trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-26:
Jeg vil begynne med å få gi honnør og hjertelig takk til alle ildsjelene som står bak Finnmarksløpet. Finnmarksløpet er et fantastisk flott arrangement, og det gleder meg stort at dette blir bekreftet gjennom stor internasjonal interesse, ikke minst nå senest ved at Finnmarksløpet er tildelt VM for 2023. Jeg vet ikke om alle i vårt land vet hvor stor anerkjennelse dette er. Jeg er imponert over hvordan Finnmarksløpet har bygget stein på stein for å etablere seg som en sterk nasjonal og internasjonal merkevare, bl.a. gjennom den vellykkede innsatsen for å fremme kultur i tilknytning til arrangementet. Det er et eksempel til etterfølgelse. Representantene Listhaug, Hjemdal, Bjørnstad og Strifeldt foreslår at regjeringen skal gå i dialog med Finnmarksløpet for å videreføre prosjektet «Finnmarksløpet – Et verktøy for promotering av Norge» i 2022 og 2023. Jeg er helt sikker på at det i arbeidet med prosjektet er veldig mange spennende mange tanker og ideer til hvordan det næringsmessige potensialet som ligger i og rundt Finnmarksløpet, kan utnyttes bedre. I Norge har vi heldigvis et godt utbygget virkemiddelapparat som står til rådighet for veiledning i tilknytning til og finansiering av næringsutvikling. Det er etter min mening derfor mest hensiktsmessig at Finnmarksløpet drøfter disse tankene og ideene med f.eks. Innovasjon Norge. For ikke å skape noen som helst tvil, er jeg altså svært begeistret for Finnmarksløpet i seg selv, hva selskapet har fått til, at arrangementet står på egne bein, og ikke minst arbeidet, motivasjonen og ambisjonene rundt å bidra til det næringsmessige potensialet. Det kan helt sikkert utnyttes bedre. Det denne saken handler om, er om vi over statsbudsjettet skal tildele særskilte midler til dette prosjektet. Da mener jeg at en i hvert fall i første omgang bør forsøke virkemiddelapparatet og se hvilke muligheter som ligger der. Vi har et stort og mangfoldig virkemiddelapparat som forvalter milliarder av kroner, og det er de som er best egnet til å vurdere hvilke prosjekter som bør få støtte. Det har det vært enighet om under ulike regjeringer, og det antar jeg også var årsaken til at forrige regjering i sitt siste statsbudsjett heller ikke hadde dette inne. Vi kommer gjerne tilbake til dette senere, og vi kan gjerne ha dialog med Finnmarksløpet om de kan finne en løsning i virkemiddelapparatet, men jeg mener altså det må være opp til virkemiddelapparatet å vurdere dette prosjektet opp mot andre prosjekter. Derfor er jeg enig med næringskomiteens flertall, som har innstilt på at forslaget ikke skal vedtas.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-26:
Jeg merker meg at representanten Bjørnstad omtaler Finnmark som en næringsfattig del av Norge. At Finnmark er en næringsfattig del av Norge, ifølge Fremskrittspartiet, er en påstand jeg tar sterkt avstand fra. Jeg har brukt mye tid i Finnmark de siste ukene, og det jeg har opplevd, er et framoverlent næringsliv, gründere og etablerte selskaper som vil noe, som brenner for noe, og som vil være med og ta Norge gjennom det grønne skiftet, men som nå har store utfordringer, bl.a. knyttet til sanksjonene mot Russland. Det er derfor regjeringen stiller opp med en pakke av lån, tilskudd og garantier på 1 mrd. kr for å sikre arbeidsplassene i Finnmark. Denne saken handler ikke om hvorvidt vi er for eller imot Finnmarksløpet – det er vi alle sammen – spørsmålet er om Finnmarksløpet, som har en stor ambisjon om næringsutvikling, først bør forsøke det ordinære virkemiddelapparatet. Det er i hvert fall det vi mener at de bør gjøre. Vi skal være behjelpelige med å sette dem i kontakt i den forbindelse, og så får vi se hva som kommer ut av det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-26:
Jeg tror vi skal se samlet på hvordan vi gjennom statens midler bidrar til å stille opp for næringsfremme, kulturfremme og reiselivsfremme, og at det er summen av de bidragene som teller. Jeg ble spurt om aktiv næringspolitikk, og da vi høst startet en kraftig dreining av virkemiddelapparatet vårt og i år kan mobilisere 3 mrd. kr mer til grønne investeringer gjennom virkemiddelapparatet, er dette også midler som Finnmarksløpet vil kunne få ta del i. Det kan være ulike grunner til at ulike prosjekter får støtte fra ulike tiltak. Jeg vil fremdeles ta avstand fra påstanden om at Finnmark er næringsfattig. Det er ikke slik vi bidrar til å mobilisere skaperkraft i en landsdel som ønsker seg mer aktivitet. Jeg vil gjerne bidra til å snakke Finnmark opp. Jeg har vært der, jeg har sett de fantastiske mulighetene som er der, ikke minst de mulighetene Finnmarksløpet representerer, og det er jeg sikker på at virkemiddelapparatet vårt også mener.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-04-26:
Som flere av innleggene har vært inne på, også statsrådens, er Finnmarksløpet et fantastisk arrangement som både sysselsetter mennesker og bidrar til næringsutvikling og turisme i en ellers relativt næringsfattig del av Norge. Statsråden har gjort det til sitt adelsmerke å prate om aktiv næringspolitikk versus passiv næringspolitikk. Er det, etter statsrådens syn, aktiv eller passiv næringspolitikk regjeringspartiene bedriver her i dag?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-04-26:
Hvis man skal sitere representanter i Stortinget, bør man ta med hele sitatet. Det jeg sa, var at det var relativt næringsfattig i Finnmark, og sammenliknet med de andre regionene i Norge, er det det. Det kan statsråden godt ta avstand fra, men det er et faktum. Men det brukes som begrunnelse her at man ikke skal gjøre forskjell, og at prosesser i virkemiddelapparatet må gå sin gang. Da er det jo grunn til å lure på hvorfor f.eks. Arctic Race of Norway, som et viktig prosjekt for Nordland og Troms, får en direkte støtte på 15 mill. kr over statsbudsjettet. Er prosjekter i Nordland og Troms viktigere for regjeringen enn prosjekter i Finnmark?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-04-26:
Det var representanten Kjølmoens lille visitt som fikk meg til å ta ordet. Den var i grunnen ikke så rent liten heller, fordi hele hans innlegg handlet om forslagsstillerne og partiet Fremskrittspartiet. Hvis man skreller bort retorikken, var det ikke mye igjen i det innlegget. Det var nesten som å være tilbake på skoledebatt. Nå er det en viss aldersforskjell mellom representanten Kjølmoen og meg, så jeg fikk aldri oppleve ham live i skoledebatt, men jeg kan jo nå tenke meg hvordan det var. Det kan jo bero på en viss erindringsforskyving at han ikke husker situasjonen i landbruket under de siste åtte årene, og representanten skal ikke lastes for det. Han var ikke representant da; han var travelt opptatt i fylkeskommunen i Møre og Romsdal, og da er det ikke nødvendigvis så enkelt å følge med på den nasjonale debatten. Men det var altså sånn at færre heltidsbruk ble nedlagt under Solberg-regjeringen enn under den rød-grønne regjeringen. Veksten i landbruksproduksjonen var vesentlig høyere enn under den rød-grønne regjeringen. Det ble omdisponert over 30 pst. mindre jordbruksareal enn under den rød-grønne regjeringen, og inntektsveksten per bonde var på 116 000 kr i perioden, 20 000 kr mer enn andre grupper i samfunnet. Ergo ble gapet mellom bøndene og de andre gruppene mindre i den perioden. Vi har imidlertid ikke, som Kjølmoen og Arbeiderpartiet, lovet å fjerne inntektsgapet på fire år. Men det har altså Kjølmoen og dagens regjering gjort. De vet imidlertid ikke hvor mye det koster – et eller annet sted mellom 13 og 20 mrd. kr. Så kan en si at uttrykket «bondeanger» har fått en ny betydning, for nå er representanten Kjølmoen ute i avis etter avis og driver med forventningsavklaring: Nå har vi fått inflasjon, vi har høye renter. Det er ikke måte på hvor mye vi har som gjør at Arbeiderpartiet ikke kan levere på lovnaden sin om å fjerne inntektsgapet på fire år. Situasjonen som ligner mest på den vi har nå, men som likevel var langt mindre alvorlig, var tørkesituasjonen i 2018. Da leverte regjeringen kraftfulle tiltak allerede den sommeren. Det står i grell kontrast til hva dagens regjering og hva dagens regjeringspartier foretar seg. De foretar seg ingenting, men sitter og toer sine hender og venter og håper på bedre vær.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-04-26:
Jeg har vært med og arrangere Finnmarksløpet i ti år. Det var i Finnmarksløpets spede barndom. Finnmarksløpet er unikt i Norge og Europa, både arrangementsmessig og ikke minst fordi Finnmarksløpet arrangeres i Finnmark, som er porten til Arktis og Putins verden. Finnmarksløpet kan derfor ikke konkurrere på like vilkår som andre arrangementer i Norge, slik det oppfordres til i innstillingen. Fra Finnmarksløpets vertskommune, Alta i Vest-Finnmark, langs løypetraseen til Kirkenes i Sør-Varanger kommune har det gjennom 40 år utviklet seg et unikt arrangement som skaper samarbeid, læring og trygg næringsutvikling for ulike aktører. Finnmarksløpet er med på å skape arbeidsplasser, lokalt engasjement, stolthet og økt etterspørsel etter lokale varer og tjenester. Finnmarksløpet er med på å øke lokal kompetanse, og løpet trekker folk også fra utlandet til Finnmark, til Nord-Norge og til Norge og skaper bolyst for flere enn dem som driver aktivt med hundekjøring. Men det er et alvorlig bakteppe som vi må se på. Det kom godt fram i statsminister Støres tale ved Universitetet i Tromsø i februar. Støre viste til den sterke befolkningsnedgangen i Finnmark, som skaper utfordringer ikke bare for Finnmark, men også for Norge. Støre sa bl.a. at vi ikke kan ha et tomt rom på grensen til Russland og Arktis. Finnmarksløpet arrangeres altså i et fylke som av sikkerhetspolitiske grunner bør ha flere mennesker boende der, til beste for hele Norge. Stortinget kan i dag styrke de positive elementene i Finnmark som skaper bolyst og aktivitet, ikke minst for de unge menneskene som finner en framtidsnæring i hundekjøring, og det potensialet som ligger i Finnmarksløpet, hvor arrangøren har et formål om å utvikle et av Nord-Norges viktigste arrangement og skape stolthet, bolyst og økt interesse for landsdelen som reiselivsmål og etableringssted. Aktivitet, nærvær og kunnskap er byggestenene i Finnmark, i Nord-Norge og i Norge for øvrig. Når dagens regjeringssjef sier at vi ikke kan ha et tomt rom på grensen til Russland og Arktis, vil jeg utfordre Stortinget og regjeringen til aktivt å ta del i den bekymringen. Det kan gjøres ved å bevilge 5 mill. kr til Finnmarksløpet for å gjøre jobben med å promotere Finnmark nasjonalt og internasjonalt på en positiv måte. Pasientfokus kommer til å støtte forslag nr. 1. Forslag nr. 2 vil vi støtte subsidiært, med håp om at forslag nr. 2 får flertall, fordi det fremmes av SV, som gir regjeringen flertall.
