Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2011-12-02:
Hvis du har gjort noe galt, skal du straffes for det. Straffen skal selvfølgelig være preventiv – det skal være en straff – altså det å gjøre noe galt får en konsekvens. Men det skal også være en sjanse til å gjøre opp for seg. Etter at straffen er ferdigsonet, skal man få en ny sjanse. Det er helt sentralt i Høyres politikk at alle skal få en reell ny sjanse til å komme seg videre i livet. Likevel vet vi at for veldig mange som har sonet en straff, er ikke sjansen til å komme seg videre reell. Det er en kombinasjon av rus, voldsproblemer, psykiske lidelser, manglende skolegang, manglende arbeidserfaring, dårlig økonomi, manglende sosiale nettverk og boligproblematikk som til sammen gjør at gjentakelsesprosenten er stor, og at mange som har startet på en kriminell løpebane, aldri kommer seg ut av den. På mange måter havner mange – i hvert fall for mange – på bar bakke idet man kommer ut av fengsel. Det er dessverre sånn at det er stor gjennomgang mellom Nav-kontorene i Norge og norske fengsler. Likevel vet vi veldig lite om denne sammenhengen. Jeg vil oppfordre statsråden til å legge fram bedre tall og styrke innsikten og forskningen når det gjelder hvor mange som oppsøker Nav, hvor mange tidligere kriminelle som er i Nav-systemet, og hvordan hjelpen de får, er. Det vi vet noe om, er hva som faktisk virker. Som på veldig mange andre områder er arbeidslinjen verdt å framheve. Statistisk sentralbyrå viste i en undersøkelse som kom for et par år siden, at domfelte som får seg jobb etter å ha sonet straffen, har 63 pst. lavere sannsynlighet for å begå ny kriminalitet enn de som ikke får seg jobb. Studien var den første av sitt slag i landet og illustrerer selvfølgelig både problemet med tilbakefallskriminalitet – at om lag hver fjerde som blir løslatt, havner i fengsel igjen innen tre år – og at arbeid er en mulig vei ut. Men det forutsetter at systemene snakker sammen. Altfor ofte i offentlig sektor er det ikke noen kommunikasjon mellom de store systemene våre som: fengselsvesenet, kriminalomsorgen, Nav-kontorene, kommunene og helsevesenet. Det hjelper veldig lite å få beskjed om at man skal «stå opp om morran» hvis man ikke får hjelp med rusproblemet sitt. Det hjelper veldig lite å få beskjed om at man har gjort opp for seg etter fengselsstraff hvis man ikke får en ny sjanse til å komme inn i arbeidslivet igjen. Derfor er det viktig å gjøre som Høyre: å styrke de frivillige kreftene. Det er også viktig å styrke kriminalomsorgen. Jeg registrerer med bekymring, som medlem av arbeids- og sosialkomiteen, at regjeringen kutter i antall plasser, f.eks. på KRUS, selv om utfordringene blir større. Regjeringen har, som på veldig mange andre områder, innført en garanti – en tilbakeføringsgaranti. Vi kjenner denne teknikken også fra andre felt, som ungdomsgarantien og langtidsledighetsgarantien. Felles for dem alle er at ordet «garanti» i seg selv ikke sikrer politisk oppfølging eller resultater. Bruken av ordet «garanti» i denne sammenhengen ville neppe stått seg i møtet med markedsføringsloven, for å si det på den måten. Jeg har også lyst til å avlegge politisituasjonen en liten visitt. I Telemark, hvor jeg kommer fra, har vi vært så heldige at vi har importert en statssekretær og gjort henne til en politimester. Men det har ikke gjort noe for politisituasjonen. Hvis man ser på politisituasjonen i Telemark, er det fortsatt sånn, særlig i Grenland hvor flest folk bor, at det er færre politifolk per innbygger i dag enn det var for tre–fire år siden. For en sommer tilbake hadde man en situasjon hvor byområdet Grenland, hvor det bor 100 000 mennesker, hadde én politipatrulje på jobb i helgene – én politipatrulje! Det betyr at hvis noen ble slått ned i Langesund samtidig som det ble begått et innbrudd i Porsgrunn, var det altså ikke mulig å være begge steder samtidig. Da vil jeg, ikke bare på vegne av en tidligere statssekretær, som nå er politimester, men på vegne av folk i Telemark, spørre justisministeren om hvorfor hun ikke kan si noe klart og tydelig om politibemanningen neste år. Én ting er å peke på makrotall i budsjettet, men det må da gå an å si også at et økt budsjett skal føre til flere politifolk og ikke en nedgang i politifolk per innbygger, som vi har sett fram til nå.