Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Endeleg har vi ei regjering som innfrir i høve til dei store forventningane ute i folket om større satsing og meir pengar til samferdsel og gode kommunikasjonar. Budsjettinnstillinga som no ligg føre, er historisk. Aldri før har ei regjering greidd å levere på veg og bane i høve til Nasjonal transportplan. Aldri før! Dette er eg stolt av. Eg er stolt av å vere ein del av eit lag som no leverer i høve til lovnadane i valkampen. Dette veit eg vert lagt merke til ute blant folk flest. Samla budsjett for samferdsel er no på heile 23,6 milliardar kr. I Soria Moria-erklæringa lova vi sterkare satsing på samferdsel, og vi held det vi lova. No ser vi det positive i at folket har fått ei fleirtalsregjering, ei regjering som byggjer politikken sin på ei ny og betre retning, ei retning som byggjer landet og gir enkeltmennesket eit betre liv, ei retning som gir familiane større tryggleik for helse, barn og arbeid, og ikkje minst ei regjering som gir næringslivet betre rammevilkår for å utvikle, marknadsføre og selje produkta sine. Dette skal danne grunnlaget for å ta heile landet i bruk. I den samanhengen er kanskje samferdsel viktigast av alt. Vi skal byggje vegar, bruer og tunnelar for å dempe avstandsulempene. Vi skal byggje ein infrastruktur som gjer transporten enklare for næringslivet. I dette ligg det ein vesentleg vilje til å finne logistikknutepunkt som gjer det mogleg å utnytte forskjellige transportformer, til beste for alle. For all politikk innafor samferdsel skal sikkerheita liggje som ein grunnplanke. Vi skal jobbe aktivt for å nærme oss nullvisjonen. Alle har rett på sikre vegar, vegar som foreldra kan sende borna sine til skulen på utan å føle seg utrygge. Vedlikehald og rassikring har derfor vore to viktige og sentrale element i budsjettprosessen. Begge desse postane har fått ein vesentleg auke. Auken i etterslepet er no stansa. Vi raud-grøne har som målsetjing å føre vidare NTP-nivået for resten av perioden. I tillegg skal etterslepet for 2006 dekkjast inn. I mange delar av Kyst-Noreg er ferjer ei vesentleg kjelde til både glede og frustrasjon. Fem nye gassferjer kjem i drift i løpet av 2007. Desse vert hypermoderne trafikkmaskiner som også tek miljøutfordringane på alvor. Den nye teknologien som vi no tileignar oss gjennom ferjebygging, må kunne overførast til bygging av andre typar skip. For å få meir transport over på sjø er det nødvendig å etablere logistikknutepunkt for sjøtransport. Samtidig er utdjuping og vidareutvikling av fleire av fiskerihamnene våre heilt nødvendig. I mange av desse hamnene ligg moderne fiskeforedlingsbedrifter og næringsmiddelindustri som må kjøpe og hente alt råstoffet sitt med trailer frå andre mottaksanlegg, fordi fiskebåten ikkje lenger flyt inn til anlegga. Ferdigprodukta må på same måten ut av desse bedriftene. Eg er redd desse bedriftene til slutt taper i konkurransen. Derfor eg er glad for at vi har fått med ein merknad om dette i budsjettinnstillinga. Opprusting av tunnelar er ein annan merknad som eg er glad for. Vedlikehaldet av Freifjordtunnelen i Møre og Romsdal har vorte skuva ut i tid. Dersom det vert teke lokalt initiativ til forskottering, får vi starte på vedlikehaldet av denne viktige innfartsvegen til Kristiansund i 2007. Ei anna viktig sak for kysten er Stad skipstunell. Regjeringa har no vedteke å utgreie dette prosjektet vidare. Utgreiingar som hittil er utførde, gir ikkje grunnlag for å gjennomføre prosjektet. Regjeringa vil no setje i gang utgreiingar for å klarleggje konsekvensane av å utvide tunneldimensjonane, slik at Hurtigruta og andre fartøy opptil 16 000 bruttotonn kan nytte tunnelen. Ein tunnel med slike dimensjonar vil revolusjonere moglegheita for å frakte gods og passasjerar forbi det farlegaste havstykket på kysten vår. Saman med nye moglegheiter for hurtigbåtruter, reiseliv og turisme vil dette prosjektet heilt klart få stor samfunnsnytte. Samstundes vil eit slikt prosjekt gi eit vesentleg bidrag i høve til målsetjinga vår om å få meir gods over frå land til sjø.