Hans Gunnar Holand (Senterpartiet), 2022-04-26:
Først vil jeg takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid i en viktig sak. Representantforslaget om å styrke matsikkerheten i Norge gjennom økt matkornproduksjon som følge av krigen i Ukraina setter fokus på en problemstilling og en bekymring som et samlet storting stiller seg bak. Ukraina og Russland står for en svært stor del av verdens matvareeksport og er også en viktig eksportør av fôrråvarer og andre innsatsfaktorer for verdens matvareproduksjon. Med dette som bakteppe inneholder representantforslaget to konkrete forslag. Stortinget ber regjeringen raskt gjennomføre ekstraordinære tiltak for å stimulere til økt matkornproduksjon i Norge, herunder økning i kornpris til bøndene og kompensasjon for økte gjødsel- og energipriser. Stortinget ber regjeringen vurdere en risikoavlastningsordning slik at bøndene sår matkorn og får økonomi i produksjonen selv om avlingene ikke blir av matkvalitet. En ellers samlet komité skilte jo lag i disse to forslagene, men en samlet komité ser viktigheten av å sikre mat til egen befolkning gjennom forsvarlig og bærekraftig bruk av ressursene i Norge. Den understreker også betydningen av at det i størst mulig grad produseres korn på de arealene som er godt egnet for dette, mens den grovfôrbaserte husdyrproduksjonen hovedsakelig lokaliseres i områder med gras- og beitearealer. Denne kanaliseringspolitikken er avgjørende for å sikre en høyest mulig samlet norsk matproduksjon og dermed også en høyest mulig selvforsyningsgrad. Komiteen ser på det som avgjørende med et sterkere fokus på matsikkerhet og beredskap. Regjeringen har tydelig kommunisert at tilbudet i årets jordbruksoppgjør vil inneholde en økning i målpris for matkorn og økte tilskudd for matkornproduksjonen som kompenserer for den ekstra veksten i gjødselprisene og bidrar til økt lønnsomhet. Statsråden peker på jordbruksforhandlingene som den riktige arena for dette. I morgen legger landbruksorganisasjonene fram jordbrukets krav til årets jordbruksoppgjør. Her vil et vesentlig element være kompensasjon for den voldsomme kostnadsøkningen på landbrukets innsatsfaktorer som har vært siden tilleggsforhandlingene i høst. Når det gjelder forslaget om en risikoavlastningsordning, vurderer flertallet en slik ordning som ikke hensiktsmessig og at den på noen områder kan virke mot sin hensikt. Ovennevnte vurderinger er med på å danne grunnlaget for flertallets innstilling.
Hans Gunnar Holand (Senterpartiet), 2022-04-26:
Behandlingen av dette representantforslaget viser at store deler av jordbruksnæringen er inne i en ekstremt krevende tid, med bakgrunn i den situasjonen vi ser i Europa nå. Igjen setter krisesituasjoner matvaresikkerhet og nasjonens evne til å brødfø egen befolkning i fokus. I den situasjonen vi er i nå, er jeg svært glad for at vi i Sandra Borch har en landbruks- og matminister som tar disse utfordringene på ytterste alvor, og som er helt «fremst i kjeledressen» når det gjelder å gripe tak i utfordringene. Senterpartiets næringsfraksjon har lagt stor innsats i å reise rundt og besøke næringen og tilknyttede næringer. Vi sitter igjen med tydelige og samstemte tilbakemeldinger fra hele landet. Vi føler at vi har dannet oss et reelt bilde av situasjonen. Det er en utfordrende situasjon, og mange brukere er i en svært, svært vanskelig økonomisk situasjon. Senterpartiet har gitt klare signaler om at den riktige arenaen for å kompensere for den voldsomme kostnadsveksten er gjennom årets ordinære jordbruksforhandlinger. Det er viktig at den delen av forhandlingene som gjelder kostnadskompensasjon, blir utbetalt i inneværende år og så raskt som mulig. I den forbindelse er det veldig bra at jordbruksoppgjøret starter i morgen, med framlegging av jordbrukets krav. Den beste matvareberedskapen har vi, som flere representanter har nevnt, gjennom løpende nasjonal matproduksjon. Derfor mener vi det er bra for landbruket og den norske forbrukeren at vi nå har en regjering som består av partier som har prioritert matvareberedskap og landbrukets inntjening over tid. Regjeringen har som mål å tette inntektsgapet i løpet av en 4–6-årsperiode samt å øke selvforsyningsgraden til minimum 50 pst., korrigert for importerte fôrråvarer. Dette er et ambisiøst mål som det kreves prioriteringer og innsats for å nå. Vi er helt avhengig av et landbruk i hele landet hvor matkornproduksjonen foregår på den beste kornjorda, og hvor grovfôrbaserte produksjoner foregår der det ligger til rette for det. Inntjeningsevnen til landbruket vil i den forbindelse være et virkemiddel for å sikre matvareberedskapen gjennom løpende produksjon. Det er selvfølgelig også et mål å sikre bonden forutsigbare rammer og en inntekt på linje med andre grupper. Jordbruksforhandlingene er den rette arenaen for å kompensere kostnadsveksten, snu utviklingen samt sikre økt selvforsyning og matvareberedskap. Forbrukernes og landbrukets interesser ivaretas etter vår mening best gjennom avtaleinstituttet og reelle forhandlinger mellom partene, ikke gjennom representantforslag og enkeltvedtak i Stortinget.
Per Vidar Kjølmoen (Arbeiderpartiet), 2022-04-26:
Situasjonen for norsk landbruk er alvorlig, og situasjonen for norsk matsikkerhet er sårbar. Krigen i Ukraina viser det med all mulig tydelighet. Jeg synes det er bra at Fremskrittspartiet nå kaster seg på toget for å bedre situasjonen for både norsk landbruk og norsk matsikkerhet, i form av et kjapt representantforslag. Men politikk måles ikke på utspill i opposisjon, politikk måles på resultater i posisjon. Fremskrittspartiet har de siste åtte årene styrt norsk landbrukspolitikk – ja, forslagsstiller Listhaug har til og med vært landbruksminister – og resultatene har vært oppsiktsvekkende svake i landbrukspolitikken. Mens Høyre og Fremskrittspartiet brukte titalls milliarder på skattekutt for landets rikeste, ville de ikke bruke en eneste krone for å sikre Norges befolkning tilgang på korn i krisetider. Da høyreregjeringen i fjor, omtrent på denne tiden, la fram et tilbud på stakkarslige 954 mill. kr i jordbruksoppgjøret, var responsen fra Fremskrittspartiets landbrukspolitiske talsperson, Sivert Bjørnstad, til NTB følgende: «Etter flere år med god inntektsutvikling i landbruket, mener vi det nå er andres tur.» Resultatene etter åtte år med Høyre og Fremskrittspartiet er oppsiktsvekkende svake i landbrukspolitikken. Det er muligens den svakeste regjeringen vi har hatt helt siden annen verdenskrig, akkurat på landbruk. Men nå er det Arbeiderpartiet og Senterpartiets tur til å levere resultater for norsk landbruk, og resultater skal vi levere. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet gjør en kuvending i politikken, og jeg ser fram til å diskutere hvordan vi sammen kan styrke landbrukets kår og selvforsyningen for vår nasjon i tiden som kommer. Men troverdigheten til Fremskrittspartiet henger på at partiet faktisk er villig til å foreta en reell politisk kursendring, og ikke minst erkjenne at Fremskrittspartiets landbrukspolitikk inntil i dag har vært feilslått – og ikke minst for lavt prioritert i budsjettene. Jeg vil oppfordre Fremskrittspartiet til å ta ordet her i dag, i denne salen, i denne debatten og gi en skikkelig beklagelse både til den norske bonden og til Norges befolkning. Så kan vi legge de siste åtte årene bak oss og jobbe sammen videre for å bedre landbrukets kår. Jeg håper virkelig at Fremskrittspartiet vil vise en sånn raushet overfor den norske bonden og oss alle.
