trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-05-31:
Jeg føler vel at veldig mange er veldig enige i disse sakene, i hvert fall kan jeg underskrive på stort sett alt som de to foregående talere har sagt, med ett unntak i forhold til Signe Øye. Derfor skal jeg forkorte innlegget mitt og kun snakke om ordningen med frivillig seremoni og troskapsløfte for de innbyggerne som har fått innvilget norsk statsborgerskap. Det er kun der vi har litt forskjellig mening. Seremonien skal bidra til å understreke betydningen av å ha blitt norsk statsborger, med de rettigheter og plikter som statsborgerskap innebærer. Det er en høytidelig handling å få statsborgerskap. For å understreke det og for å skape en fin ramme og litt fest rundt arrangementet er det ønskelig at flest mulig deltar. Fylkesmannen skal derfor arrangere seremonien en–to ganger i året. Under seremonien vil de som deltar, bli bedt om å avgi et troskaps- eller lojalitetsløfte hvor de erklærer at de vil respektere Norges demokratiske styringssystem og overholde Norges lover. Det er viktig å merke seg – vi i Høyre er for valgfrihet på alle plan – at denne seremonien ikke gjøres obligatorisk. Dette skal ikke være et ressurskrevende og byråkratisk opplegg, men en inkluderende markering. Jeg tror jeg tar et så kort innlegg – jeg føler at det meste er sagt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Jeg har den glede på vegne av representantene Karin S. Woldseth, Gjermund Hagesæter, Arne Sortevik og meg selv å fremme forslag om en mer aktiv politikk for ivaretakelse av norske borgeres interesser i utlandet samt en mer aktiv bruk av norske behandlingsinstitusjoner mv. i utlandet.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
En del av innlegget mitt var myntet på forskning og utvikling, og jeg var også innom det som går på produktutvikling. Det er helt åpenbart at markedstilgang for produktene har stor betydning, og det er også omtalt i innstillingen, som representanten Kristiansen vet. Når jeg valgte å fokusere på det som går på kystsamfunnenes situasjon, bosetting og verdiskaping på kysten, var det fordi det er overordnet viktig at vi har det på plass når vi skal produsere for et marked. Jeg er jo klar over at Kristiansen kanskje refererer til mitt EU-syn når han spør som han gjør, men det må jeg få lov å komme tilbake til en gang når jeg har bedre tid.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Ja, det letes mye i disse dager etter haker til å henge det framtidige regjeringssamarbeidet på. Jeg har bare lyst til å si at jeg la merke til at representanten Solholms parti frir til den borgerlige side, og det kunne være interessant å være mus i kroken og høre på de regjeringsforhandlingene. Jeg gjør klart her og nå det som også Arbeiderpartiet har skrevet, at Arbeiderpartiet går for en differensiert flåte, med den fordelingen av ressursene som vi har i dag, og det er Arbeiderpartiets grunnlag for regjeringsforhandlinger. Det som derfor blir viktig her, er å sørge for at det blir et sterkt arbeiderparti i et framtidig regjeringssamarbeid.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Jeg synes representanten Molvær Grimstad startet replikken sin godt med å si at fisken er en begrenset ressurs, og at vi må sørge for å innrette oss slik at vi har den også i framtiden. Arbeiderpartiet har gang på gang påpekt det, både i denne innstillingen og i mange andre innstillinger. Arbeiderpartiet ønsket at når man skulle gå i gang med en strukturering, skulle man også se på situasjonen i kystsamfunnene, på hvilken virkning denne strukturendringen ville få for kystsamfunnene. Vi ser vel at det som nå har skjedd, har en negativ virkning for kystsamfunnene. Vi ser, og det skriver vi også i innstillingen, «det ikke som noe mål i seg selv å redusere antall fiskefartøy», men vi ser behovet for å strukturere flåten slik at vi både har lønnsomhet i flåten og en flåte som er av god kvalitet. Derfor har vi også sagt at vi ønsker oss et program for å utvikle kystflåten og å få kystflåten i en bedre forfatning.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Representanten Kristiansen sier at han er glad for at det ikke ble en kystsamfunnsmelding, til tross for at det faktisk er mange som har etterspurt en melding hvor man ser på helheten på kysten. Føler ikke Høyre et behov for å se på næringene langs kysten i sammenheng, hvor både fiskerinæringen, landbruksnæringen og alle andre næringer ses i sammenheng, hvor både samferdsel og andre forhold bringes inn i debatten om helhetssituasjonen på kysten? I dag vet vi f.eks. at mange viktige kystbedrifter hemmes både praktisk og økonomisk av en dårlig veistandard og dårlige samferdselstilbud, noe som gjør at kostnadene for bedriftene øker sterkt, mens inntektene blir sterkt redusert. Føler ikke Høyre at det er på tide å få lagt fram en slik melding? Vil Høyre bidra til at vi forsøker å finne en måte å se på helheten på kysten på?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Jeg har lyttet med interesse til representanten Solholms innlegg. Jeg må si innledningsvis at jeg synes det er bekymringsfullt at et så stort parti setter et skarpt skille mellom fiskeri og distrikt, når man vet hva fiskeriene betyr for bosettingen langs kysten. Så til spørsmålet mitt. Råfiskloven og deltakerloven oppfattes av flertallet i Stortinget, og av de fleste i næringen, som viktige, og disse lovene ligger fast. Fremskrittspartiet sier noen ganger at disse lovene skal moderniseres, andre ganger går de lenger. Hva er partiets primære ønske for disse lovene? Er det å få dem bort, på lik linje med konsesjoner og det øvrige man i det partiet vil fjerne?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Ifølge media var fiskeri et svært aktuelt tema på Kristelig Folkepartis landsmøte i april. Jeg synes det er bra at slike tema er på dagsordenen på partienes landsmøter. Men det framkom også at landsmøtet reiste til dels sterk kritikk mot den fiskeripolitikken som partiet har ført de fire siste årene i regjeringssamarbeid med Høyre og Venstre. Partiets landsmøte krevde kort og godt en ny kurs i fiskeripolitikken, ifølge media. Hva slags endringer vil partiet gjøre i sin fiskeripolitikk med bakgrunn i landsmøtets vedtak, og kommer noen av disse nye tingene fram i den foreliggende innstilling?