Unni Hennum Lie (Kristelig Folkeparti), 2000-06-06:
Stortinget behandler i dag en meget viktig sak. Saken omtales gjerne som spørsmålet om å tillate anonyme vitner. Vi snakker da om å åpne for en begrenset bruk av anonyme vitner i norske straffesaker og å kunne gi politiet mulighet for å sikre informanter full anonymitet. Med de siste dagers og ukers hendelser, hvor menneskeliv så brått og brutalt har blitt tatt, har vi blitt minnet på det faktum at menneskelivet er uerstattelig, og maktesløsheten kjennes overveldende både for de etterlatte og andre som på ulik måte involveres. Samfunnets oppgave og plikt blir da bl.a. å finne ut årsakssammenheng, for på den måten både å kunne straffe og/eller behandle gjerningsmannen, og for å bli bedre i stand til å forebygge at slikt skal skje igjen. Vi er dermed avhengige av å få så mange observasjoner og vitneutsagn som mulig for å få fram sannheten om hva som skjedde. Det har vært et grunnleggende synspunkt og prinsipp i norsk strafferett at den tiltalte skal vite hvem som anklager en for noe. Det gir den tiltalte mulighet for å forsvare seg mot påstander. I dette forslaget foreligger en åpning for bruk av anonyme vitner i norske straffesaker, og forslaget bekrefter i grunnen den faktiske utviklingen som vi alle registrerer skjer i samfunnet vårt. Det er en naturlig konsekvens av den økende voldstendensen, hevnlysten og trusselpraksisen som vi ser bare øker over tid, at vi også må være forberedt på å beskytte dem som vil stå fram for å si hva de vet. Kriminalitetsbildet i Norge blir i sterkere grad internasjonalt preget, mer organisert og råere enn tidligere. Dette må vi ta inn over oss, og det er derfor Kristelig Folkeparti støtter endringene i lovverket. Et vitne som i dag står åpent fram, kan i enkelte tilfeller risikere å bli utsatt for alvorlige forbrytelser som krenker liv, helse og frihet for seg selv eller sine nærmeste. Personer som arbeider «under cover», bør også ha mulighet til å få anonymitet hvis det er fare for at det blir vanskelig å arbeide «under cover» igjen i en annen straffesak. Anonyme vitner skal bare brukes dersom det er strengt nødvendig og det ikke medfører vesentlige betenkeligheter av hensyn til den siktedes forsvar. Dommer, aktor og forsvarer skal opplyses om vitners identitet, men forsvarer skal kunne motsette seg dette, sett i lys av hvordan dette vil falle ut i forhold til klienten. Politimesteren i Oslo har beskrevet en situasjon der polititjenestemenn, vitner og ofre i stadig økende grad utsettes for trusler. Jeg henviser til Ot.prp. nr. 40, side 14. Metodeutvalget beskriver situasjonen slik i NOU 1997:15, side 26, at det har vist seg nærmest umulig for politiet å få ofre til stå fram og anmelde forhold når de har vært utsatt for profesjonelle kriminelle. Videre sies det: «Ikke rent sjelden forekommer også alvorlige trusler mot ansatte i politiet og deres familier. Disse truslene må tas meget alvorlig og foranlediger tiltak fra politiets side til beskyttelse av de aktuelle tjenestemenn og deres familie.» Også dommere har vært utsatt for trusler. Kripos har følgende betraktninger i sin rapport om trusselvurderinger 1999: Norge står overfor en rekke alvorlige kriminalitetstrusler. Noen er latente, andre mer umiddelbare. Med latente kriminalitetstrusler menes f.eks. muligheten for at kriminelle grupper fra utlandet etablerer virksomhet i Norge. Og videre: Etter hvert som den organiserte kriminaliteten brer om seg, blir man stadig oftere vitne til at aktører i straffesaker mottar trusler eller utsettes for voldshandlinger. Dette rammer så vel polititjenestemenn og deres familier som dommere, aktorer, vitner og fornærmede i