trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg har lyst til å utfordre statsråden til å bli enda mer konkret når det gjelder tiltak for å hjelpe funksjonshemmede til å kvalifisere seg for, finne og kunne stå i et ordinært arbeid. Ifølge Statistisk sentralbyrås undersøkelser har andelen av personer med funksjonsnedsettelse i jobb vært bemerkelsesverdig stabilt, ca. 45 pst., og stort sett upåvirket av de gode konjunkturene, selv om markedet har ropt etter arbeidskraft. Det virker som om statsråden satser på status quo til neste år. De ulike tiltakene er holdt på et absolutt minimum og virker ikke mye offensive. Er ikke statsråden urolig for at nettopp denne gruppen på nytt skal bli tapere, og hva vil han gjøre for å hindre det?
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-10-15:
Det har vært vist til flere avisoppslag så langt i debatten, og en kan jo si at Nav ikke har fungert i gode tider. Og hvordan blir det når de skal fungere i dårlige tider? Det er da det virkelig vil bli prøvd om Nav fungerer. Herved er statsråden advart. Statsråden har ansvaret. Kan statsråden forsikre meg om at Nav skal fungere også i dårlige tider?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-15:
Arbeidsministeren kan bli stående. Det er mange store oppgaver som venter på arbeidsministeren, han er en av dem som ikke har grunn til å frykte arbeidsledighet, i hvert fall ikke før kommende valg. Jeg håper at han viser større handlekraft og mer lederegenskaper når det gjelder håndteringen av den varslede økningen av arbeidsledigheten, enn det vi ser når det gjelder Nav. Det kommer nå inn masse rapporter fra små og mellomstore bedrifter i hele landet om at man går til permittering av ansatte, og at noen også blir sagt opp. Det skaper selvfølgelig utrygghet i mange lokalsamfunn, særlig i Distrikts-Norge. Det har ikke manglet på advarsler mot Regjeringens industri- og næringsfiendtlige politikk. De har kommet fra Høyre, de har kommet fra de andre borgelige partiene, de har kommet fra næringslivet, og de har kommet fra langt inn i Arbeiderpartiets egne rekker og fra LO. Dette har systematisk blitt avvist med at pytt sann, næringslivet, bedriftene og arbeidsplassene kan tåle litt høyere skatter, for det går jo så det suser i norsk næringsliv. Det gjør det ikke lenger. Finanskrisen er selvsagt ikke Regjeringens ansvar, men man må bære et ansvar for at man ikke har investert for fremtiden, ikke investert tilstrekkelig i infrastruktur, kunnskap og gode rammebetingelser for næringslivet. Nå har vi fått nye prognoser fra SSB. De viser kraftig nedgang i bedriftenes investeringer, de viser negativ utvikling i eksporten, de viser en nesten halvering av veksten i Fastlands-Norge, og de viser en kraftig vekst i arbeidsledigheten de kommende to år. Regjeringen har sagt at budsjettet er godt tilpasset situasjonen i økonomien. Det kan det ikke være, fordi budsjettet er bygd på helt andre prognoser for utviklingen i norsk økonomi. Mitt spørsmål til arbeidsministeren vil være: Hvilke anbefalinger vil han som arbeidsminister gi Regjeringen i forhold til endring av politikken når man nå ser at arbeidsledigheten begynner å gå opp?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-15:
Enten hørte ikke arbeidsministeren på hva jeg sa, eller så har han ikke satt seg inn i de utfordringene han som statsråd står overfor. Jeg snakket ikke om finanskrisen. Jeg snakket om den nedgangskonjunkturen som kommer i kjølvannet av finanskrisen. Det er den som SSB-rapportene er veldig tydelige på. Jeg er ikke uenig i at det nå er viktig å bygge veier, og at det er viktig å øke aktiviteten innenfor bygg og anlegg. Det har Høyres fulle støtte. Vi mener at man bør bygge mer vei. Men problemet er at når de små og mellomstore bedriftene i hele landet vårt møter en nedgangskonjunktur, er Regjeringens svar å øke skattene for de bedriftene. Det er en medisin som går i stikk motsatt retning av hva sosialdemokrater i andre land gjør. Mitt spørsmål er: Er det slik at statsråden bestrider de prognosene som SSB har lagt frem, som viser at vi får nesten en halvering av veksten i økonomien, at vi får en nedgang i eksporten, og at vi får en økende arbeidsledighet?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-10-15:
Så sent som den 24. august i høst kunne vi i VG lese næringspolitisk talskvinne Gunvor Eldegards innlegg om hvordan det går så det suser i norsk næringsliv, kombinert med forsøk på å knytte dette opp mot Regjeringens såkalte aktive næringspolitikk. I den grad det er trender i næringslivet som suser, er det økningen i arbeidsledigheten. I Bergens Tidende i går kunne vi lese professor Kjell G. Salvanes fra Handelshøyskolen, som mente at SSB bommer med sine estimat. Han mener at ledigheten kommer til å stige opp mot 6–7 pst. innen 2010. Dette er åpenbart ny kunnskap for en regjering som har helt andre framtidsutsikter i sitt statsbudsjett. Ser ikke statsråden at det i en slik situasjon kreves handling, at det kreves endring? Ser ikke statsråden at det er meningsløst å øke skattene for egenkapitalen i bedriftene når bedriftene skal skape arbeidsplasser, og at en heller burde sette ned skattene for å skape økt vekst i næringslivet?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-10-15:
Jeg vil stille nærings- og handelsministeren følgende spørsmål: «Statsbudsjettet blir til gjennom en prosess som går over lang tid. I årets budsjett er det skatteskjerpelser som svekker egenkapitalen i norske bedrifter, og som vanskeliggjør generasjonsskifter. De siste ukene har vist at næringslivet står overfor langt større utfordringer og svekkelser knyttet til spredningen av finanskrisen. Ser statsråden at rammebetingelsene til næringslivet er under et større press enn ventet som følge av krisen, og kan Regjeringen gjøre endringer på kort sikt som styrker konkurranseevnen?»
