trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Larsen (Høyre), 2022-03-31:
Trafikksikkerhet skal alltid sitte i høysetet; vi skal alltid strekke oss så langt vi kan for å øke sikkerheten på veiene. Vi har kommet langt på mange områder. Samtidig er det enkelte områder hvor det er nødvendig å justere på kursen eller stramme litt inn, slik at vi korrigerer og forbedrer vedtak som allerede er fattet. Dette er en slik sak. Den tar utgangspunkt i at det er gjort mye bra, men hvor en i ettertid ser at det er mulig å korrigere kursen. I Høyre erkjenner vi at Statens vegvesen og politiet allerede har hjemmel til å forby bruk av kjøretøy som ikke har kjøreegenskaper som gir tilstrekkelig veigrep for føret. Bestemmelsene som åpner for å holde tilbake kjøretøy for å sikre at gebyrene blir betalt, ble endret i 2020 under Solberg-regjeringen. De aller fleste vogntog er i god teknisk stand og forholder seg til regelverket som de skal. Solberg-regjeringen sørget for at det ble gjennomført flere kontroller langs veiene, og antall kontroller av utenlandske vogntog langs grensene økte markert. Når vi i ettertid får tilbakemeldinger på at vogntog med dårlige dekk eller som mangler kjettinger, får kjøre videre – kun ilagt gebyr dersom det er greie kjøreforhold på kontrollstedet – må vi stramme inn reglene noe mer. Sjåfører med opphav i land med mildere klima sør for oss kan lett glemme å ta med kjetting når de reiser fra land med høst og rustbrune farger i trærne til et land med vinter og snødekke på bakken. Lange avstander og ulike kjøreforhold er ingen unnskyldning for å fortsette uten kjetting. Da må det kunne gis kjøreforbud. Det kan ikke være slik at en lastebil får kjøre videre fordi det er gode kjøreforhold på stedet kontrollen foregår, når kontrollørene vet at traileren skal inn på veinett med dårlige kjøreforhold. På korte avstander kan det være store forskjeller på veikvalitet, veigrep og vinterføre. Dette må regelverket ta innover seg. Vi er enig med Fremskrittspartiet i at det er hensiktsmessig og riktig å utrede om Statens vegvesen skal gis utvidede muligheter til å innføre midlertidig bruksforbud for toakslede trekkvogner på vinterstid. Utredningen – det er utredningen vi snakker om, ikke et forbud – er også vedtatt gjennomført i Sverige og er absolutt interessant. Det ser ikke ut til at forslagene får flertall i denne sal; det forundrer meg at regjeringspartiene og SV stemmer imot et representantforslag som styrker trafikksikkerheten. Det forundrer meg at trafikksikkerhet skal inn i en kommende sak fra regjeringen som omhandler sosial dumping. En sak som styrker arbeidstakernes rettigheter, vil jeg anta inneholder andre elementer enn en sak som dette, som går så direkte på trafikksikkerhet. Det skal derfor bli veldig interessant å se hvordan en sak om sosial dumping skal ta innover seg disse forslagene, som går så direkte på trafikksikkerhet.
Erlend Larsen (Høyre), 2022-03-31:
Det er vel Fremskrittspartiet … Ja, da tar jeg opp forslag. Beklager, jeg antok at Fremskrittspartiet ville ta dem opp.
Erlend Larsen (Høyre), 2022-03-31:
Nå har vi fått høre fra de rød-grønne partiene at denne saken, som spesifikt omhandler trafikksikkerhetsmessige tiltak som blanke dekk og kjetting, er saker som hører inn under en kommende sak fra Samferdselsdepartementet om sosial dumping. Da er jeg spesielt interessert i å høre hva statsråden kan informere oss om hva denne saken om sosial dumping vil inneholde av trafikksikkerhetsmessige ting som blanke dekk og kjetting. Det er det denne saken handler om – ikke arbeidsmiljø, ikke lønn. Det er veldig viktige saker, men denne saken her handler om trafikksikkerhet, helt spesifikt. La oss ikke å tåkelegge hva som er temaet her.
Erlend Larsen (Høyre), 2022-03-31:
Vi er alle veldig opptatt av at det skal være en seriøs bransje, men like fullt: Denne saken handler om trafikksikkerhet, den handler om når kjøretøy ikke er skodd for norsk føre. Fremskrittspartiet kan fortelle om frustrasjon blant ansatte i Statens vegvesen og Tollvesenet over at man ikke har anledning til å holde tilbake kjøretøy som ikke har dekk og kjetting egnet for hele strekningen de skal kjøre. Da forundrer det meg at regjeringspartiene tar det store ansvaret det er å si nei til å gå inn på en sånn sak, og det forundrer meg også at de tar det store ansvaret det er ikke å ville utrede om toakslede kjøretøyer er egnet på alle vinterforhold, slik svenskene nå velger å gjennomføre en utredning. Hva er det som gjør at Sverige vil gjennomføre en utredning? Vel, det skal statsråden slippe å svare på, men jeg vil i hvert fall vite hva han tenker om det ansvar han tar ved ikke å ville utrede dette med toakslede kjøretøy og ved å utsette saken og si at dette hører sammen med sosial dumping.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Det er en interessant debatt, for alle prater om en seriøs bransje og hvordan man skal drive seriøst. Dette handler om seriøsiteten i bransjen, faktisk å luke ut biler som ikke skal få lov å kjøre. Ja, det er seriøsitet, det er å ta ut de useriøse. Jeg hører statsråden si at dette ikke er noe problem, og at regelverket er klart nok og tydelig nok – ja, men mennene og kvinnene som faktisk skal gjøre jobben, sier at de har en utfordring. For i dette landet endrer været seg ganske fort og litt avhengig av hvor man skal. Når man vet at et vogntoget skal over dit og det skal forbi et dårlig vær, så vet man at da trenger man faktisk å la noen av de bilene stå igjen. Det er det som er problemet: De står og ser biler som er trafikkfarlige, kjøre videre. Og statsråden sier at han ikke ser behovet. Men når de som er på gulvet, de som er nærmest, sier at de trenger det, hvordan kan statsråden mene og stå her å si at dette ikke er et problem?