Jan Tore Sanner (Høyre), 2003-04-10:
Denne saken handler om Aetat og arbeidsmarkedstiltak. Arbeiderpartiet har valgt å gjøre dette til en generell debatt om arbeidsledighet, og det er en debatt vi gjerne tar. Å trygge arbeidsplassene og legge til rette for ny verdiskaping er en av Regjeringens aller viktigste oppgaver. Derfor har vi lagt vekt på en ansvarlig økonomisk politikk, som skal få ned renten og svekke kronekursen. Vi ser at Regjeringens politikk virker. Det bidrar til å styrke bedriftenes konkurranseevne. Derfor har vi gjennomført store skatte- og avgiftslettelser nettopp for å bedre rammebetingelsene for næringslivet. Derfor har vi satset på et inntektspolitisk samarbeid for å få til et moderat lønnsoppgjør. Derfor satses det på utdanning og forskning for å øke kompetansen i arbeidslivet. Derfor åpner også Regjeringen og regjeringspartiene for samarbeid med andre partier for å komme frem til aktuelle tiltak som kan trekke i samme retning. Regjeringens politikk har bred støtte. Senest i går la Holden II-utvalget, ekspertutvalget som skulle se på situasjonen for konkurranseutsatt virksomhet, frem sin rapport. I den rapporten advares det mot å åpne pengesekken, og det advares mot «tiltak som støtter enkeltbransjer og enkeltvirksomheter». Dette er et signal som både Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV bør merke seg. Til og med LOs sjeføkonom Reegård er med på å understreke at man advarer mot tiltak som støtter enkeltbransjer og enkeltvirksomheter. Når Karl Eirik Schjøtt-Pedersen snakker om arbeidsledighet, virker det nesten som han befinner seg i en retorisk ekstase. Med sin sterke kritikk mot Regjeringen virker det som han fullstendig har glemt Arbeiderpartiets egen politikk, hvor målet har vært at man skal la offentlig sektor vokse på bekostning av privat sektor og på bekostning av konkurranseutsatt sektor. Trodde man ikke at det skulle ha konsekvenser? Da Karl Eirik Schjøtt-Pedersen var finansminister, gikk renten bare opp. Trodde man ikke at det skulle ha konsekvenser? Da Karl Eirik Schjøtt-Pedersen var finansminister, slo man til med de største skatte- og avgiftsskjerpelsene overfor næringslivet siden annen verdenskrig. Trodde man ikke at det skulle ha konsekvenser? Arbeiderpartiets tidligere næringspolitiske talsmann, Kjell Opseth, forklarte hvilke konsekvenser dette ville ha i Dagsavisen den 7. oktober 2000. Der sier han: «Når de» – altså industrien – «til de grader frykter konsekvensene av de nye avgiftene, er det grunn for industrien til å se på mulighetene for å slanke staben.» Klarere kan det ikke sies: Konsekvensene av høyere skatter og avgifter er at industrien må slanke staben. Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet bruker en debatt om arbeidsledighet til å raljere over Regjeringens skatte- og avgiftslettelser. Hvilken regjering er det som i tider med økende arbeidsledighet ville øke skatter og avgifter? Hvilke konsekvenser ville ikke det ha for et næringsliv som allerede sliter med å holde hjulene i gang? Jeg må få lov til å spørre: Hvis det er slik at Arbeiderpartiet mener at skatte- og avgiftslettelsene er et problem for næringslivet, hvilke skatter er det man da tenker på? Var det forslaget om å fjerne investeringsavgiften som er et problem for næringslivet, var det forslaget om å fjerne flyseteavgiften, eller var det avskrivningssatsene? Hvilke skatter er det Arbeiderpartiet har tenkt å øke for å lette situasjonen for næringslivet? Regjeringen og regjeringspartiene tar selvsagt ansvar for den politikken vi fører. Vi ser at den har gode konsekvenser. Stigende arbeidsledighet er et problem, men man skal heller ikke glemme at i 1993, da Arbeiderpartiet styrte Norge, da Gro Harlem Brundtland var statsminister, var arbeidsledigheten nesten dobbelt så høy. Da skyldte Gro Harlem Brundtland fortsatt på Kåre Willoch, selv om han hadde gått av sju år tidligere. Vi tar ansvar for den politikken som vi fører. Vi ser at den har bred støtte i fagmiljøene. Som sagt, senest i går la Holden II-utvalget frem en innstilling som gir god støtte til den politikken som føres, og med klare advarsler til dem som nå ønsker å åpne pengesekken og gå inn med selektive støttetiltak.