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Arbeiderpartiets fiskeripolitiske talsmann henviste til at man egentlig ønsket en annen melding enn den man hadde fått, en altomfattende melding om situasjonen i Kyst-Norge. Det fikk han ikke. Representanten Arnesen valgte likevel å holde et hovedinnlegg rundt en melding som han ikke fikk, men som han ønsket å få. Den stortingsmeldingen vi har til behandling i dag, er først og fremst innrettet mot verdiskaping, forskning og, i aller største grad, markedssituasjonen. Hva kan det komme av at Arbeiderpartiets fiskeripolitiske hovedtalsmann i dagens viktige debatt presterer å ikke nevne situasjonen i markedet, der fisken kjøpes og selges, med ett eneste ord? Er det fordi dette er for komplisert, eller er det fordi situasjonen blant de røde kamerater er slik at man fortsatt ønsker å vende ordet «marked» og markedet ryggen?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Jeg har respekt for representanten Arnesens ambisjoner på dette området. Men Høyre vil i dag rendyrke de fiskeripolitiske interessene, nettopp fordi vi er i en situasjon der vi har de aller største utfordringene for norsk fiskerinæring knyttet til markedssituasjonen. Vi har manglende markedsadgang, enten vi snakker om EØS-avtalen, de 25 nye EØS-nasjonene eller situasjonen innenfor det nye handelsregelverk vi får i WTO. Vi har en vedvarende plaging av norsk laksenæring. Dette skjer på grunn av markedssituasjonen. Og vi vil rett og slett miste fiskerinæringens fokus, fiskerinæringens potensial for fremtiden, hvis vi skal vaske dette ut med alskens andre politiske temaområder.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Det er ingen ny situasjon som har oppstått i løpet av de siste fire år, når vi har hatt omsetning av kvoter innenfor fiskerileddet. Dette er langt fra en ny situasjon. Jeg tror gjerne at vi på et eller annet tidspunkt må ha en diskusjon om hvordan vi skal drive dette videre. Det åpnes faktisk i meldingen for å ta noen prinsipielle diskusjoner. Blant annet er begrepet «ressursavgift» som sådan dratt frem i meldingen som et område som skal bli utredet fremover. Men vi har et lovverk som sier hvem som skal eie kvoten. Det slås også klinkende klart fast i innstillingen fra næringskomiteen – med ett parti som unntak, og det er ikke Høyre – at det er fellesskapet som eier ressursene. Jeg har ingen tro på at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mener noe særlig alvor med det de skriver i innstillingen. Da hadde man hatt en annen tilnærming f.eks. når det gjelder Aker Seafoods’ oppkjøp langs Finnmarkskysten, som man høylytt har applaudert.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Representanten Enoksen beskriver nok en gang et bilde som i virkeligheten ikke eksisterer. Aker Seafoods er allerede børsnotert. Den selskapsdannelsen er på plass. Det eksisterer overhodet ikke noen slags «på tvers»-holdning mellom meg og fiskeriministeren. Jeg tror at det bildet som Enoksen beskriver, vil det til enhver tid være full anledning til gjennom både departement og direktorat å endre hvis noen som har tildelte rettigheter, ikke følger disse rettighetene opp gjennom de lover og regler som er vedtatt. Jeg har registrert at den politikk som føres, også når det gjelder de siste transaksjonene, har fått varm tilslutning og anbefaling fra en tidligere renommert norsk fiskeriminister. Han heter Peter Angelsen.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Det er forunderlig at representanten Enoksen i dagens debatt bruker tid på å snakke om en uenighet som ikke eksisterer mellom undertegnede og fiskeriministeren. Det å tegne et bilde som ikke eksisterer, skjønner jeg ikke at man velger å bruke tid på. Har representanten Enoksen hørt Arbeiderpartiets fiskeripolitiske talsmann Bendiksen ta ordet marked i bruk i dagens debatt? Har representanten Enoksen hørt SVs fiskeripolitiske talskvinne, Åsa Elvik, snakke om markedet? Hørte representanten Enoksen seg selv, i sitt innlegg, snakke om meldingens hovedinnhold, nemlig utfordringene i markedet? Har representanten Enoksen noen gang hørt at partileder Haga har vært bekymret for fiskerinæringens situasjon når vi snakker om de pågående WTO-forhandlingene? Til gjengjeld er jeg ganske sikker på at han har hørt at tidligere fiskeriminister, senterpartimannen Peter Angelsen, er vel fornøyd med dagens norske fiskeripolitikk.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2005-05-27:
Bare for ordens skyld, så ikke den villfarelsen skal få lov til å bre seg i salen, kan jeg bekrefte det som representantene Molvær Grimstad og Lodve Solholm nå understreket. Om det ikke er uverdig, synes jeg det er helt unødvendig å avslutte dagens fiskeridebatt med å prøve å ta i bruk ord som «oppsiktsvekkende» om den kritikken som opposisjonen fremfører i merknaden i dag rundt begrepet tidsbegrensning av enhetskvoter. Det har jo aldri vært slik, og heller ikke i Schjøtt-Pedersens egen komite, at man driver en form for omvendt bevisførsel og i merknads form skriver side opp og side ned om alt man er enig i av det som står i meldingen, og som er gjeldende politikk. Slik har det aldri vært. Slik er det ikke, og slik kommer det aldri til å bli. Man skulle kanskje slutte å reagere når disse adjektivene fra Schjøtt-Pedersen dukker opp gang på gang, og det går inflasjon i ord som «oppsiktsvekkende». Det hadde vært oppsiktsvekkende – selvfølgelig – hvis det hadde vært et snev av sannhet i det som Schjøtt-Pedersen tar opp. Men ikke ett ord av det han tar opp, er korrekt. Alt er innenfor de prerogativer som statsråden har. Det vet naturlig nok representanten Schjøtt-Pedersen godt. Men det krydrer selvfølgelig hjemmebanen i en slik debatt som dette. Det får vi ha en viss forståelse for.