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-10-15:
Jeg vil takke for svaret, selv om det i stor grad handlet om finanskrisen. Det vi er ute etter, er en oppfølging i forhold til den reelle situasjonen ute i næringslivet og i forhold til sysselsettingen, som tydeligvis er i ganske kraftig bevegelse, hvis vi skal tolke prognoser fra Statistisk sentralbyrå riktig. Særlig ille er det i bygg- og anleggsbransjen. Det er riktig som statsråden sier, at man har lagt inn noe økt investeringsomfang på bygg og på vei. Men jeg vil likevel beskrive investeringsiveren når det gjelder bygg, som forholdsvis moderat. I mitt eget hjemfylke har man satt i gang odontologibygget og Gulating lagmannsrett, som har stått på vent i mange år, og som egentlig bare er en oppfølging av ting som har vært utsatt i lang tid. Samtidig vet vi at det ligger store prosjekter klare som kan settes i gang umiddelbart, f.eks. høyskolebygget, som er mye større enn de to prosjektene til sammen, og hvor Regjeringen har pekt på 2010. Dette er investeringer som øker i omfang etter hvert som årene går, og det tar lang tid å komme i gang med å få en effekt av det. Vil det ikke være naturlig nå å framskynde f.eks. investeringene i høyskolebygget og tilsvarende prosjekter og sette det i gang i 2009 på grunn av at situasjonen nå er verre enn det man forutså da man la fram budsjettet?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-10-15:
Det er jo når konjunkturene snur, man ser hvor god næringspolitikken har vært. Da vi vedtok handlingsregelen i år 2000, var forutsetningen at pengene skulle gå til vekstfremmende tiltak som investering i kunnskap og investering i vei og til vekstfremmende skattelettelser. Det gjennomførte Bondevik II-regjeringen ganske systematisk, og 90 pst. av handlingsrommet ble brukt til den type formål som skaper vekst i økonomien, som skaper aktivitet i næringslivet, og som legger grunnlag for framtidens velferd. Så har Stoltenberg II-regjeringen gjort helt andre prioriteringer. Man har prioritert en lang rekke offentlige utgiftsposter, men sett bort fra dette langsiktige perspektivet og kun brukt 10–15 pst. av handlingsrommet fra handlingsregelen på vekstfremmende tiltak som kunnskap, vei og skattelettelser. Ser ikke statsråden nå at dette har vært en kortsiktig strategi, og at næringslivet kunne vært mye bedre rustet for den konjunkturendringen som kommer nå, hvis Regjeringen hadde tenkt mer langsiktig i sin prioriteringspolitikk?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Jeg registrerer at Regjeringens representanter på inn- og utpust nå gjennom lengre tid, siden statsbudsjettet ble framlagt, sier at dette statsbudsjettet treffer meget godt i den situasjonen vi er i. Vel, jeg tviler sterkt på at sentralbanksjefen i dag har innkalt til å framskynde et rentemøte nettopp på grunn av det statsbudsjettet som ble framlagt. Det er vel helt andre årsaker til det rentemøtet. Når det gjelder det området som statsråden har ansvaret for, registrerer jeg at prognosene i statsbudsjettet og premissene for statsbudsjettet er en relativt svak oppgang i ledigheten. Mens det som meldes inn fra næringslivet, fra bransjeorganisasjonene, fra SSB og andre, viser en betydelig høyere økning i arbeidsledigheten neste år enn det Regjeringen har regnet med i sitt statsbudsjett. Kan statsråden fortsatt stå inne for de anslagene som er i statsbudsjettet? Dette er viktige premisser for hele statsbudsjettet slik det er lagt opp, og som Stortinget nå skal behandle. Kan statsråden fortsatt stå inne for den lave oppgangen i arbeidsledigheten som ligger inne i prognosene til statsbudsjettet som Regjeringen har lagt fram?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Viss presidenten tillèt det, vil eg stilla oppfølgingsspørsmålet til landbruksministeren. I går skreiv Bergens Tidende: «Heim til mor i krisetider». Dei viste til at det var ein samanheng mellom flyttemønster og økonomisk vekst, og at bygdene kan verta vinnarar i finanskrisa. Det har i lang tid vore investeringstørke i norsk landbruk. Samtidig vert det spådd ein dramatisk nedgang i arbeidsplassane i bygg og anlegg. Dette er ei moglegheit for norsk landbruk. Det kan verta ein vinn-vinn-situasjon med opptur for norsk landbruk og med dempa nedtur for bygg og anlegg. Så mitt spørsmål vert: Vil landbruksministeren gripa denne moglegheita for å betra finansieringsmoglegheitene for landbruket gjennom f.eks. tilgang på risikokapital, betre avskrivingsordningar osv.? Og viss landbruksministeren vil gripa denne moglegheita, korleis vil han konkret gå til verks? For no er det moglegheiter. Eg håpar at svaret er positivt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2008-10-15:
Det er vel også slik at en må understreke i den sammenhengen at en ikke ønsker seg en situasjon i bygg og anlegg der en får de problemene som nå prognoseres. Men det er riktig som representanten nå understreker, at endring i vekst og endring i økonomisk utvikling kan påvirke mulighetene til utvikling i distriktene. Vi ser at i høye vekstperioder øker fraflyttingen fra distriktene. Når det gjelder investeringsvirkemidlene i landbruket, er de avtalt gjennom jordbruksavtalen. En har et visst nivå der. Partene i jordbruksavtalen har hatt prioritet på inntektsutvikling, og derfor har det ikke vært noen økning i investeringsmidlene i det siste året. Vi er nødt til å komme tilbake til dette i forbindelse med jordbruksavtalen. Når det gjelder avskrivningsvirkemidler og slikt, er det tatt inn endringer i statsbudsjettet som jeg tror vil virke positivt.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-15:
Jeg vil gjerne ha tilbake arbeidsministeren. For meg er det slik at jeg ikke klarer å glede meg over dårligere tider for folk fordi om det gir gode tider for kuene. Det skjedde noe interessant i denne spørretimen. Nå kunne også arbeidsministeren si, sågar fra Stortingets talerstol, at man med de arbeidsledighetstall som står i budsjettet, og som skal være lagt inn på det tidspunkt da budsjettet ble laget, sannsynligvis undervurderer situasjonen. I og for seg er noe av det samme sagt også av statsministeren og av mange andre, at det nok går mot dårligere tider. Det er slik at Regjeringen har budsjettert med en arbeidsledighet i gjennomsnitt for neste år på 2 ¾ pst. Den vil i år være i gjennomsnitt på 2 ½ pst. Det er nok en forsiktig justering mot hva vi kan se nå. Finanskomiteen skal inn i ulike høringer denne uken, og dette er helt avgjørende premisser. Hvor raskt, og når, kan Stortinget forvente en orientering om nye antakelser om eller tro på at tallene kan være annerledes?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-15:
Jeg tror statsråden har rett i at det nok av og til kan være forvirrende debatter i de fleste partier. Derfor er det viktig at lederne er tydelige og faste på hva som er linjen – ikke minst da er det nødvendig å gi lederne anledning til å være tydelige og faste om den riktige linjen! Jeg har forstått at denne debatten handler mye om næringsrettet forskning og om det er det mest fornuftige og lønnsomme vi kan gjøre. Det er det! Det finnes tall som viser at innsats i næringsrettet forskning har opp til 50 pst. årlig avkastning. Det spesielle er at det aller meste faller på samfunnet utenfor bedriftene eller næringene, fordi kunnskapen tas i bruk på et tidspunkt da bedriftene kanskje ikke er lenger, eller andre fanger den opp. Derfor er det viktigste vi kan gjøre, å satse på næringsrettet forskning hvis vi ønsker gode tider framover. Og spesielt når usikkerheten er så stor som arbeidsministeren gav uttrykk for tidligere i dag, og som jeg er enig i, er det eneste som er sikkert, ny kunnskap. Det kommer vi til å trenge for å møte usikkerhet. Derfor er innsats på næringsrettet forskning så viktig, og det må vi stå fast ved. Er statsråden enig i alt jeg har sagt nå?
