Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2020-05-12:
Jeg synes innleggene så langt i debatten på en god måte belyser den kompleksiteten som er knyttet til denne saken. Norske myndigheter har i flere år og under skiftende regjeringer lagt til grunn en balansert holdning til Israel–Palestina-konflikten. Grunnposisjonene våre bygger på en bred, tverrpolitisk enighet. Hovedlinjene i den norske engasjementspolitikken ligger fast, også under denne regjeringa. Det er bare en forhandlet tostatsløsning som kan skape varig fred mellom partene. Regjeringa anser de israelske bosettingene på okkupert område som folkerettsstridige, og det gir vi uttrykk for med jevne mellomrom. De utgjør et hinder for en framforhandlet tostatsløsning. Det norske standpunktet er forankret i resolusjoner fra FNs sikkerhetsråd og i vurderingen fra Den internasjonale domstolen i Haag. FNs sikkerhetsråd har bedt FNs medlemsstater om å avstå fra å yte assistanse til Israel i forbindelse med de israelske bosettingene. Den internasjonale domstolen i Haag har slått fast at tredjestater har en forpliktelse til å unnlate å støtte opp under bosettingene. For Norge innebærer dette en forpliktelse til ikke sjøl å iverksette støttende tiltak og til å motvirke aktiviteter som støtter opp under de ulovlige bosettingene. Denne forpliktelsen er fulgt opp fra norsk side på flere måter, bl.a. gjennom avgrensning av det geografiske anvendelsesområdet for EFTAs frihandelsavtale med Israel, som flere har vært inne på. Samtidig har verken denne eller tidligere regjeringer funnet det formålstjenlig å innføre obligatorisk forbrukerrettet merking av varer fra de israelske bosettingene. Som forslagsstillerne sjøl peker på, har en sånn merkeordning vært gjenstand for debatt i flere år. Forslag om det har blitt nedstemt i Stortinget i flere omganger den siste tida – i desember 2017 og senest i juni 2019. Det er et uttrykk for den kompleksiteten som er knyttet til saken. Norge har nære, langvarige og vennskapelige forbindelser med både israelere og palestinere. Partene oppfatter oss som upartiske og konsistente. Vi har høy tillit fra sentrale aktører i konflikten. Det at Norge anses som en forutsigbar partner, har vært avgjørende for å kunne bidra i det overordnede arbeidet for en fredsavtale og en tostatsløsning. Et bredt kontaktnett og nært samarbeid med partene har understøttet vårt mangeårige lederskap av giverlandsgruppa for Palestina, AHLC. Gjennom giverlandsgruppa jobber vi for å styrke det institusjonelle og økonomiske grunnlaget for tostatsløsningen. Det er det eneste organet hvor partene, sammen med giverne, EU, USA og andre, møtes regelmessig, to ganger i året. Det er også der vi legger grunnlaget for å løse utfordringer mellom partene mellom møtene. Det betyr ikke at Norge holder tilbake kritikk som er berettiget. I vår kontakt med israelske og palestinske myndigheter er vi tydelige på at folkeretten må respekteres. Israel er godt kjent med norske synspunkter på bosettingene. En mulig konsekvens av representantforslaget vil kunne være at vår balanserte tilnærming blir trukket i tvil. Restriktive tiltak rettet mot én part kan tolkes som at vi velger side i konflikten. Hvis det skjer, vil det kunne redusere våre påvirkningsmuligheter overfor partene og gjøre forhandlingssporet enda mer krevende. Det er redegjort godt, både fra saksordføreren og andre, for innholdet i det EU-domstolen kom med av uttalelser i november. Jeg skal ikke gjenta for mye av det som står i svarbrevet jeg sendte til Stortinget, men, som jeg skrev i svaret, er de ulike sidene i denne saken til vurdering i regjeringa. Den vurderingsprosessen inneholder også å ta stilling til om det foreligger særnorske hensyn som tilsier at norsk regelverk bør fravike fra tilsvarende regelverk i EU i denne aktuelle saken. I møtet med den skiftende konteksten på bakken må vi stadig foreta vanskelige avveininger. I konfliktsituasjoner som dette er det ofte en krevende balansegang der ulike tiltak og virkemidler for å legge press på partene må vurderes opp mot hverandre. Regjeringa jobber for å få partene tilbake til forhandlingsbordet. Det er den overordnede målsettingen med arbeidet vårt, særlig i AHLC. Det ble sagt fra representanten Petter Eide at man i liten grad la vekt på de politiske forholdene. Jeg mener at det tvert imot er det vi gjør. Vi legger stor vekt på de politiske forholdene og den helt spesielle og unike rollen Norge har, som kan bidra positivt i situasjonen.