trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-12-06:
Jeg snakket i mitt hovedinnlegg om betydningen av at vi i den situasjonen vi er i i dag, med et arbeidsmarked som etterspør arbeidskraft, setter inn målrettede ressurser, målrettede tiltak, for å hjelpe dem som er svakest stilt blant arbeidssøkerne. Det er her Høyre, Fremskrittspartiet og også Venstre svikter fundamentalt. Jeg sa også i mitt innlegg at det å kutte så mye som man gjør i såkalt ordinære arbeidsmarkedstiltak, og flytte det over til tiltak for yrkeshemmede, er positivt for dem som er fullstendig utenfor arbeidslivet, for dem som er trygdede, for dem som er psykisk utviklingshemmede f.eks., men det betyr lite for alle dem som trenger skolering for å komme inn i det ordinære arbeidslivet. Jeg forstår ikke at man i en situasjon hvor man snakker så mye om at man skal yte for å nyte, at man skal få folk i arbeid, kutter så dramatisk i de virkemidlene som virkelig kan bidra til at vi får folk i arbeid. Det skal kvalifisering til.
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-12-06:
Jeg tror at både Senterpartiet og Kristelig Folkeparti er enige om at det er viktig at man kommer raskest mulig i jobb etter endt attføringsløp. Så er spørsmålet hvor lang ventetid man skal ha betalt med attføringspenger for å kunne oppnå det. Det er ikke med lett hjerte vi har kuttet den fra seks til tre måneder, slik det er gjort. Vi registrerer med tilfredshet at departementet sier at dette mener man å kunne forsvare fordi man skal sette inn aktive tiltak for å bistå arbeidssøkere til å komme raskere i arbeid. Får man til det, er jo det det beste av alt. Hvis man ikke får det til, hvis det viser seg at det ikke går, vil vi være villig til å se på dette når vi kommer til neste budsjett. Men målsettingen er å få folk raskest mulig i arbeid, og bruke det apparatet vi har, til å oppnå det. Det er det Regjeringen sier man nå skal legge enda større vekt på.
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-12-06:
Som de andre opposisjonspartiene smykker også Venstre seg med sin store satsing på økt fattigdomsbekjempelse, men som vi da også har hørt, er det finansiert gjennom Regjeringens tiltak for å hjelpe de fattigste, altså kvalifiseringsstønad, tilskudd til biler, og arbeidsmarkedstiltak. Ser Venstre at dette mer er en omprioritering av fattigdomstiltak enn ny satsing? Så til det øvrige. Tror ikke Venstre at det er viktig å bistå og hjelpe de svakeste som står i utkanten av arbeidsmarkedet, inn på arbeidsmarkedet igjen, når de kutter så dramatisk på alle de tiltak som Regjeringen legger opp til på det området? Vi er alle enige om at de svakest stilte som ikke kan arbeide, også skal ha assistanse – trygd og sosialhjelp. Vi skal se på alt det. Men har ikke Venstre noen tro på at det nytter å hjelpe folk tilbake i arbeid?
Dagfinn Sundsbø (Senterpartiet), 2007-12-06:
Jeg forstår representanten Tendens entusiasme for eget budsjett, men når hun utfordrer oss på å se framover istedenfor å skue tilbake, blir jo dilemmaet for Venstre hvordan man skal få til et slikt budsjett i forhold til samarbeidspartnere som totalt har avvist den type samferdselssatsing. Men min problemstilling er den etterlysning representanten Tenden hadde av satsing på Østfoldbanen. Jeg hører med til dem som også beklager at man ikke har fått til det, men det er jo bl.a. begrunnet med den sterke kostnadsvekst som har vært, og den viljen man har hatt til å satse på å ferdigstille strekningen Sandvika–Asker først. Der er det en massiv satsing nå, som betyr at vi får ferdigstilt fire spor på et helt annet tidspunkt enn det den forrige regjeringen ville ha bidratt til. Mener representanten Tenden at man burde ha utsatt ferdigstillingen av det prosjektet til fordel for å flytte investeringer over til andre prosjekter, eller mener hun det er riktig, som man har gjort, at man satser på å ferdigstille en strekning som betyr så mye, bl.a. for den valgkretsen representanten Tenden representerer?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Kristelig Folkeparti ønsker å framstå som et parti for de svake grupper, og hevder de vil bruke mye mer enn Regjeringen på fattige i Norge. Men når vi går Kristelig Folkeparti nærmere etter i sømmene, ser vi at finansieringen av Kristelig Folkepartis fattigdomssatsing er av en heller tvilsom sosial karakter. De arbeidsledige skal bidra med 54,4 mill. kr ved at det kuttes i arbeidsmarkedstiltak og strammes inn på permitteringsordninger. De som mister jobben etter konkurs, skal bidra med 46,7 mill. kr, ved at rettighetene i lønnsgarantiordningen reduseres. For helse- og rehabilitering kutter Kristelig Folkeparti 200 mill. kr. I skipsfarten er det de lavtlønte som skal bidra, med 317 mill. kr, ved at Kristelig Folkeparti endrer nettolønnsordningen til kun å omfatte offiserene på norske skip. Synes ikke representanten Woie Duesund at det er umoralsk å la dem som på forhånd har lite, betale for Kristelig Folkepartis fattigdomssatsing?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
På samme sted på omtrent samme tid i fjor – i budsjettdebatten– gav Venstre honnør til Regjeringa for arbeidet med kvalifiseringsprogrammet som da var på tegnebrettet. Nå foreslår Venstre å kutte bevilgningene til kvalifiseringsprogrammet med 180 mill. kr og overføre dette til en ny prøveordning med såkalt borgerlønn for langtidsmottakere av sosialhjelp. Når jeg hører det representanten Skjelstad sier i innlegget sitt nå, må jeg si at jeg ikke ser den helt store forskjellen på hva Venstre vil, og hva som nettopp er intensjonene med kvalifiseringsprogrammet. Så spørsmålene mine til Skjelstad blir: Hva har skjedd med Venstre siden budsjettdebatten i fjor, hvor en var positiv til tankegangen som lå bak kvalifiseringsprogrammet? Og spørsmål 2: Hva er forskjellen på den prøveordningen Venstre nå vil innføre, og det vedtatte kvalifiseringsprogrammet, bortsett fra stønadsnivået på 2 G og 2,5 G?