trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Den endelege utforminga av ordninga med grøne sertifikat, overgangsordninga, eller grøne-sertifikat-ordninga, la opp til at all vasskraft skulle inn i ordninga. I samband med at ein drøfta modellar for overgangsordning, var det i denne salen ulike meiningar i dei ulike partia, men det er ingen som har teke til orde for at all vasskrafta skulle inn i ei overgangsordning. Det trur eg også representanten Grimstad må vere einig i. Når det er sagt, er det rett å seie at det er fleire enn dei som kom med i overgangsordninga, som hadde forventa å vere med i ordninga, og det forstår eg godt. For min og Senterpartiet sin del ynskte vi òg ei noko meir omfattande overgangsordning, noko vi ikkje fekk fullt gjennomslag for. Sånn er det i politikken, ein får ikkje alltid 100 pst. gjennomslag for dei synspunkta ein har. Det som er viktig å framheve no, er at vi endeleg har fått på plass ei grøne-sertifikat-ordning, som kjem til å bety fantastisk mykje for produksjonen av fornybar, rein energi i landet vårt i åra som kjem.
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Lat meg fyrst få lov til å gjere ein liten visitt til representanten Lødemel, som gjentekne gonger frå denne talarstolen har framheva behovet for ordningar som byggjer opp under fornybar energi. Det er viktig, og det er rett. Så kjem representanten Lødemel og eg frå same valkrets, og der er det eit ubestrideleg faktum at trass i at vi no får på plass ei grøn-sertifikat-ordning, vil det knapt utløyse eit einaste prosjekt i vårt fylke i den næraste tida, rett og slett fordi vi manglar linjekapasitet til å ta den straumen ut. Det bør vere ein tankevekkjar for ein representant som dreiv ein heil valkamp nettopp på motstanden mot den linjekapasiteten. No ser det heldigvis ut til at framdrifta held, og at vi får på plass ei ny Ørskog–Fardal-linje. Det blir viktig, fyrst og fremst for forsyningstryggleiken, men òg for å sikre produksjon av ny fornybar energi.
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Spørsmålet om å ta vare på matjorda er eit svært viktig spørsmål. Senterpartiet er svært oppteke av det. Det er bekymringsfullt at trass i at vi lovmessig har framheva viktigheita av å ta vare på matjorda, ser vi at matjorda blir bygd ned i høgt tempo. Regjeringa har gjort grep for å imøtegå dette, bl.a. vektlegg ein jordvern tyngre ved store tekniske inngrep som f.eks. samferdselsprosjekt. Det har vore viktige grep å gjere for å hindre nedbygging av matjord, som skjer i stort tempo. Så trur eg vi må innrømme at vi ikkje har kome langt nok i å stoppe nedbygginga av matjord. Eg trur vi òg frå regjeringspartia si side må vere villige til å drøfte både det konkrete forslaget som representanten Hjemdal nemner, og også andre forslag for å hindre nedbygging av matjord i det tempoet vi ser i dag.
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Tradisjonen tru har Framstegspartiet pengar til det meste i budsjettarbeidet. Men eit av områda dei har valt ikkje å prioritere, er støtte til NVE, til konsesjonsbehandling for småkraft. Dei grunngjev dette med: «En generell effektivisering, samt delegering av søknader for mikro, mini og småkraftsaker til lokaldemokratiet vil frigjøre midler.» Tanken om eit styrkt lokaldemokrati er i og for seg veldig grei, men når Framstegspartiet heller ikkje følgjer dette opp med å overføre midlane til kommunane, blir mitt spørsmål som følgjer: Skal dette behandlast som vanlege byggjesaker i kommunane, eller skal ein ha den same behandlinga som ein har i dag knytt til småkraftverk? Korleis skal då kommunane få ressursar og kompetanse til eit sånt arbeid?
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Eg må jo berre konkludere med at dei to som hadde replikk før meg, ikkje har fått noko som er i nærleiken av eit svar på sine spørsmål, men eg har lyst til å formulere meg litt annleis, i håp om å få eit klart svar frå Høgre. Høgre stadfestar om ikkje anna no at ein står ved klimaforliket, og er tydeleg på det. Ein har òg i innstillinga vist til ein del forslag som ein har. Det gjeld skatte- og avgiftslette og ei styrking av tilskotsordninga i byane slik at vi kan få ned utsleppa. Eitt av dei tiltaka dei lyftar fram som ei løysing på klimaproblemet, er å fjerne posten for kompensasjon til distrikta for drivstoffprisar. Mitt spørsmål til Høgre om denne «gåvepakka» til næringsliv og privatpersonar i distrikta er følgjande: Trur representanten Meling at dette kjem til å føre til mindre bilkøyring i distrikta? Det er spørsmål ein. Spørsmål to er: Kan vi framleis rekne med at det er denne måten Høgre kjem til å utforme klimapolitikken på framover, at distrikta skal betale kostnaden ved reduserte klimautslepp?
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Innlegget til representanten Hjemdal ber preg av eit sterkt og ekte miljøengasjement. I mange spørsmål ynskjer Kristeleg Folkeparti å gå lenger enn regjeringa i miljø- og klimapolitikken, og det må vi ha respekt for. Samtidig snakkar ein frå tid til anna om dette nye fleirtalet som må kome, og drøymer om det. I dag har vi høyrt at Høgre har sagt at dei står fast på klimaforliket. Samtidig har debatten vist fleire eksempel på at enkeltrepresentantar frå Høgre kritiserer særnorske utsleppsreglar og anna – som vi har høyrt tidlegare representantar frå det partiet gjenta i denne salen. Dersom klima og miljø er så viktig som det representanten Hjemdal gjev uttrykk for, kunne det vere interessant å vite korleis dette nye fleirtalet best bør vere samansett.
