnleggende – om Miljøpartiet De Grønne mener at fondet som sådan skal brukes politisk – for så vidt både utenrikspolitisk og, f.eks. i denne sammenheng, klimapolitisk.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Bare veldig kort til slutt, siden det blir gjentatt at noen – les: Kristelig Folkeparti og Venstre, antar jeg – stemmer imot noe man er for. Da skal jeg – for sjette gang i løpet av denne debatten, tror jeg – gjenta følgende: For under ett år siden fremmet vi i denne sal en merknad i håp om at de rød-grønne kunne være med på det, hvilket de ikke kunne – helt uforståelig når man hører debatten her i dag – om at vi ønsket en utredning som gikk på klima og finansiell risiko. Det har vi fått med dagens vedtak. Så håper jeg det er siste gang vi får høre at vi stemmer imot noe vi er for.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-03-20:
Jeg får ta til etterretning at partier her synes det er helt greit å påstå at man mener noe annet enn det man faktisk gjør. Hva motivasjonen for det er, kan ikke jeg gå inn på, men bare så det er klart: Det vi sa for ett år siden, er nøyaktig det samme som vi nå står for, og vi stemmer deretter. Så får man påstå – og tydeligvis vite – hva vi innerst inne mener. Det vet de tydeligvis bedre enn Kristelig Folkeparti og Venstre selv. Det faller på sin egen urimelighet.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-03-20:
Representanten Slagsvold Vedum la stor vekt på klima- og miljøhensyn i sitt innlegg og tonet ned de økonomiske aspektene. Da vil jeg spørre og be om å få en forklaring på hva som er de rene klimatiske forskjellene mellom det å investere i kullselskaper og det å drive kullgruver, som vi gjør på Svalbard. Lunckefjell-gruven ble godkjent under den rød-grønne regjeringen, og det er estimert at man kan ta ut åtte millioner tonn kull frem til 2019.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Det er hyggeleg å slå fast at Senterpartiet no har fått ei så stor omsorg for klima og klimaargumentasjonen. Samstundes er det i så fall ein stor logisk brest i resonnementet til representanten Slagsvold Vedum, for nokre få månaders utsetjing på uttrekk av kol kan ikkje vera avgjerande viss resultatet vert at ein får eit fleirtal for uttrekk av fossilt. Viss eg tolkar Slagsvold Vedum rett, er både han og partiet hans samde med Venstre i at det må vera målet på sikt.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
For å fortsetja litt der representanten Syversen slapp: Hadde Arbeidarpartiet og representanten Gahr Støre meint det same 19. desember som han tek til orde for i dag, så hadde regjeringa nettopp fått i oppdrag å koma med uttrekkskriteria for kol i stortingsmeldinga som no er varsla å koma tidleg i april. Og sjølv om uttrekk av reine kolprodusentar utvilsamt har ein stor symbolverdi, så utgjer det som Gahr Støre no er så oppteken av, trass alt berre 0,08 pst. av fondets forvaltningskapital. Så det som er interessant, er kva Arbeidarpartiet meiner å gjera når det uavhengige ekspertutvalet kjem tilbake med uttrekkskriteria – og ikkje berre for kol, men for fossil energi som såleis.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Venstre er svært fornøgd med – som eg akkurat sa frå talarstolen – at me no står i lag med Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia om eit forslag som går betydeleg lenger enn det som ligg i Dokument 8-forslaget frå Arbeidarpartiet. Me har òg store forventingar til ekspertutvalet. Det kjem med faktagrunnlag som gjev støtte til det som har vore Venstres haldning heile tida, at fondet med fordel bør trekkjast ut, og at ein utøver meir aktiv eigarskap med omsyn til fossil energi enn det som har vore tilfellet til no. Som min medrepresentant Syversen sa i stad: Det står stor ære av dei haldningane som Høgre og Framstegspartiet har gjeve uttrykk for frå talarstolen i dag; ikkje å ha nokon dogmatisk haldning til kva som kjem frå ekspertutvalet, og venta på det – i motsetning til det som eg oppfattar at partiet til spørsmålsstillaren eigentleg har gjeve signal om frå den same talarstolen i dag.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Igjen er det freistande å stilla spørsmålet tilbake igjen. Hadde representanten meint det same 19. desember som representanten og partiet hans meiner i dag, hadde me jo fått denne utgreiinga, slik at me hadde hatt eit avgjerdsgrunnlag i samband med stortingsmeldinga for SPU no i dag. Slik som saka er no, er me veldig godt fornøgde med at me i lag med regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti har fått til eit forslag til vedtak i denne sal. Ære vera òg Arbeidarpartiet og Senterpartiet for at dei støttar heilskapen i det, at det no er eit samrøystes storting som gjer eit vedtak som det eigentleg var fleirtal mot – med Arbeidarpartiet og Senterpartiet i spissen – 19. desember 2013.