trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
Den debatten vi nå har med Høyre om skatt, er gjenkjennelig. Uenigheten om skattepolitikken mellom Arbeiderpartiet og Høyre har vært til stede i det politiske ordskiftet så lenge jeg har deltatt. Jeg vil trekke fram et annet område hvor Høyre også har vært gjenkjennelig gjennom alle de årene jeg har møtt Høyre i budsjettarbeid i Stortinget. Det har vært ansvarlighet når det gjelder pengebruken. Det er mange som sperret opp øynene litt i forbindelse med den innstillingen vi behandler i dag. Det er, så vidt jeg kan erindre, første gang vi opplever at Høyre kjører en ekspansiv linje når det gjelder pengebruk – noe de alltid før har advart mot. De har alltid manet til forsiktighet. Det har vært uenighet om anvendelsen av budsjettrammene, men Høyre har alltid ført en veldig stødig linje når det gjelder forsiktighet med pengebruk. De har alltid også sett farene som lå der hvis man mistet grepet om den ansvarlige pengebruken i budsjett- og i finanspolitikken. Derfor er det grunn til å spørre: Hva er det som har skjedd som har fått Høyre til å ese ut i dette reviderte budsjettet, på en måte vi ikke har sett tidligere?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2009-06-19:
Fremskrittspartiet har i denne perioden gått en alenegang. På mange områder har de meldt seg ut – og tror at de skal få gjennomført sin politikk alene, tydeligvis i neste stortingsperiode. De gjør det ved å love mer penger til alle. På alle områder vil de øse ut og øse ut penger – og tror sikkert at de dermed vil trekke velgere. Men på ett område sier Fremskrittspartiet at alt skal vekk. Det er på landbruksområdet – der er de ganske tydelige. Så ser vi at matvarekrisen øker internasjonalt. I løpet av det siste året har det blitt 250 millioner flere mennesker som ikke får sitt daglige brød. Spørsmålet mitt er: Mener ikke representanten Siv Jensen at ethvert land for så vidt har rett til, men også plikt til å produsere så mye mat de kan til egen befolkning?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2009-06-19:
Hill-Marta Solberg sa i sitt spørsmål til Erna Solberg at hun på en måte ikke helt kjente igjen Høyre, som hun i sine mange år på Stortinget har lært å kjenne som et ansvarlig, verdikonservativt parti. Jeg må si at det slår meg noe av det samme. Nå har ikke jeg vært på Stortinget like lenge som Hill-Marta Solberg, men Høyre har endret takten. Det virker på en måte som om Høyre konkurrerer med Fremskrittspartiet om å overby hverandre på veldig mange områder. Arbeidsgiveravgiften er blitt et mantra for representanten Erna Solberg. Den må senkes – det skal liksom være løsningen. Hvor vil Høyre kutte i framtiden for ikke å bli stemplet som det uansvarlige partiet?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2009-06-19:
Det er åpenbart når vi hører på innleggene, at vi er i litt forskjellig modus, tror jeg, alt etter hva vi skal gjøre til neste år. Senterpartiets deltagelse i sentrum–venstre-regjeringen, som jeg vil kalle vår regjering, har vært å bygge hele landet ved å skape, og så dele. Godt utbygde velferdsordninger er et resultat av et aktivt offentlig samspill, med et sterkt næringsliv og organisasjoner og folk. Verdiskapning skal sikre både det offentlige og hvert enkelt menneske et økonomisk fundament som gir trygghet for morgendagen. Det er Senterpartiets mål at alle som har arbeidsevne, gjennom ulike tiltak skal hjelpes inn i arbeidslivet, ikke bare i oppgangstider, men også under økonomiske tilbakeslag. Arbeid er det viktigste tiltak som kan føre mennesker ut av fattigdom. Norge er bedre rustet til å takle den internasjonale finanskrisen vi nå er inne i, enn mange andre land. Vi har lagt vekt på en god, moderne og sammenhengende regulering av finanssektoren, og vi bruker handlingsregelen aktivt. Men det er naivt å tro at den krisen som vi hører om, og ser, ikke vil ramme sterkere i 2010 – for det vil den. Men samtidig eier vi det privilegiet at vi har mulighet til å møte en konjunkturnedgang med mottiltak. Denne muligheten skal Senterpartiet fortsatt forvalte med klokskap til beste for folk også i neste stortingsperiode. Så til en annen krise, og det gjelder energikrisen. Vi har et energiforbruk i landet vårt som ikke er bærekraftig, og Senterpartiet mener at det er viktig å føre Norge fra det fossile til det fornybare energisamfunnet. Viktige målsettinger for politikkutforming er å minske energiforbruket og produsere mer ren energi. På fornybar energi-området er regjeringserklæringen, som Regjeringen har styrt etter, tydelig offensiv. Men jeg mener det er viktig å si at vi ikke er kommet langt nok. Lave energipriser stimulerer ikke i tilstrekkelig grad til å satse på alternative energikilder, og jeg mener Regjeringen i større grad må bruke nye og kraftigere virkemidler for å løfte fram bioenergi, vind-, sol-, bølge- og tidevannskraft. Senterpartiet vil møte utfordringene framover med ansvarlighet, slik at landet kan bygges på en bærekraftig måte. Derfor vil vi i Senterpartiet virkelig jobbe for at Regjeringen skal ha et parlamentarisk grunnlag som gjør at den kan fortsette i neste stortingsperiode. Da gjenstår det bare, selv om tiden er ute, å si takk til kollegaer for flotte år her på Stortinget. Jeg har også lyst til å takke ansatte, for huset her fungerer på en slik måte at vi som stortingsrepresentanter hele tiden føler at de som er her, er her for at vi skal ha en best mulig hverdag.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-19:
Jeg syns det var et godt spørsmål. Vi er svært fornøyd med å ha sittet i regjering. Vi hadde avslutning på onsdag kveld, og jeg holdt en tale til gruppen. Og jeg må si at vi har oppnådd langt mer i regjering enn jeg kunne drømme om da vi startet for snart fire år siden. Og hva er vi så mest fornøyd med? Jo, som jeg sa i mitt innlegg, satsingen på de felles godene og at vi har tatt tilbake en del politisk styring. Av enkeltsaker når det gjelder fellesgodene, må jeg nevne barnehagene. Barnehagene har alltid vært en viktig sak for SV, og at vi nå har full barnehagedekning til en akseptabel pris, er vel kanskje det vi er aller mest fornøyd med – men også det at vi fikk stoppet privatiseringen av den videregående skolen. Det er ikke så mye jeg er misfornøyd med. Jeg syns vi har oppnådd såpass mye at det er lite jeg er misfornøyd med. Jeg syns faktisk vi har håndtert de fleste saker på enten en veldig god måte, eller en akseptabel måte.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-19:
Jeg har stor respekt for Ine Marie Eriksen Søreides kunnskaper når det gjelder utdanning – det gjelder òg dem hun refererer til på høyskolene, som også jeg besøker. Jeg er klar over at man har ønsket seg mer ressurser inn i både høyskoler og universiteter, både til studieplasser og til forskning. Jeg syns vi urettmessig har fått mye negativ kritikk for det ene året det var en liten pause i økningen i bevilgningene. Det har vi fått gjentatt og gjentatt. Jeg mener det er en myte, det som er sagt om at vi ikke har satset på forskning og utdanning i denne perioden. Det har vi gjort, både med tanke på grunnskolen og ikke minst universiteter og høyskoler. Også på forskningssiden har forskningsinnsatsen økt under denne regjeringa i forhold til tidligere. Jeg syns man prøver å skape en myte her – det er ikke reelt.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-19:
Kristelig Folkeparti har i likhet med SV prøvd å sitte i regjering sammen med andre partier. Det betyr at når man sitter i en slik regjering, har man hele tida drøftinger om å komme fram til løsninger som kan forene – i dette tilfellet – tre politiske partier. Vi har klart å komme fram til løsninger nesten hver eneste gang vi har vært uenige om ting i dagens regjering. To ganger har det blitt tatt dissens, som sikkert Holten Hjemdal vet. For øvrig har vi klart å holde sammen og funnet fram til løsninger som er akseptable for oss. Det betyr ikke at hvert vedtak som Regjeringa gjør, er ideelt for SVs stortingsgruppe. Det er heller ikke alltid ideelt for Arbeiderpartiets og Senterpartiets stortingsgrupper. Hvert eneste vedtak som blir gjort, er ikke det ideelle som vi ønsker oss, men det er akseptabelt innenfor de rammene der vi syns vi kan gi støtte til Regjeringa. I dette tilfellet, og i de eksemplene det ble vist til, syns vi det var akseptable løsninger vi var kommet fram til, men vi vil fortsatt, i neste regjering – i den regjeringa som vi skal sitte i fra oktober 2009 – slåss for en god miljøpolitikk.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2009-06-19:
Jeg vil først få ønske representanten Ryan til lykke med ny jobb. Han sa i sitt innlegg at han hadde oppnådd langt mer i regjering enn han hadde drømt om. Jeg tror ikke det var veldig mange som drømte om at universiteter og høyskoler skulle oppleve et rekordstort kutt i sine overføringer da SV fikk regjeringsmakt. Både ut fra løftene som var gitt, og ut fra det som stod i Soria Moria-erklæringen, er det en ganske sterk kontrast. Statsminister Stoltenberg sa i sitt innlegg at de øker bevilgningene til høyere utdanning massivt. Da er det jo pussig at vi på universiteter og høyskoler ser store kutt i studieplasser, det sies opp ansatte, det forskes ikke, og studiekvaliteten blir dårligere. Det er også sendt brev fra alle landets sju universitetsrektorer, som mener at forskningsmeldingen, som nylig er debattert i Stortinget, er illevarslende for forskningen, rett og slett fordi det ikke satses nok. I tillegg vet vi fra Statistisk sentralbyrå at utdanning taper under denne regjeringa, slik at en stadig mindre del av potten går til utdanning og forskning. Mitt spørsmål til representanten Ryan er: På hvilken måte har bevilgningene til universiteter og høyskoler økt massivt under denne regjeringa?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Representanten Ryan reflekterer over tre søyler: politisk styring, fellesskap og naturressurser. Han ser åtte år tilbake, men jeg har lyst til å se tilbake til nattens avstemninger. I natt stemte SV for Goliat, en utbygging de er imot, i natt stemte SV mot å sende tydelige signaler til Regjeringen om at StatoilHydro burde trekke seg ut av oljesandprosjektet i Canada, i natt stemte SV for en åpningsprosess i forhold til oljeleting langs Jan Mayen-kysten – en sak som SV er imot. Dette må vel være VM i dobbeltkommunikasjon. Man bryter i forhold til politisk styring, som var en av søylene som representanten snakket om, og man bryter i forhold til naturressurssøylen sin. Hvordan er det egentlig å være miljøgissel i en petroleumsregjering?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Lars Korvald, tidligere statsminister og også representant for Østfold Kristelig Folkeparti her på Stortinget, gav meg et råd i valgkampinnspurten i 2005: Sørg for neste generasjonslinje, neste generasjon. Det var et klokt råd Lars Korvald gav, et godt råd som jeg har prøvd å leve etter som miljø- og klimapolitiker. I 2006 gav FNs klimapanel oss beskjed om hva status for kloden vår er. Fredsprisvinneren Al Gore sa: Kloden vår har feber. Pachauri, lederen av FNs klimapanel, sa: Utgjør den forskjellen som du ønsker for framtiden. I revidert varsler Regjeringen at de stanser anskaffelsesprosessen når det gjelder CO2-håndtering på Kårstø, et gasskraftanlegg som ifølge Soria Moria-erklæringen skulle hatt CO2-håndtering på plass i løpet av dette året. Det er et løftebrudd vi har vært kjent med lenge. Men Regjeringens beslutning i revidert nasjonalbudsjett skaper ytterligere usikkerhet om Regjeringen akter å følge opp rensing på Kårstø. Dette føyer seg inn i rekken av løftebrudd fra Regjeringen, også brudd på gode tradisjoner på miljø- og klimafeltet. Den varslede energimeldingen ble skrinlagt. Regjeringen har valgt ikke å legge fram en melding om rikets miljøtilstand i inneværende sesjon, noe som har vært gjort de siste årene. Regjeringen har valgt at Klimakur 2020, som skal være en oppfølging av klimaforliket, skal leveres etter valget. Dette kommer på toppen av en rekke områder i klimaforliket der Regjeringen ikke følger opp – la meg bare nevne noen eksempler: Opptrappingsplanen for klimaforskning, nasjonal strategi for kraftproduksjon fra havmøller og andre marine energikilder, omlegging av støtteordninger for fornybar energi som legger til rette for økt utbygging i samme størrelsesorden som ordningen med grønne sertifikater ville ha gitt, og handlingsplan for overgang fra fossile til fornybare energikilder til oppvarming. Listen kunne ha vært lengre. Utslippsreduksjoner i den størrelsesordenen som klimaforliket foreskriver, krever handlekraft og en målrettet politikk over tid. Det er fra Regjeringens side stor avstand mellom ord og handling på dette feltet. Gårsdagens – eller nattens – vedtak om Goliat viser at vi har et enda større gap mellom ord og handling. En politikk for neste generasjon er en god miljøpolitikk – men det krever at vi tar de enkelte vedtakene på alvor, og at vi jobber i takt med dette slagordet. Kristelig Folkeparti går til valg på en politikk for neste generasjon – som er en god miljø- og klimapolitikk.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-19:
Først må eg få minne om den store innsatsen denne regjeringa har gjort for trafikktryggleik. I 2009 har me dobla ressursane til mindre trafikktryggleikstiltak. Det betyr meir pengar til midtdelarar, meir pengar til rekkverk, til sideplanering, til kryss, til tryggare vegar i heile landet – i tillegg til den store innsatsen som blir gjort totalt på veg, både i inneverande periode og i Nasjonal transportplan. Spørsmålet det vart vist til, kjenner eg dessverre ikkje til. Det skal eg undersøkje når eg kjem til departementet, og vedkomande skal sjølvsagt få eit svar. Det skal eg ta tak i. Når det gjeld midtdelarar på E18, følgjer me dei faglege tilrådingane som er gitt av Statens vegvesen på det feltet. Det er dei som har det faglege innsynet, og som gir råd. Det er ikkje slik at statsråden går og ser på kvar – og kva type – rekkverk skal setjast opp. Men, som sagt, me skal få gitt eit skikkeleg svar på spørsmålet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-19:
Fyrst vil eg seie at det har vore hyggeleg å få mange gode spørsmål i replikkrundane frå ulike representantar, inkludert Helleland. Eg rakkar ikkje ned på Høgre sin politikk. Eg prøvde å seie noko om kvifor Høgre sine forslag ikkje vil fungere godt på Posten sitt område. Når det gjeld spørsmålet om prosjektfinansiering, har eg mange gonger i denne salen sagt at uansett finansieringsmetode – om ein vel OPS, prosjektfinansiering eller andre metodar – vil det til sjuande og sist handle om den enkelte regjerings vilje og evne til å løyve pengar over statsbudsjettet. Pengane skal uansett finnast. Denne regjeringa har vist at ho har den evna. I Nasjonal transportplan har me òg, for å ta den gode delen av prosjektfinansiering, i alle fall den beste delen, nemleg det at ein får ei rask gjennomføring, sett fleire vegstrekningar og ei jernbanestrekning på eigne prosjekt for å prøve det ut vidare. Me kjem òg til å gå vidare med det som går på ulike måtar å organisere drifta av veganlegget på.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-19:
Me har hatt nye møte med Landsdelsutvalet, og prosessen går for fullt. Eg beklagar at me ikkje greidde å få saka fram før Stortinget går frå kvarandre. I den grad det vert endringar i forhold til dagens seglingsmønster, som Stortinget sjølvsagt då må ha moglegheit til å diskutere, må nok saka vente til eit nytt storting er på plass.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-19:
Sommeren står for døra. Sommeren er en fin tid, men dessverre skjer det også mange ulykker i trafikken i sommermånedene. Jeg opplever ofte at statsråden har vært opptatt av – iallfall sier hun at hun ønsker å gjøre noe med – trafikksikkerheten. Dessverre er tiltakene svært lite konkrete. La meg ta et eksempel: Jeg vet at det i løpet av den siste uka har vært nestenulykker med utrykningskjøretøy på bl.a. E18. Jeg vet også at statsråden for over en måned siden fikk et spørsmål fra en av dem som jobber i nødetaten, og som driver med utrykning på veiene våre. Statsråden har fortsatt ikke svart. Da kan jeg tillate meg å stille spørsmålet her, så kan man kanskje få svar på spørsmål som mange av dem som kjører utrykningskjøretøy, er opptatt av: «Er det Samferdselsministeren som har bestemt at det skal være midtdelere/-markerere på E-18? Med denne markeringen vil det medføre at vi vil bli stående i kø med alvorlig syke/skadde pasienter i bilen da det er umulig å komme forbi den øvrige trafikken p.g.a. plassmangel. Det blir påstått at vi skal kunne krysse midtmarkeringen noe som jeg anser som umulig. Hvem skal stå til ansvar når vi blir stående i kø og pasienter dør p.g.a. tapt tid?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-19:
Egentlig hadde jeg ikke tenkt å ta ordet, men siden statsråden valgte ikke å svarte på noen av spørsmålene mine, føler jeg behov for å ta ordet. Nå ser jeg at statsråden har gått. Da får jeg håpe at hun har reist tilbake til departementet, og at hun har tenkt å svare ambulansesjåføren som gjerne vil ha svar fra statsråden på spørsmålene sine. Når vi prater om trafikksikkerhet og sier at vi er opptatt av trafikksikkerhet, synes jeg faktisk det er et stort problem at enkelte som er ute i trafikken, opplever en helt annen hverdag enn oss, spesielt de som kjører utrykningskjøretøy. Det er et problem der hvor man har satt opp såkalte midtdelere, som er noen små greier på 9,5 cm. De ligger altså støtt og stadig strødd rundt omkring i veien fordi noen har kjørt på dem. De sitter altså ikke fast. Det eneste jeg registrerte at statsråden svarte, var at dette var faglig begrunnet av Statens vegvesen, og det var disse faglige begrunnelsene man la til grunn. Derfor hadde man gått inn for disse løsningene. Jeg synes faktisk det er ganske beklagelig at man sier at det er begrunnelsene fra Statens vegvesen som er lagt til grunn, når vi vet at ansatte i enkelte nødetater ikke får lov til å fortelle hvordan hverdagen er ute i trafikken. For det er faktisk tilfellet. De har fått munnkurv av andre statlige etater. De blir altså ikke hørt av dem som sier at dette er gode løsninger, når det definitivt ikke er gode trafikksikre løsninger. Jeg håper virkelig at statsråden tar med seg dette, og at hun sørger for å rydde opp i det, at en tar bort disse midtdelerne, slik at ikke det som skulle være et trafikksikkerhetstiltak, blir en trafikkfelle og en trafikkfare for dem som beveger seg i trafikken. Så har jeg også litt lyst til å si litt om arbeidsledighet, for det er mange som har pratet om det. Heikki Holmås trodde den kunne komme opp i 130 000. I går hadde MEF en presentasjon av situasjonen for sine medlemsbedrifter. De har hatt en undersøkelse som viser hvor mye ledig kapasitet det er nå for å få bygd veier og infrastruktur i dette landet. Det er masse ledig kapasitet, og den ledige kapasiteten øker i de 12 neste månedene. Den ligger faktisk an til å bli kraftig økende også. Det viser med all tydelighet at selv med et etterslep på 19 milliarder kr ved utgangen av 2009 er det både ledig kapasitet og det er økende forfall. Det er to grunner til at man nå faktisk bør begynne å gjøre noe. Når Regjeringen sier at den ønsker å satse på samferdsel, er det utrolig at den ikke vil støtte Fremskrittspartiets forslag for å få ledige mennesker i jobb. Vi vil samtidig redusere forfallet på veinettet i Norge ved å bevilge 1 milliard kr ekstra til stam- og riksveiene og 1,5 milliarder kr ekstra til vedlikehold og oppgradering av fylkesveinettet, noe som virkelig kan få folk ut i jobb, og som vil sørge for at forfallet på veinettet vårt reduseres.