Solveig Kopperstad Bratseth (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Kvalifiseringsprogrammet er et viktig virkemiddel for å få langtids sosialhjelpsmottakere over fra passivitet til aktivitet og arbeid. Kristelig Folkeparti håper at den opptrappingen det er lagt opp til neste år, faktisk blir gjennomført, og ikke minst at programmet til den enkelte fylles med innhold som øker sjansene deres for å komme over på varig arbeid i ordinært arbeidsmarked. Tror statsråden at en svakere utvikling i arbeidsmarkedet i de nærmeste årene kan få konsekvenser for gjennomføringen av reformen? Jeg tenker da spesielt på utfordringen med å formidle personer fra fullført program over i ordinært arbeid.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
NRK-nyhetene i dag kunne fortelle at hver tiende elev føler seg mobbet av læreren sin. Vi er kjent med at elever mobber hverandre, men at så mange elever føler seg mobbet av læreren, synes jeg er ganske alvorlig. Antall unge uføre øker kraftig, og har gjort det i flere år. Vi ligger veldig høyt i forhold til de fleste andre europeiske land. Over halvparten av disse er uføretrygdet på grunn av alvorlige psykiske lidelser. Opptrappingsplanen for psykisk helse går mot en slutt, og vi vet at når arbeidsledigheten øker, øker også antall uføretrygdede. Hvilke tiltak tenker statsråden å sette inn når det gjelder unge som sliter med psykiske lidelser, for å gi dem en mulighet på arbeidsmarkedet istedenfor å gå på uføretrygd?
Bent Høie (Høyre), 2008-10-15:
Som Dagsavisen slo fast ved regjeringsskiftet, kom regjeringen Stoltenberg til dekket bord. Arbeidsledigheten sank kraftig, og den økonomiske veksten var god. Nå snur utviklingen, og en står overfor tøffere tider. Da er det slik at en ikke trenger å være spåmann for å vite at de menneskene som er mest utsatt i arbeidsmarkedet, er de med de dårligste basiskunnskapene, med lavest utdanning og med lese- og skrivevansker. I gode tider er det fornuftig å bruke de økte ressursene på å forberede seg på dårlige tider. Det har ikke Regjeringen gjort. Den har ikke brukt solskinnsdagene til å tette hullene i taket. For eksempel har ikke regjeringspartiene vært villige til å støtte Høyres forslag om en betydelig satsing på lese- og skriveopplæring for voksne i arbeidslivet. Hvorfor har ikke Regjeringen satset på å forberede denne gruppen på dårligere tider i arbeidsmarkedet?
Bent Høie (Høyre), 2008-10-15:
«I det siste har vi opplevd at politiet i Rogaland politidistrikt ikke har kunnet rykke ut til en rekke oppdrag, som følge av for lav bemanning. Flere helger på rad har politiet måttet avvise oppdrag. Kapasitetsmangelen er åpenbar og dokumentert. Hvordan vil statsråden løse denne situasjonen?»
Bent Høie (Høyre), 2008-10-15:
Den framstillingen som justisministeren kom med, er feil. Tilbakemeldingen fra Rogaland politidistrikt er at de mangler driftsmidler for å kunne bl.a. ansette flere politifolk. Løsningen for dem er ikke at det kommer flere ut av Politihøgskolen, men økte økonomiske ressurser, noe som er vel dokumentert av offentlige utvalg. Justisministeren sendte et brev den 2. oktober til ordføreren i Stavanger, der det igjen ble skapt usikkerhet om justisministeren står fast på et klart politisk signal til Politidirektoratet om at den skjevfordelingen som nå er mellom de ulike politidistriktene, skal rettes opp. Derfor er det grunnlag nå, på bakgrunn av det brevet justisministeren har sendt til Stavanger kommune, for å spørre justisministeren helt klart og tydelig om det er sånn at justisministeren har gitt et klart signal til Politidirektoratet om at skjevheten skal rettes opp 100 pst.
