Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2010-06-14:
Når Stortinget i dag behandler tilpasninger av tjenestepensjon og AFP i offentlig sektor, faller en ny viktig brikke i pensjonsreformen på plass. Forslaget omfatter Statens Pensjonskasse og andre lovfestede ordninger, men det er forutsatt at tilsvarende endringer gjennomføres i de tariffestede offentlige ordningene. Pensjonsreformen er basert på brede forlik i Stortinget og bidrar til å sikre et bærekraftig pensjonssystem også i framtiden. Pensjonssystemet er en viktig bærebjelke i velferdsstaten, og endringer i pensjonssystemet vil ha virkninger for mange og i lang tid framover. Jeg er glad for det gode samarbeidet med forlikspartnerne bak pensjonsreformen også i den saken som er til behandling i dag. Pensjonsreformen skal gjelde hele pensjonssystemet. Stortinget vedtok i fjor ny alderspensjon i folketrygden. Det innføres bl.a. fleksibelt uttak fra 62 år, levealdersjustering, nye regler for regulering og nye regler for opptjening av alderspensjon. Dette historiske vedtaket gjør det nødvendig med tilpasninger i de supplerende pensjonsordningene både i privat og offentlig sektor. Partene i privat sektor har blitt enige om en ny AFP-ordning. I februar vedtok Stortinget i denne forbindelse den nye AFP-tilskottsloven for privat sektor. Ny AFP i privat sektor bygger på de samme prinsippene som ny alderspensjon i folketrygden. Banklovkommisjonen har nylig foreslått endringer i de private tjenestepensjonsordningene som er tilpasset ny fleksibel alderspensjon i folketrygden. Det ligger dermed til rette for at alle pensjonssystemene for ansatte i privat sektor blir fleksible. Regjeringen vil følge opp Banklovkommisjonens utredning med lovforslag i løpet av inneværende år. Lovforslaget som behandles i dag, er en oppfølging av en avtale fra tariffoppgjøret i offentlig sektor i 2009, som innebærer at dagens tjenestepensjon og AFP i hovedsak skal videreføres. Dette innebærer at AFP fortsatt skal være en tidligpensjonsordning, og at tjenestepensjon som hovedregel fortsatt ikke skal kunne tas ut før 67 år. Offentlig ansatte vil dermed ikke få pensjonsordninger som er like fleksible som ordningene i privat sektor fra 2011. Det er ingen hemmelighet at regjeringen ønsket at også offentlig ansatte skulle få pensjonsordninger med samme fleksibilitet som i folketrygden. Forhandlingene om en slik løsning førte dessverre ikke fram. Selv om dagens pensjonsordninger skal videreføres, skal tjenestepensjonen omfattes av levealdersjustering og nye regler for regulering av pensjon, slik det framgår av pensjonsforliket fra 2005. Dessuten må samordningsreglene tilpasses innføringen av fleksibel alderspensjon i folketrygden. Jeg mener forslaget som behandles i dag, er i tråd med Stortingets pensjonsforlik fra 2005 og avtalen fra tariffoppgjøret i 2009. Levealdersjusteringen innebærer at offentlig tjenestepensjon, som alderspensjon i folketrygden, reduseres ved en gitt uttaksalder dersom levealderen øker. Lovforslaget innebærer dermed at levealdersjusteringen gjennomføres uten at en skiller mellom opptjening før og etter 1. januar 2011. Jeg har registrert at arbeidstakerorganisasjonene har tatt til orde for at det bare er pensjon som er opptjent etter 2010, som skal levealderjusteres. Organisasjonene mener at pensjon opptjent før 2011 må beregnes uten levealdersjustering. En slik pensjonsberegning ville i stor grad ha skjermet offentlige ansatte for levealdersjustering i de første årene. Det gis en individuell garanti som sikrer at samlet pensjon, etter levealdersjustering, er 66 pst. av sluttlønn ved full opptjening. Garantien betyr at Grunnlovens vern av opptjente rettigheter ikke blir satt på spissen. Lovforslaget gjelder for årskull til og med 1953-kullet, som fullt ut skal beholde dagens opptjeningsregler i folketrygden. Regjeringen kommer tilbake med lovforslag for yngre årskull. Disse vil få nye opptjeningsregler, slik at det er behov for en større omlegging av samordningsreglene. Det framgår av innstillingen at flertallet i komiteen er enig i regjeringens forslag om at offentlig tjenestepensjon fortsatt skal samordnes med privat AFP, men mener at den foreslåtte samordningen skal fases gradvis inn. Det har vært kontakt mellom komiteen og departementet om den gradvise innfasingen. Flertallets forslag ivaretar bl.a. personer i privat sektor som har lang fartstid i det offentlige, og som har kort tid igjen til pensjonering. Disse vil få en pensjon på linje med det de ville fått i dag, dersom de måtte gå av tidlig. Jeg vil avslutningsvis framheve det positive i at partiene som står bak pensjonsforliket i Stortinget, har oppnådd enighet om det foreliggende lovforslaget.