trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2019-06-11:
Jeg ber SV-erne skjerpe ørene, for jeg skal komme med en saksopplysning. Godstransporten i Norge ble liberalisert i 2007 av den forrige regjeringen. Det var ikke noe denne regjeringen behøvde å finne opp. Det var taimet og tilrettelagt da vi tiltrådte. Rakkestad er en av landets største landbrukskommuner. Jeg ser ikke for meg noen bybane i Rakkestad. Jeg ser ikke for meg noen stor knutepunktutvikling på de store, flotte jordene i Rakkestad. Det var tog mellom Sarpsborg og Rakkestad, men det ble lagt ned på grunn av passasjergrunnlaget. Østre linje, som går fra Ski til Mysen og videre til Rakkestad, har et stort passasjergrunnlag. Det er der trafikkgrunnlaget for østre linje ligger. Vi kan ikke si at nå skal vi redde verden i Rakkestad, at det er det tiltaket som skal redde Norges klimasatsing og få klimaregnskapet vårt til å gå opp. Man må satse der det bor folk. Vi må sørge for at vi har et jernbanetilbud inn og ut av de store byene våre, og så må vi satse på at vi har god transport på tvers, mellom de store byene. Statsråden sier jo at hvis noen transportører vil starte trafikk på østre linje mellom Sarpsborg og Oslo via Rakkestad og Mysen, må de gjerne gjøre det, men på samme grunnlag som den forrige regjeringen la til grunn – det kommersielle. På lang sikt tror jeg ikke når Follobanen blir åpnet og Moss er ferdig, at folk i Sarpsborg vil sitte på et tog via Mysen. De vil utnytte den trafikkfordelen det er å kjøre gjennom Follotunnelen. De sparer tid. De vil utnytte den transportkapasiteten vi får gjennom Moss. Det er helt feil å si at det ikke skjer noe i Østfold. De største jernbaneprosjektene i dette landet har vi nettopp i Østfold og Akershus på Follo-siden. Min oppfatning er at denne saken ikke kan blåses opp til internasjonale dimensjoner. Det er et praktisk spørsmål for dem som frakter tømmer, og de kan bruke sporet i dag. Så har jeg et poeng jeg synes er viktig. Når jernbanen nå tross alt blir stengt mange ganger på vestre linje, kan det hende at man av og til kan sette inn noe persontrafikk som går den veien. I dag stopper Göteborg-toget i Råde. Derfra er det buss for tog. Det er kanskje mer rasjonelt enn å gå via Mysen.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-06-11:
Østfoldbanens østre linje er en bane som går gjennom indre Østfold, via Askim, Mysen og Rakkestad og har hatt et forbindelsesspor direkte videre mot Halden. Den ble åpnet så tidlig som i 1882, og banen er fra 2015 i drift som landets første med nytt signalsystem, ERTMS. Komiteen har en ambisjon om å redusere klimagassutslippene i takt med Norges klimamål, og elektrisk jernbane er et meget godt verktøy for å bidra til lavere klimagassutslipp. Og det trengs flere tiltak for å flytte mer gods over fra vei til bane. Både Borregaard i Sarpsborg og Norske Skog Saugbrugs i Halden peker på Østfoldbanens østre linje som viktig for å redusere transportkostnadene og som et viktig supplement til Østfoldbanens vestre linje. Godstransporten er avgjørende for næringslivet i Østfold, og Norske Skog har, sammen med andre aktører i fylket og eksperter, vist at en åpning for godstransport på østre linje hele veien til Sarpsborg vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt. Komiteen er, slik jeg ser det, så nær en enighet som mulig i denne saken. Og selv om flertallet likevel avviser forslaget i innstillingen, håper jeg at det i denne debatten kommer tydelig fram at departementet tar tak og får fortgang i denne prosessen, noe som også representanten Jegstad var inne på. Infrastruktur skal ikke lønne seg i seg selv – det er statens tilbud for å tjene næringsinteresser og folk. En modernisering av Østfoldbanens østre linje for å gjøre den i stand til å ta imot en økende trafikkmengde er innenfor akkurat dette. Banens sporstandard har gjennom de senere årene blitt gradvis forbedret gjennom systematisk vedlikehold. Østre linje har i dag stor persontrafikk på strekningen Ski–Mysen, og noen avganger går fra Rakkestad i rushtiden. Det er en avlastningsbane, men helt klart en løsning som ligger klart opp i dagen. Å ta den i bruk på permanent basis krever beslutninger, og jeg håper man kan komme i gang så fort som mulig med det. Jernbanedirektoratet har det overordnede ansvaret for å utvikle jernbanen som en del av det samlede transportsystemet i dag og framover. Det er behovene til de reisende og næringslivet som må legges til grunn i utformingen av framtidig person- og godstilbud. Det er svært viktig å gjenåpne denne linjen, fordi det i dag er svært få muligheter til å reise kollektivt mellom indre og ytre Østfold, og behovet har økt den siste tiden.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-06-11:
Jeg får prøve igjen – og så har jeg tatt innover meg det rådet jeg fikk fra statsråden: at jeg må fjerne ulla før jeg spiser sauen! Jeg har hørt på statsrådens innlegg. Det er nødvendig – og svært kostbart – å bygge nye jernbanelinjer, det er vi alle enige om. Det er av den grunn svært viktig å utnytte de linjene som allerede eksisterer, det er vi vel også enige om. Østfoldbanens østre linje er et slikt eksempel. Det ligger der allerede en godt vedlikeholdt jernbanelinje nesten klar til bruk. Jeg har hørt på statsråden når han har sagt at det er noen utfordringer, og det er jo en litt artig sak: Det er en utfordring fordi det er et moderne anlegg med ERTMS. Litt som en oppfølging av Sverre Myrlis spørsmål: Vil statsråden ta et initiativ overfor Jernbanedirektoratet, slik at Østfoldbanens østre linje kan tas i bruk for permanent personell- og godstrafikk så fort som mulig?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2019-06-11:
Som en liten oppfølging av det: Jeg tror vi begge er enige om at det er mye vilje, også i denne salen, til å få til løsninger så fort som mulig. Hvordan tolker statsråden de merknadene som flertallet har kommet med i saken? Er de av en slik karakter at det bør bli fortgang, til tross for det statsråden svarte i stad?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
