Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-05-29:
Regjeringa har gitt store skattelettelser til de aller rikeste i dette landet. Det må finansieres på et vis, og løsningen blir ofte nye avgifter. Finansminister Siv Jensen har økt avgiftene med 4 mill. kr hver eneste dag siden hun tiltrådte. Vi har fått sukkeravgiften, som flytter handel og arbeidsplasser fra Norge til Sverige, dødsavgiften, som en siste hilsen og flypassasjeravgiften, som per km er 80 ganger så høy mellom Bodø og Stokmarknes som mellom Oslo og New York. Det er helt forkastelig at folk som trenger kollektivtransporten på kortbanenettet innad i et fylke, må betale mange ganger så høye avgifter som bermudashortsturistene. Næringslivet rammes også hardt, og flyselskapene, som prøver å få kommersielle ruter til å lønne seg, har opplevd en kraftig forverring i forholdene de siste årene. Transport- og kommunikasjonskomiteen var i Nordland i forrige uke. Hva var det første som ble tatt opp fra Lofoten? Jo, det var forverringen av flytilbudet og nedleggingen av kommersielle flyruter. Det er nå helt nødvendig å endre avgiftssystemet for luftfarten, slik at mindre fly ikke har høyere avgifter per passasjer enn store fly. Avgiftene som er innført av miljøhensyn, må også differensieres, slik at reiseavstanden påvirker størrelsen på avgiften. Slik kan vi ta hensyn til prinsippet om at forurenseren skal betale, og beholde distriktflyplassene og avgangene der det er viktig for framtida. De nye elektriske flyene som er i testfasen, kommer, og flere peker på at det norske kortbanenettet er bra for en videre utvikling av denne teknologien. Avgiftssystemet bør være i forkant av teknologiutviklingen der mindre, utslippsfrie fly har fordeler i avgiftssystemet. Dette kan bli en ny æra for kortbanenettet, og jeg tror det ville gledet Håkon Kyllingmark, kortbanenettets far. Kyllingmark ble en kjent samferdselspolitiker da han var samferdselsminister i regjeringa Borten fra 1965 til 1971. Hensikten med kortbanenettet var å bedre kommunikasjonen i distriktene som er vanskelig tilgjengelig med andre transportmidler, hovedsakelig på Vestlandet og i Nord-Norge. Regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti viser til regjeringsplattformen og budsjettbehandlingen og sier at de skal ha en gjennomgang av flyseteavgiften de har innført, og økt hvert eneste år de tre siste årene. Men om lavere passasjeravgift på mindre fly over kortere strekning er et viktig mål for dem, hvorfor ligger det ikke noe inne i forslaget til revidert budsjett som nylig ble lagt fram? Hvorfor sier departementet at det ikke finnes noen utredning av endring av luftfartsavgiftene? Norge er et av de få landene som har valgt en flat flypassasjeravgift. Både Sverige, Tyskland og England har differensiering på avgiftene; lange flyturer har høyere avgifter enn kortere flyturer. I tillegg er det verdt å nevne at regjeringa har økt merverdiavgiften på transport, fra 8 pst. til 10 pst. i 2016, og fra 10 pst. til 12 pst. i 2018. Forslaget vårt handler ikke kun om flypassasjeravgiften. Vi ønsker en samlet gjennomgang og endringer av luftfartsavgiften for å styrke tilbudet på kortbanenettet, og vi finner det merkelig at ikke regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti vil støtte dette. Konsekvensene er høyere billettpriser, som gjør det vanskelig for folk å leve og skape verdier ute i distriktene. Representanten Finstad sa at de allerede har erkjent at de har behandlet kortbanenettet urettferdig. Jeg vil si at det kunne de ha tenkt på før 44 avganger i Lofoten må legges ned. Men noen god plan for endring viser de ikke til.