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Berre nokre oppsummerande kommentarar frå debatten. Fyrst: Eg lèt meg provosere litt av representanten Meling si oppsummering av replikkordvekslinga vår, der ho stiller i tvil Senterpartiet sin vilje til å kompensere distrikta for drivstoffprisar. Eg har teke med innstillinga som er ført i pennen av Høgre sine representantar i komiteen. Eg tenkte eg skulle sitere frå det Høgre seier: «Disse medlemmer vil peke på forslag i Høyres alternative statsbudsjett på andre departements budsjettområder som vil bidra til å redusere klimagassutslipp:» Eit av strekpunkta er: «Fjerning av posten for kompensasjon til distriktene for drivstoffpriser – 20,6 mill. kroner.» Poenget er at ein heilt målretta har ynske om å redusere klimagassutsleppa ved å påleggje distrikta den rekninga, og ser det som eit klimatiltak. Representanten Lødemel har i sitt innlegg fleire viktige poeng når det gjeld respekt i vernepolitikken, å hindre at folk kjenner seg overkøyrde. Det er eit signal som eg trur det er viktig at vi tek med oss. Vi skal ikkje drive vernepolitikk etter Brende-metoden. Her skal det vere god dialog med dei som opplever at det kjem vern i nærleiken. Der vil vi særleg peike på det frivillige vernet som denne regjeringa har lagt til grunn i skogpolitikken – ein stor suksess – gjennom fri vilje og god dialog. Det trur eg er vegen å gå. For eksempel i Valdres er det stor moglegheit til nettopp det same, å kome i god dialog med lokale styresmakter for å få til eit vern som alle kan vere nøgde med ut frå dei innspela dei har. Rovviltpolitikken og dei utfordringane det er å leve og drive næring i område med rovdyr, er tematisert av fleire. Dette er også innspel som vi må ta på alvor, og som må kome opp i samband med den meldinga som kjem om rovdyr, der alle parti får høve til å kome med sine innspel og posisjonar i samband med det. Naturmangfaldet gjev høve til livsvilkår for ei rekkje artar. Eit aktivt landbruk er med og sikrar eit rikt biologisk mangfald som ikkje hadde vore der utan. Vi i Senterpartiet er opptekne av det biologiske mangfaldet også på det punktet, ikkje berre når det gjeld firkløver og gauksyre, men også mange andre artar som lever i naturen vår. Mange av dei er raudlisteartar og er avhengige av eit levande landbruk. Det er ingenting i denne debatten som tyder på eit heilskapleg alternativ til regjeringa sin energi- og miljøpolitikk, snarare tvert om er det sprikande innspel frå opposisjonen. På nokre område ynskjer opposisjonen meir Soria Moria-politikk, og det må vi ta med oss. Det bidreg òg til ein betre politikk framover.
Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Eg fekk ei direkte oppfordring frå representanten Gundersen om å minne representanten og andre på at den førre regjeringa, som Høgre var basis for, skrytte av å ha verna mest areal i dette landet. Dersom ein reiser rundt i dei områda, noko som eg oppfordrar representanten til å gjere, vil ein framleis i dag finne folk der som var ganske misfornøgde med dei prosessane som då blei førte. Den førre regjeringa, med Høgre, som i dag kritiserer regjeringa i strandsonepolitikken, sende ut brev der ein stramma inn i strandsona, ikkje berre i pressområda, men i heile landet, og bad fylkesmennene vere langt strengare på det, noko som skapte betydeleg irritasjon rundt omkring. Vi skal òg hugse på at Høgre ynskte betydeleg meir rovdyr under rovdyrforliket – som Senterpartiet rett nok ikkje var ein del av – og betydeleg meir bjørn i dette landet, som ville ført til betydeleg meir konflikt enn det vi opplever i dag.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Eg hugsar at det for ei tid tilbake sat ein gjeng investorar – representantar for næringslivet i landbruket – i salen her og opplevde at dei blei forbigått på sertifikatbidraget, som dei hadde trudd dei skulle få etter satsing i mange år. Dei fekk ingen ting. Vidare har vi sett at Statkraft har hatt ein prosess der ein har måtta kaste ein styreleiar og få inn ein ny, osv., før ein endeleg har fått på plass ei styrking av eigenkapitalen på 14 mrd. kr. Synest leiaren i energi- og miljøkomiteen at dette er gode prosessar for å styrkje det energiarbeidet energilandet Noreg representerer?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Vi ser at petroleumsnæringa er særs viktig for kysten. Vi ser at langs heile kysten, spesielt i det fylket som eg representerer, Møre og Romsdal, er det ei maritim klyngje som i stor grad har hatt utviklingsmoglegheiter innanfor denne næringa og har nytta dei godt – mange tusen arbeidsplassar. I Møre og Romsdal representerer petroleumsnæringa over 20 000 arbeidsplassar. Den største utfordringa nettopp for den næringa som det blei spurt om her, er nettopp framsyn, og framsyn på nye område, og at ein kan få bore på nye område. Vi kjenner til at Kårstø i dag har ledig kapasitet. Når vi veit at det tek 10–15 år frå eit funn blir gjort, til det er drivverdig, får vi klåre signal om at denne regjeringa ikkje har følgt opp næringa på ein slik måte at ein tryggjer arbeidsplassane direkte innanfor petroleumsarbeid eller indirekte i den næringa.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Når vi ser på desse sakene og den energimangelen som vi har i eit land der det regner 300 dagar i året – blir det påstått – og vi har store ressursar tilgjengeleg, er likevel behandlingstida av søknader om støtte til småkraftverk i det offentlege på fem–seks år. Den raud-grøne regjeringa, og spesielt det partiet som Sande representerer, burde vite kor viktig det er for desse aktørane raskt å få gjennomslag for å få til denne produksjonen. Vi veit alle at alternativa er forureinande energi. Det undrar meg at Senterpartiet ikkje har fått større gjennomslag i desse sakene, som nettopp småkraftverka representerer. Kommunane kjenner sitt nærområde og vil i betydeleg større grad kunne skjere gjennom og kunne gi eit ja der det er fornuftig å leggje småkraftverk, i motsetnad til det vi ser den sitjande regjeringa gjer, som har klart å byråkratisere dette dit at det er håplaust.