De aller fleste her i salen uttaler seg flott om miljøvennlig transport, om jernbanens fortreffelighet i den sammenheng, og om at mer gods må over fra bil til bane. Dette sier alle mine kolleger når jeg er på debattmøter, valgmøter og her i salen. Til det siste: Mer og mer gods går på gummihjul – mindre og mindre, forholdsmessig, på skinner. Flere passasjerer og mer gods på skinner ønskes altså, men infrastrukturen er ofte for dårlig – 100 år gamle jernbaner, mange av dem. Milliardsummer skal til for å bygge nye jernbaner. Der stiller SV opp, men så er det noen tiltak som er lettere. Tenk at det ligger en temmelig oppjustert, godt vedlikeholdt jernbane der – attpåtil med det europeiske signalsystemet montert, ERTMS, men så er det ingen persontransport der. Jeg snakker om Østfoldbanens østre linje på strekningen Rakkestad–Sarpsborg. Noen ganger kan frukter plukkes sittende, til og med liggende. Det vil si at de er veldig lavthengende. I dette tilfellet har vi en sånn situasjon. En samlet komité sier veldig mye positivt om forslaget, at det er modernisering av Østfoldbanen på gang, mye er gjort, og de snakker om at det skal gjøres i stand for en økende trafikkmengde. En påpeker også at standarden er blitt gradvis forbedret gjennom systematisk vedlikehold de seinere åra. Jernbanedirektoratet opplyser at det ikke er noe teknisk i veien for å kjøre tog på den nedlagte strekningen Rakkestad–Sarpsborg. Jeg syns også det var litt underlig at saksordføreren snakket om eventuelt framtidige ønsker fra disse bedriftene, Borregaard og Saugbrugsforeningen, når det er en samlet komité som refererer til ønskene fra Borregaard og Saugbrugsforeningen. Det er litt underlig at saksordføreren gjorde akkurat det. Så vidt jeg kan forstå, vil tiltakene som skal til for å få passasjertrafikk på strekningen, være en utvidelse av kapasiteten på Sarpsborg stasjon og innkjøp av ett eller flere togsett på strekningen. Det er mange som er opptatt av å få til økt trafikk på denne strekningen, fordi det er få muligheter for å reise kollektivt mellom indre og ytre deler av Østfold. Det kjenner de fleste her i salen til. Det er vel nok å nevne at vi fikk et nytt sjukehus på Kalnes – det er mye å si om den lokaliseringen for en miljøbevisst verden, men det skal jeg la ligge. Jeg skal komme med en del andre argumenter i neste innlegg.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Jeg synes det er veldig hyggelig at statsråden sier at han vil komme opposisjonen i møte, eller det en nesten samlet komité sier i sine merknader, i møte. Men det jeg også registrerer, er at statsråden er utrolig passiv i den forstand at han må vente på at det er kommersielt lønnsomt, at det er en operatør som viser interesse, og som må søke. Det betyr at hvis man har ambisjoner, hvis det er en statsråd med ambisjoner, hvis det er en regjering med ambisjoner som vil noe med norsk infrastruktur, da må man sitte og vente på at noe skal skje. Jeg synes det er en veldig passiv holdning fra statsråden. Og ser statsråden at han noen ganger må ta grep for å få en prosess i gang før slike søknader kommer?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Men kan statsråden være enig i at dette er en forholdsvis lavthengende frukt som det koster relativt lite å plukke, får jeg si – slik at man kunne fått trafikk på en relativt moderne, oppjustert bane for en relativt rimelig penge i forhold til mange av de andre investeringene vi snakker om her? Jeg vil også, i parentes bemerket, nevne – hvis statsråden vil huske spørsmålet en liten stund – at SV har vært et jernbaneparti hele tida. Jeg vil tro at nesten så lenge statsråden kan huske det, har vi vært en frontfigur for norsk jernbane – et frontparti. Hvis statsråden husker spørsmålet, hadde jeg satt pris på et svar.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Det var et veldig godt innlegg fra siste taler. Han må tilhøre et godt parti, tror jeg! Jeg vil ta utgangspunkt i den kommersielle tankegangen til statsråden. Han viste særlig til gods. Og slik er det jo: Man ser hvordan det går med godstransporten. Man tenker marked uten at politikerne griper inn tidsnok. Det er bare så vidt det går rundt for transportørene. Nå har heldigvis regjeringa satt et lite plaster på såret for næringa med sine 64 mill. kr i RNB. Det er bra. De har kommet oss litt i møte, men vi vet det er for lite. Næringens krav var på rundt 200 mill. kr. Det hadde hjulpet; da hadde det kanskje gått rundt for dem en stund i alle fall. Vel – det var nå den saken. Det som er interessant å tenke på, er: Hva vil vi med samfunnsutviklingen? Hva vil vi? Én ting er klimaperspektivet, som det er helt avgjørende at vi tar tak i. Det var viktige argumenter fra siste taler. Det andre er selvfølgelig hva vi vil med infrastruktur og næringsutvikling, bosetting, osv. Det er nå engang sånn at den viktige infrastrukturen skaper bosetting, den skaper tjenesteutvikling i byene. Det er ikke alltid sånn at man skal se seg blind på et passasjergrunnlag, som man stadig henviser til. Det kan jo hende man skulle hatt en infrastruktur først, og så kom det andre etterpå. Jernbanen ligger her. Det er små investeringer vi snakker om, og da er det snakk om en rekkefølge. Vi ser veldig ofte at dette ikke blir tatt hensyn til, men vi har sett noen steder der dette har skjedd, at det har vært en knoppskyting som er ganske utrolig. Vi har sett det når modige politikere har fått til f.eks. Bybanen i Bergen – vi ser hvordan utviklingen har vært rundt bybanen. Det skulle slett ikke forundre meg om en åpning av passasjertrafikk og muligheter for gods på den strekningen vi her snakker om, ville gitt noe av den samme utviklingen. Jeg synes man er altfor passiv ved å bruke passasjergrunnlagets status quo-situasjon, slik den er akkurat i øyeblikket, som et grunnlag for videre vedtak. Det synes jeg er leit. Jeg synes man – punkt én – må tenke miljø. Punkt to er næringsutvikling, bosetting, felles arbeidsmarked, osv. Da må man også ta initiativ lenge før man ser at her er det god butikk. Man må legge til rette på forhånd. Det er den rekkefølgen jeg ofte har etterlyst her i salen.