Per Vidar Kjølmoen (Arbeiderpartiet), 2022-04-26:
Representanten Westgaard-Halle og representanten Bjørnstad lurer på hvordan undertegnede har opptrådt i skoledebatter tidligere. Til det er det å svare at undertegnede ikke har deltatt i skoledebatter, han har hatt et liv utenfor politikken og har jobbet i vanlig inntektsbringende arbeid. Det kan komme godt med når man skal ha et utenfraperspektiv i salen her også, kanskje – hva vet jeg? Aller først har jeg lyst til å gi opposisjonen litt rett. Undertegnede var litt upresis i det første innlegget knyttet til hvor mye det var satset på beredskapslagring. Riktignok stemte Høyre og Fremskrittspartiet systematisk ned alle forslag fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet om å bygge kornlagring, men det er riktig at det kom kanskje 0,1 promille, som ble satt av av det man brukte for å sette ned formuesskatten for landets rikeste – litt til fôrkorn og litt til å utrede. Det skal jeg gi opposisjonen rett i. Fremskrittspartiet lurer på hvorfor ikke Arbeiderpartiet og Senterpartiet er mer på hugget. Da tror jeg det er viktig å si at Arbeiderpartiet og Senterpartiet i kroner har levert 50 pst. mer til landbruket mellom oppgjørene enn den forrige regjeringen leverte i det forrige oppgjøret, og det var altså et oppgjør Fremskrittspartiet mente var mer enn bra nok. Så til forslaget som er fremmet her i dag. Dette omhandler ting som går direkte inn i de forhandlingene, der vi skal få et utspill fra faglagene i morgen. Enhver ansvarlig politiker vil da forstå at å begynne å signalisere på talerstolen her i dag hvordan man stiller seg til forslagene, fullstendig vil kortslutte det forhandlingsinstituttet. Derfor er det helt umulig for et ansvarlig parti å begynne å signalisere rundt det nå, i hvert fall hvis man er et parti som er opptatt av å verne rundt bøndenes rett til å forhandle om sin egen hverdag. Arbeiderpartiet og undertegnede mener at spørsmålene her er viktige – ja. Det er ting som det må kikkes på, men det er ikke noe vi skal sitte ensidig på Stortinget og gjøre beslutninger rundt nå. Dette er noe det politiske systemet og bøndene sammen skal finne ut av.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-04-26:
Jeg noterer meg at Arbeiderpartiets fraksjonsleder bruker hele sitt innlegg til å snakke ned et opposisjonsparti, og jeg må helt ærlig innrømme at det var en litt merkelig forestilling. Fremskrittspartiet løfter her en viktig og aktuell sak. Det er helt avgjørende at Norge kan sikre nok mat til den norske befolkningen i krisetid, og Høyre – i motsetning til Arbeiderpartiet, åpenbart – deler forslagsstillernes utålmodighet knyttet til tiltak og berømmer dem for å ha løftet dem. Vi lever i en turbulent tid, vi har gått fra én krise til en annen. Ikke før pandemien var over, invaderte Russland Ukraina, og konsekvensene av disse krisene – begge to – er at matprisene kryper oppover, og diskusjonene rundt selvforsyning og mat engasjerer flere. Det er forståelig. Samtidig skal vi huske på én ting: Vi er trygge i Norge, vi er heldige i Norge, vi har nok mat, og vi er godt rustet til å håndtere det som nå skjer i verden. Likevel må vi ta på alvor at det er full stopp i korneksport fra Russland og Ukraina, og det setter global matproduksjon under press. Dette vil sannsynligvis også føre til økte kornpriser. Det kommer på toppen av de økte kostnadene for innsatsfaktorene til jordbruket. Norge bør være forberedt på å håndtere dette, og det er viktig at denne situasjonen spesielt inngår i Norges arbeid med beredskap generelt. Selv om denne situasjonen nå er akutt, handler dette like mye om å være forberedt på framtidige situasjoner som setter norsk matproduksjon under press. Forrige taler hadde også et par–tre feil i innlegget sitt. Blant annet hadde Solberg-regjeringen som hovedprioritet å styrke kornøkonomien i de siste jordbruksoppgjørene – det registrerer jeg at Arbeiderpartiet ikke har fått med seg. Det ble gjort gjennom å styrke bl.a. ordningen til beredskapslagring av såkorn vesentlig, og ved å prioritere støtte til mindre, lokale tørke- og lageranlegg for korn på gårdsbruk. Jeg er veldig glad – i motsetning til forrige taler – for at Støre-regjeringen faktisk har fulgt opp denne linjen, og at Senterpartiet også har snudd i saken så det er bred politisk enighet om denne strategien. Det er også viktig å holde tunga rett i munnen og huske hva de ulike begrepene innbefatter når vi snakker om selvforsyning osv. Vi trenger å huske at Norges dekningsgrad er til sammen nesten 90 pst. Vi er selvforsynte på en rekke produkter, og det legger et svært godt grunnlag for å ha nok mat i en kriseperiode. I en tid da nasjonalisme og egoisme ser ut til å knytte tettere bånd, er det viktig for oss i Høyre å være tydelige på at internasjonalt samarbeid og handel er helt avgjørende for Norge – ikke bare i en krisetid, men også ellers. Derfor må vi se utover våre egne landegrenser når det gjelder matsikkerhet og forsyningsberedskap.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-04-26:
Vedvarende prisøkninger på korn er et mye større problem for fattige land, som er avhengige av import av korn, og som ikke har økonomi til drastiske prisøkninger over tid – i motsetning til hva man kanskje kan si at Norge har. I dag produseres det omtrent 1,4 ganger mer mat i verden enn vi har behov for, men vi klarer ikke å omfordele maten. Om vi i Norge hamstrer korn, kan det f.eks. bidra til prisvekst internasjonalt. Hvordan vil regjeringen balansere hensynet til norsk matproduksjon med behov i land som mangler både cash og korn?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2022-04-26:
Først vil jeg takke forslagsstillerne for å ha tatt initiativ til en viktig debatt. Dernest vil jeg takke alle dem i salen som har bidratt med gode og nyanserte innlegg i debatten. Det fortjener både saken og forslagsstillerne, og så har vi alle litt ulike tilnærminger til den situasjonen vi står i. Ellers må jeg innrømme at jeg synes det var interessant å høre representanten Lundteigen foredra for egen statsråd om hvordan landbrukspolitikken skulle ordnes. Han hadde dessverre også en lang rekke faktafeil i sitt innlegg, men vi får spare det til en senere debatt. Det som er litt uklart etter denne debatten, er hva det største regjeringspartiet mener om saken vi diskuterer i dag. Jeg må innrømme at jeg noterte meg det samme som Bjørnstad – jeg skrev skoledebatt i hjørnet på arket mitt – og jeg må innrømme at jeg tror at jeg hadde blitt bedre informert i en gjennomsnittlig skoledebatt enn jeg ble av innlegget til Arbeiderpartiets fraksjonsleder. Det sier litt, all den tid jeg var Høyres heldige representant i Martin Schanches første og siste opptreden i en skoledebatt. Så håpet jeg, må jeg innrømme, kanskje litt naivt, i det lengste at Arbeiderpartiet ville ta ordet på nytt og redegjøre for hva de faktisk mener om saken. Derfor, med respekt, må jeg nesten be Arbeiderpartiet om å delta i samme debatt som resten av oss og komme opp og redegjøre for hva Arbeiderpartiet mener om matsikkerhet og matkornproduksjon. Vi vet alle hva han mener om Fremskrittspartiet.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-26:
Vi i Rødt er enig med forslagsstillerne om at det er svært viktig for norsk selvforsyning å øke matkornproduksjonen i Norge. Vi registrerer at regjeringen mener de har kommet med signaler om at det vil komme ordninger for matkorn, men samtidig vet vi at det har vært usikkerhet blant jordbrukere om det vil være lønnsomt å dyrke matkorn denne våren. Bønder kan ikke gå ned i banken med et oppslag om landbruksministeren fra Nationen. De må ha klare vedtak. Et vedtak om en risikoavlastningsordning eller en prisgaranti for bønder som dyrker matkorn, ville være garantier for lønnsomhet og kan være avgjørende for hvorvidt bønder velger å dyrke matkorn denne våren. Produksjon og også lagring av matkorn er essensielt for matsikkerheten vår. Vi er veldig fornøyd med at det kan virke å ha blitt en bred enighet på Stortinget om at vi igjen skal bygge opp lagringskapasiteten, og at regjeringen har satt i gang et arbeid med å utrede hvordan lagringsanlegg for matkorn kan se ut. Samtidig står anlegg som tidligere har vært i bruk til kornlagring, i fare for å bygges ned og selges som leiligheter. I Stavanger vil Felleskjøpet selge havnesiloen – Norges største kornlagringsanlegg – for å bygge leiligheter. Vi i Rødt mener det ville være uansvarlig å bygge leiligheter i de få lagringsanleggene vi har igjen, inntil vi har fått fullgode erstatninger på bordet. Vi fremmer derfor i dag et løst forslag der vi ber regjeringen komme med tiltak som sikrer at vi ikke bygger ned lagringskapasiteten og infrastrukturen til lagring av matkorn inntil vi har fullgode erstatninger, og vi inviterer alle partier til å støtte dette forslaget. Rødt mener den beste beredskapen Norge kan ha, er et levende landbruk basert på norsk ressursgrunnlag. Vi er nå i en situasjon hvor bønder over hele landet melder dyr til slakt og virkelig vurderer å legge ned driften – midt i en global råvarekrise. Det er det hovedsakelig to grunner til: den ekstreme prisøkningen på gjødsel, drivstoff og strøm og den store inntektsforskjellen mellom bønder og andre arbeidstakere. I løpet av våren har regjeringspartiene stilt seg imot flere initiativer til å få på plass kompensasjonsordninger som kunne ha hjulpet på det store prissjokket bøndene nå møter, og henvist til jordbruksforhandlingene. Vi i Rødt forventer at regjeringen i dette jordbruksoppgjøret tar ansvar for den norske bonden og norsk matproduksjon og legger pengene som trengs, på bordet for å sikre en ny giv i norsk landbruk. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-26:
Spiseforstyrrelser er et alvorlig samfunnsproblem som rammer mange og særlig unge kvinner. Det rammer om lag 10 pst i alderen 15–25 år og er med det den største psykiske lidelsen blant unge kvinner. Forebygging av kroppsmisnøye og spiseforstyrrelser er en utfordring som verken kan reduseres til idretten eller som idretten alene skal gis ansvaret for. Men de både må og ønsker å spille en rolle. Medieoppmerksomheten har i stor grad fokusert på kroppspress blant toppidrettsutøvere. Vi vet likevel at problemet strekker seg utover hele idrettsspekteret. Altfor mange miljøer har store utfordringer knyttet til høyt kroppsfokus og idrettsspesifikk kroppsidealisering. I tillegg til at det er en viktig arena for mange ungdommer, er det også en arena preget av frivillighet – med mange folk som gjør en fabelaktig innsats, men hvor det også er behov for tidlig innsats og kunnskap. Ikke minst er dette noe som strekker seg langt utover idretten alene. Alt dette bekrefter behovet for en bred og godt forankret handlingsplan i dialog med alle relevante aktører. Vi vet at det ikke finnes konsensus i forskning på hva som er årsaken til spiseforstyrrelser, annet enn at det er mangefasettert. Det inkluderer også sosiale forklaringsmodeller, som bl.a. viser hvordan barn og unge tar til seg holdninger og handler etter disse, f.eks. idealer om tynnhet og derigjennom misnøye med egen kropp. Forebygging av spiseforstyrrelser handler derfor om mye mer enn kunnskap, ernæring, restitusjon og trening. Det handler om hvordan vi forholder oss til kroppene våre. Dette leder oss inn på et tilknyttet tema. I mange idretter reproduseres stereotyper og forskjellsbehandling basert på gammeldagse og forutinntatte tanker om kjønn og identitet, i tillegg til et overdrevent fokus på kjønn, seksualitet og kropp i seg selv. Kleskoder med tilhørende blottlegging av kropp er en kjent diskusjon, der f.eks. sandvolleyball er ett eksempel. Flere idretter skiller med tanke på hvilke aktiviteter som er tillatt. Kvinner i skiflygning og takling i hockey er bare to kjente eksempler. Skeive er underrepresentert i idrettslag sammenlignet med heterofile, og mange transpersoner opplever ofte idretten som utrygg og utilnærmelig. Dette er temaer som henger sammen, og vi mener derfor det er viktig at mandatet til en slik handlingsplan har et tydelig likestillingsfokus. Derfor fremmer Rødt følgende løse forslag: «Stortinget ber regjeringen inkludere et bredt likestillingsperspektiv med fokus på kjønnsroller, normer og mangfold i mandatet for den tverrfaglige, koordinerende kompetansegruppen ledet av Norges idrettsforbund og i handlingsplanen for en tryggere idrett og forebygging av kroppsmisnøye og spiseforstyrrelser i idretten.» Med det anser jeg Rødts forslag som tatt opp.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-26:
Når verdens største hveteeksportør overfaller verdens sjette største, får det dramatiske konsekvenser for verdens matforsyning. Ukraina-krigen kan ifølge FAO presse matvareprisene 22 pst. opp bare i år. Det kan føre til at minst 13 millioner mennesker går ut i underernæring, i tillegg til dem som er der fra før. Bakom dette truer klimaendringene, som kommer til å føre til redusert matproduksjon. Derfor har FNs klimapanel oppfordret ekstra sterkt, i sin siste delrapport, til at alle land produserer mest mulig mat selv. Den oppfordringen gjelder selvfølgelig ikke minst Norge, med sine lave selvforsyningsgrad. Dette skjer altså akkurat når det er mer krevende enn noen gang å få opp produksjonen fordi gjødselpriser, drivstoffpriser og strømpriser undergraver økonomien i landbruket. Det gir Stortinget og regjeringen et ekstra stort ansvar for nå å sikre bønders økonomiske grunnlag. Derfor vil jeg for en gangs skyld takke Fremskrittspartiet for viktige forslag. Vi støtter forslagene, og vi håper at Fremskrittspartiet vil støtte MDGs forslag om å ta vare på matjorda, som kommer til behandling litt senere. Det kommer ikke mat fra jord under betong. Norge trenger mer matproduksjon, ikke mindre. Derfor trenger vi flere bønder, ikke færre. Da må bøndene kunne føle seg trygge på at de ikke taper penger på å produsere mat. Inntektsgapet mellom norske bønder og andre yrkesgrupper må tettes, og jeg merker meg at flertallet i komiteen sier de er enig i det. Det kommer også bøndene til å merke seg foran jordbruksoppgjøret. Budsjettnemnda for jordbruket anslår at bøndenes inntektstap i år kan bli 40 000 kr, og det går jo ikke når økonomien er trang fra før. Årets jordbruksoppgjør blir derfor, som mange har påpekt, det viktigste på tiår, for nå står det om å hindre at norske bønder avvikler driften på en tid hvor vi trenger flere av dem enn noensinne. Tiden for å la bøndene leve i total uvisshet om den grunnleggende økonomien i næringen må bli over med dette jordbruksoppgjøret. At flertallet stemmer ned forslagene som vi nå debatterer, pålegger regjeringen et enda større ansvar for å holde løftene sine i det jordbruksoppgjøret som kommer. Vi har alle hørt hvor oppsiktsvekkende mye bedre jordbrukspolitikken skal bli, nå når Arbeiderpartiet og Senterpartiet sitter i regjering. Dette har mange hørt. Om en dag legger jordbruksorganisasjonene fram sine krav. Da kan det bare være ett svar fra regjeringens side: De kravene må innfris.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Det er et tungt alvor som danner bakteppe for dagens debatt om norsk matproduksjon, nå like før årets jordbruksforhandlinger. Krigen i Ukraina rammer mange, og den rammer på mange måter. Det var høye matvarepriser internasjonalt før krigen, og matvareprisene på verdensmarkedet har nå nådd historisk høye nivåer. Mye tyder også på at de vil bli værende på et høyt nivå en tid framover. Høye matvarepriser rammer først og fremst folk i land med lav kjøpekraft og stor avhengighet av importerte basisvarer. Det er stor bekymring for de humanitære konsekvensene av dette. Det er derfor viktig, ikke bare for Norge, at vi produserer mest mulig av den maten folk etterspør, her til lands og ikke minst på norske ressurser. Jeg merker meg at betydningen av et sterkt norsk landbruk nå ser ut til å ha blitt oppfattet av langt flere enn før, også av dem som tidligere har uttalt målsettinger om å svekke viktige elementer i norsk landbrukspolitikk og dermed også norsk matproduksjon. Et lønnsomt norsk landbruk er et fundament for nasjonal matvareberedskap. Matproduksjonen kan ikke skrus av eller på når behov brått oppstår. Det krever lønnsomhet i næringen. Det krever forutsigbarhet i næringen som står seg over tid, og som vil ta vare på produksjonsgrunnlaget. Alvoret ligger tungt over norsk landbruk nå. Tallene fra Budsjettnemnda bekrefter det. I disse dagene kjører kornbønder ut våronna. De investerer arbeidsinnsats og kostbare innsatsfaktorer for best mulig resultat til høsten. Med skyhøye gjødselkostnader var mange usikre på om det ville være lønnsomt å så og gjødsle for matkorn i år. Det var derfor veldig viktig å være tydelig, før våronna og før årets jordbruksforhandlinger, på at lønnsomheten i kornproduksjonen vil bli ivaretatt. Regjeringen har derfor tydelig kommunisert at tilbudet i årets jordbruksoppgjør vil inneholde økning i målpris for matkorn og økte tilskudd for matkornproduksjonen som kompenserer for de ekstra kostnadene som har vært. Jeg har vært tydelig på at det vil komme utbetalinger i 2022, selv om vi forhandler for 2023. Jeg legger også dette til grunn når vi nå går inn i jordbruksforhandlingene. I morgen skal Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag legge fram sitt krav framfor årets jordbruksforhandlinger. Statens tilbud legges fram om en uke. Det er ingen tvil om at dette kommer til å bli et viktig oppgjør for regjeringen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Som jeg har vært tydelig på mange ganger før, vil vi for Norges del først og fremst oppleve økte kostnader, altså økte priser. Internasjonalt er situasjonen verre, for veldig mange land er avhengig av produksjon som skjer i Ukraina og Russland. Med det elementet er det viktig at vi nå bidrar til mer produksjon i Norge, på norske ressurser. Derfor sendte vi signalet om at vi nå ønsker å øke målprisen. Også en økning av tilskuddene er formidlet ut og vedtatt i regjeringen og vil danne grunnlaget for det som kommer i årets tilbud.