Eivind Nævdal-Bolstad (Høyre), 2012-06-08:
Jeg vil starte med å takke interpellanten for å ta opp en veldig viktig problemstilling. Dette er en sak som Høyre har tatt opp en rekke ganger, men vi har opplevd at vi har talt for døve ører. Skolens viktigste oppgave er å sørge for at alle elever tilegner seg de ferdighetene de trenger for å mestre samfunnslivet og arbeidslivet som venter dem. Da er det urovekkende at én av fem elever i dag går ut av grunnskolen uten å kunne skrive og lese skikkelig. Vi vet at når det gjelder disse elevene, er det større sannsynlighet for at de ikke fullfører videregående opplæring. Med dette som bakgrunn mener Høyre at det er åpenbart at vi må lykkes med tidlig innsats i skolen. Regjeringen – og statsråden – snakker om tidlig innsats, men det er vanskelig å se og forstå hvordan de følger opp dette i praksis. Det er for meg en gåte at man skal vente til våren i 10. klasse med å sette inn tiltak. Det kaller jeg ikke «tidlig innsats», slik jeg forstår begrepet. I forbindelse med Stortingets behandling av ungdomsskolemeldingen tok Høyre opp nettopp dette paradokset. Vi mener virkemidlene i Ny GIV burde settes inn allerede i 8. klasse for å fange opp og følge opp så tidlig som mulig de elevene som har behov for ekstra oppfølging. Statistisk sentralbyrå la nylig fram oppdaterte tall for gjennomstrømningen i videregående opplæring. Rapporten slår fast: «Gjennomstrømningen i videregående opplæring holder seg stabil på 70 prosent.» Vi er med andre ord et godt stykke unna det nasjonale målet i Ny GIV om 75 pst. gjennomføring i 2015 for 2010-kullet. 5 pst. flere som gjennomfører, betyr 3 000 flere ungdommer som lykkes med dette, og som enten kan gå ut i arbeidslivet eller kan gå videre til studier. I regjeringens eget Gjennomføringsbarometer 2012:1 står det: «(…) andelen som fullfører og består innen fem år har ligget stabilt mellom 67 og 70 prosent siden 1999. Siden 1999 har andelen som fullførte og besto sunket frem til 2003-kullet. Etter dette har andelen begynt å øke igjen, og for 2005-kullet er nivået det samme som i 1999.» (…) Det er med andre ord vanskelig å få øye på effekten av Ny GIV. Høyre mener at dette viser at det er nødvendig å tenke nytt i arbeidet med å få flest mulig elever til å fullføre videregående opplæring. Den bagasjen elevene har med seg fra ungdomsskolen, er viktig for deres muligheter til å fullføre videregående opplæring. Rapporten fra Statistisk sentralbyrå – som jeg var innom – slår også fast at ni av ti elever med høyest poengsum fra grunnskolen og som startet på videregående opplæring i 2006, oppnådde studie- eller yrkeskompetanse på normert tid. Nesten alle disse elevene gjennomførte utdanningen i løpet av fem år. Blant de elevene som gikk ut av grunnskolen med færre enn 40 grunnskolepoeng, oppnådde kun halvparten eller færre formell kompetanse. Det viser med all tydelighet at kampen mot frafall i videregående kjempes i ungdomsskolen. Da er det – med all respekt – for sent å vente til våren i 10. klasse med å gjøre noe. Et av EUs mål på utdanningsfeltet fram mot 2020 er at andelen 15-åringer med dårlige ferdigheter i lesing, matematikk og naturfag skal være mindre enn 15 pst. Da synes jeg at vi må ta mål av oss til å være minst like gode. Interpellanten berører også frafallsproblematikken i sitt innlegg. Vi vet at frafall er høyest på yrkesfag, og der må man sette i gang med tiltak for å sørge for at flere kommer gjennom den veien. Intensjonen i regjeringens opplegg i Ny GIV er god, men det er for lite, for sent. Hvis vi mener alvor med at eleven skal ut av grunnskolen med nødvendige ferdigheter, hvis vi mener alvor med tidlig innsats, må vi hjelpe elevene langt tidligere enn etter jul i 10. klasse.