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Egentlig kunne jeg bare ha svart ja på disse spørsmålene. Men la meg utdype med å si at vi selvfølgelig er veldig klar over at det pensjonsforliket vi har inngått i forbindelse med St.meld. nr. 5 for 2006-2007 om pensjonsreformen, er utformet slik at stortingsvedtaket på noen punkter gjør unntak fra det Regjeringen foreslo i stortingsmeldingen. For øvrig gjelder stortingsmeldingen. Stortingsmeldingen er forholdsvis presis i beskrivelsen av utfordringen når det gjelder framtidens AFP, der spørsmålet om det som ofte kalles en nøytral ordning, dvs. at man fullt ut skal kunne kombinere arbeid og pensjon, også AFP, er en viktig del av den samlede pensjonsreformen. Vi er klar over at det er en del av forliket og vil selvfølgelig ha det som utgangspunkt for vårt arbeid med prosessen rundt AFP.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Jeg tror det er veldig viktig å se den bevilgningen i sammenheng med bevilgingen for tilretteleggingstilskudd, som har fått en kraftig økning. Den samlede bevilgning for å kunne f.eks. bidra med å tilrettelegge arbeidsplasser for folk som har behov for det, er betydelig økt. Så skal jeg gi spørreren rett i at det ikke er noen tvil om at vi har utfordringer i forbindelse med organiseringen av hjelpemiddelområdet. Noen av utfordringene har en slik karakter at vi kan gjøre noe med dem nå. Det er NAV i gang med. Men for noen utfordringer trengs det en mer grundig omorganisering av hele hjelpemiddelområdet. Derfor vil jeg sette ned et offentlig utvalg som vil ha som oppgave å gjennomgå hele hjelpemiddelområdet, og komme med forslag til ny helhetlig organisering av hele dette området.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Ventelønnssystemet er ikke en del av mitt konstitusjonelle ansvar, så jeg skal ikke gå inn på å besvare det i detalj. Men det er et faktum at ventelønnssystemet er en del av en avtale mellom arbeidstaker- og arbeidsgiversiden. Mitt utgangspunkt er at når det er inngått avtaler mellom partene i arbeidslivet, så må man ha respekt for de avtalene. Jeg er i hvert fall ikke der at den type avtaler mellom arbeidsgiverorganisasjoner og staten som arbeidsgiver og arbeidstakerorganisasjonene med et stortingsvedtak, eller et pennestrøk, for å bruke en formulering som er brukt i debatten, kan oppheves. Av respekt for partene i arbeidslivet må initiativ på ventelønnssiden tas opp der.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Det måtte kanskje ha vært å få Venstre til å forstå at borgerlønn er et feil spor, for det kan umulig være sånn at sosialhjelpsmottakere som kan jobbe, ikke skal delta i kvalifiseringsprogram, men gå på en borgerlønn. Det må jo være sånn at hvis man kan jobbe, har lyst til å jobbe, har arbeidsmuligheter, så må man over i aktive tiltak. Hvis man står så langt unna arbeidslivet at man ikke kan jobbe, skal man ikke ha borgerlønn, da skal man ha uføretrygd. Man kan ikke innføre en helt ny, varig inntektssikringsordning for sosialhjelpsmottakere som er utenfor trygdesystemet. Jeg er veldig lei meg for at jeg ikke er kommet lenger i å få forklart Venstre dette og sånn sett fått dem med på laget for kvalifiseringsprogrammet.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Jeg skal i hvert fall med glede gjøre et forsøk, for jeg tror ikke noen fra regjeringsapparatet har sagt at det er ufornuftig å fjerne avkortingen for 68-åringer og 69-åringer. Og vi kommer jo til å fjerne avkorting for alle fra 1. januar 2010. Men det er et budsjettspørsmål, der man innenfor en økonomisk ramme må prioritere tiltak som man tror har størst effekt i forhold til kostnaden. Regjeringen tror at vi får størst effekt i arbeidsmarkedet ved nå å fjerne avkortingen for 67-åringer. Vi tror det er lettere å få folk som står i jobb, til å fortsette i jobb den dagen de er 67, med dette tiltaket, og at vi får mindre effekt i forhold til å få folk som er blitt pensjonister, til å gå tilbake til jobb ved å fjerne inntektsprøvingen midt i pensjonistforløpet. Når vi, i motsetning til den situasjonen Fremskrittspartiet ofte står oppe i, måtte foreta prioriteringer, valgte vi å ikke prioritere å bruke de pengene som trengs for å fjerne avkortingen også for 68-åringer og 69-åringer.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg kommer til å bruke en del av innlegget mitt etterpå i dag på manglende informasjon, kjennskap til hjelpemidler og god organisering av dem, særlig innenfor tilrettelegging for utdanning og arbeid. Jeg oppfatter at også statsråden er opptatt av dette problemet. Spørsmålet er om han har mistet troen på å få til en bedring av situasjonen. I 2006 ble det brukt 112,7 mill. kr under dette kapitlet. For 2008 foreslås det en bevilgning på 108 mill. kr. Er den nedgangen i bevilgningen et signal om at statsråden likevel ikke ønsker å prioritere dette området? Er det et signal om at han ikke har tro på at vi får til en bedring av informasjonen og systemet?
Manuela Ramin-Osmundsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Spørsmålet om arbeidsinnvandring er det min kollega Bjarne Håkon Hanssen som har god greie på i sitt arbeid med en handlingsplan og en stortingsmelding i forhold til arbeidsinnvandring. Men Regjeringen satser på begge deler, dvs. på aktivt å bekjempe forskjellsbehandling og på å bekjempe alle de hindringene som gjør at en god del mennesker som representanten har omtalt, faktisk står på sidelinjen av arbeidslivet. Så jeg vil forsikre om at vi vil fortsette arbeidet mot forskjellsbehandling av alle slag og arbeide aktivt for likestilling, for jeg er helt overbevist om at det vil bidra til en bedre yrkesdeltakelse.
Manuela Ramin-Osmundsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Jeg har stor oppmerksomhet rettet mot dette arbeidet for økt deltakelse av personer med funksjonshemning overalt i samfunnet. Regjeringen jobber i retning av en ratifisering av den konvensjonen som er nevnt. Det framstår som ganske åpenbart at på enkelte punkter vil den loven som forhåpentligvis blir framlagt til våren, ikke kunne tilfredsstille alle de kravene som konvensjonen legger opp til. Men jeg vil forsikre om at vi jobber fortløpende for å sikre at alle punktene etter hvert blir fulgt opp.