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Vi har jo fått eit signal om at Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet ønskjer å dane regjering til hausten dersom valresultatet skulle bli slik at dei får eit fleirtal. I så måte må det vere interessant for denne salen og også for veljarane å få vite korleis Arbeidarpartiet stiller seg til det eg vil tru er eit ganske hardt krav frå Senterpartiet og SV. Dei skriv i denne innstillinga: «Desse medlemene meiner derfor at fabrikktrålflåten som i mindre grad bidrar til dette, bør utfasast over ein tiårsperiode og ressursane overførast til kystflåten.» Det kunne vere interessant å få vite kva som er Arbeidarpartiet si haldning til dette, når dei veit at den største arbeidsplassen i Ørsta kommune då vil bli rasert.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Vi set ikkje eit skarpt skilje mellom distrikta og fiskerinæringa. Langt ifrå! Men gjennom å ha søkjelyset på næringsutvikling og verdiskaping får ein ein bonus som ein ikkje får om ein snur søkjelyset over på at det i utgangspunktet er distriktspolitikk som er årsaka til at ein driv næringsutvikling. Når det gjeld råfisklova og deltakarlova, kan eg seie at ja, vi hadde ein gong i tida i partiprogrammet vårt at vi skulle fjerne deltakarlova og råfisklova, men det har vi endra. Det vi ser no, er at delar av råfisklova er nødvendig og kan vere til god hjelp for å få næringsutvikling, fordi Noreg er litt annleis enn mange andre land. Det same gjeld deltakarlova. Vi ønskte også den fjerna ein gong i tida. Vi ser at vi kanskje må ha ei modernisert deltakarlov. Vi ønskjer å behalde det som har vore styrken og berebjelken i norsk fiskerinæring, nemleg den fiskaråtte flåten. Derfor har vi modernisert vårt partiprogram til å få den utforminga det no har.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
1 minutt er ikkje mykje tid, men eg kan ta eitt eksempel. Eg trur at dersom ein hadde fokusert på næringsutvikling og lønsemd i industrien i staden for å bruke politiske verkemiddel som å kaste gode pengar til dårlege bedrifter, hadde vi kanskje hatt ein heilt annan situasjon i enkelte kystnære område i Noreg enn vi har i dag. Bedrifter som ikkje har hatt livets rett, har fått statlege tilskot. Så har dei kome i konkurranse med bedrifter som har vore lønsame, og resultatet har vore at begge to har gått konkurs. Då er spørsmålet om vi ikkje bruker distriktspolitiske verkemiddel feil. Hadde vi brukt næringspolitikk for å gjere fiskerinæringa endå meir lønsam, hadde vi kanskje lukkast ved at ein del av desse bedriftene som i dag har gått konkurs, ikkje hadde gått konkurs. På grunn av at vi skal ta distriktspolitiske omsyn til kvar ting før vi driv næringspolitikk, går det gale.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Når det gjeld deltakarlova, kan eg seie at vi ikkje ser nokon grunn til at vi ikkje kan opne for litt meir industriått flåte, i motsetning til i dag. Eg ser ikkje den store forskjellen på ein reiar som har arva båten etter foreldra sine – båten var fiskarått – som kanskje sit på reiarkontoret og driv ein fiskebåt derfrå, men ikkje er aktiv sjølv, og ein som sit på eit kontor i ei bedrift som er innafor næringa, og driv foredling av fiskeprodukt. Eg ser altså ikkje nokon forskjell her, også den bedrifta kan ha moglegheiter til å eige interesser i fiskeflåten for å skape noko. Men som eg sa, vi ønskjer at den fiskaråtte flåten framleis skal vere denne berebjelken. Vi ønskjer ikkje at papirflyttarar skal vere eigarar i fiskeflåten. Vi ønskjer aktivitet, vi ønskjer næringsutvikling. Råfisklova fekk eg ikkje tid til å kome inn på. Det får eg eventuelt kome tilbake til.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Eg må seie at eg vart noko forundra då eg oppdaga at Senterpartiet ville vere med SV på ein merknad om at trålarflåten skulle utfasast i løpet av ti år. Då må eg spørje korleis Senterpartiet vil forsvare dette. I den største landbrukskommunen i Møre og Romsdal, Ørsta, vil ein slik politikk få konsekvensar for den største private næringsutviklaren, den største private arbeidsplassen. Trålarflåten i Ørsta kommune representerer faktisk 600–700 arbeidsplassar, og det er ein ganske stor arbeidsstyrke sett i forhold til ein kommune som har 10 000 innbyggjarar. Korleis kan Senterpartiet forsvare ein slik politikk?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Eg er glad for at ein i innstillinga gir Regjeringa – i forhandlingane med Russland – pålegg om å auke uttaket av kongekrabbe, og at fleirtalet ber statsråden om å endre regelverket slik at ein kan ta ut hokrabbe, og at ein får, slik ein elles har i norsk fiskeri, eit utkastforbod. Kongekrabben har etter kvart blitt eit problem, det har vi jo innsett med tida. For kanskje å auke uttaket av krabbar noko lurer eg på om statsråden har lufta eller drøfta, eller er villig til å lufte og drøfte, om ein skal gå over frå ei kvoteordning til å ta ut kilo. Ein vil på den måten kanskje få eit litt anna uttak, og ein vil kanskje ta ut fleire krabbar fordi det då er interessant kor mange kilo ein kan selje, at ein ikkje berre tek den største, som ein gjer no, for der er det mest kilo. Det er jo kiloprisen som tel når ein skal levere.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Eg må også seie meg einig med dei som seier at det skodespelet som representanten Schjøtt-Pedersen no framfører, vitnar om at vi no nærmar oss ein valkamp der nesten alt er tillate. Lat det vere sagt med ein gong: Eg har full tillit til statsråden. Eg har bakka han opp offisielt, og eg har fått aksept i stortingsgruppa til Framstegspartiet for å seie at det ikkje er noko problem for oss at statsråden gjennom sine forskrifter gjorde det han gjorde når det gjaldt å oppheve tidsavgrensinga for einingskvoteordninga. Eg synest det var ei heilt naturleg oppfølging av det som Stortinget, inklusiv dei fleste partia, gjorde når det gjaldt kystflåten. Det var snakk om å gjere det same for ein liten del av flåten som det vi hadde gjort for resten av flåten. Ein har no fått ein rett til å drive fiskeri. Der er ikkje noko som heiter evigvarande kvotar. Ein har fått tidsuavhengige kvotar, der ein har ein rett til å drive fiskeri på visse vilkår, som ein må ha gjennomført i driftsåret. Eg kan ikkje sjå at dette er noko problem. Men eg skjøner sjølvsagt representanten Schjøtt-Pedersen sitt behov for å rette opp litt av det som han hadde problem med på landsmøtet til Arbeidarpartiet, då han ikkje fekk gjennomslag for regionalisering. Det vil seie at han har jo fått det, for han har fått auka distriktskvoten til 10 pst., og – som han sa i ein debatt i Kristiansund – den skal aktiviserast dersom det raud-grøne alternativet får fleirtal. Då får vi jo regionalisering. Det bør kanskje representantane i Arbeidarpartiet som kjem frå Møre og Romsdal merke seg.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
