Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2006-05-11:
Jeg har først lyst til å rose interpellanten for at hun tar opp et særdeles viktig tema, et tema som jeg dessverre tror kommer til å komme opp ganske mange ganger i denne salen, og som har vært oppe flere ganger de siste årene. Blant annet hadde justiskomiteen et Dokument nr. 8-forslag til behandling for litt over ett år siden, et forslag fra SV, som nettopp gikk på gjeldsproblemer. Vi skal huske på at gjeldsproblemer oppstår av veldig mange årsaker. De kan oppstå på grunn av arbeidsledighet, at man plutselig ikke klarer å betale husleien sin, eller på grunn av langvarig sjukdom. Men det kan også være helt andre grunner, som at man har tatt seg litt vann over hodet og rett og slett fått betalingsproblemer. Det er også en side av det. Vi ser at vi har hatt en enorm utlånsvekst de senere årene som følge av at vi har et forholdsvis lavt rentenivå. Mye av denne utlånsveksten skyldes lånefinansiert forbruk, kredittkortlån. Vi ser også at høye boligpriser gjør at folk er nødt til å ta opp høye lån for å betjene boliglånet sitt, noe som gjør at mange tar opp lån til langt over pipa. Det som kanskje er det aller viktigste i de tilfellene jeg nevner her, er at vi fører en forsvarlig økonomisk politikk som gjør at renta ikke stiger mer enn det den har gjort fram til nå, og at vi unngår en tut og kjør-politikk som bl.a. Fremskrittspartiet har stått for den senere tida, der det bare er å bruke og bruke av statens penger, uten at det får noen konsekvenser. Det får konsekvenser hvis vi bruker for mye penger i dette samfunnet, bl.a. får vi høyere rente, noe som får dramatiske konsekvenser for de menneskene som har tatt opp veldig høye lån. Et viktig tiltak for å hindre at flere får gjeldsproblemer, er å få sikret at folk ikke opptar for høye lån. En av hovedårsakene til at man får gjeldsproblemer, er at man tar opp for høye lån i forhold til betalingsevnen. Derfor er det et viktig tiltak å sørge for at banker og andre finansieringsinstitusjoner foretar en grundig kredittvurdering. Det gjør de i de fleste tilfellene, men vi kan jo, som flere har sagt her i salen, fremdeles lese annonser i Aftenposten og i andre aviser hvor kredittkortselskaper og låneinstitusjoner markedsfører svinedyre lån uten sikkerhet. Man kan få låne opp til 200 000 kr uten at det må stilles noen garanti eller sikkerhet for det. Statsråden sa i innlegget sitt at hun vil se på gjeldsordningsloven. Den ordningen vi har i dag, er blitt mye bedre de siste årene. Men hun sa at hun ville se på muligheten for å få slettet gjelden på et tidligere tidspunkt. Jeg tror det er veldig viktig at vi får en gjennomgang av nettopp det, ut fra det faktum at 70 pst. av dem som har gjeldsordning, ikke er i stand til å betale noe av lånet sitt. Men jeg vil også be statsråden om å se på et forslag som ble fremmet av flertallet i justiskomiteen i forbindelse med Dokument nr. 8:66 for 2003-2004, som var et privat lovforslag fra SV, hvor flertallet bad Regjeringen om å utrede adgangen til personlig konkurs, med sletting av gjeld etter mønster av den amerikanske konkurslovgivningen. En annen side som jeg synes vi også skal fokusere på, og som jeg mener at vi som politikere må ta innover oss og ta litt sjølkritikk på, er statens gebyrpolitikk. Vi vet at rettsgebyrene har økt kraftig de siste årene, og at også multiplikatoren på rettsgebyrene har økt betydelig. Når folk får gjeldsproblemer, slutter mange bl.a. å åpne konvoluttene og lar være å betale. Det resulterer i at de får inkassoselskapene på nakken. De har gebyrer som gjør at gjelden baller på seg, og så havner saken hos namsmannen. Der er det nye gebyrer, og etter noen runder hos namsmannen, ender det opp med at et lite lån blir mange, mange ganger dyrere. Det kan resultere i at folk får gjeldsproblemer. Noe av dette skyldes den gebyrpolitikken som staten fører, der gebyrene har økt kraftig de senere årene. Jeg tror det er viktig at vi tar en gjennomgang av gebyrpolitikken, slik at ikke vi bidrar til å gjøre situasjonen enda vanskeligere for dem som har kommet i et uføre.