trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg har et spørsmål, men først en hilsen: Ja, vi er tilfreds med at vi får bevegelse, og at vi får gode resultater. Det ser vi av og til i andre saker også. Vi har i alle fall en tydelig statsråd, som er tydelig veiopptatt, og det er Fremskrittspartiet fornøyd med, om ikke løsningene alltid er i tråd med våre ønsker. Men jeg spør igjen omkring overgang fra eksisterende ordning til ny ordning, som vi vedtar i dag, for vi har en del pågang fra berørte, altså de som er fylt 70 år, som i dag må slutte å kjøre, og som ønsker å kjøre. Hvor fort kan vi få dette på plass? Eller kanskje mer presist: Hvordan skal de forholde seg, de som nå er 70 år og er i dette yrket, og som ønsker å jobbe videre med en gang? Hva skal de gjøre for å kunne gjøre det, og hva kan statsråden gjøre for at det skal gå fort å få på plass den nye ordningen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg merket meg at statsråden avsluttet med å si at folk ikke er dumme, og det kan vi fort være enige om. Jeg tror også folk registrerer at dette faktisk er representantforslag nr. 2 fra Fremskrittspartiet som fører til en forbedring når det gjelder det som er tatt opp. Det som også er viktig, er at standarden på ferjemateriellet, i tillegg til klassifiseringen, er riksveien verdig - hvis det går an å bruke et slikt uttrykk i det dårlige veilandet Norge. Det gir meg anledning til å spørre om det tredje sambandet som er omtalt i saken, nemlig Hjellestad-Klokkarvik, som faktisk er det eneste alternativ til en overfylt bro, nemlig Sotrabrua, hvor det går en 40 år gammel ferje som har gått i trafikk i 18 år. Hvilke tiltak, slik statsråden ser det, kan iverksettes for å sikre at det, når ferjene er klassifisert som riksveiferjer, også er en anstendig standard på ferjemateriellet?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg gjentar at Fremskrittspartiet gleder seg over at nok et representantforslag bringer viktige saksområder fremover. Selv om Regjeringen og flertallet streiker litt også i denne saken, kommer vi et stykke videre takket være et initiativ fra Fremskrittspartiet. Jeg registrerer at representanten Langeland harselerer litt over at man tar opp lokale saker, og at han mener det nærmest brukes som et rått frieri hjemover. La meg minne om at fergene i Kragerø tror jeg en samlet komite faktisk har reist med på en av sine komitereiser. La meg minne om at fergen i Gran har vi i det minste sett og fått kommentert da en samlet komite var på tur også i den kommunen. Det er også kommet andre innspill knyttet til den tredje fergen som er omtalt i saken fra Fremskrittspartiet, nemlig den som trafikkerer Hjellestad-Klokkarvik, som er i mitt eget fylke. Det er grunn til å gjenta at den fergen er 40 år. Den har gått i trafikk i snart 20 år, og den er totalt uhensiktsmessig for trafikken. Ikke minst i dagens situasjon, hvor alternativet er å stå på en overfylt Sotrabru med 25 000 biler i årsdøgntrafikk, er dette et lite, men viktig alternativ, og det er på gang lokale initiativ for å få en hurtiggående ferge med større kapasitet. Dette henger sammen med det andre forslaget som Fremskrittspartiet har satt frem, og som vi dessverre er alene om foreløpig, om å sikre nødvendig standard, noe som er viktig, og klassifiseringen må også føre til tilfredsstillende standard gjennom bevilgninger. Enten man forholder seg til anbud eller forhandligner, er det slik at de statlige bevilgningene til riksveifergene faktisk er med på å dimensjonere tilbudet. Derfor er det viktig at Regjeringen også er med på å sette den dimensjoneringen gjennom de årlige budsjettene. Jeg registrerer at i denne saken bruker Regjeringen ett av sine to hovedverktøy innen samferdselspolitikken. Det ene er som kjent bompenger, når man ikke betaler selv. Det andre hovedverktøyet er utsettelser, og det bruker man her. I stedet for å skjære gjennom og ta en avgjørelse med én gang, skyver man regionreformen foran seg. Fremskrittspartiet mener det er helt unødvendig. Vi bør kunne vedta klassifisering i dag, og dermed sørge for at i budsjettet for 2009 kommer det dimensjonering til riksveifergene, som gjør at også disse sambandene kan få en bedre standard enn det de har i dag. Det kan man gjøre hvis man vil, men regjeringspartiene vil ikke.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Regjeringen, statsråden og Fremskrittspartiet har felles mål i denne saken, og det haster med å få ryddet opp. Det som er nytt i saken, er jo at etterslepet når det gjelder vedlikehold har vært undervurdert og kanskje ikke kartlagt godt nok. Det som kom tydelig frem under høringen, kom jo fra Jernbaneverket selv. De har prosjekter til 100 mill. kr i 2008, og de har regnet med å ha prosjekter til ca. 200 mill. kr i vedlikeholdsarbeid i 2009. De er også tydelige på at de må ha disse prosjektmidlene i tillegg til ordinære rammer, ellers vil denne innsatsen gå ut over vedlikehold andre steder. Hvordan vil statsråden sikre at det blir gitt tydelige signaler om nødvendige ekstra midler for å gjøre denne ekstra, nødvendige oppgraderingen av infrastrukturen på jernbanen midt i Oslos sentrale strøk mulig?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg er lite tilfreds med svaret jeg fikk i første runde. Jeg registrerer at regjeringspartiene i denne saken snakker om å vurdere tiltak i revidert. I Aftenposten snakker Arbeiderpartiets representanter om ønsker eller innspill til Nasjonal transportplan. Derfor spør jeg på nytt: Fester statsråden tillit til de anslagene som Jernbaneverket har gitt komiteen i høring under arbeidet i Stortinget med denne saken? Opplysninger som Jernbaneverket har gitt i høring i Stortinget, er at de for å gjennomføre sine planlagte tiltak i 2008, og for å rydde opp i dette kaoset, trenger 100 mill. kr minst, og at de også i 2009 - og da er poenget at det er ett år før ny Nasjonal transportplan - trenger minst 200 mill. kr. Fester statsråden tillit til disse anslagene som Jernbaneverket har gitt om nødvendige nye midler for å rydde opp i den situasjonen som har vært, og er til dels fortsatt, i Oslo-området?