Bent Høie (Høyre), 2008-10-15:
Jeg konstaterer at justisministeren ikke er klar på at denne skjevheten skal rettes opp. Jeg har et spørsmål i forhold til de 216 mill. kr som nå er satt av i statsbudsjettet til politiet. Hvor stor andel av den potten vil gå til driftsutgifter i de ulike politidistriktene? Altså: Hvor stor andel av de 216 mill. kr vil faktisk bli brukt til å rette opp den skjevheten som vi nå opplever?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-10-15:
Jeg har et spørsmål til forskningsministeren. Det er slik at uansett tidene i samfunnet, er det ingenting som er viktigere for et robust og livskraftig samfunn enn at vi satser på forskning. Denne regjeringen har hatt store ambisjoner, nedskrevet i Soria Moria-erklæringen, men i praktisk politikk er det blitt slik at de som driver med forskning, knapt har kommet seg over sjokket over at Regjeringen ikke har gjort det den skulle gjøre for å bringe oss tilbake til utgangspunktet, før hvileskjæret. Alle som har fulgt med, vet at dette har etterlatt dype sår hos dem som jobber med forskning. Etter at det har skjedd, begynner Regjeringen på det avgjørende området for å kunne forske, nemlig på rekrutteringen av forskere, slik at man har mange nok godt kvalifiserte mennesker. Den sittende statsråd utsatte først Regjeringens bebudede melding om forskerrekruttering, deretter, kort tid etterpå, ble den avlyst, og så fikk vi høre at det var i statsbudsjettet vi skulle få vite hvordan det hele skulle bli. I statsbudsjettet kan vi lese at nå skal vi få 166 stipendiater i årene som kommer. Det er under halvparten av det tallet som lå i den forskningsmeldingen som ble enstemmig vedtatt i Stortinget i 2005, og det er uendelig mye lenger under det tallet som Regjeringen selv bad om i den utredningen som kom fra NIFU STEP, hvor man sa at man trengte 520 hvert år fram til 2016 for å klare forskningsmålet. Det er veldig vanskelig å oppfatte dette på noen annen måte enn at statsråden må sitte trengt i Regjeringen når det gjelder reell prioritering av forskning, men hun gjør selvfølgelig sitt beste for å komme ut av det på en god måte. Resultatet av dette er at på nok et område skaper Regjeringen usikkerhet om den har vilje og styrke til å satse på forskningen. Mitt spørsmål blir: Når skal forskningsministeren og Regjeringen vise at man prioriterer forskning, slik som alle som driver med det, ønsker, gjennom å legge til rette for tilstrekkelig styrke og tilstrekkelig antall mennesker som skal rekrutteres til forskning? Når skal vi få det svaret?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-10-15:
Jeg konstaterer at statsråden ikke svarte på det spørsmålet jeg stilte. Mitt spørsmål var: Når skal vi få klare signaler om rekruttering? Jeg er klar over at tallet er 200, men jeg holder meg til stipendiatene. Venstre har i sine budsjetter alltid hatt med post doc.-stillinger og andre stillinger. Statsråden må gjerne studere Venstres budsjett. Da kan man se hvordan man, innenfor ansvarlige budsjettrammer, både kan sette av penger til utstyr, sette av penger til stipendiater, ikke tulle med basisbevilgningen, sørge for penger til næringsrettet forskning, rette opp SkatteFUNN osv. Det som gjør statsråden svar mer bemerkelsesverdig, er at statsrådens svar kommer samtidig med at det internt i SV føres en debatt hvor sentrale debattaktører mener at vi bruker for mye penger på forskning i Norge. Det går an å forstå det hvis man faktisk er på en retrett, bort fra det å skulle prioritere forskningen. Mine spørsmål til statsråden er: Kan statsråden bekrefte at den debatten som foregår i SV, ikke skal tas alvorlig, slik at vi skal tro at man fortsatt holder seg til målene i forskningen? Og vil statsråden bekrefte at forskning er førsteprioritet for Regjeringen?
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Dette er en sak som er under kontinuerlig arbeid. Jeg må si at det statsbudsjettforslaget som er lagt fram nå, gir et betydelig løft for forskningen. Én ting er stipendiatstillinger, hvor representanten Dørum ikke nevner at det totale tallet er over 200 – for vi legger også til rette for post doc.-stillinger. Han nevner heller ikke at vi har klart å øke satsen pr. stipendiatstilling betydelig i forhold til situasjonen i dag, noe som jeg er helt sikker på vil være en sak som blir godt mottatt i institusjonene. Så er det slik at evnen til å forske og evnen til å satse på forskning handler om flere ting enn antall stipendiater. Jeg har varslet at vi i statsbudsjettet får en start på tenkningen om rekruttering av stipendiater. Det har jeg lagt fram. Jeg har også varslet at vi får en oppfølging av både tenkning omkring stipendiater og omkring utstyr, som er en meget viktig del av oppfølgingen av forskningsambisjonene, og også en styrking av Forskningsfondet, med en del nye grep. Alt dette ligger som forslag i statsbudsjettet nå. Jeg tror jeg tør si at dette forslaget er det mest betydelige løft som har vært tatt på mange år.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg har merket meg at Odd Einar Dørum tydeligvis har reagert på at det foregår interne debatter i SV. Jeg regner med at det skjer både i Venstre og i andre partier også, men det som er helt sikkert, er at det er stor forskjell på at det utveksles meninger internt i et parti, og på det partiet står for utad. Jeg kan bekrefte her og nå at jeg som forskningsminister, og som representant for partiet SV, satser på forskning. Det må til mer forskning, og ikke mindre. Jeg vil bare bekrefte det, og det er lagt til rette for det i statsbudsjettet – ikke bare gjennom bevilgning på Kunnskapsdepartementets budsjett, men også gjennom bevilgning på andre departementers budsjett, inklusiv opprettholdelse av SkatteFUNN-ordningen og Nærings-Phd-ordningen, som er viktige stimulanser for at næringslivet også skal være med på forskningen. Jeg gleder meg til å møte representanten Dørum i debatt om dette når vi diskuterer budsjettet. Jeg har selvfølgelig også satt meg inn i både Venstres og de andre partienes budsjetter og vet godt hva jeg har å forholde meg til. Jeg er ikke redd for å møte de utfordringene som ligger der, med de forslagene som ligger i Regjeringens forslag til forskningsbudsjett.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg merket meg særlig det første som representanten Sponheim sa, som jeg er meget enig i, nemlig at både Venstre og SV veldig godt tåler interne, prinsipielle debatter om saker og ting som det kan være delte meninger om, men at det som er viktig, er det som blir sagt av dem som har det øverste ansvaret i den politiske ledelsen. Jeg understreker derfor at min holdning til forskning som sådan, og også til forskning i næringslivet, er at den må styrkes. Det er det jeg arbeider etter. Det er mitt mål. Så er jeg helt enig i det andre som er sagt. Jeg kan informere om at senest i går åpnet jeg et nytt innovasjonssenter, Microsoft har kommet hit, til et miljø som er utviklet ved NTNU i Trondheim – FAST – som er en viktig søkemotor innenfor IKT-området. Jeg er veldig glad for at vi har så god kompetanse at vi kan tiltrekke oss bedrifter av typen Microsoft hit, til Norge. Det lover godt for samarbeidet mellom universiteter og næringsliv, og det er en tendens jeg støtter veldig sterkt.