Manuela Ramin-Osmundsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Jeg har et nært samarbeid med mange av de funksjonshemmedes organisasjoner, for å bidra til at vi får et godt grunnlag, et godt regelverk, som skal bidra til den universelle utformingen. Vi fortsetter å forsterke vårt arbeid, slik jeg tidligere har nevnt. Jeg vil ellers også legge vekt på at jeg er svært fornøyd med det brede engasjementet som opposisjonen legger opp til i forhold til å styrke rettighetene til denne gruppen og bidra til at den universelle utformingen blir en realitet. Det trenger vi.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg må først få lov til å si at jeg tenkte at jeg skulle svare enten ja eller nei, men det var helt umulig, for jeg skjønte ikke spørsmålet. Hvis representanten Wickholms spørsmål går i retning av hvorvidt vårt budsjett vil gi økt press i økonomien med hensyn til økte renter og styrket kronekurs, vil jeg bare svare at Fremskrittspartiet har fått kvalitetssikret hele sitt statsbudsjett gjennom Statistisk sentralbyrå. Jeg registrerte at Regjeringen ikke var godt nok fornøyd med de svarene som kom derfra, så vi tok en ekstra runde med kvalitetssikring. Og de tallene som kom fra Statistisk sentralbyrå, viste at presset på norsk økonomi faktisk ville gå ned med Fremskrittspartiets alternative budsjett. Renten ville faktisk også gå ned. Så jeg tror ikke at Wickholm bør blande seg borti Fremskrittspartiets økonomiske politikk med utgangspunkt i Arbeiderpartiets sosialøkonomiske syn på den typen ting.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg må si at jeg var særdeles fornøyd med det spørsmålet. Når Regjeringen selv har slått i hjel lyntog som et miljøprosjekt, synes jeg også Hallgeir Langeland skal ta det inn over seg. Men det begynner vel å bli ganske så sedvanlig at SV enten står her og protesterer mot seg selv eller sitter på plenen utenfor bygningen og protesterer mot seg selv. Lyntog er ikke noe miljøprosjekt. Men Fremskrittspartiet har hatt løsninger, ikke bare i år, men gjennom tiår, for å skaffe til veie bedre infrastruktur, slik at utslippene reduseres. SINTEF har bekreftet det som Fremskrittspartiet har sagt gjennom tiår: Gode – eller bedre – stamveier vil gi betydelig reduserte utslipp. Hvis vi også lar jernbanen vår i dag bygges opp til god og normal standard – som Fremskrittspartiet legger opp til gjennom å flytte noen passasjerer over på vei – men åpner for mye mer godstransport på de lange strekningene og satser på persontrafikk på tog i de tette områdene slik Fremskrittspartiet foreslår, vil det gi betydelige miljøgevinster. Jeg ønsker å avslutte med at Fremskrittspartiet faktisk har foreslått tiltak, i motsetning til den sittende regjering, som bare snakker.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Heldigvis er det slik at Fremskrittspartiets alternative budsjett både i 2007 og 2008 ligger betydelig høyere enn det Kristelig Folkeparti la til grunn i Nasjonal transportplan. Hvis man skulle lagt den nasjonale transportplanen til Bondevik til grunn, hadde det faktisk vært enda mindre til jernbane enn det Fremskrittspartiet foreslår. Slik sett burde Jan Sahl ha vært fornøyd med at Fremskrittspartiet har presset gjennom et forlik, og i sine alternative budsjett altså øker mer enn det Kristelig Folkeparti gjorde på det tidspunktet. Vi i Fremskrittspartiet er også ærlige på at vi ønsker et betydelig løft også i kollektivtrafikken, men vi har en annen type prioritering. Derfor har vi foreslått å bygge opp et infrastrukturfond, der vi får forutsigbar og sikker finansiering av all mulig infrastruktur, og vi har sagt at 20 pst. av avkastningen av dette fondet skal gå til jernbanen og kollektivtrafikken. Hvis Kristelig Folkeparti eller de andre borgerlige partiene hadde blitt med Fremskrittspartiet på å bygge opp et slikt fond, ville vi nok ganske raskt ha lyktes med å ha fått en framtidig, moderne og miljømessig både jernbane og veiinfrastruktur.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg tolker representanten Langeland slik at han delvis taler på vegne av regjeringsfraksjonen og delvis på vegne av SV. Jeg synes det var meget interessant det Langeland kom med om hvileskjær. Det har vi hørt fra SV tidligere. Jeg tar Langeland på alvor når han nå sier at SV, og kanskje også regjeringsfraksjonen, ønsker seg et hvileskjær når det gjelder store veiprosjekter. Nå viser tall at ledigheten innenfor anleggsbransjen bare blir større og større. Neste år vil kanskje ledig kapasitet innenfor anleggsbransjen være 20–30 pst. Da er mitt enkle spørsmål til Langeland: Har han hatt en dialog med LO om alle disse i anleggsbransjen som ville måtte gå ut i ledighetskø fra høsten 2008, og alle de titusener som ville bli ledige under hvileskjæret når det gjelder vegbygging, når Langeland får gjennomslag?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Representanten Kalland sier i sitt innlegg – og jeg hører at det er flere fra regjeringspartiene som påstår det gang på gang, og nå ble det altså gjort igjen – noe som jeg nærmest ber om en dokumentasjon på: Hvor har Kalland opplysninger og dokumentasjon fra som tilsier at denne regjeringen overoppfyller bevilgningene til vei i forhold til Nasjonal transportplan? Ingen andre på Stortinget har fått den typen dokumentasjon, så jeg ber nærmest om å få det. I tillegg vil jeg gjerne utfordre representanten på det som ble sagt tidligere i dag av representanten Langeland. Han sier at her må det et hvileskjær til. Da er min utfordring til representanten: Er representanten enig i at nå må vi ha et hvileskjær og slutte å bygge veier, og konsentrere oss om å bygge jernbane i stedet?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg registrerte at statsråden fikk snakke om Fremskrittspartiet på overtid. Det er viktig at man får omtale Fremskrittspartiet og ikke Senterpartiets mislykkede samferdselspolitikk. Jeg har et spørsmål, men jeg er litt usikker på om det er til statsråden eller til nestlederen i Senterpartiet. Landsstyret i Senterpartiet har vedtatt noe meget bra. Det er at man ønsker seg en låneordning for fylkeskommunene, slik at de kan forbedre fylkesveinettet sitt. På landsstyret til Senterpartiet var nestleder Navarsete en sterk bidragsyter til at det ble vedtatt. Så mitt spørsmål til statsråd Navarsete er: Er statsråd Navarsete enig med nestleder Navarsete i Senterpartiet om at Regjeringen må legge fram forslag til en låneordning, slik Fremskrittspartiet har foreslått i Stortinget to ganger tidligere, slik at fylkeskommunene kan få billige lån, altså rentefrie lån, for å utbedre fylkesveiene våre?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