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Framstegspartiet er oppteke av føre-var-prinsippet – eit prinsipp som vi bruker i alle samanhengar. Når det gjeld spørsmålet om endring i haldningar, har vi også registrert at Sosialistisk Venstreparti frå den tida før dei kom i posisjon, til tida etter at dei kom i posisjon, har hatt ei dramatisk endring, som gjer at mange ikkje kjenner dei igjen. Så der har vi kanskje eit spor å gå etter, om ein skulle følgje ønsket til representanten Serigstad Valen. Men når det gjeld forureining, ser vi at det er mange gode tiltak. Òg i Midt-Noreg er det fleire gode tiltak. Ein kunne ha sett i gang gasskraftverk som ville erstatte importen av kolkraft og med andre ord ha teke fatt i problema allereie no i dag, framfor å seie at nei, det blir ikkje sett i gang gasskraftverk dersom det ikkje er med reinsing. Ein er med andre ord ikkje villig til å setje i gang tiltak i dag før ein har den ideologiske plattforma på plass. Det er ikkje bra, korkje for klimaet eller for landet.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Statsråden beskriv klimatoppmøtet i Cancún som ein dundrande suksess, og samtidig seier han at det ikkje svara til forventningane. Kva for eit omgrep han ville leggje til grunn dersom det hadde svara til forventningane, hadde vore spennande å høyre. Men lat no det liggje. Romsdals Budstikke skreiv den 30. november at «SV er for gasskraftverk i Elnesvågen», men at dei krev reinsing. Reinsekostnadane vil SV dekkje ved å doble oljeselskapa si CO2-avgift. Dette er jo eit paradoks på mange måtar fordi det m.a. ikkje finst reinseteknologi tilgjengeleg i dag. Men er det slik at SV er for gasskraftverk med reinsing berre ein får peike på ein annan ytre aktør som må vere med og betale reinsekostnadene?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Diskusjonen rundt kraftsituasjonen, spesielt i Midt-Noreg, når stadig nye høgder, ikkje minst på grunn av svært låg magasinfylling og langt høgare prisar over heile landet enn på same tid i fjor. Vi kan lese treffande kommentarar i media. I ein kommentarartikkel i Stavanger Aftenblad tysdag 7. desember les vi at: «månelandingen ikke blir klar før i 2018 – tidligst. Gasskraftverket i Elnesvågen kan stå klart tre år tidligere. Når et lagringssted for CO2 blir funnet og godkjent, vet ingen ennå. Dermed må folket i Midt-Norge håpe på milde vintre i årene som kommer. Slik kan meteorologer komme til å erstatte politikerne. Mens partiprogrammene byttes ut med yr.no.» Dette skriv Arnt Even Bøe i sin kommentarartikkel 7. desember. Fylkespolitikarane i Møre og Romsdal og Sør-Trøndelag har òg kome på banen og krev at det skal vere lik kraftpris over heile landet. Det er tverrpolitisk einigheit om dette. Det er i stor grad representantar for partia som òg representerer Stortinget sitt fleirtal i dag. Behovet for kortreist kraft i Midt-Noreg er stort. Magasinfyllinga er rekordlåg, spesielt i Møre og Romsdal. Dei siste to vekene har magasinfyllinga gått ned med heile 9 prosentpoeng. Dette, kombinert med at svenskane òg i år har store problem med sine atomkraftverk, har medført at Statnett no søkjer om å få setje reservekraftverka i beredskap. Dette støttar Framstegspartiet og meiner at drifta av desse kraftverka kan avhjelpe den anstrengde situasjonen noko. Men, reservekraftverka vil aldri kunne fylle same funksjon som eit permanent gasskraftverk med høg verknadsgrad. Derfor ønskjer Framstegspartiet òg å opne for oppstart av konvensjonelle gasskraftverk, utan krav til reinsing frå dag ein. Industrikraft Midt-Norge har fått forlenga sin konsesjon. I motsetning til Industrikraft Møre i Elnesvågen har Industrikraft Midt-Norge i Skogn ingen krav om CO2-handtering. Denne veka er det oppnådd einigheit mellom Noreg og Sverige om ein grøne-sertifikat-marknad som har som mål å få på plass 26 TWh med fornybar kraft framover til 2020. Sidan ein god del av dette etter alt å døme blir vindkraft, blir behovet for sikker krafttilgang frå ein stabil leverandør endå større. Eit gasskraftverk i Fræna kan utgjere ein slik stabil faktor. Det er med interesse vi registrerer at norske myndigheiter og Statoil no profilerer at gasskraft kan bli Europa si klimaløysing. Dette er heilt i tråd med SINTEF sin rapport som konkluderer med at gasskraft i Noreg, sjølv utan reinsing, vil redusere det europeiske CO2-utsleppet. Regjeringa må ta situasjonen i Midt-Noreg på alvor – gasskraft er eit viktig og rett tilskot som vil betre situasjonen både for næringsliv og privatpersonar.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Representanten Marthinsen klagar over at dei blå-blå knapt nemner energieffektivisering. Det er jo litt spesielt at ein som representerer regjeringa, kjem med ei sånn utsegn, når Noreg er det einaste landet i EØS-området som står utan ein energispareplan. Eg er einig i at enøktiltak er viktig, og vi ser mange tiltak som er sette i verk spesielt av privatfolk. Vi ser spesielt at luft-til-luft varmepumper no er installerte i dei fleste husa, så marknaden verkar, i alle fall der som vi ser at straumprisane er høge. Men når det gjeld utfordringa som Marthinsen kjem med, betyr dette at representanten Marthinsen vil slutte seg til intensjonen i representantforslaget om dette som ligg til behandling i komiteen?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2010-12-13:
Representanten Sande nemnde auka satsing på fornybar energi som eit satsingsområde, både for seg sjølv og for Senterpartiet. Han nemnde òg denne avtalen om grøne sertifikat som no er komen på plass. Vi er spente på kva den inneheld, og ikkje minst kva som er forskjellen frå det siste avtaleutkastet. Elles er det jo løftebrot om overgangsordning for grøne sertifikat som framleis heng i lufta, og som ein hadde håpt at Senterpartiet og Erling Sande kunne ha gjort meir for å rette opp igjen. Høgre ønskjer å leggje til rette for småkraftnæringa. Derfor ønskjer vi å heve innslagspunktet for grunnrenteskatt frå 5 til 10 MW. Spørsmålet til representanten Sande er: Kvifor støttar ikkje Senterpartiet eit slikt forslag?