Jan Petter Rasmussen (Arbeiderpartiet), 2000-05-25:
Det som gjorde at det var nødvendig å ta ordet en gang til, var representanten Tor Nymos innlegg. Så ble det også sagt noe fra representanten Ågot Valle som jeg gjerne kan kommentere litt. Det virker på meg som om representanten Tor Nymo, når det er snakk om Schengen og Europol, på en måte er programforpliktet til å si noe imot uten at det nødvendigvis bygger på realiteter. En ting som han ikke nevnte – for å ta det med Schengen først – men som det står noe om i merknaden hans, er at han ikke kan slutte seg til merknaden fra resten av komiteen som går på de mulighetene som ligger i Schengen når det gjelder det rettslige samarbeidet i framtiden. Det er egentlig helt utrolig ikke å kunne slutte seg til det, for der bygger en utelukkende på stortingsmeldingen som ble lagt fram av den forrige regjeringen. Der sies det spesielt at bestemmelsene i forhold til Schengen sier at en kan utvide anvendelsesområdet fra anmodning om gjensidig hjelp og gi adgang til ytterligere forenklet oversendelse av rettsanmodninger. Jeg går ut fra at Tor Nymo også var en del av det parlamentariske grunnlaget for den forrige regjeringen, og det er utrolig at han ikke støtter en sak som dette, som helt klart gir en ytterligere mulighet for et rettslig samarbeid mellom statene. Når det gjelder dette med personvern og rettsikkerhet, så gikk jeg inn på det i hovedinnlegget mitt, og jeg tror jeg vil snu det litt på hodet. Altså: Hva var Europols utgangspunkt? Europols utgangspunkt for møtet i Norge var nettopp at tredjeland skal ha tilstrekkelig høyt nivå på disse feltene. I tillegg vet vi jo at den personopplysningsloven som nettopp er vedtatt, bygger på EUs direktiv, slik at vi på mange måter allerede er inne i dette på lik linje med det som EU-landene legger til grunn. Og det er ikke riktig å tro at vi nødvendigvis er verdensmestre, eller europamestre i dette tilfellet, på alle områder. Det er en betingelse fra Europols side at Norge er god nok på dette feltet. Så pekes det også i merknaden fra Tor Nymo på Datatilsynet og politiet når det gjelder dette med personopplysninger. I forbindelse med den nevnte loven har vi nettopp sagt at politiregistre er spesielle. Der dreier det seg om registre som en bruker i tilknytning til oppklaring av kriminalitet. Derfor har vi sagt at det er nødvendig å utarbeide spesielle regler for håndteringer av den type registre, og det arbeidet er selvfølgelig departementet nå i gang med. Å sette likhetstegn mellom alle andre typer registre og politiregistre er ikke riktig. Så nevner Ågot Valle også litt i forhold til det som går på personvern og registrering. Hun nevner bl.a. dette som går på seksuell legning, religiøs tilknytning, osv. Nå vet ikke jeg om Ågot Valle var aktiv i debatten vi hadde om personopplysningsloven – det kan jeg ikke huske – men det er klart at dette er opplysninger som inngår i de såkalte sensitive opplysninger med spesielle regler, og det ligger inne i norsk personopplysningslovgivning. Hvorledes det vil bli i forhold til politiregistrene, vil jo vise seg, men det er jo spesielle data, som skal håndteres deretter. Men igjen minner jeg om at nå snakker vi om politiregistre i denne sammenheng. Når det gjelder Europols datasystem, er det i brevet fra departementet skrevet noe om det. Jeg kan sitere litt av det som står der: «Foreløpig er det uklart om det kan tenkes å være aktuelt med avtale om direkte tilknytning til Europols datasystem(TECS) (TECS) Jeg føler derfor at en del av de tingene som kom opp her, som selvfølgelig er veldig viktige ting, er vel ivaretatt med det som er tilrettelagt fra departementet, og det som komiteen har gjort i sitt arbeid.