trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-12-05:
Det var mange ord, men det var ikke et veldig tydelig svar på spørsmålet om regjeringens brudd på opplysningsplikten overfor Stortinget, som vi også har sett i andre saker. Vi så det med satellittsaken, som jeg nevnte i debatten tidligere. Vi så det med bidraget til opptrening av militser i Syria, hvor de nekter å opplyse oss om hvem de har trent til krigføringen der. Vi vet at opplysningsplikten er helt avgjørende for det norske demokratiet og tilliten mellom Stortinget, befolkningen og regjeringen. Men vi har en regjering som har tatt litt lett på denne grunnlovfestede opplysningsplikten. Jeg vil gjerne ha et svar på hva regjeringen helt konkret vil gjøre for å endre praksisen, slik at regjeringen slutter å bryte opplysningsplikten overfor Stortinget og heller etterlever denne plikten overfor Stortinget.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Når man er i en debatt, er det viktig at man klarer å holde de ulike begrepene fra hverandre. Det er viktig både i Stortinget, i Dagsnytt atten og ellers i samfunnet. Det er veldig viktig å vite om vi snakker om sikkerhetsinstruksen eller forskriften. Når det gjelder forskriften, handler det om politiets egne objekter. Når det gjelder instruksen, er det slik at Riksrevisjonen påpeker en betydelig forbedring, og her kan jeg vise til at vi har en plan som gjør at vi har dekket det innen februar 2019.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
I går snakket vi ikke om Riksrevisjonens rapport, i går snakket vi om bruk av midler innenfor politiet. Jeg må ærlig talt innrømme at vi har brukt mye penger på betong de siste årene i politiet. Men det er heller ikke slik at det ikke har vært øremerkinger, som jeg så noen snakket om. Pengene til beredskapssenteret er øremerket, inkluderer også en del betong. En del av de andre tingene vi har bevilget penger til, er også øremerkinger.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Jeg vil sterkt understreke at jeg tar det ansvaret vi har. Vi har altså en plan – for nærmest å si det med Egon Olsen: Den er timet og tilrettelagt. Vi vet når vi vil være i mål i henhold til det Riksrevisjonen har påpekt, og vi har satt av midler for å komme i mål. Det er slik i den øvrige delen av Norge at det alltid er objekteier som har ansvaret for å sikre sine objekter. I henhold til den nye sikkerhetsloven som er vedtatt og blir iverksatt, vil Justisdepartementet få et økt ansvar for å kunne iverksette tiltak overfor andre departementer. Men i utgangspunktet er det slik at det er objekteier som har ansvar for å sikre sine objekter.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Det er vanskelig for meg å gi en forklaring på hvilke vurderinger som ble gjort i departementet før min tid. Men la oss si det sånn: Det er en helt naturlig del av enhver styringsdialog å diskutere de forslag som kommer fra underliggende etater. Jeg tenker ikke at det er noe oppsiktsvekkende. Jeg tenker at det er en naturlig del for enhver justisminister. Forslagene som kommer, skal vurderes, man skal stille kritiske spørsmål til dem, og så skal man foreta prioriteringer etter det. Det er mitt generelle utsagn. Jeg ba om å få en plan fra Politidirektoratet for å dekke avvikene på objektsikring – i år, etter at jeg ble justisminister – og fikk den planen. Det er den planen som er beskrevet i statsbudsjettet, og som vil gjøre at vi er i mål med de skjermingsverdige objektene i 2020.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Representanten gir inntrykk av at den planen som ble presentert i sommer, er den eneste planen som handler om objektsikring. Jeg må minne om at hele beredskapssenteret er objektsikring i veldig, veldig stor grad – et objektsikringsprosjekt som SV ønsket å utsette, og som ville medført at vi ikke var i mål i 2020. Også prosjekter med datahall er objektsikring, og en rekke andre av tiltakene. Det vi snakker om her, var noen av Politidirektoratets gjenværende objekter. De har vi nå en plan for som gjør at vi kommer til å ha dekket dem i 2020.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
La meg begynne med slutten. Ja, det bør være i henhold til sikkerhetsloven. Det er min generelle holdning. Beredskapssenteret på Taraldrud gjør at de siste objektene vil være sikret i 2020. Det er vanskelig å bygge Taraldrud fortere, men det er lett å utsette beredskapssenteret hvis man ønsker det, f.eks. gjennom å fremme et forslag i Stortinget om å utsette det, som Arbeiderpartiet og SV stemte for. Da ville vi ikke vært i mål i 2020.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Denne regjeringen har brukt over 7 mrd. kr på beredskapstiltak i sin periode. Så ser også jeg alvorlig på kritikken fra Riksrevisjonen – la det være helt klart. Vi er ikke i mål, og vi er ikke der hvor vi burde være. Så vil jeg si at hvis vi ser på det budsjettet som jeg i første rekke kan snakke for, som jeg legger fram her, er det over 865 mill. kr til beredskapssenter, det er 188 mill. kr til politiets sikringsprosjekter, i tillegg kommer 148 mill. kr til datahaller og 25 mill. kr til cybersikkerhet. Det er budsjettforslaget for 2019, og det er jeg veldig stolt av. Jeg synes det viser at vi tar objektsikring på alvor.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Jeg tar Riksrevisjonens kritikk på alvor, og jeg kan også skissere hva jeg opplagt – i ettertid – synes vi kunne gjort bedre. Jeg er enig i det statsministeren sa i høringen. Vi kunne informert Stortinget tidligere, tydeligere og mer helhetlig. Så ja, det var absolutt muligheter for oss til å være bedre på de punktene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Det har vært interessant å sitte og følge debatten og høre Ulf Leirstein, som er partifelle til Tor Mikkel Wara. Han sa i sitt innlegg at man har «god samvittighet for alt man har levert». Det er et sitat fra Ulf Leirstein. Når man leser Riksrevisjonens rapport om det man har gjort på Justisdepartementets område, står det at man ser «svært alvorlig» på det som har skjedd når det gjelder grunnsikring og hvordan departementet har fulgt opp de vedtak som Stortinget har fattet. Er justisministeren enig i at man har «god samvittighet for alt man har levert», som Fremskrittspartiets talsperson, Ulf Leirstein, uttalte i debatten?