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Jeg har likevel lyst til å fortsette å utfordre statsråden, for da vil jeg egentlig forvente at statsråden kan gi en garanti her og nå for at det ikke er noen problemer med disse regelverkene. Man holder igjen og kan holde igjen et vogntog. Selv om det går an å kjøre fordi veien er bar der man blir stoppet i kontroll, kan man holde igjen hvis endedestinasjon er over fjellet, med de utfordringene det er. Når statsråden får klare tilbakemeldinger her, det blir fremmet forslag her, det blir tatt opp av mange i bransjen, folk som er opptatt en seriøs bransje, burde ikke da statsråden gå tilbake og gå en runde til for faktisk å lytte til dem som er på golvet, de som er ute og møter de vogntogene som ikke burde få lov til å kjøre videre?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Jeg kan ikke dy meg når representanten Mona Fagerås var på talerstolen og pratet om at hun gjerne skulle sett noe til alt det som ikke var i dette forslaget, og at man var mer opptatt av sosial dumping og arbeidsforhold i transportbransjen. Ja, men dette er jo ting som også omhandler arbeidsforhold og sosial dumping i transportsektoren. Derfor er det et merkelig innlegg – å være mot dette fordi det liksom ikke er en del av det. Jo, det er definitivt en del av det. Dette er viktig, og det handler om at når man begynner å rydde opp, begynner de useriøse å skjønne at her er det ikke smart å reise fordi det faktisk får noen konsekvenser. Når statsråden sier det han sier, og viser til svaret fra Statens vegvesen, er greia at vi har vært i kontakt med to utekontrollstasjoner. De kan ilegge gebyr, men ikke hvis kontrollen foregår på et sted hvor det er svart asfalt og vogntogene skal kjøre over hvit snø på veien. Da kan man altså ikke holde igjen det kjøretøyet, på tross av at alle ser, og kontrolløren ser det veldig godt, at det vogntoget ikke burde få lov å kjøre over til Vestlandet eller rundt i Nord-Norge der man vet at de skal over fjelloverganger hvor dette er et problem. Da er det litt rart med hele denne debatten. Gjennom alle de årene jeg satt i transportkomiteen, så jeg alle oppslagene om dette temaet. Da vi satt i regjering, gjorde vi mye for å bedre disse forholdene, men så ser man at det fortsatt er ting som burde vært bedre. Det var et hylekor fra opposisjonen den gangen, men nå sitter de i regjering, og nå stemmer de det ned – det de har pratet varmt om mange ganger før. Man sier at man skal komme tilbake med en handlingsplan om sosial dumping og arbeidsforhold i transportsektoren. Ja, det er alle enige om, men dette handler jo bare om en liten del av det. Det går helt konkret og spesifikt på ting som vil bety enormt mye for trafikksikkerheten, for de som skal kjøre, og når det gjelder å sørge for at de som ikke skal få lov å kjøre, blir stående igjen. Da er det trygt også for alle de andre som ferdes på disse veiene. Dette er virkelig å gjøre noe med sosial dumping, og det er å gjøre noe med arbeidsforholdene for alle de andre som også er på veien. Derfor håper jeg som sagt at regjeringspartiene tar seg sammen. De vet hva de har stemt før, hva de har tatt opp i denne salen mange ganger før. Derfor håper jeg de stemmer i tråd med det, og at de stemmer i tråd med hjertet sitt og ikke fordi de sitter i regjeringskontorene. Det ville vært bra, og det ville betydd mye for mange av dem som er vogntogsjåfører og driver i Norge, og som er opptatt av dette.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Det er gøy at jeg får lov til å komme på, for etter åtte år med rød-grønt skjedde det ingen verdens ting på dette området. Noe av det første vi satte i gang, var å sørge for flere kontroller, sørge for at man kan holde igjen kjøretøy, sette på klammer osv. Vi har sørget for en kraftig økning av kontrollene. Jeg hører statsråden si at når det fortsatt er en del å rydde opp i, bør man gjøre det. Og når jeg hører statsråden si at vi har lovhjemmelen, vi kan gjøre dette, ja, så er han er i hvert uenig med dem som møter dette hver eneste dag på veien, og som skal sørge for å håndheve dette. De har bedt om det vi i Fremskrittspartiet nå har fremmet forslag om, og derfor er det selv for statsråden ikke dumt å av og til lytte og se om man kanskje bør endre noe, slik at regjeringspartiene støtter forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet nå fremmer. Det vil bety noe for trafikksikkerheten, det vil bety noe for alle dem som kjører på veiene, og det vil sørge for å bidra til at man luker ut useriøse transportører, som ikke skal få lov til å kjøre videre i Norge.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Takk for det, president. Transportnæringen og bygg- og anleggsnæringen er næringer som sliter veldig nå. Vi foreslår derfor at dette representantforslaget skal hastebehandles etter Stortingets forretningsorden § 39 andre ledd c.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-03-31:
