trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Den viktigste rammebetingelsen – kanskje – for å lykkes med havvind er at en er villig til å tildele tilstrekkelig med areal. Det er jo det vi veldig tydelig tilkjennegir i dag, så det er det aller viktigste virkemidlet. Da sier allerede mange i industrien at hvis arealet blir stort nok, skal de klare å skalere og foreta teknologiutvikling og industrialisering som gjør dette kommersielt interessant. Når det gjelder oljeselskapene og pålegg om elektrifisering, håper jeg virkelig at oljeselskapene gjennom det vi har presentert i dag, ser mulighetene for å bruke havvind som en viktig innsatsfaktor i å redusere klimagassutslippene med 50 pst. fram til 2030. Jeg mener virkelig – og håper, som sagt – at disse bør engasjere seg sterkt i dette og være en viktig bidragsyter for at vi lykkes. Jeg er helt overbevist om at aktørene på norsk sokkel vil bidra til det. Så var det det siste, om vi trenger noen flere statlige aktører: Jeg mener at Equinor er et godt eksempel når det gjelder havvindsatsing. Statkraft har interessen, og vi eier ...(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Aller først: Det vi har presentert i dag, er helt konkret et rammeverk for hvordan vi skal lykkes med havvindutbyggingen i Norge, og hvordan vi skal legge et viktig grunnlag for utviklingen av energinasjonen Norge. Det vi har presentert i dag, er ikke et tillegg til tilleggsmeldingen, det er regjeringens ambisjon. Så håper jeg, som jeg sa i svaret mitt til representanten Astrup, at Stortinget faktisk tar tak i det, for jeg tror at om vi skal lykkes med sånne framtidsbilder, er det viktig at vi faktisk legger et så bredt som mulig politisk grunnlag for å lykkes med de forutsetningene, sånn at en etablerer trygghet for at en tildeler areal i tråd med dette, og sånn at en på en måte kan investere, at en kan være med og ta risiko – kanskje tape på det første prosjektet for så å vinne på det neste. Det er en forutsetning for å lykkes. Det er sånn en har utviklet industri i 120 år i Norge, og det synes jeg vi skal fortsette med. Jeg håper som sagt at Stortinget også bredt slutter seg til dette.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er veldig enig med representanten i at vi er nødt til å legge grunnlaget for god sameksistens. Det betyr at vi må ha god dialog, ikke minst med fiskeriene. Jeg har hatt et møte med deler av fiskerinæringen og sagt at vi ønsker å ha dialog og lytte til og ta på alvor f.eks. fiskeriinteressene. Akkurat nå, i det som kommer, vil vi legge til rette for at vi starter med grunnundersøkelsene knyttet til dybder, bunnforhold osv. i Sørlige Nordsjø og Utsira Nord, og vi vil også starte opp miljøkartlegging så fort som overhodet mulig, slik at ikke de prosessene forsinker selve konsesjonsbehandlingen vår. Så jeg er helt enig. Vi jobber med dette, og det er viktig at vi lykkes med det. Vi har også sagt at de normale prosedyrene knyttet til konsesjonsbehandling forlater vi ikke, for det er forutsetningen for trygghet for at vi nettopp skal kunne ivareta ulike interesser i disse store prosjektene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er opptatt av å utvikle de mulighetene som ikke minst handler om utvikling av arbeidsplasser i Norge. Det å legge til rette for at vi kan utvikle industri, kraftforedlende industri, at vi kan få på plass batterifabrikker, hydrogenproduksjon osv., er særdeles viktig både med tanke på nye, trygge arbeidsplasser og også det grønne skiftet. Det er punkt 1. Derfor satser vi nå betydelig på havvind. Så er det ikke helt riktig det som blir sagt. Strømprisene vil gå ned med mer kraft. Alle prognoser viser at mer kraft inn i kraftsystemet bidrar til at prisene – prisbildet – blir noe lavere. Jeg er helt enig med representanten Marhaug i at nå er vi inne i en ekstrem situasjon. Det er ekstremt høye strømpriser, og jeg er veldig glad for at vi har fått en god løsning sammen med SV her i Stortinget om en ordning som gjør at vi reduserer kostnadene for folk når prisene på kraft er ekstremt høye, slik som de er i disse dager. Men mer kraft inn i markedet vil bety at en får noe lavere priser enn hva de ville vært uten den kraften.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg understreker at mer kraft vil bidra til lavere priser ut ifra det som er prisbildet, eventuelt uten at den kraften er tilgjengelig. Det andre som skal til for å få prisdempende effekter best mulig og raskt, er enøktiltak. Enøktiltak er også veldig viktige tiltak i den sammenhengen. Når det gjelder innrammingen av satsingen vår på havvind, sier vi veldig tydelig at vannkraften vår, som er juvelen i det norske kraftsystemet, må utvikles, med grunnlag i innfasing av havvind også, slik at vi understøtter energisikkerheten og forutsetningen for at vi kan lykkes med rimelige priser til industri, næringsliv og folk.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil starte med å understreke at da vi overtok regjeringskontorene, var det ingen spor etter en betydelig havvindsatsing i regjeringskontorene, heller ikke i Olje- og energidepartementet. Det som nå skapes, har vi skapt. Vi jobber hver dag med å lykkes med det. Når det gjelder de to første prosjektene, Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, går disse med kabler til Norge. Det er med på å styrke kraftsituasjonen i Norge og legge grunnlaget for at en kan foreta industrielle investeringer av stor betydning. I fortsettelsen og utviklingen av dette er også kabler som har kraftflyt begge veier, en del av løsningen for dette. Hvordan vi teknisk sett endelig skal utforme dette, er det for tidlig å si noe om akkurat nå. Det er viktig at vi tar gjennomtenkte og kloke beslutninger når vi ser hva det norske kraftsystemet da vil ha behov for. Vi er opptatt av å utvikle Norge med grunnlag i de fornybare ressursene vi har tilgjengelig.