Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Vi nærmer oss heldigvis slutten og kan snart ønske oss god jul. Når vi står her på tampen av året, må jeg jo kunne få lov til å si at det er veldig gledelig å konstatere at vi nå legger bak oss den femte budsjettenigheten på borgerlig side siden regjeringsskiftet i 2013. Vi har altså i denne perioden levert et av de større løftene for kunnskapssamfunnet noensinne, og i dag staker vi kursen videre ut med å fokusere på tidlig innsats, yrkesfagene, høyere utdanning og en sterk satsing på forskning. Vi har i lang tid snakket om behovet for tidlig innsats, men det er først etter regjeringsskiftet og de påfølgende årene vi har gått fra sen til tidlig innsats. Selv om vi kan diskutere innretningen, er det ingen tvil om at budsjettforliket igjen bygger opp under et solid løft for barnetrinnene, for flere lærere, for økt tidlig innsats og for grunnskolen, men også for kvalitet og innhold i barnehagene. Ingen barn er for små til å bli sett av våre fire partier, og jeg er stolt over at vi peker ut en kurs hvor læring står i fokus, hvor alle barn skal få oppleve mestringsfølelse og utvikle en læringsglede. Vi ser allerede tegn på at ungene våre lærer mer. Helt fra innføringen av Kunnskapsløftet til satsingen på lærere – på flere lærere, på videreutdanning, på mastergrad, på kompetansekrav, på lærerspesialister, for å nevne noe – ser vi nå at norsk skole utvikler seg til å bli stadig bedre. Vi har sett et kulturskifte fra en tid hvor man snakket om hva man holdt på med i norsk skole, til å fokusere på hva vi får ut av norsk skole. Fagfornyelsen og satsingen på fagfellesskapet og lærerprofesjonen skal framover gi ytterligere muligheter for å følge opp den enkelte elev og bidra til at alle får muligheter i skoleløpet. Muligheter skapes i klasserommet, ikke gjennom detaljstyring fra et kontor i Oslo. Det bør derfor være til ettertanke for enkelte at mens man i åtte år fikk 600 midlertidige lærere i ungdomsskolen, har man nå på få år levert budsjett for nærmere 1 800 flere lærere i barneskolen. Tall fra forrige uke og GSI bekrefter dette løftet. Det bør også være til ettertanke at der hvor Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti har levert en tredobling av satsingen på kvalitetstiltak i barnehagene, kutter Arbeiderpartiet nå 300 mill. kr til de private barnehagene, altså 8 000 kr per barn i småtrinnet – ikke akkurat det vi kan kalle en styrking av tidlig innsats. Det er av og til langt mellom ord og handling. Norge står i en omstilling, og som et lite land i en global økonomi vil vår kunnskapssatsing være nøkkelen til, ja selve forutsetningen for, vår suksess i framtiden. Jeg vil derfor også trekke fram at vi i 2018 følger opp med et løft og en styrket satsing på yrkesfagene. Gjennom vårt budsjettforlik har vi fått på plass tidenes løft for lærlingtilskuddet, i tillegg til at vi har styrket praksisretting, hospiteringsordninger og Lektor2-programmet, stilt krav om lærlinger ved statlige anbud, og vi tar større ansvar for lærlinger i de statlige virksomhetene. I tillegg kommer vår store kvalitetssatsing og løft av fagskolene. I 2018 følger vi opp med flere studieplasser, og det er allerede tatt en rekke grep som skal sikre utvikling, kvalitet og innhold i utdanningsslaget. I sum har vi altså løftet yrkesfagene mer enn noen gang. Vi har også en satsing på yrkesfag, som har sett en betydelig endring siden regjeringsskiftet i 2013. Sammen på borgerlig side har vi altså løftet eksempelvis lærlingtilskuddet med 21 000 kr etter nærmest stillstand i åtte år. Ikke ble det stilt krav til lærlinger heller da, fagskolenes finansiering ble stadig svekket etter hvert som det kom flere studenter inn, og rammen var omtrent den samme. Skal vi lykkes i framtiden, må vi også ha verdensledende universitets-, høyskole- og forskningsmiljøer. Gjennom struktureringen har vi sikret oss mer slagkraftige miljøer i den internasjonale konkurransen vi står i. Vi leverer nå et solid budsjett for høyere utdanning og følger opp og fullfinansierer langtidsplanen innen forskning og høyere utdanning. Gledelig kan vi nå konstatere at vår forsknings- og utviklingsinnsats har passert 2 pst. av BNP, og det viser at vår politikk, kombinert med veksten i næringslivet, har gitt en kraftfull og historisk satsing på nyskaping og utvikling. Dette er godt nytt, som setter norsk næringsliv og forskningsmiljøene våre i bedre posisjon til å møte framtiden. Det er liten tvil om at vi over mange år, og også inn i 2018, har levert og leverer solide kunnskapsbudsjetter. Sånn ruster vi ungene våre og velferden vår og trygger næringslivet for den ukjente framtiden. Det er slutt på hvileskjær, sen innsats, manglende yrkesfagsatsing samt kvantitet framfor kvalitet i barnehagene. Kunnskapsbudsjettene styres nå av partier med store ambisjoner for våre barn og Norges muligheter.