Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Norsk økonomi er i endring. Lavere etterspørsel fra oljenæringen vil kreve at norske bedrifter og norsk arbeidskraft retter seg inn mot andre sektorer. I en slik situasjon må også skattesystemet stimulere til omstillinger og bidra til å styrke vekstevnen i økonomien. Det skal lønne seg å drive næringsvirksomhet i Norge, og det skal være attraktivt å jobbe mer. Det er derfor behov for vekstfremmende skattelettelser. Med budsjettforliket ble påløpte skatter redusert med 5,2 mrd. kr fra 2014 til 2015. Dette er mindre enn regjeringen forslo, men likevel betydelige lettelser. Siden regjeringen overtok høsten 2013, har skatte- og avgiftsnivået blitt redusert med 12,5 mrd. kr. Formuesskatten gjør det mindre lønnsomt å spare og svekker privat norsk eierskap. Dessuten bidrar ulik verdsetting av formuesobjekter til å vri investeringene fra næringsvirksomhet mot fast eiendom. Det reduserer samlet avkastning. Etter budsjettforliket blir formuesskattesatsen redusert til 0,85 pst. og bunnfradraget økt til 1,2 mill. kr. Samtidig reduseres verdsettingsrabatten for sekundærboliger og næringseiendom til 30 pst. Over to år har vi dermed redusert skadevirkningene av formuesskatten. Om lag 90 000 personer med ordinære, små formuer slipper formuesskatt i 2015, og i det videre arbeidet med formuesskatten vil regjeringen også vurdere en modell for fritak for såkalt arbeidende kapital, i tråd med budsjettforliket. I regjeringens budsjettforslag ble det lagt vekt på at brede grupper av befolkningen skal få del i skattelettelsene. Jeg er glad for at også budsjettforliket har gitt rom for lavere skatt for brede grupper av befolkningen. 99 pst. av skattyterne får lettelser eller uendret skatt. Om lag 28 000 færre vil betale toppskatt, og det gis betydelige lettelser i minstefradrag til både lønnstakere og alderspensjonister. Gjennomsnittlig lettelse for lønnstakere blir 1 200 kr, mens alderspensjonister i gjennomsnitt får 1 600 kr lavere skatt. Den største lettelsen i prosent av bruttoinntekt går til den tidelen av befolkningen som har lavest bruttoinntekt. Overgangsordningen for uførepensjonister er forbedret i budsjettforliket, slik at overgangen til nye regler blir lettere for personer med særlig stor gjeld. I statsbudsjettet foreslo regjeringen betydelige lettelser i bilavgiftene. Omregistreringsavgiften er foreslått redusert med 35 pst., og andre avgifter på kjøretøy og drivstoff ble også foreslått satt ned. Gjennom budsjettforliket får vi større lettelser i bilavgiftene enn regjeringen foreslo. Det skyldes at vi ble enige om å redusere avgiftene på miljø- og klimavennlige kjøretøy og drivstoff. Jeg er fornøyd med at det blir en avgiftslettelse som reduserer kostnadene både for vanlige bilister og for transportnæringen, samtidig som lettelsene fremmer mer miljøvennlige valg. I budsjettforliket ble vi også enige om at Venstre og Kristelig Folkeparti deltar i den videre gjennomgangen av avgiftene på kjøretøy og drivstoff, og at partene i fellesskap legger frem en omforent avtale om fremtidens avgifter. Også i fortsettelsen vil regjeringen arbeide for skatte- og avgiftslettelser og for at skattesystemet skal bidra til mer effektiv ressursbruk, gi bedre vilkår for norsk næringsliv og stimulere til mer miljøvennlige valg. I oppfølgingen av Scheel-utvalget vil vi i tråd med Sundvollen-erklæringen arbeide for at vi får et mer konkurransedyktig skattesystem som kan fremme lønnsomme investeringer og gi høy verdiskaping. Ikke minst blir dette viktig som følge av lavere etterspørsel fra oljenæringen i årene fremover.