Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-08:
Gjennom et godt samarbeid med arbeidstakere, behandlende leger, arbeidsgivere og NAV-kontorene mener Fremskrittspartiet at det må være mulig å føre mange flere tilbake til arbeidslivet. Fremskrittspartiet legger i sitt alternative forslag til statsbudsjett fram flere forslag som vil gi både arbeidsledige, uføretrygdede, tidsbegrenset uføre og sykmeldte muligheter til å komme ut i produktivt arbeid, i stedet for å måtte være arbeidsledige, helt sykmeldte eller helt eller delvis uføretrygdede. For Fremskrittspartiet er det en målsetting at flest mulig av dem som i dag er tidsbegrenset uføre eller uførepensjonister og som er i stand til å delta i arbeidslivet, skal gjør det. Det er viktig at det gjennom forskjellige tiltak som lønnstilskudd og tiltrettelagte arbeidsplasser legges til rette for at uføre igjen kan delta i arbeidslivet. Dette vil øke livskvaliteten for de mange uføre som ønsker seg tilbake til arbeidslivet, samtidig som det sparer samfunnet for store beløp. Fremskrittspartiet har ved flere anledninger blitt gjort oppmerksom på at et til dels stivbent regelverk og et lite fleksibelt system vanskeliggjør muligheten for å finne de optimale løsningene for den enkelte. Et eksempel er fra Dagsavisen 6. desember i år hvor en som ønsker å kjøre minibuss, blir nektet. Regjeringen sier de ønsker å øke satsingen for å bekjempe fattigdom. Dessverre setter ikke Regjeringen inn de tiltakene som synes nødvendige for å få en effektiv bekjempelse av fattigdom i Norge. Tall ifølge Norsk Pensjonistforbund viser at 246 000 minstepensjonister lever på en pensjon som gjør at de er under fattigdomsgrensen til OECD. Dessverre er Regjeringen helt fraværende når det gjelder å gi denne gruppen av fattige en bedre levestandard. Det er flere viktige tiltak som kan settes i gang for å bekjempe fattigdom. De to viktigste enkelttiltakene er etter Fremskrittspartiet syn en reduksjon av det skyhøye skatte- og avgiftsnivået, og at det må stilles krav til den som er mottaker av økonomisk sosialhjelp og andre stønader fra det offentlige. Gjennom at flere folk får seg arbeid og de usosiale avgiftene reduseres, vil flere kunne komme seg ut av fattigdomstilværelsen. Staten må redusere de byrdene staten selv gjennom skatter og avgifter har lagt på dem som har minst, og som forsterker problemene som utsatte enkeltpersoner og familier har. Derfor burde staten etter Fremskrittspartiets mening starte med å senke de usosiale avgiftene for dem som har minst. Høyt sykefravær rammer både bedrifter, enkeltpersoner og samfunnet som helhet. Høyt sykefravær kan ha mange årsaker, bl.a. kan det være tegn på dårlig ledelse eller uakseptabelt høyt press på arbeidsplassen. Langtidssykefraværet kan sette arbeidsplasser i fare. Spesielt er små bedrifter med spesialkompetanse svært utsatt. Sykefraværet er også en stor belastning for samfunnet med høye utbetalinger fra staten. Fremskrittspartiet er alvorlig bekymret over at sykefraværet over tid har økt igjen, spesielt i offentlig sektor. Dette til tross for stor satsing for å redusere sykefraværet. Spesielt bekymringsfullt er det at sykefraværet går oppover til tross for at avtalen om inkluderende arbeidsliv er ytterligere utvidet og forbedret og burde være kjent i arbeidslivet. Fremskrittspartiet konstaterer at Regjeringen i sitt forslag til statsbudsjett hadde lagt opp til endrede regler for sykelønn. Arbeidsgiverne skulle belastes med å betale mer i sykelønnsperioden. Dette ville ramme arbeidsgiverne hardt. I tillegg ville dette mest sannsynlig medført at arbeidstakere som tilhører de gruppene i befolkningen som har høyere sykefravær enn andre, ville blitt skjøvet ut av arbeidslivet. Fremskrittspartiet konstaterer videre at Regjeringen har inngått en avtale om ytterligere videreføring av avtalen om et inkluderende arbeidsliv. Fremskrittspartiet mener derfor at Regjeringens framgangsmåte i denne saken har vært særdeles uheldig. Jeg mener det skal være respekt for inngåtte avtaler, og har hele tiden ment at IA-avtalen skulle vært videreført i avtaleperioden med mindre partene i fellesskap ønsket endringer. Regjeringen valgte i ettertid å nedsette et partssammensatt utvalg, ledet av statsministeren, som nå har fremmet alternative forslag for å få utgiftene til sykelønn ned. Fremskrittspartiet aksepterer den reviderte IA-avtalen, da partene i IA-arbeidet har sluttet seg til den nye avtalen. Vi vil likevel påpeke at det er viktig at man tar på alvor inkluderingen av eldre arbeidstakere i arbeidslivet. Når den lavere satsen for arbeidsgiveravgift for seniorer nå økes og skal erstattes av andre tiltak, forventer vi at Regjeringen tar dette alvorlig og at man gjennom den nye IA-avtalen kan påvise at de nye tiltakene gir den ønskede effekt. Det må også settes av nødvendige ressurser til denne oppfølgingen i samarbeid med partene, organisasjonene og institusjonene som arbeider med disse utfordringene. Fremskrittspartiet hilser velkommen forslaget i den nye IA-avtalen om kjøp av helsetjenester og rehabilitering for arbeidstakere som har behov for dette. Dette vil sikre at flere arbeidstakere raskt kan komme ut i arbeidslivet igjen etter endt sykdomsperiode. Fremskrittspartiet har påpekt dette som et tiltak i mange år, og jeg er glad for at Regjeringen også har innsett at dette gamle fremskrittspartiforslaget er fornuftig. Vi mener at dette også kan brukes på private helseinstitusjoner, ikke bare på offentlige. Mange pensjonister har det godt økonomisk, men det er først og fremst de som gjennom et langt yrkesaktivt løp har opparbeidet seg tilleggpensjoner. Dessverre er det slik at altfor mange pensjonister, og da spesielt minstepensjonister, sliter økonomisk. Mange av disse har vært hjemmeværende og gjennom et langt liv tatt vare på barn, pleietrengende foreldre/svigerforeldre, samt utført verdifulle oppgaver i hjemmet. Fremskrittspartiet mener at de andre partiene så altfor lett har glemt minstepensjonistenes tidligere innsats i samfunnet. Den levestandarden minstepensjonistene har i dag, er ikke verdig. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å gi minstepensjonistene et økonomisk løft slik at deres hverdag ikke bare skal være en kamp for å betale regninger. Pensjonen til minstepensjonister skal være på et nivå som også gir økonomiske muligheter for å oppleve det som mange andre tar som en selvfølge. Fremskrittspartiet foreslår derfor å øke minstepensjonen med 13 000 kr i året, slik at den blir to ganger grunnbeløpet i folketrygden. Gjennom flere år har pensjonene vært underregulert i forhold til vanlig lønnsinntekter. Fremskrittspartiet mener at reguleringen av pensjoner i framtiden må heves til samme nivå som for lønnsmottakere. Gifte og samboende pensjonister er nå nærmere å være likestilt med enslige pensjonister etter at Fremskrittspartiet høsten 2002 gjennom budsjettforliket om budsjettet for 2003 fikk gjennomslag for en større likestilling. Fremskrittspartiet vil at de som mottar pensjon og derved har opparbeidet seg en rettighet gjennom et langt liv, ikke skal straffes økonomisk gjennom pensjonen fordi de er gift eller samboende. Vi mener at alle avkortinger skal fjernes, og fremmer derfor forslag der man ber Regjeringen legge fram en plan for nedtrapping av avkortingen av grunnpensjonen til gifte og samboende pensjonister i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2007. Fremskrittspartiet har som mål at flest mulig som er syke, skal komme raskt tilbake i arbeidslivet. Kjøp av helsetjenester er en effektiv måte å gjøre dette på. Fremskrittspartiet vil gjeninnføre den gamle ordningen med kjøp av helsetjenester, og vil at den i sin helhet skal legges inn under den nye arbeids- og velferdsetaten. Dette vil ha en positiv virkning bl.a. på sykepengeutbetalingene, og unødvendige problemer for arbeidstakere og bedrifter kan reduseres betraktelig. Derfor foreslår Fremskrittspartiet at denne ordningen styrkes med 100 mill. kr. Fremskrittspartiet er opptatt av at de som har behov for trygdeytelser, skal få det, på et nivå som gir den trygdede et verdig liv. Samtidig er det av avgjørende betydning at arbeidet mot trygdemisbruk intensiveres. Fremskrittspartiet vil påpeke at utgiftene til begravelse kan utgjøre en ikke ubetydelig belasting på flere familiers økonomi. I en situasjon der et familiemedlem har gått bort, kan store utgifter til en verdig begravelse oppleves som en ekstra belastning, dersom økonomien er for trang. I dag kan kostnadene for en minimumsbegravelse beløpe seg til over 25 000 kr. Fremskrittspartiet mener derfor at det er behov for en gjennomgang av dagens ordning knyttet til gravferdsstønad. Ordningen må være slik at også de med dårlig økonomi er sikret en verdig minimumsbegravelse. Fremskrittspartiet har derfor fremmet forslag om å be Regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2007 å legge fram en egen sak som omhandler gravferdsstønad, for å få belyst hva kostnadene er for en verdig minimumsbegravelse, samt om det eksisterer store forskjeller fra landsdel til landsdel. Fremskrittspartiet er kjent med at Regjeringen har lagt fram en egen stortingsmelding om seniorpolitikk og synes dette i seg selv er svært positivt. Fremskrittspartiet har ved flere anledninger, også i brevs form til statsråden, etterlyst det. Fremskrittspartiet viser til forliket mellom partene i arbeidslivet og Regjeringen når det gjelder IA-avtalen, og registrerer at partene har blitt enige om å øke arbeidsgiveravgiften for ansatte over 62 år. Vi er ikke glad for dette, men som jeg har sagt tidligere, aksepterer Fremskrittspartiet den inngåtte avtalen. Fremskrittspartiet mener også at de eldre arbeidstakerne, altså de over 62 år, besitter en meget verdifull kompetanse som det norske arbeidsmarkedet ikke kan gå glipp av. I dag opplever vi dessverre at stadig flere av de eldre blir utstøtt fra arbeidsmarkedet. Dette skyldes mange forhold, men kanskje et av de viktigste er at det ikke er god nok kompetanse blant lederne verken i offentlig eller privat sektor på hvordan man tar i bruk denne gruppen som en ressurs. Fremskrittspartiet mener derfor at det er behov for mer målrettede tiltak som kan øke kompetansen blant lederne både i offentlig og privat sektor når det gjelder seniorpolitikk. Vi mener det er viktig at man innleder en nær dialog med organisasjonene, som f.eks. Senter for seniorpolitikk, for å dem til aktivt å bli med på å utforme målrettede tiltak som kan bedre kompetansen. Vi foreslår, sammen med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, at Regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2007 legger fram en egen sak for hvordan kompetansen blant lederne kan bedres for å fremme en bedre seniorpolitikk. Jeg tar opp de forslagene jeg har referert til.