Tina Bru (Høyre), 2021-04-19:
La meg få starte med å takke representanten for å ta opp en viktig debatt, en debatt jeg selv også er veldig opptatt og bruker mye tid på å jobbe med om dagen. Det er jo veldig flott at det er optimisme i næringslivet og mange som ønsker å elektrifisere eksisterende virksomhet eller etablere ny. Med 98 pst. fornybar kraftproduksjon, overskuddskraft, et velfungerende kraftmarked med lave kostnader og et sterkt utbygd strømnett har vi et svært godt utgangspunkt for elektrifisering i Norge. Regjeringen er opptatt av å legge til rette for ny industri og arbeidsplasser. Industri trenger ikke bare nok strøm, men også tilgang til nett slik at strømmen kommer frem dit den skal brukes, og regjeringen har et klart mål om at tilgangen til kraft ikke skal være et hinder for næringsutvikling. Samtidig må vi huske at utbygging av strømnettet har konsekvenser for natur og miljø, i tillegg til at det er kostbart og betales av oss alle gjennom nettleien. Som representanten bemerket, er det en grense for hvor mye den enkelte kan betale i nettleie. Verken næringslivet eller husholdningene er tjent med at nettleien øker for mye. Altså må vi bygge ut nok, men ikke for mye nett i landet vårt, og skal vi få til større elektrifisering, er det derfor nødvendig at vi utnytter nettet best mulig. Tarifferingsreglene sørger for en rettferdig fordeling av nettkostnadene. Når kunder som utløser nye nettutbygginger må betale sin andel av kostnadene ved utbyggingene, fordeles også kostnadene rettferdig. Samtidig får kundene signaler om å plassere seg der det er ledig kapasitet i nettet. Og vi har nettopp gjort en endring i forskrift om nettregulering og energimarkedet som nettopp legger til rette for utnyttelse av eksisterende nett. Endringen gjør at nettselskaper og forbrukskunder kan inngå avtale om tilknytning til nettet med vilkår om utkobling eller reduksjon i forbruket. Dette kan også bidra til at aktører får raskere og rimeligere nettilknytning. Inntektsreguleringen av nettselskapene skal gi tilstrekkelige økonomiske rammebetingelser samtidig som den skal sørge for at størrelsen på nettleien er rimelig. En god regulering er viktig for at investeringene og driften av nettet skal kunne gjøres mest mulig kostnadseffektivt. Samtidig skal det legges til rette for fremtidige behov for bl.a. elektrifisering. Det er viktig at vi har en regulering som er tilpasset de utfordringene vi står overfor. Jeg vet at Reguleringsmyndigheten for energi, RME, fortløpende følger behovet for eventuelle endringer i reguleringen. Gjennom energiloven legger vi til rette for en samfunnsmessig rasjonell utbygging av strømnettet. Jeg mener det er viktig å legge til rette for at det bygges nok nett, men samtidig skal det ikke bygges for mye, som nevnt, av hensyn til kostnader for kunder samt følger for natur, miljø og lokalsamfunn. Nye kraftledninger er ofte omfattende og inngripende tiltak som kan være omstridte og konfliktfylte, og det er derfor nødvendig med grundig saksbehandling med tett involvering, både lokalt, regionalt og sentralt. Konsesjoner til nye nettanlegg påklages regelmessig, også av kommuner og fylkeskommuner, til ny behandling i departementet. Erfaringsmessig kan kraftledningssaker være blant de mest konfliktfylte sakene i forvaltningen, og vi kan ikke ta lett på behandlingen av disse. Men samtidig er fremdrift i nettutviklingen viktig for å få på plass ny infrastruktur ut fra hensynet til bl.a. kraftforsyningssikkerhet, næringsutvikling og fornybarutbygging. Nettet må bygges ut på en måte som tar hensyn til naturmangfold, landskap, lokalsamfunn og andre arealinteresser. Samtidig er kjerneoppgaven å sørge for at forbrukerne får tak i den strømmen de har behov for, og her deler jeg utgangspunktet til representanten Grung. Vi må lete etter måter å gjøre dette mer effektivt på, samtidig som vi ivaretar de andre viktige hensynene. Vi er inne i en periode med historisk høye investeringer i det norske strømnettet. Statnett har investert i størrelsesorden 60 mrd. kr siden 2013. Det er også gjennomført store investeringer i regional- og distribusjonsnettene. Statnett forventer å investere for 30 mrd. kr frem mot 2024. Også på underleggende nettnivå planlegges det store investeringer. Det er med andre ord stor aktivitet, men det tar tid å øke nettkapasiteten. Elektrifiseringen og etablering av ny industri kan innebære at store forbruksøkninger kommer raskt og utløser behov for økt nettkapasitet. I enkelte områder er de samlede forbruksplanene så store at det ikke er tilstrekkelig nettkapasitet til at alle planer kan realiseres samtidig. Både nettselskapene og energimyndighetene opplever nå en enorm pågang fra aktører som ønsker tilknytning til nettet. Som eksempel har BKK Nett og Statnett siden 2018 mottatt henvendelser som tilsvarer over en dobling av dagens forbruk i Bergensområdet. 65 pst. av søknadene kom i 2020. Dette viser godt hvor raske og kraftige de potensielle forbruksøkningene er. Generelt er det slik at noen forbruksplaner er modne prosjekter, mens andre er i et tidligere stadium og har større usikkerhet knyttet til seg. Dette gjør at det kan være krevende å koordinere nettutvikling og forbruksplaner, og aktører som planlegger økt forbruk eller ny tilknytning, bør derfor kontakte nettselskapet tidlig, slik at behovet for eventuelle tiltak i nettet kan avklares så raskt som mulig. Samtidig ser vi at noen aktører melder økte forbruksplaner i flere kommuner allerede før de har avklart lokasjon for prosjektet, og dette kompliserer estimeringen og grunnlaget for utbygging ytterligere. Norges vassdrags- og energidirektorat, NVE, har laget en oversikt over hva som må være på plass før konsesjonssøknader om tilknytning av kraftkrevende næring, f.eks. datasentre, kan behandles. Et eksempel er at det må foreligge en godkjent kommunal reguleringsplan for industriområdet. Disse grepene vil gi NVE mer komplette søknader, slik at saksbehandlingen blir mest mulig effektiv. Det vil også kunne bidra til å redusere konsesjonsmyndighetenes tidsbruk på de mest umodne prosjektene. Så det gjøres allerede mye for å legge til rette for elektrifisering som kan gi reduserte utslipp og ny industrivirksomhet, men vi må også se den økte elektrifiseringen i sammenheng med overføringsnett, forsyningssikkerhet og ikke minst kostnader for forbrukerne. Regjeringen har varslet at vi i løpet av denne våren vil legge fram en stortingsmelding om langsiktig verdiskaping fra de norske energiressursene. Elektrifisering og forholdet til det norske kraftsystemet vil være et helt sentralt tema i denne meldingen, og da spesielt hvordan vi på best mulig måte kan legge til rette for en bedre tilpasset utbygging av strømnettet, med kortere levetid og bedre utnyttelse av eksisterende nettkapasitet. Nevnte utfordringer er få av mange som følger av den store grønne omstillingen Norge og verden nå er midt inne i. Heldigvis ser regjeringen også enorme muligheter for jobber og verdiskaping i den samme omstillingen, og vi gjør det vi kan for å legge til rette for at norsk næringsliv skal kunne gripe nettopp disse mulighetene.