Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2009-12-09:
Først vil jeg takke komiteens leder for å ha lagt ned et godt arbeid med innstillingen. Jeg vil også takke debattantene så langt i dag for å ha viet forsvarsspørsmål mye oppmerksomhet i debatten. Det er stor politisk enighet om innretning og hovedkurs for forsvarsomstillingen, som er et av Norges største offentlige omstillingsprosjekter. Den ble innledet av Stoltenberg I-regjeringen i 2001, fulgt opp av Bondevik II-regjeringen, og videreføres nå av Stoltenberg II-regjeringen. Det er i stor grad Stortingets enighet om kursen som har gjort det mulig å lykkes med de store omstillingsgrepene og komme fram til de solide resultatene som nå foreligger. Vi har i dag et forsvar som er relevant, og som holder høy internasjonal standard. Vi ivaretar våre nasjonale interesser og rettigheter i nærområdene, og vi deltar i operasjoner på vegne av det internasjonale samfunn. Dette gjør vi på en utmerket måte, med kompetente mannskaper og moderne materiell. Det hadde ikke vært mulig for Forsvaret å løse sine oppgaver på en så god måte uten de store endringene i innretning, struktur og organisering som har funnet sted under flere regjeringer. Norge tar et aktivt og betydelig medansvar for internasjonal fred og sikkerhet gjennom operasjoner i utlandet. Jeg har på vegne av Regjeringen med glede merket meg den store politiske enigheten om vårt internasjonale engasjement. Jeg er sikker på at det har betydning for vårt personell ute å vite at de har denne støtten i ryggen. Afghanistan er den viktigste og mest krevende operasjonen. Jeg vil, som tidligere bebudet, minne om at Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om endelig innretning av Norges styrkebidrag til Afghanistan tidlig i 2010. Det er også viktig for Regjeringen å følge opp veteraner som har deltatt i utenlandsoperasjoner for Norge. Noen opplever en vanskelig situasjon etter endt tjeneste. For neste år styrkes deres rettigheter betydelig gjennom den særskilte kompensasjonsordningen for personell som har pådratt seg psykiske belastningsskader. Igjen registrerer jeg med tilfredshet at Stortinget også har stor oppmerksomhet på dette arbeidet. Flere regjeringer av ulik politisk farge deler æren for å ha sikret Norge et moderne og velfungerende forsvar så langt. Derfor ble jeg nok en smule overrasket over den kritikken som ligger i innstillingen fra enkelte av opposisjonspartiene når det gjelder tilstanden i Forsvaret. Det er ikke nytt at Fremskrittspartiet er villig til å bruke flere skattekroner, men merknader fra Høyre, og også noen ganger Kristelig Folkeparti, er noe vanskeligere å forstå i dette historiske perspektivet. Eksempelvis gjelder dette deres merknader om Hærens driftsbudsjett, et budsjett som er reelt styrket med 767 mill. kr i perioden 2006–2009. Regjeringen følger opp Stortingets beslutninger om Forsvaret. Det gjør vi ved at 500 av de 800 mill. kr av den planlagte bevilgningsøkningen er gjennomført ved det fremlagte budsjettet for neste år. Når vi også tar hensyn til Forsvarets egne tiltak, gjenstår det å realisere om lag en femtedel av langtidsplanens økonomiske forutsetninger ved utgangen av neste år. Iverksettelsen av langtidsplanen er dermed godt i rute. Bevilgningsøkningen og internt frigjorte midler er innrettet mot langtidsplanens omstillingsmål og skal bl.a. gå til økt bemanning, økt øving og trening og mottak av nytt materiell. I tillegg har Regjeringen økt bevilgningen til operasjoner i utlandet vesentlig i forhold til det langtidsplanen la opp til. Selv om Regjeringen så langt er godt i rute med gjennomføringen av langtidsplanen, vil det være behov for stram økonomistyring inntil omstillingstiltakene gir full effekt. Dette merkes i alle forsvarsgrener, men spesielt i Hæren og Heimevernet, der øvingsnivået er lavere enn ønsket. Regjeringen valgte å redusere treningen i Heimevernet i år for å få på plass de strukturelle tiltakene i langtidsplanen. Intensjonen har imidlertid hele tiden vært at øving og trening skulle øke igjen utover i