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-19:
Jeg la merke til at statsråden denne gangen snakket om også andre ting enn samferdsel, naturlig nok i en revidert-debatt, men hun slipper ikke unna de samme replikantene som hun pleier å ha. Selv om hun snakker om annet enn samferdsel, var ikke selvskrytet mindre av den grunn, og nedvurderingen, eller nedrakkingen, av Høyres politikk var minst like sterk. Men jeg har allikevel lyst til å utfordre statsråden på et tema som har vært en gjenganger i denne stortingsperioden, fordi Regjeringen selv hadde stadfestet i Soria Moria at den ville innføre såkalt prosjektfinansiering. Vi fikk da det berømte avslaget fra finansministeren i Gul bok, som sa at dette ikke var nødvendig, for vi hadde penger nok. Men så vidt jeg vet, har både Senterpartiet, og iallfall Arbeiderpartiets landsmøte, vedtatt at de vil ha prosjektfinansiering, uten at dette kom til uttrykk i Nasjonal transportplan og under behandlingen av den. Når vil Regjeringen klargjøre sitt syn på langsiktig, stabil finansiering for å sikre gode norske veier?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Det blir en ny gjenganger, nemlig hurtigruta. I debatten om Nasjonal transportplan utfordret jeg ministeren på om vi kom til å få anbudskriteriene til Stortinget før Stortinget gikk fra hverandre, og da fikk jeg følgende svar: «Slik tida har gått, er det ikkje mogleg å få den saka opp til debatt i Stortinget i vår, så eg må få lov til å kome attende til komiteen, eventuelt på skriftleg vis, i den grad det er mogleg å få dette på plass før Stortinget går frå kvarandre.» Det er ikke kommet noe brev til komiteen. Da vi behandlet Nasjonal transportplan, var det en knapp uke igjen, så både ministeren og jeg skjønte at det var problematisk å få det opp. Hva er konsekvensene av dette? Betyr det at hurtigrutesaken da blir utsatt til nytt storting er på plass?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Det er ikke lett å ta ordet etter et slikt sterkt avslutningsinnlegg, men jeg prøver likevel. Kristelig Folkeparti mener det trengs mer ressurser til vedlikehold av veier, og til stamveinettet spesielt. Det har vi fremmet forslag om en rekke ganger, bl.a. i vårt alternative budsjettforslag som behandles i dag, og i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan. Veinettet møter ikke kravet til dagens trafikkmengde, og sikkerheten er langt fra god nok. Det må gis rom for at Statens vegvesen kan intensivere vedlikeholdsarbeidet allerede i år, slik at vi kan få utbedret flere ulykkespunkter. Ikke minst har E6 gjennom de nordligste fylkene – for øvrig også gjennom hele landet – behov for store sikringstiltak. Kristelig Folkeparti foreslår derfor å øke vedlikeholdsbudsjettet til Statens vegvesen med 104 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. 4 av de millionene er for øvrig øremerket veien i Glombergan, mellom Ørnes og Glomfjord i Meløy kommune. Vi får ikke et effektivt og sikkert transportnett hvis vi ikke legger godt til rette for de myke trafikantene, gående og syklende, for ikke å snakke om alle barn og unge som ferdes i trafikken. Derfor er det viktig med langt flere gang- og sykkelveier. Særlig viktig er det i de trafikkerte byområdene der barn og unge ferdes. Kristelig Folkeparti vil opprette en statlig belønningsordning for gang- og sykkelvei. Ordningen skal ha som formål å påvirke transportplanleggingen i kommuner og fylkeskommuner. Den skal fungere som et incentiv for bedre tilrettelegging for gående og syklende. Kristelig Folkeparti foreslår 100 mill. kr til dette, som en startbevilgning på inneværende års budsjett. Tilbudet om tilrettelagt transport for funksjonshemmede varierer sterkt fra fylke til fylke. Særlig viktig er det å styrke tilbudet til dem som har et ekstra behov for individuelt tilrettelagt transport, f.eks. blinde og svaksynte. Kristelig Folkeparti vil styrke TT-ordningen, og vi vil komme tilbake til det i budsjettet for 2010. Så noen ord om signalsystemet for tog, Merkur. Arbeidet med å få på plass et godkjent signalanlegg på strekningen mellom Mosjøen og Bodø er sterkt forsinket. Regjeringen har kjøpt inn et system som ikke er godkjent, og som antakelig ikke vil bli godkjent for bruk. På toppen av det hele foreslår Regjeringen nå, på grunn av problemer med Merkur, å flytte 100 mill. kr fra Nordlandsbanen til Jernbaneverkets generelle drifts- og vedlikeholdsoppgaver. Etter Kristelig Folkepartis mening må disse midlene brukes der de var ment, på Nordlandsbanen. I tillegg foreslår vi ytterligere 25 mill. kr for å forsere bygging av krysningsspor.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
Det er ting som tyder på at den journalisten i The New York Times har satt seg godt inn i norske forhold, men kanskje representanten Svendsen burde ta seg en tur og se på de amerikanske forholdene, for det er dem han sammenliknet med, og da kommer altså Norge godt ut. Når det gjelder fattige, er jeg fornøyd med at vi har satt inn en lang rekke tiltak. Vi har gjort en omfordeling i forhold til det som var den forrige regjeringens politikk. Vi har også økt minstepensjonen. Vi har økt pensjonen for andre, som får små ytelser. Vi har styrket sosialhjelpen, vi har styrket Husbanken, og vi har satt i gang tiltak for å hjelpe folk tilbake til arbeid. Det er en lang rekke tiltak som vi har gjort, og som den forrige regjeringen ikke gjorde. Denne regjeringen er ikke fornøyd så lenge det er noen som er fattige. Nå er fattigdomsbegrepet et begrep på dem som har under medianinntekt i landet, og som representanten kanskje vil være enig med meg i, så er det vanskelig å få det sånn at alle har mer enn gjennomsnittsinntekt. Men på samme måte som vi sier at alle skal arbeide, sier vi at ingen skal være fattige. Vi kommer til å jobbe i den retningen så lenge det er noen igjen som ikke har fått tilbudet i orden.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
