trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Regjeringa Solberg har gjeve dei tusen med høgst formue 602 kr per dag i formuesskattelette. Dei som har minst frå før, har fått maksimalt 10 øre dagen. Politikk verkar. Er representanten Grøvan einig i at dette aukar skilnadene?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Ja, det må sjåast i samanheng. Tre av ti hushald har fått dårlegare råd under regjeringa Solberg. Vi har 100 000 fattige barn, samtidig som høgreregjeringa har prioritert å gje dei aller rikaste 8 mrd. kr i skattekutt. Sist ute når det gjeld urettferdige kutt, var arbeidsavklaringspengane. Politikk verkar. Skilnadene aukar under regjeringa Solberg, så eg spør igjen: Er representanten Grøvan einig i at det er urovekkjande at forskjellane i Noreg aukar?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
For det første, når det gjelder påstanden om at vi vil legge ned arbeidsplasser landet rundt, er det sånn at det var en stor strid i Stortinget i fjor vår om ACER, om kontrollen over energi- og industripolitikken i Norge. Rødt sto da sammen med industriarbeiderne, med et samlet LO, med en samlet venstreside, mens Høyre gikk sammen med de øvrige borgerlige partiene pluss Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne for Brussel og for ACER. Vedtaket kan bety at vi gir mer kontroll over kraft- og energipolitikk til EU, at vi kan få flere utenlandsforbindelser som igjen kan føre til økt strømpris. Og det vil være kroken på døra for veldig mye av industrien langs kysten vår, som er helt avhengig av at man har tilgang til billig strøm fra ren, fornybar vannkraft. Så der er det tydeligvis et skille mellom Rødt og Høyre i industripolitikken.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
For det første kommer ikke Høyre utenom ACER, men la nå det ligge – det er greit, det er ubehagelig å snakke om, jeg kan snakke om gründere i stedet. Rødts politikk er å sørge for at de som skaper verdiene ute i samfunnet, de som gjør jobben ute i bedriftene, skal få mer makt over arbeidsplassen sin – og det er veldig viktig for å sikre at nye ideer og bedre løsninger kan vokse fram nedenfra og opp, fra gulvet, om det så er på fabrikkgulvet eller i andre bedrifter – framfor en politikk som premierer en slags cockpit-ledelse hvor ledelsen bestemmer alt. Vi ønsker å gi arbeidstakerne, de reelle verdiskaperne, mye mer makt over arbeidsplassen sin. Og hvis formålet er å få fram nye ideer for produksjon, for innovasjon, er det helt avgjørende at de som faktisk kjenner bedriften sin, som kan jobben og vet hva som er både utfordringene og mulighetene, får mer makt. Og vårt forslag om ansattstyrte bedrifter er et kinderegg også for gründerskap i næringslivet.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
Hadde Rødt vært et kommunistparti, som det ikke er, ville jo ikke lederen blitt nedstemt av landsmøtet. Det skjedde, etter hva jeg husker. Det er et eksempel og et tegn på at Rødt ikke er noe kommunistisk parti. Men vi har et mål om et klasseløst samfunn langt der framme. Det er et mål som arbeiderbevegelsen i Norge, til og med Arbeiderpartiet, delte fram til 1984, var det vel – altså et mål om et klasseløst samfunn. Et klassesamfunn betyr at forskjeller går i arv. Et klasseløst samfunn vil si at man faktisk har reelt like muligheter. Jeg har ingen bestemte land eller enkeltpersoner som forbilde for min politikk. Det man har klart i Norge, altså arbeiderbevegelsens kamp for alle menneskers frihet, likhet og likeverd, er kanskje min fremste rettesnor. Det er det vi jobber etter og prøver å oppnå.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
Jeg vil nok anbefale Raja en litt grundigere vask av ørene før neste mulige replikk. Spørsmålene besvares fortløpende fra talerstolen, også dette spørsmålet. Vi fremmet forslag som ble behandlet i Stortinget i går, om en ny, grønn industriell revolusjon. Der har vi vist hva vi ønsker å gjøre for å omstille norsk økonomi på en rettferdig måte, både for å få ned klimagassutslippene og for å sikre verdiskaping for framtiden. En del av den planen er at vi ønsker å bruke en del av oljefondet til å utvikle ny industri i Norge, bl.a. fordi det ikke er nok risikovillig privat kapital til å ta risiko over mange tiår for å få fram ny teknologi som er nødvendig for det grønne skiftet, og som vil kreve store investeringer. Det er å ruste Norge for framtidas utfordringer – altså at vi bygger ny industri som er miljøvennlig, kutter utslipp og sikrer arbeidsplasser og verdiskaping i framtida.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
Vi ser bunadsgeriljaen, bompengeopprør, kraftopprør mot eksportkabler, vindmølleprotester, distriktsopprør mot sentralisering og et AAP-opprør. Det siste er fordi tusener av mennesker nå er i en helt uholdbar situasjon. Enkelte har fått beskjed om at de mister AAP nærmest over natten, helt uten forvarsel. De havner på sosialen når de skulle ha fått hjelp til å komme seg i arbeid i stedet – takket være regjeringens innstramminger i AAP-ordningen. Jeg lurer på hva Erna Solberg tenker om behovet for nødvendige endringer for å sikre at ingen mister retten til AAP før de er ferdig avklart til enten arbeid eller trygd.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
