Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Vi er fremme ved siste møtedag i den siste stortingssesjonen i denne perioden. Det er en dag for ettertanke – men også for å se fremover. Venstre har sittet åtte år i opposisjon med en flertallsregjering, der samtlige av våre godt forberedte alternative budsjetter og forslag har blitt nedstemt. Dette har vel ikke gjort hver dag til en fest, men vi har kommet styrket og kampklare ut av alle disse årene. Vi har en viktig jobb å gjøre også i verdens beste land å bo i. Jeg vil nevne fire utfordringer: Over 100 000 barn vokser i år opp i lavinntektsfamilier i Norge, og 74 000 barn i familier med vedvarende lav inntekt. Det har blitt flere fattige barn etter åtte år med rød-grønn regjering – det som «bare» handlet om politisk vilje. 2 700 mennesker står i kø for rusbehandling, samtidig er det lagt ned flere private rusbehandlingsplasser pga. regjeringens uvilje mot å bruke private løsninger. 13 000 mennesker står i kø for psykisk hjelp. Køene vokser. 9 000 ufaglærte jobber som lærere i norsk skole. SSB har beregnet at det vil være en manko på ca. 11 000 lærerårsverk i norsk skole i 2020 dersom det ikke gjøres noe. Med dagens tempo og bevilgninger vil det ta mellom 30 og 40 år å gi alle lærere i norsk skole en eller annen form for etter- og videreutdanning. Internasjonale undersøkelser viser at stadig færre nordmenn ønsker å starte egen bedrift. Norge er på 17. plass av 34 land i Europa når det gjelder satsing på innovasjon. Bare halvparten av prosjektene som får støtte av Innovasjon Norge, regnes som innovative. Slik kunne jeg ha fortsatt. Offentlig sektor og byråkrati har vokst: For hver fjerde meter jernbane som bygges, er det ansatt én ny jernbanebyråkrat. Toget mellom Oslo og Bergen bruker lengre tid i dag enn det gjorde i 1975. På alle disse områdene foreslår Venstre i dag en mer offensiv og tydeligere kurs. Vi foreslår strukturelle grep og økte bevilgninger for en nødvendig satsing på skole, utdanning og forskning, en fremtidsrettet og nyskapende næringspolitikk, en ambisiøs miljø- og klimapolitikk og en målrettet politikk for fattigdomsbekjempelse, psykiatri- og rusomsorg, og å legge til rette for at flere kan delta i arbeidslivet. Det er bred politisk enighet om at det er kunnskap vi skal leve av i fremtiden. Da må vi satse, ikke bare prate. Det er vanskelig å forstå at ikke regjeringen benytter sjansen til å øke bevilgningene til universiteter og høyskoler, all den tid vi vet antall søkere til høyere utdanning fortsetter å vokse. Det minste vi kunne ha forventet av regjeringen, var at innsparingen på 232 mill. kr i EUs rammeprogram for forskning – som følge av bedre valutakurs enn antatt – ble kanalisert til mer forskning på andre områder. For Venstre er nøkkelen til en god skole bedre og mer motiverte lærere. Venstre har foreslått en rekke tiltak i Stortinget for å få dette til, både når det gjelder lærerutdanning, etterutdanning for lærere, bedre arbeidsvilkår og en enklere skolehverdag, og vi følger dette opp i revidert budsjett med en samlet økt satsing på skole og lærere med 380 mill. kr. Venstre foreslår en ekstrabevilgning på 150 mill. kr for kompetanseheving/lærerløft og ytterligere 150 mill. kr for å øke den statlige finansieringen til videreutdanning av lærere med 10 pst., slik at anslagsvis 3 000 lærere – dobbelt så mange som regjeringen legger opp til – får nødvendig etter- og videreutdanning. Venstre kan ikke akseptere hvileskjær og kutt i forskning og høyere utdanning. Vi må både øke de årlige bevilgningene til grunnforskning, satse målrettet på miljø- og klimaforskning og gi økonomiske insentiver for næringsliv og andre til å satse mer på forskning, bl.a. gjennom