La meg først få lov til å kommentere forrige replikk. Når statsråden er så ivrig etter å snakke om andre partier og andre nestledere, vet ikke jeg hvem hun siktet til. Hvis det var undertegnede, er undertegnede ikke nestleder, men nestformann. Da er statsråden opplyst om det i neste runde når hun skal snakke om andre partier og andre nestformenn. Det er viktig. Jeg hører at statsråden fra Senterpartiet er meget fornøyd, og at også stortingsrepresentantene fra Senterpartiet er det. Men ute blant senterpartifolk er man ikke noe særlig fornøyd, hvis da ikke statsråden er fornøyd med at man hver gang man kjører i retur på riksvei 7, roper: Navarsete! Mitt spørsmål er da i forhold til det man er så særdeles fornøyd med her – det kan jo være at Stortinget, og Fremskrittspartiet, har mistet noen data eller fakta: Er det slik at Regjeringen nå har overoppfylt målene når det gjelder vei, og at det ikke finnes noe etterslep på vei i den eksisterende nasjonale transportplanen?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Representanten Sandberg begynte med å skryte av at han ville holdt seg langt innenfor handlingsregelen også med sin eksplosive pengebruk, men da er det jo interessant å merke seg at den utpekte regjeringspartneren, Høyre, kritiserer Regjeringen sterkt for å bruke for mye penger. Det jeg tenkte å spørre om, dreier seg om at Fremskrittspartiet igjen foreslår å slette all bompengegjeld i Norge. Dette ville gitt et minus på 4,9 milliarder kr på Statens vegvesens budsjett. Fremskrittspartiet øker med 3,5 milliarder kr, altså ville vi hatt et netto tap på 1,9 milliarder kr. Jeg vil anta at representantens svar vil være at dette skal dekkes av utenlandsbudsjettet, og at representanten igjen antar at dette ikke vil påvirke økonomien. Er det da bare tilfeldigheter at vi har sett en eksplosiv prisøkning på f.eks. leiligheter i områder som Hammerfest, hvor det stort sett har vært utenlandske arbeidere?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Representanten Sandberg gav tidligere uttrykk for at han ikke forstod de økonomiske sammenhengene i undertegnedes spørsmål. Høyre pleier jo å ha god greie på økonomi, og i motsetning til Fremskrittspartiet, som vil bruke 15 milliarder kr mer av oljepengene enn Regjeringen, vil Høyre bruke 1,6 milliarder kr mindre. Høyre skjønner vel også godt at avsetning til et veifond ikke gir større handlingsrom i økonomien. Samtidig synes jeg det er greit å tenke på at da Høyre satt i regjering, og lagde budsjetter sammen med Fremskrittspartiet, la de opp til å bruke 2,2 milliarder kr mindre enn det dagens regjering gjør. Jeg synes det da er grunn til å spørre om Helleland i det hele tatt tror det er mulig å bli enig med Fremskrittspartiet om en økonomisk politikk, og hvordan skulle han ha greid å tette hullene til Hellbillies med 2,2 milliarder kr mindre?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Det kunne da være interessant å få svar på om det var slik under Bondevik II-regjeringen, som var etter 2000, at det ble brukt en tredjedel av oljepengene til samferdsel. Men jeg synes uansett ikke, når representanten Helleland snakker om samarbeid med Fremskrittspartiet og at man er enig om strukturen, at man kan fri seg fra at pengene faktisk må komme fra et sted. Og det er vel gjerne der uenigheten ligger. Jeg lurte også på om representanten Helleland kunne svare på om det å opprette et veifond gir større handlingsrom i økonomien, eller om det bare fører til at budsjettet må salderes på en annen måte. Helt til slutt kan det også være verdt å merke seg en viss uenighet mellom Høyre og Fremskrittspartiet når det gjelder hvor mye private skal betale når de kjører gjennom bompengeringen. Så akkurat i det spørsmålet er vel ikke privat et hedersord, i hvert fall ikke i Fremskrittspartiets munn.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
Framstegspartiet har lenge vore imot Kyoto-avtalen, imot å gjera noko med våre klimaforpliktingar. I løpet av dei siste åra har folk flest blitt for å gjera noko med klimagassutsleppa, og no er jo òg Framstegspartiet på glid og i ferd med å koma opp med forslag som nokre gonger gjer noko med klimagassutsleppa. Så der er det framskritt. Men på visse område ønskjer ikkje partiet å vera på parti med folk flest, med omsyn til det som betyr noko for klimaet. Eitt av desse områda er den breie einigheita me no har på Stortinget om å satsa på lyntog. Representanten har jo sjølv kjørt Shinkansen i Japan, og var veldig fornøgd med det. Men korleis skal ein sørgja for å redusera klimagassutsleppa frå flytrafikk, frå aukande godstrafikk og frå aukande privatbilisme, dersom ein ikkje satsar på lyntog?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
Sidan det var eit musikalsk innslag frå Høgre i starten, Hellbillies og «Seks Tusen Hål», måtte eg jo sørgja for at representanten vår frå Hallingdal henta teksten. Og teksten var god, han, med 6 000 hol. Så tenkte eg som så: Ja, dei kom vel ikkje på to år. Det er vel somme som då dei sat i regjering, kunne ha tetta nokre av hola, i alle fall eit par tusen – om ikkje nesten alle. For det som har skjedd med denne regjeringa, er jo at me har begynt å rydda opp i dei hola, og faktisk òg får skryt av representanten Helleland når det gjeld Ramsrudhellinga på rv. 7 ovanfor Hønefoss. Så me har faktisk begynt å gjera noko. Det er jo litt rart at når ein er ute av regjering, så har ein pengar til alt. Men det er tydelegvis sånn det verkar – eg har ikkje prøvd det før. Mitt spørsmål er: Er det mogleg å vera for alt og ikkje prioritera nokon ting? Ein er altså for lyntog, for meir til jernbane, for meir til vegar, for meir til tunnelar og bruer og «you name it». Høgre er for alt. Kvar er prioriteringane til Høgre?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
