Martin Engeset (Høyre), 2004-02-05:
Innledningsvis må jeg si at jeg synes det er både hyggelig og prisverdig at helseministeren nå kan dokumentere så gode resultater av sykehusreformen. Det tyder på at helseministeren har forvaltet denne reformen på en god måte, på tross av at hans parti i utgangspunktet var imot reformen. Det er gledelig at vi nå begynner å se meget gode resultater. Riksrevisjonen har i denne rapporten undersøkt om det finnes et potensial for å effektivisere organiseringen av behandlingsaktiviteten ved sykehusene. Jeg synes at denne forvaltningsrevisjonsrapporten er et meget godt eksempel på en nyttig og viktig rapport, fordi den er aktuell, har stor aktualitet, og den tar for seg et område i samfunnet av stor økonomisk og prinsipiell viktighet. Hvordan vi forvalter alle milliardene som Stortinget bevilger til driften av landets sykehus, og hva vi får ut av disse ressursene, er svært viktig. Derfor er dette et meget godt forvaltningsrevisjonsprosjekt når det gjelder valg av tema. Riksrevisjonens funn er klart: Det hersker ingen tvil om at det finnes et betydelig potensial for en mer effektiv bruk av fellesskapets ressurser. Riksrevisjonens undersøkelse indikerer at potensialet for effektivisering i sykehusene er betydelig, og at en vesentlig del av dette kan tas ut gjennom en bedre organisering av driften. Helsedepartementet har sagt seg enig i at det er et stort potensial for effektivisering i sykehusene, og ifølge helseministeren er altså resultatene godt i gang med å oppnås. Departementet varsler at dette vil bli fulgt opp i styringsdokumentet fra departementet til de regionale helseforetakene for 2004 med tiltak som vil bidra til ytterligere effektivisering. Det er svært gledelig. Det er viktig at erfaringene med gode organisatoriske løsninger i større grad enn i dag tilflyter mindre effektive sykehus. Noe av det positive ved forvaltningsrevisjonens rapporter er at forvaltningen kan lære av de funn man gjør, slik at man får en bedring totalt sett. For det første er det viktig at systemet alltid gir enhetene selv incitament for effektivisering. Dernest er det viktig at Regjeringen vektlegger behovet for bedre intern organisering overfor de regionale helseforetakene. Det vil departementet gjøre, og det er jeg glad for. Riksrevisjonens undersøkelse viser også at innsatsstyrt finansiering i praksis kan ha betydning for sykehusenes prioriteringer. Jeg er imidlertid helt overbevist om at sykehusreformen og innføringen av ISF-systemet, altså innsatsstyrt finansiering, har bidratt til den betydelige reduksjonen i ventelistene som vi nå ser. Departementet har helt riktig påpekt at ISF-systemet er et finansieringssystem og ikke et prioriteringssystem, og at de incitamenter som følger av ISF-systemet, ikke må gi vridningseffekter i strid med de krav til helsepolitiske prioriteringer som storting og regjering gjør. Dette var også helseministeren ganske tydelig på i sitt innlegg. Det er imidlertid viktig å understreke at det på det nåværende tidspunkt ikke finnes tilstrekkelig empiri til verken å bekrefte eller avkrefte en hypotese om faren for denne typen vridning, men jeg tror det er veldig viktig å være klar over problemstillingen og ha nødvendig beredskap i forhold til slike effekter. Avslutningsvis vil jeg be Høyres representanter stemme mot forslaget til vedtak i I, som altså har flertall i komiteen, men som det er grunn til å forvente at det er et flertall imot her i salen.