Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Regjeringen Stoltenberg la fram meldingen Eit informasjonssamfunn for alle den 15. desember i fjor. Det er en melding om nasjonal politikk for IKT og informasjonssamfunnet. IKT-meldingen har en bred tilnærming til IKT og ser dette området i sammenheng med andre viktige politikkområder som drift av offentlig virksomhet, utdanning, forskning, inkludering, universell utforming, næringspolitikk, rettssikkerhet og samfunnssikkerhet. Tre måneder etter framleggelsen kan vi konstatere at meldingen har fått veldig positive tilbakemeldinger fra høringsinstanser, organisasjoner og brukere, og det har vært arrangert flere konferanser med fokus på ulike vinklinger til IKT og informasjonssamfunnet. I transport- og kommunikasjonskomiteen har vi hatt god dialog om meldingen, og det er stor grad av enighet om politikken, med noen nyanser som jeg regner med partiene selv framlegger. Tittelen – Eit informasjonssamfunn for alle – indikerer hva som er hovedfokuset og ambisjonene i meldingen, nemlig å gjøre Norge til en ledende kunnskaps- og IKT-nasjon, og at alle skal kunne delta i informasjonssamfunnet, uavhengig av alder, funksjonsevne, geografi og økonomi. I et samfunn med økt bruk av teknologi innenfor alle samfunnsområder og næringsliv, der stadig flere tjenester fra offentlig og privat sektor foregår digitalt, er det grunnleggende for den enkeltes deltakelse i samfunnet at vi sørger for at alle henger med. Regjeringen har i meldingen pekt på særlig fire forutsetninger som er viktige for å nå disse ambisjonene. Det er digital tilgang, universell utforming, digital kompetanse og offentlig samordning. Jeg skal kort gå gjennom dem her. Digital tilgang er en forutsetning for å kunne delta i informasjonssamfunnet. Tilgangen varierer imidlertid i forhold til bl.a. inntekts- og utdanningsnivå, alder, bosted og hvilken skole du går på. Slik kan vi ikke ha det. Det ønsker Regjeringen å gjøre noe med. Målsettingen om digital tilgang skal sikre alle et tilbud om høyhastighetsnett og mulighet for tilang til utstyr og veiledning i bruk. Regjeringen har økt innsatsen for tilgang til bredbånd, og ved utgangen av 2007 vil ca. 98 pst. av husstandene ha slik tilgang. Det er veldig bra. Komiteen er imidlertid enig med Regjeringen i målet om bredbånd til alle, og at det gjennomføres en mer detaljert kartlegging av bredbåndstilgangen i kommunene enn det er gjort tidligere, slik Regjeringen har varslet, da det er mange hvite flekker på kartet uten tilgang, også i sentrale strøk som ikke blir bygd ut kommersielt. Digital tilgang handler imidlertid ikke bare om bredbånd, men også om tilgang til utstyr og veiledning for dem som ikke har egen pc, og ikke kan bruke en. Det er viktig å motvirke slike klasseskiller i samfunnet og tilrettelegge for at alle skal ha like muligheter til å delta. I Storbritannia har man gjennom et nasjonalt prosjekt bl.a. tilrettelagt for kommunale møtesteder og sentre der innbyggerne tilbys tilgang til pc-utstyr og veiledning. Regjeringen foreslår et lignende opplegg i Norge, gjennom bl.a. bruk av bibliotekene, der det er gratis å henvende seg. Bibliotekene har til dels en slik rolle i dag i mange kommuner, og etter det jeg forstår, ønsker bibliotekforeningen en forsterking av denne rollen, i forbindelse med bibliotekmeldingen som kommer. Det forutsetter imidlertid en forsterket innsats slik at bibliotekene utstyres med tilstrekkelig pc-utstyr og rom til å huse det og kompetanse til å veilede dem som har behov. Dette er i dag et kommunalt ansvar. Universelt utformede IKT-løsninger er en forutsetning for at alle skal kunne delta. Dette er det tverrpolitisk enighet om og stor politisk fokusering på. Derfor er det et klart mål for Regjeringen at all teknologisk utvikling med IKT innen offentlig sektor skal bygge på universelt utformede løsninger. Private oppfordres til det samme. Vi støtter Regjeringen i dette og vil understreke viktigheten av at den politiske målsettingen tas på alvor, slik at alle offentlig eide og offentlig støttede nettsteder satser på løsninger som innfrir internasjonale kriterier for universell utforming for bl.a. blinde og svaksynte, dyslektikere og døve. Digital kompetanse i hele befolkningen er essensielt. Regjeringen vil derfor øke fokuseringen på digital kompetanse og legge bedre til rette for utsatte grupper som eldre og dem utenfor arbeidslivet, grupper som i dag henger etter når det gjelder bruk av elektroniske løsninger. Seniorsentre og NAV-kontorene ute i kommunene kan være aktuelle for å sørge for opplæring av disse gruppene. Samtidig er det viktig å opprettholde parallelle manuelle tjenester når de blir etterspurt, slik at disse gruppene ikke blir ekskludert fra tjenestene. Regjeringen har som mål at norsk skole skal være en foregangsskole i verden når