Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-12-07:
Regjeringa fremmer i denne saken forslag til redusert minstegrense for medlemskap i Statens pensjonskasse, i apotekerordninga og i pensjonsordninga for sykepleiere til 20 pst. stilling for alle. I tillegg fremmes forslag om at mindre stillingsbrøker innen samme ordning skal summeres. I apotekerordninga er dette alt lovfestet. I Statens pensjonskasse er det et resultat av praksis. Dagens regler er forskjellige i de ulike pensjonsordningene, så det er gode grunner for en opprydding. Det er hele komiteen enig om. Minstekravet for lærere er 35 pst. av full stilling, mens det for andre medlemmer av Statens pensjonskasse er 14 timer per uke. For apotekere er minstegrensa 15 timer og for sykepleiere 14 timer. 14 timer tilsvarer 37,33 pst. stilling, 15 timer tilsvarer 40 pst. Forslaget om en minstegrense på 20 pst. betyr altså redusert minstegrense for medlemskap i alle de aktuelle ordningene. Foranledninga til forslaget er en dom i Arbeidsretten av 21. juni 2013 som fastslo at minstegrensa på 14 timer for rett til medlemskap i kommunal tjenestepensjonsordning innebar brudd på arbeidsmiljølovens bestemmelser mot diskriminering av deltidsansatte. Arbeidsretten tok ikke stilling til om dette også kunne være brudd på likestillingsloven, men problemstillinga er relevant, siden det er flest kvinner som jobber i de stillingsbrøkene det her er snakk om. Arbeidsretten tok heller ikke stilling til hva som eventuelt kan være en mulig lovlig minstegrense, men henviste dette spørsmålet til partene. KS og KLP valgte etter dommen å oppheve minstegrensa helt. Dette ble stadfestet i tariffoppgjøret året etter. I private tjenestepensjoner er minstegrensa 20 pst., slik regjeringa nå foreslår for de lovbestemte ordningene, men den enkelte pensjonsavtale står fritt til å vedta at stillinger under minstegrensa på 20 pst. kan omfattes. Komiteen valgte i sin behandling å ikke avholde høring i saken, siden den allerede hadde vært til bred høring, noe det er grundig redegjort for i proposisjonen. Det var delte meninger blant høringsinstansene. Flere arbeidsgiverrepresentanter og pensjonsleverandører støttet forslaget, bl.a. fordi det da blir samme minstegrense i de lovbestemte ordningene som i de private. På den annen side viste flere av de store arbeidstakerorganisasjonene, sammen med KS, til at den foreslåtte minstegrensa på 20 pst. antakelig er ulovlig og uansett vil bli prøvd rettslig. KS viste dessuten til at sammenslåing av lavere stillingsbrøker, og i tillegg på tvers av tariffområder, vil ha store kostnadsmessige og administrative konsekvenser og åpne for mye feil. Regjeringa sier i proposisjonen at den etter Arbeidsrettens dom vurderer at det er to muligheter – enten å oppheve minstegrensa helt eller sette en felles og lavere minstegrense enn den som gjelder i dag. Komiteen er enig i det, men har delt seg i et flertall og et mindretall om hva som bør bli konklusjonen. Flertallet, som består av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Senterpartiet, støtter forslaget fra regjeringa og vektlegger i den forbindelse fordelen av å ha samme minstegrense i private og lovbestemte ordninger. Mindretallet består av Arbeiderpartiet og SV. Kristelig Folkeparti er ikke representert i komiteen. Mindretallet har valgt å legge større vekt på fordelen av å ha samme regler i alle offentlige ordninger. Det er dessuten varslet at større likhet mellom offentlige og private tjenestepensjonsordninger vil bli tema i tariffoppgjøret 2016, jf. at den enkelte pensjonsavtale i privat sektor etter dagens regler står fritt når det gjelder spørsmålet om å ha en minstegrense på 20 pst. eller lavere, eventuelt ingen grense. I tillegg mener mindretallet at det å oppheve minstegrensa er mer i tråd med pensjonsreformen, der det nå er innført en ordning med opptjening fra første krone. Kostnadene ved å redusere minstegrensa til 20 pst. er på høyst usikkert grunnlag anslått til 2 mill. kr for Statens pensjonskasse første år, gradvis økende til 60–80 mill. kr ved full innfasing etter 30–40 år. På samme usikre grunnlag anslås utgiftene for de andre ordningene til rundt 20–40 mill. kr ved full innfasing. Statsråden har anslått kostnadene i Statens pensjonskasse ved å oppheve minstegrensa helt til 5 mill. kr første år, stigende til 150–200 mill. kr fullt innfaset. For apotekerordninga er det ingen endring, mens det for sykepleierordninga på svært usikkert grunnlag anslås at økte utgifter vil utgjøre 20 mill. kr. Uansett hva som er rett, snakker vi om under 1 pst. av dagens utbetalinger på 24 mrd. kr. Jeg benytter til slutt anledninga til å ta opp mindretallsforslaget fra Arbeiderpartiet og SV.