Jan Simonsen (Fremskrittspartiet), 2000-12-04:
Verken Regjeringen eller dens samarbeidspartier, Kristelig Folkeparti, Venstre og Senterpartiet, ønsker å prioritere kampen mot kriminalitet. Annerledes er det umulig å tolke resultatene av årets budsjettforlik. Arbeiderpartiregjeringen la fram det dårligste politibudsjettet på mange år, samtidig som også kriminalomsorgen måtte tåle en reell nedgang i bevilgninger i forhold til fjoråret. Budsjettavtalen med mellompartiene førte ikke til noen vesentlige forbedringer, bare til en mindre justering. Den største påplussingen havnet i advokatenes lommebøker i form av økte advokatsalærer. Greit nok, men det kan knapt kalles en vesentlig innsats i kampen mot kriminaliteten. Sentrumspartiene skrøt etter budsjettforliket av at de hadde klart å få til endringer i milliardklassen i forhold til Regjeringens opprinnelige budsjettforslag. Det ble vist til at man klarte å få flertall for å bevilge rundt en halv milliard kroner ekstra til universitet og forskning. Men man klarte bare å få til ubetydelige småpenger ekstra til den aller viktigste samfunnsoppgaven, kampen mot kriminalitet og for å sikre folks personlige trygghet. Resultatene kommer til å vise seg i slutten av året når budsjettmidlene er brukt opp ved de enkelte politidistriktene, og lensmennene får ordre om ikke å rykke ut for å hjelpe publikum med mindre det er direkte fare for liv og helse, slik som det har skjedd i år og skjedde i fjor og skjedde i forfjor. Resultatet kommer til å vise seg i form av mindre mulighet for politiet til å drive med annen type arbeid enn etterforskning i anmeldte saker, eksempelvis oppsøkende virksomhet for å avdekke narkotikakriminalitet. Resultatet kommer til å vise seg i form av fortsatt urimelig lang tid fra en sak blir anmeldt til det bestemmes om saken skal henlegges eller føre til tiltale. Saksbehandlingstiden i dag er urimelig lang, og komitelederen var også mye inne på akkurat det. Ved Oslo politikammer var en nylig borti et eksempel hvor det tok tolv måneder fra en person ble anmeldt for å ha underslått 5 000 kr i kassen i en butikk til saken var ferdig etterforsket. Konsekvensen av en slik situasjon er enten at en uskyldig person blir påført langvarig usikkerhet, med det personlige ubehaget det fører med seg, eller at en kriminell glemmer hele saken før den kommer opp i retten og dermed ikke får det klare og raske signalet han bør få om at kriminalitet ikke er veien å slå inn på. Resultatet av årets budsjettforlik er også at det ikke er bevilget et eneste øre til nye politistillinger. Det vil føre til stor usikkerhet for de over 400 elevene ved Politihøgskolen som vi trenger ute i gatene for å bekjempe kriminalitet – nå tenker jeg på avgangskullet. Nå vet de ikke om de vil kunne få jobb i politiet når de er ferdig på skolen. I motsetning til de to siste årene har de heller ikke fått noe forhåndsløfte om at det skal bevilges ekstra midler i det reviderte budsjettet. Politiets Fellesforbund har dokumentert en underdekning på årets politibudsjett på mer enn 100 mill. kr og mener det er nødvendig å øke driftsmidlene med 230 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag for å unngå de problemene i fjor som jeg tidligere viste til. Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund mener det er nødvendig med nærmere 50 mill. kr i påplussinger på Regjeringens forslag for kriminalomsorgen. Begge deler påpekes i en merknad fra Høyre og Fremskrittspartiet. Høyre har med andre ord oppfattet problemene, men gjør lite for at de skal løses. Til tross for dette behovet som påpekes, på 290 mill. kr utover Regjeringens forslag til disse to områdene alene, har Høyre i sitt alternative budsjettforslag kun funnet penger til en påplussing på 110 mill. kr til hele justissektoren. Det viser at heller ikke Høyre tar problemene tilstrekkelig på alvor, men, selvsagt, man tar problemet vesentlig mer på alvor enn Regjeringen og mellompartiene. Fremskrittspartiet har på sin side lagt inn penger til å sikre politihøgskolestudentene jobb, til å etablere en ny politihelikoptertjeneste, til nok driftsmidler til politiet, til både nye kontorstillinger og nye juriststillinger. Samtidig styrker Fremskrittspartiet domstolene og kriminalomsorgen vesentlig i forhold til Regjeringens forslag og foreslo i forbindelse med finansinnstillingen en påplussing på 357 mill. kr. Dessverre har stortingsflertallet allerede stemt ned dette forslaget. Det eneste som kan gjøres nå, er noen mindre justeringer innenfor de altfor lave og uansvarlige rammene som flertallet har vedtatt. Fremskrittspartiet har lagt fram en del slike forslag, som er gjentatt i innstillingen, og de er hermed tatt opp.