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har stått sammen i mange saker. Vi har en lik ideologi i bunnen: Vi ønsker å bygge samfunnet nedenfra. Dessverre ser regjeringens målsetting om å halvere nedbyggingen av matjord innen 2010 nå ut til å renne ut i sanden. Her i Stortinget venter vi fortsatt på et forslag fra regjeringen om en innføring av en vernehjemmel i jordloven. I Miljøverndepartementets høringsuttalelse til lovforslaget om vernehjemmel argumenteres det med at matjord ikke har krav på samme vern som kulturminner, friluftsområder og naturmangfold. Dette er saksfelt som komiteens leder, fra Senterpartiet, har ansvar for. Mitt spørsmål er: Er representanten Sande enig i Miljøverndepartementets høringsuttalelse?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Representanten Marthinsen sa i sitt innlegg: Vi skal levere «utslippskutt i tråd med klimaforliket». Det er et utsagn som undertegnede er meget fornøyd med. Men når jeg leser at stortingsrepresentanten for Arbeiderpartiet Else-May Botten, som også er leder av Møre-benken, tar til orde for at vi skal få et gasskraftverk på Fræna uten CO2-rensing fra dag én, blir jeg litt usikker. Jeg har lyst til å sitere hva Else-May Botten sa til ANB: «Veien må bli til mens vi går. Det må være lov å være utålmodig.» Blir dette regjeringens politikk, vil det jo være den samme framgangsmåten som har vært valgt på Mongstad og Kårstø. Vi har vel kanskje ikke sett denne veien mens vi driver og går den, men mitt spørsmål er om representanten Marthinsen er enig med sin partifelle fra Møre og Romsdal.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Undertegnede er glad for de signalene som representanten Serigstad Valen kommer med om mer politisk styring av energimarkedet, for det nytter ikke å se uttrykket pølse og brød på noen annen måte. Men la oss gå over til neste års budsjett, for det er det vi debatterer i dag. I neste års budsjett legges det opp til en subsidiering av CO2-utslippene fra gasskraftverkene på Kårstø og Mongstad med 500 mill. kr – av skattebetalernes penger, som noen ville ha sagt. Der Snøhvit må betale 48 øre i CO2-avgift per m3 gass, slipper Kårstø og Mongstad unna med 5 øre – lav avgift, ifølge Finansdepartementet. I tillegg er det vel slik at både Monstad og Kårstø får sine utslippskvoter i kvotesystemet gratis. Synes representanten Serigstad Valen at det er god klimapolitikk å subsidiere utslippene fra gasskraftverkene på Kårstø og Mongstad?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Til representanten Rudihagen: Kristelig Folkeparti tar gjerne et skritt til venstre når stortingspresidenten ber om det – men vi gjør det ikke i det politiske landskapet! Kristelig Folkeparti står støtt i sentrum av norsk politikk. Jeg er egentlig litt overrasket over replikken, for det har ikke kommet noe initiativ til undertegnede fra regjeringens side når det gjelder dagens budsjettinnstilling, om samarbeid om å flytte politikken i noen som helst retning. Det viser vel med all tydelighet at regjeringen har nok med interne krangler. Hadde regjeringen ønsket å snakke med Kristelig Folkeparti, skulle den ha fått tre klare forventninger og krav til budsjettforhandlinger: Det ville vært oppstart av Kårstø i tråd med klimaforliket, det ville vært skrinlegging av leteaktivitet på Jan Mayen, og det ville vært mer energieffektivisering til hus og hjem rundt omkring i landet til neste år.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Nå refererte vel jeg til stortingsrepresentanten, en medkollega av både Snorre Serigstad Valen og undertegnede, i dette utsagnet fra ANB. Det er ikke slik at representanten Hjemdal har veldig sans for glideflukt. Representanten Hjemdal har sans for politikere som står opp for det en tror på – og Kristelig Folkeparti står opp for befolkningen i Midt-Norge. De forurensende gasskraftverkene som den rød-grønne regjeringen fikk på plass, skal brukes den dagen Statnett ønsker det. Det er de som har den posisjonen. Det var et system som vi la på plass da vi satt i regjering i 2005.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Det nye flertallet tror jeg bør være sammensatt slik som flertallet av befolkningen ønsker. Jeg tror at vi skal ta inn over oss det flertallet som folket vil ha. Men Kristelig Folkeparti ser ikke noen forskjell enten det blir en ren arbeiderpartiregjering eller en ren fremskrittspartiregjering når det gjelder klimaet. Begge deler vil være like ille, for de partiene finner hverandre på de verst tenkelige punktene for klimaet. Kristelig Folkeparti har ikke en politikk der vi ønsker å gå i regjering verken med en ren arbeiderpartiregjering eller med en ren fremskrittspartiregjering. Det kan jeg berolige komitélederen med.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Statsråden har kommet hjem fra en dundrende suksess i Cancún. Hvis jeg skal skrive om hans innledende setninger i dagens innlegg, er det vel et glimrende budsjett, når han peker på den 70 pst.-økningen som har vært. Men spørsmålet er jo hva regjeringen bruker disse pengene på. Statsråden har sagt at det er en daglig kamp å være miljøvernminister, han har ingen overordnet myndighet. Om en måned er det fire år siden klimaforliket ble undertegnet her i Stortinget. Det er jo en drøy tenkepause. Statsråden har sagt at vi ikke trenger å vente til klimameldingen for å iverksette gode tiltak fra Klimakur. Mitt spørsmål til statsråden er da: Kan han, med en 70 pst.-økning, peke på tre tiltak som Klimakur har lagt på bordet, som blir gjennomført med 2011-budsjettet?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Endelig ser det ut som vi får grønne sertifikater på plass. Det er bra. Statsråden varsler at han vil komme med en energimelding, der fokuset skal være 2030–2050. En framtidig energimelding er en melding som ser klima og energi under ett. Det vil være Kristelig Folkepartis hilsen til regjeringen på denne dagen. Leder av komiteen, Erling Sande, ga i sitt innlegg en utfordring til regjeringen, vil jeg si, at det er «ingen grunn til å kvile på laurbæra» – og saken dreide seg om energieffektivisering. Grønne sertifikater er på plass – hva skjer da med energieffektivisering gjennom Enova? Vil regjeringen fortsatt satse på Enova, opprettholde nettariffen og opprettholde bevilgningsnivået til et så viktig instrument?