Erna Solberg (Høyre), 2016-03-15:
La meg først få takke interpellanten for å ta opp et viktig tema som er helt grunnleggende for regjeringens arbeid og helt sikkert også for alle andre partiers arbeid fremover: hvordan vi skal legge til rette for entreprenørskap og nyskaping, slik at vi løser de store utfordringene Norge står overfor. Norge er på vei fra å være i en særstilling og inn i en lang omstillingsperiode. Vi trenger å fornye både offentlig sektor og næringslivet vårt. Derfor mener regjeringen det er viktig å gjøre hverdagen enklere for bedrifter og folk, bruke samfunnets ressurser mest mulig effektivt og styrke konkurransekraften i næringslivet. Den omstillingen vi står overfor, krever fornyelse i eksisterende næringsliv, og den krever etablering av nytt næringsliv. Derfor trenger vi flere gründere som etablerer og utvikler morgendagens arbeidsplasser, og som bidrar til den nødvendige overgangen vi står foran – til et grønnere og mer kunnskapsbasert næringsliv. Produktivitetskommisjonens rapport som nylig ble lagt frem, viser en utvikling hvor produktivitetsveksten har falt de siste årene. Videreutviklingen av vår velferd forutsetter at vi øker produktivitetsveksten. Trine Skei Grande peker på en rekke utfordringer for det norske samfunnet. Det er viktig bl.a. å understreke det sentralbanksjefen sa i sin årstale: Etter to tiår som kan beskrives som en gullalder, er norsk økonomi inne i en krevende periode. Vi har hele tiden visst at en langvarig oljedrevet oppgang en gang måtte ta slutt, enten fordi aktivitetsnivået er over toppen, eller som følge av et oljeprisfall. Nå er vi der. Derfor ser vi også at vi har økende ledighet, særlig i kystfylkene. Det rammer bedrifter, det rammer enkeltpersoner, og det rammer familier. Samtidig ser vi noen lyspunkt i norsk økonomi – med lav oljepris har kronen svekket seg. Det er positivt for den eksportorienterte fastlandsindustrien. Derfor kunne vi se at sjømatnæringen i Norge hadde eksportrekord i fjor, og den fortsetter inn i dette året med vekst så langt i år på 24 pst. sammenlignet med rekorden fra 2015. En annen utfordring vi står overfor, er at det kommer mange flyktninger som skal inn i det norske arbeidsmarkedet. Jeg er enig i at dette på kort sikt er en utfordring for det norske samfunnet. Samtidig er det viktig at vi tar vare på at det på lang sikt også er en mulighet for oss. Så krever overgangen til det klimanøytrale samfunnet store omstillinger i norsk næringsliv. Klimatrusselen i seg selv er et sterkt argument for omstilling av norsk økonomi. Det er helt avgjørende at verden lykkes med å redusere omfanget av menneskeskapte klimaendringer. I et fremtidig lavutslippssamfunn vil verdiskaping som ikke innebærer skadelige utslipp av klimagasser, være et konkurransefortrinn. Norsk næringsliv må rustes for å delta i denne konkurransen. Regjeringen har som ambisjon at Norge skal bli et av de mest innovative landene i Europa. Derfor har regjeringen – veldig ofte i samarbeid med Venstre – fremmet en rekke initiativ som skal bidra til å styrke nyskaping og verdiskaping. Det dreier seg om å se mulighetene og utnytte fortrinnene våre. Det er helt nødvendig fremover hvis vi skal lykkes med å ha et mangfold av næringer i dette landet som skaper og tar i bruk ny teknologi. For meg er det viktig å slå fast at vi ikke skal ha én vekstmotor i norsk økonomi i fremtiden, vi skal ha flere vekstmotorer. Derfor er det viktig å gjøre det vi gjør når det gjelder skatte- og avgiftslettelser og den store satsingen vi nå har på forskning og utvikling. Vi har satt av i overkant av 1 pst. av BNP til forskning og utvikling i 2016. Vi har lagt frem den første langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. I oktober la vi frem gründerplanen, hvor det er satt av over 400 mill. kr i år for å gjøre Norge til et bedre gründerland. Enklere tilgang på penger, kompetanse og nettverk er blant de viktigste grepene. Etter revidert nasjonalbudsjett i fjor innførte vi, etter initiativ fra Venstre, et pre-såkornfond på 40 mill. kr. Det er økt til 100 mill. kr i 2016. Dette delfinansierer staten sammen med private investorer. Det gjør at man kan investere i unge, innovative bedrifter – et tiltak som Venstre har vært en pådriver for å iverksette, og som regjeringen nå følger opp. Akkurat nå er næringsministeren sammen med Venstre på StartupLab