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det må representanten nesten spørre den danske energiministeren om, som jeg forstår har invitert til møtet. Norge er ikke en del av EU; det er vel derfor de har samlet seg. Jeg har også en oppfatning av at dette gjelder elhub-er som skal lanseres i Danmark, og de som har gitt sin tilslutning til det, som er viktig. Det jeg er veldig glad for, er at også Miljøpartiet De Grønne slutter opp om den ambisjonen som regjeringen har, om at vi skal bruke norsk sokkel til å produsere fornybar energi. Det er særdeles viktig, det har et enormt potensial. Jeg mener grunnlaget, slik det nå er lagt, er veldig viktig for å lykkes med dette. Vi har mange muligheter i dette, og kan vi lage brede, gode løsninger også, slik at industrien og de aktørene som nå er utålmodige etter å komme i gang, faktisk forstår at det er et bredt politisk flertall i Norge for å utvikle denne satsingen, vil det være bra.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Vi har i utgangspunktet politisk kontroll over kraften vår. Den eies av det offentlige og forvaltes av det offentlige, og det er egentlig veldig bra. Vi har nå et kraftsystem som i utgangspunktet ble innført i 1991, med den nye energiloven. Det har tjent Norge godt i den tiden vi har vært i fram til nå, men i løpet av det siste trekvart året har vi hatt en strømpriskrise som er veldig krevende, og som gjør at mulighetene blir noe redusert hvis dette skal vedvare. Så har vi et dramatisk bakteppe som også innvirker på dette – krigen i Ukraina og Europas utfasing av russisk olje og gass. Vi må på en måte gå gjennom den situasjonen vi er i nå, med litt nye øyne, og det gjør vi. Vi har allerede startet, satt ned en energikommisjon for å komme opp med gode tiltak for å sørge for at vi har tilstrekkelige mengder rimelig kraft også i fortsettelsen. Vi evaluerer vinteren i vinter, nettopp for å se på om det er andre ting vi burde gjort i tilknytning til den situasjonen som var. Så har vi i tillegg lansert havvindsatsingen, hvor vi understreker veldig tydelig at dette med energisikkerhet og forutsetningen for rimelige priser til husholdninger, industri og næringsliv er særdeles viktig. Jeg er veldig glad for det samarbeidet SV og regjeringspartiene har hatt om strømstøtteordningen, sånn at vi reduserer vanlige folks strømkostnader når prisene er ekstreme. Jeg er også glad for den forsterkningen som kom gjennom forhandlingene med SV fra høsten av, så jeg tror det er bra. I tillegg jobber vi nå med fastpriskontrakter, utvide mulighetene som ligger i det som kraftforedlende industri har hatt, også for øvrig næringsliv og husholdninger. Jeg tror det også kan være viktige grep. Jeg er villig til å snu alle steiner for å få en bedre situasjon i framtiden.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg har et veldig overordnet mål, og det er at Norge fortsatt skal være industriens førstevalg, legge grunnlag for investeringer, sørge for at vi får på plass nye, spennende grønne løsninger i industrien, med batterifabrikker, grønt hydrogen osv. Jeg har lyst til å understreke at bildet ikke er svart-hvitt. Når vi hører og lytter, er det viktig at vi også bevarer det i hodet vårt og prøver å ta gjennomtenkte beslutninger. Det kraftsystemet vi har, har fungert godt i 30 år, og det har gjort at vi har utnyttet investeringene på en god måte. Vi har hatt Europas desidert laveste strømpriser fra 2011 fram til 2020, og det mener jeg skal være et grunnlag også i fortsettelsen. Så det å se hvordan systemet vi har hatt, fungerer, om det er eventuelle ting det bør korrigeres for, er viktig. Vi holder på med det arbeidet og gleder oss egentlig til diskusjonen om det i fortsettelsen. De ønsker egentlig stabilitet og forutsigbarhet som grunnlag for investeringer og trygge norske arbeidsplasser.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er glad for at representanten Rotevatn erkjenner at også Venstre var en del av det «steroide» miljøet i Stortinget på det tidspunktet da oljeskattepakken ble vedtatt. Jeg tror at oljeskattepakken har medført at vi har klart å videreutvikle norsk olje- og gassindustri. Vi har klart å holde aktiviteten oppe ved norske verft. Folk har stått opp om morgenen og vært trygge for at de har en jobb å gå til, i en tid da disse jobbene ikke ville ha vært der hvis ikke oljeskattepakken hadde kommet på plass. Da hadde verftsindustrien nedbemannet, og en hadde kuttet ut mange kompetansearbeidsplasser som følge av det. Det jeg synes er veldig bra med oljeskattepakken, er at den gjør at vi opprettholder aktivitet i en periode da aktiviteten – i hvert fall mye av den – ikke hadde vært der uten den. Nå klarer vi å opprettholde aktiviteten til vi kommer i gang med havvind. Da vil havvindsatsingen, i en tid da konsekvensene av oljeskattepakken, med trygghet for folk og jobber, fases inn i verftsnæringen, kompetansemiljøene, ingeniørarbeid, osv., slik at vi får opprettholdt aktivitet også etter 2027. Det synes jeg er en god konsekvens av den oljeskattepakken som vi har laget. I tillegg har Stortinget forsterket klimaambisjonene for olje- og gassindustrien i tilknytning til oljeskattepakken. Det er et mål regjeringen holder fast på. Vi skal nå 50 pst. utslippskutt i 2030. Jeg tror havvind, som en konsekvens av det, også kan være med på å legge til rette for gode løsninger, helt sikkert sammen med andre tiltak som kommer.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg mener at norsk sokkel og norsk olje- og gassindustri har mange kvaliteter, og det har blitt utviklet mange interessante og viktige prosjekter i tilknytning til oljeskattepakken. Wisting-feltet er et viktig funn, som vi ønsker å utvikle. Det kommer til å skje med kraft fra land og vil ha lave utslipp i produksjonsfasen. Vi jobber aktivt med å dekarbonisere energibruken totalt sett, men verden vil trenge olje og petrokjemisk virksomhet som gjør at vi kan omdanne dette til materialer, og som gjør at vi kan omgi oss med duppeditter som ikke minst folk i Norge nyter godt av. En må sette det inn i den konteksten også. Jeg er opptatt av å klare å innfri de klimaforpliktelsene som er. Jeg er opptatt av at vi skal kunne håndtere norsk sokkel på en god måte, og at vi skal bidra til omstillingen i det europeiske energisystemet. Men det vil være behov for innsatsfaktorer som vi må håndtere også i lavutslippssamfunnet, ved å dekarbonisere energibruken.