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Representanten Wickholms innlegg oste av motsetninger. På den ene siden skal Posten Norge skjermes mot konkurranse, på den andre siden skryter representanten av at Posten Norge er blitt det største logistikkonsernet, eller postkonsernet, i Norden, nettopp ved å gå inn i tett befolkede områder i Sverige, kunne drive effektiv konkurranse med den svenske Posten, osv. Ser ikke representanten Wickholm noen motsetning i dette? Mener han at det er statens oppgave å sørge for at Posten blir skjermet mot konkurranse så lenge at de kanskje blir stengt ute fra markedene i andre EØS-land, slik som det faktisk er lagt opp til i det EU-direktivet som nå er til behandling? Er det ikke på tide å se litt framover og ikke hele tiden snu seg bakover og kikke på den utviklingen som har vært? Når vi ser at Posten faktisk klarer å konkurrere, burde de ikke da få friere tøyler?
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Dette viser veldig tydelig hvilken manglende forståelse representanten Wickholm har for et dynamisk marked. Det som vil skje dersom Posten får lov til å utvikle seg - får en håpe da, en vet jo ikke, men en håper - er det jeg avsluttet med å si i innlegget, nemlig at hvis vi får inn private eiere, slik som i Telenor, vil vi få en større dynamikk i selskapet, og vi vil få større inntjening. Staten vil gjennom både skatteinntekter og andre inntekter ta inn mye av det den eventuelt må legge ut ved å ha seks dagers postombæring og enhetsporto, så jeg tror regnskapet for Norge AS vil bli positivt, ved at Posten får utvikle seg. Alternativet er jo at Posten Norge AS blir slukt av f.eks. det svensk-danske selskapet, av Deutsche Post eller av andre. Jeg mener at vi nå når Posten er inne i en så god utvikling, må benytte anledningen til å gi dem friere tøyler, til å gi dem muligheten til å konkurrere, til å gi dem muligheten til å bli et ledende konsern internasjonalt, slik som Telenor har blitt.
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Høyre er åpen for ei regjering der både Fremskrittspartiet og Venstre inngår, så det ser vi fram til med stor glede. Det virker ikke som om de andre partene er like ivrige, men Høyre er positive. Ellers er jeg veldig glad for å høre at representanten Langeland gir meg rett i at det er stor forskjell på Stoltenberg I- og Stoltenberg II-regjeringen. Det viser det store gjennomslaget SV har fått, ved å sette ned foten mot konkurranse, mot konkurranseutsetting, mot nytenking og modernisering. Det er jo et direkte resultat av SVs deltakelse i Regjeringen og viser at den analysen jeg faktisk prøvde å gi i mitt innlegg, som representanten Wickholm blåser av, er riktig. Den viser at det er en sterk motstand mot konkurranse i denne regjeringen, det er en sterk motstand mot å slippe markedet litt mer løs. Derfor har representanten Langeland gjort en veldig god jobb, men dessverre, det er en dårlig jobb for utviklingen av norsk økonomi og utviklingen av Posten Norge.
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Nå sitter den omtalte konsernsjefen i diplomatlosjen i dag, og han kunne sikkert utdypet dette selv, men jeg føler jo at Posten Norge har vært veldig tydelig på at de ønsker en raskere omstilling. Men Posten Norge lever jo i et statlig system, der det er et rød-grønt flertall som med Hallgeir H. Langeland i spissen utøver ideologisk pisking, og dermed er det naturlig at en konsernsjef også tilpasser seg det rådende regimet. Jeg er mer overrasket over at Kristelig Folkeparti så fullstendig har snudd, opp ned, i denne saken. Fra å være et parti som var med på en nødvendig omstilling av Posten, har nå representanten Sahl tatt til orde for at de 124 postkontorene som er foreslått nedlagt, fortsatt skal bestå, og at det skal være minimum 300 postkontorer - hvor han nå har fått det tallet fra - i Norge. Det må være en snuoperasjon av dimensjoner - antakelig gjort for å erte Senterpartiet.
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Innlegget til Langeland var en interessant gjennomgang av de rød-grønnes forhold til de ansatte og ledelsen i Posten. For meg hørtes det, gjennom de takksigelser Langeland kom med, ut som om det nærmest var innført en ny form for styresett, der styret og generalforsamlingen naturligvis er på plass, men at det var gjennom møter med Langeland og de rød-grønne partiene at Posten hadde endret sin holdning til ulike ting. Er det slik nå at representanten Langeland, som sier at han egentlig vil fjerne AS-et og melde Norge ut av EØS-avtalen, gjerne hadde sett for seg at det var slik at representanten Langeland nærmest kunne instruere ledelsen i Posten med sine mer eller mindre gode forslag? Et av forslagene som ligger i merknadene, er at en skal forby uadressert reklame, noe som er en av Postens største inntektskilder. Vil det medføre at Posten står sterkere i konkurransen?