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg må si jeg er veldig glad for det spørsmålet. Hvis vi venter til vi har tilstrekkelige måltall på alle områder før vi gjør noe med den urettferdigheten som ligger i kjønnsbalansen, tror jeg vi må vente svært lenge. Derfor er det viktig for meg i en tid hvor vi selvfølgelig trenger rekrutteringsstillinger, også å erkjenne at vi trenger kvinner til slike stillinger, og at vi får kvinner fram i de øverste stillingene vi har, innenfor våre universitets- og høyskolesystemer. Det er det denne ordningen tar sikte på. Jeg kommer ikke til å gjøre noe som bryter med den dommen som er avsagt, men jeg kommer til å gjøre hva jeg kan for å legge meg tett opp til den, slik at vi kan få noe ut av den muligheten som ligger i å få kvinner fram gjennom øremerkede stillinger. Da blir det midlertidige stillinger i første runde, men jeg erkjenner at det er bedre enn ingenting.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Vi har kommet et langt skritt nærmere det målet vi har, i dette statsbudsjettet. Jeg ser representantens utfordring, og jeg ser hvordan vi på ulik måte kan vurdere de mål vi setter oss innenfor de forskjellige sektorene. Derfor har jeg bebudet i den meldingen om forskning som kommer som en oppfølging av forskningssatsingen i dette statsbudsjettet, bl.a. en vurdering av hvordan vi måler forskningsinnsats. Det betyr ikke at vi forlater målet, men det betyr at vi vil synliggjøre forskningsinnsatsen vår på flere måter, for jeg er helt overbevist om at det er mange måter å se dette på, og at vi på et enda tydeligere vis kan få fram den innsatsen som faktisk gjøres. Den diskusjonen trenger vi nettopp for å kunne belyse og ha en noe mer bred og helhetlig tilnærming til den forskningsinnsatsen vi faktisk gjør. Men målet beholdes.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg kan i hvert fall forsikre representanten og alle andre om at satsingen vår på forskning og høyere utdanning på ingen måte er et Monopol-spill. Det er en viktig og nødvendig politisk prosess. Den handler om at man gir universitetene og høyskolene en basisbevilgning som gir dem gode muligheter til å drive med utdanning og forskning, og at man i tillegg har et forskningsbudsjett med satsing ikke minst på å styrke forskningsfond, både nasjonalt og regionalt. Dette vil jeg selvfølgelig komme tilbake til når vi skal diskutere statsbudsjettet. Jeg synes faktisk at vi har kommet et godt stykke på vei med den satsingen vi har nå. Jeg ser også på resultatene at det er lenge siden det ble produsert så mange doktorander. Vi ligger godt an på publiseringsstatistikken, og vi har en mye bedre gjennomstrømming av studentene i våre høyere utdanningsinstitusjoner. Det er den type ting jeg synes er viktig å få fram når vi skal måle innsatsen. Så kan man harselere – som representanten gjør – over de trekk som er gjort eller ikke gjort, men jeg vil i hvert fall stå på for å få en stadig bedre kvalitet og et bedre innhold i både utdanning og forskning.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-10-15:
Norge fikk en EØS-dom mot seg i 2003 på grunn av øremerking av forskerstillinger til kvinner, fordi man i EØS fokuserer på kunnskap og ikke på kjønn. Vi vet at Norge vil ha behov for 5 500 rekrutteringsstillinger til UH-sektoren innen 2015, og i tillegg vil det være behov for 2 500 på grunn av generasjonsskifte. På Nei til EUs kvinnekonferanse sist helg uttalte statsråden at hun ville øremerke 15 pst. av de foreslåtte stipendiatstillingene i 2009 til kvinner. Regjeringen har kun foreslått 201 rekrutteringsstillinger i budsjettet for 2009, mens antallet burde ha vært, som vi har hørt tidligere, minst tre ganger så høyt for å møte det behovet vi har. Spørsmålet til statsråden blir da: Burde ikke Regjeringen heller konsentrere seg om å få tilstrekkelig med rekrutteringsstillinger og skissere en karrieremulighet for forskerne våre, framfor å demonstrere sin EU-motstand ved å presse EØS-regelverket til det ytterste?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-10-15:
Jeg er ikke i tvil om at Regjeringa i egne øyne mener at dette budsjettet er det mest betydelige løft for forskning og høyere utdanning på mange år. Det har veldig nær sammenheng med at Regjeringa i dette budsjettet har én profil, og det er å rette opp sine egne kutt. Det er ingen tvil om at det er hvileskjæret i høyere utdanning og forskning som kommer til å stå igjen etter denne Regjeringa når det gjelder forskning og høyere utdanning. Mens Bondevik II-regjeringa brukte 90 pst. av det økte handlingsrommet i økonomien til å investere for framtida, inkludert store investeringer i forskning og høyere utdanning, bruker denne Regjeringa 15 pst. av det økte handlingsrommet til å investere for framtida. Mens Kristin Halvorsen i finanstalen talte seg varm om hvor bra det er å ha prosentmål å strekke seg etter på andre sektorer i budsjettet, og hvordan det gjorde at prosentmålene er i ferd med å bli oppfylt, snakker man på forskningssida om hvor vanskelig det er at man har prosentmål å strekke seg etter, og hvor vanskelig det er å oppfylle statens andel på 1 pst. av BNP til forskning innen 2010. Hvorfor er det sånn?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
For å få til god forskning trenger man også en god finansiering av høyere utdanning og forskning. Jeg tror at vi kan oppsummere de rød-grønnes satsing på dette området som et Monopol-spill. Første kort: Du lander på de rød-grønnes statsbudsjett og trekkes 1 pst. Gå ti skritt tilbake og hvil dette året! Andre skritt er neste statsbudsjettkort: Trekk et sjansekort, og du må fortsatt hvile. Så tredje og neste sjansekort: Du halter litt fram og får stipendiater. Så årets kort: Sjanse – yeah! – du rykker fram til start, men mottar ikke ekstra penger når du passerer. Er statsråden fornøyd med at vi etter et rød-grønt styre i denne perioden er tilbake til start – eller til utgangspunktet da de overtok? Blir man ikke litt bekymret over at vi med den krisen vi nå ser, ikke har fått den satsingen og det løftet i høyere utdanning og forskning som Norge virkelig hadde trengt?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-15:
«Aftenposten brakte for et par uker siden veldokumenterte reportasjer om resultatene av en enkeltskattyters katastrofale møte med skattemyndighetenes skjønnsligning og det som fremstår som derpå følgende manglende rettssikkerhet i ligningsnemndene. Hva vil statsråden foreta seg for å være sikker på at alle skattytere får en behandling som gjør at deres rettssikkerhet er ivaretatt i ligningsbehandlingen?»
