Rannveig Kvifte Andresen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Det er ca. 54 pst. av alle godkjente barnehager som er ikke-kommunale med krav på likeverdig finansiering som de tilsvarende kommunale barnehager. Vi anerkjenner selvfølgelig at det har vært kjempeviktig med disse private barnehagene for å oppfylle barnehageforliket, og at vi ikke hadde hatt full barnehagedekning uten en stor andel private barnehager. Men det betyr ikke at det ikke er behov for et regelverk som kritiserer at foreldrebetalingen og det kommunale tilskuddet skal komme barna i barnehagene til gode, og ikke gå til privat formuesoppbygging. Det er nettopp dette som er essensen i disse forslagene om endringer i barnehageloven. Selv om det er et stort antall av de private – de fleste private – som ikke tar ut store utbytter og sørger for at pengene kommer barna til gode, mener jeg at det er nødvendig å ha et lovverk som sikrer dette, og at vi da kan forhindre at et fåtall bruker overskuddet til egen vinning og kan oppnå en stor privat formuesoppbygging. Det er i hvert fall ikke intensjonen med å ha private barnehager. Denne typen regler er ikke noe nytt. Vi finner det f.eks. for private grunnskoler og for private høyskoler. Det er heller ikke slik at man ikke kan beholde overskudd innenfor rammen av den nye lovbestemmelsen, men det kan bare skje dersom regnskapene viser at midlene er blitt brukt riktig, altså at de er relatert til barnehagedrift. Vi ser f.eks. at enkelte barnehager bruker deler av overskuddet til å utbedre uteareal o.l. Det skal man fortsatt kunne gjøre, for det kommer barna til gode. Nærmere bestemt betyr det at overskuddet kan beholdes hvis alle kostnader i regnskapet er barnehagerelatert og alle transaksjoner med nærstående ikke overstiger markedsmessige priser, f.eks. internfakturering av husleie, hvis personalkostnader per heltidsplass ikke er betydelig lavere enn i kommunens egne barnehager, og – som representanten Stokkan-Grande også var inne på – hvis dette sikrer de ansattes arbeidsvilkår. Det gis i lovendringene adgang for kommunene til økonomisk kontroll og økonomiske reaksjonsmidler der tilskudd og foreldrebetaling ikke brukes i samsvar med lovkravet. Det er hjemmel for å gi utfyllende regler i forskrift med regler om krav til regnskap, revisjon og rapportering. Disse reglene vil legge til rette for økonomisk kontroll fra kommunens side. Representanten Hofstad Helleland mener dette vil føre til mye tidsbruk og masse byråkrati for de private barnehagene. Selv er jeg ikke veldig engstelig for det. Det skal dokumenteres og rapporteres noe, og slik som jeg har forstått det, er det også mulig for de minste barnehagene å få unntak fra noen av disse reglene. Forslaget til lovendringer har vært ute på høring, og departementet mottok 100 høringssvar, med generell støtte til forslagene. I høringen om nytt finansieringssystem var det også lagt fram et forslag om å regulere uttak av verdier fra barnehagesektoren. Dette forslaget ble utsatt den gang som følge av at det var en rekke relevante innspill fra høringsinstansene, men nå har vi fått et forslag som tydeligvis har en bred oppslutning, og som veldig få i de høringsrundene som har vært, har hatt innsigelser til. Jeg håper på bred støtte for det forslaget som foreligger her i dag.