Trond Helleland (Høyre), 2008-05-06:
Jeg vil gjerne rose statsråden for den omleggingen til Post i Butikk som nå er foretatt. Jeg tror det er klok politikk. Samtidig har flere av statsråd Navarsetes partikolleger her i salen vært opptatt av at en skal unngå statlige kjøp, at en skal ha et selskap som driver med sin kjernevirksomhet. Spørsmålet mitt gjelder bankvirksomheten. Posten selv skriver i styremeldingen at antall transaksjoner i postkontorenes banker har gått ned - fra 103 millioner i 1990 til 18 millioner i 2005. Det er en nedgang på 82 pst. Samtidig har Posten bare 2 pst. av antallet brukersteder for banktjenester. Er det god distriktspolitikk og god bruk av skattebetalernes penger å subsidiere bankvirksomhet i Posten, når det finnes mange flere bankfilialer rundt omkring i landet enn det Posten kan oppvise?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Representanten Jan Sahl påstår i sitt innlegg at Posten står i fare for å svekke sin egen merkevare, og at Posten utsettes for unødig sterk konkurranse ved at postkontorene nedlegges. Er ikke representanten Jan Sahl, som distriktsrepresentant fra Nordland fylke, mer bekymret for at det å avvikle eneretten til Posten vil svekke distriktene spesielt? Jeg synes ikke dette henger sammen. Bondevik II-regjeringen ivret jo etter å få gjennomført disse tingene.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er en stor sak vi behandler i dag, og mange vil bli berørt. Det er viktig å ha den dimensjonen med seg. Posten er en viktig samfunnsaktør, og de fleste har et forhold til Posten. Det er viktig å understreke at Posten fortsatt er et fullstendig offentlig tjenestetilbud for innbyggere og næringsliv i hele landet, spesielt i forhold til distriktene, og at tjenesten bør videreutvikles innenfor visse rammer. Jeg er glad for at det er et bredt flertall som mener at en også i framtiden skal ha seks dagers postombæring. Vi er fornøyd med at eneretten til enkeltsendinger under 50 gram ikke ble opphevet i 2007, takket være den rød-grønne regjeringen. Regjeringen Bondevik II la i desember 2004 fram et forslag om å avvikle eneretten til Posten fra 1. januar 2007. Heldigvis ble det ikke gjennomført. Representanten Jan Sahl stod sammen med regjeringspartiene om opphevelse av eneretten. Nå gjør han seg til talsmann for at man ikke bør legge ned postkontorene. Jeg synes representanten Jan Sahl bør være mer presis når det gjelder hva han mener om eneretten. Det fikk jeg ikke ordentlig svar på i replikkrunden. Den største bekymringen her er knyttet til de ansattes situasjon, spesielt på de minste plassene og spesielt når det gjelder dem over 50 år og kvinner. Selv om næringslivet går så det suser over hele landet, kan det være vanskelig å skaffe jobb til dem som kommer fra de minste plassene. Dette landet består av mange små kommuner. Da er det viktig med nær dialog med dem det gjelder - de ansattes fagforeninger, ledelse og departement. Ikke minst er NAV-kontorenes rolle viktig i forholdet til de ansatte. Det er viktig at man ikke havner på uføretrygd, men har et meningsfylt arbeid å gå til. Jeg registrerte i stad at Per Sandberg var opptatt av hva ledelsen mente om liberalisering osv., men jeg hørte ikke at han nevnte de ansattes rolle og hva de mener om den situasjonen. Jeg tror det er viktig at man også har med seg den dimensjonen. Avslutningsvis: Det ser ut til at Post i Butikk fungerer utmerket. Men det er viktig at vi og departementet følger nøye med på utviklingen, så vi fortsatt får en positiv utvikling - for alt kan gjøres bedre.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg synes at det representanten Torstein Rudihagen sier her, er verdt å høre på. I tillegg synes jeg det er et klokt og godt forslag som har kommet fra Rudihagen på vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Så må jeg få lov til å si til representanten fra Fremskrittspartiet, Thore Nistad, at jeg vet at statsråden er like opptatt av Oppland og Hedmark som av Nordland, Troms og fylkene på Vestlandet. Jeg tror det er viktig å bygge dette landet bit for bit, og det har virkelig denne regjeringen gjort. Så må jeg minne om litt av historien. Den pleier jo å drukne litt av og til. Til representanten Jan Sahl, som snakker om fornyelse av ferjeflåten: Vi må være enige om at det er en jobb som må gjøres også i forhold til det. Så snakker Jan Sahl om fokuset som Kristelig Folkeparti skal ha på NTP i forbindelse med ferjeproblematikken og andre ting. Jeg vil minne om - for jeg husker da litt i hvert fall - at når det gjelder den forrige nasjonale transportplan, landet Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet - òg Fremskrittspartiet til slutt - på 22 milliarder kr i løpet av en tiårsperiode, altså 2,2 milliarder kr pr. år. Da kalte Jan Sahl dette for luftmilliarder. Vi fikk veldig god bruk for de luftmilliardene. Vi har ennå kjempeutfordringer i hele samferdselssektoren, men vi fikk i hvert fall tatt de luftmilliardene i bruk. Så er det jo slik at dette med ferjeproblematikken kom jo ikke i går. Det kom jo ikke på i går at det er dårlige veier en god del plasser. Det kom jo ikke på i går at vi har problemer også i forhold til jernbanen. Og når vi kommer til neste sak, sak nr. 5, representantforslag fra Borghild Tenden, så handler den om å få en handlingsplan for en mer moderne og velholdt jernbane - det kom jo heller ikke i går eller i løpet av de tre siste årene. Det er jo slik at dette har skjedd over tid. Jernbanen har forvitret, veiene har forvitret, og en hel masse ting, for de tidligere regjeringspartiene, pluss Fremskrittspartiet, var mer opptatt av å gi skattelette enn å forholde seg til de utfordringene man hadde. Og den løypa tror jeg faktisk man ønsker å fortsette hvis man kommer til regjeringsmakt igjen. Jeg synes i hvert fall det er riktig å minne om disse tingene, for hvis man ikke gjør det, går det i glemmeboken. Det kan jo også bli et kjempestort mageplask for en del av disse partiene hvis det skulle gå så galt at de kommer til regjeringsmakt ved neste korsvei.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Som eg var inne på i innlegget mitt, var vi i Senterpartiet verkeleg skeptiske. Men det var vi òg då det i Surnadal kommune i si tid var seks postkontor, trur eg, som skulle leggjast ned - det var ramaskrik for kvart som blei lagt ned. No er det eitt att, som skal omgjerast til Post i Butikk. Postsjefen, som har vore der i mange år, gjekk ut i avisa og sa at dette er han godt fornøgd med, kundane kjem til å bli godt tente med det, og dette går bra. Vi i Senterpartiet kan fort bli nostalgiske når vi tenkjer på den tida då folk fór med hest og vogn, og dampskip òg, men vi innser trass alt at tida har gått framover sidan det, og det synest eg vi er i stand til å gjere no òg.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Eg synest det er viktig å få med seg at erfaringane frå Post i Butikk har kome etter kvart. Dei var ikkje komne fram i så stor grad i førre periode, sjølvsagt. Vi i Senterpartiet vil lytte til dei erfaringane som er gjorde. Så skal vi sjølvsagt òg lytte til dei bekymringane som representanten Jan Sahl viser til, for det er ikkje slik at det vil vere like fornuftig å leggje ned alle stader. Ikkje minst kan det, slik eg var inne på i innlegget mitt, vere naturleg å opprette fleire Post i Butikk dei stadene der det no finst berre eitt postkontor, og som skal omleggjast.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Vi behandla allereie i fjor saka om Ny Kråkerøyforbindelse i Fredrikstad. Når saka kjem opp att, er det av same grunn som at fleire prosjekt har vorte utsette, nemleg at prisstiginga har vorte langt høgare enn føresett. Når Fredrikstad kommune, Hvaler kommune og Østfold fylkeskommune no ønskjer å kome i gang med utbygginga så fort som mogleg, har det vore viktig både for Regjeringa og komiteen å behandle saka raskt. Hadde Framstegspartiet fått bestemme, hadde dei med sine mål om å rive alle bommar og nekte nye bompengeprosjekt fått utbygginga grundig plassert inn i framtidas periferi. Ikkje berre er Framstegspartiet sentralt prinsipielt mot bompengar, i eit landsmøtevedtak i helga påla dei lokale representantar i kommunestyre og fylke å stemme mot alle bompengeprosjekt. Eg har alltid oppfatta Framstegspartiet som eit sentralistisk parti, men at dei vil overstyre lokalpolitikarar slik, er noko spesielt. Eg er for min del glad for at fleirtalet er sikra for å imøtekome dei lokalpolitiske ønska, slik at Ny Kråkerøyforbindelse snart vert ein realitet.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Det er noko som heiter at ein aldri skal undervurdere ein mann som overvurderer seg sjølv. Det same kan vel gjelde parti òg. Difor kan vi alle saman vente i andelaus spenning på den dagen då Framstegspartiet eventuelt kjem i regjering og skal kombinere det å rive alle bommane med å få til ei storstilt satsing på samferdsel. Eg er spent!
