Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-19:
Regjeringens forslag til revidert budsjett 2015 er godt forankret i det budsjettet som ble vedtatt av stortingsflertallet i fjor høst. Utviklingen i norsk økonomi tilsier stabile og forutsigbare rammebetingelser for å stimulere til verdiskaping og sysselsettingsvekst i en krevende situasjon, hvor mange bransjer merker behovet for omstilling. Hovedretningen i budsjettet for 2015, med satsing på innovasjon, kunnskap og lønnsom infrastruktur, ligger fast. Kommuneøkonomien styrkes og gir rom for bedre tilbud til innbyggerne, overgangsordningen i den nye uføreordningen forbedres ytterligere, arbeidsmarkedstiltakene økes i andre halvår 2015, og endringer i permitteringsregelverket gjør det lettere å holde på kvalifisert arbeidskraft i perioder med midlertidig etterspørselssvikt. Det viser at regjeringen følger utviklingen i økonomien nøye, har tydelige prioriteringer og tilpasser offentlige tiltak i tråd med behovene for å dempe midlertidige utslag av en nødvendig omstilling. Budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre bidrar til en enda tydeligere prioritering av sentrale områder av stor felles betydning for de fire partiene. Den økonomiske politikken svarer godt på utfordringene som Norge står overfor. Lavere rente gir drahjelp til norsk økonomi, og en svakere kronekurs bedrer konkurranseevnen og støtter opp under næringslivets evne til omstilling. Moderasjon i årets lønnsoppgjør trekker i samme retning og demper utslagene i produksjon og sysselsetting. Utgangspunktet vårt er godt; vi har en fleksibel arbeidsstyrke, vi har høy sysselsetting, og vi har fortsatt relativt lav arbeidsledighet. Finanspolitikken støtter opp under vekst, men uten å sette kronekursen på spill. Budsjettet som ble vedtatt i fjor høst, inneholdt en rekke tiltak som letter omstillingene i økonomien og bidrar til vekst. Skattenivået er på vei ned, og i løpet av to budsjettår reduseres skatter og avgifter med over 13 mrd. kr. I budsjettet for 2015 ble bilavgiftene alene redusert med 1,7 mrd. kr, og regjeringen foreslår nye prinsipper og ny retning for bilavgiftene, med utgangspunkt i enigheten mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre. Fremskrittspartiet vil ha et avgiftssystem som premierer nye, sikre og miljøvennlige biler, og det blir nå en realitet, med basis i avtalen mellom de fire samarbeidspartiene. Norsk økonomi preges av behovet for omstilling, og en vellykket omstilling i privat sektor forutsetter at det også er vilje og evne til omstilling i offentlig sektor. Derfor er regjeringens forslag til omstillingsprosesser og reformer i forvaltningen viktige bidrag til bedre ressursutnyttelse og samordning, avbyråkratisering og effektivisering. Redusert skatte- og avgiftstrykk både for bedrifter og for privatpersoner, mindre byråkrati og en enklere hverdag for folk flest er viktige politiske prioriteringer for Fremskrittspartiet, og det er bra at regjeringen viser handlekraft, følger opp med konkrete tiltak og legger til rette for en god økonomisk utvikling i Norge. Arbeiderpartiet forfekter fortsatt sine tradisjonelle løsninger på fremtidens utfordringer – med økte skatter og avgifter, flere offentlige tiltak og større offentlige utgifter skal landet bygges. I sitt alternativ for 2015 foreslo Arbeiderpartiet å øke skatter og avgifter med ca. 10 mrd. kr, og vi ser den samme retningen i deres forslag til revidert budsjett. Det er stikk i strid med entydige signaler fra norske bedrifter som ønsker en politikk for bedre rammebetingelser, bedre infrastruktur og styrket konkurranseevne, ikke nye kostnadsdrivende skatter og offentlige tiltak. Arbeiderpartiet kritiserer regjeringens bruk av avkastningen fra Statens pensjonsfond utland, selv om det er klart innenfor handlingsregelen og ikke minst i tråd med intensjonen om å investere i kunnskap, forskning og vekstfremmende skattelettelser. I sitt alternative budsjett for 2015 la de opp til å bruke 2 mrd. kr mindre fra oljefondet og kritiserte regjeringen for ny rekord i uttak. Et lavere