trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Sentralbanksjefen har nå gjennomført flere rentesenkninger gjennom våren, og han har også annonsert at det vil komme nye rentesenkninger, sågar større enn dem som har vært. Dette er bare nok en bekreftelse på at den pengepolitikken som er blitt ført, særlig i fjor høst og i fjor vår, var feil. Dette vil de fleste nå være enig i har påført norsk næringsliv og norske husholdninger kostnader som er langt over det som man burde ha hatt. Ut fra enhver betraktning er de fire feltene som er omtalt i mandatet, ikke oppfylt: Inflasjonsmålet er langt fra nådd, produksjon og sysselsetting har gått i helt feil retning, og ikke minst har kronekursen, som er omtalt allerede i den første setningen, vist seg å være katastrofal. Mitt spørsmål til sentralbanksjefen, unnskyld finansministeren, er om han er tilfreds med sentralbankens utøvelse av pengepolitikken. Jeg registrerer at han har kalt sentralbanksjefen inn til Finansdepartementet. Det synes jeg er klokt. Men spørsmålet er kort og godt: Er finansministeren tilfreds med håndhevingen av pengepolitikken fra den sittende sentralbanksjefen og hans styre?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Oppførselen til Arbeiderpartiet knyttet til kommuneøkonomien er merkelig, det må jeg virkelig si. Her hadde de virkelig muligheten til å innfri et av de viktigste løfter til velgerne sine, men de har altså valgt ikke å gjøre det. Men det får Arbeiderpartiet svare for. Det er trist for Kommune-Norge, og det er trist for de mange, mange innbyggerne i Norge som kunne ha fått det litt bedre – om ikke mye bedre, så litt bedre – 1 milliard kr er tross alt penger, det også. Noe av det siste regjeringen Stoltenberg gjorde, var å foreta en endring i pengepolitikken. Dette har nå virket i noe over to år, og det har ut fra enhver betraktning ikke vært noen suksess. På alle de fire områdene som er nevnt spesielt i mandatet, har hovedstyret og sentralbanksjefen bommet ganske vesentlig. Dette har bidratt sterkt til den vanskelige situasjonen norsk industri er i, bidratt til å forsterke en negativ pessimisme og bidratt til en større arbeidsledighet enn vi ellers ville hatt. Mitt spørsmål til Stoltenberg er i grunnen det samme som jeg stilte til finansministeren: Er han tilfreds med utøvelsen av pengepolitikken som er skjedd under Gjedrem, ut fra dette endrede mandatet som han har fått?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Dette var i grunnen ganske interessant, fordi kraftkrevende industri har unntak i dag. Det som nå vil få fritak for elavgift, er alt som ikke er tungindustri. Det gjelder altså butikker, næringsvirksomhet i sin alminnelighet, hoteller, restauranter og hva det ellers måtte være. Disse skal nå få fritak fra elavgift, i størrelsesordenen 2 milliarder kr, som staten taper. I tillegg vil det føre til en vekst i energiforbruket på anslagsvis 3 TWh, altså tilsvarende seks Sauda-utbygginger. Det betyr at det altså ikke er mulig å tenke seg at man skal klare å få til dette på noe fornuftig vis. Så velger altså Senterpartiet å si at det er det standpunktet vi har, det synes vi er helt fint, i stedet for å være med på å legge press på Regjeringen for å få på plass et system som tross alt er litt bedre. Det betyr at man skiller energi i prosessindustri fra det som er varme – dette har danskene et system på, som er godkjent også i EU-systemet. Det er ikke noe ideelt system, men poenget er at det systemet vi har, det systemet er definitivt borte. Regjeringen velger da å legge seg på rygg og si at disse to milliardene, disse 3 TWh, skal vi bare få.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Dette går litt i samme gate. Det er tre forslag der SV er medforslagsstillere, som vi ber om blir gjort om til oversendelsesforslag, med ulik begrunnelse. Det gjelder forslag nr. 13, som går på elavgift, som vi fremmer sammen med Arbeiderpartiet. Vi har ikke noe ønske om å få dette nedstemt. Vi tror tvert imot at dette forslaget vil ha framtida for seg. Det gjelder forslag nr. 33, som vi fremmer sammen med Senterpartiet og Kystpartiet, og det gjelder forslag nr. 114. Vi ønsker å oversende disse forslagene, slik at de ikke skal bli nedstemt. Det betyr at vi hermed gjør dem om til oversendelsesforslag. Ellers er det vel det å si om denne debatten, at den kanskje ikke har hatt spesielt høy temperatur. Derfor skal jeg slutte meg til representanten Bastesen, som sa at han hadde noen forslag som skulle ligge og godgjøre seg over sommeren. Kanskje vi skal gjøre det med Stortinget også, la det ligge og godgjøre seg litt over sommeren, så kanskje vi kommer sterkere tilbake til høsten.
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
Stramt budsjett og ansvarlighet har gått igjen i retorikken fra denne regjeringen. Tall fra SSB viser at vi hadde negativ vekst i siste kvartal i fjor og i første kvartal i år. Dette kalles resesjon. Tidligere ble det kalt depresjon og sett på som et alvorlig problem. Nå kaller denne regjeringen det resultatet av en vellykket økonomisk politikk. Mener Høyre at rentenedgangen kun er et resultat av finanspolitikken, eller mener Høyre at det også kan ha sammenheng med økonomisk nedgang både hjemme og ute?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
Jeg har alltid oppfattet det slik at Kristelig Folkeparti har ønsket å profilere seg som familie- og omsorgspartiet. De har ofte gitt uttrykk for et spesielt ansvar for de svakeste i samfunnet. Det var derfor med forundring jeg så at Regjeringen i revidert budsjett foreslår å øke egenandelene på en rekke områder innenfor helsevesenet. Mener Kristelig Folkeparti at presset i norsk økonomi i dag er så sterkt at det er tvingende nødvendig å øke skatten på sykdom med 75 mill. kr? Er Kristelig Folkeparti komfortable med at de syke skal skaffe inndekning og ta ansvar for stramheten i budsjettet?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Jan Tore Sanner sa at det viktigaste i revidert budsjett var å styrkje kampen mot arbeidsløysa og skape optimisme i næringslivet. Men då er det jo heilt utruleg at Regjeringa for vel ein månad sidan la fram eit forslag til revidert budsjett som omtrent var kjemisk fritt for tiltak som kunne stimulere næringslivet til nyskaping og omstilling. Tvert imot var det kutt, som t.d. på næringsretta forsking. Ikkje før regjeringspartia såg at det likevel vart fleirtal for ein del forslag, t.d. å auke løyvingane til SND og til forsking og utvikling, støtta dei slike tiltak. Er det slik å forstå at Høgre prinsipielt er imot å bruke målretta verkemiddel for å få ned arbeidsløysa?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Ei av dei aller viktigaste sakene vi må samarbeide om, men som Lilletun dessverre ikkje nemnde eitt ord om, er bortfallet av den differensierte arbeidsgivaravgifta. SV har jobba veldig mykje med den saka, og vi vil gjerne skape fleirtal for Regjeringa sine forslag. Dessverre kan vi ikkje sjå at Regjeringa strevar så veldig, og vi er iallfall ikkje imponerte over den brevvekslinga som har foregått med ESA i saka. Ambisjonsnivået er ikkje høgt, informasjonen til Stortinget har ikkje vore tilfredsstillande, og det skulle vere unødvendig at vi nærast må tvinge informasjon ut av Regjeringa i ei så viktig sak, for så å oppleve at vi får ein annan type informasjon frå anna hald, som er det motsette av det Regjeringa svarar i brev til oss. Kan Jon Lilletun gi ei enkel og grei forklåring på kvifor Regjeringa ikkje er interessert i å utnytte det regelverket som faktisk ligg der, og dei moglegheitene som ligg i det regelverket vi har, når det gjeld dei kompensatoriske tiltaka?
