Jan Tore Sanner (Høyre), 2019-01-30:
Det norske samfunn preges av tillit, åpenhet og små forskjeller. Vi har høy verdiskaping og velutbygde velferdsordninger. Det er vår plikt å ivareta og videreutvikle dette samfunnet for fremtidige generasjoner. Siden valget i 2013 har Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti samarbeidet om nødvendige reformer. Vi har lettet byrden for dem som skaper arbeidsplasser, og investert mer i barn og unges utdanning. Resultatene viser at vi er på rett vei. Ledigheten går ned, og flere kommer i arbeid. I skolen har resultatene blitt bedre. Elevene lærer mer, de er mer til stede, og flere fullfører og består. At det går i riktig retning, betyr ikke at vi er i mål. Granavolden-plattformen hever ambisjonene på flere områder. Bærekraften i velferdssamfunnet vårt krever at vi fortsetter omstillingen i norsk økonomi, at vi fremmer det grønne skiftet, og at flere må inkluderes i arbeidslivet samtidig som vi står lenger i jobb. Vi må gjøre nødvendige endringer i dag av hensyn til klima og miljø, økonomisk og sosial bærekraft og fremtidige generasjoners velferd. Det siste året er det skapt 56 000 nye jobber – tre fjerdedeler i privat sektor. Det viser at politikken virker. Selvsagt er konjunkturene viktige. Samtidig er næringspolitikken et viktig konfliktområde i norsk politikk. Der de rød-grønne vil gjøre det dyrere å jobbe og dyrere å skape arbeidsplasser, vil vi lette byrdene for jobbskapere og redusere skatten på arbeid. I regjeringsplattformen varsler vi også en egen strategi for små og mellomstore bedrifter. Norsk næringsliv består i hovedsak av små og mellomstore bedrifter. Vi vil skape en enklere hverdag for jobbskapere og vurdere om virkemiddelapparatet treffer dem på en god nok måte. Den viktigste investeringen vi gjør fremover, er i folk – i barna i barnehage og på skole, i lærlingene som har valgt yrkesfag, i studentene i høyere utdanning og i arbeidskraften. Mye går i riktig retning i skolen. I går kom nye tall som bekrefter det. Færre barn opplever nå mobbing på skolen. Det er bra at det går riktig vei, men fortsatt er det for mange barn som går med en klump i magen når de går til skolen. Inkluderende og gode skolemiljø er en viktig forutsetning for at alle skal oppleve mestring og læring. Barna skal etter hvert ut i et internasjonalt arbeidsliv hvor ny teknologi endrer arbeidsprosessene raskere enn før. Derfor skal vi fortsette å fornye skolen. Elevene skal møte kvalifiserte og dyktige lærere. Vi skal styrke realfag på mellomtrinnet og engelsk i videregående. Siden 2013 har vi løftet yrkesfagene. Flere velger nå yrkesfag, og rekordmange får læreplass. Det arbeidet skal fortsette. Vi har også startet opp arbeidet med en kompetansereform. Vi må alle forberede oss på å lære hele livet. Regjeringen har lagt frem en ny strategi for integreringspolitikken. Hovedgrepet er å bygge kunnskapsveien inn i arbeids- og samfunnsliv. For å lykkes med integrering må vi også forebygge utenforskap og fattigdom, som særlig rammer barn. Alle som bor i Norge, må kunne snakke og forstå norsk. Uten å kunne slå av en prat, blir man stående utenfor små og store fellesskap i samfunnet. Det er vanskelig å komme i jobb eller hjelpe barna med leksene uten å kunne språket. Vi har derfor innført obligatorisk opplæring i norsk og samfunnsfag i asylmottak og krav om norskkunnskap og samfunnskunnskap som vilkår for oppholdstillatelse og statsborgerskap. Vi vil også heve kravet til norskkunnskap for å få statsborgerskap i Norge – ikke for å holde noen utenfor, men for å få flere inn i det norske samfunnet og fellesskapet. Av samme grunn strammer vi inn bosettingspolitikken og unngår bosetting av flyktninger i områder med høy innvandrerandel fra før. Flere innvandrere må komme i jobb, forsørge seg selv og sine og bidra til verdiskaping og vekst. Det krever en stor innsats fra den enkelte, men også at vi som samfunn stiller opp med like muligheter for alle. Regjeringen reformerer nå kvalifiseringsordningene for å sikre at innvandrere har den kompetansen de selv og arbeidslivet trenger.