å styrke SkatteFUNN-ordningen. Venstre foreslår en samlet økt satsing på forskning og høyere utdanning på om lag 550 mill. kr i revidert, bl.a. en økt satsing på næringsrettet forskning med 75 mill. kr. Venstre foreslår også 1 000 flere studieplasser enn regjeringens opplegg for å møte den økende søkermassen ved høstens opptak og en dobling av innsatsen for å bygge flere studentboliger. Vi trenger mange, mange flere nye bedrifter i fremtiden om velferden skal sikres for kommende generasjoner. Skal vi få til dette, må vi legge til rette for at flere vil starte for seg selv – ikke minst kvinner. Da må vi ta bort alle diskriminerende regler og ordninger for selvstendig næringsdrivende. Det må bli bedre skatteregler, det må bli bedre sosiale ordninger, det må bli enklere regelverk og bedre tilgang på risikokapital. Venstre foreslår en samlet økt satsing på småbedrifter og næringsliv på 425 mill. kr samt en målrettet skattelette for næringslivet på om lag 1 150 mill. kr i vårt opplegg for revidert nasjonalbudsjett. Jeg vil spesielt peke på forslag om å styrke de selvstendig næringsdrivendes sosiale rettigheter bl.a. ved å bevilge om lag 105 mill. kroner til økt kompensasjon ved egen sykdom fra 65 til 80 pst., gjeninnføre tilskudd til ulønnet arbeidsinnsats i SkatteFUNN, styrke satsingen på miljøteknologiordningen og tilskuddsordningen for vekstbedrifter, opprette en ny ordning med tilskudd til innovative offentlige anskaffelser og etablere en norsk modell av den svenske Innovationsbron. Regjeringen sementerer inntrykket av å prioritere olje foran miljø. Heller ikke i dette budsjettet følger den opp klimaforlikets enighet om bedre støtteordninger for energieffektivisering og utskifting av oljefyrer i privatboliger. Jeg og Venstre mener i tillegg at det er behov for en forpliktende opptrappingsplan for å satse målrettet på jernbane og kollektivtransport. Derfor foreslår Venstre økte bevilgninger til jernbane, øvrig kollektivtransport, sykkelveier og miljøvennlige transportløsninger med ca. 460 mill. kr. Venstre vil først og fremst prioritere dem som trenger det offentliges hjelp aller mest. Flere barn og barnefamilier må løftes ut av fattigdom. Venstre tok i valgkampen 2009 initiativ til et felles løft for å få færre fattige barn og barnefamilier. Det var alle enige om i valgkampen, men da Stortinget behandlet forslag fra Venstre om en felles handlingsplan for bekjempelse av fattigdom, var regjeringspartienes støtte forsvunnet. Dette gjentok seg da Stortinget i fjor behandlet fordelingsmeldingen. Det kom ingen konkrete løfter, og regjeringspartiene stemte ned samtlige av Venstres 25 konkrete forslag for å løse den økende fattigdommen vi dessverre ser blant barn og barnefamilier i Norge. Det samme gjentok seg i Stortinget tirsdag i denne uken. Forslag etter forslag fra Venstre og de andre opposisjonspartiene ble stemt ned i tur og orden av regjeringspartiene. Det er trist, og aller mest trist er det for de barna som lever i vedvarende fattigdom. Venstre foreslår derfor å bevilge samlet om lag 1 mrd. kr til ulike tiltak for å bekjempe fattigdom nasjonalt og internasjonalt i dag, bl.a. flere målrettede tiltak som å bevilge 425 mill. kr til å øke sosialhjelpssatsene med ca. 20 pst., eller tilsvarende 1 090 kr mer per mnd. for en enslig sosialhjelpsmottaker. Regjeringen og regjeringspartiene har nå en siste mulighet til å vise at de mener alvor med «den politiske viljen» til å bekjempe fattigdom. Min innstendige oppfordring er å vise dette i dag. Helt til slutt tar jeg opp det forslaget fra Venstre som er omdelt i salen, og som Venstres leder vil begrunne i et senere innlegg. I tillegg tar jeg opp Venstres forslag i innstillingen.