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Det var litt vanskelig ikke å ta det siste minuttet nå, etter representanten Jegstads innlegg. Det går selvfølgelig ikke noen bybane gjennom indre Østfold, og det skal heller ikke være noen tettstedsutvikling langs den jernbanen. Men jeg registrerer jo at den banen har et endepunkt i en by som kan utvikles, selvfølgelig er det slik, og det er også et tettsted i den andre enden på den strekningen vi snakker om, selvfølgelig vet jeg det. Jeg trenger heller ikke noe særlig voksenopplæring for å se hvem som hadde ansvaret for den jernbanepakka vi her snakker om, da gods på en måte ble konkurranseutsatt på jernbanen – jeg kjenner det veldig godt. Det som jeg kan stå rakrygget for, er imidlertid at vi skulle hatt en støtte til gods på jernbanen i lang tid, som burde vært på i hvert fall 200 mill. kr for at fraktselskapene skulle få det til å gå rundt. Det har vi foreslått flere ganger, og det har blitt nedstemt av regjeringspartiene. Så vi må ta de grepene vi kan, og dette var altså et forsøk på det, for en ganske billig penge.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Det er riktig å si, som representanten Langholm Hansen også understreket, at dette var en umiddelbar reaksjon på de første meldingene fra Telenor. Det skulle bare mangle om vi ikke reagerte. Så kom det en del forklaringer. Vi må vel si at Telenor måtte krype litt til korset – det er det vel riktig å si. Det er et norsk, folkelig uttrykk som dekker det, tror jeg. Da var man i tvil: Skulle man trekke dette forslaget, eller skulle man ikke? Jeg var sjøl lite grann i tvil om vi skulle stå inne i det, men jeg synes det er veldig greit at vi står inne i det, og at forslaget ligger der, sånn at det på en måte er en garanti for at Telenor følger opp. Sånn har jeg oppsummert det. Da hadde det også vært hyggelig om flere i salen, fra de andre partiene, hadde vært med på det, sånn at vi var sikret vedlikehold på kobbernettet. Det jeg hadde lyst til å knytte noen bemerkninger til, er hvordan markedskreftene funker, særlig fordi en veldig oppvakt statsråd, som har ansvaret for dette området, er til stede her i dag. Det er ikke sånn at det bare er veldig grisgrendte strøk som ikke får service på utbygging av bredbånd på markedspremisser. Jeg bor altså noen få meter, jeg må vel si noen hundre meter, for det er vel to kilometer, fra motorveien mellom Drammen og Oslo. Jeg driver med kobberledning, får ikke mulighet til å koble meg til høyhastighetsbredbånd, fiber. Den nærmeste «hub»-en er 500 meter unna. Vi var åtte abonnenter som var villige til å være med – 500 meter unna – fikk ikke det. Blant de åtte var det en redaktør av et fagtidsskrift, det var en som var aktiv filmprodusent – undertegnede – og så var det seks andre. Det nyttet ikke, det var ikke kommersielt interessant – og det er fire år siden. Nå hadde vi muligheten igjen. Gravemaskinen var der, det skulle graves andre grøfter, E-verket var på plass. Vi kunne lagt ned kabelen samtidig, det var masse forhandlinger, dikkedarer, fram og tilbake – ikke tale om, det står der, vi får antakelig ikke til dette nå heller, fire år etter. Sånn funker altså markedsmekanismene – de funker ikke bra nok. Vi snakker her om åtte abonnenter. Jeg har 4G, litt til og fra, litt avhengig av hvor hen jeg er i huset – og jeg bor altså på Lierskogen, mellom Drammen og Oslo. Så dette er et langt større problem enn det en kanskje skulle tro. Vi snakker ikke her om bare ytre kyststrøk nordpå. Det er ganske tett inntil urbane strøk på Østlandet. Så jeg håper bare statsråden legger seg dette på minne, at det viser at markedsmekanismene ikke funker helt. Så har vi det plasteret på såret med å gi tilskudd, men det dekker det heller ikke, og det skal veldig mye til for at vi skal nå alle.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-11:
Jeg vil ikke helt forlate spørsmålet rundt bredbåndsdekning på markedsmessige vilkår. Jeg er en representant for dem som faller mellom to stoler – ikke bor jeg langt ute i distriktene, og ikke bor jeg i et område der det er markedsmessig interessant å bygge ut fiber, så vi kan jo bruke meg som en slags case-studie. Da er det interessant å vite hva statsråden vil anbefale meg å gjøre. Skal jeg bare sitte stille og vente og se hvor mange år det tar før jeg får tilbud om fiber – et tilfredsstillende internett, får vi vel si? Det behøver ikke være 100 MB, men sannsynligvis blir det det hvis det kommer fiber. Skal jeg sitte stille og vente? Og eventuelt i fortsettelsen av det: Når regner statsråden med at hele landet kan være dekt med støtte fra staten, pluss markedsorientert virksomhet?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
I denne diskusjonen er det eigentleg ikkje all verda til stor avstand mellom opposisjonen og posisjonen. Eg opplever at vi i fellesskap har eit ønske om å forsterke aktiviteten på norsk jernbane. Norsk jernbane er inne i den største investeringsbølgja sidan Nordlandsbanen vart ferdigstilt i 1962. Det vert investert, drifta og halde ved like, og det vert køyrt fleire tog. Også på Østfoldbanen skjer det. Dette forslaget, som handlar om kapasitetsutnyttinga på den austre linja på Østfoldbanen, har for så vidt mange gode intensjonar ved seg, intensjonar som også regjeringa deler. Likevel er her nokre praktiske utfordringar og nokre faktiske utfordringar. Det eine er at det er mogleg å få til kommersielt drivverdige godstilbod også på austre linje. Men då må ein ikkje berre vere for at selskapa faktisk flyttar gods over frå veg til bane. Ein må ha ein togoperatør som søkjer om moglegheit til å få tildelt eit tilbod, noko ein kan gjere på Østfoldbanen, som på alle andre banar. Det er det moglegheit for. Eg har ikkje tenkt å hindre det, sjølv om det kunne høyrast litt slik ut på representanten Nævra. Det er det altså moglegheit for. Ein må søkje om å få køyretid på sporet. Det kan ein gjere, og ein vil eventuelt verte vurdert av Jernbanedirektoratet med tanke på å få tildelt det på