Anniken Hauglie (Høyre), 2018-11-08:
Jeg vil også takke for anledningen til å komme og redegjøre om viktige EU- og EØS-spørsmål på mitt område. For nær ett år siden, den 17. november 2017, ble EUs toppmøte om rettferdige arbeidsvilkår i og mellom de europeiske arbeidsmarkedene avholdt i Göteborg. Som eneste land utenfor EU deltok Norge og statsminister Solberg på toppmøtet. På dette møtet ble en erklæring om EUs sosiale søyle undertegnet av EUs institusjoner. Målene med den sosiale søylen er å sikre like muligheter og lik tilgang til arbeidsmarkedet, gode og rettferdige arbeidsforhold, sosial trygghet og inkludering. Dette er målsettinger som regjeringen støtter opp om. Gjennom EØS-avtalen er vi en del av det felles arbeidsmarkedet i Europa. Det er positivt for norsk økonomi. Åpne og velfungerende internasjonale markeder er viktig for et lite land som Norge. EØS-avtalen gir oss tilgang til etterspurt arbeidskraft, og det sikrer norske bedrifter en unik adgang til det europeiske markedet. Vi har et interessefellesskap med EU-landene om et velfungerende indre marked. Vi har gode eksempler på at arbeidstakeres rettigheter også er blitt styrket i Norge som følge av regler som gjennomføres i EØS-avtalen. Det gjelder bl.a. ansattes rettigheter ved virksomhetsoverdragelser, regler om skriftlig arbeidsavtale, masseoppsigelser, retten til informasjon og konsultasjon og regler om arbeidsmiljø. Våre arbeidslivsregler blir likevel noen ganger utfordret i møte med EØS-avtalens regler om fri bevegelse for arbeidstakere og tjenesteytere. Løsningen er å styrke samarbeidet og jobbe aktivt for at viktige elementer i vår norske arbeidslivsmodell får gehør i EU. Derfor tok regjeringen i forbindelse med toppmøtet i fjor høst et initiativ overfor EU-kommisjonen om styrket innsats mot arbeidslivskriminalitet. Arbeidslivskriminalitet og useriøse arbeidsforhold undergraver det felles indre markedet i Europa. Det er en utfordring å sikre nødvendige muligheter til å føre kontroll med at regelverket på nasjonalt og europeisk nivå etterleves. I initiativet overfor EU har regjeringen foreslått et tettere samarbeid med EU og de enkelte medlemsland om innsats mot grenseoverskridende arbeidslivskriminalitet. Vi har mange gode erfaringer å dele med våre europeiske kollegaer. Samarbeidet mellom partene står helt sentralt i norsk arbeidsliv. Vår erfaring er at utfordringer i virksomhetene og på bransjenivå løses best i et konstruktivt samspill mellom arbeidstakersiden og arbeidsgiversiden. Trepartssamarbeidet mellom partene og myndighetene er et sentralt fundament for utviklingen av vår arbeidslivspolitikk. Selv om vi kan ha ulikt syn på enkeltsaker, er vi enige om verdien av å samarbeide. Dette slår vi ring om nasjonalt, og dette formidler vi til EU og medlemsland som kan ha andre tradisjoner og erfaringer. I dialog med EU og medlemsstatene har vi understreket betydningen av at partene trekkes med i politikkutformingen, og at partenes rolle i å utforme lønns- og arbeidsvilkår respekteres. Jeg har framført dette synspunktet for EU-kommissær Marianne Thyssen, som har ansvar for arbeids- og sosialområdet. Dette har også vært mitt budskap under de uformelle ministerrådsmøtene, som Norge er invitert til å delta på. De nordiske arbeids- og sosialministrene har også kommet med en felles henvendelse til EU-kommisjonen om betydningen av at løsninger kan tilpasses den nordiske samarbeidsmodellen, hvor partene i arbeidslivet har en annen rolle og et større ansvar for helheten i reguleringene av arbeidslivet enn i andre land. I Norge står partene og myndighetene sammen om kampen mot arbeidslivskriminalitet. Vår erfaring er at det er nødvendig med et bredt samarbeid for å forhindre at kriminelle aktører utnytter arbeidstakere og fortrenger seriøse virksomheter fra markedene. Arbeidslivskriminalitet innebærer brudd på en rekke lover og regler og kan bare bekjempes gjennom et bredt samarbeid på tvers av ulike etaters ansvarsområder. Det finnes ingen enkle tiltak som alene vil løse problemene knyttet til arbeidslivskriminalitet – ikke i Norge og ikke i Europa. Mange saker krever innsats på tvers av landegrenser. For Norge representerer EØS-midlene en viktig mulighet til å styrke samarbeidet med myndighetene og partene i de landene som sender mange arbeidstakere hit. Nå kommer det i stand et operativt tilsynssamarbeid med arbeidstilsynsmyndighetene i de baltiske landene, Bulgaria og Romania. Vi håper å få til et nærmere samarbeid også med Polen. EU har de senere årene tatt flere nye initiativer som skal bidra