perioden. Derfor har vi lagt opp til at ca. 20 pst. av områdestrukturen blir trent neste år. Som det fremgår av budsjettforslaget, har Regjeringen valgt å prioritere driftsnivået neste år på bekostning av investeringsnivået for best mulig å balansere utviklingen innledningsvis i langtidsperioden. En av utforingene består paradoksalt nok av at det er for mange årsverk i Forsvaret i forhold til planforutsetningene. Dette betyr ikke at antall årsverk på enkelte områder ikke må styrkes, men at vi må fordele årsverkene slik at rett person kommer på rett plass. Målsettingen er da å styrke budsjettet for materiellinvesteringer i 2011 og 2012, og å øke nivået på øving og trening. Forsvarets driftsbudsjett er altså styrket vesentlig, og det er med forslaget til 2010-budsjettet styrket vesentlig for annet år på rad. Med det budsjettet som behandles i dag, vil driftsbudsjettet halvveis i langtidsperioden faktisk ligge over det forutsatte nivået ved utgangen av langtidsperioden. På denne bakgrunn er det overraskende at det brukes så store ord om en påstått negativ tilstand for Forsvarets driftsbudsjett og kjøpekraft. Driftsbudsjettet foreslås reelt styrket med 455 mill. kr fra i år til neste år. Regjeringen foreslår et driftsbudsjett for neste år som reelt ligger 1,7 milliarder kr over Forsvarets driftsbudsjett i 2005, i Bondevik II-regjeringens siste år. Det økte driftsnivået går bl.a. til mottak av nye fly og fartøyer, økt øvings- og treningsaktivitet i Heimevernet og seiling i Sjøforsvaret. I 2009 vil gjennomsnittlig øving i Hæren være i størrelsesordenen 20 døgn. I 2003 var gjennomsnittet rundt 12 døgn. Like viktig er det at Bondevik II-regjeringen reduserte Hæren betydelig, mens Stoltenberg II har bygget opp bemanningen med rundt 50 pst. Alt i alt snakker vi om en formidabel økning av Hærens øvingsvolum under denne regjeringen. Det har vært mye diskusjon den senere tid om kostnadsutviklingen i Forsvaret og den årlige lønns- og priskompensasjonen. Det er imidlertid en kjensgjerning at denne kompensasjonen i flere år har ligget vesentlig over den mer kjente størrelsen konsumprisindeksen. Den kompensasjonen forsvarssektoren mottar, etter nøye beregninger i Finansdepartementet, tar altså hensyn til særskilt kostnadsvekst i forsvarssektoren. Deler av lønnskompensasjonen blir etterberegnet i lys av lønnsoppgjøret kommende år, slik at hele kompensasjonen heller ikke er reflektert i saldert budsjett. La meg likevel være klar på at jeg ser mange utfordringer i den pågående omstillingen. Regjeringen gjør Stortinget oppmerksom på at tekniske problemer ved Skjold-klassens framdriftssystem innebærer at leveransene vil bli noe forsinket i forhold til det som budsjettproposisjonen legger opp til. Jeg viser til eget brev til stortingspresidenten om saken. Jeg understreker at det fortsatt er usikkerhet knyttet til den oppdaterte leveranseplanen. For Forsvaret er det imidlertid viktigere å få en velfungerende plattform noe senere enn å få noe som ikke er fullt ut fungerende, raskest mulig. Forsvaret har planlagt å integrere nytt utstyr, bl.a. nye sjømålsmissiler, på fartøyene i 2011 og 2012. Det vil derfor uansett fremdeles ta noen år før de nye fartøyene kan utnyttes fullt ut. Det er også viktig for meg å poengtere at jeg tar Riksrevisjonens merknader meget alvorlig. Forsvarlig forvaltning er en selvsagt målsetting for et moderne forsvar. Det vil bli fulgt opp i 2010. Jeg legger altså ikke skjul på at omstillingen er utfordrende, heller ikke at enkelte prioriteringer kan oppleves som svært krevende. Totalt sett mener jeg likevel at budsjettforslaget for neste år klart og tydelig viser at Regjeringen satser på Forsvaret og følger opp de målsettingene Stortinget vedtok gjennom behandlingen av langtidsplanen. Jeg ser fram til fortsatt samarbeid om gjennomføringen av denne. Opptrappingen av forsvarsbudsjettet videreføres, og den solide starten på langtidsperiodens to første år legger til rette for å følge opp nordområdesatsingen, og å bidra med robuste og etterspurte styrker til operasjoner i utlandet.