kommersielle godstog. Utover det: Når det gjeld eit av dei andre tilboda, har vi knapt med togmateriell, og vi har iallfall knapt med togmateriell som handterer ERTMS, som no er signalstyringssystemet på Østfoldbanens austre linje. Det er mogleg å handtere, og det legg regjeringa til rette for gjennom storstilt vekst i kjøp av nytt togmateriell, som faktisk vert sett i drift. Men med ein avgrensa ressurs, noko som førebels er tilfellet òg på materiellsida, er det slik at det er fleire passasjerar på ein del andre strekningar som då ikkje ville ha fått tilbodet viss toget var ein annan plass for å køyre på austre linje. Så når det gjeld mange av desse tinga, meiner eg at det er potensial for å finne endå betre løysingar over tid. Men vi må både få til investeringar i meir materiell og ei gradvis forsterking av tilbodet i tråd med kor det er høgast etterspurnad, ganske enkelt fordi det er det som bidreg til at flest vel å reise kollektivt – som eg opplever er intensjonen med representantforslaget. Eg meiner difor at dette er eit arbeid som vi også må følgje opp i dei komande åra, og Jernbanedirektoratet har varsla at dei også vil sjå på kapasitetsutnyttinga på austre linje i ein rapport som dei skal leggje fram i løpet av 2020.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
I utgangspunktet har eg ikkje hatt dialog med treforedlingsindustrien om det på noverande tidspunkt. Men statsråden har vore skogminister ein gong i tida, og då snakka eg mykje med industrien også om dette temaet. Det som er tilfellet no, er at det uansett ikkje er Samferdselsdepartementet, slik det var tidlegare, som tildeler tilbod. Det er Jernbanedirektoratet som gjer det, og no har eg sagt også herifrå at viss ein søkjer ruteleige, viss ein er ein operatør som søkjer ruteleige, vil Jernbanedirektoratet vurdere søknaden. Det handlar om å få utnytta kapasiteten, det betyr at døra i utgangspunktet er open, men ein må altså ha ein operatør som er villig til å drifte tilbodet på kommersielt grunnlag. Vi har gjort mykje for å styrkje grunnlaget for ei kommersiell drift, f.eks. i den godsoverføringsordninga som kom i samband med revidert nasjonalbudsjett, og som kan lempe på belastninga for aktørar som no vel å flytte gods frå veg til bane.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Eg har ikkje forsøkt å skyve ansvaret frå meg. Eg opplever at eg tek ansvar. Men ein må ha ein operatør som søkjer om køyretid. Slik var det også då Arbeidarpartiet styrte. Forskjellen er kven ein søkjer til, og kven som tildeler. Det er eit mindre problem. Eg er oppteken av at vi skal ha ei skognæring som har vekstpotensial framover. Difor er det investert massivt i utbygging av skogsbilvegar, dels til kritikk frå opposisjonen. Difor har vi gjennomført ei flaskehalsordning i årets budsjett som gjer at vi får fjerna flaskehalsar i vegnettet, og som gjer at tømmerbilane kjem heilt fram. Vi har innført ei rekkje ordningar for å forbetre tilbodet for dei som avverkar og vidareforedlar i norsk skogindustri. Det er også ein av grunnane til at det går godt i norsk skognæring. Avverkinga går opp, lønsemda vert betre, og eg er heilt sikker på at vi også på infrastruktursida skal greie å ta nye kvantesprang i åra som kjem – takk vere ei formidabel satsing frå denne regjeringa.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Eg skulle ønskje eg over bordet kunne svare ja på det siste spørsmålet, men om vi skal få til ei berekraftig utvikling i persontransporten, er det nok nødvendig at vi først styrkjer kapasiteten der det er størst behov og etterspørsel, ganske enkelt for å få fleire til å velje kollektivreiser med norsk jernbane. Og så lenge vi framleis manglar ein del materiell for å få det til – noko av det er i bestilling og kjem til å verte levert – og så lenge vi framleis har store investeringsbehov framfor oss, er det nødvendig å ta dei tilstrekkelege atterhalda om det. For eksempel ser vi at det truleg også på delar av austre linje er behov for ein del investeringar på infrastruktursida om ein skal ha persontransporttilbod. Om eg hadde vore i opposisjon, ville eg opplevd dette som om eg forsøkjer å kome opposisjonen i møte, i retning av både kva som er mogleg på godstransport, og kva som er mogleg i framtida på persontransport, samtidig som ein må ta dei atterhalda som er på kapasitetsutfordringane. Det tek litt tid å ta igjen investeringsmanglane frå førre regjering.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Svaret på det er ja, det les eg av merknadene og innstillinga frå fleirtalet. Også om det ikkje var ja, ville regjeringa arbeidd med å styrkje tilbodet, slik vi har gjort på veldig mange strekningar dei siste åra.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Det er fantastisk flott at SV er ambisiøse på vegner av norsk jernbane når dei er i opposisjon. Det er synd at dei ikkje viser same entusiasme når dei er i posisjon. Vi er altså inne i den største investeringsbølgja på norsk jernbane sidan 1962, slik eg var inne på i det førre innlegget mitt. Det vert investert massivt både i intercity, i drift og vedlikehald, i forbetrande tiltak for å halde oppe frekvensen, i nytt togmateriell, i fleire ruteavgangar – det er ei rekkje investeringar som skjer i norsk jernbane om dagen. Men eg aksepterer for så vidt at det er lettare for SV å prioritere når dei er opposisjon, enn då dei var i posisjon. Det som er tilfellet, er at vi foreløpig ikkje har tilstrekkeleg med materiell. På gods er det sånn at dersom det er aktørar som meiner at det er kommersielt drivverdig – som alle andre godstransportar må vere – har dei moglegheit til å søkje om å få tildelt rutetid på dette. Det viser at det av og til er lurt, dersom ein er oppteken av å flytte gods og personar(presidenten klubbar) over på toget, at vi faktisk styrkjer tilbodet(presidenten klubbar igjen) der det er høgast etterspørsel. (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Eg skal prøve å vere kort i svaret mitt no, så eg held taletida i sum iallfall. Eg erkjenner at SV har vore ambisiøs på vegner av norsk jernbane, bortsett frå åtte år då dei var i posisjon. Då leverte dei ikkje den satsinga som var nødvendig. Det er det eine. Det andre, til spørsmålet frå representanten Nævra: Ja, dette kan vere eitt av dei områda der det er mogleg å få til betre tilbod utan altfor store investeringar. Difor opnar eg også for det. Ein må berre følgje akkurat den same prioriteringsdiskusjonen som ved alle andre tilbod. Dersom staten skal kjøpe tilbod, må vi kjøpe det der det er etterspørsel, sånn at vi får frakta flest mogleg med toget. Det dempar behovet for å velje personbilen, og det dempar klimagassutsleppa – ting som representanten Nævra normalt er for. På godstransport må ein ha ein operatør som er villig til å køyre på kommersielt grunnlag. Men ein kan jo f.eks., dersom ein meiner det er behov, søkje om den godsoverføringsordninga som vi no har etablert, for i sum å bidra til å gjere tilbodet lønsamt.