Vi har ingen å miste på veiene – ikke vi som sitter her i salen og har denne debatten, og heller ikke de som er på utsiden her. Dessverre er det slik at hvert eneste år mister vi folk – barn og familier – i trafikken, og når den største tonnasjen som er ute på veiene, er innblandet i ulykker, blir utfallet ofte fatalt. Rødt skal støtte det forslaget som Fremskrittspartiet har lagt fram i dag. Det er selvfølgelig enkelt å føre en debatt om hva dette forslaget ikke inneholder, men det er noe helt annet. Vi ser på dette forslaget som en innstramming av noe som er viktig også for oss i Rødt: å få kontroll og få forsterket innsatsen mot de mest useriøse på veiene. Jeg ser ikke noen grunn til at en slik innstramming skulle være problematisk for noen partier. I tillegg til det tragiske utfallet slike ulykker kan få, vet vi at dette også ellers har store kostnader for samfunnet og for landet. I den landsdelen jeg kommer fra, er det slik at hvis én vei er sperret, er det ikke noen omkjøringsvei. Hvis man kjører på Kvænangsfjellet eller andre steder, må øvrig trafikk geleides gjennom Finland for å komme fram. Vi vet at enten det er fersk fisk eller hva det er som skal av gårde, har man det travelt, og på mange steder i landet er det slik at når E6 er sperret, er det ikke noen andre muligheter. Det er også lett å gå seg bort i teknikaliteter, tekniske krav og spesifikasjoner. De aller viktigste tiltakene for å forhindre flere ulykker og få sikrede veier er å fokusere på den som sitter bak rattet. Det er den viktigste komponenten i det hele. Vi støtter altså dette forslaget fra Fremskrittspartiet i dag, og så ser vi fram til støtte senere når forholdene for sjåførene skal opp og belyses bredt i denne sal. Vi vet jo hva som har vært utviklingen i denne sektoren. Her sitter det folk og styrer disse tunge vogntogene under de aller dårligste arbeidsvilkår, og dette er vel så viktig. Vi ser fram til å få en større debatt om det senere, men jeg vil bare signalisere at vi støtter dette forslaget.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
Jeg tror jeg var rimelig klar i mitt innlegg på at mitt hovedanliggende er at dagens regelverk er godt. Det finnes hjemler, Statens vegvesen har nødvendig kompetanse, og det tas også i utstrakt grad de grepene som skal til for å få god sikkerhet på våre veier. Når det gjelder handlingsplanen mot sosial dumping, har det også de virkningene som jeg sa avslutningsvis i mitt innlegg akkurat: Det vil bidra til en mer seriøs bransje. Her vil også regelverksendringer kunne være aktuelt, men det er litt tidlig å foregripe den prosessen, for vi har nettopp sagt at vi skal ha en åpen og inkluderende prosess hvor aktørene i bransjen skal være med og spille inn. Vi kommer tilbake til det, med en plan mot sosial dumping i transportsektoren.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
Statens vegvesen har allerede en kontrollinstruks hvor håndhevingen av dette regelverket er veldig klart beskrevet, og den ble oppdatert etter lovendringen i 2020. Jeg kan ikke se at det er behov for nye instrukser til kontrollmyndighetene. Jeg mener at en generell regel om bruksforbud eller tilbakehold der det er avdekket feil og mangler uavhengige å føre og uten en vurdering av den trafikksikkerhetsmessige betydningen av feilen, vil få urimelige følger for transportbransjen. Det vil selvfølgelig også kunne føre til at vi får en urimelig opphopning eller en utfordring med opphopning av kjøretøy på Vegvesenets kontrollplasser og -lommer. Så man må gjøre en målrettet innsats der hvor det er faktiske utfordringer. Det er jeg trygg på at Statens vegvesen er i stand til å gjøre. Det er tross alt de som er vår fagmyndighet og har den beste kompetansen til å kunne håndtere det.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
La meg først si at jeg har stor respekt for de folkene som jobber på gulvet, og som er ute og bedriver kontrollen i våre etater og virksomheter. Men det er også sånn at det er Statens vegvesen som etat som er våre fagmyndigheter, og det gir veldig klare tilbakemeldinger til meg om at dette er et godt regelverk. Det er gode kontrollinstrukser. De har muligheten til å utøve et godt faglig skjønn, og de utøver et godt faglig skjønn.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
Vi er enige om at trafikksikkerhet er viktig, og vi er også enige her i denne salen om at det å få bukt med sosial dumping er viktig. Det ligger da et godt regelverk her hvor det er rom for å utøve det faglige skjønnet. Min forventning til Statens vegvesen er at man utnytter det handlingsrommet til å sikre at vi har trafikksikkerhet på norske veier.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
Takk for en god påminnelse om mitt besøk i Trondheim. Jeg så senest den lappen på kontoret for noen få dager siden, så den er i god behold. Det som er den gode nyheten når det gjelder arbeidet med sosial dumping og handlingsplanen, er at vi får veldig mange innspill som i ganske stor grad er likelydende, og som peker på de samme type virkemidler som bør tas inn i en slik handlingsplan. Det var ganske godt samsvar med det jeg også fikk fra det nevnte firmaet i Trondheim. Dette blir ivaretatt når vi kommer tilbake med en handlingsplan, men arbeidet pågår.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-31:
Vi har sagt at vi skal lage en handlingsplan mot sosial dumping. Og i utgangspunktet er det en handlingsplan som vi utarbeider i regjering, men det betyr ikke at det skjer på mitt kontor. Jeg sa i mitt innlegg at vi skal ha med oss partsrepresentanter, vi har allerede fått mange innspill, vi har møter med arbeidstakerorganisasjonene, og poenget er at dette skal gå ganske raskt. Men det kan jo være at det i denne prosessen kommer behov for regelverksendringer, endringer i lovverk etc., så jeg skal ikke utelukke at det også vil bli behandling i Stortinget. Men i utgangspunktet er det ikke tenkt sånn. Så vil jeg bare gjenta det flere har sagt gjentatte ganger egentlig: Lovhjemlene er der. Kontrollinstansene har muligheten og hjemmelen som skal til. De har kompetansen som skal til, og det er fullt mulig å oppnå det som forslagsstillerne ønsker seg, med det som er der allerede per i dag. Og da tenker jeg at med referanse til å gå i feller, håper jeg heller ikke at opposisjonen går i den fella at man fremmer forslag som strengt tatt ikke er nødvendig for å framstå som handlekraftig.