her i Oslo for å presentere utlysningen av årets midler i østlandsregionen. Et annet gründertiltak er etablerertilskuddsordningen. Den styrket vi i 2015 med 110 mill. kr. Dermed fikk 938 gründere i 2015 støtte i den vanskelige tidligfasen. Det er dobbelt så mange som året før. I år har vi gjennom budsjettforliket styrket ordningen med ytterligere 150 mill. kr. Dette vil gi enda flere gründere støtte til å realisere sine prosjekter. Det gir gründere som har nye ideer med stort potensial, mulighet til å få tilskudd. Derfor er vi fra regjeringens side opptatt av å legge til rette for at folk kan skape sin egen arbeidsplass, og aller helst skape arbeidsplasser til mange flere. Jeg er glad for at representanten Skei Grande tar opp de sosiale rettighetene for selvstendig næringsdrivende. Jeg kan varsle at regjeringen vil gjøre en gjennomgang av vilkårene for selvstendig næringsdrivende, spesielt med henblikk på forholdet mellom innbetalinger til folketrygden og sosiale rettigheter. Det er mange temaer en kunne tatt opp som bidrar til veksten – forenklingsarbeid, veisatsingen – men jeg har lyst til å si at det er viktig at vi har rom til å stimulere dem som har nye, gode ideer. Ordningene regjeringen har fremmet for å bidra til å løfte gründerånden og fornyelse, er bl.a. SkatteFUNN, FORNY2020 og BIA. Det vi ser, er at alle disse ordningene har økt popularitet i en vanskelig situasjon. Brukerstyrt innovasjonsarena, BIA, kan tas som et eksempel. Fra starten i 2006 og frem til 2015 er det delt ut 4,4 mrd. kr til 520 prosjekter. En krone i offentlig støtte utløser om lag to kroner fra andre kilder, i hovedsak private. Det betyr at denne ordningen har mobilisert FoU-aktiviteter i næringslivet på minst 12 mrd. kr. Det har ført til 900 nye produkter, tjenester og prosesser og 160 nye bedrifter eller forskningsområder. Anslagsvis har dette gitt verdier for over 30 mrd. kr. I 2016 er det gitt tilsagn om støtte til 50 prosjekter med en ramme for tildelinger på 530 mill. kr. Dette er et viktig eksempel, men det er også viktig å se på hvordan vi bidrar til balansen i hvordan det offentlige fungerer. Fremtidens løsninger vil ofte komme i samspillet mellom offentlig og privat sektor. Dette gjør at det er viktig hvordan vi etterspør innovasjon fra det offentlige. Offentlig sektor er hjemmemarked for norsk næringsliv, ofte også på nye områder, og det kan bidra til at ny kunnskap tas i bruk. Dette gjelder bl.a. for velferdsteknologi, som bygger på samspillet mellom brukerne, offentlig sektor, næringslivet og forskningsmiljøene. Regjeringen vil legge til rette, bl.a. gjennom å forenkle anskaffelsesregelverket, styrke arbeidet med standardiseringen innenfor e-helse og velferdsteknologi og ved økt satsing på Nasjonalt program for leverandørutvikling. Dette gir flere prosjekter der kommuner og offentlige etater samarbeider med næringslivet om å finne bedre løsninger. Det å være kreativ i innkjøpet er for mange nyoppstartede selskap utrolig viktig, for de opplever at de vanlige prosessene fra det offentlige gjør det vanskelig å komme inn med sine nye produkter. Vi har også sett noen gode eksempler på det grønne skiftet den senere tiden. Hydro besluttet i februar å investere 4,3 mrd. kr i et fullskala pilotanlegg for energi- og klimaeffektiv aluminiumproduksjon på Karmøy. Få dager etter offentliggjorde Elkem Solar at de vil starte opp produksjon i RECs gamle fabrikklokaler på Herøya i Porsgrunn. Regjeringen ga tillatelse til kvartsgruver for Elkem til denne typen produksjon i Mo i Rana. For noen uker siden besluttet Statkraft å investere 11 mrd. kr i vindkraft på Fosen og i Snillfjord-området. Dette er store grønne omstillingsprosjekter, og jeg har lyst til å benytte anledningen til å takke Venstre og Kristelig Folkeparti for den aktive deltagelsen de har hatt i dette. Det er mange gode eksempler på at også innvandrere kommer godt i gang med gründerskap. Jeg vil på overtid nå bare få lov til å nevne to: Den ene er Nasim Rizvi, som startet et selskap som produserer halal barnemat. Hun har erobret det norske markedet og har nå begynt på Storbritannias marked. Seriegründeren Shafi Adan startet undervisningsselskapet Golden Academy AS som tilbyr leksehjelp. Dette er eksempler på at mange av våre nye statsborgere kan komme til å bidra med mye nytt og mange arbeidsplasser i årene som kommer.