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Først vil eg takke saksordføraren for ein god gjennomgang av denne saka, som dreier seg om at yrkessjåførar skal kunne fortsetje å jobbe fram til dei er 75 år, om helsa tillèt det. Dette er viktig for dei sjåførane som ønskjer å stå lenger i arbeid, og som er friske og raske. At folk ønskjer å stå lenger i arbeid, er dessutan heilt i tråd med samfunnet sine ønske og behov. I dag er det stor mangel på bussjåførar som kan frakte passasjerar dit dei skal. Arbeidsmarknaden er stram. I denne situasjonen har den øvre grensa på 70 år gjort at busselskapa har gått glipp av verdifull arbeidskraft som dei elles kunne hatt god nytte av. Ei heving av aldersgrensa vil kanskje ikkje løyse alle problema i høve til bemanning, men vil kunne avhjelpe situasjonen, slik at færre ruteavgangar blir innstilte. I samfunnsdebatten om ulike pensjonsordningar og i omtalen av dei såkalla slitarane er det lett å oversjå det faktumet at for mange er arbeid med på å gi meining i tilværet, som også Eirin Faldet var inne på. Det aktiviserer, gir kjensle av å meistre, og det gir eit rikare sosialt liv. Med ei folkehelse som blir stadig betre, og dermed fleire eldre som har god helse til ikkje berre å bli spreke pensjonistar, men i høgste grad også til å vere spreke arbeidstakarar, er det naturleg å leggje tilhøva til rette for at fleire kan stå i arbeid lenger. At så mange yrkessjåførar ønskjer å arbeide etter fylte 70 år, gir i alle fall meg eit betre syn på det å bli eldre. Likevel er det sjølvsagt heilt nødvendig med gode helsesjekkar, fordi sikkerheita til passasjerane er grunnleggjande viktig. Framlegget som ein samla komite står bak, tek godt vare på dette. Det blir no ei individuell vurdering av sjåføranes helsetilstand, og ikkje om vedkomande er over eller under 70 år, som skal leggjasttil grunn. Eg er nøgd med denne løysinga. Eg trur det er ei god løysing både for dei sjåførane som ønskjer å stå lenger i jobb, for busselskapa som manglar sjåførar, og for passasjerane.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-05-06:
Denne saka bidreg eigentleg ikkje til noko nytt for jarnbanen i Oslo-området, men saksprosessen har gitt oss anledning til å vise at Regjeringa og statsråden er handlekraftige og målretta. Då treng vi ikkje endå ein ny handlingsplan. For at jarnbanen i Noreg skal få tiltru frå brukarane og vere konkurransedyktig, må ting fungere. Det er lett å forstå frustrasjonen hos passasjerar som blir forseinka gang på gang på grunn av system som sviktar. For å sikre at togtilbodet er godt og får utvikle seg til det betre, handlar det om å ha eit jamt og tilstrekkeleg vedlikehald, ta nødvendige investeringar, men det er òg viktig at det raskt blir teke tak i problem som oppstår. Etter den opne høyringa 8. april i år kom det positive tilbakemeldingar på det prosjektet som Regjeringa har sett i verk for å gjennomføre relevante tiltak og få til forbetringar allereie i 2008. Det kom også tydelege signal om at det planverket vi har i dag med Nasjonal transportplan, blir sett som tilstrekkeleg for å kunne ha god hand om utviklinga av jarnbanen framover. Det er bra at Regjeringa har starta oppryddingsarbeidet i Oslotunnelen, og eg vil vise til at vidare tiltak vil bli å vurdere i samband med revidert nasjonalbudsjett og det vidare budsjettarbeidet for 2009.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Jeg takker for det spørsmålet. Jeg står på at forrige regjering gjorde det rette, med de omstillingene. Jeg beklager sterkt at det blir reversert. Det er fristende å stille motspørsmål. Det skal jeg selvsagt ikke gjøre. Det er klart at her er det ideologiske forskjeller. Når det hele tiden refereres til hva Posten sier, sa jeg også fra talerstolen, at her er det ulike tolkninger. Man leser tydeligvis tekstene veldig forskjellig. Min oppfatning er at Posten har lyst til å drive konkurranse. Jeg tror jeg forstår Posten og oppfatter deres signaler.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Venstre vil drive Venstre-politikk. Det tror jeg flere utsagn fra Venstres leder har synliggjort. Vi har tro på markedet - men tilbake til Posten: Vi vil fortsatt at staten skal eie Posten, men vi ønsker at Posten får konkurranseutsette, også når det gjelder porto under 50 gram. Så der kan vi stå sammen.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Først til det første spørsmålet. Det er litt underlig å høre SV-representanten Langeland snakke om uenighet i regjering. Er det noen regjering som virkelig har vist at den har stor indre uenighet, så er det jo akkurat denne regjeringen her. Så det blir litt underlig. Når det gjelder Kristelig Folkeparti, har Jan Sahl redegjort for Kristelig Folkepartis synspunkter. Jeg har redegjort for Venstres synspunkter. Og hvis representanten hadde fulgt med i innlegget mitt, så hadde han hørt at Venstre står for statlig eierskap av Posten. Det gjør ikke Fremskrittspartiet og Høyre. Venstre har heller ikke gått inn for å selge ned banktjenester, som Fremskrittspartiet og Høyre har gjort. Så det er litt underlig at han setter oss i samme bås, når han ser at Venstre står på Venstres politikk. - Og så rekker jeg ikke å svare på neste spørsmål, dessverre.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Posten Norge, som aktivt driver oppkjøp i Norden, kan i framtiden rammes av en liberaliseringsklausul i andre land, fordi Norge beskytter sitt eget marked. I forbindelse med behandlingen av Innst. S. nr. 182 for 2005-2006, om å opprettholde eneretten til Posten Norge AS, mente regjeringspartiene at det er god politikk at Posten gis mulighet til å dekke underskuddet i ulønnsomme områder med overskuddet fra områder med enkel omdeling og stort overskudd. Områder med enkel omdeling kan f.eks. være Danmark. Er statsråden enig i at det kan være god distriktspolitikk å sørge for at Posten Norge får fri adgang til andre lands postmarkeder i framtiden?