Eg må presisera at eg er SVs talsperson innanfor transport, og det er i den posisjonen eg står her, men eg legg ikkje skjul på at eg er fornøgd med veldig mykje av det Regjeringa gjer, som representanten Sandberg høyrde i innlegget mitt. Det Framstegspartiet her prøver på, er å sjå vekk frå at det har vore ei prisutvikling innanfor entreprenørbransjen som nærmast har ført til ei dobling av prisane på ein del prosjekt, ein berre kimsar det vekk og seier at folk kan bli arbeidslause om vi stoppar noko som helst. Det går inn i rekkja av vanleg uansvarleg oppførsel frå Framstegspartiet når det gjeld økonomi, etter mi meining. Framstegspartiet burde òg vera interessert i at me faktisk gjer ting billeg, at me gjer ting fornuftig. Det som er intensjonen med dette forslaget, er at me ikkje skal misbruka pengane våre. Me skal sørgja for å bruka dei rett, og helst prioritera å bruka dei innanfor jernbane. Det er utgangspunktet til SV når me foreslår eit kvileskjer.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
No er representanten Halleraker kjend med at SV og Regjeringa nettopp har fått fem nye gassferjer opp å gå, så dette er jo heilt feil. Men at det er trøbbel med NOx, er utvilsamt. Det betyr ikkje at me hoppar på lettvinte forslag frå Høgre. Det betyr at me går tungt inn i dette og faktisk har hatt møte med maritime næringar for å sjå på kva me kan gjera. Men målsetjinga og det me skreiv om rikets miljøtilstand då eg sat saman med Halleraker i energi- og miljøkomiteen, ligg fast. Me skal gjennomføra og oppfylla Gøteborgprotokollen, som dette dreier seg om. Det er vårt utgangspunkt. Me er faktisk litt meir pragmatiske enn det Halleraker er van med, for korleis me skal få dette til. Betryggjande!
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
Ja, eg sa òg i mitt innlegg at eg håper det går bra med klimaforhandlingane på Stortinget. Dykkar parti har lagt fram 15 forslag innanfor transportsektoren. Eg synest alle 15 forslaga er interessante, men òg mange av dei andre 61 er sjølvsagt interessante. Men det dei er prega av, er Ole Brumm, for ein seier berre kva ein vil gje til folk, ein seier ikkje kva folk må gjera sjølve. Det håper eg ein vil koma fram til gjennom forhandlingane. Om ein skal ha ei belønningsordning, skal ein då pøsa på med nye motorvegar? Er det sånn at ein faktisk må leggja til rette med kollektivfelt og ha det i botnen for å få dei midlane? Sånne vilkår skal me leggja opp til. Ein kan ikkje berre seia: Her har du pengane, gjer kva du vil! Ein må faktisk sjølv gjera ein betydeleg innsats lokalt om ein skal få dei pengane som desse sju byområda no har moglegheit til å få. Så må eg jo seia at med SV i regjering har me fått ei heilt anna satsing på klima og på jernbane enn det som Kristeleg Folkeparti, Venstre og Høgre klarte i regjering – endåtil stemte dei imot å auka dei løyvingane då dei sjølve var i posisjon.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
Eg er veldig einig med Jan Sahl i at rassikring o.l. skal ha ei sterkare fokusering. Eg trur ikkje representanten sa det, men, som ikkje minst Regjeringa no påpeikar, er det, på grunn av klimaforureininga og dei nye problema som oppstår på grunn av det, endå viktigare å ha ei sterk fokusering på dette. Det vil me sjølvsagt koma tilbake til i komande budsjett. Mitt spørsmål er knytt til klima. No kan sjølvsagt ikkje representanten seia noko i forhold til forhandlingar og sånt, men tidlegare har Kristeleg Folkeparti vore med på formuleringar, bl.a. saman med Venstre, knytte opp mot Stockholmsforsøket, om rushtidsavgift i Noreg – og vore positive til det. Er Kristeleg Folkeparti og transportfraksjonen i Kristeleg Folkeparti framleis positive til å redusera klimagassutsleppa, f.eks. gjennom Stockholmsforsøket, i Noreg?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
No har SV erfaring frå to år i regjering, og me har ikkje den erfaringa frå før som Venstre har. Derfor er det rimeleg likevel å spørja Venstre korleis det følest, som dei seier på fjernsynet. Korleis føler du deg no, sidan du for to og eit halvt år sidan sa nei til alt det du no seier ja til, med det sjekkheftet som du no har, som du ikkje hadde då Venstre sat i regjering og verkeleg kunne gjera noko? Korleis trur du veljarane ser på Venstre når de skiftar identitet så fort på så kort tid? Det var det eine spørsmålet. Det andre spørsmålet er: Venstre er eit stort parti, med mange meiningar. Eg har inntrykk av at den liberalistiske fløya i Venstre på transport er svært stor, og det går ut over miljø. Er det noko Venstre satsar hardt på innan transport, er det å auka flytrafikken gjennom reduserte avgifter og meir flyplasstilrettelegging. Heng det på greip i forhold til ein offensiv miljøpolitikk å vera så positiv til auka flytrafikk?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-06:
På fly?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Fremskrittspartiet har høy prioritering på samferdsel, og de skal også ha ros for at de viser til inndekning og har prioritert penger på området. Det Kristelig Folkeparti vil peke på når det gjelder Fremskrittspartiet, er spesielt forholdet til kollektivtrafikken. Fremskrittspartiet var jo med sammen med de sittende regjeringspartiene da NTP ble lagt fram. Da gikk man inn for en betydelig høyere satsing på bane enn det de daværende regjeringspartiene var villige til. Nå sier representanten Sandberg i sitt innlegg i dag at Fremskrittspartiet kutter på bane i forhold til det som regjeringspartiene har lagt fram. Samtidig beklager han etterslepet på bane. Er det ikke slik i dette tilfellet, at Fremskrittspartiet her er medskyldig i at vi nå henger betydelig etter i forhold til det som var opplegget i NTP?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Sikkerhet i transportsektoren er noe som alle partier på Stortinget underskriver på at man vil sette alle krefter inn på å gjøre best mulig. Nå vet vi at vi i aldersgruppen 0–19 år har en svært stygg dødsfallsstatistikk i trafikken i Norge. Med det budsjettet som nå er lagt fram, regner en faktisk med, fra den sittende regjering, at vi i 2008 vil få et økt antall drepte i trafikken i Norge. Det er et slags trendbrudd i forhold til det som har vært tidligere. Samtidig kan vi lese av budsjettet at det er et betydelig etterslep på det viktigste middelet man kan bruke i så måte, nemlig midtdelere. Jeg vil spørre representanten Faldet om hun føler seg bekvem med at vi går mot et år som sannsynligvis vil vise en betydelig stigning i antall drepte i trafikken.