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Dagens debatt viser at det ikke er mulig å få endringer utover de endringene regjeringen selv legger på bordet i neste års budsjett. Derfor vil jeg bruke noen minutter på å ta tak i saker som regjeringen har varslet vil komme. Når det gjelder regjeringens varsling om en ny energimelding, er det klart for Kristelig Folkeparti at en framtidig energimelding er en energimelding som ser klima og energi under ett. Det er dette samspillet framtidens energimelding må bygge på. Videre har jeg lyst til å gi en kommentar til den saksopplysningen representanten Serigstad Valen kom med i forbindelse med klimameldingen. I arbeidet fram til den skal man vurdere SVs forslag om en dobbel CO2-avgift, som bl.a. skal dekke rensekostnadene på gasskraftverket på Fræna. Det er i forbindelse med det han har vært i avisene. Hvis det er slik å forstå, vil en dobling av CO2-avgiften bare være to ganger CO2-avgift fra oljeselskapene, men to ganger 78 pst. refusjon fra staten, fordi CO2-avgiften ligger under petroleumsskattesystemet i dag. Det vil si at det ikke blir en årlig budsjettering fra statens side, men til sjuende og sist er det altså staten som betaler også renseutgiftene til et eventuelt nytt gasskraftverk i Møre og Romsdal. Men det er ikke hvilken som helst framtidig generasjon som skal betale denne kostnaden. Finansminister Sigbjørn Johnsen skriver til meg i et brev datert i forrige uke at det er «framtidige generasjoner som vil bære hoveddelen av kostnadene knyttet til et slikt klimafond». Statsråd Solheim tok opp Jesus Kristus i svaret på replikken fra undertegnede. Det var vel slik at Gud ikke var fornøyd med bakkemannskapet og derfor sendte han sin egen sønn, som vi nå skal feire om noen dager. Så får vi prøve å være så godt bakkmannskap som vi kan både på den ene og den andre måten. For Kristelig Folkeparti er den politiske drivkraft at vi ønsker å gjøre en forskjell i dag som preger morgendagen, og derfor er vi utålmodige. Vi er utålmodige for at det ikke leveres nasjonale klimatiltak. Vi er utålmodige og vil ha større satsing på energisparing i husholdninger. Og vi er utålmodige når det gjelder regjeringens varslede politikk på rovdyr.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Representanten Marthinsen hadde en visitt til meg i et tidligere innlegg. Men det var altså slik at det var representanten Marthinsen selv som i replikkordskiftet med undertegnede sa at de ikke hadde noen prestisje knyttet til Mongstad. Dette er hennes egne ord og ikke mine. Når man kaller rensing av et gasskraftverk for en månelanding, er jeg av den formening at dette er krevende for regjeringen. Man skulle utvikle teknologi. Det var også et varmt anlegg i 2006. Det bør ikke komme som noen overraskelse. Det som er overraskelsen, er kreftfaren ved aminteknologien. Dette har Kristelig Folkeparti stor respekt for. Men det er altså regjeringen – både ved representanten Marthinsen og også ved representanten Serigstad Valen i pressen – som sier at det ikke er noe nederlag verken for SV eller for Arbeiderpartiet om man får til rensing et annet sted, før Mongstad. Det er nye ord.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-12-13:
Det er nå et år siden Stortinget fattet de anmodningsvedtak som ga regjeringen i oppdrag å fremme forslag til ny lovgivning for pensjonsordningene til stortingsrepresentanter, regjeringsmedlemmer, høyesterettsdommere, sivilombudsmann og riksrevisor. Regjeringen har derfor hatt god tid til å forberede de nødvendige lovendringene som må være på plass før 1. januar 2011. Dagens sak ble fremmet av regjeringen den 19. november, og presidentskapet og arbeids- og sosialkomiteen måtte avgi innstilling i løpet av to og en halv uke, slik at Stortinget skulle kunne behandle saken før nyttår. Kristelig Folkeparti mener det er sterkt kritikkverdig at regjeringen fremlegger saker for Stortinget med så knapp tidsfrist. Som saksordføreren forutsetter jeg at regjeringen fremmer den bebudede lovproposisjonen om nye pensjonsregler for stortingsrepresentanter med lengre tidsmarginer, slik at Stortinget har mulighet til en mer forsvarlig saksbehandling. Så til Grunnloven § 97. Kristelig Folkeparti stilte allerede i Stortingets pensjonsutvalg spørsmål ved grunnlovsvernet og mente at dette burde avklares nærmere. Lovavdelingens vurderinger, som er gjengitt i proposisjonen, styrker oppfatningen av at det er stor usikkerhet rundt dette. Det er alvorlig når Lovavdelingen uttaler: «Etter dette må vi konstatere at for dem med særskilte tjenestepensjoner som allerede tar ut pensjon, byr spørsmålet om forholdet mellom den aktuelle endringen og Grunnloven § 97 på betydelig tvil. Vi anser det usikkert hva konklusjonen ved en eventuell rettslig prøving vil bli. For vår del er vi tilbøyelig til å anta at de aktuelle endringene må antas å gå klar av tilbakevirkningsforbudet i Grunnloven § 97 hensett til de tungtveiende, samfunnsmessige hensynene som ligger bak de senere års gjennomgåelse av pensjonssystemene, og de uheldige sidene ved å anta at de aktuelle, særskilte gruppene har en særlig beskyttet posisjon.» Høyesterett har i løpet av kort tid avsagt kjennelser i tre forskjellige saker der Stortinget har vedtatt lover som i ettertid har vist seg å være i strid med Grunnloven § 97. Lovavdelingens uttalelser i den foreliggende sak gir uttrykk for en enda sterkere tvil enn hva tilfellet var i de tidligere sakene. Kristelig Folkeparti mener at det derfor ville vært en fordel om Stortinget hadde bedt om Høyesteretts vurdering i forkant av lovbehandlingen. Dette har vi imidlertid ikke fått gehør for. Siden Lovavdelingen til tross for sin tvil konkluderer som den gjør, har Kristelig Folkeparti funnet det vanskelig ikke å legge deres konklusjon til grunn. Vi er enig i at det ville være vanskelig å forsvare dersom de grupper som er omhandlet i denne proposisjonen, skulle ha en særlig beskyttet posisjon i forhold til andre grupper med tjenestepensjonsordninger. Dersom det i ettertid viser seg at Stortinget igjen har handlet i strid med Grunnloven, bør det i så fall også få følger for enkelte andre grupper med tjenestepensjonsordninger.