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Det har blitt en øvelse for denne regjeringen å være full av selvskryt og løfte opp ulike budsjettposter. Men mange av oss som er folkevalgte, reiser mye rundt i Norge, vi møter politiet lokalt, og vi diskuterer med dem: Hvordan er virkeligheten? Politiets egen fagorganisasjon, Politiets Fellesforbund, har beskrevet at det var kriselignende tilstander i elleve av tolv politidistrikter i sommer. Så festtalene her i salen og virkelighetsbeskrivelsen til dem som har uniformen på, er veldig forskjellige, og festtalene til Fremskrittspartiets talspersoner her i salen og virkelighetsbeskrivelsene i Riksrevisjonens rapport er også veldig, veldig forskjellige. Når justisminister Tor Mikkel Wara nå hører talspersonen fra Kristelig Folkeparti si at det er «svært alvorlig» og «sterkt kritikkverdig» det som står om hvordan regjeringen har fulgt opp Riksrevisjonens rapport fra 2017, er justisministeren da enig i Kristelig Folkepartis kritikk, at den måten regjeringen har fulgt opp justissektoren på de siste to årene, er «svært alvorlig» og «sterkt kritikkverdig»?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Riksrevisjonen er Stortingets kontrollorgan. Statsråd Frank Bakke-Jensen bruker først talerstolen til å undergrave det som står i Riksrevisjonens rapport, at det er én versjon av virkeligheten, mens han har en litt annen versjon av virkeligheten. Av replikkordskiftet nå virker det som om det er målemetodene Riksrevisjonen bruker, Frank Bakke-Jensen som statsråd er uenig i. Men det er jo et ganske enkelt spørsmål å svare på. Er antall beredskapsklare HV-områder økt fra den første rapporten til i dag? Ja eller nei?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Det virker som om statsråden er mer opptatt av å prøve å undergrave det som står i Riksrevisjonens rapport, enn å ta tak i den situasjonen som er i Forsvaret og i Heimevernet. I Riksrevisjonens rapport står det at det er mangel på bemanning, det er mangel på kritisk materiell, og på enkelte områder er det for lite ammunisjon. Kristelig Folkeparti har tidligere i dag sagt at de vil at Stortinget skal vedta at det er «svært alvorlig» og «sterkt kritikkverdig», det som har skjedd på forsvarsområdet, det som har skjedd på Heimevernets område. Er statsråden enig i at det er «svært alvorlig» og «sterkt kritikkverdig»? Er statsråden uenig med det stortingsflertallet som Kristelig Folkeparti står for, i at det er alvorlig, det som faktisk skjer? Eller mener statsråden, som høyresiden her, at det er politisk spill, taktikkeri, og at det ikke er substans som ligger til grunn for Stortingets kritikk av regjeringen i denne saken?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Stortingsrepresentant Hans Fredrik Grøvan sa at det aldri er tvil om hvem som har ansvaret – statsministeren. Slik er det. I dag foreligger det et mistillitsforslag, og hvis det ikke får flertall, vil forslaget som Kristelig Folkeparti fremmer, få flertall, for da kommer Senterpartiet – og jeg vil tro også de andre opposisjonspartiene – til å slutte seg til det forslaget i runde nummer to. Da er spørsmålet til statsministeren: Hvilken holdning har hun til det vedtaket som da får flertall, der det står at arbeidet er sterkt kritikkverdig og svært alvorlig, og til den kritikken som regjeringen har fått for det arbeidet som er gjort med objektsikring? Hva er holdningen til det vedtaket, og hva blir endringen i atferd fra regjeringen, når de får et sterkest mulig flertall mot seg i en så alvorlig sak, der en skal sikre objekter, sikre beredskapen til folk, sikre landet mot terror?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
I vedtaket står det: «Stortinget mener det er sterkt kritikkverdig og svært alvorlig at regjeringen ikke har fulgt godt nok opp arbeidet med objektsikring hva gjelder grunnsikring av skjermingsverdige objekter og beskyttelse av objekter ved bruk av sikringsstyrker fra politiet og Forsvaret ved Heimevernet, samt at det har vært gitt mangelfull informasjon til Stortinget om utsettelser og kostnader.» Da må jeg forstå statsministeren slik at hvis dette blir vedtatt, vil vi framover få bedre informasjon til Stortinget, det blir mindre utsettelser, objektsikringen kommer til å bli bedre, og de vedtakene vi har gjort i Stortinget, kommer til å bli fulgt opp. Vil statsministeren ta dette vedtaket på alvor? Og har statsministeren en kommentar til at kritikken etter hennes fem første år i statsministerstolen er så sterk på et så grunnleggende område som beredskap?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-12-05:
Svein Harberg fra Høyre begynte debatten med å kalle det et politisk spill, det vi i opposisjonen drev med. Det er ikke et politisk spill, men svært alvorlig. I sin ytterste konsekvens er det blodig alvor hvordan vi jobber med beredskapen i et land. Så fortsatte Fremskrittspartiets talsperson, som sa at vedkommende hadde god samvittighet for alt som er levert – god samvittighet for alt som er levert? Har statsministeren samme oppfatning som Svein Harberg, om et politisk spill, og samme oppfatning som Fremskrittspartiet – god samvittighet for alt som er levert? Eller vil vi se en helt annen holdning fra statsministeren enn fra hennes partifeller her i Stortinget?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Først må jeg få starte med å si at jeg ser ikke på HVs operative evne som noen bagatell. Jeg har vært ganske tydelig på at jeg mener dette er alvorlig. Vi har også vært tydelige i høringen og i debattene om at måten man måler operativ evne på, er forskjellig fra Riksrevisjonens metode, som sier at enten så er man av eller så er man på, mens forsvarssjefens metode, heimvernssjefens metode, måler operativ evne med hensyn til materiell, trening, øving, planverk, hvordan man er stilt. Så vet jeg at det har vært en debatt – jeg har også vært til stede i den – om de beredskapsklare områdene fra 2014 til 2017, og der har vi vært åpne om en endring i målemetode. Så når HV-sjefen har sagt at den operative evnen er betydelig bedre, mener vi at det er riktig.