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Heldigvis har Nord-Norge gode kraftressurser tilgjengelig. Det er også stor iver etter å bidra med ny kraftproduksjon i Nord-Norge. Det synes jeg er spennende for utviklingen av landsdelen – det gir nye muligheter, det gir trygghet for arbeid, osv. Det å utvikle Barentshavet synes jeg også er spennende. Det er med i et nordområdeperspektiv som jeg synes er viktig. Energimarkedene kommer til å endres veldig, bl.a. hvordan vi bruker energi. Jeg tror at vi teknologisk vil klare å løse også en del av de utfordringene som handler om å dekarbonisere dette. Jeg har lyst å understreke at det er ingen i EU eller Europa som diskuterer å fase ut f.eks. petrokjemisk industri eller annen viktig industri som har olje som innsatsfaktor, i dag. Det en snakker om, er at det er et stort behov for å sørge for stabilitet og trygghet i energiforsyningen sin. Da vil gass være en viktig løsning på det i lang tid. Når gassen eventuelt konverteres over til blått hydrogen, vil det være en viktig bidragsyter i det europeiske kraftsystemet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg er opptatt av nettopp det som representanten spør om, at Norge skal være industriens førstevalg. Vi skal utvikle nye industrielle muligheter. Grunnlaget for det er tilstrekkelige mengder med ny eller mer fornybar energi til rimelige priser som gjør at industrien vil investere, ikke minst i det grønne skiftet. Da gjør vi en rekke ting nå for å få mer kunnskap om situasjonen, hvordan krafteksporten virker på prisene, hvordan den innvirker på energisikkerheten osv., og dette kommer vi tilbake til Stortinget med så raskt som overhodet mulig. Vi har altså gjort konkrete tiltak nå for å få inn mer kraft i det norske kraftsystemet, ikke minst det som er presentert i dag knyttet til havvind. Vi har tatt opp igjen konsesjonsbehandlingen av vindkraft på land der hvor kommunene gir sitt samtykke til det. Kanskje er vindkraft på land en av de enkleste og billigste energiformene i tilknytning til de kortsiktige løsningene på det. Vi har et kraftoverskudd i dag, så det er grunnlag for å etablere dette, men vi må gjøre flere ting samtidig. Det er vel ikke NVE som har sagt at vi går mot et kraftunderskudd i 2026, det var Statnett som sa det. Det som er viktig, er at en også vil klare å bygge ut nett raskere enn det vi gjør i dag. Det ble satt ned et strømnettutvalg som nå går igjennom konsesjonsprosesser, om vi kan gjøre dette raskere. Den rapporten kommer i juni. Jeg kommer til å følge den opp veldig raskt, fordi det er forutsetningen for å lykkes både med å få mer ny kraft inn i systemet og for å sørge for et grunnlag for industrielle investeringer. En av de tingene som kanskje er den største bremseklossen akkurat nå, er tilgang på nett og nettkapasitet. Det må vi gjøre noe med, og vi bør jobbe raskt med det som formål.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er absolutt aktuelt, og det er veldig viktig at vi holder fast ved det. Det er grunnlaget for ikke minst oljeindustriens engasjement knyttet til havvindutbyggingen vår. Det er også grunnlaget for framtiden til olje- og gassindustrien når vi tenker på at vi må innfri våre klimaforpliktelser som ligger der knyttet til at vi skal redusere utslippene våre. Da er ambisjonen og målet klart og tydelig: 50 pst. innen 2030 og netto null i 2050. Det er grunnlaget. Det er med på å utvikle olje- og gassindustrien, ikke avvikle den – som jeg etter hvert forstår at Fremskrittspartiet egentlig ønsker.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Ved siste oppdatering fra NVE var fyllingsgraden for vannkraftmagasinene i hele Norge 21,1 pst. Dette er 10,2 pst. under normalen for denne tiden av året, men fyllingsgraden har vært lavere før. I prisområdet for Sør-Norge – NO1, NO2, NO5 – er fyllingsgraden under normalen for denne tiden av året. Gjennom uke 16 steg fyllingsgraden på Sør- og Østlandet. Dette har sammenheng med mye vindkraftproduksjon på kontinentet, som gjorde Norge til nettoimportør av kraft den uken. Mildt vær førte til et lavt forbruk og smeltevann til magasinene, som også bidro til økt magasinfylling i disse prisområdene. Fyllingsgraden på Østlandet fortsatte å øke gjennom uke 17. Vi legger nå vinteren bak oss og går inn i tiden hvor vårsmeltingen normalt starter. Dette vil bidra til å øke fyllingsgraden i magasinene over hele landet. NVE har beregnet at forventet kraft fra snøen i fjellet, også kalt snømagasin, var på om lag 48 TWh ved slutten av uke 17. Dette er om lag som normalt. Tørken på Østlandet og på Sørlandet er en spesiell situasjon og noe NVE følger ekstra nøye med på. NVE har vært i beredskap om kraftsituasjonen siden i høst, og selv om værprognosene framover per nå ikke er på vår side, er kraftrasjonering ikke noe vi frykter nå. Jeg har samtidig tillit til at regulantene følger med på vannstanden og vannføringen og oppfyller sine pålagte krav i konsesjonsvilkårene i tiden framover. Det er viktig for regjeringen å følge nøye med på den norske kraftsituasjonen inn mot neste vinter og neste vårsmelting. Regjeringen har derfor bedt NVE vurdere risikoen for ulike utviklingstrekk i Norge og Norden som bl.a. kan medføre risiko eller øke risikoen for knapphet på kraft i det norske kraftsystemet gjennom vinteren 2022/2023. NVE skal også vurdere om det er behov for forberedelser eller tiltak inn mot neste vinter for å redusere risikoen for knapphet på kraft.