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg forstår at omstendighetene har gjort at finansministeren har fokus på dette. Jeg vil gjerne følge opp med et spørsmål rundt ligningsnemndenes kompetanse, som finansministeren var inne på. Det er riktig at man nå stiller sterkere faglige krav til deler av de nye ligningsnemndene, men denne typen saker som har vært beskrevet i pressen, er kompliserte saker med skjønnsligning. Det er langvarig behandling, og det er store dokumentmengder som man skal gå inn i. Føler finansministeren seg sikker på at selv om nemndene nå settes sammen av folk med bedre kompetanse, har de tilstrekkelig kapasitet og tid å bruke på dette? Godtgjørelsene er jo relativt begrenset, og jeg vil tro at da vil innsatsen også kunne bli relativt begrenset.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-15:
Avslutningsvis: Denne saken har blitt aktualisert på nytt igjen ved at Aftenposten i dag – de har for så vidt også gjort dette tidligere – bringer en reportasje om at Skatt Øst ser på gamle feil. Det kan i utgangspunktet virke greit, at det er bra at man tar dette opp igjen osv. Men det som er bakgrunnen akkurat i denne saken, er at her har en skattyter slitt over veldig mange år for å få respons på skjønnsligning og ligningsnemndsbehandlinger. Så er jeg enig med finansministeren i at vi ikke kan bygge noe generelt på enkelte oppslag, men vi kan ha en mistanke om at slik er det. Det jeg da synes er litt alvorlig, er at det skal så tunge avisoppslag til før man begynner å se på enkeltsaker. Det virker ikke tillitvekkende på meg, for det må bety at man tidligere, uten at det ble skrevet i avisene, har vurdert det slik at man ikke ville ta det opp.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Ligningsforvaltningen er et typisk masseforvaltningsområde, hvor det treffes et stort antall vedtak i løpet av relativt kort tid. Ved dette arbeidet kan det dessverre bli gjort enkelte feil. Det er selvfølgelig beklagelig, ikke minst fordi feil fra ligningsmyndighetenes side kan få store økonomiske konsekvenser for den enkelte skattyter. Hvis skattytere opplever å bli feillignet, er det viktig at rettssikkerheten deres blir ivaretatt på en tilfredsstillende måte. Generelt mener jeg skattyters rettssikkerhet blir godt ivaretatt, men på enkelte områder har det vært rom for forbedring. Skattytere som oppdager feil, kan klage på ligningen. Tidligere kunne det hende at klagen ble behandlet av samme saksbehandler som traff det opprinnelige ligningsvedtaket. Årsaken til dette var hovedsakelig at ligningskontorene på de enkelte stedene var små enheter med få saksbehandlere. Dette er endret ved reorganiseringen av skatteetaten, som ble iverksatt 1. januar i år. Skatteetaten er nå organisert med større og faglig sterkere enheter. Jeg legger derfor til grunn at saksbehandlingsrutinene, at saken blir behandlet av en ny saksbehandler på ethvert trinn, nå fungerer godt. Videre blir skattyternes rettssikkerhet bedre ivaretatt nå enn tidligere ved at det har blitt en økt spesialisering i skatteetaten. I forbindelse med reorganiseringen ble ligningsnemndene og overligningsnemndene erstattet av fem skatteklagenemnder. Det er stilt krav til kompetansen til medlemmene i skatteklagenemndene. To tredjedeler av nemndas medlemmer skal ha formell utdanning innen fagområdene regnskap, økonomi eller jus og yrkeserfaring som omfatter minst ett av disse områdene. En skattyter som er uenig i skattekontorets avgjørelse, vil dermed kunne få en fornyet vurdering av saken sin ved et godt kvalifisert klageorgan. En gruppe skattytere som jeg mener det er særlig viktig å hjelpe, er de såkalte vanskeligstilte skattyterne. Dette er skattytere som for et kortere eller lengre tidsrom er ute av stand til å ivareta egne interesser overfor ligningsmyndighetene, og som dermed heller ikke klarer å nyttiggjøre seg av de rettssikkerhetsgarantiene som ligger i klageordningen. Årsakene til at skattytere ikke kan ivareta sine interesser, kan være personlige forhold, psykiske eller sosiale problemer, sykdom eller dødsfall i familien eller andre ting. Totalt sett er det en begrenset gruppe skattytere som faller inn under denne kategorien, men konsekvensene for den enkelte kan jo likevel være store. Det arbeides nå med flere tiltak som kan bedre situasjonen for de vanskeligstilte skattyterne. Skattedirektoratet jobber bl.a. med å endre retningslinjene for adgangen til å endre ligning etter at klagefristen er løpt ut, slik at endringssaker i større grad skal kunne tas opp når skattyterens opplysningssvikt skyldes en vanskelig livssituasjon.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Som jeg viste til i mitt svar, er det gjort mange grep, ikke minst i forbindelse med reorganiseringen av arbeidet med skatt og ligning i Norge, også for å forsterke rettssikkerheten til den enkelte skattyter. Denne omleggingen, at ligningsnemnd og overligningsnemnd erstattes med fem skatteklagenemnder, betyr jo en mulighet for en større spesialisering, som Flåtten også er inne på. Jeg skal følge nøye med på om dette systemet nå virker tilfredsstillende, for de problemstillingene som Flåtten tar opp, er jo viktige. Det dreier seg ikke bare om den kompetansen som vi nå stiller krav om at disse nye skattenemndene skal ha, og hvordan de skal settes sammen, men også om at medlemmene der har tid og mulighet til å gå inn i de sakene det gjelder. Jeg mener at summen av de grepene som er gjort når det gjelder ligningsnemnd, overligningsnemnd og disse nye skattenemndene, og det at vi forsikrer oss om at det er nye saksbehandlere som ser på klager som kommer inn, sammen med økt spesialisering, er mange skritt fram i forhold til rettssikkerheten til den enkelte skattyter.