Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2018-06-15:
Etter en krevende periode i norsk økonomi og med et kraftig fall i oljeprisen så å si over natten er norsk økonomi igjen i positiv utvikling, preget av optimisme og vekst. Den økonomiske politikken regjeringen har ført, har truffet godt. Politikken virker. Regjeringen, med statsminister Erna Solberg til rors, har ført en stø kurs i en utrygg tid. Regjeringen har vist seg å være velgernes tillit ved valget sist høst verdig. Situasjonen i norsk næringsliv og i arbeidsmarkedet er ytterligere forbedret etter at revidert ble lagt fram. Ikke minst er det gledelig at sysselsettingen nå øker, og at ledigheten er rekordlav. I Trøndelag er faktisk ledigheten helt nede på 1,8 pst. nå. Kronekursen, lav rente og ansvarlige lønnsoppgjør har styrket bedriftenes konkurranseevne, ikke minst gjelder det den eksportrettede industrien. Det er optimisme og investeringsvilje i de fleste næringer og bedrifter over hele landet. Med stigende oljepriser, en økonomi som går bra, og et anslag for vekst på om lag 2,5 pst. eller kanskje høyere er det nå behov for å gi litt mindre gass i finanspolitikken. Det må vi, skal vi skjerme kronekursen og unngå uønsket renteøkning og ukontrollert kostnadsvekst. Vi reduserer derfor oljepengebruken og justerer ned bruken av oljeinntektene ytterligere. Etter et godt samarbeid med Kristelig Folkeparti ble det oppnådd enighet om revidert nasjonalbudsjett, kanskje overraskende for mange, før fristens utløp. Avtalen innebærer at hovedlinjene i inneværende års budsjett videreføres. Det gjelder i skattepolitikken, der vi har bedret rammebetingelsene gjennom å lette betydelig på skattebyrden for bedrifter og husholdninger. Det gjør vi i tråd med anbefalinger fra bl.a. OECD for å stimulere til økt vekst. Et lavere skatte- og avgiftsnivå øker verdiskapingen og legger til rette slik at det nå skapes flere jobber i privat virksomhet. Endringene i maskinskatten er et slikt viktig tiltak. Vi har flere eksempler på at vi gjør det enklere å etablere nye næringer i distriktene. En rekke mikrobryggerier og små gründerbedrifter jubler nå over avgiftskutt i revidert. Reindriftsnæringen kan glede seg over avgiftsfritak på driftsmidler tilsvarende det landbruket allerede har. Jeg er også glad for at frivilligheten styrkes ved at merverdiavgiftskompensasjonen til idrettsanlegg økes med 100 mill. kr. Utover dette har vi sørget for en styrking av kommuneøkonomien for å gjøre lokalsamfunnene i stand til å levere gode tjenester. En ytterligere styrking kommer i forbindelse med innføringen av bemanningsnorm i barnehagene. Videre fortsetter regjeringen i samarbeid med Kristelig Folkeparti satsingen på forenkling for bedrifter. Vi øker bevilgningene til forskning og utdanning og til investeringer i en mer moderne, effektiv og klimavennlig infrastruktur. Vi får bedre veier og jernbane, og vi digitaliserer bedre. Hovedutfordringen for norsk økonomi framover er å bli grønnere og mindre oljeavhengig. Det er en stor omstilling vi er i gang med, og vi vet at det vil bli langt mindre handlingsrom i økonomien framover. Vi må i enda større grad lykkes i å inkludere flere i arbeidslivet, forebygge utenforskap, effektivisere offentlig sektor og ikke minst skape nye jobber. Det må vi klare, skal vi klare å skape bærekraft for velferden med den demografiske utviklingen vi har. Det er en tilleggsbekymring, som flere har vært inne på her i dag, at fødselstallene nå går ytterligere ned. Her må vi se på nye tiltak for å snu en negativ trend. Selv om vi har bunnsolide statsfinanser og et oljefond på om lag 8 000 mrd. kr, er vi samtidig sårbare på en del områder. Det internasjonale pengefondet, IMF, har berørt en del av disse forholdene i sin siste rapport om norsk økonomi, der de også gir noen råd. Selv om oljefondet er stort, er det ikke stort nok til å dekke framtidige kostnader som henger sammen med en aldrende befolkning, store pensjonsforpliktelser og økningen i kostnader vi vet vil komme i eldreomsorg og helsevesen. Vi har en liten og åpen økonomi, og vi er avhengige av en regelstyrt, forutsigbar situasjon i internasjonal handel. Tendensene vi nå ser, til proteksjonisme og etablering av tollmurer, bekymrer. Norge vil tape, skulle vi få en situasjon med handelskrig mellom viktige handelspartnere. Utfallet av brexit, som omfatter våre desidert største markeder, Storbritannia og EU, er uvisst per i dag. En annen bekymring er den høye gjeldsgraden i norske husholdninger og den høye prisveksten i boligmarkedet, som gjør at mange familier er sårbare for uventede renteøkninger. I dag gleder vi oss likevel over den positive utviklingen i norsk økonomi, som viser at politikken virker. Da er det viktig å videreføre den gjennom å holde en stø kurs.