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Nei, det sier jeg ikke, men jeg sier at en viktig del av denne debatten er at forsvarssjefen måler operativ evne på én måte, ser mye mer nyansert og mer helthetlig på det. HV-sjefen gjør også det. Målemetoden Riksrevisjonen brukte når det gjelder beredskapsklare områder, er å gå ned på områdenivå og spørre. Det er altså sånn at et null–én-svar på et HV-område ikke automatisk beskriver Heimevernets operative evne, Heimevernets evne til å utføre objektsikring og være klar til strid. Det er det vi har poengtert. Vi har vært åpne om at metoden ble endret underveis for å bli mer presis, for å bli mer treffsikker. Derfor er det forskjell på tallene om de beredskapsklare områdene som det er gitt svar om fra 2014 til 2017.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Nei, det mener ikke forsvarsministeren, men vi har vært åpne om at man måler det på forskjellige måter. Vi har også vært åpne i kommunikasjonen med Riksrevisjonen om at når forsvarssjef og HV-sjef måler operativ evne, så gjør de det ikke bare etter den metoden som Riksrevisjonen bruker i sin rapport, der Riksrevisjonen teller opp antall beredskapsklare områder og bruker det som en beskrivelse av Heimevernets operative evne. Vi mener det er viktig og er åpne om at man har et mer nyansert syn på det, man ser mer helhetlig på hva Heimevernet kan levere, på hva man har av materiell, det gir et annet bilde. Det er den metoden heimevernssjefen bruker når han ser på sitt område og rapporterer videre til forsvarssjefen. Det er den metoden forsvarssjefen bruker når han skal rapportere Forsvarets operative evne.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Svaret på det er ja. Så mener jeg det er viktig å si at vi hele tiden i vår kommunikasjon med Riksrevisjonen har poengtert det forhold at det å måle Heimevernets operative evne kun på beredskapsklare områder er å bruke et veldig unøyaktig måleverktøy. Man måler Heimevernets operative evne bedre når man ser helhetlig på det. Derfor var også heimevernssjefen så tydelig på de forbedringene man har sett i Heimevernet gjennom år både når det gjelder personell, når det gjelder materiell, når det gjelder hvem som har øvd, og når det gjelder hva man er klar til. Vi har også vært tydelige underveis på at for å være mer treffsikre når vi skal måle operativ evne, ble metoden, hvordan man rapporterte et beredskapsklart område, endret underveis. Ja, det har vært en diskusjon i høringene våre, men mitt svar i dag er at ja, det er flere beredskapsklare områder nå enn det var i 2014. Men hvis vi skal diskutere operativ evne, må vi ta med alle fasettene i dette.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Jeg slipper å gi karakteristikker av opposisjonen i denne saken. Jeg snakker om hva vi har gjort. Vi har tatt rapportene fra Riksrevisjonen, det arbeidet Riksrevisjonen har gjort, på største alvor. Vi har vist til en rekke punkter der vi har forbedret situasjonen underveis. Vi har vist til en rekke konkrete punkter der vi har gått inn og forbedret situasjonen underveis. Vi har vært helt åpne om at dette er utfordrende. Vi har vært helt åpne om at det er komplekst, og at det vil ta tid, og vi har vært helt åpne om at denne saken er så kompleks og vanskelig og involverer så mange at vi burde ha informert tidligere. Men det er og bør ikke være noe i det jeg sier nå, det jeg har sagt i mitt innlegg, eller det jeg har sagt i høringer tidligere, som antyder at jeg ikke tar dette på alvor. En måte å beskrive hvordan vi har tatt det på alvor, er å peke på de forbedringene vi har gjort, peke på det materiellet vi har tilført Heimevernet, peke på at Heimevernet skal øve mer nå, peke på at det er flere av mannskapene som er oppkledd og i tjeneste når de skal være det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Det er et takknemlig spørsmål å svare på. Det er en viktig del av den debatten vi har vært inne i. Det er ikke regjeringen som har flyttet fristen i forskriften. Det er altså en investeringsplan. 2025 er et tall som kom opp da vi så kompleksiteten i dette. Vi så det etterpå. Fristen hadde sprukket for lenge siden – av de grunnene vi har sagt. Vi manglet kompetansen på denne typen planlegging, vi manglet kunnskap om objektene i Forsvaret, status på dem. Det arbeidet er startet. For å kunne peke retning og for å kunne være ambisiøs laget vi et investeringsprogram som sa at vi skulle bruke 450 mill. kr. Vi satte av 50 mill. kr hvert år i ni år framover. Dette arbeidet skal vi ta på alvor. Det er altså et investeringsprogram, ikke flytting av den tidsfristen, slik mange gjerne tror.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Først til det med flytting av tidsfristen: Det var jo representanten Fylkesnes som antydet det i forrige spørsmål. Så det måtte jeg korrigere. Så til det med forsvarsstaben: Ja, det er usikkerheter rundt det. Vi har også sagt at vi i revidert skal se om vi kan forsere arbeidet, slik at vi kanskje kan komme i havn tidligere. Det hadde vært å ønske. Jeg forholder meg til forsvarssjefen i min kommunikasjon, rett og slett fordi vi konstitusjonelt er skrudd sammen slik. Min fremste fagmilitære rådgiver og kontakt med Forsvaret er forsvarssjefen. De usikkerhetene som man kan lete seg fram til i Riksrevisjonens rapport, er der, og ja, det er jo et bilde på kompleksiteten i dette. Men vi har sagt at vi har laget en investeringsplan der vi skal bruke pengene kontinuerlig framover. Vi har sagt at vi vet mye nå, slik at vi skal se om vi kan forsere det. Vi skal forbedre programmet, det er vår ambisjon, samtidig som vi er åpne på – og det håper jeg er ok – at dette er komplekst.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-12-05:
Først vil jeg takke for en bra debatt – lang, god og grundig – og så vil jeg ta bare tre poeng der jeg mener det er litt viktig å være grundig. Det første gjelder Heimevernet. For oss har det vært viktig å være tydelig på hvordan vi måler operativ evne i Heimevernet. Vi har gjennom de to rapportene og høringene fått avdekket at det har vært svakheter og mangler i Heimevernet. Vi har også vært åpne om at det er riktig. Hvis vi leser referatene, registrerer vi også at tidligere sjef i Heimevernet og nåværende sjef i Heimevernet sier det samme: Man har styrker nok til å dekke objektene når man skal, ikke alt samtidig, og krigstilstanden vil gjøre at man må prioritere oppgavene. Det er ganske like uttalelser fra den tidligere og den nye sjefen i Heimevernet – bildet er likt. Vi har brukt mye energi på å bygge Heimevernet. Vi har brukt veldig mye ressurser på å reparere utstyr og kjøpe inn nytt utstyr. Vi har brukt ressurser på å trene og øve mer. Vi startet med HV 16 og HV 17, og nå løfter vi hele Heimevernet, slik at alle områdene skal øve likt – rett og slett fordi de har en viktig rolle i objektsikringen. Så til en annen ting, som også har vært gjentatt. Det er at Forsvaret ikke har oversikt over sikringsstatus. Det er viktig i den første riksrevisjonsrapporten, det er også viktig i den neste riksrevisjonsrapporten, men vi rapporterte i høringen i høst at vi fra august hadde den statusen. Og det er et viktig poeng at det er progresjon, det skjer ting – Forsvaret rapporterte for oss i august at nå hadde de helhetlig status – slik at ikke det inntrykket som har vært skapt fra denne talerstolen flere ganger, setter seg, for det stemmer ikke. Det er ikke slik at Forsvaret nå ikke har status. Det har vi, og det var vi åpne om i den siste høringen. Så det må være en del av bildet. Så vil jeg bare avslutte med det jeg har sagt tidligere: Ja, dette er en stor og kompleks sak, som involverer mange departementer og mange etater. Ja, vi hadde tjent på å ha informert på en helt annen måte i denne saken.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Først vil jeg takke forsvarsministeren for å dele mange av de ambisiøse planene han har for tiden framover, men det er jo ikke det som er temaet her i dag. Jeg håper vi kan bli enige om at det er Riksrevisjonens rapport for tidsrommet 2014–2017 som er temaet i dag, og ikke noen finansdebatt eller andre planer for tiden framover. Så har jeg lyst til å si en ting: Jeg kan forstå at det er irriterende at opposisjonen henger seg opp i detaljer og sånn, slik som HVs operative evne og det statsråden selv tok opp med hensyn til beredskapsklare heimevernsområder, der han følte han måtte komme med en kontradiksjon. Da håper jeg virkelig vi kan oppklare litt i salen i dag, for det var en diskusjon, både i høringen og i etterkant, om hvor mange beredskapsklare områder man faktisk har, og hva som har vært statusen for det tidsrommet Riksrevisjonen har undersøkt. Så jeg må prøve meg på nytt, selv om statsråden synes det er utidig: Var det flere eller færre beredskapsklare områder i 2017?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Så det forsvarsministeren står og sier, er at man har laget en målemetode som gir et annet inntrykk enn det Riksrevisjonen kan komme fram til. Står statsråden her og sier at Riksrevisjonen ikke er i stand til å telle og har misinformert Stortinget?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Jeg er mottakelig for interessante endringer, også når det kommer fra forsvarsministeren, men igjen må jeg spørre, for det er litt alvorlig for oss i Stortinget. Hvis vi forholder oss til dokumenter fra Riksrevisjonen når vi lager kontrollsaker, er det litt alvorlig at vi ikke sitter på den informasjonen som forsvarsministeren mener vi skal sitte på, og at Riksrevisjonen faktisk gir oss feil informasjon. Mener faktisk forsvarsministeren at vi har fått feil informasjon fra Riksrevisjonen?
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
De opplysningene som ble gitt i 2016, hadde et grunnlag for å gi et feil inntrykk av status. Det ble også svart på hvorfor det er sånn i høringen i fjor, av Anders Anundsen, hvor han påpeker at det er fordi man da har snakket om sikringstiltak, altså midlertidige sikringstiltak. Men som jeg sa i høringen, har det et grunnlag for å kunne feiloppleves det som ble sagt der. Men det er jo slik at den korrekte statusen er rapportert på i budsjett etter budsjett etterpå, og det betyr at selv om det var grunnlag for at den opplysningen som den gangen ikke var fyllestgjørende og kunne gi et feil inntrykk, har den riktige statusen vært opplyst Stortinget gang etter gang etter det tidspunktet. Derfor mener jeg Stortinget har vært godt opplyst i disse sakene om dette spørsmålet, og syns ikke det er et brudd på opplysningsplikten til Stortinget.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Korrekt situasjon er altså gitt til Stortinget i alle påfølgende budsjettrunder på dette, uten at det da har vært grunnlag for noen misforståelser, så jeg mener at dette er korrigert i form av de opplysningene som er gitt til Stortinget senere.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg mener at vi har opplyst om de faktiske forholdene knyttet til dette spørsmålet, men jeg har innrømt at vi burde snakket bredere og mer sammenhengende om hvor det oppstår utfordringer knyttet til hele objektsikringsområdet. Men jeg mener at dette spørsmålet altså er korrigert gjennom at andre faktiske opplysninger er gitt i gjentagende budsjettinformasjon som er gitt til Stortinget etter den tiden.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
I budsjettene for Forsvarsdepartementet de senere årene er Stortinget hvert eneste år blitt gjort oppmerksom på at objektsikringsarbeidet er mer krevende og mer kostnadskrevende enn det som opprinnelig var. Men så er ikke 2025 som dato satt opp, for det er et prosjekt hvor siste bit skal ferdiggjøres i et ganske stort prosjekt. Derfor har jeg også sagt at jeg tar selvkritikk på at vi ikke har informert godt nok om kompleksiteten, sammenhengen og utviklingen i disse prosjektene til Stortinget, og dette er jo et av de områdene vi tar selvkritikk på at vi skulle opplyst på en bedre måte. Men det er slik at Stortinget er blitt informert om at det er mer krevende, og at det er mer kostnadskrevende, uten at Stortinget har hatt noen merknader knyttet til de spørsmålene i de årlige budsjettene.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