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
En mer aktiv stat, sier representanten Djupedal – og jeg er enig i hans resonnement omkring dette. Behovet for å slå ring om arbeidsplasser som er i fare, er nå åpenbart. Statens aktive deltakelse har vært, og bør være, et viktig virkemiddel og et redskap mot nedleggelse av arbeidsplasser. Arbeiderpartiet har fremmet en rekke tiltak som bør aktivisere en passiv regjering på dette området, og jeg viser til Hill-Marta Solbergs innlegg og hennes dokumentasjon på dette. Det er derfor med forskrekkelse jeg ser at SV har gitt Regjeringen all nødvendig hjelp til å privatisere en rekke bedrifter som staten eier gjennom SND Invest. Dermed svekkes det statlige eierskapet i norsk næringsliv. Er representanten Djupedal fornøyd med en avviklig av statlige arbeidsplasser?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2003-06-20:
Da Kristelig Folkeparti gikk inn i regjering med Høyre, var det mange som var engstelige – deriblant jeg – for hvordan det skulle gå med bistandsinnsatsen vår. Men som alle har registrert, har denne regjeringen hatt den høyeste innsatsen noensinne på dette området. Den største globale utfordringen vi har, er å utjevne forskjeller mellom land. SV har normalt vært en medspiller for Kristelig Folkeparti i dette arbeidet. Derfor er jeg sjokkert over å registrere at SV nå sammen med Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet – jeg er her ikke så forundret over disse to, men over SV – går med på å flytte bistandsmidler fra Afrika, Sør-Asia og Mellom-Amerika til Balkan. Balkan har helt klart utfordringer, men å ta fra de deler av verden som er fattigst, synes jeg er ille. Dessuten er mye av dette penger som er bundet opp i avtaler, og vi risikerer å måtte gå tilbake på forventninger om tilsagn. Er dette en ny linje fra SV? Kommer vi til å se at SV i sin iver etter å være høyt oppe på galluper, har glemt sitt hjerte? Vil SV i løpet av dagen reversere dette?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2003-06-20:
Først vil eg seia at det er hyggeleg å høyra at òg representanten Nordtun les Vestlandets store avis, Bergens Tidende. Eg trur det kan gje han gode og nyttige innspel og god informasjon som han heilt sikkert kan ha nytte av i arbeidet vidare. Når det så gjeld Regjeringas faste og konsekvente økonomiske politikk, er me glad for den, og den er heilt nødvendig for å motarbeida arbeidsløysa, som me opplever som ein trussel. Arbeidsløysa kjem av ein kombinasjon av mange ting. Det har samanheng med det som skjer ute, med ein nedgang i internasjonal økonomi, det har samanheng med det høge rentenivået me har hatt i Noreg, med den sterke kronekursen og den høge lønsveksten me har hatt. Det er fleire faktorar som har verka saman. Regjeringa har konsekvent stått på for å gjera noko med dei faktorane som me kan gjera noko med. Når med då i tillegg, i lag med andre gode krefter, har fått til endringar i permitteringsreglane og bygging av fleire ferjer, synest me at dette er ein vinn-vinn-situasjon som det på ein slik dag må vera lov til å glede seg over.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2003-06-20:
Det er godt å registrera at òg representanten Monsen har fått med seg Kristeleg Folkepartis slagord. Familie og omsorg er nemleg veldig viktig for oss, og det er det me vil lyfta fram meir enn noko anna. Så stiller han spørsmål om eigendelar. Då kan det vera greitt med ei lita avklaring. Det som ligg i forslaget til revidert budsjett, er resultatet av det som er framforhandla i legeoppgjeret. I tillegg vil eg minna om at eigendelstaket ikkje er auka. Dette vil difor ikkje få konsekvensar for dei som allereie er i taket. Det vil gjera at nokre fleire vil koma i taket på eit tidlegare tidspunkt, men eigendelstaket ligg der. Å framstilla dette som ein veldig nedtur, er ei heilt feil framstilling.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2003-06-20:
Eg er litt usikker på kva del av elavgifta representanten Sørensen tenkte på, om det er elavgifta for industrien, som ein har fått eit pålegg frå ESA om å leggja om. Når det gjeld den biten, som eg skjønar det dreiar seg om, er det eit faktum som me må halda oss til, at me har eit ESA-pålegg som gjer at me er nøydde til å gjera noko med denne avgifta. Det er gjeve ein omtale i revidert budsjett der det er sagt at det er ulike måtar å gjera dette på. Men det er ikkje trekt nokon konklusjon med omsyn til kva slags alternativ ein vil falla ned på. Den delen av diskusjonen vil me få i tida som ligg framfor oss, fram til me må ha ei avklaring i dette spørsmålet. Me har ikkje trekt nokon konklusjon, men dette vert ein debatt som kjem til å gå i tida framover, og der Regjeringa er veldig oppteken av å finna ei løysing som kan tena industrien sine interesser, men som òg er i samsvar med det som kan godkjennast av ESA.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2003-06-20:
SV er prinsipielt usamd i det pengepolitiske regimet som eit fleirtal i Stortinget stiller seg bak, og har ved fleire høve framstilt dette som hovudgrunnen til næringslivet sine problem. Eg oppfattar det likevel slik at òg SV er samd i at eit velfungerande næringsliv er ein viktig føresetnad for både vekst, utvikling og velferd. Frå breie lag av næringslivet, både på arbeidstakar- og arbeidsgjevarsida, har det vore og er det sterke krav om eit stramt finanspolitisk opplegg som eit viktig verkemiddel for å dempa presset på krona og på renta, for på den måten å styrkja nettopp grunnlaget for vekst, utvikling og velferd. Mitt spørsmål er då: Meiner representanten Halvorsen og SV at dei som krev dette, tek feil?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Det var med undring jeg hørte innlegget til representanten Sørfonn. Han tilhører et av regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti, og han var glad for den faste og konsekvente holdningen Regjeringen hadde hatt, spesielt i arbeidsmarkeds- og sysselsettingsspørsmål. Da må jeg spørre Sørfonn: Var han så veldig glad for Regjeringens faste holdning når det gjaldt nettolønnsordningen for sjøfolk, når det gjaldt tiltak for å bygge flere ferjer i Norge for å øke sysselsettingen, når det gjaldt å gjøre permitteringsloven mer human overfor de arbeidsledige? Dette var jo ikke Regjeringens politikk. Det var heller ikke Kristelig Folkepartis politikk. Men når jeg leser Bergens Tidende og andre aviser, fremstår det som om det er Kristelig Folkepartis politikk. En måtte forhandle seg fram i finanskomiteen for å få flertall for disse forslagene. Motvillig gikk de med på det til slutt, for opposisjonen stod på sine tiltak. Dette kaller jeg mildest talt totalt villedende. Jeg føler at jeg måtte rette opp dette.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Jeg er glad for at innstillingen viser at Regjeringen ikke har flertall for sitt forslag til omlegging av elavgiften fra 1. januar 2004. Det er jeg meget glad for, for det er et ualminnelig dårlig forslag. Det svekker kraftbalansen med ca. 3 TWh, noe som faktisk tilsvarer seks utbygginger i Sauda. Det koster 2 milliarder kr. Men verre er det at det slår beina under den miljøvennlige varmebransjen vi trenger for at folk skal bli mindre avhengig av strøm til oppvarming. Vi opplevde kjempehøye strømpriser i vinter. Den langsiktige, miljøvennlige løsningen på det er at vi bygger ut mer vannbåren varme. Forslaget til omlegging av elavgiften vil være det mest effektive tiltaket for å sørge for at den utviklingen ikke skjer. Jeg har lyst til å spørre representanten Sørfonn om det er slik at han kan love at Regjeringen i statsbudsjettet ikke vil legge fram en slik ordning som vil slå beina under den bransjen vi så sårt trenger.
Arne Braut (Senterpartiet), 2003-06-20:
Vi har vel konstatert at Regjeringen har gitt opp det som mange mener er det viktigste distriktsvirkemidlet, nemlig differensiert arbeidsgiveravgift, fordi man fra EU har sagt at man skal si hopp, og så hopper vi. Så prøver man å dekke over hvordan dette egentlig slår ut. Vi vet at differensiert arbeidsgiveravgift er til for å bli brukt målrettet, og vi vet hvordan det har fungert. Ifølge media har finansministeren uttalt at bortfallet av differensiert arbeidsgiveravgift kan kompenseres med lavere lønnskrav. Er det virkelig slik å forstå at Regjeringen mener at distriktspolitiske virkemidler skal kompenseres ved at befolkningen i distriktene skal gå ned i lønn og på det viset få en lavere levestandard enn det en har i sentrale strøk?
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-20:
Lat meg starta med kuttet i Enova. Ja, det er eit lite kutt der, men samtidig har denne regjeringa satsa mykje på fornybar energi, og ein har òg lagt inn 225 mill. kr. til varmepumper. Så til byggsektoren. Det er mange gode prosjekt på gang, og Arbeidarpartiet har fått fleirtal for igangsetjing og prosjektering av mange av dei. Venstre kunne godt ha tenkt seg fleire av dei, for det er eit etterslep innan vedlikehald av offentlege bygg. Men når ein skal priorietera og halda eit stramt budsjett, har ein kutta her. Eg kunne kanskje utfordra Arbeidarpartiet tilbake. Når dei no sikrar fleirtal for oppstart av mange nye bygg, samtidig som dei òg vil styrkja kommuneøkonomien, sikra seg mot arbeidsløysa, sikra forsvarsinvesteringar og pensjonistane, korleis skal dei klara den prioriteringa når vi skal diskutera budsjettet for 2004? Som eg sa, det er mange gode tiltak ein kunne ha tenkt seg å ha støtta, men det viktigaste er å sikra norske arbeidsplassar.
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-20:
Eg tykkjer Regjeringa har lykkast på dette området. Det viser òg SSBs konjunkturrapport, at det godt kan henda at dette snur. Det viser at det å levera eit stramt budsjett, å levera eit stramt revidert nasjonalbudsjett, fungerer. Når renta går ned medan kronekursen blir svekt, vil næringslivet i den delen av landet som både representanten Hagesæter og eg bur i, kanskje få betre vilkår og treng kanskje ikkje kutta i arbeidsstokken. Teknologibedriftenes Landsforening har uttalt at viss euroen blir svekt, det trudde ein ikkje, men viss han kom seg ned mot åttetalet, hadde ein lykkast i å snu dette. Det har faktisk skjedd. Denne regjeringa leverer, dette lykkast. Det er faktisk jobb nummer éin å skaffa fleire folk jobb. Klarar vi ikkje det, svekkjer vi velferda. Vi reduserer inntektene til staten som vi må bruka for å finansiera dei velferdsordningane som vi må ha.
