Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2009-05-04:
Representanten Sanner påstår at regjeringspartia primært er opptekne av at tiltaka mot finanskrisa skal vere mellombelse. Sanners vurdering av Regjeringa sin politikk er sterkt tendensiøs, som vanleg. Vår politikk handlar om å leggje grunnlag for verdiskaping og vekst. Kampen for å tryggje arbeidsplassar har alltid vore den aller viktigaste oppgåva for Arbeidarpartiet. Skape og dele er eitt av våre motto. Dagens Næringsliv skreiv 29. april i år om eit forskingsprosjekt leidd av professor Kalle Moene ved Universitetet i Oslo. Prosjektet skulle sjå på korleis systemet med store velferdsordningar, slik vår politikk legg vekt på, gav økonomisk vekst. Førebelse resultat viser at den skandinaviske modellen med små lønsforskjellar, gode velferdsordningar og sentraliserte lønsoppgjer gir høg sysselsetjing, høg innovasjonsgrad og høg produktivitetsvekst. At denne politikken er ein suksess, ser vi alle. Noreg gjekk inn i finanskrisa med ei arbeidsløyse på under 2 pst. I dag har vi ei arbeidsløyse som er for høg, ho er i augneblinken på ca. 2,8 pst., mot rundt 8 pst. i dei fleste andre nordeuropeiske landa. Med andre ord: Regjeringspartia sin politikk gir betre utgangspunkt for å møte finanskrisa enn nokon annan politikk vi ser rundt oss. Sjølv om dei fleste økonomiske ekspertar åtvara og hevda at det ville kome eit omslag i økonomien, var det få som såg krafta i, farta i og omfanget av tilbakegangen. Finanskrisa starta brått. Den internasjonale finanskrisa var det umogleg å gardere seg imot, som finansministeren òg peika på. Då blir det viktig å møte problema med den rette medisinen. Allereie då statsbudsjettet blei lagt fram i oktober i fjor, såg vi kva for veg det bar. Vi la derfor fram eit ekspansivt budsjett for å motverke noko av nedgangen. På det tidspunktet kravde Høgre og Sanner eit stramt budsjett. Vi fekk raskt melding frå næringslivet om problem med finansiering. Utan tilgang til finansiering ville næringslivet stoppe opp og arbeidsløysa ville auke dramatisk. Det var derfor ekstremt viktig at både bedrifter og privatpersonar igjen skulle ha moglegheit til å få lån. Vi la derfor fram ein bankpakke allereie i oktober i fjor. Gjennom nye statsobligasjonar på inntil 350 milliardar kr gav staten bankane tryggleik slik at dei kunne få nye langsiktige lån. Noregs Bank la samtidig ut fastrentelån med to års løpetid, særleg retta inn mot dei mindre bankane våre. På den måten skulle dei lettare kunne skaffe seg lån i den internasjonale kredittmarknaden. I tillegg utvida vi andre finansieringsmoglegheiter, bl.a. utvida utlånsramme for Kommunalbanken, utvida rammene for GIEK, diverse finansieringstiltak for å sikre eksportindustrien, utvida byggjelånsgaranti for skipsfart og utviding av rammene til Innovasjon Norge, for å nemne nokre sentrale tiltak. Trass i ei rekkje finansieringstiltak blei det snart klart at oppseiingar og permitteringar var på veg. I tiltakspakken som blei lagd fram 26. januar i år, blei det fremma forslag om omfattande tiltak for sysselsetjing og velferd retta inn mot fleire sektorar. I pakken foreslo Regjeringa tiltak for 20 milliardar kr – av dette nesten 17 milliardar kr nye tiltak på utgiftssida i budsjettet og 3,25 milliardar kr målretta skattelette for næringslivet. Tiltaka var i størst mogleg grad retta inn mot å gi så rask effekt som mogleg i arbeidsmarknaden. I tillegg har vi styrkt Nav i fleire omgangar for best mogleg å kunne hjelpe dei som no blir ledige. Det blei vidare klart i løpet av vinteren at lånemoglegheitene for næringslivet framleis ikkje var tilfredstillande. Derfor kom vi med ytterlegare finansieringstiltak 8. februar. Vi oppretta både Statens finansfond og Statens obligasjonsfond, som finansministeren peika på. Dessutan har vi heile tida vore opptekne av å leggje til rette for at Noregs Bank skulle setje ned renta. Sentralbanken har sia oktober i fjor sett ned renta med 3,75 prosentpoeng. Dette bidreg mykje til å lette kvardagen for norske familiar og verksemder som har lån. Rentekutta aleine utgjer 25 milliardar kr – for ein familie med 1 million kr i lån betyr det 27 000 kr mindre i renteutgifter, etter skatt.