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
Det er snart berre eg som ikkje har nemnt ein kommune i Østfold, og eg skal ikkje begynne med det no heller. Men det er greitt å rydde i eit par av dei påstandane som er her. Opposisjonens forslag, slik eg skal lese representanten Nævra, er å innføre ei støtteordning på 200 mill. kr, sjølv om vi veit at det ikkje er grunnlag for det. Maksimal lovleg støtte er utgreidd til å vere rett i overkant av 90 mill. kr, og det har regjeringa sagt at vi vil leggje støtta på. Opposisjonens eine tiltak er altså då direkte ulovleg som følgje av opposisjonspartias eigne vedtak i 2007 om dette, då dei sat i regjering. Det er greitt å hugse at kua har vore kalv, og dette er altså ein direkte konsekvens av dei vedtaka som opposisjonspartia har vore med på, og som ein no også ser konsekvensen av. Det er fullt mogleg å få til kommersielt drivverdig godstilbod også på austre linje, under den føresetnaden. Men det det høyrest ut som på opposisjonen, er at det skal gjelde eit anna regelsett der enn for alle andre strekningar, og det går ikkje. Dersom ein skal gje støtte for å få det kommersielt lønsamt for denne transporten, sånn at det kjem tilbod, må det skje innanfor den ordninga som er etablert i revidert nasjonalbudsjett, som då er avgrensa opp til ein viss sum. Det viser for så vidt hovudproblemet til opposisjonen, som forsøkjer å gjere dette til ei større politisk ueinigheit enn det reelt er, ved at dei tiltaka som ein sjølv peiker på frå opposisjonens side, ikkje står seg i møte med det juridiske grunnlaget som opposisjonspartia sjølve har sørgja for at vi har, tilbake til 2007. Det viser at dette er meir samansett og difor må jobbast meir med. Difor er det slik at vi heile tida vurderer korleis vi kan forbetre tilbodet. I godstransporten skjer det på kommersielt grunnlag, i persontransporten skjer det i veldig liten grad på kommersielt grunnlag. Men det er likevel sånn at vi skal auke tilbodet først der det er grunnlag for at mange passasjerar vel tog. Det har vi drive med – hundre fleire togavgangar inn og ut av Oslo kvar dag no enn det var i 2013, ei massiv styrking av togtilbodet. Og den jobben fortset. Kva slags prioriteringar som kjem i neste Nasjonal transportplan, skulle eg gjerne ønskje eg kunne forskottere, men det har eg ikkje tenkt å gjere. Akkurat no føregår den største involveringa av regionalt folkevalt nivå som nokon gong har vore gjort gjennom ein NTP-prosess. Kva slags prioriteringar som kjem ut av det, vert førelagt Stortinget når dei er gjorde. Men Stortinget kan vere heilt trygg på at regjeringa gjer det vi kan både for å styrkje grunnlaget for kommersiell godstransport på jernbane og – ikkje minst – for å fortsetje å styrkje passasjertilbodet for alle dei personane som vel å bruke toget som ein viktig del av sin reisekvardag.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Jeg reagerte også litt på det saksordføreren sa om behovet for tømmertransport til treforedlingsindustrien i Østfold, for tilbakemeldingene både på komitéreisene, som han selv nevnte, og korrespondanse vi har fått, viser at behovet i høyeste grad er til stede. I korrespondansen vi har hatt mellom komiteen og departementet i saken, nevner også samferdselsministeren spesifikt treforedlingsindustrien i Østfold, som ønsker å ta i bruk østre linje til godstrafikk. Norske Skog Saugbrugs i Halden har i hvert fall vært veldig ivrige på dette, og det fordyrer veldig for dem at de nå må kjøre tog fra Norge via Kongsvinger og gjennom Sverige til Halden. Spørsmålet mitt til samferdselsministeren er: Hva slags dialog har han hatt med treforedlingsindustrien i Østfold, f.eks. Norske Skog i Halden, om situasjonen som er oppstått?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Med det organisasjonskartet vi har på jernbanen nå, er det ikke vanskelig å finne noen andre å legge ansvaret på. Ministeren kan legge ansvaret på Jernbanedirektoratet, som sikkert kan legge det på noen andre, men uansett hvordan en snur og vender på det, er dette et politisk spørsmål. Landbruksministeren har ansvaret for skogpolitikken, næringsministeren for næringspolitikken, samferdselsministeren for samferdselspolitikken. For treforedlingsindustrien, som er en så viktig næring på Østlandet, som er en næring som det sies at det skal satses voldsomt på i årene som kommer, og som på mange måter er en del av den grønne framtida, må jo regjeringen ha en politikk som sørger for effektive transportløsninger. Borregaard og Norske Skog Saugbrugs peker på overfor oss at de ser med bekymring på hvordan dette blir framover.