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-20:
Det står i stortingsproposisjonen at når det gjeld slepebåtkapasiteten, vil Regjeringa koma tilbake til dette spørsmålet i 2004, og at ein har sett i gang ordningar som vil fungera, som er godkjende, inntil ein kjem tilbake til det totale. Eg har òg registrert at Regjeringa faktisk prioriterer det viktigaste tiltaket som kom i Finnmark, nemleg Trafikksentralen. Ein har omprioritert midlar for å prosjektera dette. Det er ei av dei viktigaste brikkene som skal til langs Finnmarkskysten for å sikra beredskapen. Eg håpar at Regjeringa, som ein har uttala, får til eit tettare samarbeid mellom dei ulike aktørane som driv innan beredskap langs kysten vår, og at dei vil forsera dette arbeidet. Eg er totalt sett nøgd med den jobben Regjeringa gjer med dette, sjølv om ein alltid kunne ha tenkt seg at det gjekk fortare. Men ein tek dei grepa som ein finn nødvendige, og kanskje først og fremst Trafikksentralen.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Representanten Vihovde er nøgd med Venstres eigen innsats. Men det må antakeleg vere ein god del smertefulle ting som Venstre, som har prøvd å profilere seg på miljøvennleg energibruk, må vere med på i denne regjeringa. Eg viser m.a. til kuttet på Enova på 20 mill. kr. Representanten Vihovde fokuserte på kampen mot arbeidsløyse. Eg er einig i det som har vore sagt her tidlegare, at ein ikkje kan grave eller byggje seg ut av arbeidsløysa, men det finst ledig kapasitet, og derfor har stortingsfleirtalet no greidd å få forsert ein del byggjeprosjekt, bl.a. høgskuleprosjekt, og skapt eit fleirtal for det. Men eg vil utfordre Vihovde på eit anna område, for det finst ein del slike kurante prosjekt som Statsbygg har ei fullmakt til å kunne gjennomføre. Eg veit om ein del høgskular som står klare til å setje spaden i jorda, finansiert gjennom leieinntekter, men på grunn av dei stramme rammene som Statsbygg no har, kjem dei ikkje i gang. Det har Arbeidarpartiet og SV peikt på. Eg håpar at Vihovde som representant for regjeringspartia kan følgje dette opp i budsjettet.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Det seiler daglig russiske oljetankere med råolje langs kysten av Nord-Norge. Denne trafikken er mye, mye større enn vi hadde forutsett, og den er økende. Kystdirektøren har sågar sagt at Norge er tatt på senga. Standarden på mange av disse oljetankerne er av en slik art at faren for en oljekatastrofe er overhengende. Behovet for å få på plass tilfredsstillende kystberedskap raskt er høyst påkrevet. I revidert nasjonalbudsjett har Regjeringen kun orientert om tiltak man skal vurdere å komme tilbake til i budsjettet for 2004. Det er ikke foreslått bevilgninger til konkrete tiltak. Det største behovet er å få på plass god nok slepebåtkapasitet. SV har foreslått at det bevilges 40 mill. kr. til å styrke denne kapasiteten, slik at den kan være på plass før vinterstormene setter inn og faren for havari øker. Det vil ikke Regjeringen og Venstre være med på. Mitt spørsmål til May Britt Vihovde er om hun er fornøyd med at vi ikke får på plass den nødvendige oljevernberedskapen langs kysten av Nord-Norge før langt ut i 2004.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Finansministeren orienterte Stortinget tidligere i dag om at de vedtakene som var gjort på foretaksmøtene i Helse Vest og Helse Nord, skulle legges fram for Stortinget i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2004. Den orienteringen er i grunnen i tråd med det forslaget som Senterpartiet og SV har fremmet i dag. Men i forbindelse med den orienteringen ble det litt hengende i luften hva som lå i det som skal legges fram for Stortinget. Finansministeren understreket at det ikke er enkeltvedtak Stortinget skal ha til behandling, men det er en orientering om de generelle strukturtiltakene. Da er det grunn til å stille spørsmålet: Hva er det man mener med enkeltvedtak? Vedtakene i Helse Vest og Helse Nord gjelder konkrete endringer av sykehustilbudet på en rekke konkrete sykehus. For noen sykehus er de endringene så store at det spørs om sykehusene i framtiden kan overleve som lokalsykehus. For Vefsn sykehus er det et radikalt vedtak som er fattet: bortfall av kirurgisk akuttberedskap og omdanning av fødeavdeling til fødestue, noe som vil få som konsekvens at vel 50 pst. av de fødende må føde på annet sykehus. I akuttmeldingen, St. meld. nr. 43 for 1999-2000, står det beskrevet hva slags problemer man vil få ved å etablere den type beredskapsmodeller. Man er i tvil om sykehusene på sikt vil overleve som sykehus. Da kan man trygt si at det fattes vedtak som på mange måter er starten på å omdanne et lokalsykehus til et distriktsmedisinsk senter. Da er i hvert fall min tolkning at man er inne i selve loven om statlig overtakelse av sykehusene, at man er helt på grensen av å fatte vedtak om nedlegging av lokalsykehus og omgjøring til distriktsmedisinsk senter. Summen av vedtakene som fattes, vil berøre sykehustilbudet for, for Nord-Norges del, 50 000 mennesker. Jeg vil anta at det er snakk om det samme på Vestlandet. Så det er et spørsmål her om hva man mener med at man ikke skal forholde seg til enkeltvedtak. Jeg er medlem av samferdselskomiteen. Stortinget skal til neste år behandle Nasjonal transportplan. Da skal man forholde seg til veier. Da skal man forholde seg til hvor man skal ha flyplasser. Da skal man forholde seg til om det skal gå tog både om dagen og om natta, og man skal forholde seg til hvor det skal være jernbanestasjoner. Det er i det hele tatt en rekke enkeltvedtak, om man kan si det, man skal forholde seg til. Skal man ikke gjøre det når det gjelder sykehusene? Jeg utfordrer både Arbeiderpartiet og regjeringspartiene på om man er innforstått med og innstilt på at i forbindelse med statsbudsjettet for 2004 skal man forholde seg til de vedtakene som er fattet for helsevesenet i Helse Nord.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-06-20:
Kystpartiet har lagt fram tre forslag som ikke ser ut til å få flertall i dag. Forslagene nr. 111 og 112, som gjelder langsiktige rammevilkår for utvikling av maritime næringer og forenkling av kompetanseoverføring og informasjonsformidling gjennom et nasjonalt kompetansesenter, har etter det jeg har skjønt, en større mulighet til å bli realisert gjennom en grundigere behandling i forbindelse med budsjettet for 2004. Siden denne regjeringen tydeligvis har avskrevet maritime næringer som en framtidig vekstsektor, er det lite hensiktsmessig å omgjøre disse forslagene til oversendelsesforslag. Etter stemningen i korridorene å dømme har disse forslagene større mulighet for å bli realisert ved at de trekkes fra avstemning i dag og tas opp i forbindelse med høstens budsjettbehandling. Premissene for forslagene er omdelt i representanthyllene, så nå kan tanken ligge og godgjøre seg over sommeren, og så kommer vi tilbake til saken. Hvor et kompetansekoordinerende senter skal ligge, er mindre viktig enn at det etableres. Hovedformålet er å styrke og samle de maritime klyngemiljøene som må samarbeide for å oppfylle Stortingets premisser for nettolønn. Det skulle bare mangle – og jeg forstår det ikke – at ikke rammevilkårene for de maritime næringer er likeens som dem vi konkurrerer med. Og hvor skal offiserene komme fra når vi ikke har ungdommer til å bemanne de norske fartøyene? Jeg spør igjen: Hvor skal de norske offiserene komme fra? Årene går jo, enten vi liker det eller ikke. Forslag nr. 113 omgjøres til oversendelsesforslag. Det burde ha i seg elementer som Regjeringen muligens kunne tenke seg å vurdere, siden det vil bety både utsatt pensjonsavgang og sikre bred og sammensatt kompetanse i skolen. Kystpartiet tror det er bedre å bruke eldre lærere enn å erstatte disse med pensjonister, men denne regjeringen har jo så mange forunderlige forestillinger om hvordan de skal skape en bedre skole, at det er snart ingenting som kan forundre oss lenger. Men herved overlater jeg forslag nr. 113 til Regjeringens vurdering ved å omgjøre det til oversendelsesforslag.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-06-20:
Det samme her.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Det er interessant at SV forsøker å plassere seg i sentrum av norsk politikk, og de har penger til mange gode formål. Inndekningen er imidlertid ikke alltid like god. I revidert nasjonalbudsjett foreslår de å kutte 830 mill. kr til Snøhvit-utbyggingen som er i gang, så det må vel betegnes som monopolpenger. Alvorligere er det at de ønsker et lavere tempo i oljeleting og oljeinvesteringer. Det ville være alvorlig for leverandørindustrien, som sliter. Dessverre er også SV imot opprettelsen av et selskap som kan bringe gassen i land i Norge og gi grunnlag for en industriell utnyttelse av gassen også hos oss. Det kunne gi grunnlag for en industriell utvikling på linje med den vi har hatt gjennom utviklingen av oljenæringen gjennom de siste 30 årene. Det ville skape den framtidstro og optimisme som Kristin Halvorsen etterlyste. Det ville også på sikt kunne være et bidrag til en bærekraftig utvikling. Så jeg håper at SV, som nå nyorienterer seg i forhold til frihet og Europa, også kan nyorientere seg i forhold til verdiskaping.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
Jeg justerte ikke de anslag som ligger i revidert budsjett, og de samsvarer også i stor grad med de nye beregninger som Statistisk sentralbyrå la frem så sent som i går, som bekrefter at vi neste år vil kunne oppleve en nedgang i ledigheten, men vi vil utover i året kunne oppleve en økning. Det er slik at når man ser de første tegn på at den økonomiske utvikling snus i retning av forbedring, så er ikke nedgang i ledigheten det første som kommer. Jeg understreker at de tendenser til økonomisk oppgang som vi ser, er vage, de er forsiktige. De er også beheftet med ganske stor usikkerhet hva gjelder den internasjonale utviklingen, særlig gjelder det USA, men også deler av EU-området. Vi skal derfor være forsiktig med å innkassere dette som manifeste og veldig tydelige tegn. Men det er et tegn på at det virker i Norge. Ikke minst har vi fått rapporter fra eksportindustrien, som nå begynner å legge til side planer om å flytte ut, legge ned og begrense sin arbeidsstokk.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
Utbytte er for en eier gode inntekter, det, på linje med andre, og at man bidrar til å dekke inn noe av reduserte inntekter eller økte utgifter på denne måten, vil jeg ikke karakterisere som harrypenger på noen som helst måte. Det har jeg heller aldri gjort. Jeg registrerer også at Fremskrittspartiet nå er på full fart bort fra hva de mente i budsjettet i fjor, der de sammen med regjeringspartiene var med på å sette opp utbytteprosenten til Statkraft, som man nå angriper. Jeg tror det er en dårlig metode. Det faktum at man tilfører selskapene betydelig økt egenkapital, tilsier jo at kravet til utbytte på egenkapitalen også øker, slik det ville ha gjort for enhver privat eier. Men siden vi først er inne i mimringens tid: Som tidligere stortingsrepresentant husker jeg også godt Fremskrittspartiet fra den tiden. Jeg husker et fremskrittsparti som var for mindre offentlige utgifter, for redusert statlig eierskap, ja faktisk også for å grunnlovsfeste at vi ikke skulle bruke av Petroleumsfondet til annet enn pensjoner. Det var tider det!(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
I halvveise forsnakkelser her ble jeg både sentralbanksjef og statsminister. Jeg vet ikke hva jeg skal legge mest vekt på.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