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Representanten Langeland var sterkt opptatt av miljøtiltak innenfor transportsektoren. Det er også Kristelig Folkeparti. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har lagt inn et forhandlingstilbud til den sittende regjeringen, der vi ber om kraftige tiltak for kollektivtransporten. Vi venter spent på det svaret som eventuelt skal komme i dag. Når vi ser på proposisjonen fra den sittende regjering, spesielt koblet opp mot belønningsordningen for kollektivtrafikken, synes jeg ikke at representanten Hallgeir Langeland har så veldig mye å skryte av når det gjelder satsingen på miljø. Man har utvidet ordningen betydelig, til flere byer, men ikke lagt inn mer penger. Et enkelt regnestykke vil da helt klart vise at flere skal få bruke ordningen, men de skal få mindre penger.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Det var nok ikke, slik representanten Tor-Arne Strøm sa, regjeringen Bondevik som la ned dette nattogtilbudet. NSB ønsket å endre hele nattogkonseptet sitt og innrede vognene på en ny måte. De framla det for oss på Stortinget som at dette ville bli et bedre tilbud, og at det skulle øke tilstrømningen til nattoget. Jeg protesterte betydelig den gang og understreket sterkt at nattvogntilbudet med stående vogner i Mosjøen, Mo i Rana og Kristiansand burde ligge der. Vi er selvfølgelig glad for at den sittende regjering har lyttet til folk i Kristiansand, funnet 3 mill. kr og satt vognene på plass i Kristiansand. Det som forundrer meg, er at representanten Tor-Arne Strøm ikke har bidratt til at det samme har skjedd både i Mo i Rana og i Mosjøen.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Kristelig Folkeparti har, som representanten Langeland understreket her, fokusert sterkt på klimaproblematikken, og ikke bare nå, men vi har også, som det var pekt på her, historisk fokusert sterkt på det, ut fra tanken om at vi skal forvalte denne kloden på en slik måte at vi kan levere den videre til neste generasjon i minst like god stand som den var da vi overtok den. Da er det helt klart at vi har store utfordringer innenfor samferdselssektoren, og da er det veldig spennende å se til Stockholm. Jeg hadde selv gleden av å lytte til et veldig spennende foredrag av tidligere statsminister i Sverige, der han bl.a. omtalte Stockholmsforsøket i sterkt positive vendinger. Ja, Kristelig Folkeparti er villig til å se på rushtidsavgift. Og vi skal gå inn i reelle forhandlinger med Regjeringen om å få ned klimautslippene innenfor samferdselssektoren.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Så vidt jeg kan skjønne, fant den sittende regjering og regjeringsfraksjonen på Stortinget fram til 12 mill. kr som man skulle styrke samferdselsbudsjettet med. Det å få satt på plass en nattogvogn i Kristiansand kostet 3 mill. kr. Ganger vi det med 2, har vi 6 mill. kr som vi mangler. Det er en dråpe i havet etter mitt skjønn. Kristelig Folkeparti skal være med på å omprioritere og finne 6 mill. kr for å sette disse to nattogvognene på plass og styrke nattilbudet fra Mo i Rana og Mosjøen, som er sterkt etterlengtet av folk der. Det som forundrer meg, er at den sittende regjering i en tid da man flagger høyt at man skal sikre miljøet og i tillegg ha en nordområdesatsing, bruker de tre millionene til å sette en nattogvogn på plass i Kristiansand. Det er veldig bra, men man lar altså Nord-Norge i stikken.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
Senterpartiet skal ha ros for å ha et sterkt søkelys på Distrikts-Norge. Det har også Kristelig Folkeparti. Det er spørsmål om fordeling av midler, det er spørsmål om å legge til rette for at folk skal kunne bo og ha det godt både i by og i distrikt. Som jeg påpekte i mitt innlegg, mener jeg det er en helt klar tendens i de samferdselsbudsjettene som nå legges fram, at man sentraliserer midlene i betydelig større grad enn tidligere, og det har særlig denne gang gått ut over Nord-Norge. Jeg kan vise til at når det gjelder E6, hovedsamferdselsåren gjennom landet, stanser bevilgningene ved Trondheim. Man faser ut to prosjekter, ett i Steinkjer og ett prosjekt som skal ferdigstilles sør for Alta. Det er alt som ligger på budsjettet på E6 nord for Trondheim. Føler senterpartirepresentanten seg bekvem med en slik utvikling?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
La meg bare først oppklare en liten misforståelse i innlegget til samferdselsministeren, der det ble hevdet at det ikke var noen prosjekter nord for Trondheim som var foreslått som OPS-prosjekter. Jeg vil minne om at Saltenpakken 2 var med der, og er et av de prosjektene som vi gjerne ønsket ble tatt med. Jeg merket meg også at ministeren ikke motsa min framstilling av hvor pengene går hen i øyeblikket, og regner med at vi er enige om det og kan snu den trenden. Så til trafikksikkerhet, og jeg vil si det sånn: Dette er historisk. Det blåser en alkolåsvind over Stortinget for tiden, og det er Kristelig Folkeparti utrolig glad for. Det er mange som arbeider med trafikksikkerhet, som er glad for det. Det foreligger også et forslag her. Jeg skjønner veldig godt at regjeringspartiene ikke vil være med på forslaget i forhold til Regjeringen. Men jeg går ut fra at vi kan forutsette at ministeren vil følge opp den fellesmerknaden som ligger der.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-06:
La meg først gi ros til fiskeri- og kystministeren for den økningen som er på departementets budsjett. Den er sårt tiltrengt, og det er en gledelig utvikling, som vi håper kan fortsette. Så til en sak som har florert en tid, og som nå kan se ut til å få sin løsning, nemlig ved at man kan få satt i gang prosjektet med Stamsund havn. Det er gledelig at det i innstillingen er en flertallsmerknad der regjeringspartiene er med, og det ble bekreftet i Tor-Arne Strøms innlegg at vi nå nærmest kan gå i gang. Det er også en mindretallsmerknad hvor det står omtrent det samme. Det betyr at det er et samlet storting som ønsker å få forsert denne havnen på et eller annet vis. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hva er neste kapittel? Kan statsråden si noe om hvordan hun vil behandle dette framover?