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg er enig i at rettssikkerheten ikke kan knyttes til om enkeltpersoner lykkes i å få oppmerksomhet om sin sak i pressen eller ikke. Det er likevel sånn at når det kommer saker som blir offentlige, må de være et utgangspunkt for meg og skatteetaten for å gå igjennom dem og se om rettssikkerheten er godt nok ivaretatt. Jeg mener at vi nå har gjort mange grep som skal sikre rettssikkerheten bedre framover, sånn at vi minsker faren for denne typen eksempler. Det som er viktig nå i den videre behandlingen av denne konkrete enkeltsaken, er om det også gis åpning for å gå lenger enn ti år tilbake i tid. Jeg har forstått at enkelte av disse forholdene kan ligge lenger tilbake i tid enn ti år. Det er et spørsmål som Skattedirektoratet må ta stilling til, og det som blir vurdert, er om saken om endring er tatt opp før fristen. Hvis den er det, er det også en mulighet til å gå lenger tilbake i tid enn de ti årene, som nå er til diskusjon.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Jeg er klar over at representanten Hans Olav Syversen er en stortingsrepresentant som følger godt med. Jeg er også klar over hvilke tidsfrister som gjelder for å melde spørsmål til Stortingets spørretime. Som representanten Syversen er klar over, er denne saken allerede løst. Blant de tiltakene som ble presentert for å få flyt i finansmarkedene i Norge og bidra til å løse det likviditetsproblemet som fins, ligger også det som representanten spør om, nemlig at dette kravet til en grense på 300 mill. kr er opphevet. Det er blitt veldig godt mottatt av de mindre bankene. De signaliserer at de føler at de er hørt og ivaretatt med den endringen som nå har kommet, også gjennom mulighet til lengre løpetid på F-lån. Så jeg tror at kombinasjonen av dette nå treffer småbankene godt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-15:
Det er et tiltak som gjelder inntil videre. Men nå er det jo mye turbulens, og det er viktig å få disse markedene til å fungere. Det har stor betydning, ikke bare for småbankenes virksomhet, men også – og særlig – for deres kunders virksomhet. Så må vi eventuelt en gang i framtiden vurdere berettigelsen for en slik begrensning – om den er til stede – på nytt. Men den er altså opphevet pr. i dag.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Før jeg stiller spørsmålet, vil jeg si at det jo er slik at det av og til skjer noen begivenheter mellom den fristen vi har for å legge fram spørsmål for statsråden, og tidspunktet for svar. Så hvis finansministeren tror at jeg ikke følger med i det hele tatt, så er det bakgrunnen for at spørsmålet nå kommer. «Flere mindre sparebanker rundt omkring i landet må betale en høy pris for å låne penger i det ordinære markedet i dagens situasjon, noe som på sikt kan gi en vanskelig situasjon for bankene og lokalt næringsliv. Dette er banker som på grunn av Norges Banks regelverk for sikkerhetsstillelse ved lån i sentralbanken ikke har mulighet til å låne i Norges Bank. Vil statsråden ta opp med Norges Bank muligheten for å endre regelverket slik at låneadgangen for mindre sparebanker bedres?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
Jeg er veldig glad for svaret. Vi var jo ute etter noe av dette da vi stilte dette spørsmålet. I enkelte lokale miljøer var låneadgangen omtrent suspendert i en viss periode før dette tiltaket kom. Så jeg har i grunnen bare ett oppfølgingsspørsmål, og jeg vil understreke at vi er veldig tilfreds med det som har skjedd i mellomtiden. Det at man nå opphever denne minstegrensen for sikkerhetsstillelse, er det et tiltak som er situasjonsbestemt, eller er det et tiltak som er tenkt å være slik på sikt?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-10-15:
«I Brennpunkt på NRK den 7. oktober fremkom det at Statkraft er innstilt på å inngå en avtale om intensivert atomkraftsamarbeid med selskapet Thor Energy. I programmet bekrefter Statkrafts prosjektleder at «målet er å bygge et kraftverk som produserer strøm». Er statsråden kjent med Statkrafts ambisjon om å medvirke til å bygge atomkraftverk i Norge, og er statsråden komfortabel med denne ambisjonen?»
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-10-15:
Jeg er svært tilfreds med at Regjeringen slår fast sitt synspunkt når det gjelder kjernekraftverk. Det deler Venstre fullt ut. Jeg synes det er positivt at dette programmet har bidratt til oppklaring rundt Statkrafts medvirkning i dette prosjektet, for Statkrafts prosjektleder uttalte i programmet at han hadde en agenda med sikte på å bygge atomkraftverk i Norge. Det at en tar konsekvensen av at Statkraft her har opptrådt på en måte som er utydelig og gir ulike signaler, er positivt. Statkraft er blitt brukt som en ressurs i lobbyarbeidet for å påvirke myndighetenes holdning til kjernekraftverk, og det er viktig å rydde opp i dette. Nå er det slik at Statoil har gått inn med 5 pst. eierandel i Thor Energy og også lånt ut arbeidskraft til dette selskapet. Hensikten synes åpenbart å være å spille på aktører som Statkraft og Statoil for å gi prosjektet seriøsitet. Har næringsministeren synspunkter på dette engasjementet til Statoil?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-10-15:
Det er positivt at Statkraft ikke går inn på eiersiden, men det har altså Statoil gjort, og det tror jeg vil bli brukt av selskapet på samme måte som en har forsøkt å bruke Statkrafts engasjement. Nå er det ikke snakk om påstander som ble framsatt i Brennpunkt, men sitat fra Statkrafts egen prosjektleder, som var helt tydelig på ambisjonen han hadde om å bygge et atomkraftverk. Nå er det en situasjon der Thoriumutvalgets innstilling har vært på høring, og Regjeringen skal legge fram sitt synspunkt. Kan vi forvente at Regjeringen når den legger fram sine synspunkter på Thoriumutvalgets innstilling, vil være like klar i konklusjonen på at kjernekraft ikke er en naturlig del av norsk energipolitikk, som statsråden har vært her i dag?