En av delene, kanskje. Som svar på spørsmålet vil jeg si at finansministeren og Regjeringen har full tillit til sentralbanksjefen og den måten han utøver pengepolitikken på. Men det er en del av systemet at man i ettertid skal lære av de vurderinger som er gjort, og der de eventuelt ikke helt holdt. Det å utstede prognoser for fremtiden, er usikkert. Det å si noe om hvordan det i ettertid gikk, er, for å si det mildt, noe sikrere som vitenskap. Det er nettopp i denne prosessen det foregår en dialog mellom Norges Bank og Finansdepartementet. Det er som et ledd i denne dialogen vi har bedt sentralbanksjefen om å redegjøre for avstanden mellom prognoser og faktisk prisutvikling. Det er ikke slik at sentralbanksjefen er kalt inn på teppet. Dette er en ordinær måte som man kan kommunisere med sentralbanksjefen på. Resultatet av det skal etter Stortingets og Regjeringens ønske legges frem bl.a. i kredittmeldingen for 2002, som altså kommer til høsten, hvor man skal lære av de vurderinger som er gjort. Det tror jeg noen og hver kan ha nytte av.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
Det var to feilsiteringer i det innlegget som her ble holdt, og derfor ble de heller ikke gjengitt som sitater. Men da blir de feilaktige, sterkt misvisende påstander i strid med faktiske forhold. Det ene er at Regjeringen har gitt opp den differensierte arbeidsgiveravgiften. Nei, det er et resultat av et pålegg som for lengst er kjent gjennom vår EØS-avtale, og som heller ikke en senterpartiregjering ville kommet unna på noen som helst måte. Jeg registrerer at Senterpartiet er det eneste parti som har gitt oss det råd å kjøre dette til rettssak. Det har et samlet næringsliv advart mot, for da vil distriktsnæringslivet kunne komme i den situasjon at man to–tre år i ettertid må sende tilbake penger som man har fått utbetalt i årene som har gått. Det ville være katastrofalt, også for distriktsnæringslivet. Den andre feilen i innlegget var påstanden om at jeg skulle ha hevdet at man burde ha fremmet lavere lønnskrav og lavere levestandard. Jeg har ikke kommet med noen slik uttalelse, mener det heller ikke, og derfor er det også villedende for debatten å bringe det inn. Vi skal gjennom ordninger bringe kompensasjon for bortfallet av den differensierte arbeidsgiveravgiften så godt det lar seg gjøre innenfor det nåværende regelverk.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-06-20:
Jeg kan bekrefte – på helseministerens råd – at Stortinget vil få seg forelagt dette på en måte som gjør at det er mulig for Stortinget å påvirke de langsiktige planene. Samtidig er det grunn til å legge vekt på det Hill-Marta Solberg sa i sitt første innlegg i dag, nemlig at enkeltvedtak som det enkelte helseforetak er ansvarlig for, ikke skal bringes inn for Stortinget. Det har Stortingets flertall i forbindelse med et Dokument nr. 8-forslag uttalt seg om tidligere, at det skal være klare grenser mellom hva som bringes inn i stortingssalen, og hva som ligger av ansvar til statsråden og foretaksmøtene.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Det er noe underlig når man hører representanter for Høyre si at det viktigste tiltaket for å bekjempe arbeidsløsheten er lavere skatt. Og så sier de at det virker. Vel, vi har sannsynligvis aldri etter krigen hatt så store skattelettelser som vi har hatt de to siste årene, og ikke på mange, mange år har ledigheten vokst så sterkt som nettopp i de årene hvor man har gitt så kraftige skattelettelser. Så hvis det var slik at lavere skatt skulle gi lavere ledighet, har jo i hvert fall historien bevist at det er helt feil. Vi har hatt kraftige skattereduksjoner og kraftig økning i ledigheten. Det henger sammen med et annet poeng, som Høyre har rett i, nemlig at vi skal ha ansvarlige budsjetter, og problemet er at gir man for mye skattelette, er det vanskelig å holde ansvarlige budsjetter. Derfor har Høyre slitt med det. Høyre burde hatt strammere finanspolitikk tidligere. Da hadde de unngått den kraftige økningen i kronekurs og renter – det hadde i hvert fall bidratt til å dempe kronekurs og renter. Når vi hadde en stram finanspolitikk høsten 2000, var det nettopp fordi 1 ½ pst. konjunkturavgift er langt å foretrekke framfor å miste kontroll over kronekurs og kostnadsvekst, slik Høyre har gjort i regjeringskontorene.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Jeg tror det er greit å minne representanten Hagen om at det er Hagens budsjett, det budsjettet han stemte for, vi nå reviderer. I det budsjettet ble det bevilget for lite penger til kommunene. Vi hadde 3 milliarder kr mer til kommunene da budsjettet ble vedtatt. Det hadde ikke Fremskrittspartiet. Vi har i kommuneproposisjonen, der vi behandler kommuneøkonomien for neste år, også lagt inn 3 milliarder kr. Så både for i år og neste år har vi betydelig mer til kommunene. Det vi har gjort i revidert, er at vi innenfor de begrensninger som ligger der når budsjettet skal revideres, men ikke vedtas på nytt, har prioritert tiltak mot ledighet. Og hvis det er slik at Hagen mener det er for lite, er det rart at han ikke stemmer for alle våre forslag i dag. Han stemmer mot flere av våre forslag, ikke minst knyttet til en aktiv arbeidsmarkedspolitikk når det gjelder kompetanse og kvalifisering av de ledige, og han står ved kuttene i ledighetstrygden til dem som har blitt arbeidsledige. Vi har forslag om mange tiltak. Hagen har stemt mot mange av dem, og Hagen må nå snart ta ansvar for det budsjettet han stemte for i fjor høst.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Jeg er optimist. Verden går framover, og samarbeidet med SV og Arbeiderpartiet utvikler seg stadig bedre. Nå har også Øystein Djupedal kommet til den erkjennelse at 1 milliard er «penger, det også».