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Jeg kan selvfølgelig ikke stå her og være høy og mørk som Fremskrittspartiet kan i denne budsjettdebatten, for Fremskrittspartiet har en økonomisk virkelighetsforståelse som ingen andre partier og de færreste økonomer kan følge. Dessuten har Fremskrittspartiet aldri sittet i regjering. De har selvfølgelig mer penger til veg. Men hvor tar Fremskrittspartiet pengene fra? Jo, fra jernbanen! Det ønsker ikke vi. Vi ønsker ikke å ta penger fra fellesskapet. Vi ønsker ikke å ta penger fra jernbanen. Vi vil ha begge deler, men vi erkjenner at vi ikke har kommet langt nok. Men dette budsjettet er i tråd med det vi lovet. Selvsagt skulle vi lokalt ønske mye mer penger – det er fullt mulig – men sannheten er at vi i dette budsjettet har prioritert så langt som vi kom.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Målt i antall meter vil jeg nok tro vi er milevis unna det, men det går i riktig retning. Det går faktisk framover. Jeg synes jo det er litt skummelt at alle de gode ideene, alle de gode pengene, kommer nå. Jeg vet ikke om det er spesielt for Høyre at de trenger så lang tid på å tenke seg om, men det var da merkelig at ingen av de gode ideene kom mens de selv hadde muligheten. Representanten Helleland vet hvordan det er å sitte i regjeringsposisjon. Vi har lovet mye. Stikk imot det en sa i Nasjonal transportplan, har vi altså løftet noe. Ingen trodde det. Den gang stemte de daværende regjeringspartier imot den smule løft som de nåværende regjeringspartiene lovet. Vi har greid det, og vi følger Nasjonal transportplan.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Nei, det føler ikke regjeringspartiene seg bekvem med. Vi har da også gjort det vi kan for at vi skal øke framdriften på dette med midtdelere. Når prosjekter ikke kan gjennomføres i det tempoet vi ønsker, og representanten Jan Sahl kjenner seg sikkert igjen når jeg sier at utgiftene på prosjektene øker med 30–40 pst., er det klart at da blir det mindre vei. Men vi legger altså inn en økning på videreutbygging av midtdelere, og vi håper selvsagt at det skal føre til at vi får flere og sikrere kilometer og mil på veiene våre. Men jeg har lyst til å si at det ligger et veldig klart signal om at det er sjåføren bak rattet som også må skoleres, slik at vi får sjåfører som takler vanskelig føre, også på smale veier.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg har her et oppslag fra Telemarksavisa den 10. februar 2007, hvor det står at regjeringsfraksjonen på Stortinget har lovet 30 mill. kr til E18 i Bamble i 2007 og ytterligere 50 mill. kr i 2008. Tidligere ordfører Anne Blaker fra Arbeiderpartiet uttaler at hun er glad for at de rød-grønne partiene på Stortinget har lyttet til signalene fra aksjonsgruppen og nå har funnet penger, slik at arbeidet kan settes i gang allerede i år og ikke i 2009. Etter dette har det vært lagt fram et revidert budsjett og nå et statsbudsjett for 2008, men ingen penger er kommet til den aktuelle strekningen. Er Arbeiderpartiet fornøyd med at lokale representanter og stortingsrepresentanter kommer med løfter som ikke er korrekte? Kan ikke dette bidra til at politikerforakten øker? Og hvordan vil Arbeiderpartiet nå sørge for at denne lovnaden blir fulgt opp i 2008?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-12-06:
Jeg vil komme litt mer tilbake til Redningsselskapet. Jeg registrerer at statsråden sa svært lite om det. Redningsselskapet utfører et svært viktig sjøsikkerhetsarbeid og er en avgjørende ressurs i sjøredningsarbeidet langs norskekysten. Regjeringen foreslo i statsbudsjettet for 2006 å redusere tilskuddet til 50 mill. kr, foreslo for 2007 å redusere tilskuddet til 40 mill. kr og har for 2008 foreslått å videreføre det. Dette innebærer reelt sett faktisk en ny reduksjon i forhold til 2007, fordi man ikke kompenserer for lønns- og prisvekst. Hvor er logikken fra Regjeringens side, når man på få år har redusert tilskuddet til Redningsselskapet med 20 mill. kr, samtidig som en enstemmig komite uttaler at den jobben disse gjør, er avgjørende for sjøsikkerheten langs norskekysten?
Trond Helleland (Høyre), 2007-12-06:
Jeg synes det var litt spesielt at Arbeiderpartiets hovedtalsmann så ensidig fokuserte på Hedmark og Oppland, men jeg skjønner jo for så vidt det. Men mer spesielt er det vel kanskje at det var en slags tone i innlegget som bar preg av at representanten Faldet nærmest satt i opposisjon, og stod på talerstolen og bad om å få oppfylt det som står på ønskelisten fram mot jul. Jeg trodde det var Arbeiderpartiet som styrte landet, og derfor er jeg litt overrasket over den vinklingen. I Stavanger Aftenblad i dag er representanten Gullvåg ute og krever et statlig lånekontor for å få fart på vei- og togutbyggingen. Han sier at han har bred støtte i Arbeiderpartiets stortingsgruppe, og at saken skal behandles der etter jul. Gullvåg sier videre at jernbaneinvesteringene er viktigst, og han mener at regjeringspartiene «prioriterer vei foran bane og er milevis fra de transportpolitiske løftene i Soria-Moria». Når vil Stortinget få tilgang til Arbeiderpartiet og Gullvågs tanker, og støtter representanten Faldet utsagnet om at Regjeringen er «milevis» unna Soria Moria?
