Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-11-20:
Intensjonen i forslaget vi nå skal behandle, er å etablere et styrket tilsyn med offentlige anskaffelser. Forslagsstillerne er av den oppfatning at regelverket for offentlige anskaffelser i altfor liten grad overholdes, noe som også bekreftes i Riksrevisjonens årlige rapporter. Det er derfor etter saksordførerens oppfatning en viktig sak vi skal ta stilling til i dag. Den siste rapporten fra Riksrevisjonens årlige revisjon og kontroll av departementene for 2007 viser også at det fortsatt er en lang vei å gå for å få innkjøpsrutinene på plass. Anskaffelsesregelverket er viktig for næringslivet som leverandør til offentlig sektor. Det er viktig at det rundt innkjøpsprosessen til offentlig sektor legges til grunn forutsigbarhet, ryddighet og åpenhet. Innkjøpsregelverket skal sørge for at offentlige ressurser blir brukt på en mest mulig kostnadseffektiv og kvalitetssikret måte. Dessverre ser det ut til at veldig mange av de bruddene på regelverket som forekommer, ikke blir klaget inn til KOFA. Årsakene til det kan være mange – at næringslivet ikke ser seg tjent med å gjøre det, enten fordi de anser innkjøpet som ferdig avsluttet eller at de er bekymret for sine fremtidige interesser som leverandør til offentlig sektor. Forslagsstillerne viser også til den begrensede rolle som KOFA kan ha i å ivareta regelverket for offentlige anskaffelser, da de kun behandler brudd på regelverket som blir klaget inn til KOFA, og selv ikke tar initiativ til å kartlegge regelbrudd. Saksordføreren regner med at de enkelte partier selv redegjør for sine merknader og forslag i saken. Fremskrittspartiet støtter forslagsstillerne i at det er viktig å få på plass en tilsynsordning som mer effektivt følger opp brudd på regelverket for offentlige anskaffelser. Det offentlige handler inn for godt over 300 milliarder kr i året, og det sier seg selv at man kan få store unødvendige utgifter hvis man ikke gjennomfører åpne og forutsigbare anbudskonkurranser for leveranser til offentlig sektor. Selv om vi er enig med regjeringspartiene i at det trengs kompetanseheving, informasjon og veiledning for å forebygge disse bruddene, er det også viktig at man har et tilsyn, som kanskje kan utføre den etterkontrollen som tilsvarer den oppfølgingen som departementene får fra Riksrevisjonen. Vi er av den formening at et tilsyn som kan sikre bruken og etterlevelsen av lovverket, må komme på plass for å presse frem det nødvendige skippertaket som offentlig sektor nå må ta. Arbeidet med å implementere regelverket og etterlevelsen av dette går rett og slett altfor sakte. Fremskrittspartiet er også bekymret for konsekvensene av at den nasjonale terskelverdien for anbudsplikt ble hevet fra 200 000 kr til 500 000 kr. I mange kommuner er det offentlige den desidert største kunden for mange leverandører. Det er kanskje ikke de store innkjøpene som gjøres, men det er mange mindre kunder som totalt sett kan bidra til en betydelig omsetning. For mange av de småbedriftene som finnes rundt omkring i dette landet, er det av avgjørende betydning at man har tilgang til leveranser til det offentlige. Det er derfor viktig at man har en mulighet til å følge med på de innkjøpsplaner det offentlige har, slik at man blir klar over at det er muligheter for å komme med tilbud. Det er tegn nå som tyder på at denne muligheten er blitt svekket. Vi foreslår derfor at Regjeringen foretar en evaluering av hvilke konsekvenser hevingen av terskelverdien for utlysning av offentlige anskaffelser har medført. Samtidig mener vi at noe av denne problemstillingen vil bli løst hvis en innfører en plikt til forenklet kunngjøring for innkjøp under den nasjonale terskelverdien for anbudsplikt. På den måten kan man enkelt tilrettelegge for nødvendig informasjon til næringslivet vedrørende offentlige innkjøp. Det som dette vil medføre av administrative byrder, vil fort betale seg gjennom økt konkurranse om oppdragene. På denne bakgrunn fremmer jeg de forslagene som Fremskrittspartiet er med på i innstillingen.