Eg vil framfor alt ta opp det forslaget som Framstegspartiet har i innstillinga. Det gjeld spørjetimen, som vi i Framstegspartiet meiner er eit godt verkemiddel til å utføre den ombudsmannsrolla som ein stortingsrepresentant har. Eg synest at fleirtalet her tek frå stortingsrepresentanten det gode høvet representanten har til å utføre ei rolle som faktisk er ein viktig del av stortingsrepresentantens kvardag, og ei viktig rolle sett i forhold til det representative demokratiet vi har i dette landet. Eg skal ikkje bruke meir tid. Med dette har eg teke opp forslaget frå Framstegspartiet i innstillinga.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Til representanten Bendiks Arnesen vil eg seie: Eg trur at på ein del område kan vi vere einige, og på andre område kan vi vere ueinige. Men det er nokre fakta som vi ikkje kan greie å stikke under stol. Sjølv om vi ikkje liker det, er det slik at fisken er ein avgrensa ressurs, og at fleire båtar tek opp større fiskeressursar enn tidlegare. Vi erkjenner derfor at vi har behov for å redusere talet på fiskefartøy, og det er også Arbeidarpartiet med på i ein merknad i innstillinga. Eg føler at Arbeidarpartiet her frir til fleire partar: Ein kritiserer Regjeringa for det ansvaret dei har teke for strukturtiltak. Ein veit at det kan vere ein tøff runde, men ein har lytta til organisasjonane, ein har lytta til fiskarlaga og næringa og kva dei kom fram til, nemleg at vi har for mange fiskefartøy. Mitt spørsmål blir då til Arnesen, fordi det eg høyrer, er kritikk og ikkje framlegg om løysingar: Korleis vil Arbeidarpartiet løyse dette? Kva er Arbeidarpartiet sitt svar på utfordringane?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Eg synest det var positivt å høyre at Framstegspartiet ikkje vil fjerne råfisklova og deltakarlova. Det synest eg dei fortener honnør for. Det som eg synest kunne vore interessant å høyre frå representanten Lodve Solholm, er om det er nokre konkrete ting i deltakarlova og råfisklova som ein meiner bør vekk, sidan ein meiner at dei treng ei modernisering. På kva område er det Framstegspartiet ser veldig tydeleg at dei ønskjer å endre eller fjerne delar av dette lovverket?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
I dagens «Fiskaren» står det: «Nu går alt så meget bedreI fjor økte eksportverdien av norske fiskeprodukter med 2,5 milliarder kroner. Så langt i år har eksportverdien ytterligere økt med 13 prosent. Eksporten av sjømat fra Norge var 2,5 milliarder kroner bare i april i år.» Når ein høyrer Åsa Elvik sitt innlegg, kunne ein tru at alt ser mørkt og trist ut i fiskerinæringa, det skjer ingenting. Men faktum er at det skjer enormt mykje positivt, og det ligg til rette for ytterlegare verdiskaping. SV snakkar om at dei ønskjer eit politisk skifte. Betyr det at eksporten skal gå nedover? For det er eit faktum i dag at verdiskapinga har gått enormt oppover. Sit SV og drøymer seg 50 år tilbake – sånn som det var da, sånn ønskjer vi at det også skal vere i framtida? Er det SV sin visjon?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Vi hadde ein god debatt om fiskeripolitikk på landsmøtet i Kristeleg Folkeparti. Det er eg veldig glad for, og eg vil ikkje seie at den debatten var ein kritikk av Regjeringas politikk – det var han ikkje. Men ein ser på ein del utfordringar og moglegheiter framover som det er viktig å peike på, både i forhold til rekruttering og leveringsforpliktingar, og ein ønskjer å ha fokus på at det er viktig at vi legg til rette for meir foredling på landsida, fordi det ligg eit utruleg verdipotensial her, og her er det ikkje noka usemje med Regjeringa. Ein ting som kom opp på Kristeleg Folkeparti sitt landsmøte, som kanskje er nytt innafor fiskeripolitikken, er at partiet ønskjer å utgreie heimfall av fiskeri. Det kan jo vere ei interessant utgreiing, og ein av grunnane til at det kom opp, var påpeikinga av at fisken er ein nasjonal ressurs, ein nasjonal eigedom. Partiet gjekk unisont mot regionalisering av kvotar, men påpeikar at fisken er ein nasjonal ressurs.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Først til det med heimfall – det er alltid litt dårleg tid i desse replikkrundane. Utgreiinga av heimfall var ikkje knytt opp berre til at fisken er ein nasjonal ressurs. Det er han jo i dag, uavhengig av heimfall – vi har jo ikkje heimfall i dag. Men det var ulike implikasjonar som gjorde at det kunne vere interessant å få dette utgreidd. Når det gjeld det forslaget i innstillinga, ser ikkje eg nokon grunn til å stemme for det, fordi det er ein del av det som er sett i gang, som blir evaluert i departementet. Eg ser ikkje nokon grunn til å instruere departementet om å komme med ei sak om dette no, men vi følgjer fortløpande ein del av dei situasjonane ein ser. Det er klart at her er det sider som eg trur alle parti synest kan vere utfordrande i forhold til den prisspiralen som har blitt på kjøp og sal av båtar der kvotane følgjer med. Men samtidig er det nødvendig med strukturendringar, og det er viktig å lytte til kva næringa sjølv ønskjer på dette området.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Kystpartiet har ut frå det eg har registrert, også sett at det er behov for struktureringar. Det er sikkert fordi ein også ser at det er stor kapasitet i flåten i forhold til mengda av fisk. Dersom Kystpartiet ser at det er behov for ei strukturering, er det sikkert fordi ein ser at det er behov for å auke lønnsemda i næringa. Dette er ein prosess der det frå Kristeleg Folkeparti si side faktisk har vore veldig viktig å lytte til aktørane i næringa. Vi har hatt ulike ting ute på omfattande høyring, der Fiskarlaget m.a. har komme med eit innspel, og næringa har hatt ein del viktige diskusjonar, krangla så fillene fauk, nær sagt, og har mått inngå kompromiss og komme fram til ei semje. Vi synest det har vore interessant å lytte til dei, og alle er tente med at vi har ei lønnsam næring slik at ein skaper eit levande liv langs kysten og levande og gode lokalsamfunn.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2005-05-27:
