Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2007-02-13:
Mange hevder, og sikkert med rette, at Norge er den aller flinkeste i den europeiske klassen til å omgjøre EU/EØS-direktiver til norske lover og forskrifter og håndheve disse effektivt. Onde tunger hevder sågar at Stortinget i mange tilfeller opptrer som et ekspedisjonskontor, som passivt aksepterer det meste av EØS-relaterte saker som kommer til behandling. Det er nå nødvendig å gjennomgå våre behandlingsmetoder uavhengig av om disse påstander er riktige eller ikke. St.meld. nr. 23 for 2005-2006 handler ikke om hvilken tilknytningsform Norge skal ha til Den europeiske union, men om hvordan vi innenfor dagens tilknytningsform kan forbedre arbeidet med EØS-sakene og utnytte mulighetene for innflytelse maksimalt. Store deler av det norske samfunn påvirkes i økende grad av beslutninger som treffes i EU, som følge av EØS-samarbeidet. Men EØS-avtalen er ikke lenger den eneste form for tilknytning vi har til Den europeiske union. Samarbeidsordninger innenfor utenriks- og sikkerhetspolitikken og Schengensamarbeidet er eksempler på dette. Alt dette skulle tilsi at man nå kartlegger behovet for reformer og aktualiserer en gjennomgang av dagens saksprosedyrer fra norsk side. Norske myndigheters muligheter for innflytelse må optimaliseres. Målsettinger som omtales i stortingsmeldingen, er å sikre tydelige og tidlige politiske prioriteringer, samordning og utnyttelse av mulighetene, gjennomføring og forvaltning av forpliktelsene, kompetanseløft, økt åpenhet og dialog. Vi slutter oss selvfølgelig til disse målsettingene, og er tilfreds med at en samlet komite stiller seg bak. Større åpenhet i beslutningsprosessene var et klart ønske fra alle som var på høring i komiteen. Dette ønsket følges også opp av komiteen, som ber om at ulike myndighetsnivåer og deler av samfunnet engasjeres i arbeidet for mer åpenhet om EØS-saker og andre spørsmål som omhandler norsk samarbeid med EU. Innenfor Schengensamarbeidet er det også viktig at vi ivaretar norske interesser på en best mulig måte. Norge er tjent med å innta en offensiv holdning og formidle norske posisjoner på et tidligst mulig stadium i forhandlingene om nye utfordringer, nye ordninger og nytt regelverk. Dessverre har det vist seg at Norge på enkelte områder ikke får tilfredsstillende tilgang til EUs politisamarbeid. Dette skyldes at samarbeidet som var en del av Schengen, nå er integrert i EU. Fremskrittspartiet vi ha en sterk og offensiv europapolitikk innenfor dagens tilknytningsform. Vi støtter derfor Regjeringens mål som beskrives i handlingsplanen, og initiativet om å omorganisere og systematisere europapolitikken. Vi vil videre understreke at vår eventuelle påvirkning i saker er avhengig av at vi kommer i inngrep med sakene på et tidligst mulig tidspunkt. Stortingets måte å forholde seg til EU/EØS-saker på krever nå reformer. Stortingets komiteer har i dag en svært passiv rolle i denne sammenheng, noe som sannsynligvis skyldes Stortingets EØS-utvalgs rolle. Jeg er derfor tilfreds med at en samstemt komite anbefaler at Stortinget i større grad legger til rette for involvering av de faste komiteene i EU/EØS-spørsmål. Tidlig involvering i sakene fra Stortingets side betinger også at man fra Regjeringens side på et tidlig stadium konsulterer Stortinget. Ifølge Regjeringens handlingsplan akter man å følge opp dette med å gi Stortinget informasjon om forslag til nye rettsakter, EU-programmer, grønnbøker, hvitbøker og andre viktige initiativer i EU tidligst mulig. Vi vil fra vår side også uttrykke støtte til initiativet til å ha halvårlige redegjørelser i Stortinget om EU/EØS-saker. Behovet for en hensiktsmessig, strukturert og åpen behandling av aktuelle EU/EØS-saker fra Regjeringen til Stortinget gjør at det kan være behov for endringer eller tilpasninger i Stortingets forretningsorden, da dagens stortingsmeldinger kan være for omfattende for dette formålet. Fra Fremskrittspartiets side vil vi påpeke at Stortingets fagkomiteer bør involveres både tidligere og i større grad enn i dag. Vi slutter oss derfor til at de faste komiteer også skal kunne ta initiativ til å følge spesielle EU/EØS-relaterte saker, og vi støtter anbefalingen til Presidentskapet om et tillegg til forretningsordenen som kan åpne for dette. Jeg vil til slutt gi honnør både til saksordføreren og til komiteens medlemmer ellers, som har bidratt til at vi i dag behandler en enstemmig innstilling. Jeg tror at denne pragmatiske tilnærmingen til problemstillingene som vi ser fra alle partiene i innstillingen fra utenrikskomiteen, kan være et viktig skritt i riktig retning, som kan bidra til en åpen debatt, og som kan gi oss både økt innflytelse og engasjement i europapolitikken i tiden framover.