Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-03-24:
Regjeringens forslag til endringer i arbeidsmiljøloven vil skape større frihet på mange arbeidsplasser. Nylig besøkte jeg en omsorgsbolig i Asker, Bondistranda, – boliger for utviklingshemmede. Der var både lederen og de ansatte svært fornøyd med de foreslåtte oppmykningene i arbeidsmiljøloven. Nesten alle de 50 ansatte ønsker å jobbe lengre vakter i helgene for å få dobbelt så mange helger fri. Kun fem–seks ansatte har valgt å følge vanlig turnus med arbeid hver tredje helg. I denne omsorgsboligen har de søkt om dispensasjon for å få lov til å jobbe doble vakter hver sjette helg i stedet for hver tredje helg. Fordi turnusen er så fleksibel, får mange flere ansatte tilbud om 100 pst. stilling. Sykefraværet er lavt, beboerne er fornøyde. De slipper å forholde seg til så mange ansatte i helgene, og de kan legge opp til utflukter og turer uten å trenge å ta hensyn til dette bruddet midt på dagen med vaktskifte. Med regjeringens nye forslag vil mange flere arbeidsplasser selv kunne avtale slike ordninger lokalt og slippe å søke sentrale fagforeninger om lov. Forslaget åpner for at sykehjem lokalt kan inngå avtale om en turnus som inneholder vakter på 12,5 timer og lengre friperioder. Det betyr f.eks. at de kan dekke helgen med to vakter per døgn, i motsetning til dagens bestemmelse, hvor døgnet krever minst tre ulike vaktlag. Endringene i reglene om gjennomsnittsberegning vil kunne bidra til redusert bruk av overtid i perioder med ekstra mye arbeidspress. Norsk arbeidsliv har endret seg mye de siste ti årene. Derfor er det behov for å gjøre noen justeringer i arbeidsmiljøloven. I dag har vi en lov det er blitt vanlig å søke unntak fra. Regjeringen har foreslått å gjøre noen moderate endringer som er mer tilpasset dagens arbeidsliv og familieliv. Endringene vil gi en mer fleksibel og moderne arbeidsmiljølov. Det blir ingen svekkelse av loven slik fagforeningene, med LO i spissen, hevder, men det blir en svekkelse av de sentrale fagforeningenes makt, dvs. en forskyvning av makt fra sentrale fagforeninger til lokale tillitsvalgte og til Arbeidstilsynet. Marte Gerhardsen, leder i tenketanken Agenda, skrev i en kronikk i Dagens Næringsliv at vetoretten har gått ut på dato. Venstresiden burde lytte litt mer til henne. Hun sier: «I dag har en av partene vetorett i forhandlinger om arbeidstid. Det er prinsipielt problematisk. Tiden er moden for regjeringens forslag om å flytte beslutningsmyndigheten til arbeidstilsynet.» Flertallspartiene vil ikke svekke arbeidsmiljøloven. Vi vil derimot styrke den og gjøre den mer tilpasset dagens arbeidsliv og familieliv. Arbeidsmiljøloven er en viktig lov som sikrer arbeidstakerens rettigheter med tanke på helse, miljø og sikkerhet. Loven skal bidra til et inkluderende arbeidsliv, og den skal oppleves som rimelig og legge minst mulig hindringer i veien for gode, lokale løsninger forhandlet frem av arbeidstakere og arbeidsgivere. Derfor er det viktig og på høy tid at sentrale fagforeninger blir fratatt den makten de har til å sette foten ned for løsninger som både ansatte og arbeidsgivere lokalt ønsker. Lokale tillitsvalgte trenger ikke «bodyguard» fra sentrale fagforeninger, de er i stand til å beslutte og bestemme selv, i godt samarbeid med dem de jobber sammen med. Arbeidstilsynet har myndigheten til å sette foten ned hvis de avtalene som inngås, går på helsen løs. Enkeltmennesker og familier lever ulike liv. Arbeidstakere og arbeidsgivere har behov for fleksibilitet og ulike løsninger. Derfor ønsker regjeringen å åpne opp for alternative arbeidstidsordninger uten at det må søkes om godkjenning hos sentrale fagforeninger. Regjeringen vil at man kan inngå avtale om dette lokalt. Langturnus betyr at arbeidstakerne jobber lengre og færre vakter mot tilsvarende mer sammenhengende fritid. Dette gir mer fleksibilitet for den enkelte. Det samme gjelder gjennomsnittsberegningen av søn- og helligdagsarbeid. Regjeringen foreslår at arbeidsgiver og arbeidstaker – som i dag – skal kunne avtale gjennomsnittsberegning av søn- og helligdagsarbeid, slik at arbeidstaker i gjennomsnitt over 26 uker jobber halvparten av søndagene. Det blir ikke noe mer søndagsarbeid selv om LO og venstresiden hele tiden forfekter det. Endringen går ut på at ukehvilen må legges på en søn- og helligdag minst hver fjerde uke, mot hver tredje uke i dag. Det betyr at studenter og andre som i perioder har mye oppgaver og eksamen, kan jobbe færre søndager mot å jobbe flere etter hverandre i perioder med mer tid. Dette forslaget gir en fleksibilitet som mange arbeidstakere faktisk ser på som et gode. Dagens praksis med søknader om dispensasjon for alternative arbeidstidsordninger er tungvint og arbeidskrevende. Det vet jeg alt om etter mange år som leder i pleie og omsorg. Vi har fått innspill fra flere arbeidsplasser som ville prøve alternative turnuser når det gis anledning til å avtale det lokalt. De orket ikke å sette i gang med dispensasjonssøknadene. For å jobbe i en slik turnus som Bondistranda – som jeg nevnte – har, må det sendes dispensasjonssøknad fra arbeidsmiljølovens krav til sentrale fagforeninger en gang i året. Det brukes mye tid på å argumentere for hvorfor man ønsker å fravike kravene, og det oppleves noen ganger vanskelig å bli enig. Vetoretten til de sentrale fagforeningene blir borte ved det nye forslaget. Det innebærer mer makt og myndighet til lokale tillitsvalgte, som sammen med ansatte og arbeidsgivere kan bli enige lokalt, uten innblanding fra sentrale fagforeninger.