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Kanskje ikke en replikk, men en oppklaring av en misforståelse. Jeg tolket statsråden slik at hun sa at saksordføreren hadde gått til angrep på henne i forbindelse med at hun hadde gått ut med dette i media. Det gjorde jeg på ingen måte. Så dette er ikke noen replikk, det er bare en korrigering av det som ble sagt fra talerstolen.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Min replikk til statsråden går på sårbarhet, eller rettere sagt sikkerhet. Jeg står her med et avslag på søknad om sikkerhetsgodkjenning fra Statens jernbanetilsyn. På side 19 står det følgende: «Totalt sett fremstår Jernbaneverket som en organisasjon uten den styring og kontroll som er krevet for å kunne håndtere den risiko virksomheten innebærer.» Det som står i dette skrivet, er ganske oppsiktsvekkende. Hvordan kan man kjøre tog dersom Jernbaneverket ikke har sikkerhetsgodkjenning?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-06:
Jeg skal ikke forlenge denne saken også, men jeg kan jo ikke dy meg når Truls Wickholm sier det han sier her fra talerstolen. Det er rimelig kunnskapsløst, rett og slett. Statsråd Skogsholm i den forrige regjering hadde vel aldri startet de prosjektene hvis hun ikke hadde tenkt å fullføre dem, med respekt å melde. Og når det er sagt: Hadde bare vi også hatt de pengene som denne regjeringen kan surfe på! For som Halleraker også sa i sitt forrige innlegg, hadde den forrige regjeringen god økonomisk styring. Så det blir for enkelt, og jeg tror ikke vi skal fortsette med en slik type enkel retorikk.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Representanten Tenden meiner dei raud-grøne burde vere litt rause overfor Bondevik-regjeringa og kanskje gi ho litt skryt - det skulle i tilfelle gjelde det at Bondevik-regjeringa foreslo å avvikle eineretten. Men ho fortener langt frå ros for det. Venstre hadde jo statsråden i den førre perioden, og gjekk sterkt inn for å avvikle eineretten. Etter den tida har det vist seg at Posten har greidd seg veldig godt når ein har behalde eineretten. Det har òg utvikla seg til å bli eit stort nordisk selskap. Ser ikkje Borghild Tenden at den førre regjeringa valde ein feil strategi? Ser ikkje Borghild Tenden at eineretten bidreg til både å halde oppe eiskapsportoen og å finansiere dei ulønnsame tenestene rundt omkring i landet, som òg er god distriktspolitikk? Så seier Tenden enno ein gong at dette er noko Posten sjølv ber om. Eg står her med Aftenposten, som Jan Sahl refererte til tidlegare, der dei tvert imot seier at dei treng tida fram til 2011 for å kunne førebu seg på den fulle liberaliseringa.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Til Høgre og Framstegspartiet: Eg vedkjenner meg gjerne ein ideologi som går ut på at dei viktigaste tenestene i samfunnet bør vi gi i fellesskap ved at vi betalar skatt og har gode offentlege tilbod. Det er det som gir tryggleik for folk, det er det som gir fridom og gir alle lik moglegheit. Eg vedkjenner meg òg ein ideologi som går ut på at vi skal gi best mogleg og likast mogleg posttenester over det ganske land. Viss det er årsaka til at vi jobbar for det, er det ikkje noko problem å seie at det skriv seg frå ei ideologisk tilnærming - i motsetnad til det vi erfarer frå Høgre og Fremskrittspartiet, som ønskjer skattelette og privatisering. Det gir utslag òg i denne saka: Dei vil ha nedsal av Posten. Det finst ingen gode, rasjonelle grunnar for det. Staten har opptredd som ein ryddig og god eigar. Det finst heller ingen gode argument for å gå for full liberalisering på det noverande tidspunkt. Viss det blir nødvendig i 2011, må vi kome tilbake til det da. Det er mykje betre at vi brukar tida no og brukar det overskotet som eineretten gir, til å finansiere dei ulønnsame tenestene framover. Det er mange som er opptekne av bedrifta Posten. For all del, det er god grunn til å gje Posten ros for at dei driv bedrifta si godt, og at ho er godt økonomisk styrt. Som eigarar er vi opptekne av det. Men folk rundt omkring i landet lèt seg ikkje blende av at det er stort overskot i Posten, om dei ikkje får dei nødvendige tenestene som dei forventar av eit statleg eigd selskap. Dei er opptekne av tenestetilbodet, kvaliteten, prisen, tilgjengelegheita, ja at tenestene i det heile er slik dei bør vere. Derfor er det nødvendig når vi står framfor heilt nye omstillingar, at vi nettopp har fokus på dette. Det har, som nokre har sagt, vist seg at Post i Butikk har fungert veldig bra, med lengre opningstider og gode moglegheiter for mange. Men det trengst ei oppgradering både av den eksisterande Post i Butikk og av den nye. Oppgraderinga må jo gå litt utover at dei skal selje kulturbillettar. Vi ser at det mange plassar der næringslivet er avhengig av Posten, blir lagt til rette òg for masseutsendingar. Banktenestene er nødvendige, i alle fall inntil vidare, det har statsråden gjort god greie for. Det er veldig viktig at vi har fokus på kvaliteten på framsendinga. Det har vore nokre negative oppslag for Posten i så måte. Eg veit at Posten sjølv har veldig stort fokus på dette. Dette med fly osv. har vel vore ei årsak. Men det er veldig viktig at Posten òg har fokus på framsendinga av posten. Det går ikkje an at folk rundt omkring i landet må vente dagevis på å få eit brev. Det siste punktet gjeld dei tilsette sin situasjon, og mange har vore inne på det. Det er det òg viktig å fokusere på framover.