(Munterhet i salen) (Munterhet i salen) Vi har omdisponert 2,2 milliarder kr i revidert budsjett og funnet penger til pensjonister og til tiltak mot arbeidsledighet. Og så har vi i budsjettet for i år funnet 3 milliarder kr og i budsjettet for neste år funnet 3 milliarder kr. Men vi har ikke funnet det i forbindelse med revidert, simpelthen fordi det ikke er et nytt budsjett. Det er en revisjon, og da måtte vi prioritere strengt innenfor de rammene vi hadde. Når det gjelder pengepolitikken, er kortversjonen den at jeg ikke er urolig for retningslinjene, men jeg har vært mer urolig for praktiseringen av dem. Der er det vel slik at alle – det gjelder mange i denne sal, men forhåpentligvis også mange i Norges Bank – har lært av erfaringene, og man må ha det med seg neste gang vi får den type press mot rente og kronekurs.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Noe av det mest interessante som skjedde i vinter, var at Fremskrittspartiets leder, Carl I. Hagen, på landsmøtet sa at han skulle slutte å kritisere andre partier. Heretter skulle han konsentrere seg om å fortelle om Fremskrittspartiets politikk. Det varte noen uker. I dag har både Siv Jensen og representanten Hagen brukt nesten all sin taletid på å skjelle ut alle andre, og de har fortalt svært lite om hva de selv har tenkt å gjøre. På en måte er det også greit, for da kan vi ta igjen. Det er ikke noe oppsiktsvekkende i at Arbeiderpartiet holder rammene. Det gjorde vi i statsbudsjettet i fjor. Da hadde vi nøyaktig de samme rammene som Regjeringen, og vi har nøyaktig de samme rammene som Regjeringen nå. Forskjellen er at i fjor omdisponerte vi over 7 milliarder kr. Da fant vi penger til mange gode formål. Nå er beløpet 2 milliarder kr, simpelthen fordi vi midt i budsjettåret f.eks. ikke kan bruke utbytteskatt som en finansieringskilde. Da er rammene mindre i forhold til hvor store endringer man kan gjøre midt i et budsjettår. Det vet Fremskrittspartiet, og det vet Arbeiderpartiet. Derfor er endringene mindre nå enn ved det ordinære budsjettvedtaket om høsten, og det er også årsaken til at vi har mindre til en del formål enn det vi ellers skulle ønske.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Regjeringen undervurderte i fjor høst faren for økt ledighet. Tiltakene som ble satt inn, var for svake og kom for sent. Resultatet er en kraftig økning i arbeidsledigheten. Det velger statsministeren å kalle de gode resultater av den økonomiske politikken til Regjeringen. Vi mener det er dårlige resultater, når ledigheten har steget så mye som den har. Regjeringen har også begynt å skape usikkerhet om pensjonene og pensjonistenes inntekter – først ved å skape usikkerhet om etterregulering av pensjonene da revidert ble lagt fram, noe som det ble ryddet opp i ved at Regjeringen bøyde seg for stortingsflertallet, og deretter om pensjonene skulle reguleres i takt med lønnsutviklingen for inneværende år. Også det sørget Stortinget for at det ble ryddet opp i, og Regjeringen led nederlag i forhold til sitt forslag. I går kveld ble det skapt ny usikkerhet ved at arbeidsministeren, som er ansvarlig for inntektsoppgjøret, først «beklaget» Stortingets vedtak. Og etter at det ble påpekt at det var uvanlig at en statsråd beklaget Stortingets vedtak, korrigerte han det til at han var «lei seg» for Stortingets vedtak. Mitt spørsmål blir: Er statsministeren enig med arbeidsministeren, er han lei seg for Stortingets vedtak?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-20:
Statsministeren sa nettopp at spørsmålet om omkamper handlet om hvorvidt disse forslagene skulle bli satt inn i en helhetlig sammenheng eller ikke. Det var ikke det det handlet om. Det handlet om at Regjeringen avviste samtlige, overså Stortingets vedtak. Selv om Stortinget hadde vedtatt etterregulering av pensjonene, ble det ikke fulgt opp. Selv om Stortinget hadde vedtatt økning av bostøtten, ble det ikke fulgt opp. Så har Regjeringen tapt alle omkampene, slik at alle disse forslagene har blitt gjennomført innenfor forsvarlige rammer. Det er jo ikke noen overraskelse, for Arbeiderpartiet har hele tiden gjort det klart at vi bare ville stemme for utgiftsøkninger som vi var trygge på at vi kunne finansiere innenfor en ansvarlig ramme. Det trodde åpenbart ikke Regjeringen på. Men vi har gjort det ved hver budsjettrevisjon, og selvsagt også ved denne budsjettrevisjonen, hvor vi fant plass til penger til pensjonister, bostøtte til strømofre og andre viktige tiltak. Så det var ikke snakk om rammene, men det var snakk om hva rammene skulle fylles med, og der har Regjeringen lidd nederlag. Ellers registrerer jeg at statsministeren etter å ha fått tre spørsmål ikke svarer på om han er enig med arbeidsministeren i at han er veldig lei seg for Stortingets vedtak, som han sa.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2003-06-20:
Vi er alle enige om at kampen mot arbeidsledigheten er viktig. Regjeringen har lagt frem sin løsning, nemlig å sørge for skatte- og avgiftslettelser til næringslivet og et stramt budsjett med sikte på å få rente og kronekurs ned. Og det virker. Nå er det slik at i økonomisk politikk tar det tid før tingene virker. Jeg har to spørsmål til representanten Stoltenberg. Høsten 2000 la hans regjering frem et budsjett med betydelige skatte- og avgiftslettelser for næringslivet. Da reagerte det konkurranseutsatte næringslivet, men fikk følgende svar i henhold til Dagsavisen 7. oktober, av Kjell Opseth, en fremtredende representant for Arbeiderpartiet: Dersom de ikke kan leve med disse avgiftene, får de være så vennlige å si opp folk. Mitt spørsmål til representanten Stoltenberg er derfor: Ut fra det vi i dag ser, med konkurranseutsatt næringsliv og nedbemanning i industrien, var det et bevisst valg Arbeiderpartiet gjorde høsten 2000? Eller var analysen til Arbeiderpartiet feil?