Erna Solberg har lovet at flertallsregjeringen vil være åpen for innspill og også lytte til Stortinget. Da det ble sagt, hadde jeg mine tvil, og jeg advarte mot et Erna-velde – stort sett, har det vist seg, med rette. I sak etter sak har det vært fremmet forslag som kunne gjort Norge til et bedre land – som kunne fått ned forskjellene, fått flere til å bli med i fagforeninger, fått bukt med seksuell trakassering i arbeidslivet. Dette har rutinemessig blitt nedstemt av regjeringspartiene Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. De har til og med stemt ned forslag som de selv sto sammen om da de var i opposisjon. Det samme tror jeg nok kommer til å skje ved dagens votering, men til høsten kan heldigvis folk si fra om hva de synes om den politikken regjeringen fører, og som føres ute i kommunene. Det er blitt reist opprør mot regjeringens politikk på veldig mange områder. Å nevne alle har jeg ikke tid til, men to områder vil jeg nevne. Det ene er AAP-opprøret, der det ikke var noe særlig svar å få fra statsministeren på om hun forstår de problemene de som nå mister ordningen, møter. Det andre er pensjons- og trygdeoppgjøret, der det fremmes en rekke forslag fra oss og andre partier i salen i dag for å la pensjonistene få en god kjøpekraftsutvikling, for å hindre at de nok en gang skal miste kjøpekraft, noe som har skjedd ved mange tidligere oppgjør på rad. Samtidig har vi i dag klart å knekke i hvert fall én kode. Vi fikk nemlig beskjed om at regjeringspartiene vil stemme for forslaget som Rødt tok initiativ til i går, og som vi fikk med oss MDG og SV på, om at vi skal likebehandle fotball-VM og fotball-EM for kvinner, så alle kan se alle kampene gratis på TV. Der er det i hvert fall et bredt forlik, for å si det sånn. Vi får en seier i Stortinget for fotballen i dag og håper på en seier for landslaget på fotballbanen i morgen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-21:
Den 4. juni i fjor stemte Stortinget for å gi et betinget tilsagn på litt over 1 mrd. kr til Space Norway for å sikre satellittbasert bredbånd i nordområdene. Det stemte Rødt selvsagt for. Men så, to dager senere, avdekket NRK at USAs militære hadde andre planer for bruken av de norske satellittene. I en høring i Kongressen i fjor sa general John W. Raymond at det finnes et såkalt partnerskap mellom USA og Norges militære om satellittkommunikasjon til bruk i nordområdene. Partnerskapet innebærer at USA skal kunne bruke de norske satellittene til sitt offensive atomvåpenprogram. I dokumentene fra regjeringen om saken er det nevnt i en bisetning i proposisjonen at det åpnes for alliert bruk av satellittene, men det står ingenting om noen som helst befatning med USAs atomvåpenprogram. Det er litt oppsiktsvekkende og litt svakt, og heller ikke i dag nevner statsråden noe om USAs militære og deres involvering i dette prosjektet. Konsekvensene av dette kan bli alvorlige. Amerikanske militære sier at hensikten med å få andre land til å bære kommunikasjonsutstyr for USAs atomvåpenprogram på deres satellitter er å skyve risikoen for motangrep over på disse landene. Ifølge åpne amerikanske kilder er det betydelig risiko for at land som føler seg truet av USAs offensive atomvåpensystemer, kan angripe satellittene som sørger for kommunikasjonen til disse atomvåpensystemene. I vårt tilfelle er det snakk om norske satellitter, og det kan gjøre den norske tilgangen til bredbånd i nordområdene langt mer sårbar enn nødvendig. Dette var bakgrunnen for forslaget som Rødt fremmet sammen med SV i fjor, om å stanse prosjektet inntil regjeringen hadde redegjort for den militære bruken av satellittene, og at de ikke skulle kunne brukes av andre lands atomvåpensystemer. Forslaget ble avvist av stortingsflertallet, regjeringen og næringsministeren, med det som nærmest var et ultimatum fra sistnevnte: Enten godtar Stortinget prosjektet på disse premissene, eller så får ikke befolkningen i nord, fiskeriene, skipstrafikken og forskningen tilgang på skikkelig kommunikasjon. Vårt standpunkt står fast. Vi er imot det som er et sikkerhetspolitisk eksperiment, som består i å knytte Norge til USAs atomkrigsprogram, og vi ber om at vi får opplyst saken tilstrekkelig av regjeringen her i stortingssalen. Jeg vil derfor runde av med et spørsmål til statsråden, og jeg vil gjerne ha et tydelig og klart svar, ettersom statsråden ikke nevnte USAs atomvåpenprogram i sin redegjørelse: Kan vi få en garanti for at satellittene ikke skal kunne brukes av USAs atomvåpenprogram?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-06-21:
På Høyres vakt går arbeidsledigheten ned, og det skapes flere jobber. Rødt vil på sin side legge ned vår største næring og stemmer mot prosjektene som gir arbeidsfolk langs kysten og i min egen hjemby Stavanger jobb. Ikke nok med det: De vil øke skattene med 39 mrd. kr på ett år. For mange av bedriftene som står i en krevende omstilling, ville det ha betydd konkurs. På spørsmål fra e24.no kom det dessuten fram at «partiet har ikke tatt stilling til konkrete tiltak for gründere i Norge». Det svaret står til konkurs. Men nå har det gått to år, og representanten Moxnes skal få prøve på ny, uten bare å snakke om staten: Hvilke konkrete tiltak har Rødt for gründerne i Norge?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-06-21:
Det er tydelig at Rødt overhodet ikke svarer på spørsmålet. Og nå vet vi alle svaret: Rødt er motstander av gründerne, så lenge de ikke jobber i staten. Det bekreftes tydelig også av at Rødt er imot privat eiendomsrett. Der Rødt tror at alle må jobbe i staten, heier vi faktisk på gründerne, i tillegg til å legge til rette for offentlige virkemidler. Representanten skal få prøve igjen, for hvis vi skal ha inntekter å fordele for å skape et trygt velferdssamfunn, må faktisk noen skape de verdiene og de inntektene til fellesskapet. Så vær så god – prøv igjen, representanten Moxnes: Hvilke tiltak har Rødt for gründerne og privat jobbskaping?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-06-21:
Ledigheten går ned, veksten går opp, og det skapes flere jobber. Og ikke nok med at det blir flere jobber – fire av fem skapes i det private næringslivet. Dette er jobber som ikke lever av statsbudsjettet, men som bidrar til statsbudsjettet. Dette er jobber som gir fellesskapet inntekter og bidrar til et bærekraftig velferdssamfunn. Mange politikere er glad i å bruke penger. Da er det viktig at de samme politikerne husker hvor pengene kommer fra, for verdiene må faktisk skapes før de kan deles. Arbeidsfolk, gründere og jobbskapere fortjener en stor takk for den innsatsen de gjør for å bygge landet. Uten dem hadde vi ikke hatt et statsbudsjett med penger å fordele. Selv om mange næringer er viktige, er den norske olje- og gassnæringen den klart største. I år gir den oss om lag 263 mrd. kr. Det er inntekter til å satse på en god skole, grønn teknologi og til å sikre at velferden også kommer framtidens generasjoner til gode. Verdens strengeste miljøkrav har sørget for at den norske olje- og gassnæringen har de laveste utslippene i verden. Nå må vi få dem videre ned. Regjeringen kommer derfor til å trappe opp CO2-avgiften med 5 pst. årlig fram til 2025 og stille strengere krav til selskapene. I tillegg har vi et mål om fullskala fangst, transport og lagring av CO2 i Norge. Derfor har regjeringen, i samarbeid med næringslivet, satt i gang flere prosjekter. Nå vil vi gi opptil 345 mill. kr ekstra til dette viktige arbeidet. Equinor, Shell og Total E&P Norge skal bore en undersøkelsesbrønn og klargjøre et nytt område for CO2-lagring på sokkelen. I tillegg til å ta vare på jobbene i vår største næring må vi bygge opp nye. Regjeringen foreslår derfor å åpne nye områder for havvind, og jeg er glad for at bl.a. et forslag om å åpne området Utsira Nord, utenfor kysten av Rogaland, nå er sendt ut på høring. Med Høyre i regjering har Enova-potten økt fra 1,8 mrd. til 3,2 mrd. kr. Det gir et bedre grunnlag for å kunne støtte havvindprosjekter. Skal vi få ned utslippene, må vi få med oss næringslivet og ta markedet i bruk, og for at bedriftene skal lykkes, trenger de kapital. Derfor har vi fått på plass Nysnø Klimainvesteringer i energihovedstaden Stavanger. De skal investere i smart teknologi og løsninger for å få ned utslippene og bidra til flere grønne jobber. Regjeringen er tydelig på at vi årlig vil øke investeringskapitalen, og Nysnø får i år, med dette reviderte budsjettet, 500 mill. kr ekstra. De har gått fra å være litt nysnø til å være en skikkelig snøkanon. For å oppsummere: Vi ser en positiv utvikling i landet vårt, det går framover. Ledigheten er på vei ned, veksten går opp, og det skapes flere jobber. Vi skal, med Høyre i regjering, ta vare på disse jobbene, samtidig som vi legger til rette for nye. Slik skaper vi et bærekraftig velferdssamfunn.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Jeg hørte på morgenen i dag at Arbeiderpartiet ikke skulle være et slagordparti. Jeg er ikke helt sikker på om jeg synes det stemmer med den replikken jeg hørte nå. Det var i alle fall ikke en replikk som viser at man har gått inn og sett på hva vi faktisk foreslår i revidert nasjonalbudsjett. Vi foreslår å gi litt mer tid ved ikke å ta ut gevinstrealiseringer, så man beholder mer av det en vil ha inn, i budsjettene til politidistriktene. Vi øker med 100 mill. kr i utgiftsløft for politiet. I tillegg styrker vi PST betydelig for å sikre at vi har virkemidler fremover, også for å bekjempe den typen kriminalitet som er en fare for samfunnssikkerheten. En av de største satsingene vi gjør i revidert nasjonalbudsjett, er nettopp å gjøre Norge tryggere ved å sørge for nye virkemidler, bedre økonomiske rammebetingelser for politiet og mer utstyr fremover. Da er det rart å høre en replikk som tyder på at man ikke har lest dette i det hele tatt.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Det er forskjell på slagord og sitater. Den undersøkelsen viste, og viser fortsatt, at folk opplever bedre tjenester fra politiet. Men så er det ingen tvil om at det er utfordringer i politiet, og at det er utfordringer i gjennomføringen av nærpolitireformen. Blant annet er den største utfordringen at sammensetningen av kriminaliteten har endret seg betydelig, ikke nødvendigvis at den har endret seg så mye som vi tror ut fra statistikken, men at vi faktisk har et politi som etterforsker det vi har sagt at de skal etterforske: det viktigste, det næreste – vold i nære relasjoner og overgrep mot barn. Jeg har opplevd et storting som gjentatte ganger har sagt at dette må vi gjøre mer med. Det gjør politiet nå. De bruker mye mer ressurser på at de har samordnet seg, etterforsker, sørger for at overgrep her hjemme stoppes, og at overgrep som bestilles ute, stoppes, og at folk fengsles. Det er en virkelig kvalitetsdel av reformen. Vi etterforsker det vi faktisk har prioritert, noe vi ikke gjorde før.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Jeg forstår at det er bekymring for en endring som gjør at man ikke lenger kan gå på et lensmannskontor – som jo ikke etterforsket vold og overgrep i nære relasjoner, eller fant ut at det satt en overgriper i kjelleren og bestilte overgrep fra andre steder, men at vi brukte ressursene på et kriminalitetsbilde som var litt, som jeg har sagt før, Egon Olsen-aktig. Man visste hvem det var, man så det, man hørte det, mens det nye kriminalitetsbildet er annerledes. Jeg synes egentlig vi som politikere skal stå opp for et politi som gjør det vi har bedt dem om de siste fem–seks årene: å sørge for at de prioriteringene som Stortinget har vært så tydelige på, vold og overgrep mot barn, faktisk prioriteres. Da samler vi ressurser, da bruker vi dem mer. Så har vi et mye mer mobilt politi, som reiser rundt og er mer til stede. Derfor har vi også sett forbedringer i responstiden. Men akkurat i omleggingen nå, den siste, når man flytter på alle stillingene, er det litt stopp i de forbedringene som har vært. Men jeg er helt sikker på at med noen få justeringer kommer denne reformen til å vise et kvalitetsløft for politiet.