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Statsråden kan gjerne redegjøre for situasjonen. Jeg mener også at saken er viktig. Vi går nå inn i det som kommer til å bli viktige forhandlinger – det er det ingen tvil om. Jeg og regjeringen har fulgt utviklingen nøye helt siden vi tok over regjeringslokalene. Jeg har også hatt jevnlige møter med næringen, industrien og en rekke aktører for hele tiden å være oppdatert på den situasjonen som nå er i norsk landbruk, men ikke minst også internasjonalt. Vi har også levert 754 mill. kr i forbindelse med tilleggsforhandlingene, som var viktig i høst. Vi har levert en strømpakke som inkluderer veksthusnæringen. Det var viktige tiltak. Vi har også gjort et vedtak i regjeringen om å øke målpris og tilskudd for korn, slik at man kunne kommunisere det ut før årets våronn, som nå er i gang.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Det må statsråden sjekke opp, men jeg kan si at statsråden ikke har noen motforestilling mot å kunne gjøre det. Budsjettnemnda kom med sitt tallgrunnlag like før påske, men det er også viktig å si at det er et svært usikkert grunnlag, for situasjonen endrer seg nærmest fra uke til uke, særlig for viktige kostnadsfaktorer. Her vil situasjonen endre seg hele tiden, og nettopp det gjør at årets forhandlinger kommer til å bli krevende. Ikke minst det tallgrunnlaget som ligger her nå, som vi må forholde oss til, og som er utgangspunktet for forhandlingene, gjør at vi hele tiden må vurdere situasjonen fra måned til måned og uke til uke, fordi situasjonen hele tiden endrer seg.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Nå skal jeg være veldig forsiktig med å gå inn og forskuttere det som skal skje i jordbruksforhandlingene om bare noen få dager. Det jeg har sagt, og det jeg mener er et viktig budskap, er at selv om vi forhandler for 2023, er jeg innstilt på å kompensere for de ekstra kostnadene som har vært, allerede i inneværende år. Det er et viktig signal, og det er også viktig å diskutere med faglagene hvordan vi kan få de ordningene rettferdige. Dette er helt nye ting vi gjør; vi har aldri gjort dette før. Det å få rettferdige ordninger som treffer dem som trenger det mest, og ikke minst dem som har størst behov, også ut fra hvor man er i landet, er den viktige jobben som må gjøres. Men at jeg er innstilt på å kompensere for kostnader og utbetaling allerede i 2022, er et viktig signal og et viktig budskap.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Igjen er det viktig for meg å påpeke at vi følger situasjonen tett og nøye. Jeg vurderer selvfølgelig ulike løsninger og snur hver stein som kan snus nå, for å dekke de økte kostnadene som har vært, og ikke minst også for å starte på tettingen av inntektsgapet. Det er så veldig mange elementer som er viktige nå framfor årets jordbruksforhandlinger. I tillegg til at vi har fått en ekstra dimensjon med en kostnadstsunami som feier inn over norsk landbruk, og som dessverre har fått enorme konsekvenser, har vi litt av et etterslep å ta igjen på tettingen av inntektsgapet, som er arven fra forrige regjering. Det er klart at dette kommer til å bli en krevende jobb, men jeg tar denne arbeidsoppgaven på dypeste alvor og jobber nå fram mot forhandlingene for å snu hver stein som kan snus for å endre den utviklingen som har vært i norsk landbruk, og ikke minst bidra til en økonomisk trygghet for å produsere maten du og jeg spiser hver eneste dag.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Jeg synes vi skal skryte litt av norsk landbruk, for det er faktisk den eneste næringen som har en forpliktende klimaavtale med staten, og jordbruket har gjort mye selv. Det er ingen tvil om at jordbruket har manglet virkemidler til å gjøre den omstillingen, og det var jo da representantens parti som satt i regjering. Vi har nå gitt signaler og budsjettmidler til Bionova, som kommer til å bli et viktig element i den jobben. Også klimaavtalen med jordbruket er en viktig del av forhandlingene, som jeg naturligvis ikke kan kommentere på nå. Men det vil være en del av de forhandlingene vi nå skal gjennomføre med norsk landbruk – og forhåpentligvis lande en god avtale i midten av mai.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Det er som representanten innledet med, at ofte henger alt sammen med alt. Samtidig tror jeg også det er veldig viktig nå framover, i hvert fall for regjeringen, at vi ikke kan gå inn for tiltak som reduserer matproduksjonen. Det er ikke nødvendigvis noen motsetning til viktige klimatiltak som skal gjøres, men det er viktig for meg å si at det er en del av de forhandlingene vi nå skal gjøre med faglagene: Bondelaget og Bonde- og småbrukarlaget. Organisasjonene kommer med kravet sitt i morgen, og så får vi se hva forhandlingene ender med. Men det er nå for tidlig for meg å forskuttere utfallet av det.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-04-26:
Jeg må først få takke for det som har vært en god debatt. Jeg er også glad for at alle partiene har deltatt i debatten. Det vitner om at dette er en alvorlig situasjon. Det ligger et alvor over norsk landbruk nå. Tallene fra Budsjettnemnda for jordbruket er nå lagt fram, med en vesentlig større usikkerhet enn normalt, men tallene viser i aller største grad tydeligheten av at kostnadene ved økte priser på bl.a. gjødsel, drivstoff og fôrråvarer treffer næringen veldig hardt. Det er naturlig at det er store forventninger til jordbruksoppgjøret, enten det er fra bønder, ordførere, folkevalgte eller vanlige folk. De ser at norske bønder gjør en viktig jobb. De ser at kostnadene vokser, og at lønnsomheten over tid har vært veldig lav. At det er store forventninger til oss, er helt naturlig. Vi har vært offensive på jordbrukets vegne, og det er vi fortsatt. Det er viktig å minne om at regjeringen har gjort mer mellom to jordbruksoppgjør enn noen annen regjering. Vi gjennomførte tilleggsforhandlingene