Trond Helleland (Høyre), 2007-12-06:
Jeg tror en hadde kommet ganske langt med 2,2 milliarder kr på rv. 7, men resten av landet skulle jo også hatt noen kroner. Jeg tror det skal være mulig å få til et samarbeid med flere partier om en alternativ kurs til den rød-grønne regjeringen. Det ser vi også i årets budsjettforslag. Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet står sammen om en rekke forslag som går på struktur, som går på OPS, som går på andre måter å gjøre ting på. Blant annet er ikke ordene privat og konkurranse fyord i våre vokabular. Når det gjelder den økonomiske satsingen, vil jeg vise til at regjeringen Stoltenberg II har fått 130 milliarder kr mer til disposisjon gjennom økte skatteinntekter og økt tilgang av midler fra oljefondet. Da Stortinget i 2000 vedtok retningslinjene for oljefondet, som nå heter Statens pensjonsfond – Utland, ble det sagt at en tredjedel av avkastningen skulle gå til infrastruktur. Ja, hadde vi hatt en tredjedel til infrastruktur, hadde vi vært i mål med veldig mye av det vi ønsker å oppnå.
Trond Helleland (Høyre), 2007-12-06:
Prioriteringen er selvsagt innenfor de rammene vi har, og det er ganske beskjedne 475 mill. kr ekstra vi har i årets budsjett, pluss avkastning av et fond på 20 milliarder kr, som ville gi én milliard. Det Hallgeir Langeland har rett i, er at hullene på rv. 7 ikke har oppstått i denne regjeringsperioden. Hvis Hallgeir Langeland har teksten foran seg, kan han også lese neste linje, som jeg ikke siterte, nemlig: «Han er forsyne meg verre enn i mars 52»!(Munterhet i salen) Det er kanskje å overdrive litt, men det har i hvert fall vært mange regjeringer som har bidratt til at rv. 7 og andre veier har fått et for dårlig vedlikehold. (Munterhet i salen) Egentlig kan vi se litt positivt på dette og si at nå er det fokus på vedlikehold. Samferdselsministeren skal ha ros for at det er der trykket nå settes inn. Det som da blir et tankekors, er at vi ikke kan få til alt. Ramsrudhellinga på rv.7, som representanten Langeland nevnte, er det eneste statlige veiprosjektet i dette budsjettet som er fullfinansiert av staten som en nysatsing. Så det er 6 km vei på rv. 7 som er Regjeringens veisatsing i 2008.
Trond Helleland (Høyre), 2007-12-06:
Jeg synes Fremskrittspartiet får svare for sin politikk, men vår politikk er veldig klar. Vi ønsker å styrke satsingen på infrastruktur, for vi ser på samferdselsinvesteringer som investeringer. Derfor kan jeg være den første til å innrømme at vi kunne gjort det bedre i Bondevik II. Vi kunne gjort det bedre i tidligere budsjett. Men jeg synes det må være litt trist for representanten Wickholm, som er en dynamisk og frisk ny representant, kun å stå i Stortinget og kun snakke om snøen som falt i fjor, og snakke om regjeringer som var før denne. Han burde heller stå fram sprudlende og skryte av egen regjerings store resultater. Men det er kanskje ikke så mye å skryte av? Det blir kanskje borte i byråkrati, i økte kostnader, i manglende vilje til å tenke nytt? Så som en frisk, dynamisk representant burde representanten Wickholm heller satset litt på framtiden, ikke bare snakke om fortiden.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-12-06:
Som Langeland sa, satt han og jeg i forrige periode i energi- og miljøkomiteen. Et hoveddokument der var rikets miljøtilstand. Siste året vi behandlet dette sammen, var NOx-utslipp og tiltak for å oppfylle Gøteborgprotokollen viktig. Representanten Langeland og SV fulgte her Bondevik-regjeringen. Men nå er SV og Langeland helt stille, ja nærmest usynlig i disse spørsmålene. I går fikk vi brudd mellom maritim sektor og Regjeringen i NOx-forhandlingene. Denne sektoren har de største NOx-utslippene og ønsker å ta tak i dette. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har et forslag i dette budsjettet om å legge til grunn en klimavennlig teknologi på alle nye riksveiferjer. Dette har vi ansvaret for. Det kan være i form av gassmotorer eller katalysatorer. Hvorfor har SV endret sin politikk på dette området, siden de ikke støtter dette lenger?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-12-06:
Statsråden bruker alle anledninger til å skryte og sammenligne dagens regjering med Bondevik II-regjeringen når det gjelder samferdselssatsingen. Men hun glemmer jo hver eneste gang å nevne at forutsetningene var helt annerledes da, med en økonomi i ulage. Nå ser vi altså at skatteinntektene har økt på grunn av at vi greide å rydde opp, og vi har også Statens pensjonsfond – Utland som vi kan bruke. Men så ser vi at det er gryende uenighet i Regjeringen. I dag har vi hørt at regjeringspartiet SV vil ha hvileskjær i transportløyvingene, og i dagens Stavanger Aftenblad ser vi at ledende arbeiderpartipolitiker Steinar Gullvåg er utålmodig etter å få til nye ordninger. Han mener «departementet henger igjen i gamle tankemønstre» når det gjelder å komme videre. Det er vi i Høyre hjertens enig i – jeg skal si litt om det i mitt neste innlegg. Hva mener statsråden om disse uttalelsene?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-12-06:
U-864 er betegnelsen på ubåtvraket som er fylt av kvikksølv, og som ligger utenfor Fedje i Hordaland. Jeg har tidligere rost statsråden for at det første hun gjorde da hun kom tilbake fra sin permisjon, var å stoppe saken om tildekking av vraket, fordi det kom fram ny informasjon her i Stortinget. Men det haster med en avklaring, hvis vi skal greie å få utnyttet kommende sommersesong for en eventuell heving. Jeg synes nok statsråden er litt vag i sitt budsjett, når hun skriver at her får vi en avklaring i løpet av 2008. Kan statsråden vise samme handlekraft nå og love oss at vi får en avklaring, slik at vi får utnyttet sommersesongen 2008?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-12-06:
Nå vil Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ha tilbake de stasjonære nattvognene i Mo i Rana og Mosjøen på Nordlandsbanen, altså nattogtilbudene. Da vil jeg spørre representanten Jan Sahl om hvorfor Bondevik II-regjeringen la til rette for å legge ned tilbudet i sitt siste budsjett, altså 2006-budsjettet. Hvorfra skal representanten Jan Sahl hente penger, i og med at vi ikke kan se noen økning på kapitlet kjøp av persontransport med tog? Det kunne det være veldig interessant å høre litt om.