Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-02:
Norsk tegnspråk har status som offisielt språk i Norge, og det forplikter oss på Stortinget. Som for alle andre minoritetsspråk kreves det særskilte tiltak fra styresmaktenes side for å kunne ivareta, utvikle og styrke språket. Det er vi forpliktet til også gjennom FN-konvensjonen om rettigheter for personer med nedsatt funksjonsevne. Vi skal anerkjenne og fremme bruken av tegnspråk. Derfor er det bra, synes jeg, at Venstre har fremmet et forslag som setter tegnspråket på vår dagsorden. I tillegg til at styresmaktene har en slik innstilling, er det særskilt viktig at opplæringen i og på tegnspråk blir godt ivaretatt i barnehager, på skoler og ved universiteter og høyskoler. Det norske utdanningssystemet er i det hele tatt en veldig sentral aktør og en viktig arena for å ivareta og utvikle det norske tegnspråket. Det er viktig at tegnspråkopplæring ikke blir oppfattet som eller redusert til et spesialpedagogisk tiltak, men blir definert som en individuell rett, der barnet, eleven, studenten – med hjelp fra sine foresatte – selv kan velge hva slags språk de vil ha opplæring i og på. I tillegg må tegnspråkopplæringen i skolen være et statlig prioritert språkpolitisk virkemiddel. De aller fleste hørselshemmede elever går i dag på hjemmeskolen sin. Der er de kanskje den eneste hørselshemmede eleven. Vi vet at en lett i en slik situasjon kan føle seg isolert og ensom. Språkutfordringer – det at andre medelever og de voksne i skolehverdagen ikke kan kommunisere på tegnspråk – gir store utfordringer med hensyn til at vi som samfunn skal lykkes med en inkluderende skole og et godt læringsmiljø for alle. Det må være et mål at alle skoler i større grad enn i dag kan ivareta den hørselshemmede elevens opplæringsbehov og mulighet til å bli inkludert i et tospråklig læringsmiljø. Derfor mener SV at det er en del ting regjeringen bør gjøre – for det første å styrke kommunenes evne til å utvikle et tospråklig opplæringstilbud på skoler der de har hørselshemmede elever som ønsker og har behov for tegnspråk. De skolene som trenger å styrke den tegnspråklige kompetansen, må få statlig støtte til det, i tillegg til å kunne tilby alle elever, foreldre og ansatte på skolen et grunnkurs i tegnspråk. For det andre må vi sikre at hørselshemmede elever får mulighet til å delta på kurs eller deltidsopplæring i regi av Statped, uavhengig av kommunens økonomi. På slike kurs, i en slik opplæring, kan de delta i et faglig og sosialt fellesskap med andre hørselshemmede og tegnspråklige elever. I dag må kommunene bl.a. dekke reiseutgifter for elever og foreldre dersom de skal delta på slike kurs og deltidstilbud. Hvis staten tar denne regningen, får vi en større likhet i tilbudet til elevene. Da får vi et likeverdig og reelt tilbud til alle. For det tredje: Vi mener regjeringen må legge til rette for en landsdekkende ivaretakelse av tegnspråkopplæringen for grunnskoleelever. Det kan gjøres ved å opprette et eget fagområde for tegnspråk i Statped og ved å etablere et nettverk av knutepunkt-grunnskoler der Statped har en koordinatorrolle for nettverket. Gjennom knutepunkt-grunnskoler kan vi også styrke de kommunale grunnskoletilbudene og sørge for at vi har motorer for utvikling av kompetanse på dette området. All honnør til Venstre for å ha fremmet representantforslaget. SV har varslet i innstillingen at vi støtter to av de tre forslagene som Venstre har fremmet, og vi vil stemme for dem i dag.