Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2006-05-22:
Det har kommet fram mye interessant i debatten. Det mest interessante jeg har merket meg, er at Fremskrittspartiet på tross av at de ønsker 100 pst. finansiering av private skoler, ikke vil forby skolepenger. Det kan jo bli ganske interessant at en får 100 pst. finansiering, og i tillegg kan ta en ganske solid slump med skolepenger fra den enkelte elev. Det synes jeg var klargjørende, og det blir veldig all right i tiden framover å diskutere privatskolepolitikk med Fremskrittspartiet. Så ble det også sagt at denne debatten ikke handler om framtiden. Jo, det er nettopp det den gjør. Den handler i aller høyeste grad om framtiden. Den handler om hva slags samfunn vi skal ha i framtiden. Skal vårt samfunn være et samfunn for folk flest, eller bare for noen få utvalgte? Vi har grunn til å være stolte av den norske velferdsstaten. Det er en velferdsmodell som viser seg å gi rom for økonomisk vekst, kombinert med relativt små sosiale og økonomiske forskjeller mellom folk. For oss i Arbeiderpartiet er en godt utviklet velferdsstat ensbetydende med et trygt og rettferdig samfunn som gir spillerom og muligheter for det enkelte mennesket, uansett bakgrunn, og uten at det går ut over andre. Dette lovforslaget handler om å slå ring om og videreutvikle velferdsstaten til beste for folk flest. Skolen er en grunnpilar i vår velferdsmodell. Arbeiderpartiet har gjennom generasjoner kjempet for like muligheter til utdanning for alle. Det har vært mange tøffe tak med høyresiden, som har ønsket en annen skolepolitikk, så dagens motsetninger er ikke noe nytt fenomen. Vi er stolte av den offentlige fellesskolen, men vi ser selvsagt at det er rom for forbedringer. Derfor satser vi tungt på et kunnskapsløft i skolen, og i motsetning til den forrige regjeringen innser vi at kvalitet koster. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i dag setter en stopper for en storstilt privatisering og kommersialisering av skolen. Jeg er også glad for at vi har opinionen i ryggen. Ja, faktisk er det slik at en stor andel av Høyres og Fremskrittspartiets velgere også synes at nok er nok. Likevel synes vi at det er helt greit at Høyre og Fremskrittspartiet omfavner de kommersielle, private skolene. På den måten får vi fram tydelige politiske forskjeller, og det er spesielt hyggelig for oss i Arbeiderpartiet at Fremskrittspartiet tydeliggjør at de er et klassisk høyreparti, som definitivt ikke er for folk flest. Vi håper imidlertid at Venstre og Kristelig Folkeparti vurderer det de gjør i salen i dag, opp mot det som har vært deres tidligere politikk. Dessuten skal vi ha en prosess fram mot en ny privatskolelov. Da håper vi at Venstre og Kristelig Folkeparti endelig snur ryggen til private, kommersielle skoleaktører. Til slutt vil jeg peke på to argumenter som er blitt flittig brukt av høyresiden i privatskoledebatten. Påstand nr. 1: Det er ikke lov å tjene penger på privatskoledrift. Jeg vil i den forbindelse sitere Terje Hansen, som er professor ved Institutt for foretaksøkonomi ved Norges Handelshøyskole. Han sa i Bergens Tidende 13. april 2005: «De som har laget regelverket er forretningsmessig sett amatører.»Han sa videre:«De har derfor oversett at det er mulig å få avkastning på investeringene på andre måter enn gjennom aksjeutbytte til eierne.» Det er mange av oss som har store problemer med å se hvorfor børsnoterte selskaper, som f.eks. den svenske skolekjeden John Bauer, vil drive skole i Norge uten å tjene ett øre. Påstand nr. 2, som delvis er gjentatt her i salen i dag: Kun 1–2 pst. av elevene i grunnskolen og den videregående skolen går på private skoler. Det er feil. Ifølge Statistisk sentralbyrå er tallet 5 pst. for skoleåret 2004/2005. Hvis derimot høyresiden hadde fått fortsette sin privatisering, kunne opptil 13 pst. av elevene gått i private videregående skoler fra høsten 2006. Når vi vet at de kommersielle aktørene stort sett har vært interessert i å etablere seg i byene, og da innenfor studiespesialiserende tilbud, er prosentandelen langt høyere i disse områdene og innenfor disse tilbudene. Det kan helt sikkert representanten Lånke utdype mer, ettersom han er fra Trondheim, en av de byene hvor prosentandelen kommersielle private skoleaktører hadde blitt svært høy uten denne loven. Konklusjonen vår i Arbeiderpartiet er derfor soleklar: Denne frysloven er helt nødvendig for å sikre et godt skoletilbud for folk flest.