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Norsk gasskraftpolitikk er slått fast i Soria Moria II. Der står det at de som hadde konsesjon, får beholde den, jf. Skogn, som nettopp har fornyet sin konsesjon, men det skal ikke åpnes for ny gasskraft uten rensing. Så har jeg i mitt innlegg redegjort for hva vi gjør for å møte situasjonen i Midt-Norge. Det som har vært Fremskrittspartiets svar så langt, er å redusere elavgiften med 1 øre, noe som kommer til å bety en månedlig innsparing for en gjennomsnittsfamilie i Midt-Norge på 30 kr. Da Fremskrittspartiet ble konfrontert med det, svarte de: Dere skal måle oss på budsjettet. Så kom budsjettet. Nå svarer Fremskrittspartiet at vi skal måle dem på programmet. Det er ikke troverdig. Det andre svaret Fremskrittspartiet har, er å skru i gang de mobile gasskraftverkene. De produserer altså til så høy kostnad at det vil ha minimal effekt på pris og stille oss i en virkelig alvorlig situasjon hvis det blir reell fare for at vi går i svart. Det mener jeg er en uansvarlig holdning til bruken av de nødaggregatene som de mobile gasskraftverkene faktisk er.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Arbeiderpartiet har en lang og stolt historie i forhold til å sikre rammevilkårene for norsk petroleumsindustri og stimulere til forskning og utvikling innenfor den sektoren. Så vil jeg si at det ikke bare er direkte bevilgninger over OEDs budsjett som utgjør stimuleringen til å forske på petroleum, det er en hel pakke, bl.a. skattesatsene og konsesjonsvilkårene, som legger til rette for det. Så var jo også Høyre for et par år siden med på å signere klimaforliket, hvor balansen mellom petroleumsforskningen og klimaforskningen er et sentralt tema. Denne regjeringen har tredoblet forskningen innenfor fornybar energi i løpet av de siste tre årene, og det er en prioritering som jeg ikke har noen problemer med å stå inne for.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Som jeg sa i mitt tidligere replikksvar, ligger regjeringens gasskraftpolitikk i Soria Moria II. Der er det slått fast at det ikke skal gis konsesjoner til nye gasskraftverk uten krav om rensing fra dag én. Det står fast. Så vil jeg si at vi nå har satset betydelige midler på CCS både på Kårstø og på Mongstad. Det er ingen prestisje knyttet til at fullskala rensing et av disse stedene må realiseres først – Mongstad er et svært komplisert prosjekt – så derfor vil det, i hvert fall fra min side, være svært velkomment hvis Industrikraft Møre klarer å realisere sitt prosjekt med rensing fra dag én.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Jeg har lagt merke til at Høyre har vært ute i media og tatt til orde for å flytte Mongstad-prosjektet. Det er, som representanten Meling sikkert er klar over, slik at rensing av Mongstad ikke ligger inne i referansebanen og altså ikke vil telle som del av de 15–17 mill. tonn som Høyre har vært med på å forplikte seg til å kutte gjennom klimaforliket. Så har Høyre fremmet et representantforslag i denne sal som åpner for nye gasskraftverk uten rensekrav. Det betyr at Høyre må rense veldig mange flere millioner tonn CO2 for å oppfylle klimaforliket enn det vi andre må. Hva er Høyres plan for at det skal skje? Eller er det nå slik at Høyre er på glideflukt unna klimaforliket?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Jeg synes at dette har vært en interessant dag så langt, og jeg synes – om jeg må få si det – at opposisjonen har vært overraskende på defensiven. Men det vi har fått demonstrert, er en bekymringsverdig enighet mellom de blå-blå partiene om en politikk som vil gi stø kurs mot stadig økte utslipp i Norge. Noen stikkord rundt det er: gasskraft uten rensekrav, irritasjon over det man kaller for særnorske utslippskrav, null offensivitet og oppmerksomhet rundt fornybar, men stor bekymring for at utvinningstakten på norsk sokkel ikke er rask nok. Så har vi fått forsikringer fra Høyre om at klimaforliket står fast. Men vi har ikke fått ett ord om hvordan de har tenkt å få til de enorme kuttene innenfor transport og landbasert industri som de nødvendigvis må få til hvis regnskapet deres skal gå opp. Så sier Høyre at man kan rense etter hvert. Men det er jo ikke sånn som noen hevder, at fullskala CCS-anlegg spretter opp som paddehatter rundt over hele verden. Alle andre opplever de samme utfordringene som det vi gjør, med kostnadsoverskridelser og med tekniske utfordringer. Det er fire–fem prosjekter i verden som har finansiering, og som det er realistisk at man får bygd i løpet av de neste årene. Mongstad er et av dem. Det er rett og slett null troverdighet i at man kan få oppfylt klimaforliket med fullt frislipp for gasskraftpolitikken og et fromt ønske om å rense senere. Jeg synes det er bekymringsfullt. Så en liten tur innom Kristelig Folkeparti. Det å hevde at det for regjeringen og for Arbeiderpartiet ikke er knyttet prestisje til Mongstad, er ganske spesielt. Det brukes enorme summer på Mongstad. Det er klart at det ville vært en enkel løsning å skrinlegge dette prosjektet for lenge siden, fordi det er komplisert, og fordi det er blitt dyrere enn vi trodde. Og nå kan man til og med få kreft av å holde på med aminer. Men fordi det er prestisje knyttet til dette, fordi man har et sterkt ønske om å realisere prosjektet, gjør man altså ikke det. Jeg tror representanten Hjemdal er fullstendig klar over at det å skulle bygge CCS-anlegg på et varmt anlegg, som Mongstad er, er mye mer komplisert enn å bygge et nytt prosjekt med CCS, sånn som Industrikraft Møres prosjekt i Elnesvågen vil være. Og det ville vært ganske rart om vi skulle gått rundt og vært lei oss dersom det prosjektet lot seg realisere raskt. Men det virkelig store ubesvarte spørsmålet i denne debatten er hvordan Kristelig Folkeparti og Venstre, som begge snakker varmt om fornybar energi, energieffektivisering, naturmangfold – alle de tingene som de blå-blå knapt nevner med et ord i denne debatten – kan gå rundt og ønske seg et regjeringsskifte som vil bringe disse to partiene – de blå-blå – inn i regjeringskontorene. Vi har forsøkt å få et svar gjennom denne debatten. Det har vi ikke fått, og da får vi vel fortsette å gå rundt i uvisse til neste budsjettdebatt.