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Aldri noen gang har vel Rakkestad vært nevnt flere ganger i en stortingsdebatt enn i dag. Jeg vil tro rakstingene er godt fornøyd med det og ganske stolte også. Saksordfører Gunnes sa at han aldri hadde vært i Rakkestad. Da bør han ta seg en tur. Han som RBK-supporter bør jo vite at en av de virkelig gode RBK-spillerne i sesong etter sesong i Rosenborgs gullalder – ti–tolv sesonger – var nettopp fra Rakkestad. Så kan jo Gunnes fundere på hvem det er jeg skal fram til. Jeg står med en valgplakat fra Viken Venstre – Viken Venstre har startet valgkampen. På den står det som følger: Østre linje 2019 om Venstre får det som vi vil. 10–15 minutter kortere reisetid til Oslo fra indre Østfold. Gjenåpning av strekningen fra Rakkestad til Sarpsborg. Busser direkte til sykehuset på Kalnes fra Sarpsborg stasjon når det åpner. Ja, den siste var kanskje litt uheldig formulert. Hva vet jeg hva Viken Venstre tenker akkurat med det. Men i hvert fall er de helt klare på at østre linje skal gjenåpnes mellom Rakkestad og Sarpsborg. Det er mulig Viken Venstre har gjort dette uten å snakke med Venstre på Stortinget og Venstre i regjeringen. Mye kan vel tyde på det når vi har hørt innleggene her i dag. Men det er vel utålmodighet til stede også i flere partier, for å si det på en pen måte. Jeg tror først og fremst østre linje har en rolle i godstrafikken, og gjerne også persontrafikken. Men godstrafikken er helt sentral – og jeg vil understreke det en gang til – som en svært viktig banestrekning på aksen mellom Oslo og Göteborg, Sverige. Så har det i alle tider vært sånn at hvis det f.eks. er innstillinger, ting som skjer på vestre linje, har østre linje vært brukt. Nå i øyeblikket er det litt komplisert, fordi det der er montert ERTMS, og det er svært få godstog som har det. Men etter hvert som det blir montert også i godstogene, må vi igjen tilbake til den ordningen hvor østre linje og vestre linje utfyller hverandre. I sommer er f.eks. jernbanetrafikken på Østfoldbanen innstilt i seks uker. Det skyldes antakeligvis arbeidet med Follobanen, og det skyldes de store arbeidene som skjer i Moss, og andre ting, tror jeg, på Østfoldbanen. Hadde dette vært tidligere, hadde en da brukt østre linje og kjørt togene på østre linje, istedenfor å innstille, slik som en gjør i dag. Så ja, østre linje har en framtid.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-06-11:
Østfoldbanens østre linje ligger der tilnærmet ubrukt fra Mysen til Sarpsborg med god og oppdatert infrastruktur. Samtidig vet vi at Østfold sliter med å ha gode tverrforbindelser mellom nordre og søndre del av fylket. Det vil ikke forandre seg selv om fylket fra neste år heter Viken. Siden 2002 har det ikke blitt kjørt passasjertog gjennomgående mellom Mysen i indre Østfold og Sarpsborg i nedre Glomma-regionen – det til tross for at Sarpsborg er fylkeshovedstad, at fylkets sykehus ligger her, og at det er et knutepunkt for både østre og vestre linje på Østfoldbanen. Regjeringspartiene skriver i sine merknader at togene «som tidligere har frekventert strekningen, er satt inn andre steder». Det får meg til å undres, for det er vel ikke sånn at antall tog er konstant. Statsråden sa jo at det kjøres flere tog nå enn før. Hvor er det da blitt av de togene som tidligere ble kjørt på Østfoldbanen? Det er vel tvilsomt om det materiellet går snaut 20 år etterpå, for det var relativt utrangert allerede den gangen. Her ligger det altså en strekning som ikke er i bruk til tross for at den går gjennom en region med mye pendling og stort potensial for både gods- og passasjertransport. Strekningen kunne også vært en utmerket avlastning for en svært belastet vestre linje. Det snakkes ofte om det grønne skiftet. Med det grønne skiftet mener vi at det skal omstilles fra petroleumsbasert til fornybar industri. I Østfold befinner to lokomotiver seg, for å bruke jernbanespråket, trefordelingsbedriftene Saugbrugs i Halden og Borregaard i Sarpsborg, som hver bruker 1 mill. m 3 tømmer hvert år, 365 dager i året. En stor del av deres utgifter er knyttet til logistikk og transport. Begge har et uttrykt ønske om å frakte mer tømmer på bane, men de opplever ustabiliteten på vestre linje som uholdbar. Det gjør at tømmertransporten til tider opphører i lengre perioder, og omkjøring om Sverige på vei er alternativet. Samtidig har altså regjeringspartiene bokstavelig talt satt seg i stillevogna ved å nekte å bidra til å gjenåpne østre linje gjennom politisk initiativ. En kan godt skylde på markedet når en har skapt den situasjonen at man har gitt fra seg kontrollen. Jeg merker meg også at regjeringspartiene, inkludert Venstre, mener at det ikke er markedsgrunnlag for å holde trafikken i gang. Hvilke markedsundersøkelser bygger dette på, og hva har vært gjort for å skape et marked? Det er en merkelig holdning. Det er sjelden vi hører den samme argumentasjonen når det skal bygges og vedlikeholdes veier. Her er infrastrukturen på plass, det handler om å ta mulighetene i bruk. Det er god verdiskaping både for Østfold og for resten av samfunnet, for passasjerer og for næringslivet.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2019-06-11:
Som saksordførar vil eg starte med å takke komiteen for eit godt samarbeid om dette representantforslaget. Komiteen merkar seg den aukande digitaliseringa i samfunnet, som inneber at innbyggjarar og næringsliv må ha stabil og god tilgang til internett. Tilgang til internett er ein føresetnad for demokratiet og mange viktige samfunnsfunksjonar. Noreg har i dag generelt svært god mobil- og breibandsdekning. Ifølgje siste dekningsundersøking frå 2018, gjennomført på oppdrag for Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, har nær 100 pst. av husstandane eit grunnleggjande breibandstilbod i form av anten fast eller mobilt breiband. Fire av fem husstandar har tilbod om høghastigheitsbreiband, og dekninga for mobilt breiband er no på 99 pst. av husstandane og var på i overkant av 80 pst. av landarealet per første halvår 2018. Komiteen er kjend med at koparnettet inntil for nokre år sidan har vore hovudnettet for fasttelefoni og breiband. Som eit ledd i moderniseringa av fastnettet har Telenor varsla at koparnettet skal fasast heilt ut innan utløpet av 2022. Dette er eit stort teknologiskifte, som får konsekvensar for telefoni- og breibandstilbodet. Det ligg føre eitt forslag i saka, frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, men eg vil i det vidare gjere greie for Høgre si tilråding i saka. Breibandspolitikken er marknadsbasert og teknologinøytral. Det har han vore i fleire