Anders B. Werp (Høyre), 2010-05-27:
To representanter fra Fremskrittspartiet har framsatt dette forslaget, som for det første innebærer at personer som opptrer i heldekkende plagg, skal nektes offentlige tjenester, og for det andre at bruk av heldekkende plagg skal forbys på offentlig sted. Forslaget begrunnes ut fra hensynet til sikkerhet i det offentlige rom, særlig knyttet til at heldekkende plagg vanskeliggjør identifisering ved f.eks. bruk av offentlige tjenester, som ved henting av barn i barnehage. Det henvises også til at det blir vanskeligere å identifisere kriminelle gjerningsmenn gjennom overvåking. Videre bygger forslaget på en drøfting av om heldekkende plagg utgjør et religiøst påbud, eller om det er en kulturell tradisjon. Forslagsstillerne konkluderer med at bruk av heldekkende plagg i begrenset grad er begrunnet religiøst. Ut fra hensynet til sikkerhet, religiøse tradisjoner, integrering og kvinners frie stilling i samfunnet konkluderer altså forslagstillerne ved å fremme forslaget, som nevnt. Et bredt flertall i justiskomiteen støtter ikke forslaget, og innstiller overfor Stortinget at saken vedlegges protokollen. Flertallet legger vekt på Grunnloven § 2 om religionsfrihet som en viktig demokratisk og samfunnsmessig verdi. I tillegg er Den europeiske menneskerettskonvensjon av stor betydning for å legge til rette for toleranse, dialog og gjensidig respekt på tvers av religioner. Derfor er flertallets tilnærming at det ikke er politikernes oppgave å definere hvordan en religion skal praktiseres, så lenge utøvelsen ikke strider mot norsk lov eller setter grunnleggende demokratiske prinsipper til side. Dette synet fikk støtte fra Mellomkirkelig råd for Den norske kirke under justiskomiteens høring om saken. Mellomkirkelig råd framhevet betydningen av at dialog med trossamfunnene er helt nødvendig for å avklare hvor grensene mellom religionsfrihet og hensynet til sikkerhet og andres frihet går. I et samfunn med en overveldende kristen majoritet skal vi være ekstra varsomme med tolkning og uberettiget lovregulering av minoriteters religion. Mellomkirkelig råd understreket at selv om et flertall muslimer mener at heldekkende plagg ikke er en religiøs plikt for kvinner, kan det være noen som er overbevist om det motsatte, og at disse også har rett til å praktisere sin tro. Samtidig er det slik at komiteens flertall deler justisministerens syn om at heldekkende religiøse plagg som burka og niqab gir uttrykk for et menneske- og kvinnesyn som vi ønsker å motarbeide. Justiskomiteen har ikke fått seg forelagt en eksakt oversikt over eller et estimat for hvor mange kvinner som benytter burka eller niqab i Norge i dag. Men alle instanser som har uttalt seg, både Justisdepartementet og Mellomkirkelig råd for Den norske kirke, konkluderer med at antallet er svært lavt. Også forslagsstillerne mener at det er lite som tyder på at dette er et utbredt fenomen. Flertallet viser til at et lovverk som regulerer den enkeltes antrekk, vil innebære noe nytt i norsk lovgivning. Flertallet mener derfor at et så vidtrekkende forslag også må vurderes i forhold til omfanget av det problemet man søker å løse. En samlet komité mener altså at antallet kvinner vi her snakker om, er svært lavt. Derfor mener komiteens flertall at et lovforbud ikke er det beste virkemiddelet for å endre holdningene til en liten minoritet, hovedsakelig menn, som ønsker at kvinner skal bruke heldekkende plagg. Erfaringer fra Frankrike viser tvert imot at forbudet mot religiøse symboler i offentlige skoler ikke trenger å føre til integrering, men snarere til segregering, ettersom en del jenter nå går på muslimske skoler isteden. Forslaget om ikke å tillate bruk av heldekkende plagg i det offentlige rom har flere begrunnelser fra forslagsstillernes side. Blant annet vises det i forslaget til sikkerheten i det offentlige rom, til behovet for identifikasjon og til muligheten for at kvinnene er utsatt for tvang til å bruke heldekkende klær. Flertallet viser til at eksisterende lovverk har de nødvendige virkemidler for kontroll av identitet, og at i tilfelle tvang blir brukt, er dette straffbart innenfor gjeldende lovverk. Flertallet vil peke på at det i de tilfellene der det er nødvendig å se en persons ansikt for å kontrollere identiteten, er det mulig å gjennomføre en slik kontroll innenfor eksisterende regelverk. I denne saken innebærer et av forslagene at personer som opptrer i heldekkende plagg, skal nektes offentlige tjenester. Justiskomiteens flertall tar et klart standpunkt mot dette forslaget. På denne bakgrunn foreslår flertallet i komiteen at innstillingen vedlegges protokollen.