Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2015-03-17:
Denne saken gjelder altså et representantforslag fra Senterpartiet om å endre innretningen på energimerkeordningen for bygg for å gjøre det lettere for fjernvarmetilknyttede bygg å oppnå energikarakter A. Det har nødvendigvis fått en nokså teknisk og detaljpreget behandling i komiteen, og det samme kommer kanskje til å gjelde denne debatten, så jeg synes det er viktig å minne om hensikten med energimerking av bygg. Ordningen trådte altså i kraft i 2010 med bakgrunn i EUs bygningsenergidirektiv, og siden da har det vært obligatorisk med energiattest for både eksisterende og nye bygg som selges eller leies ut i Norge. Formålet med ordningen er å sikre informasjon til markedet om bygningers energibruk og forbedringsmuligheter, skape større interesse for energieffektiviseringstiltak, og gi en riktigere verdsetting når boliger og bygninger selges eller leies ut. Bygg står for 40 pst. av energibruken i Norge. Det er altså et kjempepotensial for energieffektivisering og energisparing i en veldig viktig sektor vi her snakker om. Det er mye ved energimerkeordningen for bygg som kan bli bedre. Det har også kommet fram under behandlingen av dette forslaget, og det er noe som alle partier virker å være enige om. Representantforslaget gjaldt opprinnelig muligheten for fjernvarmetilknyttede bygg spesifikt til å oppnå høy energikarakter. Energikarakteren beregnes i dag ut fra såkalt levert energi, dvs. den energimengden som i praksis krysser bygningsvegg eller tomtegrense. For fjernvarmetilknyttede bygg kan dette gjøre at de kommer dårligere ut når energikarakteren skal beregnes, og det er en av flere utfordringer med energimerkeordningen i dag. Samtidig gjør tilknytningsplikten, som er et politisk virkemiddel, at det framstår ekstra urimelig for byggeiere og fjernvarmebransjen i de tilfellene hvor denne plikten kommer i veien for å kunne oppnå beste energikarakter. Det er imidlertid viktig å presisere at det allerede i dag finnes mange bygg som er tilknyttet fjernvarme, som har energikarakter A – dette til tross for at det skal være veldig vanskelig å oppnå karakter A, fordi den stiller høye krav til bygningskroppen, uavhengig av energibærer. For De Grønne har det vært et mål at Stortinget uttaler seg om det prinsipielle i ordningen og om hva man mener skal vektlegges, uten å gå i detalj på de tekniske innretningene. Her har vi i alle fall også Arbeiderpartiet og Venstre med oss i denne saken. Målet må være at bygningskroppen er best mulig og kan utnytte energien godt, og at det er den mest hensiktsmessige oppvarmingen og kjølingen som benyttes for hvert enkelt bygg. Derfor mener et flertall i komiteen at en på nytt må se på hvordan karakteren for hvert enkelt bygg settes. Energimerkeordningen skal nå uansett gjennomgås på grunn av revideringen av EUs bygningsenergidirektiv, og denne oppdateringen bør skje uten unødvendige forsinkelser. Regjeringen har gjennom denne behandlingen fått flere tydelige signaler fra Stortinget å ta med seg i arbeidet, og jeg vil derfor takke Senterpartiet for å ha tatt initiativ i saken. Et mindretall bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og De Grønne mener energimerkeordningen bør endres, slik at bygninger som er tilknyttet fjernvarmenett eller har lokale bioenergiløsninger, som også kanskje kommer uforholdsmessig dårlig ut med dagens ordning, oppnår samme karakter som et identisk bygg med varmepumpe. Vi mener det vil bidra til å rette opp i dagens skjevhet i ordningen. Til slutt: Fortsatt bruker en del fjernvarmeselskaper fossil fyringsolje og gass. Et flertall i komiteen går inn for å be regjeringen legge fram flere virkemidler som bidrar til å gjøre fjernvarme fossilfri og effektiv, for å oppfylle målsettingene i klimaforliket. Dessverre ser det ut til at Kristelig Folkeparti, sammen med Høyre og Fremskrittspartiet, setter ned foten for dette forslaget. Jeg vil med dette anbefale flertallsforslaget om virkemidler for å fase ut fossil olje og fossil gass i fjernvarme og gjøre fjernvarme mest mulig ressurseffektiv. Jeg tar også opp de to mindretallsforslagene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og De Grønne.