Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-04:
Tenk deg følgende: Du har en iPhone full av applikasjoner som kontinuerlig og automatisk kobler seg til Internett hele døgnet, for å oppdatere deg på vær, sport, nyheter, e-post og andre tjenester. Det er om lag 300 000 slike telefoner i aktiv bruk i landet allerede. Dersom Norge innfører datalagringsdirektivet, vil absolutt alle disse oppkoblingene, pluss informasjon om hvor man var da disse oppkoblingene fant sted, bli registrert og lagret. Med andre ord: Den teknologiske utviklingen vil føre til at datalagringsdirektivet i praksis gjør det legitimt å overvåke en hele døgnet og lagre opplysningene i minst et halvt år. Det er ikke en behagelig tanke. Det var dårlig med iPhoner i Norge i 2006, da datalagringsdirektivet ble vedtatt i EU. Om få år kan teknologien alene ha gjort datalagringsdirektivet ganske uhåndterlig og effektene uoversiktlige. Disse betraktningene er det journalist Frode Bjerkestrand i Bergens Tidende som kommer med, og Kristelig Folkeparti er enig med ham i dette. Kristelig Folkeparti vil stå opp mot ordninger som rokker ved enkeltmenneskers frihet til å kommunisere fritt, uten å bli overvåket. Datalagringsdirektivet truer personvernet og ytringsfriheten. Kanskje tar vi vår frihet og våre rettigheter for gitt, men vi må aldri glemme de grunnleggende rettighetene til hver enkelt borger. Én av dem er nettopp at samfunnet ikke skal overvåke en uten grunn. «Overvåking» er et ord som har gått igjen i denne debatten. Det er Datatilsynet som sier at datalagringsdirektivet er enda et skritt inn i overvåkingssamfunnet. Kristelig Folkeparti ønsker ikke en utvikling der personvernet blir ofret på de gode hensikters alter. Derfor sier vi nei til direktivet, og Kristelig Folkeparti er villig til å bruke vetoretten i EØS-avtalen om nødvendig. Det har vært sagt veldig mye forskjellig fra denne talerstolen i dag som nettopp har gått på hvordan vi skal se på vetoretten i forhold til EØS-avtalen. Det er veldig vanskelig å kunne si at vi har hatt et overforbruk av vetoretten når det gjelder EØS-avtalen. Den har aldri vært benyttet. Dette bør så absolutt være en god mulighet til å gjøre det. Den aller første formuleringen i Høyres prinsipprogram, som ble vedtatt i 2008, lyder: «Høyre vil bygge samfunnet på tillit til enkeltmennesket.» Et prinsipprogram er selve grunnmuren for partiets politikk, og den første setningen er et postulat som er fundamentert i den lange liberalkonservative tradisjonen som Høyre bekjenner seg til. Det rådende prinsippet i datalagringsdirektivet er at all trafikkinformasjon fra alle borgere skal forhåndslagres i et visst tidsrom. Motivet for dette er å ha ferdiglagret informasjon tilgjengelig om oss borgere i tilfelle vi en eller annen gang skulle komme til å gjøre noe lovstridig, slik at informasjonen kan brukes i etterforskning og rettssak. Det minner ikke om et samfunn som er bygd på «tillit til enkeltmennesket». Jeg har til slutt lyst til å si to ting om saksbehandlingen i komiteen. Det ene er at jeg vil gi en stor ros til saksordfører Ingjerd Schou. Selv om vi har vært uenige i sak, er det blitt lagt ned et imponerende arbeid fra saksordføreren. Jeg har også lyst til å kommentere flertallet i komiteen. Det er blitt nevnt hastverk og behov for å sluttføre arbeidet. Men i absolutt siste runde – 17 minutter før vi skulle avgi vår innstilling – ble altså avtalen lagt til grunn. Vi stilte spørsmål. De spørsmålene greide ikke departementet å besvare på en god måte. Jeg mener det ville vært å ha større respekt for denne sal om vi hadde tatt oss bedre tid, gjort et grundig arbeid og kunne fått til en forsvarlig saksbehandling.