La meg understreke at vi i regjeringen også tar Riksrevisjonens rapporter på alvor, og mener det er alvorlig at vi ikke er der vi burde være. Så kan vi ha en diskusjon om årsakene til at vi ikke er der. Noe av det dreier seg om at ambisjonen om hvor vi skulle være, åpenbart ikke har vært mulig å oppfylle, fordi det er mer komplekst og krevende. Men jeg er enig i at den faktiske situasjonen er en situasjon som også vi tar på største alvor. Det har vi gjort hele tiden etter at disse rapportene kom. Derfor har vi nå en plan knyttet til politiets skjermingsverdige objekter, og vi har sagt at vi skal rapportere på tidslinjer og planen for Forsvaret i revidert nasjonalbudsjett. Det betyr at vi skal ha en tydeligere oppfølging av disse prosjektene. Utfordringen når det gjelder Forsvarets objekter, er at vi nå først har en oversikt over status(presidenten klubber) og kan gå igjennom alle prosjektenes innhold(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Det er altså et planarbeid for dette, og vi skal komme tilbake igjen til Stortinget. Det er den viktigste atferdsendringen knyttet til dette – at nå har vi også betydelig bedre oversikt.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg har sagt at jeg tar Riksrevisjonens kontroll og resultater på alvor. Det har regjeringen gjort fra den første rapporten kom. Vi har tatt selvkritikk på informasjonen knyttet til Stortinget, og vi ser behovet for å forsere arbeidet. Derfor legger vi opp til at vi nå er sikrere på at vi i 2020 er i rute med planen for politiet, og vi skal levere en plan i revidert nasjonalbudsjett på forsvarsområdet. Så er det viktig å si at vi også må stille spørsmålet om hvorfor vi er i denne situasjonen. Det er fordi – noe som er helt åpenbart – vi satte en tidsfrist ut fra mangelfull informasjon den gangen forskriften ble laget. Dette koster mye mer, det er mye mer krevende, og det er et helt annet lerret å bleke enn det man så for seg på det tidspunktet man laget denne forskriften. Da tar det lengre tid. Vi kan være tydelige på at vi på et tidspunkt burde ha informert bedre – og mer samlet – om dette, og ta selvkritikk for det. Men jeg synes kanskje også at opposisjonen bør tenke over hvor kompleks denne saken er, og at den har en forhistorie som flere enn oss er delaktige i.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Takk.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg har sagt at jeg mener dette er en alvorlig sak, og jeg mener vi burde ha informert mer helhetlig og samlet til Stortinget. Samtidig vil det være slik at jeg mener debatten kanskje burde gitt et større grunnlag for refleksjon fra noen av dem som tidligere har sittet i regjering og fattet en forskrift på bakgrunn av et sannsynligvis for dårlig beslutningsgrunnlag på det tidspunktet – i alle fall det de formidlet den gang til Stortinget om at det ikke skulle koste mer penger, og hvor langt de hadde kommet på det tidspunktet. Den edrueligheten har vi kanskje ikke hatt i debatten, men slik er politiske debatter. Det viktigste for meg er å se fremover. Vi vet nå at dette er komplekst og krevende, og det krever sikkerhetsklarerte personer som skal gjøre arbeidet. Vi har store investeringer i Forsvaret, som gjør at vi bruker ressursene sterkt på dette. Vi trenger kapasiteten vi har. Det er påfallende, synes jeg, at representanten Slagsvold Vedum og Arbeiderpartiet i sine alternative statsbudsjett foreslår kutt på akkurat de områdene som gjør at dette arbeidet kunne forseres.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg har svart på spørsmålet om hvordan jeg opplever den informasjonen som kunne feiltolkes i budsjettet for 2016. Jeg opplever også at det Anders Anundsen sa om dette i høringene, er blitt stilt spørsmål ved – hvor man lar være å se på at det blir satt i sammenheng med de kompenserende tiltakene som er gjort, og det er bakgrunnen for dette. Samtidig har jeg sagt, også i høringene, at jeg mener dette kunne gi grunnlag for et feilaktig inntrykk, og det er slik at man i hver påfølgende budsjettorientering til Stortinget har orientert om den faktiske situasjonen. Denne feilen er rettet opp i faktiske andre opplysninger, i Stortinget, i flere år etter dette.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg mener, som jeg har sagt før, at vi burde ha rapportert helhetlig, vi burde ha rapportert mer sammenhengende for å gi et bredere bilde av utfordringene knyttet til dette området. Det tar vi kritikk for. Når det gjelder spørsmålet som stilles her, om en rekke feilaktige opplysninger, så er det én – én – setning ett sted i ett budsjett. Det kom påfølgende budsjetter flere år etterpå med et annet innhold, som er grunnlaget for dette. Jeg må faktisk si at når det er rettet opp allerede i budsjettet for 2017 i form av faktiske andre opplysninger, har Stortinget vært informert om den faktiske situasjonen i sektoren fra høsten 2016.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg har sagt at vi burde rapport om dette mer samlet. Om 2025 er et riktig tidspunkt, kan vi heller ikke i dag si. Det vil regjeringen komme tilbake til, som vi har sagt, i den gjennomgangen vi skal ha i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Vi har i høringen sagt at vi vil rapportere på dette i revidert nasjonalbudsjett når vi har oversikt over hvor mange tiltak det er snakk om, og hvor mye de tiltakene som skal gjennomføres på de objektene som nå endelig er kartlagt, faktisk vil koste. Det er viktig å huske at disse objektene ikke var ferdig kartlagt med tanke på hvilken tilstand de var i, da vi overtok regjeringsmakten. De var så vidt utpekt, og det har vært runder med utpeking og gjennomgang av det. Det har vært statusgjennomgang, og så må man nå ha tiltaksgjennomgangen. Man har startet med dem som er kritiske og viktigst, og så er det en rekke tiltak videre. Spørsmålet om 2025 blir stående, er et spørsmål som regjeringen aldri har tatt stilling til, og som først vil være klart i det øyeblikket vi har lagt frem rapporten i revidert nasjonalbudsjett, som jeg allerede i høringen signaliserte ville komme. Jeg er enig i at noen av opplysningene vi har hatt, har vært kritikkverdige, men akkurat på dette området mener jeg at revidert nasjonalbudsjett er det tidspunktet vi har satt for rapporten og for hvor langt vi vil komme med det.