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Som jeg sa i mitt første svar, er det ikke noe grunnlag for å tro akkurat det nå, men NVE følger som sagt situasjonen nøye. Jeg får jevnlige oppdateringer fra NVE, og har bedt om det, om de vurderingene som nå gjøres, og det er viktig at vi følger dette tett. Så er det viktig for meg å understreke det særskilte oppdraget NVE har fått nå, nettopp med å vurdere situasjonen fram mot neste vinter og neste vårsmelting. Det er ingen tvil om at vi gjerne skulle hatt noe mer vann i magasinene akkurat nå, men jeg er helt overbevist om at NVE vil være det beste instrumentet vi har for å vurdere hvordan utsiktene faktisk er, og at en eventuelt – hvis det skulle bli behov for det, noe det altså ikke er nå – forbereder eventuelle tiltak som måtte gjøres.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Aller først tror jeg det er viktig å understreke at NVEs oppdrag går ut på å vurdere den konkrete situasjonen, ut fra det virkelighetsbildet som til enhver tid gjelder. Jeg understreker at det er mange usikkerheter som ligger der, og som en må være forberedt på å kunne håndtere, men det er den faktiske situasjonen som gjelder. Det er det NVE har fått i oppdrag å vurdere. Så er det sånn, og det viser jo enkeltukene, at det også er uker hvor vi har nettoimport av kraft til systemet. I den tiden vi nå går inn i, mot sommeren, vil det være en stor fordel for vår egen situasjon hvis det er sånn at snøsmeltingen og magasinfyllingen faktisk skjer. Men om det eventuelt skulle blåse mye Europa, kan vi importere kraft, nettopp for å underbygge energisikkerheten i Norge gjennom det. Den eneste sikkerhetsventilen vi har, utover rasjonering, er jo import av vindkraft fra Europa, og jeg håper at det også kan inntreffe i løpet av sommeren.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Statsråden og regjeringen presenterte nye havvindmål i dag. Havvind er vesentlig dyrere enn vannkraft per i dag, som en ikke har ønsket å se noe særlig på, som oppgradering og skånsom utbygging av vassdrag. Det jeg lurer på, er: Hvilke priser bruker statsråden og regjeringen i prognosene framover for havvindkraftproduksjon i nær framtid og fram mot 2040?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Det er definitivt mange muligheter med flytende havvind, det er muligheter med havvind også, men det er per i dag et underskuddsforetak. Mens Equinor tjente 67 mill. kr timen på olje og gass, tapte de 90 mill. kr i kvartalet på fornybarsatsingen sin. Hva skjer hvis tilstøtende land bygger ut mye havvind med samme værmønster? Hvordan vil det påvirke kraftnettet og prisbildet i Norge og EU hvis det blåser mye og produseres mye vindkraft samtidig? Vi ser allerede i dag negative priser på vindkraft når det blåser mye og forbruket er lavere enn produksjonen. Hva har regjeringen tenkt om dette problemet? Hvordan har man lagt opp til å løse dette både kraftmessig og prismessig hvis hele Europa nå satser og vi får en situasjon der man ikke tjener penger på produksjon av havvindkraft når forholdene ligger til rette for det?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Det er bra å høre. Vindkraft kan bli meget bra for Norge hvis det legges til rette for fornuftige løsninger, deriblant er det snakk om hybridkabler, som regjeringen tidligere har vært imot, som kan føre til økt krafteksport fra Norge, der vindkraftprodusentene får tilgang til norsk vannkraft. Hvordan legger regjeringen opp til at dette ikke skal skje, at det ikke skal bli mye eksportkabler? Vil det være eksportbegrensninger på kraft? Hvem skal eie kraftkablene – blir det Statnett, eller vil private utbyggere få tilgang til mellomlandsforbindelser? Har statsråden avklart disse premissene?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
«Flere analytikere melder om fare for kraftrasjonering og vedvarende ekstreme strømpriser framover. NVE med flere roper varsko om svært lav grunnvannstand. Magasinfyllingsgraden setter nye bunnrekorder, mens krafteksporten setter nye topprekorder, strømprisene likeså. Statsråden har tidligere uttalt at magasinfyllingsgraden er tilstrekkelig, og at det ikke er fare for kraftrasjonering. Kan statsråden klargjøre hva han baserer disse bastante påstandene på, når det kommer alarmrop fra så mange forskjellige hold, både private og statlige?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Det er betryggende at man gjennomfører en risikoanalyse. Det har jeg spurt om tidligere, i skriftlig spørsmål, uten at jeg fikk noe tilfredsstillende svar, så det er godt å høre at man ser på det. Vi var jo på Sandefjord-konferansen sammen her i begynnelsen av uken, hvor lederen for energi- og miljøkomiteen innrømte at hvis russerne stoppet olje- og gasseksporten, hadde man store problemer. Det vil også Norge få hvis denne situasjonen inntreffer. Nå sier statsråden at snømagasinet er som normalt, men som statsråden også nevner, er jo fyllingsgraden meget lav. Som i 2010 har man hatt en høy strømeksport til tross for lite nedbør, og i 2010 fikk man store problemer fordi man fikk en kald vinter mye tidligere enn planlagt. Dette kan også skje nå, i tillegg til det geopolitiske. Har man virkelig tatt inn over seg dette? Har man magasinert opp kraften, sånn at man er beredt hvis denne situasjonen skulle inntreffe, eller kan vi risikere store kraftrasjoneringsproblemer til vinteren hvis dette skjer?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
En ting er det historiske – NVE og magasinfyllingsgrader – men det bør jo oppdateres i tråd med den geopolitiske situasjonen og de nye kraftkablene og kraftsituasjonen Europa står i. Det håper jeg at følges opp og prioriteres. I tilegg: På Sandefjord-konferansen fikk vi høre at gasseksporten fra Norge ligger an til å øke med 100 TWh i år, som statsråden fortalte, hvor gass som var tiltenkt injisert for å få opp mer olje, nå skal sendes til EU. Vi ofrer altså litt oljeproduksjon for å hjelpe EU. Hvorfor setter man ikke noen krav og betingelser, at man da skal kunne begrense noen få terrawattimer i strømeksport, slik at man kan redusere strømprisene fra 254 øre, som det er nå, så langt i mai, som er over åtte ganger så høyt som normalt. Hvorfor gir man så mye til EU uten å kreve en regulering og begrensning av krafteksporten tilbake?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-11:
Det er fint å få presentert mål for havvindsatsingen, men uten nye virkemidler for å få satt den i gang er vi like langt. SV har foreslått et hurtigspor, eller en snarvei, for utbygging av flytende havvind hvor vi i første omgang pålegger oljeselskapene å bygge ut og betale for havvindsatsingen. Spørsmålet mitt er om det er aktuelt for regjeringen å være med på noe sånt, og også hvordan regjeringen har tenkt å sikre fellesskapets eierskap til den nye kraften som man nå snakker om.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Jeg registrerer at det er mye håp i regjeringens satsing på havvind og ikke så mange konkrete virkemidler for å få det til. Et annet spørsmål: Det er nå mindre enn fem uker siden regjeringen la fram sin tilleggsmelding til energimeldingen, og nå kommer den med enda et tillegg til tilleggsmeldingen. Spørsmålet er om vi kan forvente flere tillegg til tilleggsmeldingen. For å hjelpe regjeringen litt på vei kan jeg varsle at vi etterlyser en langt sterkere satsing for å redusere energiforbruket, særlig i norske bygg. Vi etterlyser også en langt sterkere satsing på solenergi. Spørsmålet blir da om regjeringen vil komme med noe nytt her også, før Stortinget skal behandle tilleggene til tillegget til energimeldingen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-11:
Da har jeg et spørsmål knyttet til tildelingen av areal til havvind. Her er det viktig å unngå konflikter med andre viktige næringer og også dra erfaring fra debatten om vindkraft på land. Da blir spørsmålet: Når vil regjeringen styrke Miljødirektoratet og gi dem oppdraget med å lage et oppdatert kunnskapsgrunnlag om bunnforholdene i sjøen, marint liv og fugl i aktuelle områder for havvind? Og ikke minst: Når vil regjeringen gå i dialog med berørte interesser rundt f.eks. fiskeri for å avklare forholdene rundt arealbruk til havs med tanke på etablering av havvind?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-05-11:
Ut fra det som ble sagt på pressekonferansen i dag, kunne vi få inntrykk av at strømprisene vil gå ned bare vi bygger ut mer kraft, at dagens problem er at vi har kraftunderskudd, og at det er derfor prisene er høye. Men det stemmer ikke. I dag har vi et kraftoverskudd. Det vi har opplevd i vinter, er en strømpriskrise. Så mitt spørsmål til statsråden dreier seg om: Hvorfor vil statsråden produsere mer, bygge mer, eksportere mer og åpne for hybridkabler uten å regulere markedet? Er det ikke å føre velgerne bak lyset å late som om prisene går ned på denne måten?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-05-11:
Det er godt at statsråden anerkjenner at vi har en krise i dag som ikke handler om at vi har kraftunderskudd, for det stemmer ikke. Så når regjeringen på pressekonferansen snakket om at man skal få ned prisene ved å tilføre systemet mer kraft, lurer jeg på hvilken virkelighet de befinner seg i, for så lenge markedet får herje, vil prisene fortsatt kunne være høye. Når regjeringen i tillegg åpner for hybridkabler, lurer jeg fortsatt på om statsråden kan garantere at de planene som nå foreligger, ikke vil føre til fortsatt høye og ustabile priser og økt uregulert eksport til utlandet.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-11:
Eg har eit tilleggsspørsmål til tilleggsspørsmålet til tilleggsmeldinga til tilleggsmeldinga. Den pressekonferansen som var i dag tidleg, var regjeringas tredje pressekonferanse om havvind på tre månader, men havvindsatsinga har ikkje vorte noko større i løpet av dei pressekonferansane. Det einaste som har vorte større, er orda regjeringa brukar. Det nye i dag er at ein no set seg eit mål, nemleg eit mål om at vi skal ha dette havvindeventyret på plass ca. rundt 80-årsdagen til Jonas Gahr Støre. Men korleis skal det skje? Det er det Stortinget og industrien lurer på. Problemet er og vert det same: Regjeringa vil ikkje la krafta gå til andre land enn Noreg. Statsråden sa i stad at regjeringa aldri har sagt at dei er imot hybridkablar – vel, dei har gått imot i dei to prosjekta dei har opna for. Då er spørsmålet: Vil regjeringa opne for hybridkablar i den perioden regjeringa faktisk er vald for, fram mot 2025, eller skal det vente til statsministeren fyller 80 år?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-11:
For å vere miskunnsam skulle eg gjerne ha gjeve statsråden ein pause, men er det spørjetime, så er det spørjetime, så spørsmålet går til olje- og energiministeren. Viss vi går litt tilbake i tid, til våren 2020, då koronabølgja trefte, vart det innført ei såkalla oljeskattepakke i denne salen. Solberg-regjeringa la fram ei ganske nøktern og nøytral skattepakke. Ho vart tilført betydelege mengder steroid i behandlinga på Stortinget, særleg drive fram av partiet til statsråden, Senterpartiet og Framstegspartiet. Oljeprisen, som ein var bekymra for då, kom raskt opp igjen, for å seie det forsiktig, og er no rekordhøg. No går det så det grin langs heile kysten, og ingeniørar, teknologar og andre som kunne ha brukt tida si på å optimalisere og få ned kostnadane på havvindprosjekt og hydrogenproduksjon, er veldig opptekne. Det dei er opptekne med, er å rekkje ein tidsfrist for å få skattesubsidiar til ei rekke utbyggingsprosjekt. Gjennomgangar viser no at mange av dei prosjekta som det verte søkte om, er samfunnsøkonomisk ulønsame, men vert bedriftsøkonomisk lønsame på grunn av skattepakka. Trass i at det er spørjetime, skal eg ikkje vere altfor høg og mørk i spørsmålsstillinga, nettopp fordi dette var ei skattepakke som vart vedteken med eit bredt fleirtal på Stortinget, inkludert dei dåverande regjeringspartia. Eg vil heller invitere statsråden til å reflektere litt rundt korleis han meiner at dette, den affæren vi opplevde, står seg i ettertid. Realitetane er jo at alt det regjeringa snakkar om at dei vil skal skje av teknologiutvikling, fornybar og havvindutbygging, skjer det fint lite med for tida, fordi ein driv med det ein alltid har drive med – drive fram av god skattestøtte. Korleis tenkjer statsråden at dette står seg i ettertid?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-11:
Det klimamålet som statsråden omtalar, har vel regjeringspartia sjølve skapt betydeleg tvil om i ettertid, både generelt og når det gjeld elektrifiseringsspørsmålet. Men det er no så. I denne pakka har det no vorte drivne fram ei rekke prosjekt som før ikkje var lønsame, og som heller ikkje no er samfunnsøkonomisk lønsame, men som likevel ligg an til å verte bygde ut. Eitt av dei er Wisting-prosjektet, som vil verte det nordligaste oljefeltet i verda – i eit sårbart naturområde. Det er ikkje eit felt som skal produsere gass, som regjeringa føretrekker å snakke om, og som – heilt riktig – kan erstatte kol. Dette skal produsere olje. Når statsminister Støre fyller 80 år og vi forhåpentlegvis har fått nokre havvindmøller opp å gå, vil dette oljefeltet framleis dure og gå til han fyller 98 år. Då er vi langt forbi klimanøytralitetsmålet som regjeringa seier skal gjelde for 2050. Dette feltet vil liggje nærmare Bjørnøya enn Hammerfest, i eit område utan utbygd infrastruktur, og vart i utgangspunktet lagt vekk fordi det ikkje var lønsamt. No vert det lønsamt. Korleis vurderer statsråden dette som eit steg i det grøne skiftet, som regjeringa snakkar om, der naturen er ramma rundt alt ein driv med?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-05-11:
Det ei gåte for meg korleis eit reint oljefelt, som skal produsere til 2058, skal bidra til det som statsråden kallar «omstillingen i det europeiske energisystemet». Så vidt eg veit, er det ingen i det europeiske energisystemet som no planlegg å bytte ut kolkraftverk med oljekraftverk, eller noko liknande. Ja, ein kunne ha teke den diskusjonen rundt gass, men det er ikkje det vi her snakkar om. Det ligg dessutan så langt frå langt og så langt frå eksisterande infrastruktur at det vil verte fryktelig dyrt og ikkje minst fryktelig risikabelt. No går statsråden veldig langt i å seie at dette er eit prosjekt dei ønskjer velkomen, som dei ønskjer å byggje, og grunngjev det bl.a. med at ein skal ha kraft frå land. Kraft frå land er vel og bra, for ein kuttar utsleppa frå produksjonen – her eksisterer det heller ingen gass – men dette er eit område der vi har behov for kraft, bl.a. for å elektrifisere LNG-anlegget på Melkøya, som har eit av dei største punktutsleppa i Noreg. Dei treng kraft for å elektrifisere. Då vert spørsmålet: Viss den krafta som dei skulle brukt, heller skal gå til å drive eit oljefelt langt til havs, kvar skal den nye krafta kome frå?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-11:
Jeg vil begynne med å gratulere statsråden med et nytt havvindmål. Når det gjelder havvind, har vi veldig lenge visst om det enorme potensialet Norge har for produksjon av fornybar energi på norsk sokkel. Vi har veldig lenge – gjennom vekslende regjeringer – forsømt det enorme potensialet ved at man ikke har hatt fart på å rulle ut virkemidler og lyse ut områder. Nå har regjeringen satt et mål som er veldig langt fram i tid. Det blir lyst ut nye områder om tre år, sies det, og Norge holder allerede på å bli akterutseilt – for å bruke en havmetafor – i å bygge ut og posisjonere seg i verden når det kommer til havvindsatsing. I går leste jeg i nettavisen Energi og Klima at den 18. mai blir det et toppledermøte på statsministernivå, som Danmark og EU-kommisjonen inviterer til, hvor Nederland, Belgia og flere andre land skal være til stede, om større ambisjoner for havvindutbygging i Nordsjøen. Hvorfor er ikke Norge invitert?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Mitt spørsmål går til utviklingsministeren. I januar inviterte regjeringen terrororganisasjonen Taliban til Norge. Mens mange nordmenn hadde problemer med å betale strømregningene sine, var man vitne til at Taliban kom på luksusopphold i Norge med privatfly og bodde på hotell i Holmenkollåsen. Den gangen var det ikke måte på hvor fantastisk disse samtalene var. Alle partiene på Stortinget, unntatt Fremskrittspartiet, syntes dette var helt fint, og etterpå kom man ut og hadde store forventninger om hva som skulle skje. Ifølge utenriksministeren ble det sagt at det under Taliban-delegasjonens besøk til Norge ble kraftig og hyppig understreket hvor viktig det var med kvinners rettigheter. Tidligere Arbeiderparti-politiker og generalsekretær i Flyktninghjelpen, Jan Egeland, uttalte engasjert at det hadde vært et veldig godt møte, og at det hadde kommet forpliktende løfter. Nå ser vi hvor mye – eller rettere sagt lite – disse løftene var verdt. Etter dette møtet i Norge er det altså innført burkapåbud. Kvinner nektes å jobbe, og helst bør de ikke gå ut av hjemmet sitt i det hele tatt. Nå blir kvinner også nektet å kjøre bil. Det blir rett og slett verre og verre. Mitt spørsmål er: Hvor mye kontakt har norske myndigheter hatt med Taliban-regimet etter Oslo-besøket? Og føler regjeringen seg lurt etter besøket – i og med at det var så stor entusiasme rundt de løftene som ble gitt, og vi fikk høre at dette var så positivt, og så ser vi nå resultatet?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Fremskrittspartiet er helt enig i at vi må bidra med humanitær hjelp, men det må skje gjennom humanitære organisasjoner, og det må skje gjennom internasjonale organisasjoner. Det var det vi også sa i januar. Men likevel valgte regjeringen å invitere denne terrororganisasjonen til Norge. Jeg fikk ikke svar på mitt spørsmål: Hvilken kontakt har det vært mellom norske myndigheter og Taliban etter dette besøket? Og hvilke konsekvenser vil det som nå skjer, med massiv undertrykking av kvinner, få for den kontakten videre? Vil man nå kutte dialogen med Taliban fra Norges side og statuere et eksempel på at dette ikke er akseptabelt, og overlate den jobben til internasjonale organisasjoner, der den burde vært hele tiden?