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Det er jo fint at representanten Astrup er opptatt av klima, men så blir vi jo også litt ekstra trist over at det er så vanskelig å få øye på hans engasjement i Høyres alternative budsjett. Jeg synes det er bra med prosjekter som gjør det mulig å bygge nye kraftverk med CCS, men skal vi ha sjanse til å nå 2-gradersmålet, må vi også klare å rense flere av de store utslippspunktene som vi allerede har. Verdens største utslippspunkt slipper ut mer enn nasjonen Norge. Derfor er det enormt viktig å utvikle teknologi som også kan kobles på eksisterende utslipp, sånn som vi gjør på Mongstad. Det er flott at opposisjonen engasjerer seg i CCS og deltar i debatten med liv og lyst. Nå påstår de til og med at de har større ambisjoner enn regjeringen. Jeg må si for min egen del at jeg synes det er en god og positiv utvikling, i og med at CCS knapt nok var et begrep i det politiske Norge før regjeringsskiftet i 2005.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Den kalde vinteren har gjort at strømprisene i Midt-Norge har økt kraftig. Presset på regjeringen for å åpne opp for gasskraftverk er stort. LO-forbundet Industri Energi har sendt brev til miljøvernminister Erik Solheim, og jeg skal sitere hva Arbeiderpartiets fylkesleder, Trond Seth, har sagt om dette: «Jeg vil si det så sterkt at norsk energipolitikk og holdningen til gass er et religiøst manifest. Ikke noe annet. Man forholder seg til idealisme og en verden som ikke finnes. Vi har stelt oss slik at vi selv ikke kan ta i bruk våre egne ressurser(…) (…) Og videre: «Uholdbart, umoralsk, en fisefin symbolpolitikk.» Tidligere fylkesordfører i Møre og Romsdal, nå fylkespolitiker, Jon Sverre Aasen sier: Vi må sende gassen utenlands. Er Arbeiderpartiet enig med LO-forbundet og Arbeiderpartiets fylkespolitikere i at et gasskraftverk er løsningen for kraftkrisen i Midt-Norge?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Undertegnede er enig med representanten Serigstad Valen i at reduksjon av klimagass er viktig. Han nevnte at det var særlig på hjemmebane at det var viktig. Det som er veldig viktig, er at olje- og gassindustriens syn samt IEAs syn på å rense fra kullkraft til gass er en tanke som følges opp, for utslippene er globale, og kullkraftverkene er mange. En reduksjon når det gjelder CO2, med overgang fra kull til gass, kan gi 60 pst. mindre utslipp. Er dette en måte å redusere CO2-utslippet på som Sosialistisk Venstreparti kan gå god for? Eller må det som skal gjøres på dette området, være perfekt?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Igjen vil jeg takke for en interessant uke i Cancún. Det internasjonale energibyrået og oljeindustrien er av samme oppfatning, at for å redusere utslippene fra kullkraftverk globalt, ikke i Norge – noe som ikke representanten Serigstad Valen fikk med seg – er det beste man kan gjøre å bygge gasskraftverk i en overgangsperiode. Den fornybare industrien er ikke kommet så langt at den kan erstatte alle kullkraftverkene og den kraften de produserer. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Ser statsråden at det globalt vil være bra å redusere utslippene av CO2 fra kullkraftverk med ca. 60 pst., dersom man bruker gass i stedet for kull?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2010-12-13:
Statsråden varsler i dag en bred gjennomgang av kraft- og energibalansen. Det skal nedsettes et utvalg som har bred faglig kompetanse, og som skal levere innen 2012. Det er meget positivt. Det som er litt merkelig, er at Fremskrittspartiet har etterlyst dette flere ganger og fått beskjed om at regjeringen ikke har ønsket å utarbeide slike byråkratiske planer. De vil heller arbeide direkte med sakene. Nå har regjeringen altså snudd helt om. Når regjeringen nå vil utarbeide planer om kraft- og energibalansen, er det paradoksalt at de rød-grønne førstkommende torsdag vil stemme imot et liknende forslag fra opposisjonen i Stortinget. Kan vi forvente at posisjonen snur og gir opposisjonen medhold i denne saken?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Høyre er opptatt av å sikre grunnlaget for velferdsstaten gjennom styrking av arbeidsplasser, industri og verdiskaping. Petroleumsnæringen er landets viktigste næring og bidrar med store verdier. De positive driverne for denne industrien vil jeg si blir nedprioritert av Arbeiderpartiet og regjeringen gjennom kutt i midler til petroleumsforskning, gjennom kutt i midler til internasjonalisering av leverandørindustrien og gjennom kun en økning til lønns- og prisvekst til et selskap som Petoro. Mitt spørsmål til representanten Marthinsen er: Hva vil Arbeiderpartiet gjøre for at næringen, og alle de som arbeider innenfor denne klyngen, skal ha tiltro til at Arbeiderpartiet faktisk ønsker en vekst og en utvikling i petroleumsnæringen fremover?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Som et ansvarlig parti står Høyre inne for de avtaler vi inngår. Det gjelder også klimaforliket. Vi er opptatt av å være aktive og finne løsninger med hensyn til klimautfordringen. Det å kunne rense karbon er blant de tingene som vi stiller oss bak. Det er jo ikke slik at vi ikke stiller oss bak satsingen på Mongstad. Det vi har sagt, er at vi sannsynligvis ville kunne gjøre det mye billigere og mye raskere ved å flytte renseprosjektet ut av Mongstad. Det er ikke til hinder for at man på et senere tidspunkt – når renseteknologien er kommersielt tilgjengelig – også kan rense på Mongstad. Vi er opptatt av å få frem en renseteknologi som ikke bare skal være et gode for rike land, men som kan benyttes også av fattige land.
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Høyre er bekymret for regjeringens fremdrift når det gjelder klimapolitikken. Vi snakker om en regjering som for snart ett år siden fikk lagt frem 160 tiltak i Klimakur. Flere av disse var faktisk samfunnsøkonomisk lønnsomme, og vi har foreslått, sammen med andre opposisjonspartier, at i hvert fall de kan settes i gang. Denne regjeringen varslet utsettelse på ett år av en klimamelding. Vi er i grunnen skuffet over regjeringens manglende aktivitet på hjemmebane når det gjelder klimautfordringen. Høyre står klar, til å oppfylle sine forpliktelser som en del av klimaforliket, og vi er løsningsorienterte i forhold til å få frem tiltak som kan gi kutt også på hjemmebane.