Eg synest denne runden som Schjøtt-Pedersen prøver å dra opp i debatten, er underleg. Det er ikkje slik når vi lagar ei innstilling, at det blir skrive merknader på absolutt alle område for å vise at vi er einige med den regjeringa som vi er representantar for, i den politikken som blir ført. Dersom det kan roe ned Schjøtt-Pedersen, har eg ingen problem med å seie at når det gjeld det som har vore gjennomført, har Kristeleg Folkeparti som eit av regjeringspartia vore med i prosessen undervegs. Vi sluttar oss fullt ut til det som har blitt gjennomført. Vi synest det er heilt unødvendig at dei som utgjer fleirtalet i komiteen, men ikkje i salen, reiser kritikk mot noko. Det er ikkje slik at ein skriv merknader i hytt og vêr for å vise at vi er ueinige i kritikken frå opposisjonen. Dette er ei sak som har vore omdiskutert, som har vore drøfta, og som vi synest er viktig. Vi har merka oss at opposisjonen kritiserer tiltaka. Ein ser at det skjer ei positiv utvikling og ser behov for strukturering, men ein vil ikkje vere med og ta ansvar for kva verkemiddel og løysingar ein må ha for å få til ei fornuftig utvikling innanfor næringa. Så om det kan roe ned Schjøtt-Pedersen: Det er frå regjeringspartia si side full oppslutning om det som Regjeringa har sett i verk på dette området.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Representanten Ivar Kristiansen skal ha honnør for at han stadig vekk er ute og tenkjer høgt og uttaler seg om ting som Regjeringa ikkje nødvendigvis er samd med han i. I dag oppfatta eg at han er meir på partilinja, så eg har lyst til å invitere han til å komme tilbake og drive med litt meir høgttenking. Representanten Kristiansen er ein av dei som har vore tydeleg på at omsetning av fiskerettar er ei utvikling som vi ikkje ønskjer, og at det er noko som vi eigentleg ikkje skulle ha i norsk fiskerinæring. Det har han vore tydeleg på i media ved ei rekkje høve, gjerne kombinert med bodskapen: Men vi veit ikkje heilt kva vi skal gjere med det. Eg trur det er fleire som skulle vere så audmjuke å seie at å reversere ei utvikling når ein har deregulert ein marknad er ikkje berre enkelt. Kunne representanten Kristiansen tenkje seg å støtte det forslaget til vedtak som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet fremmar i dag, om at vi ber om ei sak der ein ser på erfaringane med omsetning av fiskerettar etter fartøykvoteregimet, og kva konsekvensar det har fått?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Eg trur at eg og representanten Voie kan vere einige om at tal i form av empiri er ein langt meir eksakt vitskap enn det er å diskutere politisk om det er optimisme nok i fiskerinæringa eller ikkje. Representanten Voie og eg kan også vere einige om at det dei eksisterande bedriftene i fiskerinæringa er sårbare overfor, er valutakurs og rentenivå, og at dei treng stabile rammevilkår. Der har jo denne regjeringa gjort det til ein dyd å seie at det er deira forteneste at vi no er i ein slik finanspolitisk situasjon at næringslivet nyt godt av det. Vi veit at vi er langt meir sårbare overfor kva som skjer internasjonalt, enn kva den til kvar tid sitjande regjeringa føretek seg. Så ja, vi vil sjølvsagt finanspolitisk og elles bidra til at næringslivet skal ha stabile rammevilkår. Når det gjeld marknadstilgang, prata eg vekk tida.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Framstegspartiets taktskifte i forhold til staten si rolle i norsk næringsliv opnar for nye konfliktar, interessante konfliktar, som representanten Hedstrøm gir uttrykk for her. Som eg sa i IT Fornebu-debatten, så er det ikkje sånn at det staten til kvar tid gjer, er fornuftig. Å vere tilhengar av statleg engasjement i næringslivet inneber ikkje at ein er einig i alt det fleirtalet til kvar tid måtte foreta seg. Fond i fond er etter SV si meining ei dårleg form for politisk verkemiddel i forhold til næringslivet. Det gir lite politisk styring, og det gir liten effekt. Vi har slåst for den såkalla distriktsmilliarden, som er eit langt betre og langt meir treffsikkert verkemiddel når det gjeld utvikling av norsk næringsliv. Og det er klart at å bruke SND aktivt er det beste verkemidlet i forhold til dette.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Eg ønskjer å teikne eit bilete av at den fiskeripolitikken som Kristeleg Folkeparti legitimerer at Regjeringa fører, er mørk, ikkje at utviklinga i norsk fiskerinæring først og fremst er mørk, for ho er faktisk ganske samansett – det skjer ufatteleg mykje positivt. Vi ønskjer jo å gi uttrykk for at fiskerinæringa er ei framtidsnæring med mange moglegheiter som kan utløysast dersom vi bruker dei rette verkemidla. Det er klart at det er ein balansegang å peike på utviklingstrekk på makronivå samtidig som ein ikkje ønskjer å svartmale. Eg trur ingen politikar ønskjer å svartmale situasjonen. Men det er eit faktum at kystsamfunn i Nord-Noreg har høgare arbeidsløyse og større utflytting enn andre samfunn. Det er eit faktum som vi må halde oss til. Og då er mitt poeng at den fiskeripolitikken som denne regjeringa fører, jammen ikkje er lys på lang sikt.