Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-06-10:
Det er et svært godt, omfattende og grundig arbeid som er gjort i Tomtefesteutvalget, som avga sin innstilling i 2013 om festekontrakter og folkerett. De har arbeidet med løsninger knyttet til det faktum at Norge ble dømt i Menneskerettighetsdomstolen, og det ble vi fordi tomtefesteloven § 33 var utformet slik at den ikke var i samsvar med eiendomsvernet. I den sammenhengen er det grunn til å minne om at eiendomsretten er vernet etter Menneskerettskonvensjonens artikkel 17, og det var utgangspunktet for denne saken. For Senterpartiet er privat eiendomsrett en grunnleggende verdi, og vi har over mange år pekt på den ubalansen som har ligget i tomtefestlovgivningen, der man litt forenklet kan si at slik som reglene har vært utformet, har tomtefester fått den største andelen av verdistigningen på en tomt som han ikke eier, mens eieren av tomta ikke har fått en rimelig andel av verdistigningen på tomta. Det var denne ubalansen som også Menneskerettighetsdomstolen påpekte i 2012. Tomtefeste er en særlig form for leie: Man eier huset som er satt på tomta, men man eier faktisk ikke selve tomta. Noen har ment at eierrådigheten til tomta med tida går over til fester. Det er ikke tilfellet. Tomtefeste er faktisk og rettslig sett et leieforhold, og slik har det også blitt behandlet i Menneskerettighetsdomstolen. Regjeringens proposisjon tar sikte på å balansere forholdet mellom grunneier og tomtefester, slik at våre nasjonale regler blir forenlig med Menneskerettighetsdomstolens syn. Senterpartiet er enig i at det må gjøres endringer i festeavgiften for å ivareta at verdistigning på tomta tilfaller begge parter. Det må også ses i sammenheng med tomtefesteloven §§ 7 og 15, som fører til at forlengelse blir tidsubestemt, og at man etter første gangs oppregulering kun kan regulere videre med konsumprisindeks. Senterpartiet er enig i at grunneier skal gis rett til et engangsløft av festeavgiften, og vi mener, i likhet med regjeringen, at en avkastningssats skal utgjøre 2,5 pst. av tomteverdien. Vi er også enig i at det innføres et tak på festeavgiften som svarer til 11 378 kr i 2015-kroneverdi. Beregninga av festeavgiften står sjølsagt sentralt ved de vurderingene som skal gjøres. Det synes som om regjeringen mener at en sats på 5 pst. av råtomteverdien er altfor høy, mens 2,5 pst. legges til grunn som en rimelig balanse mellom partene. Så velger flertallet i salen i dag å gå bort fra det uten noen annen synlig begrunnelse enn at regjeringens forslag «kan synes å gå noe langt til bortfesters fordel». Senterpartiet finner det høyst merkverdig at regjeringspartiene ikke synes å feste lit til sin egen regjering på dette punktet, men velger å sette satsen lavere enn det regjeringen foreslo, og lavere enn det det faktisk er et flertall for i Stortinget i dag. Det bidrar ikke til stabilitet på et rettsområde preget av tvister at regjeringspartiene i siste sving går bort fra det som deres egen regjering foreslår. Senterpartiet vil derfor ta opp regjeringens forslag på dette punktet. La meg i den sammenheng få lov til å minne om at en rekke rettsavgjørelser de siste årene har lagt til grunn en avkastningsrente på 5 eller 6 pst., og sjøl om Høyre til pressen sier at de har inngått dette forliket fordi de har en samarbeidsavtale med regjeringen, vil jeg minne om at den samarbeidsavtalen bare gjelder budsjettmessige forhold. Det er noe annet enn det vi står overfor i dag, og det kan derfor ikke være noe annet enn en bortforklaring fra Høyre og Fremskrittspartiets side. Jeg må også si at når Frølich her sier at et av problemene med tomtefestelovgivningen er at politikerne går inn og detaljregulerer, så er det jo nettopp det flertallet i Stortinget her i dag gjør, når de går inn og detaljregulerer og regulerer ned avkastningsrenten på den måten de her gjør, i en sak der man fører en veldig krevende balanse, og der vi hadde vært tjent med å forholde oss til regjeringens forslag. Sjøl om noen synes at en maksimal sats på 11 378 kr kanskje kan synes høy, f.eks. for en tomt på 4 mål, skal man huske på at de fleste festere vil ha rett til en innløsning av tomta til 25 ganger festeavgiften, eller 40 pst. av råtomteverdien. I teorien betyr det at man kunne ha innløst tomta, ha delt opp tomta og så solgt med ganske stor fortjeneste i områder av landet der boligmarkedet er presset. Mange av oss ville også ha vært nødt til å betale langt mer for kjøp av en vanlig tomt enn det en fester ville måtte betale for å få innløst en tomt basert på dagens innløsningsregler. Senterpartiet er en del av det brede flertallet som ønsker mulighet til ny regulering etter 30 år. Vi ser på det som en sikkerhetsventil, og vi er også glad for at det såkalte landbruksunntaket vil bestå. Med dette tar jeg opp Senterpartiets forslag.