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen er svært skuffet over signalene som har kommet fra de facto styresmaktene i Afghanistan når det gjelder kvinners rettigheter, jenters tilgang på utdanning og en rekke signaler vi har fått de siste dagene og ukene. Samtidig må man finne en balanse hvor norske myndigheter bidrar der vi kan, for å bistå overfor nødstedte sivile mennesker i Afghanistan, som står overfor en stor krise. For få uker siden var jeg på det såkalte vårmøtet i Washington DC og snakket med internasjonale aktører, FN, Verdensbanken, som har tilgang på bakken i Afghanistan, og som kunne fortelle at det fortsatt finnes luker hvor humanitær bistand kan nå fram. Det pågår en omfattende dialog mellom ulike internasjonale aktører og bistandsytere, som Norge og andre stater, for å finne den riktige balansen mellom å ta skarp avstand fra den utviklingen vi ser politisk i Afghanistan, og samtidig forsøke å lindre nød i Afghanistan.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
All økonomisk støtte som har kommet sivile afghanere til nytte i løpet av tiden som har gått siden Taliban overtok makten i Afghanistan, har gått gjennom internasjonale og humanitære organisasjoner. Der kan representanten ta det helt med ro. Det har vært noe dialog på embetsnivå, men dette er, som representanten kjenner til, utenriksministerens konstitusjonelle ansvar. Derfor er det naturlig at hun eventuelt formidler detaljene når det gjelder dette. Men det jeg kan understreke, er at både FN-systemet og Verdensbanken har identifisert områder, bl.a. innenfor utdanningssektoren, hvor det er mulig å bidra til nødlindring i Afghanistan uten at det de facto bidrar til støtte til Talibans regime.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil ta avstand fra noe av den framstillingen representanten benytter i dette innlegget. Nei, bistand er ikke sløst bort i Somalia, bistand til Somalia bidrar til lindring av nød og å redde liv. Når det er sagt, er den politiske situasjonen i Somalia prekær, men vi har sett utvikling gjennom de siste dagene og ukene på at man er i ferd med å oppnå resultater i veikartet fram mot å få et parlament på plass. Vi følger utviklingen svært nøye, sammen med bl.a. Verdensbanken, som er vår primære partner i støtte til Somalia.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil takke representanten for å løfte denne saken. Vi står i en prekær situasjon, hvor vi både på kort og lang sikt ser at krigen i Ukraina vil få konsekvenser for global matsikkerhet. På kort sikt er en av utfordringene å få frigjort lagerkapasitet og få korn ut av Ukraina, som representanten ganske riktig påpeker. Det foregår intenst internasjonalt diplomati for å finne løsninger for å få dette kornet ut, uten at jeg kan gå i detalj om de ulike løsningene. Men det er klart at i denne situasjonen, hvor havnen i Odesa ikke kan benyttes, er det kanskje jernbane som er det mest aktuelle alternativet. Så vil jeg understreke at det også finnes andre løsninger på den kortsiktige krisen. Vi vet at også andre store aktører og stater har betydelige lagre av korn. Det er viktig i denne situasjonen å sørge for at handel og tilgang på disse lagrene internasjonalt opprettholdes. Der opplever vi et intenst press på disse statene fra sentrale aktører, som f.eks. FN.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg er ikke i posisjon til å kommentere det konkrete initiativet fra Canada. Det jeg kan si, er at vi er i dialog med internasjonale organisasjoner og aktører som ser på løsninger for å få tilrettelagt for transport av de lagrene som fortsatt befinner seg inne i Ukraina. Så vil jeg også benytte anledningen til å si at det er andre tiltak Norge kan gjøre for å sørge for at også videre innhøsting i Ukraina sikres. Blant annet har regjeringen for kort tid siden bidratt med betydelige midler for å gi ukrainske bønder tilgang til såkorn og kunstgjødsel samt diesel til logistikk, for å få benyttet de få ukene som gjenstår av våronna i Ukraina.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen var svært tidlig ute med å bevilge 2 mrd. kr ekstra til humanitær innsats i Ukraina for å sørge for at den akutte krisen der ikke ville spise av humanitære bevilgninger til andre kriser i verden. Regjeringen har klart å mobilisere raskt, og er også tydelige på at nettopp humanitær innsats til matsikkerhet, bl.a. gjennom WFP, er høyt prioritert i den krisen vi står i.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Ja, vi står i en krisetid, men det er flere kriser på én gang – klimakrise, pandemi, matpriskrise, energikrise, kunstgjødselskrise, samtidig som vi har krig i Europa, med store lidelser, humanitære utfordringer og konsekvenser for den globale økonomien. Jeg har gjort rede for regjeringens prioritering av matsikkerhet ved tidligere anledninger og påpekt hvordan vi tilpasser dette engasjementet til en verden i endring. Utviklingspolitikk skal være en politikk for framtiden og for samfunnsendring. Da vil konsekvensene av kriser, konflikt og krig i dag også påvirke hvordan vi jobber med matsikkerheten i tiden som kommer. Regjeringen vil lansere den varslede matsatsingen tidlig til høsten. De største problemene for matsikkerhet er ikke bare relatert til selve matproduksjonen. Verden produserer i dag nok til å brødfø alle, men det er store utfordringer innen fordeling og ulik kjøpekraft i verden. Resultatet er kronisk sult for millioner av mennesker. De langsiktige utfordringene er enda mer komplekse. Med mindre tilgang til kunstgjødsel vet vi f.eks. at landbruksproduksjonen i Afrika kan bli redusert med 20 pst. i år. Det afrikanske kontinentet importerer mat for omtrent 50 mrd. dollar i året. Høye kostnader på importert mat viser derfor behovet for et økt fokus på å styrke Afrikas egen matproduksjon. Regjeringen arbeider bl.a. for å øke lokal, klimatilpasset matproduksjon. Om lag 70–80 pst. av verdens fattigste bor på landsbygden i utviklingsland. Det er disse som nå igjen rammes hardest. Vi vet at småbønder produserer 80 pst. av all mat som konsumeres i utviklingsland. Derfor prioriterer vi dette feltet. Vår innsats skal bidra til at småbønder kan produsere mat både til seg selv og til lokale markeder. Verdistigningen fra prosessering må komme lokalsamfunn til gode. Lokale og regionale verdikjeder må styrkes. Overskuddsproduksjon må nå ut til markedene, og matsvinn og mattap i alle ledd må reduseres drastisk. Ifølge Verdensbanken er det to til tre ganger mer effektivt, hvis målet er fattigdomsbekjempelse, å satse på vekst i matproduserende sektorer, som jordbruk og sjømat, enn å satse på vekst i andre sektorer.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Innsatsen for matsikkerhet ble trappet opp med de første endringene på statsbudsjettet som den nye regjeringen foretok, med en betydelig påplussing. Både kortsiktig humanitær bistand for matsikkerhet og vår innsats for å legge til rette for økt klimatilpasset produktivitet i særlig afrikansk landbruk kommer også til å prioriteres økonomisk i inneværende år. Jeg vil derfor si at dette er «work in progress», men selve strategien vil legges fram tidlig på høsten, fordi vi har grundige konsultasjoner med både internasjonale samarbeidspartnere og ikke minst norsk sivilsamfunn. Det er ikke til hinder for at vi kan trappe opp innsatsen gjennom budsjett allerede før den tid.