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg tror det aller viktigste ville vært at den organisasjonen som Forsvaret fikk på plass i 2016, hadde vært på plass tidligere. Den burde sannsynligvis vært på plass like etter at forskriften var vedtatt, for det er først gjennom den man får en oversikt over tilstanden på de objektene som er utpekt. Det er blitt brukt for lang tid på å utpeke objekter i denne prosessen, så gjelder det tilstanden på de objektene, og så skal det lages planer og gjøres prosjektering, og så skal man ansette entreprenører for å gjøre det. Oppi alt dette skal alle være sikkerhetsklarert. Det er det området som sannsynligvis ville trukket ned tiden mest. Da kan jeg ta kritikk på at vi burde ha gjort det på et tidligere tidspunkt, men vi gjorde det da den første rapporten og den første gjennomgangen fra Riksrevisjonen kom til Forsvaret, hvorpå Forsvarsdepartementet gjorde endringer og laget en bedre oppfølgingsstruktur for dette. Hadde det vært gjort på en bedre og mer strukturert måte på det tidspunktet, hadde vi vunnet noe mer tid.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg vil understreke noe av det vi allerede har begynt med å gjøre: I budsjettet for neste år, som nå behandles i Stortinget, ligger det en plan for politiet som er tydelig på når vi skal være i tråd med forskriften med tanke på de skjermingsverdige objektene som er i politiet. Vi har sagt at det i revidert nasjonalbudsjett vil komme en oversikt og en gjennomgang på Forsvarets side. Vi trenger den tiden for å ha tilstandsvurderinger på hvert enkelt objekt, og derfor også en vurdering av hvilken plan som skal gjennomføres. Da er vi nede på det fysiske «nitty gritty»-nivået: Hvor mye mur og piggtråd skal vi ha? Hvilken redundans er det? Er det mulighet for andre tiltak? Dette må ligge på hvert enkelt objekt, slik at vi tydelig kan se hva vi har mulighet til å gjøre, og hvor raskt vi kan gjøre det. I den sammenheng må vi også vurdere hva vi har av tilgjengelig kunnskap og kompetanse for å kunne følge disse tingene. Det er mangel på sikkerhetsklarerte personer for å kunne gjøre dette arbeidet, og det er for øyeblikket den største flaskehalsen.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg tror representanten Moxnes nå blander sammen to spørsmål, nemlig spørsmålet om hvor åpne vi skal være om viktige sikkerhetstiltak, og spørsmålet om opplysningsplikten overfor Stortinget. Jeg mener at vi i de to andre sakene som ble nevnt, ikke har brutt opplysningsplikten. Det har vel Stortinget også, gjennom den behandlingen de har hatt av de sakene, konstatert. Men det er en del saker hvor det av sikkerhetsmessige grunner ikke alltid vil være allment tilgjengelige opplysninger. Det kan være spørsmål av betydning for nasjonal sikkerhet, det kan være spørsmål av personsikkerhetsbetydning. Det kan f.eks. være knyttet til hvem som har vært trent, og annet, og deres beskyttelse på et tidspunkt. Så her synes jeg at representanten Moxnes ikke snakker om opplysningsplikten i tråd med det som er grunnlovens bestemmelse om opplysningsplikt. Vi må også stille spørsmål om når vi skal ta vare på sikkerhetsmessige spørsmål. Jeg mener at opplysningsplikten også var tydeliggjort f.eks. i spørsmålet om investeringer i nye satellittovervåkingstiltak.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Hvert eneste år blir Stortinget, ved utenriks- og forsvarskomiteen, orientert om status for norsk beredskap knyttet til Forsvaret. De får også orientering om alle endringer som er gjort i disse konseptene for hvordan det måles, hvert eneste år. Vi har gjort noen store endringer i hvordan vi vurderer vårt forsvar fremover, fordi vi opplever at den sikkerhetspolitiske situasjonen er grunn til at vi må ha raskere klartid. Det betyr at hvis man leser en gammel rapport og så finner frem en ny rapport, vil man kanskje oppleve at det er stor forskjell. Det er fordi den gamle rapporten var basert på en annen sikkerhetspolitisk tid, og derfor en annen klartid. Det gjøres endringer, og dette er faktisk noe Stortinget blir informert om. Det er litt utfordrende at én del av Stortinget blir informert – det er jo konfidensielle opplysninger i substans – mens dette ikke nødvendigvis overføres til kontrollkomiteens arbeid med dette.
Erna Solberg (Høyre), 2018-12-05:
Jeg kan forstå at dette både er stort, komplekst og vanskelig. Jeg mener at man kanskje i litt større grad bør legge vekt på svarene man har fått fra regjeringen i innstillingen. Der har man forsøkt å oppklare noen av disse spørsmålene for å vise til hva det er. Vi rapporterer på status for Heimevernet hvert eneste år til Stortinget gjennom forsvarssjefens gjennomgang av stillingen i Forsvaret og hvordan beredskapssituasjonen faktisk er. Den har vist at Heimevernet har blitt forbedret hvert eneste år. Jeg mener at den fagmilitære orienteringen ville vært en viktig informasjonskilde å legge vekt på – når HV-sjefen selv klart og tydelig sier at man er i betydelig bedre stand nå. Vi mener at man er bedre trent og bedre utstyrt. Vi har prioritert dette mye, senest gjennom de forlikene som er gjort i Stortinget, for å få et heimevern som faktisk kan gjøre jobben på en bedre måte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Jeg tror det kan være nyttig for det politiske miljøet å vite hvem i det politiske miljøet representanten Harberg mener driver med spill. Jeg går ut fra at det går i retning opposisjonen, men det kan være nyttig å få avklart senere. Ja, jeg mener at statsminister Stoltenberg og den regjeringen gjorde det de kunne for å legge til rette for dette arbeidet. Vi hadde 2011, vi hadde den særskilte 22. juli-kommisjonen, vi hadde Gjørv-kommisjonen, det ble satt i gang et omfattende arbeid. Jeg satt selv i den regjeringen, og justisministeren fra den regjeringen har redegjort for komiteen om arbeidet som ble gjort. Så er det oppfølgingen som kommer, hvor man hele tiden må lære, og hvis det ikke er nok penger, hvis det ikke er nok tidsplaner, er det en helt åpen sak å komme til Stortinget og si at dette bør endres. Men det har ikke skjedd, og det er på det grunnlaget regjeringen ikke har vist seg å være en lærende organisasjon som har delt kunnskapen med Stortinget.