Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2001-12-05:
I Sem-erklæringen slår Samarbeidsregjeringen fast at Norge skal føre en utviklingspolitikk der fattigdomsbekjempelse står i sentrum. For å oppnå den målsettingen er årets budsjett et godt skritt på veien, og det bygger bl.a. på følgende tre elementer: 1. Norsk utviklingsbistand skal gradvis økes til 1 pst. av bruttonasjonalinntekten innen 2005.2. Utviklingslandene skal få bedret adgang til markedene i industrilandene.3. Norsk bistand skal i større grad bidra til å styrke utviklingslandenes demokratiske institusjoner og prosesser og bidra til deres egen økonomiske vekstkraft bl.a. gjennom bedre rammebetingelser for investeringer og næringsutvikling. På sikt er det målsettingen å gi landene økte inntekter til finansiering av egen utvikling. Høyre står sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre i arbeidet for å øke utviklingsbistanden til 1 pst. i løpet av fireårsperioden. Bistandsmidlene når etter hvert en betydelig størrelse – også fordi avkastningen fra petroleumsfondet inngår i bruttonasjonalinntekten, og dermed sørger for at oljeinntektene er med og legger grunnlaget for et høyt bistandsnivå. Desto viktigere er det å ha stor oppmerksomhet mot bruken av midlene med fokus på en effektiv administrasjon og en fortløpende evaluering av oppnådde resultater. Resultatmåling innen bistandsarbeidet er vanskelig, men ikke mindre viktig av den grunn. Siden hovedmålet for norsk utviklingspolitikk er knyttet til de internasjonale utviklingsmålene, vil disse være en viktig referanseramme for vurderinger av resultatoppnåelse og virkninger av innsatsen vår. Høyre mener det er viktig å videreutvikle dette arbeidet. De vurderingene en skal gjøre, må fokusere på om samarbeidslandene har ført en politikk som viser seg effektiv i forhold til de internasjonale utviklingsmålene. Kvantitative resultatmålinger ut fra internasjonalt anerkjente indikatorer som samarbeidslandene selv benytter, vil være viktig. Vurderingen av Norges bidrag til fattigdomsreduksjon i det enkelte land må også i stor grad bygge på kvalitative analyser, samtidig som en arbeider med å videreutvikle forvaltningsmål og oppfølgingsrutiner. Når det gjelder de årlige statusrapportene som FNs generalsekretær vil legge frem for generalforsamlingen, er Høyre opptatt av at en fra norsk side forventer en integrert rapportering, der også de internasjonale finansieringsinstitusjonene samarbeider. Høyre understreker viktigheten av at det arbeides videre med å utvikle tjenlige indikatorer for de enkelte internasjonale utviklingsmålene, og at en kontinuerlig har fokus på forbedringer av rutinene som sikrer at konklusjonene og anbefalingene i evalueringsrapportene følges opp. En høy oppmerksomhet omkring økonomistyring og resultatoppnåelse vil bidra til at den utvidete bistandsinnsatsen får økt legitimitet i det norske samfunn. Viktigere er det på den måten å sikre at bistanden får forventet effekt for flest mulig i mottakerlandene. Høyre er tilfreds med den tematiske satsingen og den geografiske konsentrasjonen budsjettet legger opp til. Fattigdomsbekjempelsen innebærer sterk satsing på utdanning, helse og sosiale tjenester, kampen mot hiv og aids og samtidig økt vektlegging av menneskerettighetene, styrkete rettsstatsinstitusjoner og offentlige forvaltningssystemer. Norsk bistandspolitikk ser ut til å være på riktig spor og i riktig retning.