Trond Helleland (Høyre), 2022-03-31:
Dette virker som en sak som det burde være mulig å bli enige om, men så har da posisjonspartiene holdt innlegg der de sier at egentlig burde ikke denne saken handle om det den handler om, den burde handlet om sosial dumping, den burde handlet om noe helt annet. Det er jo merkelig – det er vel ingen som egentlig er imot å bedre trafikksikkerheten. Statsråden har gitt svar til Stortinget på dette, der han skriver: «Det er ikke automatikk i at toakslede trekkvogner har dårligere veggrep enn de med flere akslinger(…) (…) Og så skriver han videre: «Trekkvogner med drift på flere aksler vil likevel ofte kunne ha bedre fremkommelighet på vinterføre.» Så leser jeg litt hos Norges Lastebileier-Forbund og andre, som sier at når en kjører i motbakker og er en dårlig sjåfør eller en dårlig øvet sjåfør på vinterføre, sitter en mye fortere fast med toakslede vogntog, en skaper kø, en skaper kaos, en skaper trafikkfarlige situasjoner. Det er jo noe av bakgrunnen for det forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet, og som Høyre støtter. Det er i hvert fall noe som statsråden burde kunne se på. Spørsmålet til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV er om de er uenig i forslagene, eller om de har gått i den klassiske fella: Vi er enige, men siden det kommer fra opposisjonen, stemmer vi imot og fremmer forslagene senere på egen hånd. Så sier statsråden at han skal legge fram en handlingsplan mot sosial dumping i transportbransjen. Da er spørsmålet: Blir det en handlingsplan som utformes av regjeringen uten å behandles i Stortinget, eller blir det en proposisjon, som Stortinget kan få lov å vise sitt engasjement for? Vi vet jo at det er gjort veldig mye de siste årene når det gjelder sosial dumping – ikke minst i EU er det gjort et godt arbeid med kabotasjekjøring og andre ting, som begynner å gi, forhåpentligvis, gode resultater. Det hadde vært fint om statsråden kunne bekrefte at denne handlingsplanen er noe han ønsker å involvere Stortinget i, og ikke bare en plan som utformes på statsrådens kontor, og som ikke går innom Stortinget. Det er åpenbart et stort engasjement, det hørte vi også fra Rødt og SV her, for dette med sosial dumping innenfor transportnæringen. Vi er beredt til å delta i den debatten, men nå har vi altså en debatt om trafikksikkerhet og ikke om sosial dumping.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-31:
Jeg noterer meg at statsråden tar inn pengespørsmål i debatten. Tiltakene vi foreslår her, er jo tiltak som ikke nødvendigvis koster penger, men som handler om nye måter å jobbe på. Når det er sagt, er det fint, det jeg har sagt før – jeg er glad for at bevilgningene til politiet går opp. Men vi fikk jo nettopp tall som viste at verken i fjor eller året før brukte politiet opp pengene de hadde på budsjettet. Hvis en hadde hatt bedre styring med det, kunne Politidirektoratet får mer ut av de midlene de hadde. Er statsråden enig i at POD kunne brukt disse pengene annerledes, eller at en kunne brukt disse budsjettmidlene annerledes, sånn at en hadde fått mer ressurser til politi ute i gatene?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-31:
Da er vi enige om at politiet har fått riktig mye penger, og så kan vi også være enige om at Politidirektoratet kanskje kunne vært litt flinkere i sin styring. Jeg må bare minne statsråden om at det akkurat for øyeblikket er Emilie Mehl som er statsråd og har det konstitusjonelle ansvaret. Jeg har ingen andre å gå til enn sittende statsråd. En annen ting statsråden tok opp i sitt innlegg, var dette at mer penger til politiet skal gå til mer personell. Det forslaget var statsråden enig i. Er det et signal om at regjeringen har gått vekk fra tanken om å etablere flere politikontorer bl.a. i Oslo?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-31:
Nå svarte ikke statsråden helt på det jeg spurte om – forholdet mellom kontorer og folk og om dette betyr at en ikke skal gjøre noe i Oslo likevel. Det som er interessant, er at da vi laget dette forslaget, var det i tett dialog med politiet. Vi snakket med organiserte, ansatte og ledere i politiet. De samme er akkurat like tydelige som oss på at det ikke er nye kontorer de trenger. Hvorfor vil ikke Senterpartiet gå vekk fra tanken om at det er bra å etablere flere politikontorer? Det blir jo ikke mer politi i gatene av å bygge et nytt politikontor på f.eks. Mortensrud. Det blir mindre politi i gatene, for det skal bemannes.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
I fjor vår ble seks unge menn dømt til mellom 420 timers samfunnstjeneste og 60 dagers fengsel. Den dommen fikk disse seks unge mennene for å ha gjennomført to gruppevoldtekter mot en 15 år gammel jente på Furuset i Oslo. De ble også dømt for å utsette henne for trusler og for vold. Ved to tilfeller gikk flere av dem sammen om å holde henne nede mens hun ble voldtatt. En av dem truet også med å drepe henne, ifølge dommen. Tre av dem ble dømt til 60 dagers ubetinget fengsel pluss samfunnsstraff. De tre øvrige ble dømt til mellom 360 og 417 timers samfunnsstraff. Samtlige er dømt for grov voldtekt etter straffeloven § 293 – en bestemmelse som, som kjent, har en strafferamme på 21 års fengsel. Dommen er – takk og lov – ikke rettskraftig. Man kan spørre seg hvordan dette er mulig. Hvordan går det an at seks unge menn kan få så mild dom for et så nedrig, alvorlig og avskyelig lovbrudd som det en gruppevoldtekt faktisk er? Man kan spørre, og jeg kan gi svaret, for det er ønsket av flertallet i denne salen. Samtlige partier med unntak av Fremskrittspartiet ønsker at for personer som er under 18 år, og som i lovens forstand da omtales som barn, skal det kun unntaksvis benyttes fengsel når de begår kriminelle handlinger. Det er en ønsket politikk. Det hjelper heller ikke at media er totalt fraværende til å referere denne typen saker. Det hjelper ikke overhodet. Det er nok en ganske klar oppfatning ute blant folk flest, i folks bevissthet, hva som er rettferdighet. Det er nok en oppfatning at dette er altfor lave straffer. Da nytter det heller ikke at man er 17 år gammel når disse voldtektene gjennomføres, for det er det vi snakker om. Dette er ikke barn annet enn i lovens forstand. Dette er ganske godt utvokste ungdommer, for å si det sånn. Det er merkelig når man diskuterer barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet, at man ikke ser implikasjonene av at man i praksis ikke bruker straff i noen særlig grad for de personene dette gjelder. I alle andre sammenhenger vet vi at handlinger må få konsekvenser. Hvis man ikke er villig til å gi de konsekvensene til de personene som begår lovbrudd, har vi en ganske håpløs oppgave dersom vi har forventninger om å kunne bekjempe barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet. Det er det første vi må gjøre noe med. Det er der vi må starte. Alle de andre tiltakene, som vi for så vidt også er tilhengere av, som ligger på bordet i dag, er vel og bra, men dersom vi ikke kan stille disse ungdommene til ansvar for sine handlinger selv når de begår gjengovergrep, gjengvoldtekter – når vi ikke engang da kan ta i bruk strengere straffer enn det vi snakker om her, dvs. samfunnsstraff – har vi en håpløs oppgave. Det må være jobb nummer én. Det har Fremskrittspartiet foreslått. Det kommer vi til å foreslå på nytt. Vi kommer til å støtte alle gode tiltak som ligger på bordet i dag som gjør oss bedre egnet til å bekjempe gjengkriminalitet, men vi må starte med å straffe.