det gjelder bruk av IKT i undervisning og læring og pedagogisk IKT-bruk. Kunnskapsløftet stiller krav til digital kompetanse som en av ferdighetene elevene skal ha tilegnet seg i grunnskolen. For å komme dit må det satses systematisk på kompetanseutvikling av lærere og skoleledere og på investering i utstyr på skolene. Status for IKT i skolen varierer stort fra kommune til kommune og mellom skolene i en kommune. Jeg synes det er et paradoks at vi foreldre kan kommunisere elektronisk med offentlige tjenester via e-post, mens det ikke er mulig å gjøre det med skole og barnehage mange steder. For å nå de nasjonale målene i Kunnskapsløftet og i denne meldingen for IKT tror jeg det er nødvendig å få et sterkt nasjonalt fokus på dette, gjerne gjennom et nasjonalt prosjekt, slik man har gjort i Storbritannia. Regjeringen vil framover legge til rette for en døgnåpen elektronisk forvaltning der virksomhetene i langt større grad må samarbeide og samordne sine IKT-løsninger. Dette skal baseres på hovedprinsipper om utvikling av elektroniske selvbetjeningsløsninger, etablering av tverrsektorielle fellesløsninger og felles arkitekturprinsipper for offentlig sektor og bruk av programvare med åpen kildekode og åpne standarder. Gode komponenter fra ett prosjekt må kunne gjenbrukes. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet vil understreke behovet for en sterkere samordning av IKT-satsingen i staten, og at det legges opp til at alle offentlige tjenester skal baseres på sømløse IKT-løsninger. Behovet for dette er understreket for både innbyggerne og næringslivet, som møter mange forskjellige nettportaler når de skal ha kontakt med det offentlige. Regjeringens satsing på Altinn og Minside er imidlertid et viktig skritt i riktig retning som er blitt godt mottatt. Jeg har nå gjennomgått noen av de forutsetninger som Regjeringen har pekt på for å oppnå ambisjonene og målsettingene i IKT-meldingen, nemlig nødvendigheten av at alle har digital tilgang og kompetanse, og behovet for offentlig samordning av IKT-satsingen. Andre viktige innsatsfaktorer som understrekes i meldingen, er IKT-sektorens betydning for produktivitetsveksten i økonomien og hvilke muligheter den teknologiske utviklingen gir for effektivisering i næringslivet og for utvikling av ny næringsvirksomhet. IKT bidrar til å øke produktiviteten innenfor en rekke forskjellige sektorer og næringer, gjennom bl.a. automatisering av arbeidsoperasjoner som erstatning for arbeidskraft og gjennom økt bruk av teknologiske løsninger. Et eksempel er skogbruksnæringen, der skogbruksplanene fram til 2004 ble utviklet bl.a. ved at skogteknikere gikk ute og registrerte skogen med vanlige analoge instrumenter. I dag utvikles planene ved hjelp av lasermåling og fly- og satellittbilder som har så god oppløsning at det ikke er nødvendig å ha skogteknikere ute for å registrere i skogen lenger. Dette er et eksempel på effektivisering av arbeidsoperasjoner ved å utvikle og ta i bruk ny teknologi innenfor en næring som tradisjonelt ikke forbindes med høyteknologiske løsninger, og som har frigitt arbeidsressurser til andre viktige oppgaver i velferdssamfunnet. Et firma som har vært sentralt i denne utviklingen, er Prevista AS på Kongsberg. Det er viktig å gi IKT-næringen og næringslivet generelt gode vilkår for vekst og innovasjon. Regjeringen ønsker å fremme en kultur for nyskaping gjennom samspill mellom næringslivet, offentlig sektor og forskningsmiljøet. IKT-meldingen påpeker at statlige bevilgninger til FoU innenfor IKT har sakket akterut, til tross for at IKT allerede i 1999 ble utpekt som ett av fire prioriterte områder. Jeg er derfor glad for at det i komiteen er tverrpolitisk enighet med Regjeringen om at det er nødvendig å øke den offentlige forskningsinnsatsen i de generelle bevilgningene til forskning og utvikling, og spesielt til grunnforskning som kan gi grobunn for ny industri og nye arbeidsplasser, og til deltakelse i ulike EU-programmer. Det er imidlertid også behov for å stimulere til forskning og utvikling i næringslivet, og et virkemiddel som har fungert godt, har vært SkatteFUNN-ordningen, ikke minst når det gjelder IKT i små og mellomstore bedrifter. Til sist vil jeg nevne et område som er viktig i informasjonssamfunnet, nemlig IKT-sikkerhet og personvern. Regjeringen har varslet at det nå utarbeides en ny nasjonal strategi for informasjonssikkerhet som vil foreligge til budsjettproposisjonen for 2008, og det er i meldingen foreslått en rekke tiltak for å fremme personvern, bl.a. blir det nå nedsatt en personvernkommisjon som skal ha en bred tilnærming til dette arbeidet. Med dette vil jeg gi ros til Regjeringen for framleggelse av en god og viktig melding og til komiteen for et godt samarbeid, og anbefaler Stortinget å gjøre vedtak i tråd med innstillingen fra komiteen.