som forrige regjering ikke evnet å lande. Vi har innført strømstøtte, økt potten for investeringsstøtte og gitt muligheter for at prisene for egg og kjøtt kan økes. I tillegg har regjeringen og jeg sagt at det blir ekstra utbetalinger for 2022. Det er også langt utenfor det som er normalt. Jeg har stor forståelse for at det er veldig mange som er utålmodige. Samtidig tror jeg ikke jordbruket ville vært tjent med å ha en løpende forhandling om enkeltelementer uten at man ser totaliteten. Nettopp derfor er forhandlingsinstituttet og de forhandlingene vi nå skal inn i, så viktige. Jeg vil minne om at det er bare fem måneder siden det satt partier i salen her og kuttet 1,3 mrd. kr i årets jordbruksforhandlinger, i årets beløp. Jeg er veldig glad for at jeg ikke styrer Landbruksdepartementet på deres budsjett. Helt avslutningsvis: Min og regjeringens ambisjon er at vi nå gjennom forhandlinger med jordbrukets faglag skal komme fram til en enighet om jordbruksoppgjøret som både håndterer den svært krevende situasjonen jordbruket står i nå, og viser en retning mot bedre inntektsmuligheter for den svært viktige næringen framover. Det er ingen tvil om at dette trengs etter veldig mange år med økonomisk utrygghet for norsk landbruk og norsk matproduksjon.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2022-04-26:
Vi befinner oss i en ekstraordinær situasjon. Det er en urolig verden rundt oss, og vi vet at jordbruksoppgjøret blir spesielt viktig i år. Vi har den siste tiden blitt veldig gode på å snu oss fort og komme med gode løsninger i vanskelige situasjoner, og forventningene nå til jordbruksoppgjøret er store. Bonden opplever økte strømpriser, gjødselpriser og dieselpriser. Noe av dette er kompensert gjennom økt produksjonstillegg, men riktig adressat for de store tiltakene er faktisk jordbruksoppgjøret. Vi må være forsiktige så vi ikke uthuler det viktige instituttet som jordbruksoppgjøret er. Faglagene og staten sitter rundt bordet på like vilkår og finner gode løsninger for jordbruket. Det kan selvfølgelig være fristende å gripe inn med tiltak utenom. Det tror jeg ikke er særlig lurt, men vi i Høyre støtter intensjonen til forslaget fra Fremskrittspartiet som er lagt fram her i dag. Matsikkerhet har høy prioritet for Høyre, og vi ønsker å produsere mest mulig av den maten innbyggerne trenger, at vi basert på det vi greier opp mot værforhold og andre naturgitte muligheter, skal produsere det selv. Det viktigste vi gjør for matsikkerheten, er å sørge for økende kontinuerlig matproduksjon. Vi må også ha i mente, som representanten Lene Westgaard-Halle vektla i sitt innlegg, at vi har en stor dekningsgrad på mat i Norge. Det snakkes veldig lite om dekningsgrad i debatten om matsikkerhet. Vi snakker mer om selvforsyningsgraden, men dekningsgraden er det viktig å merke seg, for den sier noe om den totale produksjonen av mat i Norge, og den er – som Westgaard-Halle var inne på – på over 90 pst. i Norge, når vi regner inn fisken. Fisken er en viktig del av den totale beredskapen i Norge. Skulle det virkelig knipe, har vi den, og det er sentralt for folk å kjenne til, sånn at de er trygge på at vi faktisk har flere bein å stå på. Når det er sagt, er det viktig at vi produserer mer selv av de jordbruksproduktene innbyggerne våre trenger. Nå ser vi fram til at partene i jordbruksoppgjøret skal sette seg rundt bordet. Disse folkene sitter tettest på jordbruket, og de kjenner detaljene, noe som er viktig for å finne de beste løsningene for økt produksjon og god matsikkerhet.
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2022-04-26:
La meg først få lov til å takke forslagsstillerne for å løfte et svært aktuelt tema til debatt. Det er en samlet komité som ser viktigheten av å sikre mat til egen befolkning gjennom forsvarlig og bærekraftig bruk av våre ressurser. Vi er også samlet om betydningen av at det i størst mulig grad skal produseres korn på de arealene som er best egnet for det, mens den grovfôrbaserte husdyrproduksjonen lokaliseres i de deler av landet der gras- og beiteareal har sitt fortrinn. I lys av et verdensbilde som har endret seg dramatisk bare det siste året, har samfunnet måttet forberede seg på svært krevende tider. Derfor er matsikkerhet og beredskap igjen aktualisert i tillegg til selvforsyningsgraden. Senterpartiets langsiktige politikk har vært tydelig og klar. Det viser en rekke forslag som er fremmet av partiet i tidligere perioder også. Da er det viktig for meg å understreke at den aller beste beredskapen vi har, er et levende landbruk som baserer seg på norske ressurser i hele landet. Det er og har alltid vært Senterpartiets mantra. En viktig forutsetning for matsikkerhet og beredskap er å sikre lønnsomhet og forutsigbarhet for næringen over tid. Da er det interessant å lese i innstillingen at medlemmene fra Høyre og Venstre bl.a. hadde som hovedprioritet å styrke kornøkonomien i de siste jordbruksforhandlingene under Solberg-regjeringen. Jeg minner om at det er flere år siden det var enighet i forhandlingene. Vel, utgangen for Solberg-regjeringen var å løpe fra de ekstraordinære kostnadene som næringen tydelig adressert i fjor. Ny regjering og ny landbruks- og matminister brakte partene sammen straks hun overtok, og kravet fra næringen om å kompenseres for økte kostnader på bl.a. gjødsel ble innfridd med 754 mill. kr, en ekstra investeringspakke til små og mellomstore bruk på 200 mill. kr og en strømstøttepakke – som er nevnt. Dagens regjering tar ansvar for situasjonen i næringen. Det er levert et historisk høyt tall i tidsrommet mellom hovedforhandlingene i jordbruksoppgjøret. Regjeringsplattformens ambisjoner på vegne av jordbruket står fast, men det er ikke å legge skjul på at det blir svært krevende. Økte inntekter til bonden er et middel i tillegg til et mål. Økte inntekter er et middel for å sikre trygg og sikker matproduksjon i hele landet. Det er en ny retning i landbrukspolitikken med en Senterparti–Arbeiderparti-basert regjering.