tiår, òg under den raud-grøne regjeringa. Myndigheitene si viktigaste rolle innanfor sektoren er å skape gode rammevilkår, slik at ekombransjen held fram med å investere i alle delar av landet. Det er dei kommersielle aktørane som i hovudsak bestemmer kor det skal byggjast ut. Det er fri etablering, og tilbydarane har òg anledning til å leggje ned breibandstilbod dersom det ikkje ber seg økonomisk, med dei varslingsfristar som følgjer av loven. Dette gjeld òg for Telenor. I tillegg til dei private investeringane frå marknadsaktørane bidreg staten med midlar der marknaden ikkje strekkjer til. Når det gjeld utfasing av koparnettet og bekymringa for stopp av vedlikehald, viser Høgre til svarbrev frå statsråden der det går fram at Telenor berre vil stoppe vedlikehald av koparnettet til kundar som har betre teknologi anten via fiber eller 4G-dekning. Kundar som ikkje har noko alternativ til koparlinje, vil få linja retta opp om det oppstår feil. Høgre vil difor ikkje støtte forslaget frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV om å påleggje Telenor å oppretthalde og vedlikehalde koparnettet i dei områda som ikkje har alternativ breibandssamband.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Representantforslaget som ligger til behandling i dag, fra Rødt, Senterpartiet og Arbeiderpartiet, er en umiddelbar respons på en melding som gikk ut fra Telenor til deres kunder knyttet til kobbernettet. SV burde også ha vært med på forslaget, men ved en inkurie ble de ikke kontaktet, noe som er beklagelig, for de er nemlig helt enige med oss øvrige tre. Meldingen foruroliget mange av abonnentene, da en varslet at en ville miste nettilknytningen dersom det oppsto feil på linjene. I tiden som har gått etter at forslaget ble fremmet, har det kommet signaler som indikerer at vedlikehold av kobbernettet allikevel vil bli opprettholdt der det ikke finnes alternativer til det nettet. Arbeiderpartiet er imidlertid opptatt av at saken allikevel nå behandles i Stortinget, og har derfor fremmet et forslag sammen med SV og Senterpartiet der vi ber regjeringen pålegge Telenor å opprettholde og vedlikeholde kobbernettet i de områdene som ikke har alternativ bredbåndsforbindelse. Vi ønsker nemlig at regjeringen og Stortinget forplikter seg overfor den institusjonen som har det overordnede ansvaret i saken. Det kan ikke være slik at et kommersielt, offentlig eid selskap kan la være å levere de tjenestene de skal levere, utelukkende av økonomiske årsaker. Vi er veldig glad for at statsråden i sitt svar på vårt skriftlige spørsmål av 21. mai henviser til Telenors signaler om at intensjonen i det foreliggende forslaget vil bli ivaretatt. Dette ble også indikert i et svar på et spørretimespørsmål fra undertegnede til statsråd Astrup den 10. april i år. I svaret sier ministeren bl.a. at 4G-dekning innendørs er det eneste tilfredsstillende alternativet. Men vi har ennå ikke fått et forpliktende svar fra statsråden. I svaret som ligger vedlagt i saken, henviser han til Telenors utsagn, men det ligger ingen direkte lovnader om å følge det opp fra departementets side framover. Derfor hadde vi i Arbeiderpartiet håpet at regjeringspartiene i dag kunne vært med på den formuleringen som ligger fra opposisjonen. Det er jo bare en formalisering av de indikasjoner vi har fått fra statsråden tidligere. Derfor er vi skuffet over forslaget til vedtak fra posisjonen. Dermed fremmer jeg det forslaget i saken som vi er en del av.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
En nevner stadig årstallet 2013 og hvor mye en har satset i forhold til den rød-grønne regjeringen, men utviklingen har gått med stormskritt, så det ville ikke forundret meg mye om det i hvert fall hadde vært like god dekning under en rød-grønn regjering som under en høyreregjering. 82 pst. av husstandene har en tilknytning som er tilfredsstillende, men i saken om postloven i forrige uke fremmet opposisjonen et forslag om å legge opp en framdriftsplan for utbyggingen som gjenstår. Det ble nedstemt av posisjonen, slik det pleier å bli. Jeg lurer på om det foreligger noen framdriftsplaner – og dersom det ikke er framdriftsplaner, hva tenker en om det?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Takk for svaret. Som det blir nevnt gjentatte ganger, er det en markedsbasert utbygging som ligger til grunn for det meste av utbyggingen i nasjonen. Det er to sider ved det. Når markedet bygger ut fibernett, er det også markedet som styrer hvem som kommer inn på det fibernettet. Undertegnede har et nett som er utbygd av Lyse. Jeg har ingen alternativer annet enn Altibox fordi det er Lyse som har bygd ut nettet. Ser ministeren at det er utfordringer med hensyn til monopol i nettet med den markedsbaserte utbyggingen?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Da skal jeg gi ministeren anledning til å svare på det, for jeg gjentar spørsmålet. I og med at han ikke fikk tid, ber jeg ham om å svare nå.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-06-11:
Vi er mange som har fått brev fra Telenor som varsler at alt vedlikehold av kobbernettet skal avsluttes. For en del abonnenter vil det bety at den gamle postkassen igjen blir eneste mulighet for å motta post. Utenfor stuevinduet der jeg bor, i Velfjorden, hang plutselig kobbertråden og slang. Den hadde løsnet fra stolpene, og beskjeden var at dette ikke ble reparert. Heldigvis ble det såpass press da dette forslaget ble kjent, at Telenor gjorde retrett. Telenor sendte ut både pressemeldinger og brev om at de skulle fortsette å vedlikeholde kobbernettet dersom kundene ikke hadde et alternativ. Ledningen utenfor huset ble hengt opp igjen dagen etter at forslaget ble fremmet i Stortinget. Flertallet av regjeringspartiene sier at statsråden er opptatt av interessene til de kundene som blir berørt, men jeg tror ikke det helt har sunket skikkelig inn at bare 49 pst. i snitt i spredtbygde strøk i Norge har tilgang på høyhastighetsbredbånd. Dette er tall fra i fjor. Jeg vet også at statsråd Dale pleier å nevne den nye graveforskriften når vi snakker om bredbånd. Til statsråd Astrups orientering har jeg lyst til å fortelle at ute i distriktene er det ikke gravingen som pleier å være problemet, det pleier å være finansieringen. Tilskudd til bredbåndsutbygging har i liten grad vært høyt prioritert av Høyre og Fremskrittspartiet i regjering. Det har vel vært Kristelig Folkeparti som har klart å øke finansieringen til 200 mill. kr. Det er varslet 50 mill. kr ekstra til bredbånd i revidert budsjett, men det er likevel bare halvparten av det som Senterpartiet vil bruke på bredbåndsutbyggingen. Vi satte av 500 mill. kr i vårt budsjett. I 2018 ble kobberlinjene flere steder skadet og ikke reparert. For mange av dem dette gjaldt, ble alternativet mobilt bredbånd, noen steder med dårlig og til dels manglende tilgang. I tillegg ble dette tilbudet mye dyrere – økningen var alvorlig, og jeg håper at statsråden tar det med i sitt innlegg.