Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-06-09:
Komiteen har behandlet forslaget fra Kristelig Folkeparti om en helhetlig opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse, et område jeg med sikkerhet kan si at en samlet komité er opptatt av, har sterke meninger om og ønsker å bidra til å løfte videre i årene fremover. Komiteen har jobbet mye med denne saken, både fordi de enkelte forslagene som ble fremmet, er viktige elementer hver for seg, og også fordi vi når det gjelder barn og unges fremtid, bør ha et helhetlig og overordnet blikk på de veivalg vi staker ut. Av undersøkelser gjort blant barn og unge, vet vi at en av fem forteller at de har psykiske plager i hverdagen. Det forteller oss at vi alle har en jobb å gjøre. Det er også en jobb som krever en tverrfaglig innsats på tvers av de nivåene vi har i samfunnet. Og selvfølgelig handler ikke denne innsatsen bare om helsetjenesten. Vi må møte barn og unges utfordringer med gode tiltak innenfor skole, innenfor familie, kultur, frivillighet og barnevern, og vi må løfte barns behov også innenfor justisfeltet. Komiteen har jobbet seg godt sammen om viktige forslag som kommer til å ha betydning for barn og unges helhetlige helse, herunder også den psykiske helsen, i årene fremover. Komiteen støtter enstemmig opp under forslaget om å be regjeringen vurdere et krav til kommunene om at det skal tydelig defineres hvem i en kommune som har det overordnede ansvaret for hjelpetjenestene til barn og unge. Videre stiller hele komiteen seg bak at barn og unge skal sikres medikamentfrie behandlingstilbud når faglige anbefalinger tilsier dette. Komiteen har også samlet seg om å be regjeringen innen juni 2017 legge frem en helhetlig tverrsektoriell strategi for barn og unges psykiske helse. I arbeidet med en slik strategi skal selvfølgelig hovedpersonene, barn og unge, tas med på råd, og deres erfaringer skal det lyttes til. Strategien skal legge grunnlaget for en økonomisk forpliktende opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse. Det fremmes også noen mindretallsforslag i saken, og jeg regner det som sikkert at de som står bak disse forslagene, redegjør nærmere for dem senere i debatten. For Høyre er det en glad dag i dag. For det er ikke bare Kristelig Folkeparti som har fått det de har bedt om. Vi er også veldig glade for de vedtak vi fatter. Vi vet at vår regjering har igangsatt en betydelig opptrapping for å styrke tjenestene til barn og unge – på justisfeltet, på familiefeltet, på kulturfeltet, på skole, på barnehage og på helse. Vi ser derfor frem til at en helhetlig strategi vil gi oss viktige svar på hvor vi står og hvor vi bør gå videre. Målet er vi alle enige om. Det handler om å ruste barn og unge til å bli trygge, til å få seg en utdanning og jobb – og til å leve et godt liv. Vår regjering har løftet psykisk helse inn i folkehelsearbeidet, vi har styrket satsingen på helsestasjons- og skolehelsetjenesten gjennom kommunenes frie inntekter med 668 mill. kr på tre år og i tillegg for 2016 øremerket 100 mill. kr til de samme tjenestene. Vi har bevilget midler til rekruttering av 150 nye psykologårsverk i kommunene. God og tilgjengelig hjelp for barn og unge så tidlig som mulig er av målene både i primærhelsemeldingen, i rusopptrappingsplanen og i folkehelsemeldingen som har fått stor tilslutning også her i Stortinget. At vi har en regjering som leverer godt på dette området, betyr ikke at det ikke må gjøres mer. Derfor ønsker vi oss også at ventetiden for barn i psykisk helsevern skal bli enda kortere, derfor ønsker vi at barne- og ungdomspsykiatrien bør utprøve mer ambulerende virksomhet i kommunene, og derfor ønsker vi endringer som gjør at barn i barnevernstjenesten skal oppleve at de får den helsehjelpen de har krav på. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har Høyre og Fremskrittspartiet lyttet til barn og unge. Vi har lyttet til bl.a. Anika og Fredrik og alle de andre PsykiskhelseProffene i Forandringsfabrikken, vi har lyttet til Landsforeningen for barnevernsbarn, og mange, mange flere kan nevnes. Forrige gang Norge hadde en borgerlig regjering, nærmere bestemt i 2003, gikk sju statsråder sammen om strategiplanen …sammen om psykisk helse… med 100 tiltak som alle skulle bidra til å styrke barn og unges psykiske helse. Den omfattet strategier og tiltak som rettet seg mot barn og unge, mot barn, unge og familier i risikogrupper og mot barn og unge som allerede hadde psykiske problemer og lidelser. Jeg er glad for at vi nå, under denne regjeringen, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, kommer til å gjøre det samme.