Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Som et av verdens rikeste land burde Norge også hatt verdens beste infrastruktur. Det kan man med enkelhet slå fast ikke er tilfellet. Nettopp derfor går Fremskrittspartiet inn for en storsatsing på vei og annen infrastruktur i hele landet. Dessverre har bedre veier aldri kunnet være hjertesak for verken Arbeiderpartiet, SV eller Senterpartiet – når vi ser et fylkesveinett som forfaller i et tempo og et omfang som vi aldri før har sett. Istedenfor å la staten ha ansvaret for utbyggingen av trygge veier i hele Norge overførte den rød-grønne regjeringen 1. januar 2010 over 17 000 km med dårlig vedlikeholdte riksveier til fylkeskommunene. Sannheten er at fylkene i motsetning til staten ikke har ressurser til å ivareta disse veiene på en tilfredsstillende måte. Hva gjør regjeringen med det? Jo, fremfor å sørge for at midlene til vedlikehold er på plass og satse på trafikksikkerhet, senker de rød-grønne fartsgrensen fra 80 km/t til 70 km/t veldig mange steder. Regjeringens passive politikk betyr forsinkelser, kø, kork og kaos for folk flest. Bortkastet tidsbruk som følge av dette kan faktisk føre til at folk får feriefølelser og ferieopplevelser ødelagt denne sommeren som kommer. Jeg tror vi alle kan være enige om at det er stor avstand i norsk politikk i samferdselsspørsmål – fra Fremskrittspartiet, som vil ha et nasjonalt bompengefritt motorveinett på 2 500 km mellom de største byene, til den rød-grønne regjeringen, som foreslår å bygge 240 km motorvei i perioden 2010–2019. Og det er sannelig ikke mange flere kilometer ny vei som vil la seg realisere med Kristelig Folkepartis og Høyres politikk heller. Dessverre er gapet mellom Fremskrittspartiets offensive samferdselspolitikk og de rød-grønnes ansvarsfraskrivelse bare blitt større de siste årene. En av grunnene til det er at det i løpet av de siste årene har blitt veldig mye dyrere å bygge og vedlikeholde det norske veinettet, men de rød-grønne følger ikke opp med pengene som skal til. Et eksempel på dette er at indeksen for materialkostnad for asfaltering av veier har økt fra 128,9 første kvartal 2009 til 178,0 første kvartal 2011. Dette tilsvarer en kostnadsvekst på 38,1 pst. i løpet av de to siste årene, og bare fra fjerde kvartal 2010 til første kvartal 2011 har indeksen økt med hele 7,5 pst. Dette bidrar til store utfordringer for fylkeskommunene, som i 2010 som sagt overtok over 17 000 km vei som i stor grad var dårlig vedlikeholdt, og mange steder har et akutt behov for oppgradering. I innstillingen til kommuneproposisjonen for 2012 fremmer derfor Fremskrittspartiet forslag om 2 mrd. kr ekstra, øremerket til vedlikehold og oppgradering av fylkesveinettet. Dette er midler som vil sette fylkeskommunene i stand til å starte reduksjonen av det enorme etterslepet fylkesveiene har. Etterslepet er på et sted mellom 23 mrd. kr og 25 mrd. kr, noe som sannsynligvis er et lavt anslag. Når transportkomiteen har reist rundt og besøkt fylkene i hele landet, har vi gjort det til en fast øvelse å spørre hvordan man har tenkt å stoppe opp og ta igjen forfallet på fylkesveinettet. Da innrømmer de fleste at med de pengene man nå får til dette, har man rett og slett ikke noe svar på hvor mange år man trenger for å kunne ta igjen forfallet. Utfordringen er at med de pengene fylkeskommunene mottar per i dag, vil etterslepet trolig aldri kunne bli tatt igjen. Det tragiske med det er at folk i hele landet i uoverskuelig fremtid vil oppleve dårlige og trafikkfarlige veier, fordi staten ikke tar ansvaret sitt og bevilger de nødvendige pengene til å ta igjen forfallet. Det verste er at denne unnfallenheten fra flertallets side bidrar til at visjonen om null hardt skadde og drepte i trafikken ikke kan nås, fordi dårlige veier svært ofte enten er hovedgrunnen eller er en vesentlig medvirkende årsak til at ulykkene skjer. Jeg håper derfor at regjeringen tar til fornuft og støtter Fremskrittspartiets forslag om 2 mrd. kr ekstra til fylkesveinettet i budsjettet for 2012. Det er ikke veldig lenge siden man hadde store utfordringer i Hedmark og Oppland, med flom og problemer, noe som vil gjøre at det er et stort behov for ekstra penger. Da kunne regjeringen kommet i forkjøpet – og ikke i etterkant – og bevilget midler for å rydde opp. Her er muligheten: 2 mrd. kr mer til fylkeskommunene i 2012 vil gjøre at mange fylkeskommuner – i hvert fall de fylkeskommunene som er i en akuttsituasjon – kan gjøre noe med fylkesveinettet som er ødelagt på grunn av flom og andre naturutfordringer. Det kunne man tatt høyde for og gjort noe med allerede, fordi man visste at i 2012 kommer det enda mer penger for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet og forfallet.