Bent Høie (Høyre), 2009-06-03:
Jeg vil starte med å takke for den positive mottakelsen forslagene har fått generelt i komiteen, men vil også spesielt takke saksordføreren for et grundig arbeid med såpass mange forslag som her ble fremmet fra Høyre. Dette representantforslaget fra Høyre føyer seg inn i rekken av store og sentrale grep i integreringspolitikken som Høyre har hatt hovedansvaret for. Jeg minner om at i forrige periode, med Erna Solberg som kommunalminister og med ansvar for dette området, ble introduksjonsordningen innført. En fikk en egen stortingsmelding som gav det verdimessige grunnlaget for norsk integreringspolitikk som fortsatt er gjeldende, og en fikk på plass statsborgerskapsseremonien som til nå har fungert som en frivillig ordning. Store, viktige grep ble tatt for å sette integreringspolitikken inn i en større sammenheng, og ikke minst for å fokusere på behovet for integrering, spesielt knyttet opp mot arbeidsliv, mot kvinner og mot barn. Det ble derfor skapt store forventninger til den nye regjeringen og den daværende statsråden med ansvar for dette området, som også er til stede i salen, tilfeldigvis. Bjarne Håkon Hanssen uttalte til VG rett etter regjeringsskiftet at hans prioritering, i motsetning til den forrige regjering, ville være integreringspolitikken, og at han ville arbeide mindre med innvandringspolitikken. Vel, etter snart fire år kan en konstatere at denne regjeringen har hatt store problemer med å håndtere flyktningpolitikken, men har tatt få sentrale initiativ når det gjelder integreringspolitikken. Høyre fant derfor behov for å videreføre det arbeidet som en startet med da vi satt i regjering, når vi fremmer et såpass omfattende representantforslag som dette, nettopp for å ta steget videre i forhold til sentrale grep knyttet til integrering. Det gjør at en i et representantforslag får veldig mange forslag på mange ulike områder, men det er det alternativet man har når man er i opposisjon og ikke kan skrive en egen melding om temaet, som det kanskje burde vært behov for for å få en oppdatert integreringspolitikk. Integrering dreier seg om tilhørlighet, det dreier seg om å skape et samfunn der menneskene føler tilhørlighet, men det dreier seg også – i en liberal tradisjon – om å skape et samfunn der individer, det enkelte mennesket, får muligheten til å definere seg selv, sin egen rolle i samfunnet. Derfor er ikke integrering assimilering. Derfor er integrering ikke bare at de som kommer til Norge, endrer seg, men også en erkjennelse av at samfunnet endrer seg i tråd med de menneskene og de enkeltmenneskene som bor i samfunnet. Forslagene som tas opp, skal jeg ikke gå igjennom. Det er 23 forslag som til slutt er til votering. Når vi velger å opprettholde veldig mange forslag, er det nettopp fordi vi mener at dette er forslag som burde fått flertall. At en velger å stemme imot ting en er for bare fordi en sitter i regjering, får være regjeringspartienes problem, men vi velger i hvert fall å fremme forslagene til votering. Jeg vil trekke fram noen forslag. Når det gjelder språk, spesielt knyttet opp mot barn, understreker flertallet at 96 pst. av barna møter til 4-årskontrollen, og derfor avviser de forslaget om å gjøre oppmøtet obligatorisk, også knyttet opp til krav om at manglende oppmøte eventuelt kan føre til trekk i ytelser. Grunnen til at mindretallet, og Høyre, ønsker denne ordningen er hensynet til de 4 pst. som ikke møter til 4-årskontroll, og det er også hensynet til de barna som ikke begynner i barnehage. Det er sannsynligvis innen disse gruppene de største utfordringene vil være, og det er derfor en overfor disse vil ha behov for de sterkeste virkemidlene. Vi er også glad for at Regjeringen snur og støtter forslaget om en statsborgerskapstest – en obligatorisk test både av språk og kunnskap, og en obligatrisk statsborgerseremoni. Høyre startet dette arbeidet da vi satt i regjering med en frivillig ordning. Det at vi nå går over på en obligatorisk ordning, mener vi er et riktig grep. Så tar jeg opp forslagene nr. 18, 19, 21–23.