Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
Jeg kan være glad for at det ikke gis anmerkninger på Stortinget for å komme for sent, for jeg kom for sent til denne debatten da den startet, og det ser jeg også at statsrådene gjør nå når vi starter på andre del av debatten. Men er det noen jeg tenker skal være veldig glade for at vi ikke har fraværsgrenser, og for at det ikke gis anmerkninger, er det forslagsstillerne bak det representantforslaget vi har i dag, for de er veldig sent ute med debatten og med å hevde at det trengs et krafttak mot lærermangel. Hadde det blitt gitt anmerkninger her, hadde de fått anmerkning for å komme for sent. Jeg hørte representanten Fagerås si at etter valget skal de rød-grønne ha et helt annet fokus enn det som er i dag. Men det fokuset ble endret i 2013. Det var da det ble satt i gang et krafttak mot lærermangel, med Høyre- og Fremskrittsparti-regjeringen og det borgerlige flertallet. En av de viktigste årsakene til at lærere ønsker å stå lenger i yrket og forbli lærer, er at de får faglig påfyll, at de får mer kompetanse og blir utfordret. Under regjeringen Stoltenberg var det 1 500 lærere i året som i gjennomsnitt fikk etter- og videreutdanning. Stoltenberg og representanten Trond Giske var i Trondheim i valgkampen 2013 og sa at de hadde ambisjoner om å doble dette tallet. Nå, etter at det ble regjeringsskifte, har dette skutt fart. Nå er det ca. 6 000 i året som får dette, mot 1 500 tidligere. Cirka 40 000 har nå benyttet seg av det tilbudet. Det gir bedre læring, og det bidrar til at flere ønsker å forbli lærer. Videre satte dagens flertall i Stortinget i gang med et lærerløft, der vi innførte masterutdanning for lærere, noe som gir både økt status og økt lønn. Det er nå ca. 4 000 flere lærere i skolen enn det var i 2013. Videre har vi fått innført ordninger i Lånekassen for å stimulere flere til å bli lærer og til å begynne som lærer der behovet kanskje er større enn i landet ellers. Det er også blitt innført økte krav for å begynne på lærerutdanningen. Vi ser at politikken virker. Vi har flere lærere i skolen nå, flere vil nå bli lærer. Flere søker seg altså til lærerutdanningen, og flere ser ut til å fullføre. Fremskrittspartiet mener det er en helt klar sammenheng mellom økte inntakskrav og den positive utviklingen innenfor skolerettede lærerutdanninger de siste årene, med historisk høye søkertall og gjennomføring. Når de rød-grønne partiene kaster seg inn i debatten åtte år på overtid, er, med all respekt å melde, ikke det å senke ambisjonene løsningen for å løse en lærerkrise. Tvert imot handler det om å videreføre og forsterke den politikken som har blitt ført. Det er verdt å nevne SSB-tallene som viser at det går mot et overskudd av grunnskolelærere, og at det kan bli overskudd av alle typer lærere fram mot 2040, ikke et underskudd, som forslagsstillerne setter som premiss. Det er viktig med et kritisk blikk på lærerutdanningene og åpenhet og vilje til å finne forbedringer. De nye lærerutdanningene med master er fortsatt i en innkjøringsfase. Ingen partier må låse seg fast i ideologiske blindveier. Vi må tenke kvalitet, vi må være åpne og lyttende til de involverte partene og skolefagfolkene. Fremskrittspartiet er enig i at det trengs innsats på mange områder for å ha en stabil og god rekruttering til alle lærerutdanningene og få lærere til å bli værende i yrket så lenge som mulig. Vi tenker at det er dagens flertall som best ivaretar akkurat det.