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Den klimamessige grunngjevinga er jo at me når det gjeld det forslaget som me no får eit samrøystes storting til å røysta for, får eit forslag som går betydeleg lenger enn berre det eventuelt å gjera eit uttrekk frå kol. No får me òg ei uavhengig vurdering av den klimamessige risikoen knytt til at me er tungt eksponert i annan fossil energi. I tillegg, som eg har sagt til representanten Slagsvold Vedum i mange debattar dei siste vekene, kan nokre få månaders utsetjing for uttrekk av kol, i verste fall til april 2015 – fleirtalet i denne sal endrar seg ikkje – jo ikkje ha avgjerande betyding med tanke på at det òg då er eit avgjerdsgrunnlag for å etablera eit fleirtal for å gå endå lenger.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Igjen er det freistande å snu spørsmålet litt tilbake igjen: Korleis trur representanten Hansson marknaden ville reagert viss denne sal skulle gjort eit vedtak over natta om så betydelege, store midlar på vegner av det norske fellesskapet og det verditapet som ligg i det? Det er jo ei av dei viktigaste grunngjevingane for at når me er sette til å forvalta så store verdiar, så bør det skje med eit minimum av ansvarlegheit i å ha eit avgjerdsgrunnlag og ein tidsprosess bak den type avgjerder.
Terje Breivik (Venstre), 2014-03-20:
Venstre har jo sjølvsagt stor tru på at ekspertutvalet vil koma med tilrådingar som vil samsvara med det Venstre heile tida har meint og sagt og trudd. Det som er fantastisk når me skal behandla denne saka til neste år, er jo at då er det i samband med stortingsmeldinga om forvaltinga av SPU. Det betyr at alle partia i denne salen har høve til å gjera dei same sjølvstendige vurderingane og stemma på sjølvstendig grunnlag, heilt uavhengig av kva Venstre og Kristeleg Folkeparti måtte meina. Det gjeld òg for Arbeidarpartiet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Som stortingsrepresentant er jeg litt urolig for å si at det vi vedtar i denne salen, ikke er ansvarlig og forutsigbart. Jeg mener at vi faktisk er valgt av folket til å ta langsiktige beslutninger. Men jeg har sagt i tidligere debatter her at vi ikke skal forvalte Statens pensjonsfond fra denne sal. Vi skal ikke gjøre enkeltvedtak når det gjelder selskaper. Vi skal respektere og sette opp et opplegg for ansvarlige, langsiktige investeringer som vi har gjort. Men det var en politisk utvikling som førte til at fondet trakk seg ut av tobakk. Det er urimelig å anta at fondet selv kommer på den ideen – de driver forvaltning. Jeg gjentar at jeg hadde levd godt med at det etter behandlingen av stortingsmeldingen kunne gått noen uker og kanskje noen måneder før man var klar til å gjøre vedtak om å trekke seg ut av de rene kullselskapene. Men beslutningen om at det var veien vi kunne gå, kunne vi samlet oss om. Det kunne vært forankret i stortingsmeldingen, og så kunne man tatt detaljene etterpå. Jeg har full respekt for at utredning om hva som er best påvirkningsstrategi overfor selskaper som er komplekse og sammensatte, krever mer tid.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det er nesten et ironisk spørsmål, for hadde representanten ventet at jeg skulle svart nei? Jeg svarer et rungende ja, og jeg vet ikke hvem det er som er på land eller på vann her i denne saken. Jeg har i forslaget jeg har fremmet sammen med to medrepresentanter, i første omgang bedt om en utredning av denne problemstillingen. Etter høringen ser vi med klarhet at den marginale investeringen vi har i rene kullselskaper, er det mulig å avklare basert på kunnskap og den store erfaringen i Norges Bank Investment Management og ta en beslutning på nå. Så skal vi ha en bredere utredning av hele komplekset. Det jeg er spent på, er hvor vi er om ett år, i forhold til Høyre og Fremskrittspartiet, når konklusjonen av denne utredningen kommer. Vil det være en utredning som vil gjøre at de slutter seg til det som alle de andre partiene på Stortinget har hatt holdning om, nemlig at iallfall når det gjelder kull, er det gode klimapolitiske vurderinger for at vi bør legge en annen kurs. Dette blir det virkelig spennende. Vi får et tapt år med hensyn til den problemstillingen, og det beklager jeg.