Anne Beathe Tvinnereim (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg viser til at humanitær innsats strengt tatt faller inn under utenriksministerens konstitusjonelle område, samtidig som vi selvfølgelig koordinerer tett både den kortsiktige og den langsiktige innsatsen for økt matsikkerhet. Justeringene på inneværende års budsjett når det gjelder humanitær innsats, vil vi også komme tilbake til i forbindelse med presentasjonen av revidert nasjonalbudsjett i morgen.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Jeg skal bevege meg til et annet land hvor det sløses med skattebetalernes penger. Demokratiforkjemperen Halima Ibrahim uttalte i Bistandsaktuelt at alle penger som kommer til Somalia, går til korrupte politikere og fyller deres lommer, også ved valget som nå akkurat ble avholdt. Norge gir i år 526 mill. kr til Somalia. Over de siste fem årene har vi gitt 3,1 mrd. kr. Det utgjør 2 200 kr per husstand, som er sløst bort. Mener ministeren at disse pengene er brukt fornuftig, og kan hun dokumentere at det har gjort forholdene bedre? Vil hun utfordre Halimi Ibrahim på dette, når hun som somalier sier at midlene blir misbrukt? Vi har jo sagt at vi skal satse på sivilsamfunnet og styresettet i Somalia.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-11:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Den verdifulle kraften vår har bygd samfunn, bygd industri og sikret innbyggere og distrikter. Gjennom offentlig kontroll har landet vårt vært sikret konkurransefortrinn som få andre har hatt, iallfall fram til den glidende overgangen til markedsstyre og børsdrevet eksport gjennom nye sjøkabler, med skyhøye priser som konsekvens. Og i vinter og fjor høst har markedskreftene herjet fælt med folk. Strømpriskrisen har gjort det nødvendig å jobbe fram bedre støtteordninger for folk, slik at regningen skal bli håndterbar for flere. Som statsråden var inne på tidligere i dag: Industrien sliter fortsatt. Vi har fått til løsninger for folk, men fremdeles gjenstår det aller viktigste: langsiktige løsninger. Vi er nødt til å ta politisk kontroll over kraften og eierskap og styring er jo ikke mindre viktig etter at regjeringen i dag lanserte sine nye mål for havvind. Tvert imot er det viktig å sikre også fellesskapet og eierskapet med hensyn til den nye kraften. Men strømprisen kan ikke møtes av en strategi som isolerer seg til å bygge ut mer kraft. Det trengs også strategiske grep for hvordan vi skal bruke den verdifulle kraften vår. SV har lenge invitert regjeringen til samtaler og forhandlinger som nettopp har som mål å ta politiske grep og politisk styring over kraften. Det må også innebære å ta kontroll over og begrense eksporten gjennom utenlandskablene og reforhandle avtalen med både Tyskland, Storbritannia og Nederland. Mitt spørsmål er: Er statsråden klar for nettopp det, å ta politisk kontroll over kraften nå?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-11:
Jeg er glad for at regjeringen griper fatt i det med åpne øyne. Det må også ørene være, og de bør vendes mot fagbevegelsen, som krever nettopp politisk kontroll over kraften. Vi er veldig klar for å gripe fatt i nettopp det samarbeidet og finne løsningene i lag. Det trengs mer samfunnsmessig styring av både Statskraft og Statnett. Vi trenger også å fjerne børs som element, utrede et toprissystem og ikke minst ta kontroll og begrense eksporten. Da vil jeg tilbake til mitt spørsmål. Rent konkret, hvordan vil regjeringen møte den invitasjonen SV har til nettopp å gjøre det arbeiderbevegelsen har vært så god på, ta politisk kontroll, bygge samfunn, bruke kraften som den viktige ressursen den er for vårt samfunn – ikke eksport framfor samfunnsbygging?
Turid Kristensen (Høyre), 2022-05-11:
Mitt spørsmål går til kultur- og likestillingsministeren. I NRKs Nyhetsmorgen på mandag fortalte Anne Bolsø hvordan mannen hennes sto øverst på et fjell og ønsket å ta livet sitt. Han var spilleavhengig og etter noen år med oppturer og nedturer mistet til slutt Anne Bolsø og deres to barn sin mann og sin far. Lotteritilsynets avdeling for pengespill uttaler i den samme saken at kunnskap som er forskningsbasert, er utrolig viktig. De viser til at Norsk Tipping har en unik posisjon internasjonalt med enerett til mange ulike typer spill. Det gir Norsk Tipping et ekstra ansvar for å bidra åpent og aktivt med å dele data, mener Lotteritilsynet. Denne reportasjen handlet om at SPILLFORSK ved Universitetet i Bergen ønsket å undersøke om ulike livshendelser kan påvirke spilleadferden negativt – ulike livshendelser som bl.a. psykiske og somatiske lidelser. Det ville ikke Norsk Tipping bidra til. God forskning på nordmenns spillevaner er viktig for at vi skal kunne lykkes med en spillpolitikk som forhindrer spilleproblemer og spilleavhengighet. Norsk Tippings nei til samarbeid har stoppet flere viktige forskningsprosjekter ved et av våre viktigste kompetansesentre for spillforskning. Norsk Tippings begrunnelse for å nekte å delta er at det er utfordringer med personvern og samtykke. Ifølge SPILLFORSK handler det mer om at det er ressursmessig krevende, men ikke umulig å få dette til. Jeg har forståelse for at å legge til rette for å dele viktige data med forskningsprosjekter kan være ressurskrevende, men som enerettstilbyder i Norge bør det være en prioritert oppgave. Hva tenker statsråden om at viktige forskningsinstitusjoner opplever samarbeidet med Norsk Tipping som utfordrende, som de har uttalt, og at dette kan hindre at vi får god kunnskap som både kan ivareta sårbare spillere og kanskje også kan redde liv?