På samme måte som jeg sa i svaret til Svendsen, at vi er en regjering som mener at arbeid til alle er mål nr. én – det er også det viktigste fattigdomstiltaket – mener vi at ingen skal være fattig i Norge. Det betyr ikke at det ikke i dag er noen som er arbeidsledige, men det betyr at vi nettopp har politisk vilje til å gjøre noe med det. På samme måte er det altså med fattigdommen. Det er vår ambisjon at man ikke skal være fattig i Norge. Derfor har vi gjort noe for dem som går på ytelser, og det har jeg allerede besvart. I tillegg til det handler det f.eks. om at denne regjeringen har gjennomført maksimalsatser for barnehageplasser. Det betyr virkelig mye mer for dem som har lite penger, enn for representanten og meg. Det er god fordelingspolitikk. Det at vi sørger for å ha et offentlig tilbud i skolevesenet og helsevesenet som gir det samme tilbudet til alle, er også viktig fordelingspolitikk, spesielt for de fattige.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
La meg først kommentere arbeidsmiljøundersøkelsen og kunnskapen om det som etter hvert ble en rapport som ganske nylig er offentliggjort. Dette er en undersøkelse som har foregått over lang tid. Det har vært et tett samarbeid mellom Arbeidstilsynet og Nav. Det var noe av begrunnelsen som gikk fram av den proposisjonen som jeg la fram, og som var bakgrunnen for de 710 mill. kr. Så er det riktig at det i april – før tiltakene hadde begynt å virke, som representanten helt riktig sa – igjen var litt økning i restanser. Men hvis en måler det fint og ser på antall arbeidsdager, hadde produksjonen økt noe i april. De foreløpige tallene fra mai – og jeg understreker foreløpige, for ikke å bli tatt på det senere – tyder på at vi nå er inne i en mer positiv utvikling igjen – ikke slik at vi ikke kommer til å få enkelttilfeller, ikke slik at alt er perfekt, men de helt foreløpige rapportene jeg har fått, tyder på at vi igjen er inne i en positiv utvikling når det gjelder restanseutvikling.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-19:
Det var interessant at statsråd Andersen nevnte finansminister Halvorsen og hennes fortreffelighet omtalt i The New York Times. Jeg tror nok personlig at den journalisten burde ha tatt seg en tur til Norge. For fire år siden sa den daværende representanten at vi med et pennestrøk skulle fjerne fattigdommen i dette landet. Nå er det langt flere fattige enn det var på det tidspunktet. Så kan selvfølgelig statsråden vise til at det er satt inn tiltak på tiltak for å bekjempe fattigdommen, men antall fattige har steget. Det faktum går det ikke an å prate seg bort fra. Da blir spørsmålet: Er statsråden fornøyd med det som Regjeringen har oppnådd i forhold til å bekjempe fattigdommen i dette landet?
Martin Engeset (Høyre), 2009-06-19:
Statsråden sa i sitt innlegg at han nå er bekymret for at det var så få som var bekymret, hvorpå han holder et femminutters hovedinnlegg i debatten her i dag uten å gi uttrykk for noen som helst bekymring knyttet til det faktum at antall fattige øker. Det synes jeg er nokså spesielt. I valgkampen for fire år siden sa nåværende finansminister Kristin Halvorsen, som da var opposisjonspolitiker, i en TV-debatt på TV 2s folkemøte den 24. august, da temaet var å bekjempe fattigdom: «Dette er jo ikke vanskelig(…) (…) Er det slik at når det nå blir flere fattige, så var det kanskje ikke så enkelt likevel å avskaffe fattigdommen, eller var det den politiske viljen som forsvant?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
I revidert budsjett for 2009 går det en rød-grønn tråd. De tunge grepene er rettet inn mot å dempe virkningene av finanskrisen for samfunn og enkeltpersoner. Ett av dem er ytterligere opptrapping av arbeidsmarkedstiltakene med nye 1 000 plasser, oppå de 6 000 ekstra plassene som allerede er vedtatt i forbindelse med «Tiltak for arbeid». Flere tiltaksplasser må ses sammen med de store reformene i stønadssystem og tiltaksinnretning i omleggingen av hele arbeids- og velferdspolitikken. I tillegg øker vi for aller første gang kostnadstaket for utdanningsstøtte til personer med nedsatt arbeidsevne, noe ikke minst fagskolene og deres elever vil sette pris på. Å bekjempe ledighet er det beste virkemidlet for å hindre fattigdom. Ledighet bekjempes med aktive tiltak på mange områder. Skattelette reduserer handlingsrommet. Det er ikke rød-grønn politikk. I stedet setter vi fellesressursene fullt og helt inn på å sikre arbeidsplasser og å skape nye. Det gir resultater. Statsminister Jens Stoltenberg viste i sitt innlegg her i dag til at ledighetsprognosene nå reduseres noe som en direkte følge av de tiltakene som er satt inn. I innstillingen raljerer Høyre over Regjeringens fattigdomssatsing og kaller den overbud. Men da er det flere som er ute i samme ærend. Høyre legger på 75 mill. kr og hevder det vil gi en mer helhetlig og målrettet fattigdomspolitikk. Det resonnementet er det med respekt å melde litt vanskelig å henge med på. Når dagens regjerings fattigdomssatsing på årsbasis nå ligger mer enn 3 milliarder kr over nivået fra den forrige regjeringen, er det vel tvilsomt om 75 mill. kr vil utgjøre den store forskjellen. Med denne budsjettinnstillingen ligger samlet antall tiltaksplasser nå på 75 000, en opptrapping på mer enn 20 pst. i løpet av perioden. Det gir rom for å trappe opp utover året med 5 000 nye plasser. Og apropos overbud: De tre tidligere regjeringspartiene plusser alle på litt ekstra, Høyre 200 mill. kr, Kristelig Folkeparti og Venstre 50 mill. kr hver. Det hadde nok ikke vært like enkelt hvis pengene allerede var gått med til skattelette. Jeg anbefaler derfor alle tre å sende en vennlig tanke til regjeringen Stoltenberg som heller enn skattelette gikk til det uvanlige skrittet helt fra starten av å øke tiltaksnivået år for år, til tross for kraftig vekst i sysselsetting og rekordlav ledighet. Hadde vi bygd ned tiltaksnivået da, ville vi ikke maktet å få det fort nok opp igjen nå. Et høyt tiltaksnivå handler ikke bare om penger. Det handler også om å ha et apparat til å sette det ut i livet. Nå nyter vi alle godt av en forutseende politikk, både posisjon og opposisjon, men særlig de som nå er permitterte eller ledige. De nye tiltaksplassene er først og fremst for dem som trenger påfyll av kvalifikasjoner. Det vil både de, arbeidsgiverne og samfunnet tjene mer på enn skattelettealternativet til opposisjonen.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
