Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 1998-12-01:
Stortingsrepresentantene John I. Alvheim og jeg fremmet den 26. mars d.å. et privat forslag om at Regjeringen i forbindelse med årets trygdeoppgjør skulle komme tilbake til Stortinget med forslag om at pensjonsytelser som samlet utgjør mindre enn 2G, skulle holdes utenfor samordningen. Dette lot seg ikke gjøre da flertallet i sosialkomiteen valgte ikke å behandle dette forslaget før nå. Jeg har forståelse for at dette er en sak som krever en videre utredning fra departementets side. Men det er ikke riktig, slik jeg ser det, at man må foreta en total gjennomgang av hele samordningssystemet før man kan ta stilling til dette forslaget. Det er en realitet at en slik total gjennomgang av samordningen av de offentlige tjenestepensjonene vil kunne ta rimelig lang tid. Og i mellomtiden er det en rekke pensjonister som føler at de ikke får uttelling for det de har betalt inn til sin pensjonsordning i det offentlige. Det er en rekke pensjonister som har hatt små stillingsbrøker og som nå er blitt minstepensjonister som følge av økningen i minstepensjonen, som heldigvis fikk flertall i trygdeoppgjøret i år. Det er for å fange opp den urett som er blitt disse pensjonistene til del, at vi fra Fremskrittspartiet har fremmet dette forslaget. Men vi må bare beklage at komiteens flertall ikke er villig til å få hurtig vurdert hvordan man skal rette opp denne uretten som føles av en rekke av disse pensjonistene. Det er interessant å legge merke til hva Jan-Tore Strandås i Kommuneforbundet sier til Kommunal Rapport nr. 10 den 20. mars i år: «-De pengene våre medlemmer og kommunene har innbetalt til KLP tilhører de ansatte.» Det sies videre at både Norsk Kommuneforbund og YS krever at de 12 000 ekstra kronene til minstepensjonistene holdes utenfor samordningsloven. På Stortinget har partier gjort helomvending i pensjonssaken i forhold til hva de mente da samordningsloven ble drøftet i 1991. Bare Fremskrittspartiet mener det samme som før, og jeg tillater meg å vise til den samme artikkelen hvor det går fram at Kristelig Folkeparti, Høyre, Venstre, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet stod bak en flertallsmerknad i forbindelse med gjennomgangen i 1991. Og det er dessverre bare Fremskrittspartiet som nå står tilbake på det de sa da. Det er også interessant å legge merke til følgende utsagn fra Jan-Tore Strandås: «Jeg regner med at Ap vil stille seg bak våre krav. Noe annet vil være oppsiktsvekkende.» Dette står i den samme artikkelen under overskriften «Ansatte fraranes oppsparte midler». Det er en kjensgjerning at dersom Arbeiderpartiet støtter Fremskrittspartiets forslag, får dette flertall i tråd med det som bl.a. Kommuneforbundet og YS har uttalt i den samme artikkelen i Kommunal Rapport. Hvis Arbeiderpartiet dermed står på sitt standpunkt, vil det ta lang tid før vi får en mulighet til å rette opp den skjevhet som er blitt disse organisasjonenes medlemmer til del. Dette vil Fremskrittspartiet sterkt advare mot, da dette er en sak hvor det går an å avgrense utredningen til å gjelde dem som har pensjoner opp til 2G. Det er viktig at denne saken legges frem for Stortinget før trygdeoppgjøret 1999, slik at ikke enda flere blir rammet av denne uretten. For det er en urett når det ikke blir gitt en gjenytelse for det man faktisk er blitt tvunget til å betale inn gjennom trekk på lønnsslippen. Så jeg håper at Arbeiderpartiet her vil ta fornuften fangen og stemme for dette forslaget som de samme organisasjonene som utgjør storparten av Arbeiderpartiets medlemsmasse, nå forlanger at Arbeiderpartiet faktisk gjør, slik det sies i artikkelen den 20. mars. Subsidiært vil Fremskrittspartiet måtte støtte den totale gjennomgangen av samordningsloven, slik at man i hvert fall ikke risikerer at dette aldri blir gjort noe med, men jeg frykter at dette vil ta veldig lang tid, og jeg håper, dersom sosialministeren skal ha ordet i denne saken, at hun vil antyde hvilken tidsperiode vi snakker om her. Jeg frykter det vil ta mange år.