Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2019-04-02:
Det mange ikke vet, er at tuberkulose er den smittsomme sykdommen som tar flest liv i verden i dag. Hvert år utvikler 10 millioner mennesker sykdommen. Kun seks av ti får behandling. Årlig dør 1,6 millioner mennesker. Dette er 1,6 millioner liv som går tapt, helt unødvendig. Vi har forpliktet oss til, som det ble sagt her, at alle FNs bærekraftsmål skal bli nådd. Delmål 3.3 er å bekjempe tuberkulose og andre smittsomme sykdommer. Kampen mot tuberkulose er derfor helt sentral i arbeidet med å nå bærekraftsmålene. Det er fordi det er de mest sårbare som rammes hardest. I tillegg tapper sykdommen husholdninger og samfunn for viktige ressurser. Tuberkulose er derfor ikke bare et problem for den syke og familien; sykdommen representerer også et stort utviklingsproblem, slik interpellanten viste til. Det er gledelig å se at antall sykdomstilfeller og dødsfall reduseres med 2–3 pst. årlig. Men det er ikke nok. For å nå de globale målene som er satt av verdenssamfunnet, må dødeligheten reduseres med 5 pst. og sykdomstilfeller med 10 pst. allerede innen 2020. Verdenssamfunnet må med andre ord gjøre mer. Derfor bidrar regjeringen til at den internasjonale innsatsen mot tuberkulose trappes opp. Regjeringen var en av initiativtagerne til høynivåmøtet om tuberkulose i FN i september i fjor. Det var viktig for å mobilisere økt internasjonal innsats. Høynivåmøtet vedtok ambisiøse målsettinger for å forebygge smitte og finne og behandle flere smittede. Kampen mot tuberkulose krever innsats på mange fronter. Jeg vil nevne fire sentrale innsatsområder. For det første må vi øke innsatsen for å forebygge smitte. Det er mange områder, som trangboddhet, røyking, svekket immunforsvar, osv., som øker smittefaren. Derfor vil vi arbeide også her for å bidra til å forebygge tuberkulose. Av medisinske tiltak står forebyggende behandling sentralt. Den eldgamle BCG-vaksinen brukes fortsatt, som nevnt her. Gjennom Forskningsrådets GLOBVAC-program støtter regjeringen flere forskningsprosjekter for utvikling av en mer effektiv vaksine. Men mer må gjøres også her. Det internasjonale legemiddelinitiativet Unitaid arbeider for mer effektivt å fremme nye løsninger for både å forebygge, stille diagnose og behandle sykdommer som tuberkulose. Gjennom Unitaid støtter regjeringen forsøk med forebyggende behandling for barn og andre som er spesielt utsatt for smitte, f.eks. fordi de bor sammen med en som har sykdommen. Dette har vist seg så effektivt at det er tatt inn som en av målsettingene fra høynivåmøtet. For det andre må vi arbeide enda mer effektivt for å oppdage sykdommen og stille riktig diagnose. Hvert år er det rundt fire millioner uoppdagede tilfeller av tuberkulose. Gammelt utstyr og begrenset kapasitet i laboratorier i utviklingsland har gjort det vanskelig å stille diagnosen. Det er særlig krevende å stille riktig diagnose på barn. Unitaid har gjort flere diagnoseverktøy og mer effektiv behandling for både voksne og barn tilgjengelig også i utviklingsland. Landene kjøper inn og tar i bruk disse verktøyene bl.a. med finansiering fra Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria. For det tredje må vi øke innsatsen for å sikre tilgang til effektive medisiner til dem som trenger det aller mest. Behandling av resistent tuberkulose har dessverre tatt opp til to år. I tillegg til all lidelse dette medfører, har behandlingen også alvorlige bivirkninger, som hørselssvekkelse og psykose. Her har det internasjonale samfunnet gjort noen framskritt, og fra 2016 er anbefalt behandlingstid for multiresistent tuberkulose kortet ned fra to til under ett år. Personer med hiv har dårlig immunforsvar og er derfor ekstra utsatt. Dobbel infeksjon med tuberkulose og hiv er et alvorlig folkehelseproblem i mange deler av verden. Gjennom Unitaid støtter regjeringen de forsøkene som er, for å finne ut mer om nye medisiners virkning på resistent tuberkulose. Det er også utviklet tuberkulosebehandling for barn. Resultatene er lovende. Men her trengs det mer forskning – og igjen: spesielt for barn. Gjennom vårt partnerskap tilbyr Landsforeningen for hjerte- og lungesyke, LHL, tjenester og effektiv behandling lokalt i utviklingsland. Som et av flere viktige bidrag fra LHL bidrar det til at pasienter tar medisinen riktig, og gjennom dette unngår vi at det utvikles enda mer resistens mot behandlingen. For det fjerde må vi arbeide hardere for å bekjempe de stigma som følger sykdommen. Vi vet at tuberkulose er skambelagt. Den smitter lett, og tuberkulosepasienter blir i mange tilfeller utstøtt. Dette gjør at personer som er smittet, nøler med å oppsøke hjelp, selv der hjelp er tilgjengelig. Regjeringen støtter derfor arbeidet med holdningsendringer, informasjon og tilrettelegging for å få flere til å søke slik hjelp. Erfaringen har vist at det er helt nødvendig å ha med dem det gjelder, for å nå ut her. Det sivile samfunn er en helt sentral partner for å bygge den kunnskapen som trengs, nedenfra. Regjeringen har økt og tar videre sikte på å styrke bistanden til arbeidet mot tuberkulose. I 2018 ga regjeringen over 150 mill. kr direkte til utviklingsland i kampen mot tuberkulose. Det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria er en god samarbeidspartner i dette arbeidet. Fondet når sykdomsrammede i mer enn 100 land. Regjeringen vil derfor i den treårsperioden som vi nå har bak oss, fra og med 2017 til og med 2019, ha gitt 2 mrd. kr til fondets arbeid mot tuberkulose, malaria og aids. Det skal som nevnt være påfyllingskonferanse for fondet i oktober 2019. Norsk støtte for perioden 2020–2022 vil bli regjeringsbehandlet senere i år. Mitt siktemål vil da være at vi skal øke støtten til fondet. Verdens helseorganisasjon er navet i det internasjonale arbeidet. Regjeringen vil fortsette å være en aktiv medspiller til Verdens helseorganisasjon på disse viktige områdene. Utenriksdepartementet samarbeider også tett med Helse- og omsorgsdepartementet om dette. Regjeringen er i ferd med å utarbeide en strategi for arbeidet i utviklingspolitikken rettet mot særlig sårbare grupper. Vi vet at tuberkulose rammer nettopp de mest sårbare. Tuberkulose og funksjonsnedsettelse henger sammen. Både sykdommen i seg selv og bivirkningene av behandlingen av resistent tuberkulose kan som nevnt gi funksjonsnedsettelse. Personer med funksjonsnedsettelse har også vanskeligere for å beskytte seg mot smitte og har også mindre tilgang til helsetjenester. Derfor vil vi se innsatsen mot tuberkulose i sammenheng med sårbarhetsstrategien. Frivillige organisasjoner spiller en særlig viktig rolle i arbeidet for sårbare grupper, også når det gjelder kampen mot tuberkulose. Derfor har jeg gitt Norad instruks om å gi arbeidet mot tuberkulose økt prioritet i år. Dette arbeidet kanaliseres gjennom frivillige organisasjoner. Norge har lenge vært en førende kraft i det internasjonale arbeidet mot tuberkulose og andre smittsomme sykdommer. Det er en rolle vi har til hensikt å ha også i fortsettelsen.