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Representanten Thore A. Nistad skildrar samferdselsutfordringane i Oppland, og det er riktig det han seier. Oppland og Hedmark har til saman ca. 10 pst. av riksvegnettet elles. Vi får til saman ca. 4 pst. av dei andre riksvegmidlane. Det var dessverre 29 tragiske dødsfall i Oppland det siste året. Det gjer at Oppland tragisk nok ligg på toppen av statistikken i Noreg. Det er ganske sikkert store utfordringar på vegnettet. Så seier representanten Nistad samtidig at no har vi moglegheita til å kunne ordne opp når det gjeld Randsfjordferja. Det er nettopp det vi gjer med vårt forslag. Vi ordnar opp på den einaste rasjonelle, fornuftige måten. Eg prøvde i mitt innlegg å forklare kvifor vi må gjere det på denne måten. Både Høgre og Framstegspartiet har stemt imot regionreforma. Men vi må halde oss til at eit fleirtal i Stortinget i samband med den første runden vi hadde om regionreforma, allereie har vedteke at riksvegnettet elles skal over til dei kommande regionane/fylka. Då er det, som statsråden seier, veldig byråkratisk å bruke så mange ressursar på først å overføre riksvegferjene til staten i 2009, for så å overføre dei til regionane året etterpå. Det andre er at korkje Gran eller Kragerø, korkje Oppland eller Telemark, ville hatt att noko. For all den tid prinsippa er som dei er, som statsråden har gjort greie for, og som vi held oss til - vi kan diskutere om prinsippa er riktige - er det slik dei ville bli praktiserte, nemleg at ein ville få eit trekk frå overføringane. Då ville dei ikkje hatt noko att for det. Men no kan vi løyse det i samband med regionreforma, for da skal ein uansett forhandle mellom staten og dei kommande regionane/fylka om ein kompensasjon for at dei overtek riksvegnettet elles, inkludert riksvegane. Eg sa i mitt innlegg at det føreset at desse to sambanda blir element i dei forhandlingane. Så dersom Nistad og hans parti, og for så vidt òg Høgre, ønskjer å gjere noko med det no, å få til ei løysing, må dei stemme for vårt forslag, iallfall subsidiært - dersom dei ønskjer å gjere noko meir enn å drive rein demonstrasjonspolitikk for å syne seg fram i sine eigne fylke.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Eg skal vere kort. Når representanten Per Sandberg seier at eg i eit innlegg har sagt at no har Regjeringa bestemt at slik skal det vere, og da får dei andre halde kjeft, er det direkte feil. Det har eg aldri sagt. Representanten Sandberg får sjå i referatet kva eg har sagt. Eg har ikkje vore i nærleiken av å seie det. Dersom han siktar til at eg viste til prinsippet om at når ansvaret blir overført frå eitt forvaltningsnivå til eit anna, skal pengar følgje med, så har eg aldri forsvart det. Det er rimeleg grunn til å stille spørsmål ved om det prinsippet er riktig, når eg viser til at det er eit prinsipp som vi har teke til etterretning, som ligg til grunn for dette. Så merka eg meg òg at representanten Sandberg sa at her ville ein kome fram til eit fornuftig resultat. Det betyr vel at Framstegspartiet har kome til fornuft og vil stemme for vårt forslag, for det er jo det som vil bli resultatet i dag. Da vil eg gjenta den oppfordringa, for det vil vere ein styrke for vedtaket at det er eit samla storting som står bak, og som viser at no vil eit samla storting rydde opp i denne saka i samband med forvaltingsreforma.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Eg kan avlive myten om at det har vore eit opprør i Senterpartiet. Denne saka har statsråden handtert. Ja, som det vart peikt på av representanten Sahl tidlegare, me har brukt noko tid. Derfor har òg resultatet vorte godt. Det er god kvalitet på dei tenestene som Posten skal tilby. Me har sett heilt andre krav til den omdanninga som no skal skje, enn det tidlegare regjeringar har gjort. Me har sett heilt andre krav i forhold til ynska frå distriktsnæringslivet, som me har hatt veldig god dialog med. I lys av det som tidlegare frå talarstolen har vorte sagt om alle dei førespurnadene som har kome - spesielt til Kristeleg Folkeparti - er det tydeleg at det er Kristeleg Folkeparti ein har kontakta. Eg har hatt veldig få førespurnader om denne omlegginga. Det er forståing for at det i den tida me er inne i, må endringar til. Senterpartiet stemte òg for den førre endringa, som var langt meir omfattande enn det me no legg opp til, og der det faktisk vart stilt færre krav enn det ein gjer i dag. Det er eit solid arbeid som ligg i botnen for den meldinga som no er lagd fram.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Det som er så fantastisk med Posten, er at me har ei ordning med postbod, dvs. at banken kjem ut til folk. Me har valt å behalde banktenestene i postnettet av distriktspolitiske omsyn, men òg av sosialpolitiske omsyn. Ikkje minst eldre folk synest det er vanskeleg å tilpasse seg dei nye tenestene, som fleire av oss andre brukar meir av. Eg har fått mange oppmodingar frå eldre folk - òg her i byen, i Oslo - om at me ikkje må finne på å fjerne banktenestene frå Posten. Det har me valt å lytte til. Så det er både ei sosialpolitisk og ei distriktspolitisk grunngiving for at me har valt - iallfall inntil vidare - å behalde banktenestene. Når det gjeld andre bankar, fjernar jo dei seg frå distrikta. Det er dessverre ikkje mange filialar igjen rundt omkring. Det er nok atskilleg færre bankfilialar enn det er postfilialar rundt om i landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Svaret mitt er nei. Eg kunne ha stansa der, men eg skal føye til litt meir. Når det gjeld det å vere gjenkjenneleg, er det jo Kristeleg Folkeparti som ikkje er det - Kristeleg Folkeparti, som ville fjerne eineretten lenge før me var nøydde til å gjere det, uansett om me skulle implementere EØS-direktivet eller ikkje. Snakkar Kristeleg Folkeparti om konkurranse, når me veit at å fjerne eineretten verkeleg ville auke konkurransen og verkeleg ville slå beina under Postens moglegheiter til å gi gode tenester i heile landet? Eineretten er mykje viktigare for eit stabilt fundament for gode distriktstenester enn det at ein erstattar postkontora med Post i Butikk, som har veldig stor legitimitet, som mange av oss som ikkje har vore på eit postkontor på mange år, besøkjer, og som skal gi endå betre tenester i framtida - fordi me set større krav enn Kristeleg Folkeparti tenkte på å gjere i si regjeringstid.