underskudd ville imidlertid bidratt mindre til økonomisk vekst og sysselsetting. Arbeiderpartiet foreslo å øke skattene med 10 mrd. kr for å finansiere rekordhøy offentlig utgiftsvekst. De kritiserer regjeringen for høy utgiftsvekst, men deres eget opplegg hadde høyere vekst, og en rekordhøy skatteøkning ville gjort det vanskeligere også å gjennomføre et moderat lønnsoppgjør. Det ville gjort det mindre lønnsomt å investere i norske bedrifter og dermed i nye arbeidsplasser og produktivitetsvekst. Arbeiderpartiets analyse er gal når de bare satser på økte offentlige utgifter for å sikre omstilling. Vi får mindre vekst i konkurranseutsatt næringsliv som leverer til oljesektoren. Målet må derfor være å legge til rette for nye arbeidsplasser og vekst i andre konkurranseutsatte bedrifter. Det får vi ikke om vi bare flytter sysselsettingen fra oljenæringen over i offentlig sektor. Nye arbeidsplasser i privat konkurranseutsatt sektor er også sentralt for å sikre bærekraftige statsfinanser og et solid grunnlag for velferd på sikt. Vi må bruke handlingsrommet i budsjettpolitikken til å gjøre det mer lønnsomt å arbeide og investere i norske arbeidsplasser, ikke bare til å pumpe opp offentlig forbruk som fremtidige generasjoner ikke kan finansiere. I innstillingen fra finanskomiteen om revidert budsjett er Arbeiderpartiet svært kritiske til regjeringens satsing på kommunene, og i sin merknad peker de på at det er uenighet mellom regjeringen og KS om hvordan skattesvikten forventes å utvikle seg i 2015. Hvis denne påstanden bygger på informasjon som fremkom i finanskomiteens høring om revidert, er det ganske oppsiktsvekkende. I høringen ga KS tvert imot uttrykk for at de vurderer skatteanslaget i revidert budsjett som rimelig, gitt de makroøkonomiske anslagene i budsjettet, med henvisning til egne beregninger basert på alternative forutsetninger, bl.a. anslag fra Statistisk sentralbyrå og Norges Bank. Med disse som utgangspunkt må regjeringens forslag om å styrke kommuneøkonomien med 1,1 mrd. kr ekstra være svært tilfredsstillende for norske kommuner. I tillegg gir budsjettavtalen mellom de fire partiene 100 mill. kr til, slik at det totalt blir tilført 1,2 mrd. kr for å sikre et godt velferdstilbud til innbyggerne. Forenkling, ny organisering og bl.a. statlig finansiering av eldreomsorgen vil sikre brukernes rettigheter nasjonalt, uavhengig av kommunale prioriteringer og varierende kommuneøkonomi. Samtidig må vi ikke pålegge kommunene nye oppgaver som de ikke har kapasitet eller økonomi til å utføre. Regjeringen foreslår en tiltakspakke mot terror, og det tilrettelegges for å etablere 35 nye stillinger til arbeid med fremmedkrigere og forebygging av radikalisering. Revidert budsjett gir nye ressurser både til beredskap og for å møte utfordringer i et trusselbilde som er mer sammensatt og mer komplisert enn tidligere. Radikalisering og hvitvasking av økonomiske midler til terror er en trussel mot det sivile samfunn i Norge. Det er en viktig statlig oppgave å beskytte sine innbyggere – kanskje en av de aller viktigste. Vi som enkeltindivider skal føle oss trygge i hverdagen, og vi skal stole på at politiet har tilstrekkelige ressurser til å gi oss den tryggheten. Stortingets vedtak om nærpolitireform og de nye stillingene som budsjettene har bidratt til å opprette i politiet, er viktige virkemidler for å sikre innbyggerne en nødvendig trygghet. Jeg vil til slutt bare kommentere det felles forslaget som nå er fremlagt, vedrørende land-for-land-rapporteringen, der partiene i realiteten ber regjeringen om å videreutvikle det regelverket som ble innført i 2014. Det er i tråd med Fremskrittspartiets syn, som vi også forfektet i debatten sist mandag. Vi er for innsyn og åpenhet. Samtidig skal man også ta hensyn til de bedriftene som skal innrapportere, og ikke gjøre for raske endringer. Forslaget innebærer i realiteten at man nå ber regjeringen om å foreta en gjennomgang og en evaluering i forhold til det som var Stortingets målsetting da man vedtok dette regelverket. Dette støtter Fremskrittspartiet fullt ut.