Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2007-02-20:
Forslaget til endringer i ansvarlighetsloven og riksrettergangsloven er en konsekvens av at Stortinget i tidligere møte i dag har endret Grunnloven – endret systemet og innført et nytt for riksrett. Bakgrunnen er altså Kosmo-utvalgets forslag til også å foreta enkelte endringer i ansvarlighetsloven og riksrettergangsloven. Endringene i ansvarlighetsloven medfører at Riksrettens kompetanse strammes noe inn, og det presiseres at det bare er straffbare handlinger som alene statsråder, stortingsrepresentanter og høyesterettsdommere kan begå, som omfattes av loven. Det er altså et brudd på en konstitusjonell plikt som ansvarlighetsloven omhandler. Lovbrudd av annen karakter skal altså håndteres på samme måte som for andre borgere, dvs. gjennom de ordinære bestemmelsene i straffeloven. Det er også en enstemmig komite som mener at dette forslaget vil medføre at man så langt man kan, unngår strafferegler som knytter straffeansvaret til svært vidtfavnende og utpreget politiske vurderingstemaer – og det er innført en endring i ansvarlighetsloven § 11. Samtidig er det nå en ny paragraf i ansvarlighetsloven som medfører et straffansvar for de medlemmer av regjeringen som ikke søker avskjed etter et vedtatt mistillitsforslag i Stortinget. Dette er altså nytt også i ansvarlighetsloven og en konsekvens av at parlamentarismen er innført i Grunnloven. Strafferammen for brudd på den nye § 15 er foreslått satt til ti års fengsel, for det samsvarer med tilsvarende bestemmelser foreslått i straffeloven, også av Frøiland-utvalget. En kuriositet vil vel noen synes, men vi fjerner altså uttrykket «hefte», som det har vært henvist til i ansvarlighetsloven. Det skyldes at denne straffeformen er fjernet i den nye straffelovens alminnelige del. Selv om den ikke har trådt i kraft, finner komiteen det naturlig å ta betegnelsen «hefte» ut av ansvarlighetsloven. I riksrettergangsloven tar man konsekvensene av grunnlovsendringen, og sørger for at det i denne loven kommer med at det er fem dommere fra Høyesterett og seks medlemmer valgt av Stortinget som utgjør den nye Riksretten. Det er også en del andre endringer i riksrettergangsloven som er av mer – skal vi si – redaksjonell karakter, men som er en direkte følge av de endringer som tidligere er gjort. På ett område har komiteen delt seg i et flertall og et mindretall. Flertallet, alle unntatt medlemmene fra Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, slutter seg til forslaget om at Riksretten skal avsi sine kjennelser med simpelt flertall, mens mindretallet vil ha et større flertall. Jeg går ut fra at mindretallet selv vil begrunne sine synspunkter og sitt forslag. I et nytt kapittel 3 i riksrettergangsloven er det da kommet inn en nyetablering: en ansvarskommisjon som skal være, skal vi si, eksisterende til enhver tid, men som kun skal tre i funksjon dersom en tredjedel av Stortinget i vedtak ber om det. Så det er en sovende ansvarskommisjon, men den kan til enhver tid settes i gang med å undersøke og etterforske om et forhold skal medføre en tiltale som så Stortinget skal avgjøre. Med vedtak av disse to lovendringsforslagene vil systemet for den nye riksrettsordningen være gjeldende. Endringene i disse lovene gjøres i realiteten gjeldende med en gang, slik at når dette er sanksjonert av Kongen, vil hele det nye systemet være på plass – både ansvarlighetslov, riksrettergangslov, Stortingets forretningsorden og Grunnloven.