Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-05-28:
Jeg vil, som talere før meg, starte dette innlegget med å berømme saksordføreren for godt utført politisk håndverk. Gjennom god dialog med opposisjonspartiene har man lyktes med å utarbeide en komitéinnstilling der både merknadene og forslagene blir fremmet av en samlet komité. Sett i lys av konfliktnivået som tidligere har vært i denne saken, både politisk og mellom aktørene i verdikjeden for dagligvarer, vil jeg hevde at det er svært sjelden kost å lande et slikt forlik i Stortinget. Kristelig Folkeparti står også inne i alle merknader, og jeg går derfor ikke nærmere inn på vår begrunnelse for å støtte forslagene i denne saken. Regjeringen Solberg valgte i første omgang ikke å følge anbefalingen fra Hjelmeng-utvalget i 2013 om å innføre en lov om god handelsskikk med et avhengig handelstilsyn for dagligvaresektoren. I 2015 vedtok stortingsflertallet, som Kristelig Folkeparti var en del av, å utrede alternativer til en lov om god handelsskikk, for å sikre større åpenhet og økt konkurranse mellom aktørene i matkjeden, og derigjennom bedre forbrukervelferd. I årene etterpå har trendene som var tydelige allerede i 2011, forsterket seg: Maktkonsentrasjonen i detaljistleddet øker, dagligvarekjedene er i ferd med å skaffe seg full kontroll over både grossistleddet og distribusjonsleddet, og nye aktører som forsøker å etablere seg i dagligvaremarkedet, må forholde seg til et rabattsystem som favoriserer de store og etablerte butikkjedene. Kristelig Folkeparti har registrert at det til tross for denne utviklingen har vært svært lite framdrift fra regjeringens side i arbeidet med å utrede alternativer til en ny lov om god handelsskikk. Vi har derfor vært tydelige på at vi ville revurdere vårt standpunkt fra 2015 i forbindelse med behandlingen av representantforslaget fra Arbeiderpartiet. Det er derfor gledelig at også regjeringen nå har konkludert på samme måte, og at arbeidet med denne saken har kommet inn i et konstruktivt spor. Kristelig Folkeparti imøteser en ny lov om god handelsskikk som kan sikre større åpenhet og forutsigbarhet mellom aktørene i et tøft matvaremarked, og derigjennom en bedre balansering av makt og symmetri i informasjonsstrømmene ved kontraktsinngåelser. Det vil igjen gi bedre forbrukervelferd gjennom riktig pris, bedre kvalitet og økt utvalg og tilgjengelighet. Det er viktig at et tilsyn med selvstendig beslutningskompetanse blir etablert for å håndheve loven, og Kristelig Folkeparti stiller seg positiv til at ulike modeller for en slik tilsynsordning blir utredet. Endelige konklusjoner må selvsagt vente til utredningen foreligger, men vi vil likevel signalisere allerede nå at modellen som Hjelmeng-utvalget foreslo, et uavhengig handelstilsyn som administrativt er lagt til Konkurransetilsynet, synes å være en god og funksjonell løsning sett fra vårt ståsted. Når det gjelder spørsmål om prisdiskriminering og forhold knyttet til distribusjon som nevnt i innstillingens II, vil vi påpeke at dette er problemstillinger som blir komplisert ved at flere av de største leverandørene i matkjeden samtidig ivaretar viktige funksjoner i markedsreguleringen, som er en bærebjelke under den norske landbruksmodellen. Det er et forhold som Kristelig Folkeparti vil tillegge stor vekt i våre vurderinger når regjeringen leverer sin utredning.