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Justisministeren har helt rett i at svært mange vedtak ble fattet i forrige stortingsperiode. I innstillingen hun viser til i sitt innlegg – Innst. 147 S for 2020–2021, som er basert på et representantforslag fra Fremskrittspartiet om tiltak mot gjengkriminalitet – fant vi sammen på tvers av partier i veldig stor grad, noe som gjorde at det ble fattet veldig mange gode vedtak i Stortinget, som jeg håper blir fulgt opp. Det er egentlig derfor jeg tegnet meg, for jeg ville spørre om særlig ett vedtak som ble gjort. Det var: «Stortinget ber regjeringen utrede om man i særlige tilfeller kan åpne for forhøyet straff ved nytt lovbrudd av samme art også for kriminelle gjengangere under 18 år.» Det gjelder altså å øke straffer i noen grad for de under 18 år. Jeg er litt spent på om det er en utredning som er i gang, som justisministeren ser positivt på.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-31:
Det er veldig bra. Det bringer meg egentlig videre, for jeg tenker det er litt viktig at man nå sørger for å få gjennomført de tiltakene som faktisk er vedtatt i Stortinget. Jeg vil tro at Justisdepartementet har mye å holde på med for tiden, av mange grunner, også med oppfølgingen av mange av de vedtakene som ble gjort. Særlig i 2020–2021 ble det gjort veldig mange vedtak på justisfeltet som krever oppfølging fra departementet. Da vil jeg også høre om man ønsker å følge opp mange av de andre forslagene som det står om, for i tall er det vel over ti vedtak som ble fattet i Stortinget på det tidspunktet. Kan justisministeren si litt mer om oppfølgingen av de øvrige vedtakene utover de to som hun var inne på?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-31:
Arbeidet mot vold og gjengkriminalitet må være et langsiktig, forebyggende arbeid som ikke kun settes i fokus når skyteepisoder skjer og tematikken dominerer i media. Norge er heldigvis et lavkriminalitetssamfunn, og de aller, aller fleste – unge som gamle – begår ikke kriminalitet. Men selv om de er få, skal vi ta på alvor at gjengkriminalitet er alvorlig og noe det må jobbes strategisk og langsiktig imot. Det viktigste og mest effektive vi kan gjøre for å bekjempe kriminalitet, er å hindre at kriminalitet skjer i utgangspunktet. Fellesnevneren for mange av dem som begår kriminelle handlinger, det gjelder også kriminelle ungdommer og såkalte gjengangere, er at de kommer fra familier med betydelige levekårsutfordringer, dårlig økonomi og ikke minst trangboddhet. Å forebygge dette handler om å skape et samfunn som er trygt for alle, om trygge og gode lokalmiljøer og oppvekstvilkår og om å sikre at kriminalitet ikke får prege eller ødelegge hverdagen til folk. Da må vi starte med forebyggende arbeid så tidlig som i barnehage og skole. Derfor var det viktig for SV nettopp å skape et samfunn med mindre forskjeller og større muligheter for alle. Derfor var det viktig å få på plass gratis kjernetid i SFO for førsteklassinger, fjerne avkortningen av barnetrygden i sosialhjelpen, styrke barnevernet i Oslo og det statlige barneverntilbudet og forsterke og utvide områdesatsingene i de store byene. Alt dette får vi til fordi vi har en ny regjering i Norge, som er opptatt av å skape et samfunn der alle har muligheten til å lykkes. Så er vi opptatt av å ha et politi som er til stede i hele byen, og som er en del av lokalsamfunnet og ikke bare kalles inn når kriminaliteten har skjedd – da er det for sent. For å få et politi som nettopp kjenner lokalmiljøet, må man være villig til å bruke penger på det. I samarbeid med regjeringen sikret vi 200 mill. kr til politiet for bedre lokal tilstedeværelse, økt bemanning og styrket kriminalitetsbekjempelse. Vi vil bekjempe kriminalitet ved å gi folk en utvei, en meningsfull fritid, jobber til ungdom, fritidsklubber der de kan være sosiale, mulighet til å delta i idrett og kultur – rett og slett muligheten til et meningsfullt liv. I dag er det flere forslag på bordet som er verdt å diskutere, men jeg vil trekke fram ett, og det er forslaget om våpenamnesti, som nettopp handler om å gi folk en utvei før det er for sent. Det er et godt forslag. Det er et forslag SV kommer til å stemme for. Med det støtter vi altså forslag nr. 1, fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-31:
Jeg var ikke statsråd i 2020 eller de første ti månedene av 2021, men jeg registrerer at det er et underforbruk i politiet i de periodene, og det er ikke heldig. Jeg har gitt beskjed om at vi ønsker at mest mulig av pengene skal komme ut til politidistriktene i lokal politikraft. Det er ikke bare underforbruket som er et problem. Det er også det at Høyre har sentralisert politiet med politireformen. Det brukes mye mer penger på byråkrati og konsulenter nå enn det gjorde før, og vi jobber med hvordan vi skal sørge for at flere av midlene som bevilges til politiet, faktisk når ut til politidistriktene, ut i gatene i Oslo og i resten av landet, for å drive med forebygging og oppfølging av bl.a. barn og unge, som er temaet her i dag.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-31:
Regjeringen mener det er viktig å få politiet ut i lokalsamfunnene på en bedre måte enn det Høyre har lagt opp til. Derfor vil vi jobbe med å etablere nye polititjenestesteder, og vi vurderer det i hele landet, også i Oslo. Det arbeidet starter vi i 2022, og vi vil komme tilbake til hvor dette skal plasseres. Noen steder har det blitt veldig lang reisevei til politiet. Noen steder er det for lite forankring til politiet lokalt. Men vi skal også bruke penger på politifolk. Det er minst like viktig, hvis ikke enda viktigere, at vi har flere politifolk som ikke bare sitter på kontor, men som faktisk er ute på gata, ute blant folk, snakker med folk, får lokalkunnskap og kjenner de nærmiljøene de jobber i. Høyre har nå styrt politiet i åtte år i en retning som har fjernet politiet for mye fra befolkningen. Det vil vi endre på.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-31:
Høyre har jo lagt ned over 120 lensmannskontorer, så det finnes nok av steder å ha lensmannskontor uten at det trenger å kreve store byggeprosesser eller innebære de største kostnadene. Vi vil komme tilbake til hvordan vi skal gå fram i den saken. Vi har nå også gått bredt ut til kommunene for å få deres innspill om hva slags tjeneste de opplever fra politiet, og hvilke behov man ser rundt i Norge. I den prosessen blir det veldig viktig for oss å lytte til politiet selv og å lytte til kommunene rundt i landet, og så kommer også Politidirektoratet til å ha viktige og gode innspill der. Vi mener det er viktig å se helheten. Selv om representanten fra Høyre har snakket med noen som ikke ser behov for en politistasjon akkurat der de er, kan det hende at det andre steder i landet er behov for politistasjoner. Derfor vil Senterpartiet og Arbeiderpartiet gå videre med å etablere flere tjenestesteder, etter at Høyre la ned altfor mange.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-31:
Jeg er glad for at Stortinget i desember 2020 vedtok flere forslag for å sikre bedre reaksjon overfor og oppfølging av ungdomskriminelle. Det er riktig som representanten viser til, at et av dem var å se på mulig forhøyet straff. Hvis jeg ikke tar helt feil, var en del av det også å se hvordan man kunne involvere foreldrene for å følge opp barna på en bedre måte, i og med at mange av disse er mindreårige. Jeg vil følge opp dette i departementet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-31:
Jeg tror ikke jeg skal prøve meg på en muntlig gjennomgang av hvert enkelt vedtak her og nå, men jeg kan si, som jeg også var inne på i mitt hovedinnlegg, at man går inn på hvert vedtak og ser hvordan man skal følge det opp på best mulig måte. Det som f.eks. går på elektronisk kontroll, har blitt fulgt opp ved at man har laget et forslag, sendt det på høring, og nå jobbes det videre med det i departementet i lys av høringssvarene. Noen forslag har man sett på og må komme tilbake til litt lengre fram, for det kan være utredninger som må gjøres for å finne en god innretning på oppfølgingen. For regjeringen er det viktig – og det tror jeg vi er enige om, det høres i hvert fall sånn ut – at vi har en bred innsats mot gjengkriminalitet. Vi har med oss alle de elementene som er nevnt i forslag i dag. Vi har med oss straffereaksjonene som Fremskrittspartiet er opptatt av, selv om jeg ikke er helt enig i tilnærmingen til straffen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
På vegne av Fremskrittspartiet og stortingsrepresentantene Morten Wold, Silje Hjemdal, Himanshu Gulati, Sigbjørn Framnes og meg selv har jeg gleden av å framsette et forslag om å godkjenne leger utdannet i Danmark.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
På vegne av representantene Himanshu Gulati, Tor André Johnsen, Silje Hjemdal og meg selv beklager jeg at vi er nødt til å fremme følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen betale ut tilskuddet til X Games Norway/SAHR på 15 millioner kroner som vedtatt i statsbudsjettet for 2022, slik at dette kan gå til å gjennomføre kvalifikasjonsrunder og planlegge og gjennomføre et fullskala arrangement når pandemirestriksjonene tillater det.»
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg ber om ordet etter forretningsordenens § 54 første ledd: «Ved hvert møtes avslutning skal presidenten gi representantene anledning til å påpeke eventuelle feil ved saksbehandlingen.» Jeg vil påpeke hva jeg mener er feil, og få lov til å begrunne det – relativt kort, men jeg må bruke litt tid. I § 72, om muntlig spørretime, står det: «I den muntlige spørretimen svarer regjeringsmedlemmer på spørsmål som representantene stiller muntlig.» I dagens spørretime ble det stilt konkrete spørsmål til finansministeren både fra Tina Bru og fra Hans Andreas Limi uten at statsråden overhodet forsøkte å svare på spørsmålene, men snakket om helt andre ting. Det er ofte ikke unormalt, men i dag var det et så grovt eksempel på at man ikke var i nærheten av å forsøke å svare, særlig på spørsmålene fra Hans Andreas Limi, at det må være en feil ved saksbehandlingen i dag når presidenten ikke påtalte dette. Jeg synes at det her har vært en utvikling som ikke har vært bra, så jeg vil anmode presidenten om å ta en drøftelse i presidentskapet når det gjelder gjennomføringen av muntlig spørretime, for å påse det som står i forretningsordenen, at dette er en spørretime, ikke en debatt. Statsråden er her for å svare på konkrete spørsmål og ikke snakke om helt andre ting og andre partiers politikk. Jeg ber presidenten sørge for at det blir en debatt om hvorledes man skal lede spørretimen for fremtiden.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-09:
På vegne av meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å avlyse sentralt gitte eksamener våren 2022 – og ber om at det behandles raskt.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-09:
Relasjoner er grunnlaget for læring, og den relasjonen i norsk skole som kanskje er den viktigste, er mellom læreren og eleven – og så er vi foresatte en del av den relasjonen litt lenger ut. Men den norske skolen trenger flere lærere. Vi har en reservestyrke på ca. 40 000 mennesker med lærerutdanning som ikke jobber innenfor skolen. Særlig nord i landet er det et så stort problem at enkelte kommuner har gått ut og tilbudt bonusordninger for å få lærere til å bosette seg i deres kommuner, noe som er veldig uheldig, tatt i betraktning at ikke alle kommuner har økonomi til det. Å sørge for å rekruttere nok lærere og ikke minst sørge for at de blir i yrket, er viktig for den norske skolen og for å sikre kvaliteten i undervisningen i årene som kommer. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvilke grep vil hun og regjeringen ta i tiden framover for å sikre nettopp dette?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret. Vi vet at barn og unge er blitt hardt rammet i de snart to årene som er gått med pandemi, og nettopp det å styrke laget rundt eleven gjentas, både fra min side og fra andres side. Det er veldig viktig. Det handler bl.a. om å få inn andre yrkesgrupper i skolen og å styrke PP-tjenesten. Vi vet at de i dag har dokumentbunker som er så store at de ikke helt vet hvordan de skal komme gjennom dem, og at både barn, foreldre og skoler venter på avklaringer. Ikke minst handler det om nettopp det statsråden var innom, nemlig å gi lærerne mer tid. Én av de gruppene som har gitt et tydelig og klart signal om at de ønsker mer tid, er kontaktlærerne. De beskriver at de ikke har tid til å følge opp de elevene som de ser har utfordringer, og som de ønsker å bruke tid på, i samtaler, møter osv. Vil statsråden sørge for at kontaktlærerne får mer tid til å følge opp elevene sine?