til å sikre arbeidstakernes rettigheter. Dette gjelder bl.a. endringer i regelverket som regulerer vilkår for utsendte arbeidstakere, men også initiativer som ikke innebærer lovmessige endringer, slik som den europeiske plattformen for samarbeid om tiltak mot svart arbeid. For å styrke ordnede forhold i grensekryssende mobilitet i det indre marked la kommisjonen i vår fram et forslag om opprettelse av et nytt arbeidsmarkedsbyrå, European Labour Authority, ELA. Norge har uttrykt støtte til intensjonene bak initiativet til et slikt arbeidsmarkedsbyrå. Samtidig har vi fra norsk side understreket at det nye byrået må respektere nasjonal myndighet og partenes autonomi. Regjeringens foreløpige vurdering er at forslaget, slik det nå foreligger, ikke innebærer myndighetsavståelse. Jeg har bedt lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet om å vurdere nettopp dette spørsmålet. Norge bidrar aktivt på flere av de europeiske samarbeidsarenaene som er foreslått å bli en del av det nye arbeidsmarkedsbyrået, slik som plattformen mot svart arbeid, samarbeidet mellom de europeiske arbeidsformidlingene, EURES, og noen samarbeidsarenaer som gjelder trygdekoordinering. Arbeidsmarkedsbyrået skal bl.a. gi bedre tilgang til informasjon for borgere og arbeidsgivere om rettigheter og plikter ved grensekryssende mobilitet. Det skal også bidra til bedre samarbeid mellom velferdsetatene i de enkelte land, som skal sikre borgernes rettigheter. Dette er formål som regjeringen støtter. EU-kommisjonen har invitert Norge til å delta i en arbeidsgruppe som skal gi råd knyttet til opprettelsen av og framtidige oppgaver for arbeidsmarkedsbyrået. I den forbindelse er partene i arbeidslivet invitert til å komme med bidrag Norge kan spille inn overfor EU-kommisjonen. Partene vil bli involvert også i det videre arbeidet. Arbeidslivet i Norge og Europa for øvrig er i endring. Det er derfor et løpende behov for å vurdere om eksisterende regelverk er i takt med utviklingen. Europakommisjonen har i lys av dette nylig bl.a. fremmet et direktivforslag om tydelige og forutsigbare arbeidsvilkår. Bakgrunnen er særlig de senere års utvikling av såkalte ikke-standard ansettelsesformer og den uforutsigbarheten slike ansettelsesformer kan medføre. Trygge og forutsigbare arbeidsforhold er viktig, og Norge har allerede regulering som ivaretar dette. Det er positivt at også EU fokuserer på slike forhold. Regjeringen stiller seg i utgangspunktet positiv til mye av det som ligger i direktivforslaget, men det er fortsatt behov for klargjøring av innholdet og rekkevidden av de ulike elementene. Også på dette området er det vesentlig at fellesskapsrettslige EU-regler respekterer de nasjonale arbeidsmarkedsmodellene. Regjeringen følger derfor lovgivningsprosessen i EU nøye. Et arbeidsmarked i endring gir nye jobbmuligheter. Disse må borgerne ha mulighet til å ta del i, gitt at det skjer innenfor arbeidslivets regler. Regjeringen deler kommisjonens intensjon om et rettferdig indre marked. Det er bra for Norge og Norden om standarden høynes i flere land. Arbeidskraftsmobilitet er viktig for å skape en god tilpasning mellom tilbud og etterspørsel av arbeidskraft og er en helt sentral del av det indre marked. Men et velfungerende indre marked forutsetter at de felles kjørereglene blir fulgt og arbeidstakernes rettigheter ivaretas. Det er også viktig med et arbeidsmarked med stor grad av sosial likhet og sterk medvirkning fra arbeidslivets parter. Dette er et budskap vi gjentatte ganger har framført i møter med dagens europakommisjon. I løpet av neste år vil det være valg til et nytt europaparlament, og en ny kommisjon vil innta kontorene. Vårt budskap og vår forventning til den nye kommisjonen vil være det samme, at den skal være en pådriver for å sikre et rettferdig indre marked, med konkurranse på like vilkår og med ivaretakelse av arbeidstakernes rettigheter, der de ulike nasjonale arbeidslivsmodellene respekteres. I morgen er det 29 år siden starten på Berlinmurens fall – et historisk og viktig øyeblikk på mange måter, som ble startskuddet for det forente Europa og kommunistdiktaturenes fall. Et kontinent som hadde vært splittet i nær 50 år, skulle gjenforenes og finne sammen i en ny virkelighet – politisk, kulturelt, økonomisk og sosialt. Ingen trodde den gangen at det skulle bli enkelt, men de fleste hadde nok troen på at det var riktig og helt nødvendig. Så la oss ikke glemme at det europeiske samarbeidet, til tross for dets svakheter, har brakt Europa et godt stykke framover, også i arbeidslivsspørsmål.