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Dette er interessante tonar frå Kristeleg Folkeparti. Vi har jo oppfatta gjennom diverse medierapportar at det interne livet i Kristeleg Folkeparti ikkje har vore like lett heile tida i forhold til den fiskeripolitikken som Regjeringa har ført, og eg har sett ein del resolusjonar frå fylkesårsmøta, spesielt i Nord-Noreg, som har vore ganske krasse mot fiskeripolitikken. Derfor syntest eg òg det var gledeleg å sjå ein del av dei standpunkta som Kristeleg Folkeparti har innteke på landsmøtet sitt. Så snakka representanten May-Helen Molvær Grimstad om å utgreie heimfall av fiskeriressursar, fordi fisken i havet er nasjonens felles ressurs. Kunne då representanten May-Helen Molvær Grimstad tenkje seg å rå si stortingsgruppe til å stemme for forslaget frå Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet om å få ei evaluering på bordet av korleis fartøykvoteregimet har fungert i forhold til omsetning og flytting av rettar mellom distrikt? Det skulle vere ein enkel måte å starte ein slik type diskusjon på.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-27:
Det er tre år sidan Stortinget bad Regjeringa om å komme tilbake med ei utgreiing om ei rekrutteringskvoteordning i fiskeria. Svaret kom altså tre år etter i denne stortingsmeldinga, der det står at sidan ein ønskjer å redusere talet på fiskarar og fiskefarty, er det ikkje rom for ei rekrutteringskvoteordning i fiskeria. Statsråden har også nytta høvet og retorisk sagt at i kva anna næring er det slik at ungdom berre kan komme inn og etablere seg med eiga bedrift – lat ungdommen starte som mannskap på annan mann sin båt. No seier næringskomiteen samla at dei meiner det er viktig med ei rekrutteringskvoteordning, slik at unge yrkesutøvarar kan få prøve seg som fiskarar i eigen båt – den korte og enkle grunngjevinga for at vi ønskjer rekruttering til fiskerinæringa. Det kjem sannsynlegvis til å bli samrøystes vedteke i dag at Stortinget ber Regjeringa komme tilbake til Stortinget med ein modell for ei rekrutteringskvoteordning for ungdom. Har statsråden tenkt å gjere det, sjølv om han har ytra at det har han eigentleg ikkje lyst til?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-05-27:
Jeg kunne godt tenke meg å følge opp der representanten Kristiansen nå avsluttet. Det er riktig, som Åsa Elvik sier, at Ivar Kristiansen fra tid til annen glimter til med svært fornuftige standpunkter. Problemet for fiskeriministeren må imidlertid være at det som regel går på tvers av det Regjeringen og fiskeriministeren står for, når han gir uttrykk for disse standpunktene. Sist var det nettopp i forhold til Aker Seafoods’ oppkjøp i Finnmark, som jeg registrerer at representanten Ivar Kristiansen har tatt sterkt til orde imot. Hvordan vil Ivar Kristiansen håndtere denne saken videre framover, og hvordan ønsker Ivar Kristiansen at strukturen innenfor den havgående flåte og fiskeindustrien skal være i framtiden?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-05-27:
Vi har gjentatte ganger hørt representanten Solholm si at vi må fokusere på næringspolitikk og ikke på distriktspolitikk. Fiskeri er næringspolitikk. Vi har aldri fått høre representanten Solholm fortelle noe om hvilke distriktspolitiske tiltak innenfor fiskerinæringen han mener må fjernes. Nå vil jeg gjerne gi Lodve Solholm muligheten til å fortelle nøyaktig: Hva er det innenfor norsk fiskeripolitikk som skal bort, som i dag er distriktspolitiske tiltak, som må fjernes for å få fiskerinæringen dit Solholm ønsker? Hvem innenfor fiskerinæringen er det fjerning av disse tiltakene skal gå ut over?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-05-27:
Senterpartiet har ikke sagt at trålerflåten skal utfases i løpet av ti år. Senterpartiet har sagt at fabrikktrålerflåten skal utfases i løpet av ti år. Det er noe helt annet. Det er helt opplagt at det er lokalsamfunn som vil bli berørt av en slik utvikling, men det er et uomtvistelig faktum at denne flåten i liten grad, til tross for den høye sysselsettingen i Ørsta, skaper sysselsetting på land. Det ville være langt bedre om de fiskeressursene som er lagt til denne delen av trålerflåten, fikk komme f.eks. kystflåten til gode. Jeg er helt overbevist om at med den kreativitet og innovasjonsevne – som det er så populært å si – som man utviser i Møre og Romsdal i alle andre sammenhenger, vil det være en smal sak for sunnmøringer å klare å skape annen aktivitet i løpet av ti år, som erstatning for det man taper av arbeidsplasser innenfor fabrikktrålerflåten.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-05-27:
For å starte med å rette opp en åpenbar misforståelse: Arbeiderpartiets fiskeripolitiske talsmann heter Arnesen, ikke Bendiksen. Det er mulig at representanten Kristiansen sier én ting på gater og streder og noe annet i møter med fiskeriministeren, men for den som er ivrig lytter på f.eks. NRK Nordland, har det ikke vært vanskelig å registrere relativt mange kommentarer fra Ivar Kristiansen som har gått i en annen retning enn det fiskeriministeren står for – for nå i alle fall ikke å ta for hardt i. Jeg la merke til at Ivar Kristiansen ikke var til stede i salen under mitt hovedinnlegg, men kom inn tidsnok til å be om replikk, men hadde representanten Kristiansen vært til stede, ville han hørt at jeg faktisk startet mitt innlegg med å snakke om behovet for god markedsadgang.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2005-05-27:
La meg først benytte anledningen til å ta opp Senterpartiets forslag, som er inntatt i innstillingen. Aker Seafoods er nå et børsnotert selskap, og har vel kontroll med noe slikt som en tredjedel av den samlede trålerflåtens andel av den norske torskekvoten. Mitt første, enkle spørsmål til fiskeriministeren er: Hvor stor utenlandsk eierandel mener fiskeriministeren er akseptabelt i et slikt børsnotert selskap som dette – hvor stor andel av den norske torskekvoten skal kunne komme på utenlandske hender? Det andre spørsmålet er: Hvor stor andel av den totale torskekvoten mener fiskeriministeren det er fornuftig å la ett selskap ha kontroll over, og da tenker jeg på i forhold til eventuelle framtidige oppkjøp av andre trålerselskap?
