Torild Skogsholm (Venstre), 2004-02-24:
Regjeringen har lagt fram en melding om virksomheten til Posten Norge AS som skal danne grunnlaget for eierstyringen av selskapet. Jeg ser at komiteen også har kommentert en del spørsmål som er av mer regulatorisk karakter. Det er naturlig ut fra den store betydningen av de regulatoriske sidene ved postpolitikken. Jeg vil likevel understreke at den stortingsmeldingen som her behandles, ikke er ment som en fyllestgjørende melding om den samlede postpolitikken. Dette er en melding om virksomheten til og eierstyringen av Posten Norge AS. Jeg er glad for at det ser ut til å være bred politisk enighet om viktige mål for eierstyringen av Posten. I komiteens innstilling blir det blant annet understreket at Posten er en viktig del av infrastrukturen i landet vårt, og at selskapet må kunne omstille seg for å møte utfordringene i dagens samfunn. Jeg synes det er grunn til å framheve at Posten i løpet av de siste årene samlet sett har bedret kvaliteten og økt servicen på de leveringspliktige tjenestene. 99,95 pst. av alle husstander her i landet får nå utlevert post seks dager i uken – det høyeste tallet noensinne. Tallet på husstander som ikke får post seks dager i uken, er redusert fra 1 500 til om lag 1 000 på fire år. Den samlede tilgjengeligheten til posttjenestene er bedret ved at åpningstidene er utvidet. Antall poststeder, inklusiv Post i Butikk, har økt fra om lag 1 300 i 2000 til om lag 1 500 i 2003. En nylig gjennomført kundeundersøkelse viser at kundene i økende grad er fornøyde med det nye salgsnettet. Det gjelder spesielt Post i Butikk. Antall kunder på postkontorene var rekordhøyt i 2003, og ventetiden har gått betydelig ned. Andelen prioritert brevpost som er framme dagen etter innlevering, er økt på landsbasis, fra 78,3 pst. i 1999 til 86,7 pst. i 2002, og ligger nå godt over konsesjonskravet på 85 pst. Denne positive utviklingen har fortsatt i 2003, da framsendingskvaliteten i snitt var på hele 87,7 pst. Dette er en kvalitetsheving, og den kvalitetshevingen har skjedd samtidig som selskapet har evnet å gjennomføre betydelige omstillinger for å sikre økonomien i selskapet. Det er svært positivt og helt nødvendig for at Posten, også på sikt, skal kunne tilby gode posttjenester til en rimelig pris i hele landet, og dermed også medvirke til en god og moderne distriktspolitikk. Det ser ut til å være bred enighet i komiteen om at det er nødvendig med en sterk og økonomisk levedyktig postbedrift for å kunne få gjennomført målene i postpolitikken. Det er jeg glad for, for det vil bli nødvendig med omstillinger også i årene framover. Det er en forutsetning, ikke et hinder, for stadig bedre posttjenester og et livskraftig Posten Norge AS. Jeg vil også legge vekt på at alle omstillinger skal skje i samarbeid med og med stor åpenhet overfor de ansatte. Komiteen er videre enig med Regjeringen i at Postens styre skal ha et langsiktig fokus på selskapets kjernevirksomhet, og et flertall mener at den overordnede økonomiske styringen skal være basert på forutsigbarhet for selskapet, knyttet til avkastnings- og utbyttekravene. Det er på den måten tilslutning til alle viktige sider ved eierstyringen av det statlige postselskapet i Norge. Likevel er det noen områder hvor det er ulike synspunkter. Komiteen er fornøyd med at Posten ligger godt over konsesjonskravet på 85 pst. framsending av A-post over natten, og en samlet komite ber Posten arbeide videre for å redusere leveringstiden i de delene av landet der den i dag er dårligst, uten at leveringsstandarden i resten av landet svekkes. Jeg vil også understreke viktigheten av at den posten som ikke kan leveres over natten, leveres så raskt som mulig, noe også komiteen trekker fram. Jeg er opptatt av at vi skal ha et godt posttilbud i hele landet. Post- og teletilsynet har nå varslet at de vil pålegge Posten å foreta målinger på landsdelsnivå, for lettere å kunne dokumentere at Posten har et godt og likeverdig tilbud i hele landet. Slike målinger skal iverksettes innen andre halvår 2004. Jeg merker meg at et mindretall mener at konsesjonskravet om 85 pst. framsending over natten «bør forstås slik at det ikke bare gjelder landsgjennomsnittet, men også A-posten i og mellom regionene». Jeg vil understreke at mindretallets forslag ikke dreier seg om en alternativ tolkning av eksisterende konsesjonskrav – slik det kan se ut som i mindretallets formulering. Det dreier seg om et helt nytt konsesjonskrav, som vil være en betydelig innskjerpelse og gi dertil betydelig høyere kostnader, enten for innbyggerne eller for staten. Jeg har til nå i de årlige budsjettbehandlinger ikke sett at det er vist en tilsvarende vilje til å øke det statlige kjøpet av posttjenester som denne merknaden da skulle legge opp til. Etter min mening vil det naturlige tidspunktet for å vurdere eventuelle endringer i konsesjonskravene være i utarbeidelsen av ny konsesjon for Posten fra januar 2006. Det er imidlertid viktig å være klar over at en skjerping av kravene vil føre til behov for betydelige økninger i bevilgningene til statlig kjøp av posttjenester. Regjeringen har satt i gang et arbeid med å vurdere en ytterligere liberalisering av postmarkedet i Norge. Jeg regner med å komme tilbake til Stortinget med et framlegg om dette i løpet av året. Her vil det bli aktuelt å drøfte ulike sider ved postvirksomheten, som framtidig enhetsporto, servicenivå og spørsmålet om at Posten gjennom sitt ekspedisjonsnett skal bidra til å sikre at alle deler av landet får tilbud om grunnleggende banktjenester. Jeg har merket meg at komiteen ber Regjeringen om å vurdere detaljeringsgraden når det gjelder Postens §10-planer. Jeg legger til grunn at ordningen med § 10-planer skal fortsette, og at Stortinget, som i dag, skal få framlagt eiermeldinger om Postens overordnede planer og strategier annethvert år, for å få innsyn i Postens virksomhet. Ut over det vil jeg i tråd med komiteens merknad og innspillene fra Posten Norge og Postkom vurdere detaljeringsgraden ved drøfting av Postens planer ut fra den nye konkurransesituasjonen. Jeg vil også vurdere hyppigheten i framlegg av § 10-planene fra Posten til departementet, som i dag må framlegges dobbelt så ofte som departementet avgir eiermeldinger til Stortinget. Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet har bedt departementet se på muligheten for å bruke én modell for statlig kjøp av ulønnsomme tjenester fra statlige selskap. Jeg kan være enig i at det er viktig å likebehandle mest mulig, men jeg må likevel peke på at de tjenestene som skal kjøpes, til dels er svært ulike, og at det statlige kjøpet derfor må tilpasses i form til det enkelte formål vi ønsker å oppnå. Det arbeides fortløpende i departementet med å finne effektive ordninger for offentlige kjøp. Avslutningsvis vil jeg vise til komiteens merknad når det gjelder Postmuseet, hvor det pekes på at det er naturlig med en samordning med de andre etatsmuseene. Jeg er enig i behovet for samordning, men legger til grunn at det for Postmuseets del først og fremst er naturlig med samordning med Telemuseet, mer enn med de andre etatsmuseene.