I det reviderte nasjonalbudsjettet vi vedtar i dag, er det en rekke tiltak innenfor utdanningssektoren. Det er jeg svært glad for. I den økonomiske situasjonen vi nå befinner oss i, er det riktig å satse kraftig på kunnskap og kompetanse. Det å satse på høyere utdanning med en økning i antall nye studieplasser på 3 800 er en kraftig satsing. Studieplassene er også fordelt på en måte som er svært framtidsrettet i en tid der vi får bruk for flere sykepleiere, førskolelærere og lærere. I tillegg er det et løft i antall studieplasser innenfor de naturvitenskapelige studieretningene, noe som er viktige studier med tanke på vår framtidige verdiskaping. Et annet område som er styrket, er arbeidet med basiskompetanse i arbeidslivet. Dette er et viktig område å styrke med tanke på at mange voksne sliter med for dårlige ferdigheter i lesing og skriving, noe som er kritisk i en tid der mange bedrifter må omstille. Det er også en stor hindring når en i voksen alder skal søke seg ny jobb. Kravene til gode basisferdigheter er mye større i dag enn tidligere. Derfor er dette et viktig område å styrke. Mange utstøtes fra arbeidslivet på grunn av manglende lese- og skriveferdigheter. Mange har dårlige erfaringer med skolen, og det er derfor vesentlig at det legges til rette for undervisning i basisfag på arbeidsplassen. Mange synes også det er vanskelig å innrømme at lese- og skriveferdighetene er for dårlige for det moderne arbeidslivet. Tillitsvalgte i bedriftene gjør en stor jobb for å motivere kollegaer til å sette seg på skolebenken igjen. LO har f.eks. tatt til orde for kompetansetillitsvalgte, som kan være en pådriver for nettopp å få ansatte i bedrifter til å tilegne seg nødvendig kompetanse for å møte nødvendige omstillinger eller for å gå inn i nytt arbeid ved nedbemanning og oppsigelser. Styrket kompetanse hos medarbeiderne kan være avgjørende for om bedriftene greier en tøff omstilling i en tid der dette er nødvendig. Det rød-grønne flertallet har også økt den økonomiske støtten til studieforbundene denne stortingsperioden. Den var konsekvent kuttet under den forrige regjering, til tross for disses viktige rolle i voksnes læring. Vi har også sørget for å styrke studieforbundene gjennom endringer i opplæringsloven. Studieforbundene kan være en selvstendig arena for læring og et godt supplement til offentlig utdanningstilbud for voksne, og er gode samarbeidspartnere for bedrifter som ønsker å satse på økt basiskompetanse hos sine ansatte. Jeg er glad for at vi har en regjering som ser sammenhenger, og som satser på å bygge opp kunnskap og kompetanse i en tid med stigende arbeidsledighet, og der enkelte bransjer og type arbeidstakere er mer utsatt enn andre. Revidert nasjonalbudsjett med satsing på kunnskap og kompetanse føyer seg inn i en rekke målrettede tiltak for at Norge skal komme styrket ut av den internasjonale finanskrisen.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
En av de beste investeringene vi som samfunn kan gjøre, er å investere i kunnskap. Kristelig Folkepartis mål er at Norge skal være en ledende kunnskapsnasjon, men det målet vil vi ikke oppnå med den regjeringen vi har i dag. Gjennom fire år har utdanning og forskning blitt utsatt for nedprioritering og feilprioritering. Slik kan det ikke fortsette. Vi har forutsetningene, men da må det satses både på skole, på høyere utdanning og på forskning. Det har Kristelig Folkeparti gjort i alle sine alternative budsjetter, også i forbindelse med det vi i dag behandler. Vi har gått imot de timetallsøkningene Regjeringen har foreslått. Kristelig Folkeparti ønsker ikke å prioritere utvidet timetall i grunnskolen, all den tid vi nå står overfor store utfordringer knyttet til lærermangel og kompetanseheving blant lærerne. Det vi trenger, er ikke flere timer, men flere lærere. Uten flere og enda bedre lærere klarer vi ikke å skape en skole med kunnskap og trivsel. Derfor foreslår vi i vårt alternative budsjett å omprioritere disse midlene til å opprette 1 000 nye lærerstillinger for å øke lærertettheten i skolen. Det representerer en helt annen politisk kurs enn den vi ser fra Stoltenberg II-regjeringen. Med Regjeringens politikk blir det stadig flere elever og færre lærere i klassene. Det ensidige fokuset på tidlig innsats har ført til at Regjeringen hele perioden har glemt ungdomsskolen. For å få ungdomsskolen til å bli en mestringsarena for alle elever, både de som er teoristerke, og de som har praktiske evner, må vi tilby en mye mer praktisk hverdag. Ungdomstrinnets mange utfordringer forplanter seg videre og fører til at vi har en dramatisk høy frafallsprosent i videregående. Det er grunnen til at vi foreslår å bevilge mer til kvalitetsutvikling nettopp på ungdomsskoletrinnet. Vi mener også det er behov for å få flere yrkesgrupper inn på det trinnet, og foreslår midler til å få inn flere helsesøstre, rådgivere og miljøterapeuter som kan være med på å gjøre hverdagen bedre for elever og lærere. Kristelig Folkeparti mener at en kunnskapsnasjon må satse på forskning og høyere utdanning gjennom vekslende økonomiske tider. Derfor foreslår vi å øke basisbevilgningen til universiteter og høyskoler, slik at de har en mulighet til å ta imot de nye studieplassene som Regjeringen nå foreslår. Nå på tampen av fireårsperioden er det grunn til å undre seg over Regjeringens prioriteringer. Hvorfor i all verden brukte man ikke oppgangstidene på å styrke høyere utdanning og forskning? Hvorfor valgte man å kutte? Jeg tror rett og slett at svaret ligger i hvilken virkelighetsoppfatning en har. Universitets- og høgskolerådet, studentorganisasjonene, fagorganisasjonene, opposisjonen her på Stortinget er alle enige om at satsingen på høyere utdanning har vært fraværende. Men hva mener Regjeringen? Jo, den er som vanlig strålende fornøyd med egen innsats.