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2005-05-27:
Representanten Elvik kom med utsagnet «tal er vitskap». Jeg kan være enig i at tall satt sammen på en riktig måte kan bli vitenskap. En eksakt vitenskap er at en bedrift som ikke tjener penger, går konkurs. På kysten har vi sett mange eksempler på det. Dette er nå snudd. Nå tjener bedriftene i fiskerinæringen igjen penger. Vi får mange tilbakemeldinger om at det nå er optimisme og muligheter for å drive denne næringen igjen. Det næringslivet etterspør, er stabile rammebetingelser, lavere rente, lavere skatter og markedsadgang. I denne situasjon er SV imot EU. Ikke bare er de imot EU, men de ønsker å inngå et regjeringssamarbeid med et parti, Senterpartiet, som er imot EØS-avtalen og ønsker å si den opp. Hva er SVs bidrag til stabile rammebetingelser for næringen og innsatsfaktorer som gjør at det er mulig å rekruttere ungdom og kvinner, som Åsa Elvik i likhet med alle oss andre ønsker å rekruttere inn i fiskerinæringen?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2005-05-27:
SV inngår i en flertallsmerknad der man sier seg bekymret over at et betydelig antall kunnskapsbaserte bedrifter de siste årene er solgt ut av landet, og at det derfor er behov for en offensiv satsing. De inngår også i et flertall som sier at staten må ha et betydelig engasjement for å bygge opp kunnskapsbasert industri innenfor bioteknologi og marin sektor. Dette er vel og bra, men jeg husker jo hva SV har gjort i denne perioden. Man gav Regjeringen fullmakt til å legge ned SND Invest, som var det beste i det offentlige virkemiddelapparatet innenfor marin sektor. Man har ikke gått inn for å gi kapital til Argentum Fondsinvesteringer, som også er en suksess innenfor marin sektor. Man ville ikke utrede såkalte strukturfond, som nettopp skulle virke mot oppkjøp fra utlandet av attraktive norske bedrifter. Så hva vil SV gå inn for når det gjelder et statlig engasjement på dette området?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2005-05-27:
Jeg har en replikk til Molvær Grimstad. Når folk ikke har noe å gjøre, flytter de. «Langsiktige avtaler», snakket hun om. Ja, men jeg har jo levert på langsiktig avtale – jeg er vel den eneste fiskeren i denne salen. Så det er ikke noe nytt. Lønnsomhet: Ja, men hvem skal det være lønnsomt for? Skal det være for et AS, eller skal det være for en sjarkfisker? Hvis sjarkfiskeren finner det lønnsomt å gå på havet, er det jo lønnsomt! Så spørsmålet blir: Hvem skal det være lønnsomt for?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2005-05-27:
Jeg er klar over at Stortinget har gitt fullmakt til departementet til å utøve myndighet, men fiskerisaker kjøres som hastesaker i departementet. Til eksempel ble fiskeriavtalen oppsagt, som et Dokument nr. 8-forslag. Statsråden har det åpenbart travelt. Det vitner ikke om at han har til hensikt å sitte i neste stortingsperiode, når man har det så veldig travelt. Så spørsmålet er: Hvorfor kjøres fiskerisaker som hastesaker?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Et av de mest omstridte spørsmål i norsk fiskeripolitikk på lang tid har vært statsrådens beslutning om å oppheve tidsbegrensningen for enhetskvoter. Det var oppsiktsvekkende at statsråden traff en slik beslutning uten å forelegge saken for Stortinget, sett på bakgrunn av at flertallet i Stortinget tidligere har uttalt at «det er viktig at tidsavgrensinga som gjeld for einingskvotane vert vidareført». Jeg merker meg at et flertall i næringskomiteen i dag uttaler at «det er kritikkverdig at departementet har foretatt en oppheving av tidsbegrensningen for enhetskvotene uten å forelegge saken for Stortinget». Jeg registrerer samtidig at regjeringspartiene ikke fremmer noe forslag om å bekrefte statsrådens beslutning. Det er grunn til å vise til at komiteens behandling har resultert i et flertall som har fremmet en slik merknad. Er statsråden bekvem med å ha gjennomført en beslutning som han utsettes for kritikk for for ikke å ha vært forelagt Stortinget, ganske særlig i en situasjon hvor et av regjeringspartiene gjennom sin behandling på landsmøtet åpenbart har trukket i tvil hvorvidt dette er riktig vei å gå?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
La meg først presisere at jeg ikke er enig i statsrådens vurdering om at de endringer som er foretatt, er nødvendige forutsetninger for å få til aktivitet i Finnmark. Det var imidlertid ikke det jeg skulle kommentere. Statsråden mener åpenbart at komiteens flertallsmerknad som uttrykker kritikk av statsrådens handlemåte, ikke er alvorlig, siden flertallet i komiteen ikke reflekterer flertallet i stortingssalen. Jeg registrerer også at statsråden hevder at flertallet i Stortinget har gitt tilslutning til hans endringer. Da er det naturlig å spørre: Når og i hvilken sak har et flertall i Stortinget gitt tilslutning til statsrådens handlemåte i form av vedtak? Hvis det ikke finnes slike vedtak, blir det neste spørsmålet: Hvor i denne innstillingen finner statsråden at partier som representerer et flertall i Stortinget, har formulert en slik tilslutning til hans handlemåte? Jeg finner det ikke. Hvis det heller ikke finnes slike merknader i denne innstillingen, blir det neste spørsmålet: Finnes det i andre innstillinger noen formulering, noen merknad, hvor partier som representerer et flertall i Stortinget, formulerer tilsvarende støtte? Eller er det ikke nettopp slik at slik støtte aldri er formulert – verken i vedtaks eller i merknads form? Hvis partier som representerer et flertall i Stortinget, mener at dette ikke er kritikkverdig, hvorfor har de da ikke fremmet noe forslag – i forbindelse med denne saken eller en annen sak – hvor de slutter seg til Regjeringens handlemåte? De har ikke engang en merknad i innstillingen hvor de slutter seg til Regjeringens handlemåte, og hvor de imøtegår den kritikk som et flertall i komiteen uttrykker. Statsråden har selv bakgrunn som stortingsrepresentant, som komiteleder og som medlem av Stortingets presidentskap. Jeg går ut fra at han umiddelbart forstår at det er ganske oppsiktsvekkende, særlig sett på bakgrunn av at hans handling står i motstrid til tidligere merknader og til forutsetninger uttalt av partier som representerer et flertall i Stortinget. Jeg finner derfor god dekning for komiteflertallets uttrykk for kritikk av statsrådens handlemåte. Jeg forstår det slik at dette temaet også kan komme opp til behandling i Stortingets kontrollkomite, i forbindelse med andre saker som er til behandling der. Statsråden kan jo vurdere å skaffe seg bedre ryggdekning der enn det han kanskje har fått under behandlingen av denne eller noen annen sak. Jeg mener at kritikken er svært relevant.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
