Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Det er kunnskapsområdet som virkelig får det store løftet i revidert nasjonalbudsjett. Man skal alltid se de samlede satsinger over et år, i en helhet, for revidert nasjonalbudsjett er ikke et nytt budsjett. Men jeg er veldig glad for den måten som regjeringen og nå Stortinget løfter fram kunnskapsbygg på. I revidert nasjonalbudsjett, sammen med det som tidligere er vedtatt av Stortinget, for 2013 startes det bygg innenfor kunnskapsområdet, høyere utdanning og forskning på til sammen 9 mrd. kr. Det er en fantastisk viktig satsing. Det dreier seg om Campus Ås, som blir et fantastisk flott universitet. Det dreier seg om aulaen ved Universitetet i Bergen og Kunst- og designhøgskolen i Bergen, og det dreier seg om det nye teknologibygget ved Høgskolen i Sør-Trøndelag. Dette er alle lenge etterlengtede bygg og utrolig viktig infrastruktur for norsk høyere utdanning og forskning. Det er også mange andre ting som skjer i forsknings- og utdanningssektoren. Jeg er veldig glad for at vi allerede er i gang med å arbeide fram en tiårig langtidsplan for forskning og høyere utdanning, sånn at vi kan se innsatsen på forskning sammen med infrastruktur, sammen med stipendiater, sammen med studieplasser, for å få til bedre og mer spissede miljøer og å sikre at utdannings- og undervisningsdelen av det oppdraget som de høyere institusjonene har, løftes videre. I tillegg er det nå også på plass at Norge skal være et fullverdig medlem av Horisont 2020, som er det store, nye forsknings- og innovasjonsprogrammet i EU. Det er veldig viktig at vi legger til rette for at norske forskningsmiljøer kan samarbeide med sine frender internasjonalt, og at de kan få maksimalt ut av det samarbeidet. Dette kommer på toppen av den veldig gode framgangen som vi ser i norsk skole, som vi har sett de siste årene, og som står i sterk kontrast til det som er utviklingen for skoleresultater i Sverige. Nå iler jeg til med å si at det aldri er sånn at resultater på internasjonale tester forteller den hele og fulle sannhet om norsk skole. Det gjelder verken når pilene går oppover, eller når de går nedover. Men vi har oppsiktsvekkende god framgang. Norske elever er de som har størst framgang i den internasjonale matematikkundersøkelsen TIMMS. Fjerdeklassingene slår alle av 63 land. Norske tiåringer er nå best i Norden i matematikk. De norske fjerdeklassingene har tatt igjen nesten et helt år i leseferdigheter, og den andelen fjerdeklassinger som presterte under laveste grense i lesing, har gått ned fra 12 pst. til 5 pst. Det er utrolig viktig – det er 4 000 helt ekte fjerdeklassinger hvert eneste år. Det gjør at vi kan takke norske lærere og elever for den innsatsen de har gjort. De har jobbet systematisk, det er en markant holdningsendring – med tidlig innsats, oppfølging og tilbakemelding til elevene, etter- og videreutdanning av lærere, tydeligere oppmerksomhet rundt læringsmål og at vi har slått ring om en inkluderende fellesskole. Den viktigste ulikheten i veivalg mellom Sverige og Norge er at vi har slått ring om fellesskolen, avvist og kalt tilbake privatiseringstillatelser i norsk skole. Svenskene har gått motsatt vei. Alle bør merke seg hvilken vei resultatene går. Det er også interessant for denne debatten at Utdanningsdirektoratet i går offentliggjorde resultatet av sine tilsyn med seks av Akademiet-skolene og Bergen Private Gymnas. Kravet er at de skal tilbakebetale 18,5 mill. kr, fordi man har betalt overpris på tjenester fra nærstående selskaper. Det har vært en måte å omgå utbytteforbudet på. Det er altså ingen grunn til at Skole-Norge skulle hige etter det privatiseringseksperimentet som høyresiden ønsker å sette i gang. Det er heller ikke noen av dem jeg treffer i norsk skole som mener at det å innføre tallkarakterer for barn i barneskolen, er påkrevd – tvert imot. Nå gjelder det å holde fast ved det vi vet virker. Vi setter nå i gang et omfattende program for å styrke ungdomstrinnet. 250 skoler skal være med på tre semestre etterutdanningsprogram for å få til bedre klasseledelse, lesing og skriving. Sammen med den økte innsatsen vi nå gjør for yrkesfagene, har vi mange framtidsrettede grep for hvordan vi fortsatt skal få framgang i norsk skole.