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-06-11:
For mange er alternativet til kobberlinjer mobilt bredbånd. Det er mange kommuner som har innført nettbrett i undervisningen. Senterpartiet digger digitalisering, men bor en sentralt, kan en få et rimelig bra nett og fri nedlastning for 299 kr i måneden. Det er ca. 3 600 kr i året, levert av Telenor via kabel. Men må en over på mobilt bredbånd, koster det f.eks. i Sømna 799 kr per måned, ca. 9 600 kr i året, og da er grensen 400 GB per måned. Er statsråden enig i at tregangen er en for stor prisforskjell for nettilgang innen samme kommune og for unger som går på samme skole?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-06-11:
Jeg opplever ikke at statsråden svarte på spørsmålet. Statsråden sa han var glad for konkurranse. Spørsmålet mitt var om det er akseptabelt at én familie må betale en tre ganger så høy pris for at ungene skal kunne bruke nettbrettet hjemme for å gjøre lekser og slikt, som en annen familie i den samme kommunen som har tilgang til bredbånd via Telenor gjennom kabel.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-06-11:
Jeg merket meg at statsråd Astrup synes det er greit at de som nå skal over på mobilt bredbånd, må betale tre ganger så mye som dem som kan få nett via kabel. Vi må alle merke oss dette. Det eneste statsråden viste til, var konkurranse. Da må statsråden ha glemt at vi har områder hvor det ikke er kommersielt lønnsomt å bygge ut. Der virker ikke konkurransen. Over til noe annet. Jeg har en mobiltelefon, og når jeg snakker i den hjemme i Velfjord, er det faktisk via kobbertråden. Jeg bruker wifi-tale. På kartet står det at det er mobildekning i området, men det er en teoretisk beregning og en teoretisk dekning, for det er ikke mulig å snakke i den telefonen. Jeg lurer på hva jeg skal gjøre når kobberlinjen fases ut. Kartet sier at det er dekning, at man kan få mobilt bredbånd, men i prinsippet virker det ikke. Hvordan skal bedriftene i dette området levere næringsoppgaven digitalt? Jeg har tidligere spurt statsråd Dale om dette, og han svarte at det er mulig å kontakte nærmeste skattekontor og få levert skattemelding og næringsoppgave i skattekontorets lokaler. Men statsråd Dale kan ikke ha tatt høyde for at vi nylig hadde en ganske stor skattekontornedlegging. Skattekontoret i Brønnøysund er lagt ned, på linje med ca. 50 andre skattekontor, for et par år siden. På hele Helgeland er det kun to skattekontor igjen, og dessverre er kobberlinjen for mange den eneste muligheten til å få nettilgang. Jeg er helt enig i at vi ikke skal sitte og tviholde på denne kobberlinjen når det finnes bedre løsninger, men da må det være løsninger som virker i praksis – ikke bare på dekningskartet – og det må være til priser som gjør at de som bor sånn at de er nødt til å bruke mobilt bredbånd, ikke må betale tre ganger så mye som de som har anledning til å få nettilgang via kabel.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2019-06-11:
For Rødt handler denne saken om to viktige prinsipper. For det første handler det om lik rett til infrastruktur i hele landet. Det er et offentlig ansvar. Det kan ikke være prisgitt markedet. For det andre handler det om at ingen i landet vårt skal miste tilgangen til dagens mest brukte informasjons- og kommunikasjonskanal, for det vil føre til økte forskjeller mellom by og land. Regjeringspartiene har vist i praksis, i sak etter sak, at det dessverre skal være forskjell på folk etter hvor de bor. Vi ser at likeverdig tilgang til helsetilbud, som trygge fødetjenester, ikke gjelder hvis man bor i utkantstrøk, at post og aviser hver dag ikke gjelder hvis man bor langt ute på landet. I denne saken viser også regjeringen at det beste internettilbudet er forbeholdt dem som bor et sted der det er kommersielt lønnsomt å bygge det ut. I praksis betyr det at likeverdig tilgang til helt nødvendige samfunnstjenester og demokratisk deltakelse ikke er på samme nivå for dem som bor i distriktene. Alle her burde vite at internett utgjør en stadig viktigere del av infrastrukturen vår. Skoleelever leverer oppgavene digitalt. Kommunikasjon med legekontor, Nav og andre tjenesteytere skjer i større og større grad digitalt. Så lik tilgang er en nødvendig forutsetning for demokratiet og for mange viktige samfunnsfunksjoner. Når regjeringen i revidert budsjett bevilger 50 mill. kr ekstra til bredbåndsutbygging i distriktene, gir de oss rett i at Telenors varsel om slutt på vedlikehold av kobbernettet ville få negative konsekvenser for nettilgangen i distriktene. Dette til tross for at både regjeringen og Telenor tidligere benektet at dette ville få negative konsekvenser. Vi ser at 50 mill. kr ikke er nok. I vårt alternative budsjett foreslår vi i Rødt å øke tilskuddet til bredbåndsutbygging med 200 mill. kr, altså fire ganger så mye som regjeringen nå foreslår. Vi er bekymret for at brudd i kobbernettet før ny internettforbindelse er på plass, vil bety at folk står uten tilstrekkelig telefon- og internettforbindelse i både måneder og kanskje også år. Etter vårt syn må Telenor derfor pålegges å reparere kobbernettet fram til ny bredbåndsforbindelse er på plass.