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Departementet har forelagt de påstandene som kom fram i NRKs Brennpunkt den 7. oktober, for Statkraft, og selskapet har i et brev til oss av 13. oktober skrevet at påstandene som fremmes i Brennpunkt om at Statkraft har en agenda for bygging av thoriumkraftverk i Norge, og at konsernet aktivt jobber for å oppnå støtte for dette, ikke er riktige og ikke representerer konsernets syn. Dette framgår også av pressemeldinga fra Statkraft. Statkraft har videre i sitt brev til oss redegjort for at konsernet våren 2007 etablerte et prosjekt for å øke kunnskapen om og vurdere thoriums potensial. Dette var på bakgrunn av en økt offentlig debatt om thorium, at verdens største forekomster av thorium befinner seg i Telemark, og nye statusrapporter om teknologiutvikling knyttet til thoriums potensial som brensel i kjernereaktorer. Hensikten med prosjektet har vært å øke kunnskapen om thorium som energikilde. Statkraft har aldri hatt noe uttalt mål om å bygge thoriumkraftverk som produserer strøm, slik det hevdes i Brennpunkt-programmet. Statkraft har imidlertid, som den største kraftaktøren i Norge, sett det som naturlig å følge opp Thoriumutvalgets konklusjon i rapporten fra mai 2008 om at det er ønskelig å øke kunnskapen rundt thorium ytterligere. Basert på den internasjonale utviklinga innen kjernekraft, der thorium utfordres sterkt av nye uranbaserte løsninger, og resultatene fra prosjektets arbeid så langt har Statkraft allerede besluttet å overføre thoriumprosjektet til en mer generell teknologiovervåkingsaktivitet i konsernet. Som en naturlig konsekvens av det er også vurderingene av et eventuelt kjøp av en aksjepost i Thor Energy avsluttet. Jeg vil understreke at Regjeringas energipolitikk ligger fast, noe som betyr at det ikke foreligger noen planer om å tillate bygging av kjernekraftanlegg i Norge. Regjeringa vil i stedet, som representanten er godt kjent med, prioritere utbygging av fornybar energi, som bioenergi, vind- og havmøller.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Jeg vil bare understreke at departementet som eier sjølsagt forholder seg til styret i Statkraft og til konsernledelsen. Jeg har fått en redegjørelse fra Statkrafts konsernsjef, der det presiseres at de påstandene som kom fram i Brennpunkt, ikke er riktige. Jeg kan også informere om at det også framgår av denne redegjørelsen at Statkraft umiddelbart satte i gang tiltak for å bedre kommunikasjonsrutinene og sikre konsistens mellom selskapets holdning og den oppfatning som skapes i det offentlige rom. Så jeg bare gjentar så sterkt jeg kan: Det foreligger verken fra Regjeringas side eller fra Statkrafts side ved styret og konsernledelsen noen planer om å tillate bygging av kjernekraftanlegg i Norge. Når det så gjelder spørsmålet om Thor Energy i forhold til Statkraft, blir et eventuelt kjøp av en aksjepost der, som Statkraft på et tidspunkt vurderte, ikke noe av.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Ja, jeg kan bare gjenta så sterkt jeg kan, at Regjeringa har ingen planer om å endre politikk på dette området. Jeg kan også være enig med representanten i at det som kom fram i Brennpunkt-programmet, ikke burde vært sånn. Det har også styret og konsernledelsen gitt klar beskjed om, og vi er helt enige om at det ikke foreligger noen planer om et kjernekraftanlegg i Norge.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Når jeg brukte mye tid i mitt svar på finansuroen, var det også, som representanten sjølsagt er godt kjent med, fordi næringslivet har sendt veldig klare meldinger om at det ikke minst innenfor bygg og anlegg var i ferd med å stoppe opp, og at man var nødt til å få hjulene i gang igjen. Vi mener at alle de grep som Regjeringa nå har gjort, gjennom budsjettet, gjennom det som skjedde på søndag, og at det er et interessant møte om renta litt seinere i dag, vil være viktige bidrag for enkeltmennesker i landet vårt, men sjølsagt ikke minst også for næringslivet, og det er jo enkeltmennesker som arbeider der. Jeg mener at vi gjennom dette budsjettet har lagt opp til en storstilt satsing når det gjelder bygg og anlegg, og det er kjempeviktig: innenfor offentlige bygg, hvor det vi gjør i Bergen er viktig og ikke har vært gjennomført tidligere, men vi gjør også mer enn dette, og innenfor samferdselssektoren, ikke minst både veg og bane, som det er en enorm satsing på også for neste år. Summen av dette mener vi svarer på mange av de utfordringer vi akkurat nå møter, og så følger vi sjølsagt situasjonen fra dag til dag.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-10-15:
Jeg mener Regjeringa har tenkt meget langsiktig både rundt situasjonen for næringslivet, arbeidsmarkedet og også i forhold til enkeltmennesker i dette landet. Det er derfor vi har lagt fram et budsjett med en veldig bra fordelingsprofil også for neste år. Det er derfor vi har en massiv satsing på forskning. Vi vrir mye av forskningsinnsatsen nettopp mot næring, noe som altså har vært etterspurt fra næringslivet sjøl, og mot kunnskap. I tillegg til alle bygg innafor høgskoler, veg og jernbane – og jeg vil jo bare igjen understreke den storstilte satsinga vi har på samferdsel også for neste år, som ligger betydelig høyere enn det Høyre noensinne har vært i nærheten av mens de satt i regjering. Vi har også en viktig satsing i offentlig sektor. Det arbeider jo folk også i offentlig sektor, og vi er nødt til å få både den offentlige og den private sektoren til å fungere godt nok. Vi mener at med pengepolitikken, med å legge fram et budsjett som også bør gi grunnlag for å senke renta, med det som forhåpentligvis skjer seinere i dag, og med de grepene vi gjorde på søndag, har vi presentert et solid opplegg, slik situasjonen er nå. Men sjølsagt følger vi det hele tida, fordi vi ønsker å sikre at vi greier å ha folk i arbeid og gi enda flere folk et arbeid å gå til.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-10-15:
«Brennpunkt dokumenterte i sin sending 7. oktober at blant annet asylsøkere utnyttes og arbeider under slavelignende forhold i renholdsbransjen. Arbeidstilsynet har den siste tiden økt sine kontroller i bransjen og avdekket svært grove brudd. Så mange som 80 pst. av de undersøkte bedriftene har fått pålegg. Statsråden har nevnt at det kan bli aktuelt å innføre ID-kort for renholdsbransjen etter modell fra byggenæringen. Vil statsråden foreta seg noe utover dette for å bekjempe utnyttelsen av asylsøkere?»