Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-06-13:
Først må jeg bare rose foregående taler for et godt innlegg. Det er også knyttet til menneskehandel, et tema som representanten Oktay Dahl er opptatt av, og vi i Kristelig Folkeparti gleder oss over og deler det engasjementet. Jeg tenker å knytte noen kommentarer til bruk av overskuddsinformasjon. Saken vi diskuterer, reiser utfordrende spørsmål om hvordan hensynet til samfunnets viktige interesse i at kriminalitet blir oppklart, og at nye lovbrudd dermed blir forebygget, eventuelt skal veies opp mot personvernet og hensynet til den personlige integritet. Som Stortinget er klar over, har politiet generell adgang til å bruke opplysninger som de har fått gjennom etterforsking, også overskuddsinformasjon. Ved kommunikasjonskontroll og romavlytting gjelder imidlertid en snevrere adgang til å bruke overskuddsinformasjon, og det at denne adgangen er såpass snever, bør tas med i betraktningen ved vurderingen i denne saken. Denne saken handler ikke om adgang til utvidet bruk av rom- eller telefonavlytting eller om politiets bruk av overskuddsinformasjon i videre etterforsking eller til avverging av kriminelle handlinger. Det handler kun om hvorvidt bruk av overskuddsinformasjon ved rom- og telefonavlytting, informasjon som allerede er innhentet, skal kunne føres som bevis i retten på lik linje med overskuddsinformasjon fra f.eks. hemmelig ransaking. Et moment som imidlertid gjør forslaget betenkelig, er hensynet til den potensielt uvitende tredjepart som ikke har mulighet til å vite verken at vedkommende blir avlyttet, eller at dette kan bli brukt mot vedkommende senere. Men dermed er ikke vedkommende rettsløs. Straffeprosesslovens regler som sikrer mistenktes og siktedes rettigheter, vil komme til anvendelse på ordinær måte. Det må også bemerkes at for de som påtalemyndighetene ikke finner grunn til å iverksette etterforsking mot, eller ta ut tiltale mot, vil realiteten forbli uendret. Opplysningene vil også med dagens system bli innhentet som følge av adgangen til å avlytte. Dersom det ikke foreligger grunnlag for påtalemyndigheten til å iverksette etterforsking mot vedkommende eller ta ut tiltale, vil heller ikke de opplysningene se dagens lys. Det må også tas med i betraktningen at forslaget setter forholdsvis strenge rammer for når overskuddsinformasjonen kan brukes som bevis. Opplysningene det i denne sak er tale om, kan bare brukes dersom slik bruk etter sakens art og forholdene ellers ikke vil være et uforholdsmessig inngrep, og oppklaring av forholdet uten bruk av overskuddsinformasjon i vesentlig grad vil bli vanskeliggjort. Videre er det statsadvokaten som må fatte beslutning om å reise tiltale eller begjære pådømmelse etter reglene om tilståelsesdom på bakgrunn av overskuddsinformasjon som ikke i seg selv kunne ha begrunnet den aktuelle metodebruken. Dette vil bidra til kvalitetssikring og til å avverge eventuelt misbruk av metodene. Jeg ser også på at det i saken pekes på at en sånn lovendring neppe vil føre til en reell endring i antallet tilfeller der kommunikasjonskontroll og telefonavlytting blir brukt, sammenlignet med i dag, ettersom de aktuelle politimetodene i sånne saker er svært ressurskrevende for politiet og underlagt kontroll både i forkant og i etterkant. På denne bakgrunn ser Kristelig Folkeparti det sånn at hensynet til personlig integritet i denne saken er tilstrekkelig ivaretatt i forslaget, og det ivaretar hensynet til beskyttelse av samfunnet og dets borgere mot kriminalitet. Så Kristelig Folkeparti vil støtte forslaget.