Oddvard Nilsen (Høyre), 2003-06-20:
Det er mangt man kunne ta opp, men det kunne være interessant å få en litt mer prinsipiell diskusjon med Carl I. Hagen. Det er noe som er veldig viktig i årets reviderte nasjonalbudsjett. Det går på hvordan vi gjør opp trygdeoppgjøret. De andre partiene sørger for at trygdeoppgjøret blir dekket inn ved at man kutter i budsjettet, under den forutsetning og ut fra den erkjennelse at hvis vi alle sammen ønsker oss bedre velferdsgoder i dette landet, må vi i fellesskap være med og dekke kostnadene. Der melder Carl I. Hagen seg ut. Mitt spørsmål til Carl I. Hagen er: Ser han ikke at ved å gjøre slik som Fremskrittspartiet til stadighet gjør, ta penger fra oljefondet, så tar Fremskrittspartiet penger fra fremtidens generasjoner? Ser han ikke at det er våre barn og barnebarn som vil måtte bære større økonomiske belastninger enn nødvendig ved den politikken som Fremskrittspartiet fører? Er Carl I. Hagen tilfreds med det?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
Det som kjennetegner behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, er at Arbeiderpartiet har lagt seg flatt for Regjeringen. Alt som ble sagt tidligere om kommuneøkonomi og omfattende tiltak mot ledighet, glimrer med sitt fravær fra Arbeiderpartiet. Det ligger forslag som, dersom Arbeiderpartiet hadde stemt for, ville sikret langt, langt mer i kampen mot ledighet, bl.a. gjennom å forsere veibygging og bygging av offentlige bygg, og også på andre områder, bl.a. når det gjelder kommunene. Under behandlingen av revidert nasjonalbudsjett i fjor prioriterte Arbeiderpartiet å øke innbyggertilskuddet til kommunene. Da hadde man under revideringen også penger til kommunene. I år har man mast med hvor dårlig det skulle være, og nå nekter altså Arbeiderpartiet å sikre den samme inntekten for kommunene som det var meningen at de skulle ha ut fra det vedtatte budsjett. Skatteinntektene synker. Mitt spørsmål til Jens Stoltenberg er: Vil Arbeiderpartiet fortsatt hevde at de stiller opp for Kommune-Norge når de nedstemmer et forslag om 1 milliard kr mer til kommunene, når de i fjor, i nøyaktig den samme situasjonen, stemte for mer penger til kommunene?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
Hvis jeg ikke husker feil, skrøt Jens Stoltenberg i fjor høst av at han hadde enda strammere rammer enn Regjeringen. Og ut fra de vanlige virkninger av finanspolitikken ville det bety at ledigheten kunne vært enda høyere hvis man bare så på akkurat det. Ellers er det et feilsitat Stoltenberg her kommer med. Jeg sa i min landsmøtetale at jeg for en gangs skyld ville bruke landsmøtetalen til bare å snakke om Fremskrittspartiets politikk og ikke noen andres. Jeg har ikke avskåret meg fra muligheten til å gjøre det Stoltenberg gjør hele tiden, nemlig bare å kritisere andre. Jeg visste også at det ikke ville være mulig, fordi vi faktisk også ønsker å ta igjen når det gjelder alle de utidige og feilaktige angrepene som Jens Stoltenberg har drevet med i hele vinter. Da må vi begynne å fortelle sannheten om Arbeiderpartiet. Og sannheten om Arbeiderpartiet er at Arbeiderpartiet, sammen med regjeringspartiene, hindrer at kommunene får 1 milliard kr mer. For øvrig merker jeg meg med interesse at når det gjelder statsbudsjettets rammer, har Stoltenberg ingen mening. Han gjør bare automatisk det Regjeringen bestemmer.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
Når det gjelder Fremskrittspartiets forslag – både i forbindelse med budsjettet i fjor og også våre forslag nå – har de én innretning, nemlig å bedre vekstevnen i norsk økonomi, å få opp veksten. Hvis vi ikke får en økt vekst i økonomien, blir det det store problemet i fremtiden. Derfor må vi foreta en del investeringer i fremtiden. Vi må sørge for en nødvendig infrastruktur og også bedre kapitaltilførselen til det private norske næringslivet, slik at vi kan få vekstevnen opp. Det er ingen øremerking av de fremtidige, skal vi si, trygdeutbetalinger. Og vi innrømmer åpent at når situasjonen fra i fjor høst til nå er endret med anslagsvis 20 000 flere ledige, og mange piler peker nedover, mener vi det er uansvarlig passivt å betale folk arbeidsledighetstrygd for ikke å gjøre noe. Da er det langt bedre at vi bruker noe mer av vårt gigantiske overskudd til å betale folk lønn for å bygge veier, vedlikeholde skoler og bygge sykehjem, enn at folk passivt bare skal motta trygder.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
La meg først tilbakevise det om innvandrings- og asylpolitikken. Som om vi ikke skulle påpeke og si ifra når man i stramme rammer fra regjering, SV og Arbeiderpartiet prioriterer 1 000 mill. kr mer til det formål, når man kutter i Politiet, kutter i Forsvaret og kutter i veivedlikehold for å få det til! Det er ingen andre som tør å nevne det, for da skal man selvsagt ha veldig dårlig samvittighet. Noen må tørre å si ifra, og det tør Fremskrittspartiet. Når det gjelder sykehus, har vi klart sagt fra at det som er faglig fornuftig og forsvarlig å gjøre når det gjelder en sykehusstruktur, det må vi støtte opp om. Men hvis mangel på penger og dårlig økonomi når det gjelder endringer, brukes som en begrunnelse, vil vi ikke akseptere det. Vi følger helseministerens aktivitet i forhold til foretaksmøtet meget nøye. Men det er først når helseministeren har fattet sine avgjørelser, at Stortinget som etterkontroll eventuelt kommer inn.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-20:
I hovedsak er det Arbeiderpartiet som sikrer Regjeringens forslag når det gjelder revidert nasjonalbudsjett. Mitt første spørsmål til statsministeren er: Hvilke konsekvenser vil dette få for valg av første forhandlingspartner ved høstens budsjettbehandling? Det andre er – jeg gjentar spørsmålet fra Jens Stoltenberg: Er statsministeren enig med statsråd Victor D. Norman i at det var grunn til å beklage, eller at det var leit, at stortingsflertallet ikke fulgte opp Regjeringens forslag til trygdeoppgjør, som var lavere enn det som ble vedtatt? Og vil statsministeren si klart fra at han og hans regjering for fremtiden vil erkjenne at det faktisk er Stortinget som er regjeringen overordnet? Det kunne de være i tvil om, som fulgte debatten med statsråd Norman i går. Hvis statsministeren har den mer vanlige og korrekte oppfatningen av vårt parlamentariske styringssystem, vil han da ta en liten prat med statsråd Norman på kammerset, slik at han også kanskje følger de vanlige spilleregler?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-20:
Det er riktig at SV ikke har vært med på å bevilge 3 milliarder kr til et selskap som kunne stå for å bygge gassrørledninger fra sokkelen og inn til Fastlands-Norge. Men det blir jo ikke veldig mange gassrørledninger av det forslaget som Arbeiderpartiet har lagt i bunnen, heller. La oss være såpass edruelige at vi innrømmer det. Det er jo bl.a. fordi det kommer til å være vanskelig å skaffe privat kapital til å investere i den typen gassrørledning, fordi det ikke er opplagt at dette er veldig økonomisk lønnsomme investeringer heller. Det er jo rett og slett slik at hvis en skal ha lønnsomhet i disse gassrørledningene, så skal en ha et utall antall gasskraftverk i andre enden. Og det er slik at de selskapene som til nå har bedt om å få bygge gasskraftverk, ikke har gjort det. De har altså fått lov til å bygge tre, som det ikke har blitt noe av, fordi det ikke lønner seg. Men vi står jo for denne politikken også av miljøgrunner. Det er mange flere arbeidsplasser å hente i å satse på ny forny-bar alternativ energi. Det er det som er framtidens løsning. Det er ikke de svære røra og den digre kubikken som kommer til å sikre oss i framtiden.