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Det passet godt med foregående talers innlegg. En av de sakene som jeg hadde behov for å ta opp, var representanten Lodes innlegg om momsen og frivilligheten, som allerede nå var innkassert som en ferdig ordnet reform som skulle inntre lenge før Stortinget hadde fått lov til å ta hendene på den. Jeg har lyst til å minne om at Stortinget i denne stortingsperioden har gitt de rød-grønne flere muligheter til å oppfylle sitt løfte fra Soria Moria. Nå er vi kommet et langt skritt nærmere med pressekonferansen om hva som skulle komme. Vi har fått et justert løfte, og vi har fått et utvalg med mandat. Men det ligger fortsatt en rekke uavklarte spørsmål som det skal jobbes videre med. Det utvalget som skal settes ned, skal komme med en endelig løsning, og den skal ha en gradvis innfasing. Men det som er min kritikk til det som ligger på bordet, er at det fortsatt snakkes om en rammestyrt ordning, og det betyr at momsutgiftene skal dekkes av en pott på 1,2 milliarder kr, som er til fordeling. Nå kan vi oppleve det som vi har sett med ordningen for tjenestemoms, nemlig at ikke alle organisasjoner får, fordi pengene er brukt opp. Noen av oss holder ikke sitt siste innlegg i denne salen i dag. Noen av oss kommer til å være med og følge denne saken nøye. Det er betimelig å minne representanten Lode om at det skal skje et valg til høsten, og at det er Stortinget som skal gjennomføre reformen. Min anbefaling er å gjøre som Kristelig Folkeparti: Ikke avlys kampen for momsfritak for frivillige organisasjoner, vi tror det ikke før vi får se det.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2009-06-19:
I revidert nasjonalbudsjett øker vi bevilgningene til Forsvaret med vel ½ milliard kr. En vesentlig del av dette går til utenlandsoperasjoner med særlig fokus på Afrika. Dette gjør at Norge kan stille med ytterligere, betydelige bidrag til fred og stabilitet i Afrika og Afghanistan samt gi beskyttelse til sivil skipsfart og humanitære forsyninger til Somalia. Regjeringen bevilger 300 mill. kr til et norsk feltsykehus i tilknytning til FNs operasjon i Tsjad. Det norske feltsykehuset er en meget etterspurt ressurs og utgjør et viktig bidrag til operasjonen. I tillegg vil vi sende en norsk fregatt til Adenbukta for å bidra til å bekjempe piratvirksomhet og beskytte sivil skipstrafikk og humanitære forsyninger til Somalia. Regjeringen vil også forlenge helikopterbidraget i Afghanistan. Helikopterbidraget brukes til medisinsk evakuering og er av stor betydning for sikkerheten til soldatene våre. Soria Moria-erklæringen er dermed på forsvars- og sikkerhetsfeltet innfridd på alle punkter. Ingen regjering, vil jeg hevde, har fulgt opp Forsvaret fra ord til handling slik vi har gjort de siste fire årene. Samtidig konstaterer jeg at Fremskrittspartiet og Høyre lover og lover både i innstillinger og i festtaler landet rundt, men når pengene skal bevilges, er de vanskelige å få øye på. Det er også tilfellet i revidert nasjonalbudsjett. Jeg vil hevde at Forsvaret ikke er tjent med populisme, men med langsiktige planer for et sterkt forsvar som også blir fulgt opp med kroner og øre, slik vi har gjort i denne perioden. Jeg konstaterer også at vi for fire år siden kunne høre Høyre og Fremskrittspartiet utbasunere hvilken skandale det ville bli for Forsvaret med en regjering hvor SV var medlem. Hvor feil har de ikke tatt? Vi har brukt fire år på å bygge opp Forsvaret. Vi overtok et skakkjørt forsvar ute av økonomisk kontroll og med en sterkt nedbygd hær fra den fremskrittspartistøttede Bondevik-regjeringen. Vi har fått nye transportfly. Vi har foretatt valg av nye kampfly, og etter hvert får vi den mest moderne marine i Europa. Vi bygger opp igjen Hæren. Arbeiderpartiet mener vi er på god vei, og vi vil fortsette med en ytterligere styrking av forsvaret de neste fire årene, slik vi har vedtatt i langtidsplanen – om vi får lov av velgerne. Siden det er det siste innlegget mitt fra denne talerstolen, vil jeg rette en stor takk til alle medrepresentanter fra alle partier som jeg har blitt kjent med og jobbet sammen med i disse 16 årene, i et utrolig spennende og lærerikt miljø.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2009-06-19:
Mitt første innlegg på Stortinget for tolv år siden handlet om manglende satsing på samferdsel på Sørlandet. Det har tatt lang tid, men nå gleder vi oss til å åpne den nye firefeltsveien mellom Grimstad og Kristiansand til høsten. Mitt siste innlegg på Stortinget skal også handle om samferdsel på Sørlandet. Nå gjelder det Kjevik lufthavn. Landsdelen frykter at Avinor vil forkorte rullebanen for å etablere sikkerhetssoner og dermed nedgradere Kjevik til en småflyplass. Dette er et svært negativt signal til en landsdel i vekst. Vårt næringsliv er optimistisk, og sist uke ble næringsklyngen NODE, som er verdensledende på eksport av teknisk utstyr for olje og gass, utpekt som et NCE-senter, Norwegian Centres of Expertise. Er vi verdensledende, må vi også komme raskt ut i verden, og ha et skikkelig flytilbud. Tross miljøsatsing vil vi også ha behov for fly og ikke minst flyfaglig personell i fremtiden. Her har Aust-Agder noe å tilby. Jeg er glad for den merknaden som understreker behovet for at flygeledere og piloter skal