Det som er oppsiktsvekkende, er mangelen på formulert tilslutning til statsrådens handlemåte. Statsråden sier at flertallet ikke har noe å innvende mot hans handlemåte. Hvor står det i denne innstillingen? Det står ikke ett ord om det i denne innstillingen, heller ikke i noen andre innstillinger som komiteen har lagt fram. I beste fall kan man derfor si at statsråden har fått en stilltiende aksept. Men en stilltiende aksept er en relativt svak tilslutning i en situasjon hvor et flertall i komiteen uttrykker en så skarp kritikk som den som formuleres i dagens innstilling.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-05-27:
President! Jeg stemte feil. Jeg stemte for, men skulle ha stemt mot.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-27:
Jeg minner om at flertallet i komiteen er et mindretall i Stortinget. Et flertall i Stortinget har gjort det klart at man gir støtte til den endringen vi gjorde for havfiskeflåten, en endring som er helt i tråd med det som kystflåten har fått tilbud om tidligere. Så opplever jeg at Arbeiderpartiet kritiserer meg for at vi har lagt til rette for en strukturering av havfiskeflåten. De kritiserer meg for at jeg har endret ordningen med at hvert rederianlegg kan ha ni eller syv kvoter. Det forunderlige er at man er imot virkemidlene, men man er såre tilfreds med at vi har fått hjulene i gang i fiskeindustrien i Finnmark ved at Aker Seafoods kunne bruke de virkemidlene. Så jeg blir litt oppgitt over at man er imot virkemidlene, men man er såre fornøyd med resultatet. Det burde man i hvert fall kunne innrømme fra Arbeiderpartiets side, at ja, det var nødvendig at denne regjeringen tvang fram – med støtte i Stortinget – endringer på disse to områdene for å få virksomhet i gang i Finnmark.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-27:
Kongekrabben er til bekymring for mange, men også til stor glede for mange. Jeg minner om at denne regjeringen åpnet for kommersiell fangst, og det har gjort at vi har en inntekt fra førstehåndsomsetningen for fiskerne i størrelsesorden 90 mill. kr –100 mill. kr i året – en ikke uvesentlig styrking av inntektsgrunnlaget for fiskerne, bl.a. i Øst-Finnmark. Denne regjeringen åpnet for kommersiell fangst, men vi er avhengig av et avtaleverk med Russland. Vi forvalter krabben, akkurat som vi gjør med torsken, i fellesskap, og det gjør at vi ikke kan ta oss til rette. Derfor er det ikke noen motstrid i det komiteen anmoder om, og det som har vært vår ambisjon, nemlig å få økt antallet krabber for uttak i hvert års forhandlinger. Det har denne regjeringen lyktes med, i og med at det har vært en dramatisk økning i antall krabber som er tatt ut. Skal vi kunne ta opp hunnkrabber hele året, og skal vi åpne opp for, som enkelte vil, fritt fiske for enkelte båter, er det klart at det må gå på kvoter. Det vil bety en inntektsreduksjon for dem som har gjort dette til et levebrød, så det vil også kunne være til skade å gjøre det. Når det gjelder uttak pr. stykk og pr. kilo, er det pr. stykk vi har forhandlet om, og det ser jeg for meg at vi også skal gjøre i framtiden.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-27:
Det er ikke til å komme forbi, og det har mange av oss vært enige om, at næringen står overfor en stor utfordring når det gjelder rekruttering. En undersøkelse som Teknologirådet gjorde for få dager siden, er nedslående lesning, at denne næringen ikke er attraktiv for ungdommen. Denne uka har jeg hatt kontakt med Olaf Grande, en ungdom på 15 år – en kar fra Lødingen – som har vært bevisst på at han skal bli fisker. Så det er folk som vil. Da må vi legge til rette for det. Men det vil vel ikke være slik at ungdom generelt skal få prøve seg på å bli fiskere, ved at de skal få tildelt en kvote og investere i en båt, for så å kunne trekke seg ut. Det er utfordringer her. Vi hadde et Dokument nr. 8-forslag til behandling i Stortinget som gikk ut på å legge til rette for at man skulle gi en kvote til ungdom til de var 24 år, og så skulle man trekke den tilbake. Det er et system som ikke vil fungere, for man får ikke båter finansiert. Men jeg skal utfordre næringen til å finne fram til hvordan vi skal ordne et system med rekrutteringskvoter. Jeg legger merke til at Stortinget heller ikke har noe forslag til hvordan dette skal innrettes, for vi innrømmer at dette er vanskelig. Men vi skal forsøke å finne fram til nye ordninger, slik at vi kan få til rekruttering, også til fiskebåter.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-27:
Det er mange måter å regne kvoteandeler på. Det er også korrekt at Aker Seafoods gjennom de oppkjøp de nå har gjort, ikke disponerer mer enn ca. 9 pst. av torskekvoten, så det blir på en måte et litt mindre dramatisk tall enn ved å regne bare en del av kvotegrunnlaget som grunnlag for det. Når vi har godkjent at Aker Seafoods får overta trålerne – det er trålerne som på en måte er det vi styrer over – er det fordi dette tidligere var en industrieid del av flåten, så det har ikke foregått noen overføring av en fiskereid del av flåten til industri. Derimot har vi nettopp sagt nei til overføring av en fiskereid flåte til industri. Så har vi visse begrensninger knyttet til sju kvoteandeler pr. anlegg eller ni pr. konsern, så det er allerede begrensninger, begrensninger som var nødvendige, viste det seg da Aker Seafoods overtok Westfish og Nordic Sea. Jeg oppfatter at det langs kysten er stor tilfredshet med at et seriøst selskap, som har vist at de tenker langsiktig og får det til i Finnmark og Lofoten, nå får et større innslag i norsk fiskerinæring, til beste for distriktene og til beste for verdiskapingen i næringen.