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Posten Noreg er i dag involvert i ein nordisk marknad. Men det er ikkje slik at dei inntektene Posten får av desse tenestene, vert brukte til å «subsidiere» ulønsame posttenester. Den typen kryssfinansiering har me ikkje i Posten, i motsetnad til i t.d. Avinor. Det handlar òg om kva moglegheit me har innanfor eit EØS-regelverk til å gjere den typen kryssubsidieringar. I motsetnad til den førre regjeringa, som ville ta bort eineretten utan tanke på kva konsekvensar det ville få, ynskjer denne regjeringa å sjå på kva føringar EØS-direktivet legg - om det er relevant for Noreg å innføre det. Og dersom me skal innføre det, kva for overgangsreglar skal me ha? Kva for krav skal me stille? Det som er viktig for oss, er nemleg at det vert seks dagars postombering og likeverdige tenester i heile landet. Det er eit mål denne regjeringa har, som me dessverre ikkje såg så mange spor etter i den førre regjeringa si postmelding.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Fyrst til det siste: Statsråden har ikkje instruert direktør Mejdell til å seie korkje det eine eller det andre om den tida Posten treng. Regjeringa har ei klar føring på dette. Me la fram ei sak for Stortinget og fekk gjort om den førre regjeringa sitt hals over hovud-vedtak om å ta vekk eineretten utan å sjå gjennom alle konsekvensar av det, ikkje minst korleis ein sikrar gode teneste i heile landet. Det ligg ein reprositetsklausul, som det heiter, i den saka om Posten som EU handterer. Han må me sjølvsagt ta på alvor. Og den vurderinga som denne regjeringa no gjer, er at me har god tid til å gå inn i dette - me kan vurdere alle sider, me kan få dei nødvendige utgreiingane som trengst for å leggje fram ei sak som skal vareta heile landet sitt behov for gode posttenester òg inn i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Fleire har vore innom Senterpartiet si historie i høve Posten. Det har vorte hevda, bl.a. frå Kristeleg Folkeparti, at det har vore sterke interne dragingar i Regjeringa. Ikkje veit eg kva for utsendingar Kristeleg Folkeparti har som kan ha observert slike sterke dragingar, for eg har ikkje registrert dei. Eg innrømmer at det tok tid før postmeldinga kom. Den tida nytta eg til å ha dialog, dialog med lokale folkevalde - sannsynlegvis ei årsak til at det ikkje har vore nokon protestar eller noko opprør, som òg har vore nemnt i debatten - dialog med lokalt næringsliv for å få vite kva det er dei treng, dialog med dei tilsette sine organisasjonar for å ha styring og få eit syn på korleis desse endringane skal skje, slik at me denne gongen ikkje får ei utstøyting av dyktige tilsette frå arbeidslivet, men at dei kan hjelpe oss til å finne andre arbeidsplassar, anten i Posten eller i anna lokalt næringsliv. Kristeleg Folkeparti gjer jo kollbytte i denne saka. Dei har tidlegare vore med på omstillingar der 580 postkontor vart omdanna. 3 000 personar, 2 500 arbeidsplassar, vart berørte. Eg registrerte ikkje at dei sette ned foten då - og då var det verkeleg i distriktet. Så for Kristeleg Folkeparti var det greitt at postkontora på Grong og Myre vart nedlagde, men det er altså feil at dei på Raufoss og på Blindern her i Oslo vert omdanna til Post i Butikk. Det verkar ikkje heilt logisk for statsråden. Me har frå Regjeringa si side i den dialogen som me har hatt med både regjeringsfraksjonen og sjølvsagt regjeringspartia før eg la saka fram for Regjeringa til avgjerd, vore opptekne av korleis me skal sikre gode posttenester i heile landet i tida som kjem. Det er der eg heile tida har hatt mitt fokus, på dei som er brukarar av tenestene. Anten det er i Finnmark, her i Oslo eller på Vestlandet ein stad skal brukarane oppleve at dei har posttenestene nær seg. Næringslivet skal oppleve at ein ikkje får redusert tenestetilbod, og folk flest skal oppleve at dei har ei postteneste som kjem med aviser og der dei òg kan få andre tenester gjorde på ein god måte innafor opningstida, som vert betre enn det ein opplever på postkontoret. Erfaringane med Post i Butikk har sjølvsagt hatt mykje å seie med tanke på Senterpartiet sitt syn på desse omdanningane, for me er eit parti som er oppteke av folk, av innhaldet i tenestene og ikkje av strukturane. Strukturane er til for å sikre at innhaldet skal verte bra, men det er innhaldet som er viktig, og at tenestene er tilgjengelege. Eg registrerer òg at Høgre og Framstegspartiet vil avskaffe eineretten, og at Venstre vil vere med på det løpet. Kristeleg Folkeparti vil fryse dagens struktur for evig og redusere avkastingskravet. Også her ser me altså at dei førre partnarane skil lag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Eg skal ikkje dra ut debatten, berre heilt kort seie i forhold til at Senterpartiet skulle vere kritisk til kva Kristeleg Folkeparti gjorde i førre runde: Nei, me er ikkje spesielt kritiske til det, for Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti stod saman med Arbeidarpartiet, SV og Venstre i førre runde med omstrukturering. I Innst. S. nr. 248 for 1999-2000 - som eg har teke meg tid til å lese gjennom - var me var samde om den omstruktureringa som på det tidspunktet vart sett på som nødvendig for at Posten skulle ha gode utviklingsmoglegheiter framover, og som det beste for å sikre gode tenester til folk i heile landet. Eg har lese Jorunn Ringstad sitt innlegg, og det er påfallande kor lik argumentasjonen faktisk er det innlegget eg heldt her i dag. Det går faktisk på same linje, nemleg å sikre gode tenester til folk i heile landet. Heilt avslutningsvis: Fleire har vore inne på reklame. Eg skal ikkje bruke mykje