Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
Dette forslaget tar opp et svært viktig tema. Jeg er enig i den beskrivelsen saksordføreren gir av situasjonen med hensyn til alvoret og hvilken trussel dette nye området, cyberkriminalitet, utgjør for samfunnet vårt. Jeg tror tilnærmingen til dette er felles i partiene på Stortinget, slik at det kanskje blir litt unødvendig å sette inn en veldig sterk kritikk mot regjeringspartiene når vi – sånn som jeg forstår det – har fått opplyst at det kommer en strategi nå før jul. Det er vel da ingen grunn til å vedta at man skal be regjeringen fremme en strategi. Det vil statsråden komme nærmere inn på senere i dag. I hvert fall er det riktig, som det også framgår av budsjettet som vi har behandlet tidligere i dag, at det er en alvorlig situasjon. Man sier at antallet angrep er tredoblet siden 2007, at denne situasjonen utgjør en betydelig utfordring med hensyn til vitale nasjonale sikkerhetsinteresser og samfunnets trygghet, at vi ser målrettede profesjonelle angrep som bare utvikler seg når det gjelder hvor avanserte de er, og at vi har store oppgaver å ta tak i. Derfor har vi i det budsjettet vi diskuterte tidligere i dag, lagt inn 32 mill. kr til NorCERT, som gir dem nye muligheter til å ha en skikkelig, døgnkontinuerlig drift og til å foreta en bedre analyse av det enkelte angrep. Dermed blir de bedre i stand til å forebygge nye angrep og til å oppklare sammen med politiet og sette i gang etterforskning av angrep som har skjedd. Det er helt riktig at oppklaringsprosenten på dette området er veldig lav, og det er behov for en stor opptrapping av kapasiteten. Det som også er klart, er at etter at denne strategien er lagt fram, vil den konkretiseres videre i en handlingsplan som er under arbeid. Der vil man gå nærmere inn på hvilke tiltak som trengs for å bygge opp innsatsen og kapasiteten. Det har skjedd forbedringer på den måten at Kripos har fått ressurser til dette. De har satt i gang med en oppbygging for å forbedre evnen til å etterforske og ta tak i disse angrepene – i år. Kripos har fått ny kapasitet. Det er varslet at man skal bygge opp en egen IKT-avdeling i departementet med de ekstra midlene til Justisdepartementet som vi har diskutert tidligere i dag. Politidirektoratet har nå også startet en egen avdeling på dette området. Vi er nødt til å bygge opp kapasiteten over hele linjen – i hele politiet og på andre sektorer. Vi er også nødt til å se disse truslene som en del av hverdagskriminaliteten, som en del av det folk utsettes for – høyt og lavt – landet rundt, ikke bare bedrifter, men også enkeltpersoner. Det betyr at det enkelte politidistrikt og politiet lokalt også må forbedre evnen til å ta tak i disse sakene og vise at de har evne til å oppklare også denne nye formen for hverdagskriminalitet, som jeg vil kalle det. Det betyr at i politiutdanningen må kampen mot IKT-kriminalitet, cyberkriminalitet, bli viktig. Det betyr at politiet i distriktene må ha kapasitet til ransakelser knyttet til denne typen kriminalitet, for det krever en helt annen kompetanse når man skal ransake beslag, f.eks. i datamaskiner. Den kompetansen ligger i dag først og fremst på Kripos. Det er en stor oppgave å ruste samfunnet til denne kampen mot cyberkriminaliteten. Det er mange deler det må tas tak i. Blant annet når det gjelder å kunne iretteføre saker, har vi på Stortinget tidligere diskutert datalagingsdirektivet. Der vil nettopp det å kunne lagre dette slik at man kan ta tak i det, etterforske det og få fram informasjon når man får rettskjennelse, det å kunne gå til IKT-selskapene og finne spor som i hvert fall går seks måneder tilbake, være en viktig del av hele offensiven når det gjelder å ta tak i cyberkriminaliteten og etterforske den, iretteføre den og unngå at vi i den grad som i dag er utsatt for disse angrepene.