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Dette er en god bekreftelse på at Fremskrittspartiet mener det er feil, og jeg går ut fra at hadde de hatt flertall, hadde de kjøpt seg inn i tobakk, og det har vært en lang rekke andre interessante sektorer man kunne gått inn i. Regnestykket holder ikke. Ja, tobakksaksjene som vi solgte oss ut av, kan ha steget tilsvarende den summen, men hvordan Yngve Slyngstad og hans dyktige medarbeidere investerte de pengene de fikk da de solgte seg ut, det vet verken Hagesæter eller jeg. Men det vi vet, er at det fondet har økt med flere titalls og hundre milliarder kroner fordi stortingsflertallet ikke var enig med Fremskrittspartiet om å vekte 40/60 aksjer/obligasjoner, men snudde til 60/40 aksjer/obligasjoner. Så når det gjelder hva det norske folket har fått igjen på grunn av kloke investeringer, tror jeg vi er på trygg grunn. Det har vært et kraftig signal når det gjelder tobakk: Den atferden som pågår i den tredje verden, var i full gang lenge før oljefondet solgte seg ut. Jeg tror ikke det kommer mer markedsføring mot barn i den tredje verden fordi oljefondet har solgt seg ut av noen aksjer, men signalet er at ansvarlige investorer ikke bør gå inn i tobakk. Stadig flere går ut av tobakk. Dette er et langsiktig arbeid, men resultatene kommer også – på sikt – når kloke investorer gjør slike valg.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det var i 1887, og hver dag siden da!(Munterhet i salen.) Var det sitatet et forslag eller en merknad? (Munterhet i salen.)
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Det var en merknad, ja, og ikke et forslag. Så vi har ikke stemt det ned. Jeg er prinsipielt for å innhente mer kunnskap, og jeg synes det forslaget som regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti er blitt enige om, er greit. Jeg synes det er litt underlig, og jeg er veldig i tvil om hvordan behandlingen av konklusjonene ved det vil bli, men jeg har full respekt for at det minner om det forslaget som Syversen fremmet i fjor, og at han er fornøyd med det. Det jeg mener å ha oppfattet – men jeg tar det til meg hvis jeg har oppfattet det feil – er at Kristelig Folkeparti nå har ment at ut av kull kan vi gå. Det er en riktig avgjørelse sett isolert fra den store problemstillingen om hele fossil sektor. Der er jeg mer i tvil. Men hvis det er slik at Kristelig Folkeparti ikke har det synet, så skal jeg ta det til meg, men jeg har altså trodd at det var slik, og jeg oppfattet det også slik i samfunnsdebatten i høst. Da vi fremmet vårt forslag, var det mange i Kristelig Folkeparti og Venstre som sa «velkommen etter», men det kan hende at det er en annen holdning. Jeg mener at her kunne man ha fått begge deler.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Jeg har respekt for kunnskapen, så jeg skal ikke konkludere dette nå. Nå skal jeg prøve å følge opp den gode ånden med å vente ett år på det. Men la meg bare si i dag at Arbeiderpartiet har ikke i sine programmer, eller i sine papirer, inntatt den holdningen at vi bør ut av all fossil. Vi mener at det innenfor olje og gass i dag finnes fornuftige posisjoner å ta, men det å ha en utredning av dette – i en total risikoavveining av hvor fellesskapet Norge er investert – kan vi bli klokere av. Men jeg merker meg jo at representanten Breiviks parti og Kristelig Folkeparti har inngått forliket om den utredningen med to partier som er mot alle tanker på uttrekning, også av tobakk, så hvordan dette flertallet ser ut når vi skal vurdere denne saken om ett år, blir svært interessant å se.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
Da tar jeg opp de to forslagene som fremgår av innstillingen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-03-20:
President, det er jo lov det – ved to anledninger snur representanten spørsmålet tilbake igjen til spørsmålsstiller. Men jeg har lyst til å følge litt opp det spørsmålet som representanten Hansson stilte. Dette uavhengige utvalget vi nå alle er enige om å nedsette, hva blir vekten av de forslagene de fremmer? Sett at man kan lese det utvalget ganske enstemmig eller iallfall tungt på at de er mot å gå ut av kull? Da må vi selvfølgelig veie det, men hvordan tenker representanten Breivik at Venstre har tenkt å forholde seg til dette uavhengige utvalget? Dette er jo til syvende og sist et ansvar Stortinget har, som vi har som politikere, så hva er det han legger i hendene til utvalget? Representanten sier at flertallet i denne salen ikke endrer seg. Vel, det har vi jo sett litt variasjoner på nå. Men det flertallet han nå er veldig fornøyd med å tilhøre, med Fremskrittspartiet og Høyre, regner han med at det gjennom utredningen kommer til å endre seg, slik at Venstre får dem med på den politikken Venstre egentlig er for?