tid på det no, for me skal sjølvsagt sjå på og ta dei merknadene og det som blir sagt her i salen, veldig alvorleg. Men eg vil minne om at det å ta vekk reklamen frå Posten i alle fall vil bety eit tap av inntekter på 500-600 mill. kr. Det vil òg ha betydning for Posten si moglegheit til å yte gode tenester i heile landet. Å spegelvende den ordninga me har i dag, utan samtidig å ta vekk moglegheita til reklameinnstikk i avisene, vil jo berre føre til at Aftenposten vert fem kilo i staden for omtrent to når han kjem i dag med reklameinnstikk. Dersom me skal gå til det skrittet at me skal ha ei anna form for omdeling av reklame, må me i alle fall syte for at alle kanalane vert behandla likt, og ikkje berre gjere det slik at me tek frå Posten ei inntektskjelde samtidig som me flyttar reklamen over i andre kanalar. Dette er sjølvsagt noko som me skal ha dialog på i tida framover. Eg er òg, på vegner av Regjeringa, oppteken av at me skal avgrense reklamen slik at folk som ikkje ønskjer reklame, skal sleppe å få det, men det må gjerast på ein slik måte at ein ikkje berre får han på nytt via andre kanalar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Eg ser av komiteen si innstilling i saka om revidert finansierings- og framdriftsplan for utbygging av Ny Kråkerøyforbindelse i Fredrikstad at eit fleirtal i komiteen sluttar seg til Regjeringa sitt forslag i saka. Eg er tilfreds med at fleirtalet i komiteen har valt å følgje opp Regjeringa sitt forslag på ein rask og positiv måte, slik at prosjektet kan realiserast og opnast for trafikk som planlagt. Det kjennest likevel noko meiningslaust at saka må behandlast i Stortinget på nytt, men det har ikkje vore mogleg for Regjeringa å føreseie den utviklinga som me opplevde i anleggsmarknaden i 2007. Det er difor viktig for meg å peike på at dette ikkje er eit eineståande tilfelle. Også ved ein del andre samferdsleprosjekt har det vore vanskeleg å ta høgd for utviklinga i marknaden i denne perioden. Eg vil også syne til at ei tilsvarande prisstiging for veganlegg òg vart registrert i t.d. Danmark og Finland. Det er vanskeleg å finne gode forklaringar på den ekstraordinære prisstiginga som Statens vegvesen opplevde i dei fleste tilbodskonkurransane i 2007. Prisstiginga for innsatsvarer i anleggsentreprisane er dokumentert gjennom kostnadsindeksar frå Statistisk sentralbyrå. I tillegg viste tilbodsprisane eit markant hopp somaren 2007 utover det som kunne forklarast med voksteren i underliggjande prisindeksar. Når det konkret gjeld prosjektet Ny Kråkerøyforbindelse, vart den opphavlege kostnadskalkylen utarbeidd av Statens vegvesen i tidsrommet 2005-2006. Det vart i kalkylen utrekna eit forventa tillegg på grunn av uvisse knytt til utviklinga i marknaden. Det var dessverre ikkje mogleg på dette tidspunktet å sjå den ekstraordinære utviklinga i anleggsmarknaden i 2007. Heller ikkje konsulentsamanslutninga som på oppdrag frå Finansdepartementet og Samferdsledepartementet gjennomførte ei ekstern kvalitetssikring av prosjektet, har kunna spå utviklinga. Eg ser av innstillinga at Framstegspartiet rettar kritikk mot metodeverktyet hos Statens vegvesen. For ordens skuld vil eg nytte høvet til å opplyse om at Statens vegvesens metode for utarbeiding av kostnadsoverslag, den såkalla anslagsmetoden, har vore vurdert gjennom Finansdepartementet sitt forskingsprogram Concept. Konklusjonen frå dette arbeidet er at anslagsmetoden vert vurdert som tilfredsstillande. Det er ei utfordring i tider der anleggsmarknaden endrar seg raskt, å føresjå slike endringar. Det er nok ikkje metodeverktyet det er noko gale med, men ein marknad som somaren 2007 tok ei vending som verken metodeverkty, konsulentar eller andre kunne føresjå. Eg er difor glad for at me trass denne kostnadsauken no har ei sak som Stortinget kan godkjenne i dag, slik at dette prosjektet kan verte fullført.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Så sant eg forstår spørsmålet rett, har eg same fortolking. Det er sett nokre føresetnader for korleis ein skal gå fram for å fornye køyresetelen. Dei helsekrava som ligg til grunn, må vere som i dag, og den same helseattesten vil, som eg sa, kunne nyttast for fornying av både førarrett og køyresetel. Så i den grad helseattesten tilfredsstiller dei krava som gjeld for å få køyre, skulle vegen fram til dispensasjon vere enkel. Og det er jo heile hensikta med forslaget. Elles må det jo vere hyggjeleg for Framstegspartiet å registrere at ein i den sitjande regjeringa har ei lydhøyr regjering som tek tak i saker som vert fremja i denne salen, og der ein kan få gjennomslag, i motsetning til det ein fekk under den førre regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Det har vorte oppfatta gjennom utsegner i media som om det var ein slik kritikk. Dersom han ikkje er grunngitt, er det desto betre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Som eg sa, skal det ut til fråsegn endringar i lovverket som òg vil ta opp i seg det som Stortinget vert einig om her i dag. Det er jo ganske strenge reglar for korleis lovendringar skal handterast. Det er høyringsfristar osv., og dei fristane må haldast. Men, som eg sa avslutningsvis i innlegget mitt, kan det vere aktuelt, etter at saka har vore til fråsegn, å drøfte ei oppmjuking av dispensasjonspraksisen, slik at dei som no må slutte å køyre, ikkje må vente så lenge før dei kan få fortsetje i yrket sitt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-06:
Berre ei saksopplysning, så det ikkje vert ståande igjen feilinformasjon: EU har ingen felles reglar på dette området. Den saksførebuinga som måtte ha vore gjord, veit ikkje eg kva skulle bestått i. Den eksisterer ikkje. Dei som vil etablere seg i Noreg, må følgje norsk regelverk. Elles må dei følgje regelverket i det enkelte land der dei kjem frå. - Dette var berre ei saksopplysning.