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Denne regjeringen har bevilget nesten 4 mrd. kr mer til politiet. Vi har hatt en massiv økning i antallet både politistillinger og annet innenfor politiet. Men vi gjør også det som går på kvalitet i politireformen: samler ressurser, etterforsker mer, går i dybden på saker. Jeg synes det er et billig debattriks å si at et argument som handler om grunnlaget for de prioriteringene, nemlig etterforskning av vold og overgrep mot barn, er uverdig. Dette er jo sannheten på politikontorene. 3 prosent av sakene som politiet har, bruker 30 pst. av etterforskningskapasiteten deres. Dette er de tunge overgrepssakene, de sakene som man må gå langt og grundig inn i, og de sakene som vi har sagt – og dette mener jeg alle på Stortinget har sagt – at politiet skal prioritere. Det betyr at de gjør en reell prioritering. Det er også mer politi ute og kjører enn det har vært på mange år. Men vi er i en omstilling, og da trengs det litt justeringer.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
I dette reviderte nasjonalbudsjettet legger vi inn mer penger til drift, investeringer og nye metoder i PST for å sikre oss når det gjelder disse viktige sakene. Det er gjort en tydelig prioritering av politiet i revidert nasjonalbudsjett. Det er ikke alt som er perfekt. Det er områder ved politireformen som vi må se på. Det er også områder hvor vi avdekker mye større mørketall enn vi har hatt på kriminalitet tidligere. Alle politikamrene i Norge har fått mer penger under denne regjeringen, alle har fått betydelig flere stillinger under denne regjeringen. Men man bruker noe mer på etterforskningsdelen av de tunge sakene, for kriminaliteten skjer ikke nødvendigvis slik at man kan se den lokalt – det som en før kunne se på gaten, har flyttet seg til nettet. Det er en helt annen sfære å jobbe i i dag. Mye av utfordringene knyttet til ens egen personlige integritet kommer ikke nødvendigvis gjennom det som skjer på gaten, men gjennom at noen stjeler ens identitet, utgir seg for å være en annen og raner deg gjennom nettet. Det må vi ha mer kapasitet på.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Jeg har i to replikksvar svart at ikke alt er perfekt i nærpolitireformen, og at det er behov for å se på sider av den, og ikke minst er det områder som må styrkes. Da kan man ikke slå fast at vi mener at det ikke er noe galt, og at det ikke er noe som skal justeres. Det blir, etter min mening, litt feilsitering av hva statsministeren faktisk har svart i to replikksvar. Jeg mener at det er viktig at vi har kommuner som er i stand til å levere gode kjernetjenester til sine innbyggere. En av de største hovedutfordringene vi kommer til å ha fremover, vil være den demografiske endringen i Norge. Det er en nasjonal utfordring. Derfor har jeg oppfordret til å få litt flere barn i dette landet. Den nasjonale utfordringen kommer mye raskere i mange små distriktskommuner, for det blir færre yrkesaktive og flere pensjonister og eldre. Utgangspunktet for å kunne gi gode tjenester er at man må kunne levere effektive tjenester lokalt. Da er det en utfordring med en del av kommunestrukturen, som vi ikke har hatt gode nok svar på gjennom de løsningene vi så langt har hatt.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
I motsetning til representanten Lysbakken mener jeg at det vi nå har sett i forbindelse med anbudsutlysningen, er at det var helt riktig å gjøre dette – på samme måte som vi så det da vi gjorde det med Gjøvikbanen under Bondevik II-regjeringen, hvor man fikk flere avganger og bedre kvalitet. Den gangen vant NSB. Men de kunne, fordi de var konkurranseutsatt, levere en tjeneste billigere enn de gjorde da de var i en monopolsituasjon. Det de nå gjør, er årlig å realisere nesten 1 mrd. kr, som vi kan bruke til bedre kollektivtilbud i byene, høyere investeringer i jernbane eller annet som vi prioriterer, ved at vi sørger for at de har en god drift. Samtidig blir det flere avganger og bedre kvalitet – det blir altså bedre tjenester til innbyggerne. Dette er en suksesshistorie, hvor vi egentlig avslører at de åtte årene da rød-grønne politikere satte omstillingen i jernbanen på vent, var åtte tapte år for å frigjøre penger til bedre investeringer i dette.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
Det er ikke slik at NSB hadde gitt et overskudd på dem hvis ikke vi hadde hatt en konkurransesituasjon og de hadde vunnet den konkurransen. Det er ikke sikkert Vy ville realisert dette uten at det faktisk hadde vært en konkurranse. Det vi har sett, er at vi ikke har drevet godt nok. Det som disse anbudsgjennomgangene og resultatene viser, er at vi kan drive jernbanen billigere enn tidligere i Norge, og gi bedre kvalitet og et bedre tilbud til innbyggerne. Jeg synes vi skal være ansvarlige overfor alle norske skattebetalere, som gjør at hver gang vi henter inn en skattekrone fra dem, så sier vi: Denne bruker vi på best mulig måte, for jeg vet at du kunne brukt den skattekronen på noe som din familie hadde prioritert til andre ting. Det er noe av det vi får til når vi får et bedre tilbud til lavere pris. Jeg har lyst å minne om at dette er et replikkordskifte, ikke en spørretime. Derfor svarer jeg på hele replikken, ikke bare på spørsmålet, som i en spørretime.