straffesaker. Voldshandlinger og trusler er i første rekke meget alvorlige og ubehagelige for dem som direkte rammes, men det faktum at fenomenet viser en økende tendens, utgjør samtidig en reell trussel mot en av samfunnets grunnpilarer, nemlig rettssikkerheten. Kristelig Folkeparti mener derfor det er nødvendig å ta i bruk nye tiltak for å bekjempe forskjellige typer kriminalitet. Kristelig Folkeparti har, sammen med resten av komiteen, utvidet regelen til å inkludere produksjon, salg, oppbevaring og innførsel av et meget betydelig kvantum alkohol blant de lovbrudd der anonyme vitner kan benyttes. Med det forslaget som departementet har fremmet, blir tiltaltes rettssikkerhet fortsatt ivaretatt. Anonyme vitner skal bare brukes der det er strengt nødvendig og det ikke medfører vesentlige betenkeligheter av hensyn til den siktedes forsvar. Dommer, aktor og forsvarer skal opplyses om vitnets identitet. Kristelig Folkeparti er enig i at det bør gis en adgang for forsvareren til å motsette seg å få vite vitnets identitet. Det er ikke vanskelig å tenke seg at det kan oppstå et vanskelig tillitsforhold mellom forsvareren og klienten hvis hun vet noe hun ikke kan si til sin klient. Både graden og arten av anonym vitneførsel kan variere – fra fullstendig anonymitet til delvis anonymitet. Bruk av anonyme vitner bør også være tillatt under etterforskningen, både i politiavhør og i dommeravhør. Det er viktig å gi politiet mulighet til å beskytte sine kilder, slik at vitnets identitet blir holdt hemmelig. Kristelig Folkeparti understreker at det er særlig to tilfeller der det kan være aktuelt å benytte anonyme vitner: 1. der en tilfeldig person har vært vitne til en forbrytelse og på grunn av forbrytelsens karakter eller trekk ved lovbryterens person frykter hevnaksjoner hvis han vitner2. der en polititjenestemann har opptrådt som spaner eller har infiltrert et kriminelt miljø under dekknavn Kristelig Folkeparti viser til at Den europeiske menneskerettighetskonvensjons bestemmelser om en rettferdig rettergang ikke er til hinder for å tillate anonyme vitner. Kristelig Folkeparti vil understreke at departementet har vurdert forslaget opp mot denne konvensjonen og ikke funnet at forslaget er i strid med menneskerettighetene. Kristelig Folkeparti understreker at proposisjonen også inneholder forslag om andre former for vitnebeskyttelse. Det dreier seg bl.a. om skjerming av vitners bopel og arbeidssted, sperring av adresse i Folkeregisteret og praktiske former for beskyttelse, som f.eks. at vitnet får en kontaktperson i politiet eller får en overfallsalarm. På grunn av den økende kriminalitetsutviklingen har det også blitt et behov for straffebud som gir sterkere vern for aktørene i straffesaker. Derfor har departementet foreslått et nytt straffebud om «motarbeiding av rettsvesenet». Regelen omfatter alle som arbeider i politiet, påtalemyndigheten, domstolen, kriminalomsorgen, eller som har vært forsvarer, bistandsadvokat eller prosessfullmektig. Også aktørenes nærmeste omfattes av bestemmelsen. Kristelig Folkeparti mener dette er en viktig bestemmelse som klart signaliserer alvoret i handlinger der målet er å forhindre rettsvesenets arbeid. Kristelig Folkeparti mener at straffbare handlinger mot offentlige tjenestemenn fortjener en streng straff. I likhet med departementet er Kristelig Folkeparti skeptisk til for stor bruk av minstestraffer. Maksimalstraffen for slike handlinger er høy nok, men vi mener det bør utarbeides en særskilt regel med skjerpet strafferamme for tilfeller der det blir skutt mot politiet. Dette er handlinger som utgjør en særskilt kvalifisert form for vold, og som derfor bør undergis særskilt regulering.