bli utdannet i Norge, og at en skal bygge opp sterke og kompetente fagmiljøer her i landet. Kommunene Evje og Froland har lenge arbeidet med et slikt konsept. Det er ønskelig at det skjer i samarbeid med universitetet i Agder og miljøet rundt Kjevik. Studiene kan settes i gang alt neste høst, og de vil kunne dekke hele behovet for de 36 flygelederplassene, som er det årlige behovet, og i tillegg 32 piloter pr. år, som dekker ca. en tredjedel av behovet. Det må da være bra at de unge ikke må reise ut for å ta en slik utdanning. Jeg håper at Luftfartshøyskolen Sør kan bli en realitet, og at denne type utdanning gir rett til studiefinansiering. Det er kjedelig at ikke et samlet storting står bak merknaden. I Aust-Agder står alle partiene samlet bak et slikt ønske. Siden det er mitt siste innlegg, vil jeg også benytte anledningen til å takke alle ansatte og kollegaer som har bidratt til at jeg vil se tilbake med glede på den tiden jeg har vært her.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2009-06-19:
Også for meg blir dette det siste innspillet fra talerstolen. Jeg skal starte med noe jeg begynte med for over 30 år siden, nemlig å snakke litt om lokalpolitikk. Jeg viser da til Innst. S. nr. 355 for 2008–2009, det som gjelder Rødøy-Lurøy Kraftverk og Lofotkraft, og kabel til øysamfunn. Senterpartiet er tilfreds med at Træna har fått sin kabel, hurra! – og det sa ungene til tidligere olje- og energiminister også. Men Senterpartiet har merket seg at Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti i sin merknad ber Regjeringen ta med og finne løsninger for de to siste øysamfunnene i Nordland, Værøy og Røst, som har en produksjon pr. innbygger på over 1 million i eksportverdi. Jeg tillater meg å minne om at da Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, dagens posisjon, satt i opposisjon i forrige periode, fremmet de et likelydende forslag. Jeg bekrefter her at Senterpartiet står fast ved det vi sa i 2004. Jeg går ut fra at de to andre partiene i Regjeringen sier det samme, og da er vi nesten i nærheten av et grunnlovsforslag, for da har vi jo behandlet dette i to perioder, og det er en samlet sal som gir Regjeringen backing for å løse dette problemet. Jeg føler meg rimelig trygg på at olje- og energiministeren i 2010 har funnet en løsning i forbindelse med budsjettet. Så: Takk til dere alle. Takk for at jeg fikk lov til å avslutte 30 års politisk virksomhet fra talerstolen her i denne salen. Det drømte jeg ikke om for 30 år siden. Takk til stortingspresidenten, som sendte en fantastisk fin hilsen, med poesi. Takk for at jeg fikk denne erfaringen å se tilbake på. Kanskje kan jeg fortelle, til noen små karer som jeg skal holde i hånden på tunet, om den gangen bestefar var på Stortinget. Det er en god visdom å ha med seg.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2009-06-19:
En ny rapport om organisert kriminalitet er en ny påminnelse om de enorme utfordringene vi står overfor i kampen mot denne kriminaliteten. Politidirektøren er tydelig på at dette også er et spørsmål om ressurser. Høyres gjentatte advarsler om at politiets driftsbudsjetter ikke har holdt tritt med oppgavene, er hver gang blitt avvist av justisministeren. Men sannheten er at norsk politi er på hælene, og politidistriktene kvier seg for å ta tak i organisert kriminalitet fordi sakene ofte er svært ressurskrevende og går ut over andre oppgaver. Vi kan ikke legge landet åpent for kriminelle gjenger og narkotikanettverk som kommer hit for å gjøre raske penger med liten risiko for å bli tatt. Den politiske arven etter fire år med rød-grønt styre, er et politi som ikke er på offensiven. Faktum er at vi har mer alvorlig kriminalitet og mindre evne til å oppklare sakene. Denne regjeringen kan slå i bordet med høyere opptak til politihøgskolen, men denne regjeringen har samtidig ansvar for politikrisen og for konflikten med politiet om bl.a. ny arbeidstidsavtale. Politiet er svekket, saksbehandlingstiden øker, oppklaringsprosenten går ned, og Norge er arena for stadig mer utspekulert internasjonal organisert kriminalitet. Taperne er de som rammes, enten det er bedrifter eller enkeltpersoner. Høyre har i sine alternative budsjetter denne stortingsperioden foreslått over 700 mill. kr mer til politiet, fordi landet trenger et sterkere politi. Høyre har også foreslått en bredt anlagt politistudie for å kunne se kriminalitetsutvikling, metoder og ressurser i sammenheng og gi Stortinget et bedre grunnlag for å dimensjonere fremtidens politi. Til tross for at kriminaliteten utvikler seg negativt, stemte de rød-grønne ned forslaget. Høyre foreslår nå ytterligere 72 mill. kr til å ansette flere sivile og styrke driftsbudsjettene i politiet. Høyre er opptatt av at nærpolitiet skal bestå og at publikum skal få utført polititjenester der man bor. Derfor er Høyre sterkt kritisk til at Regjeringen halverer antallet passkontorer og fratar den lokale lensmannen oppgaver. Høyre har engasjert seg aktivt i opprettelsen av regionale barnehus og er meget overrasket over at de fem husene som er i kommet i drift, i sitt første og andre driftsår sliter tungt økonomisk, med driftsforutsetninger som legger en klar demper på aktiviteten. Høyre utfordrer justisministeren til å rydde opp straks og foreslår nye 3 mill. kr for å styrke barnehusenes drift. Høyre imøteser også opprettelsen av et barnehus i Oslo i 2009, som Stortinget har forutsatt og vedtatt. Folks tillit til politiet er dalende fordi politiet oppleves som fraværende. Det er et stort paradoks at en regjering som sier den vil bruke store penger på store oppgaver, ikke har politiet på listen over oppgaver som er store nok. Høyre mener alvor. Vi vil ha et sterkere politi i kampen mot kriminalitet. Og vi vil ha et politi som både er i stand til å ta hverdagskriminaliteten og sette en stopper for den organiserte kriminaliteten.