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Jeg synes det er underlig at den ene representanten etter den andre fra regjeringspartiene stiller spørsmål i forhold til om Høyre står ved klimaavtalen. Selvfølgelig gjør vi det. Vi stilte imidlertid det samme spørsmålet for ett år siden da avgiften på biodiesel ble innført, som vi oppfattet som et brudd på klimaavtalen. Men jeg håper at regjeringen også står ved klimaavtalen. Det gjør selvfølgelig Høyre, som et ansvarlig parti. Vi ønsker å sette i gang en rekke tiltak for å kutte klimagassutslippene i Norge, og vi ser frem til at regjeringen omsider, kanskje neste år, kommer på banen med en stortingsmelding om klima. I den forbindelse vil Høyre selvfølgelig være en aktiv bidragsyter for å finne løsninger som gir reelle kutt på hjemmebane med tanke på klimautslipp.
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Statsråden omtalte avtalen om grønne sertifikater, som skal gi Norge og Sverige til sammen 26,4 TWh ny fornybar energi, hvorav 13,2 skal finansieres i Norge og den andre halvparten i Sverige. Men det er opp til aktørene og myndighetene hvor selve kraftproduksjonen kommer. Avtalen om grønne sertifikater strandet for noen år tilbake, og statsministeren sa den gang at ordningen ble for dyr for norske forbrukere. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hva er det med denne ordningen, hvor norske forbrukere skal finansiere halvparten av utbyggingen – vi vet ikke hvor mye som kommer i Norge – som gjør den bedre for norske forbrukere enn avtalen slik den lå sist, som ikke førte fram?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Jeg registrerer at statsråden ikke kan gjøre rede for noe som er bedre for norske forbrukere i den avtalen som nå foreligger. Det betyr at vi sannsynligvis har fem tapte år med tanke på å få frem mer fornybar energi. Jeg er redd for at vi også har tapt tid når det gjelder å få frem en helhetlig energimelding, hvor en ser energi, klima og næringsutvikling i en større sammenheng på kort og på lang sikt. Dette utvalget som statsråden har oppnevnt, skal først avgi sin rapport i 2012. Det betyr at Stortinget sannsynligvis ikke får en stortingsmelding før senest 2013. Har ikke den rød-grønne regjeringen noen ambisjon om å bruke flertallet sitt til faktisk å sette energipolitikk ut i livet, fram til 2013?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Det har vært noe underlig å være vitne til innleggene fra regjeringspartiene når det gjelder spørsmål om oljeaktivitet i nordområdene, der vi på den ene siden har representanten Serigstad Valen fra SV, som fra denne talerstol tidligere i dag sa at han vil stanse videre aktivitet i nordområdene, mens Arbeiderpartiets representant Arnesen taler varmt for å tilføre den nordlige landsdelen den aktivitet og den verdiskaping en petroleumsaktivitet i områdene kan gi. Det er nesten underlig at disse to representerer samme regjering. De gir veldig forvirrende og motstridende signaler. I min enfoldighet trodde jeg at de begge stilte seg bak Soria Moria II når det gjaldt spørsmål om både konsekvensutredning og hva som skal skje i disse nordlige områdene. Jeg vil sette pris på om miljøvernministeren eller olje- og energiministeren kan bekrefte at det er det som står ved lag, og ikke de signalene som bl.a. Serigstad Valen har kommet med i debatten i dag. Så til en replikk fra Erling Sande om transportstøtte til distriktene. Jeg ville jo tro at han når han først tar til orde for denne ordningen og kritiserer Høyre for ikke å være en del av den, hadde litt orden i eget hus. Faktum er at denne ordningen ikke er innført. Av pengene som ble bevilget – de 20 millionene – ble først 15 mill. kr trukket tilbake igjen i revidert. Nå, i forbindelse med justeringen av 2010-budsjettet, er hele beløpet trukket tilbake nettopp fordi ordningen ikke er notifisert av ESA. Så til representanten Sande: Jeg ville forventet at man hadde orden på sakene før man kritiserte Høyre for å stille seg bak en ordning som faktisk ennå ikke er godkjent. Jeg synes også det er interessant med den glideflukten representanten Serigstad Valen har hatt når det gjelder energipolitikken. Er det sånn at han vil avvikle liberaliseringen av kraftmarkedet, og er dette i tilfelle en politikk som olje- og energiministeren og regjeringen stiller seg bak? Og er det da sånn at vi må kunne forvente en massiv utbygging av ny kraft i Norge for å ivareta forsyningssikkerheten? Til slutt et spørsmål til statsråden om grønne sertifikater. Når det er sånn at kraftutbyggingen kan komme i begge land, er det viktig å stimulere til mest mulig utbygging i Norge. Vi har i dag lange saksbehandlingstider i NVE når det gjelder konsesjoner, på tross av at saksbehandlingskapasiteten er økt. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at vi får ned saksbehandlingstiden og derigjennom sørger for at Norge får sin andel av de terawattene det grønne-sertifikat-markedet skal initiere?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-12-13:
Jeg setter pris på at representanten Strøm leser fra Soria Moria II – og jeg håper inderlig at representantene i salen fra bl.a. regjeringspartiet SV også lyttet til det som sto i Soria Moria II. Jeg tror kanskje de trenger en repetisjon mer enn vi fra Høyre. Det er en forskjell mellom denne regjeringen og Bondevik II-regjeringen. Da Bondevik II-regjeringen kom til Stortinget, snakket den med én politisk stemme, i motsetning til denne regjeringen, som kommer til Stortinget og snakker med mange politiske varianter av ulike stemmer. Det er en vesensforskjell. Og når det gjelder hva Bondevik II fikk igjennom: Noe av det første vi gjorde i nord, var å si ja til Snøhvit, som har vært et bra prosjekt for Hammerfest, for den nordlige landsdel og for landet vårt. Vårt ønske er at det også skal kunne skje i Nordland, i Lofoten og i Vesterålen. Og det haster med å få på plass bl.a. tildeling av nye attraktive leteområder.