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-02-09:
På vegne av representantene Olaug Vervik Bollestad, Jorunn Lossius Gleditsch og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om å stille alle saker i utlendingsforvaltningen som berører barn, i bero.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-09:
På vegne av stortingsrepresentanten Rauand Ismail og meg selv vil jeg framsette et forslag om å hente hjem norske barn og kvinner fra interneringsleire i Syria.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-09:
Norge, både denne og forrige regjering, er prisverdig klar i sin kritikk av Russlands trusler mot naboland og også overgrep mot menneskerettigheter i eget land, samtidig som vi ikke lar det komme i veien for å arbeide for en god og fredsskapende dialog med Russland. Et annet land som undertrykker mennesker innenfor sine egne grenser og truer land rundt seg, er Kina, men med Kina har vi underskrevet en avtale, en normaliseringsavtale, hvor vi som nasjon forplikter oss til å frasi oss ytringsfriheten og muligheten til å kritisere Kina for ting Kina ikke har lyst til å bli kritisert for. Dette er to veldig forskjellige tilnærminger til samme type problem. Vi reiser en interpellasjon om dette til utenriksministeren til uken, men nå lurer vi på et bitte lite eksempel: Norske utøvere ble ønsket velkommen i Beijing med trusler mot sin ytringsfrihet av vertskapet. Vil utenriksministeren ta opp dette med sitt kinesiske vertskap når hun kommer på besøk til dem i Beijing?
Tina Bru (Høyre), 2022-02-09:
Mange bedrifter sliter med å betale strømregningen sin, og Høyre har siden desember etterlyst tiltak for å avhjelpe næringslivet. Vi har selv foreslått en egen ordning som kan administreres via kommunene, med en ramme på 2 mrd. kr. Regjeringen har gjentatte ganger sagt at den følger situasjonen tett, og den har lagt frem ordninger for frivilligheten, veksthusnæringen og landbruket. Men fortsatt har vi ikke hørt noe om hva regjeringen vil gjøre for de mange bedriftene i dette landet som nå ser sine faste kostnader øke langt over normalen på grunn av strømprisene. Dette kommer på toppen av to vanskelige år med pandemi. I media har vi også sett regjeringen skylde på EØS-regelverket som årsak til at man ikke kan støtte bedrifter med å betale strømregningen. Heldigvis fikk vi oppklart at dette ikke er riktig da vi sendte et spørsmål til regjeringen, som næringsminister Vestre svarte på. Der skriver han rett ut at EØS-retten ikke er til prinsipielt hinder for å etablere insentivordninger som også dekker bedrifters strømkostnader. Mitt spørsmål til finansministeren er derfor: Hvilke kriterier må egentlig oppfylles for at regjeringen også vil stille opp med hjelp for næringslivet, utover bare å vurdere og følge situasjonen tett?
Tina Bru (Høyre), 2022-02-09:
Så finansministerens svar til næringslivet, som nå sitter og er bekymret, er: Ja, ja, vær glad for at det er vi som styrer, selv om vi ikke vil komme med hjelp. Det er jo det finansministeren egentlig står her og sier. Jeg hører ingen bekymring og ikke noe ønske om faktisk å gjøre noe med situasjonen. Derfor vil kanskje finansministeren bruke mer tid på å snakke om helt andre ting, fordi regjeringen ikke har noen intensjon om å stille opp for næringslivet. Jeg er ikke så sikker på om reduksjonen i elavgiften er en særlig god trøst for f.eks. Modum glassindustri, som har fått sine strømkostnader økt fra 60 000 kr til 460 000 kr. Det sier seg selv at det er ganske krevende. Et annet eksempel er Ålgård Offset, som er et trykkeri i mitt hjemfylke, som nå ligger an til å få doblet sine kostnader for strøm hvis dette vedvarer. De ansatte er bekymret for sine arbeidsplasser – åpenbart er ikke finansministeren det samme. Men hvis finansministeren er enig i at dette er bekymringsfullt, hvorfor er han ikke bekymret nok til faktisk å gjøre noe med det, i stedet for bare å snakke om hva Høyre gjorde i regjering?
Tina Bru (Høyre), 2022-02-09:
Jeg forstår at jeg ikke kommer til å få noe ordentlig svar på dette. Jeg må bare legge til grunn at regjeringen ikke ønsker å stille opp med noe støtte for næringslivet. Det er i hvert fall ganske tydelig ut fra de svarene finansministeren her kommer med. Jeg vil også påpeke at det hjelper heller ikke at næringslivet nå har fått et økt skattetrykk som følge at vi har fått en ny regjering. Det er også et faktum. Denne reduksjonen i elavgiften vil ikke være nok til å bøte på det, i hvert fall ikke med tanke på de strømprisene vi ser nå. Men: Europakommisjonen la den 13. oktober frem en verktøykasse med tiltak medlemsland og Norge kan bruke for å avhjelpe strømprisene. Verktøykassen inneholder bl.a. støtte til forbrukere og bedrifter. Næringsministeren svarte meg 27. januar at EØS-retten ikke er prinsipielt til hinder for å etablere støtteordninger. Kan finansministeren her og nå bekrefte at det er statsråd Vestre som gjengir handlingsrommet i EØS-avtalen riktig, i motsetning til statsrådens kollega, landbruksminister Sandra Borch, som sa at det er EØS som gjør at annet næringsliv ikke kan få støtte? Altså: Det er ikke EØS som gjør at regjeringen ikke vil stille opp, det er bare regjeringen som ikke vil stille opp.