Erna Solberg (Høyre), 2019-06-21:
AAP er en midlertidig ytelse som skal være der for at man skal bli ferdig avklart, og hvor man skal få hjelpetiltak. Den erstatter ganske mange andre ytelser, som folk gikk imellom. Den skal lage et mer ryddig system. Det som ble en utfordring med AAP, var at det til slutt ble et venterom hvor det ikke ble gjort avklaringer på en god nok måte. Derfor har vi brukt mer ressurser på avklaring, derfor sørger vi for at Nav skal følge de enkelte brukerne tettere opp, derfor har vi en rekke andre tiltak. I tillegg ser vi på andre ting. Vi har f.eks. gjort endringer i utdanningsordningene og når det gjelder kvalifiseringsstønad. Det betyr at personer som før har vært parkert på AAP, skal kunne bruke andre ordninger, for de er egentlig ikke syke, men har kanskje kompetanseutfordringer eller andre utfordringer. Vår målsetting er å sørge for at man blir ferdig med alle avklaringene i løpet av de tre årene man kan få AAP eller en utvidet ordning. Det etterslepet vi har på det, jobber vi nå med å få gjennomført.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Jeg får nærmest daglig henvendelser fra bekymrede ordførere som forteller om sommerstengte lensmannskontorer, om et fraværende politi og uverdige køer: voldtektsofre, og andre, som må stå i kø for å anmelde saken, i kø for å få den etterforsket og i kø for å få den opp for retten. Summen av kø gir flere og flere kriminelle strafferabatt. Og det er nødvendig å være tydelig fra denne talerstolen: Regjeringen har brutt det forliket om politireform som lå der. Den lukker øynene for den kritiske situasjonen i en reform som har sporet av. I stedet fortsetter underfinansieringen av politidistriktene og reformen; det viser dette reviderte budsjettet. Den skakkjørte reformen er høyreregjeringen og statsministerens ansvar. Ser statsministeren at utviklingen av denne reformen – underfinansieringen, for lite penger – er en av grunnene til at reformen går så dårlig? Hvorfor benytter ikke regjeringen det reviderte budsjettet til å rydde opp?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
La meg da ta et slagord fra trontaledebatten i fjor. Da sa statsministeren: «Responstiden går ned, man kommer raskere ut. Folks oppfatning av at politiet er mer til stede, er sterkere enn tidligere.» Dette slagordet er langt fra virkeligheten. En rapport basert på en spørreundersøkelse om denne reformen blant over 3 000 politifolk er nedslående lesning. 80 pst. tror det forebyggende politiarbeidet blir enten dårligere eller likt som før, 80 pst. oppgir at beredskapen blir dårligere eller lik som før, og 90 pst. oppgir at tilgjengeligheten for publikum til politiet er blitt dårligere eller lik som før. Nesten ingen av de spurte har tro på målet om et politi med tilnærmet like tjenester i hele landet. Står statsministeren ved sine ord om at responstiden går ned, og at oppfatningen om at politiet er mer til stede, gjør seg gjeldende blant folk?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Det er ikke virkeligheten der ute. Jeg har her en liste over 120 ordførere som tidlig i juni skrev brev til justisministeren, foreløpig uten svar, og gir uttrykk for uro over situasjonen. Heidi Granli, ordfører i Gol kommune, sier det tydelig: Vi mener justisministeren har gått bort fra forliket om politireformen slik det var tenkt. Vi er bekymret på vegne av våre innbyggere. Hun beskriver for sin kommune redusert beredskap og færre politifolk på jobb for å trygge innbyggerne i Hallingdal. Og det vi hører når vi reiser rundt i Norge, er at flere og flere distrikter opplever å miste de politifolkene de tidligere kunne stole på var tilgjengelige når skremmende situasjoner skjedde. Fra å ha politifolk de kjente, ansatt i distriktet, må de nå vente på politistyrker som kan ha svært lang reisevei, og som heller ikke har lokal kunnskap. Mange lensmannskontorer står tomme, og rekrutteringen for å møte den nye typen kriminalitet krever investeringer. De investeringene har uteblitt år for år. Det er en kronisk underfinansiering. Forstår statsministeren disse ordførernes bekymring for sine innbyggere?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Vi bruker ikke mer oljepenger enn regjeringen, men vi leverer en revisjon av regjeringens budsjett. Vi gjør det innenfor rammer der vi viser inndekning, og vi satser på områder som viser en annen retning midtveis i året. Denne regjeringen har hvert eneste år tydd til å bruke mer oljepenger, samtidig som de gir varige kutt i statens inntekter i form av skattelettelser med en usosial profil. Det er nødvendig å rette opp, og det kan opposisjonen vise gjennom et budsjett midtveis i året: bruke pengene på andre måter, satse og vise at vi på et halvår kan stake ut en annen kurs. For øvrig påpekte en rekke økonomer da dette budsjettet ble lagt fram, at det er påfallende at halvveis ut i året må regjeringen i sitt budsjett – det de har lagt fram og stemte for – ty til å bruke mer oljepenger. Budsjettet vi har, ligger der for landet. Det at det blir inntektsbortfall midtveis i året, er pga. et budsjett som flertallet har vedtatt og tatt ansvaret for, og som vi må forholde oss til.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Regjeringens budsjett midtveis i året gjør det nødvendig å hente de store summene for å unngå å ta kutt i sykehus og politi og ytterligere kutt når det gjelder den innstrammingspolitikken regjeringen fører. Det vil være urimelig å vente at når det gjelder det budsjettet vi stemte imot, og som kommer i denne situasjonen midtveis i året, skal opposisjonen komme til unnsetning med å foreta de riktige kuttene på viktige velferdsområder. Skulle vi overtatt ansvaret i dag, måtte vi gjøre det på budsjettet som er vedtatt. Vi har gjort de opprettingene vi mente var nødvendig. Så måtte oljepengebruken komme under kontroll over tid, og det gjør man ikke fra ett år til et annet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Sånn er det når man har et nærsynt syn på store reformer i samfunnet. En million her og en million der, summen er hva vi sparer inn, se hvor flott det er! Hvor tar de jernbanesektoren? Statsråden må ha med huskelapp i Stortinget for å huske hvilke selskaper som er opprettet. Det er direktør etter direktør med millionlønninger og et konkurrerende jernbanesystem i det lille landet Norge, som skal se jernbane og transport i sammenheng med hele transportutfordringen, med infrastruktur, hva vi gjør på veier, jernbane og langs sjøen. Den reformen har en gal retning. Satsingen på jernbanen startet i vår regjeringstid. Det er blitt bevilget mer til jernbanen i denne regjeringstiden, det er vi for – vi har stemt for det. Men den reformen vil vi vri over i en annen retning, hvor vi får en samlet retning, hvor vi får noen som er ansvarlig for kursen for norsk jernbanepolitikk. Det har vi ikke med den oppsplittingen og kommersialiseringen vi har sett i dag, og som vil føre til at det kanskje ikke er norske jernbaneselskaper som styrer noen jernbanestrekninger om noen år, om denne politikken fortsetter.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-06-21:
Arbeiderpartiet er veldig for barnetrygden. Den er det viktig å slå ring rundt. Så må vi diskutere strategisk: Er det beste for å nå familier, for å rette opp forskjeller som skjer i tidlige år, å spre økt barnetrygd med noen beløp i året til alle mødre som har barn i barnetrygdalder? Er det den beste strategien? Eller er det å satse på bedre skolefritidsordning, skolemat for alle, rimeligere barnehager, rimeligere oppvekst og bedre fritidstilbud, som gjør at både mødre og fedre i lavinntektsfamilier kan jobbe og øke inntektene, og som sikrer at barn ikke må gå hjem fra skolefritidsordningen fordi de ikke har råd? Vi mener at det siste kan være den beste ordningen – å bruke velferdssamfunnets muligheter til å gi tilbud til alle, bringe oss sammen på felles arenaer. Vi tror det er mer treffsikkert enn å spre disse pengene ut, slik regjeringen har foreslått.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
Ut ifra denne runden må vi konstatere at regjeringen overhodet ikke ser noen problemer med politireformen og ikke erkjenner at det er noen problemer knyttet til politireformen. Hvis det er slik, må det være fordi denne regjeringen mangler evnen til å lytte til hva som faktisk foregår både innad i politiet og ute blant folk. Det kan ikke gjelde bare politiet, for det har vi sett i vår. Det foregår en massiv sentralisering, og folk er svært bekymret. De er bekymret for ambulansetjenesten sin, som sentraliseres innenfor de ulike helseforetakene. De er bekymret for sykehus. De er bekymret for høgskoler som kan bli lagt ned. De er bekymret for at det skal bli en ny sentralisering innenfor domstolene, og de er bekymret for at nye kommuner og fylker skal slås sammen. Kommunalministeren sa for et par uker siden at alle kommuner med under 5 000 innbyggere har ikke livets rett. De er for små. Hva er regjeringens mål når det gjelder kommunene? Er det å slå alle kommuner med under 5 000 innbyggere sammen fordi de ikke har livets rett?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
Representanten Helleland sa at høyreregjeringen løser «virkelige problemer». Da lurer jeg på hva høyreregjeringen mener med ikke-virkelige problemer. Det hadde det vært interessant å få en utredning om. Dette har jo vært en vår i sentraliseringens navn. Det er svært mange rundt omkring i landet som er bekymret for beredskapen og ikke minst for ambulansetjenesten sin. En underfinansiert og forhastet høyskolereform har ført til diskusjoner om sentralisering av studiesteder. Domstolene står overfor en sentralisering, og også kommunene, skal vi tro kommunalministeren. Samtidig skaper denne utviklingen stadig sterke reaksjoner. Det var 10 000 utenfor Stortinget i januar som demonstrerte mot en håpløs rovviltpolitikk fra Høyre og Fremskrittspartiet der de ikke forstår situasjonen i beitenæringen. Det var 7 000 som demonstrerte i Namsos mot å legge ned studiestedet i Namsos. Det har blitt opprettet en bunadsgerilja som sier nokså tydelig fra til regjeringen. Er dette et reelt og et virkelig problem, eller er det et uvirkelig problem?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
Ja, det er mye driftige folk utover i landet, mye driftige folk i Distrikts-Norge, og mange av dem føler nå at det offentlige tjenestetilbudet nær dem ramler sammen rundt dem, enten det er helse, beredskap eller andre ting. Mange av dem opplever også at viljen til å diskutere statlig innsats er liten. Strømforsyning til privat industri i Lierne, f.eks., er det ingen i regjeringen som vil diskutere. Innovasjonscampen som de har bygd opp på Steinkjer, skal plutselig Nord universitet trekke seg ut av, og det private næringslivet blir sittende igjen. Det er de utfordringene som det private næringslivet har i distriktene: at man har ingen regjering og offentlig sektor som er villig til å satse på distriktene. Når det så gjelder EØS-avtalen, er det helt riktig at Senterpartiet vil si opp den. Det finnes en klausul i vår EØS-avtale som sier at vi da går rett over i en frihandelsavtale som kommer til å sikre oss tollfrihet for alt, utenom bearbeidet fisk.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
Det er riktig at vi har noen kutt. De største kuttene våre er knyttet til noe av det som representanten Hoksrud nevnte, bl.a. det med 350-kronersgrensa. Jeg skjønner at representanten Hoksrud synes det er urealistisk, men denne regjeringen klarte jo å øke sukkeravgiften med 80 pst. på en og en halv måned, så vi andre partiene kommer sikkert til å klare å gjøre noen endringer, vi også. 350-kronersgrensa tjener stort sett utenlands netthandel, i motsetning til en sukkeravgiftsøkning, som rammer nasjonale arbeidsplasser. Når det gjelder kutt i sentralt byråkrati og departementer, mener vi det er nødvendig. Denne regjeringen eser jo ut, både når det gjelder embetsverk, og når det gjelder politikere, statssekretærer, statsråder osv. Aldri har vi hatt en større regjering og flere byråkrater i departementene enn nå.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
Jeg prøvde i mitt første replikksvar å fortelle at det er mange driftige mennesker, at det er mye i privat sektor som går veldig, veldig bra, men de føler at mye av det som handler om offentlige tjenester, blir sentralisert – ramler ned rundt dem. De må reise lenger for å få gode offentlige tjenester, det er vanskeligere å få utført offentlig service. Det er litt av problemet, og årsaken til det er nesten ene og alene at denne regjeringen har en helt umettelig tro på sentralisering. Den har en umettelig tro på at det å endre strukturer og sentralisere arbeidsplasser i offentlig sektor skal løse alt mulig rart. Senterpartiet har ingen tro på det. Vi har tro på tjenester nær folk, og vi vil også at privat næringsliv skal ha lett og enkel tilgang til tjenestene nær seg. Ellers har jeg lagt merke til at også representanten Abid Q. Raja har skjønt at det er viktig å reise rundt og prate litt med folk i distriktene. Det kan være mange grunner til det, men det er fornuftig, og det burde han gjøre mer av. De kommer til å si klart fra om hvordan tingenes tilstand er.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2019-06-21:
For det første er det godt å kunne konstatere at både Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og også statsministeren er bekymret for lave fødselstall, og at det er en utfordring som må adresseres på mange områder. Jeg kan være enig i at slik som den merknaden er utformet, er det kanskje et litt vel tungt ansvar vi legger på Kristelig Folkeparti hvis vi mener at Kristelig Folkeparti siden sin inntreden i regjeringen for seks måneder siden skulle ha løst den problematikken. Jeg tror nok at det er en felles problematikk som flere av oss må jobbe sammen om over lengre tid.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Folk rister på hodet og ler av regjeringens jernbanereform, som har gitt 50 nye direktører til nå – og vi teller fortsatt – med tilhørende millionlønninger, men ikke det folk vil ha, nemlig raskere og oftere tog. Etter hvert begynner anbudene å bli gått etter i sømmene. Når det gjelder Sørlandsbanen, har det vist seg at de besparelsene som regjeringen har reklamert med, er tvilsomme. Nå begynner en også å se på anbudspakkene for Trøndelag og Nord-Norge, der SJ, Statens Järnvägar, kom ut i tet. Et regnestykke i Klassekampen i dag viser at staten faktisk vil tape på at ikke Vy, men SJ ble valgt. Gitt at Vy, ifølge Klassekampens oppslag i dag, hadde oppnådd også det som er under normal driftsmargin på jernbanestrekningene de opererer på i dag, ville selskapet ha tjent – direkte eller indirekte – nesten 200 mill. kr mer enn det en sparer på å velge SJ. Hvorfor er regjeringen opptatt av å gi disse pengene til svenskene istedenfor å bruke dem selv?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Statsministeren glemte alt det andre vi har fått med jernbanereformen. Det er så mange nye selskaper at det har blitt sammenliknet med et revynummer. Det er samlede kostnader på over 1 mrd. kr til omorganisering og 50 nye direktører, hvorav mange hadde en tosifret prosentvis lønnsvekst i fjor. Det hører vel også med i regnestykket. Statsministeren svarte ikke på det jeg spurte om, nemlig klokskapen i å ha innrettet et system som gjør at en overhodet ikke tar hensyn til muligheten for at et statseid norsk selskap i sum vil kunne få inn mer penger til fellesskapet fordi overskuddet går til den norske staten istedenfor eventuelt å gå ut av landet, til enten kommersielle eiere i utlandet eller til og med til den svenske staten. Hvorfor synes regjeringen det er greit at et eventuelt overskudd i jernbanen skal gå til den svenske staten og ikke til den norske?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
All retorikken til Høyre kan ikke skjule at Høyre er ute av stand til å ta inn over seg den store klimautfordringen vi står foran. Det gjør ikke bare at Høyre har en dårlig klimapolitikk, men også at Høyre har en svært uansvarlig økonomisk politikk og næringspolitikk. Den eneste ansvarlige næringspolitikken er den som tar klimautfordringen på alvor. Regjeringens politikk i dag er at vi skal lete etter stadig mer olje, som, hvis vi tar klimavitenskapen på alvor, ikke vil kunne tas opp fordi det allerede er funnet mer fossil energi enn det som kan brennes, hvis vi skal nå klimamålene. Det betyr at regjeringen med åpne øyne fører en politikk for å investere mye penger i dag i ting vi ikke får glede av i framtiden. Vår økonomiske politikk er den eneste realistiske. Vi sier at vi må sette inn tiltak nå for å hindre massearbeidsledighet og industridød, bl.a. i den delen av landet jeg representerer, som er svært avhengig av oljen. Løsningen på det er ikke mer oljeavhengighet, men at vi kommer i gang med omstillingen. Det er vi som står for den ansvarlige næringspolitikken, og Høyre som står for den uansvarlige.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Det vi har diskutert når det gjelder økonomisk teori, er om regjeringen har belegg for sin politikk for å gi stadig større skatteletter til de rike. Og vi får bekreftet hver eneste høst når budsjettet kommer, at det har regjeringen ikke. For den har fortsatt ikke vært i stand til å belegge at de store skattegavene til de rike, slik de ifølge teorien skal, sildrer ned til alle andre og skaper arbeidsplasser og vekst. Jeg tror tvert imot at det er en lite effektiv måte å bruke penger på, og at vi kunne skapt mer effekt i form av arbeidsplasser og økonomisk utvikling hvis fellesskapet hadde brukt de pengene. Så reagerer jeg når regjeringspartiene i alle innlegg i dag sier at Norge går så det griner. Jeg tror det er mange som hører det, som spør: Ja vel, er ikke jeg en del av Norge? – alle de som har fått regningen for skattelettene, alle de som har fått de usosiale kuttene som jeg nevnte, alle de som frykter sentralisering og nedbygging av velferdstilbudet i distriktene. Regjeringen driver et Norge som åpenbart ikke er for alle.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Ja, regjeringen har ikke fnugg av belegg for å si at det er på grunn av regjeringens skattepolitikk at det går bra med norsk næringsliv – ikke fnugg av belegg. Og det er sånn at Norge har en av verdens mest produktive økonomier til tross for at vi historisk har hatt et høyt skattenivå for dem som har mest. Jeg tror til og med det er på grunn av det, fordi en økonomi med små forskjeller og en økonomi med sterk velferd er effektiv. Den sørger for at vi tar alles ressurser i bruk, den kan investere i forskning, utdanning og kompetanse, og den kan sørge for at det er sikkerhetsnett som gjør at man kan satse. Høyresidens økonomiske ideologi er forfeilet, og vi skal være lykkelige for at Høyre ikke har styrt Norge i 50 år, for da hadde Norge vært et samfunn med langt mindre produktiv økonomi enn i dag. Man kan gjøre nok skade på seks år – vi får sørge for at det stopper ved åtte.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
For det første registrerer jeg at det i mange kommuner innføres eiendomsskatt fordi denne regjeringen fører en så stram politikk overfor kommunene, og at den fremste eiendomsskattekongen av alle er en Fremskrittsparti-ordfører på Hvaler, ifølge avisoppslag denne uken. Representanten sier at vi vet at eiendomsskatt rammer dem som har minst – det er feil. Det er bare å titte på søksmålslisten over hvem som går til søksmål mot Oslo kommune på grunn av eiendomsskatten. Det er få folk med blokkleilighet i Groruddalen fordi de som regel kommer gunstig ut av eiendomsskatten, men det er veldig mange fra byens og landets absolutte økonomiske elite. Sannheten er at vi trenger et skattesystem som flytter mer skatt fra arbeid og over på eiendom, fordi høyresidens absolutte motvilje mot alle former for skattlegging av eiendom vrir norsk økonomi i retning av mer eiendomsspekulasjon istedenfor det som skaper arbeidsplasser og vekst for framtiden. Derfor trenger vi faktisk skattlegging av eiendom, men vi trenger det innenfor et rettferdig skattesystem, i motsetning til det systemet regjeringen har rigget.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-21:
Mot slutten av debatten tenkte jeg det kunne være et poeng å bruke litt tid på noe vi egentlig skulle gjort nå like før sommeren, nemlig å behandle trygdeoppgjøret, noe det er lang tradisjon for. Men det har det blitt slutt på under denne regjeringen fordi det er altfor ubehagelig, særlig for Fremskrittspartiet, å ha den typen åpen og grundig behandling av trygdeoppgjøret. Man har nå i flere år underregulert pensjonene, sånn at særlig eldre med lave pensjoner har opplevd å måtte stramme inn livreimen, få nulloppgjør på nulloppgjør, i år hele 35 kr mer å leve for i måneden – mens de rikeste blir rikere, mens de med de høyeste lønningene drar fra, og mens stortingsflertallet bevilger seg selv en solid lønnsøkning. Det hadde vært mulig å gjøre noe med dette. I dag behandler Stortinget forslag som SV og flere andre partier har lagt fram, om å stoppe underreguleringen, om å innføre forhandlingsrett, sånn at det ville bli mulig for pensjonistenes organisasjoner å forhandle om bl.a. en mer rettferdig fordeling, og ikke minst om igjen å ha en full behandling av trygdeoppgjøret på et meningsfullt tidspunkt i Stortinget. Alt dette stemmer de borgerlige partiene imot. Det er nok en misbrukt mulighet til å rydde opp i det som gjør at så mange pensjonister føler seg sviktet av flertallet i Stortinget. Det var derfor så mange reiste fra hele landet for å være med på den store protesten utenfor Stortinget for to uker siden. Mot slutten av denne debatten synes jeg det er viktig å konstatere at regjeringspartiene nok en gang stemmer for en sånn pensjonspolitikk. De kommer til å fortsette å skylde på pensjonsreformen. Det er mye galt å si om den, men det er fullt mulig for et flertall som vil noe i dette storting, å stoppe underreguleringen. Ellers er det nå ved slutten av den siste debatten i denne sesjonen tid for å ønske regjeringen god sommer. De er jo i en situasjon der vi vet at de har det travelt og kommer til å fortsette å ha det travelt. Representanten Trond Helleland har benyttet denne debatten til å snakke om kaoskoalisjonen. Jeg synes vi får bevist hver eneste dag hvem som er kaoskoalisjonen i norsk politikk. Det er de som styrer akkurat nå. Det blir spennende å se om vi vakler mot nye regjeringskriser neste uke eller ikke. Det har blitt mye av det. Mens regjeringen holder på med det, skal vi andre dra i gang en valgkamp som handler om det som er viktigst for folk i Norge akkurat nå, nemlig å svare på den folkelige uroen knyttet til økende ulikhet og klimakrise. Det skal vi gjøre.
Trond Helleland (Høyre), 2019-06-21:
Jeg skjønner at representanten Støre er programforpliktet til å være kritisk til regjeringens politikk, det er hans oppgave som opposisjonsleder. Men kritikken bør være konsekvent. Da revidert ble lagt fram, var Arbeiderpartiets kritikk 14. mai at oljepengebruken var for høy, den kunne drive renten i været og sette sysselsettingen i fare. Så får vi svar fra professor Torsvik på NTNU som sier det er sannsynlig at Arbeiderpartiets budsjett er mer ekspansivt enn regjeringens. Da jeg hørte innlegget som representanten Støre holdt, som var en opplisting av påplussingsforslag som Arbeiderpartiet hadde på nær sagt alle samfunnsområder, er spørsmålet om representanten Støre fortsatt er bekymret for oljepengebruken når de presterer å bruke mer i sitt budsjett enn det regjeringen legger opp til.
Trond Helleland (Høyre), 2019-06-21:
Det er veldig hyggelig å få æren for kjøreregler, særlig hvis de fungerer optimalt. Men det var fire partier som sammen laget kjøreregler, og jeg kan forsikre representanten om at det er mange debatter vi tar internt. Noen av dem kommer ut i offentligheten, og det synes jeg egentlig er greit så lenge regjeringen leverer på det viktige, nemlig å sikre sysselsetting, sikre en bedre skole og gi folk et helsetilbud. Regjeringen har, som jeg sa, vist gjennom seks år, gjennom tolv budsjetter, nå med alle fire partiene inne, at vi kan stå sammen om de viktigste grepene. Det er kanskje litt uvant for Arbeiderpartiet at debatter kommer ut i offentligheten, men jeg har litt følelsen av at også Arbeiderpartiet, som ett parti, har klart å komme i den situasjonen at de stadig er uenige om ting og tar debattene i det offentlige rom.
Trond Helleland (Høyre), 2019-06-21:
Når det gjelder fødeavdelinger, mener jeg å huske at det var en tidligere partileder i Senterpartiet som hadde et ganske sterkt temperament når det skulle legges ned. Hun hadde gjort det hun kunne, sa hun, men hun nådde ikke fram i regjeringen. Denne regjeringen har ikke lagt ned fødeavdelinger, men det er trusler, eller påstander, om at det skal skje, som er realiteten. Den forrige regjeringen la ned flere lokalsykehus og flere fødeavdelinger. Da reagerte Senterpartiet, naturlig nok, men de fikk altså ikke gjennomslag da de satte seg ned ved bordet med Jens Stoltenberg, Jonas Gahr Støre og andre. Så jeg vet ikke om det faktisk er sånn at det reelle problemet er at den forrige regjeringen tok flere grep i helsesektoren som var sentraliserende, enn det denne regjeringen har gjort.
Trond Helleland (Høyre), 2019-06-21:
Jeg brukte ganske store deler av innlegget mitt på å snakke om sysselsettingsveksten, at sysselsettingsandelen går opp, og jeg brukte også ganske mye tid på klimautfordringene og på at vi er midt oppe i en grønn omstilling. Men i motsetning til SV, som ønsker å rive grunnlaget vekk for velferdsstaten, velferdssamfunnet, ved å kutte vår desidert mest lønnsomme virksomhet, nemlig olje- og gassindustrien, ønsker vi å bruke inntektene denne industrien har generert, og som gir oss et pensjonsfond, som gir oss løpende inntekter, og som gir oss muligheten til å skape en grønn omstilling, satse på og utvikle havvind, satse på fornybar energi. SV vil jo fjerne grunnlaget for å kunne skape denne omstillingen ved å fjerne oljevirksomheten så fort de bare kan, og jeg tror ikke de kommer til å nå gjennom hos Arbeiderpartiet. Det er mulig Arbeiderpartiet har begynt å vakle litt de også, men foreløpig tror jeg ikke SV når igjennom med sin urealistiske politikk.