Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Det har snart gått elleve måneder siden den såkalte kvotemeldingen ble lagt fram, og i det knappe året som har gått, har det vært en livlig debatt, tidvis med høy temperatur, om innholdet i meldingen og forslagene som ble fremmet der. Jeg vil våge å påstå at det er sjelden i Stortingets arbeid med en enkeltsak at prosesser med høringer, dialogmøter, interne drøftinger partiene imellom og offentlig ordskifte i pressen er så omfattende. Det er bra, for gjennom den brede og opplyste meningsutvekslingen som har vært, har det avtegnet seg hvilke av forslagene i meldingen som har støtte i næringen, og hvilke en samlet næring har advart mot. Når Stortinget i dag behandler innstillingen om kvotemeldingen, er det to forhold jeg vil trekke fram som særlig viktige, sett fra vårt ståsted i Kristelig Folkeparti. For det første: Flertallet i komiteen støtter forslag fra regjeringen som vil forenkle kvoteordningen og gjøre den mer oversiktlig. Det gjelder f.eks. forslag om å innføre fiskeritillatelser med tilhørende faste kvotefaktorer for alle fartøy og å gå over til faktisk lengde som eneste målestokk for lengdegruppene i kystflåten. Det vil da bli opprettet en markedsplass for kvoteutveksling innenfor kvoteåret, noe som vil gjøre det mulig å optimalisere fisket for hvert enkelt rederi helt ned på fartøynivå. For det andre: Flertallet i komiteen viderefører tradisjonen med å lytte til næringen når viktige fiskeripolitiske spørsmål skal avklares. Derfor har vi blitt enige om ikke å innføre en statlig kvotebeholdning. Det vil heller ikke bli åpnet for en forlengelse av tidsbegrensningen for strukturkvoter på 15 år. Begge disse beslutningene er tatt etter entydige råd fra næringen og ikke som følge av press fra opposisjonen. På vegne av Kristelig Folkeparti er jeg svært glad for enigheten som er oppnådd om disse punktene etter en åpen og god dialog mellom regjeringspartiene, Fremskrittspartiet og politisk ledelse i Fiskeridepartementet. I dagene før og etter at næringskomiteen avga innstillingen om kvotemeldingen, har det vært høylytte krav fra opposisjonen om at Stortingets behandling av kvotemeldingen måtte utsettes på grunn av Riksrevisjonens rapport om kvotesystemet i kyst- og havfisket. Det samsvarer ikke med det som næringen selv ønsker. Både ledelsen i Norges Fiskarlag og Fiskebåt har klart og tydelig gitt uttrykk for at kvotemeldingen må behandles av Stortinget nå, og at det ikke er noe i Riksrevisjonens rapport som tilsier at behandlingen må utsettes. Den vil i sin tid få en grundig behandling. Rapporten beskriver en utvikling som er et resultat av hovedlinjen i fiskeripolitikken som det har vært bred enighet om siden begynnelsen av 2000-tallet. Regjeringen Stoltenberg II innførte ordningen med strukturkvoter med tidsbegrensning i 2005, og hensikten var å tilpasse antall fartøy og aktive fiskere til ressursgrunnlaget for å bevare lønnsomheten i fiskerinæringen. Denne politikken har vært videreført av Solberg-regjeringen under ulike fiskeriministere, og resultatet er at det i dag er meget god lønnsomhet i alle flåtegrupper, sammenlignet med de fleste andre næringer. I komitéinnstillingen til kvotemeldingen, som ble avgitt den 30. april, går det som sagt klart fram at det ikke vil bli åpnet for en forlengelse av strukturkvotene på 15 år. Dermed blir den opprinnelige tidsbegrensningen opprettholdt, og strukturkvotene vil bli tilbakeført til alle fartøy i de respektive flåtegruppene i stor skala fra utgangen av 2027 og utover. De høylytte påstandene fra opposisjonspartiene om sentralisering og konsentrasjon av kvotegrunnlag på færre fartøy er altså langt på vei grunnløse. Ved utløpet av tidsbegrensningen for strukturkvotene vil denne prosessen bli reversert i tråd med det som har vært forutsetningen helt siden den rød-grønne regjeringen åpnet for tidsbegrenset strukturering, i 2005. Jeg vil videre understreke at regjeringen i kvotemeldingen foreslår å gå bort fra ordningen med hjemmelslengde som et viktig tiltak for å stoppe glidningen mot konsentrasjon av kvoter på større fartøy i kystflåten. Ved å innføre faktisk lengde som eneste målestokk for lengdegruppene i Finnmarksmodellen blir det satt en effektiv stopper for den utviklingen. Det har vært en sterk økning i prisingen av kvoter de siste årene. Det gjelder særlig lokale grupper på under elleve meter i kystflåten, der næringsutøverne siden 2011 har kunnet drive samfiske med seg selv. Riksrevisjonen påpeker at samfiskeordningen i vesentlig grad har bidratt til prisøkningen for kvoter fordi den i realiteten har fungert som en strukturordning uten noen form for avkorting. Som et mottiltak mot denne utviklingen, initiert av de rød-grønne partiene, som innførte ordningen i 2011, foreslår regjeringen i kvotemeldingen å avvikle ordningen med samfiske med seg selv gjennom en næringsfinansiert kondemneringsordning. Det gis en frist fram til 31. desember 2025 for omstilling for dem som i dag driver samfiske med seg selv. Det åpnes ikke for strukturering i denne flåtegruppen, men reelt samfiske vil fortsatt være tillatt. Alt i alt kan vi i Kristelig Folkeparti konstatere at konklusjonene til flertallet i næringskomiteen i stor grad samsvarer med Kristelig Folkepartis program og Granavolden-plattformen. Vi ser derfor en ekstra grunn til å takke partiene som utgjør flertallet, for god dialog og gode løsninger for fiskerinæringen.