Tina Bru (Høyre), 2022-02-09:
Jeg står fortsatt for alt det vi sa før jul, og mener at det var en riktig prioritering, for det vi gjorde i stedet for å smøre de 3 mrd. kr tynt utover, var å bruke dem på en mye mer målrettet måte som skulle monne mer for husholdningene når det gjelder strømprisene. Men mitt neste spørsmål går til utenriksministeren. Nå har vi sett flere eksempler på at statsråder gjengir handlingsrommet i EØS-avtalen uriktig, som påskudd for ikke å gjøre ting, f.eks. med tanke på lønnsstøtte, innen dyrevelferd og nå sist – men ikke minst – strømstøtte til bedrifter. Det jeg lurer på, er om utenriksministeren er bekymret for at tilliten til og oppslutningen rundt EØS-avtalen kan undergraves på grunn av måten noen av hennes kolleger skyver den foran seg på, gang på gang, for å unngå å handle.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Det er hyggelig å være her. Noen ganger tenker jeg at Tina Bru burde spole litt tilbake til de debattene vi hadde før jul, for da var det runde etter runde fra Tina Bru om hvorfor i all verden regjeringen skulle prioritere å redusere elavgiften. Vi reduserte den da for januar, februar og mars med 47 pst. Tina Bru sa at for Høyre var det å bruke 3 mrd. kr på lavere avgifter å smøre tiltak utover. Det hadde ikke noe formål og ingen hensikt, og hun var sterkt kritisk til den typen ressursbruk. Høyre valgte selv i sine alternative budsjett å dra inn hele endringen i avgiftspolitikken og øke avgiftene for norske bedrifter, norske husholdninger og alle som driver næring i Norge. Da var det tonen. Da vi diskuterte statsbudsjett og hvordan vi skulle ha strømpolitikken, var tonen til Høyre at det var veldig uklokt av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV å prioritere lavere kostnader for norsk næringsliv og alle husholdninger. Men nå har man altså begynt å bli opptatt av det. Da må i hvert fall Høyre være veldig glad for at det er Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV som fikk gjennomslag for sitt avgiftsopplegg, som hver dag gjør at om man eier en bedrift i Finnmark, i Hedmark, i Oslo eller i Østfold, får man lavere strømregning. Så har vi i Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vært kritiske til mange av de grepene som har vært tatt i strømpolitikken over tid. Man må ta nye grep for å få ut mer energi og få ned strømprisen, man kan ikke bare ha en blind tro på markedet. Vi er f.eks. veldig kritiske til den energimeldingen Tina Bru har lagt fram, der en også er entusiastisk over enhver form for nye kabelforbindelser. Der har vi ulike tilnærminger. Men i denne konkrete situasjonen var den jeg kanskje flest ganger fikk kritikk fra før jul, Tina Bru, fordi vi nettopp prioriterte lavere kostnader for bedrifter, næringsliv og folk. Så først bør i hvert fall Høyre være takknemlig og glad for at de ikke fikk gjennomslag for sitt budsjett, for hadde Høyre fått gjennomslag for sitt budsjett, hadde strømregningen til alle norske bedrifter vært høyere i dag, ikke lavere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Nettopp fordi vi allerede i høst så at med de politiske grepene som hadde vært gjort over tid, ville dette med strøm bli en stor utfordring, var en av de første prioriteringene regjeringen hadde, å redusere avgiftene på strøm. Det partiet som var mest imot at vi reduserte avgiftene på strøm, var Høyre. Så jeg skjønner at det kan være slitsomt for Høyre at vi påpeker at de før jul, da vi vedtok budsjettet, syntes at tiltak som kunne hjelpe næringslivet, var veldig ukloke. Men det er et faktum. Høyre tok til og med ut den lille avgiftslettelsen de selv hadde lagt inn, fordi de mente at man ikke skulle bruke det likevel. Så hadde Høyres opplegg blitt vedtatt, hadde det vært enda verre for norske bedrifter, småbedrifter og folk som er bekymret. Det må man som ansvarlig politiker, selv om man er i opposisjon, ta ansvar for – det var det Høyre foreslo. Så har vi varslet, både i regjeringserklæringen og gjennom statsbudsjettet, at vi ønsker å gjøre grep for å få kostnadene ned på strøm, bl.a. med avgiftslettelser.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg skjønner at det er ubehagelig for Tina Bru fra Høyre å bli minnet om sin egen politikk, og at realiteten er at strømprisen hadde vært høyere og ikke lavere med Høyres politikk. Jeg kan utfordre Bru: Er hun glad for at Høyre ikke fikk gjennomslag for høyere strømavgifter før jul? Er hun glad for at Høyres forslag ble nedstemt, eller synes hun det var et gode? Jeg er veldig glad for at Høyres forslag om strømpriser ble nedstemt, for nettopp det ville gjort at kostnadene ville blitt enda høyere. Det som har vært den store politiske endringen etter regjeringsskiftet, er at den forrige regjeringen sa i starten av sin regjeringstid at de hadde et mål om høyere strømpris. Denne regjeringen har i starten av sin regjeringstid sagt at man har et mål om lavere strømpris. Vi har gjort flere grep allerede og kommer til å gjøre mer, nettopp for å redusere kostnadene for bedrifter, næringsliv og folk, for vi mener at det er særdeles viktig at et energirikt land som Norge har en energipolitikk som kommer deg og meg til gode.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Nå bekreftet Tina Bru fra Høyre til slutt at hun var glad for at hun ikke hadde fått gjennomslag for lavere avgifter, for det var altså å smøre ting tynt utover. Også Venstre gikk med liv og lyst imot lavere avgifter på strøm. Lavere avgifter på strøm innebærer et stort og betydelig beløp for bedriftene – totalt var avgiftsletten på 3 mrd. kr. Derfor føles det veldig rart når Venstre nå sier at vi kommer halsende etter, for før jul var de sterkt imot at vi skulle gjøre grep som hjalp næringslivet. De mente at det var å smøre ting tynt utover. Det var ikke de som kom med den sikringsordningen som hjalp husholdningene, det var et initiativ fra regjeringen, nettopp for at man skulle gjøre den typen grep for å hjelpe husholdningene. Så de store grepene som har vært gjort, er ikke kommet på grunn av Venstre – de er kommet på tross av Venstre. Og det ene store grepet som også demper regningene for næringslivet, stemte Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti mot, for man mente at det var uklok bruk av ressurser. Da mente også Bjørlo og Bjørlos medrepresentanter at det var dumt at norske bedrifter skulle få lavere avgifter. Vi mente at det var klokt at norske bedrifter skulle få lavere strømavgifter.