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Jeg mener at regjeringen Stoltenberg var åpen og ærlig, og at da den gikk av tidlig høsten 2013, var det ennå tid igjen til disse fristene skulle nås. Hadde den regjeringen fortsatt, ville og burde den ha måttet meddele at fristen var vanskelig å nå – hvis den hadde kunnskap om det, hvis den kom til at det var konklusjonen, både når det gjelder budsjetter og tidsfrister.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Når det gjelder treffsikkerheten til representanten Leirstein – når vi diskuterer hva som har skjedd de siste årene etter 22. juli, etter Gjørv-kommisjonen, etter alt det vi har av kunnskap om hvor utsatte vi er – så må han tilbake til 2007 for å finne ut hva som da ble antatt å være kostnadene med dette. Det at dette ikke skulle medføre kostnader, slik vi har lært etter hvert, har åpenbart ikke vært riktig. Da er det en regjerings ansvar å si – med det vi nå vet, med omfanget, med det vi dramatisk har lært etter 22. juli fra de grundige kommisjonsarbeidene som ble gjort i et annet terreng – at vi må følge opp og levere varene. At vi i 2007 skulle kunne forutse konklusjoner en kom til i 2013, 2014 og 2015 – sånn er det ikke. Men en regjering som får den kunnskapen, må umiddelbart informere Stortinget om det, slik at vi har en felles forståelse.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Riksrevisjonen har ikke revidert 2007, de har ikke revidert 2010, de har ikke revidert 2013. De har gått inn og sett på arbeidet som er gjort de siste årene, av denne regjeringen. Jeg kan gjerne delta på seminar om hva som skjedde med den forrige regjeringen, men dette er en helt oppsiktsvekkende ansvarsfraskrivelse fra en representant som sier at regjeringen kan ha god samvittighet etter de mest omfattende kritiske merknadene fra en riksrevisjon jeg noen gang har sett. De bruker de mest alvorlige ordene de har: «svært alvorlig». Det betyr fare for liv og sikkerhet. Og så skal Leirstein tilbake til 2007 og diskutere hva som skjedde da. Det er ikke interessant for denne situasjonen. Det bekrefter bare at stortingsflertallet her, med de to regjeringspartiene, ikke tar saken på det alvor de burde.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Jeg oppfordrer representanten til å krype fram fra bakteppet og diskutere realiteten i dag. Jeg er fornøyd med at jeg satt i en regjering som ba om en usminket og ærlig rapport om tilstanden i Norge. Jeg er fornøyd med at partiene i denne sal behandlet komiteen som Hareide ledet, på en åpen og ærlig måte. Jeg er fornøyd med at daværende justisminister Grete Faremo og forsvarsministeren i regjeringen som satt da, gjennomgikk et stort arbeid for å forberede det som var nødvendig i lys av den nye kunnskapen, for å trappe opp. Jeg er misfornøyd med at vi måtte gå av i 2013 på grunn av valgresultatet. Da var det et nytt mannskap som skulle arbeide videre, og vi var opptatt av å jobbe sammen med det mannskapet for i åpenhet og samarbeid å forsterke beredskapen. Riksrevisjonen har vist at det ikke har skjedd. Representanten holder på i 2007 og 2010, det kan vi godt diskutere, men han har altså ment at denne regjeringen kan ha god samvittighet for det arbeidet den har gjort. Det mener ikke – tror jeg – mange partier i dette Stortinget, inklusive partier han skal samarbeide med i regjering. Det burde representanten ta på alvor.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Hvis man har gjort et anslag som viser seg å være feil, i møte med de erfaringene man gjør når man gjennomfører vedtak, er det en helt ærlig sak – som jeg sa i mitt innlegg – å komme til Stortinget og informere om at nye anslag, ny kunnskap har ført til justeringer. Da tror jeg Stortinget forholder seg konstruktivt til det. Det er det denne regjeringen ikke har gjort. Den har ikke informert om utsatte tidsfrister, ikke informert om at kostnadsanslagene har endret seg – det burde den ha gjort. Da mener jeg det ikke er en feil i utgangspunktet, men man har gjort en vurdering basert på det man da hadde av informasjon. Så kommer det ny informasjon, og da kan anslagene endre seg. Da er det en grei sak å komme til Stortinget og informere om det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-12-05:
Jeg forholder meg til at kontroll- og konstitusjonskomiteen har gått ut over denne regjeringens periode for å ha høring. Jeg forholder meg til at man har hørt justisministeren fra regjeringen jeg satt i, som har redegjort for det arbeidet vi gjorde. Det denne saken handler om, er oppfølgingen av Riksrevisjonens rapport på de områdene som Riksrevisjonen har gått inn i, i den perioden Riksrevisjonen har vurdert. Det er det saken i Stortinget i dag handler om. Så må Carl I. Hagen gjerne åpne ny sak om andre tidsperioder. Jeg deltar gjerne i den og forbereder meg til det. Men det er Riksrevisjonens arbeid, gjennomgangen av deres revisjon, vi nå snakker om, og hvor representanten Carl I. Hagen og hans parti mener regjeringen kan ha god samvittighet. Det er oppsiktsvekkende.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Jeg skjønner at Jonas Gahr Støre ikke har lyst til å snakke om tidligere tider, og han var jo heldig, i og med at Riksrevisjonen ikke vurderte dette i 2014, hva som hadde skjedd og ikke skjedd i perioden 2010–2013. Nå har vi fått vite at Stortinget fikk feilaktige opplysninger både i 2007 og i 2010 da forskriften ble laget. Når vi får vite at Stortinget er feilinformert, skal man ikke ta det alvorlig og vurdere hvilke konsekvenser det eventuelt bør få for dem som eventuelt har feilinformert, eller er det forskjellig tenkning etter hvilken type regjering som har feilinformert?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2018-12-05:
Den særskilte komité ledet av Knut Arild Hareide kom med en rekke tiltak og sa klart fra at alle objekter skulle klassifiseres innen utgangen av 2012, og at de skulle være ferdig sikret innen utgangen av 2013. Det var to måneder den sittende regjering hadde i det tidsrommet. Det kom ingen informasjon til Stortinget den gang fra regjeringen, etter at man hadde 22. juli-kommisjonen og Den særskilte komité, og man hadde full kunnskap om at det man tidligere hadde bygget på, var mangelfullt, og at det var enorme kostnader som skulle komme. Det fikk man vite, og man sa ingenting til Stortinget. Er Jonas Gahr Støre enig i at når vi nå har fått vite om disse tingene, ville det være naturlig – i og med at Jonas Gahr Støre går til det viktigste straffetiltak i det parlamentariske styringssystemet – at kanskje andre begynner å se på det klare bruddet på ansvarlighetsloven § 9 som skjedde i hans regjeringstid fra noen ansvarlige statsråder?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-05:
Jeg tegnet meg igjen etter innleggene fra representantene Leirstein og Harberg, særlig fordi representanten Harberg gjentok etter replikkordskiftet med representanten Leirstein i sted at opposisjonen jo bare kunne ha kommet med budsjettforslag som ville ha oppfylt objektsikringsforpliktelsene på en bedre måte. Når jeg henger meg opp i det, er det fordi det avslører veldig tydelig at representantene for regjeringspartiene enten ikke har forstått, eller – mest sannsynlig og egentlig mer alvorlig – ikke anerkjenner det som er grunnproblemet her. Det er at hvis man skal fremme forslag om å rette opp et problem, må man vite om det. Når regjeringspartiene igjen og igjen har fortalt Stortinget at her står det bra til, fjerner man grunnlaget for at det kan skje. Jeg synes det er alvorlig, særlig når det blir gjentatt av representanten Harberg i siste sving i denne debatten, og jeg synes det understreker grunnlaget for den kritikken som regjeringspartiene har fått for sin opptreden i denne debatten. Derfor er det nødvendig å understreke, tror jeg, at når det ikke har vært store ekstrabevilgninger på akkurat disse feltene i opposisjonspartienes budsjetter, er det ikke fordi noen har «feilopplevd» situasjonen, men fordi noen har feilinformert om situasjonen. Det er det regjeringen som har gjort, det er regjeringens ansvar, og det er derfor vi er i denne situasjonen nå. Avslutningsvis vil jeg varsle for SVs gruppes del at om det mistillitsforslaget vi er med på å fremme, faller, vil også vi stemme for forslaget om sterk kritikk, fra Kristelig Folkeparti.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-05:
Det står ikke i Arbeiderpartiets forslag at bistanden umiddelbart skal oppgis om ikke alle krav innføres. Det ville ikke gi mening. Kondisjonalitetsdebatten har ofte handlet om andre ting, om veldig detaljerte krav til hva slags økonomisk politikk en skal føre, osv. Det er helt riktig at venstresiden har kritisert det, men jeg tror det er full enighet i denne sal om at vi må både ha dialog og forhåpentligvis også stille krav når det gjelder grunnleggende menneskerettigheter. Jeg registrerer at heller ikke statsråden høres ut til å være imot det. Jeg vil ønske statsråden lykke til med arbeidet med de nye strategiene, men også gjerne spørre om hans respons på et par av de ideene som har kommet opp under komiteens behandling, f.eks. det som gjelder faren for bygging av kullkraftverk i flere av partnerlandene. Kan regjeringen vurdere den ideen som er lansert fra SV og Arbeiderpartiet, om å tilby pakker som kan legge til rette for at fornybar energi blir et alternativ til kullkraftverkene?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-05:
Det er vel og bra, men mitt spørsmål var om regjeringen kan vurdere det gjennom å ta dette inn i diskusjonene rundt partnerskapsstrategiene. La meg også legge til et annet spørsmål, som har vært mye diskutert i det siste, og som jeg kunne tenke meg å høre statsrådens vurdering av. Det er i hvilken grad kvinners seksuelle og reproduktive rettigheter generelt og trygge aborter spesielt vil bli en del av dialogen med partnerlandene om disse strategiene.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-12-05:
Representanten Knag Fylkesnes er vel kjent med at enhver stortingsrepresentants redskap for å komme i kontakt med en statsråd er å stille et skriftlig spørsmål – det være seg om man er i opposisjon eller i posisjon. Jeg stilte dette spørsmålet, til tross for at jeg ikke var i opposisjon, rett og slett fordi jeg som folkevalgt stortingsrepresentant hadde behov for å få justisministerens klare vurdering av hva situasjonen egentlig var, og en skriftlig besvarelse av det. Det synes jeg justisministeren gjorde bra. Han oppklarte den misforståelsen – det var VG som tok opp denne saken – som rørte seg rundt saken, og presiserte i sitt svar til meg hva som var situasjonen. Man må ikke dramatisere at jeg stilte et spørsmål til min egen justisminister. Man skal honorere at regjeringen har representanter i Stortinget som har evne til å tenke kritisk rundt sine egne statsråder og har sitt systemkritiske instinkt intakt.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-12-05:
Representanten Elvenes har aldri følt at han har blitt løyet til av justisministeren. Han har aldri båret på en sånn følelse. Representanten Elvenes var takknemlig for at han fikk et ordentlig svar fra ministeren. Den nevnte ministeren er jo ikke lenger i regjeringen, så jeg kan ikke stå her og svare for en tidligere justisministers svar og eventuelt hva han tenkte da han var pennefører for sitt eget svar. Jeg kan svare om min egen reaksjon på det svaret jeg fikk. Jeg var komfortabel med svaret som kom, og jeg er i ettertid også godt fornøyd med at jeg stilte spørsmålet.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-12-05:
Hvis fakta oppfattes som skryt, har vi nok forskjellig oppfatning av hva ordet «skryt» innebærer. Fakta må ikke oppfattes som så plagsomt for opposisjonen at de må ty til karikering av de faktiske forhold, som en finner i dokumenter til Stortinget. Jeg brukte lang tid på Heimevernet – dog ikke 15 minutter – fordi Heimevernet er omtalt i Riksrevisjonens rapport, og Heimevernet har en primærfunksjon i objektsikringen. Primæroppdraget til HV er jo vakt og sikring. Så må man ha klart for seg at Riksrevisjonen gir et øyeblikksbilde av det tidsrommet de er inne og ser på, men det øyeblikksbildet er en funksjon av tidligere beslutninger – eller mangel på beslutninger. Derfor følte jeg et behov for å redegjøre for hva denne regjeringen har gjort på det forsvarspolitiske området, ikke minst Heimevernet. Man har plukket opp en arv, man har snudd og fått det hele inn i et riktig spor.