trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sofie Høgestøl (Venstre), 2022-02-17:
Venstre er glad for at man endelig har fått på plass strømstøtte til frivilligheten, men like fullt mener Venstre at regjeringens forslag ikke favner bredt nok. Mange frivillige lag og foreninger er i dag i en svært krevende økonomisk situasjon på grunn av pandemien. På toppen av dette skal ekstraordinært store strømutgifter betales. Her er et konkret eksempel fra Lier kommune som viser hvor store disse utgiftene har blitt: Stoppen Sportsklubb og Sparta/Bragerøen idrettslag betaler strømutgifter til undervarme på kunstgressbaner. I 2020 betalte de om lag 107 000 kr for dette. I 2021 kom regningen på over 338 000 kr. Kostnadene har altså nesten tredoblet seg. Stoppen Sportsklubb betaler i tillegg strømutgifter for Liungbanen. I november og desember 2021 lå strømregningen over 11 000 kr høyere enn på samme tid i 2020. Det understreker hvilke kostnadssummer vi nå snakker om. Venstre viser til at det er kommunene som skal stå for tildeling av midler til strømstøtte. I regjeringens opprinnelige forslag var det i utgangspunktet bare organisasjoner som er registrert i Frivillighetsregisteret, som skulle motta denne støtten. En del eierformer medfører imidlertid at eiere ikke kan være registrert i Frivillighetsregisteret. Dette kan gjelde private eiere, stiftelser og samvirkeforetak. Likevel la regjeringen opp til at kommunene bare i særskilte tilfeller skulle kunne vurdere om det også skal gis tilskudd til sånne private virksomheter, som da ikke er registrert i Frivillighetsregisteret. Vi fryktet at dette var noe som kunne ha bidratt til stor grad av usikkerhet og ulike lokale fortolkninger. Frivillighet Norge var også bekymret for at dette kunne gått ut over bredden i frivilligheten. Venstre delte disse bekymringene og fremmet derfor en del forslag for å utvide kompensasjonsordningen. Vi registrerer at regjeringspartiene og SV har inngått et forlik som ivaretar mye av dette, og det er vi glad for, men vi mener som sagt fortsatt at forslaget slik det står nå, ikke favner bredt nok. Derfor fremmer Venstre – i samarbeid med de borgerlige partiene – en rekke forslag for at denne ordningen skal treffe enda litt bedre.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-17:
Noen mener at konkurransedrevet næringsliv er bærebjelken i samfunnet. Andre mener at offentlig sektor er bærebjelken i samfunnet. Vi i Miljøpartiet De Grønne mener at ideell sektor og frivilligheten bør anerkjennes som en av de store bærebjelkene i samfunnet i mye større grad enn det gjøres per i dag. Vi setter derfor stor pris på at disse tiltakene kommer fra regjeringen, og vi setter stor pris på arbeidet som er gjort i komiteen og blant partiene på Stortinget for å få denne ordningen så god som mulig, og ut så raskt som mulig. Vi forventer at merknadene følges opp, særlig at fjernvarme også skal inngå i ordningen. Vi kommer også til å støtte flere av forslagene fra de blå partiene for å sikre at ordningen blir så inkluderende som mulig, men vi kommer ikke til å støtte de forslagene som ønsker å inkludere fossil energi i tiltakene. Vi forstår utmerket godt behovet, vi forstår intensjonen, men vi i De Grønne mener det er en bedre løsning heller å bruke penger på å sørge for alternative oppvarmingsløsninger, enn å sørge for at de fortsatt blir låst til å benytte seg av fossil energi.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-17:
Vi ser nå at deler av frivilligheten er tvunget inn i en situasjon der de er avhengige av fossil energi for oppvarming. Det er en uforutsigbar energikilde. Vi vet jo at deler av årsaken til at strømprisene er så høye, er at strømprisen er koblet til prisen på fossil energi, som har steget. Det er altså en uforutsigbar energikilde for framtiden. Hvilke tiltak ser statsråden for seg at vi kan gjøre for å gjøre frivilligheten mer uavhengig av denne energikilden?
Turid Kristensen (Høyre), 2022-02-17:
Statsråden har vært veldig opptatt av å sikre både idretten og kulturlivet en forutsigbarhet når det gjelder korona, og kompensasjon og tiltak for det. Nå forstår jeg at koronatiltak og strømstøttetiltak er to forskjellige ting, men begge deler handler om en ekstraordinær situasjon, og det handler om å sikre drift fram til vi er tilbake til det normale. Mange idrettslag forteller, som kulturlivet, at det vil ta tid; det er ikke bare å snu seg rundt og få på plass turneringer. Så mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden være villig til å komme tilbake til Stortinget – etter mars – dersom det viser seg at strømprisene fremdeles er mye høyere enn vanlig? Vi er allerede i midten av februar, så min bekymring er forutsigbarheten for sektoren.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-02-17:
De ekstraordinære strømprisene er vanskelige å takle for mange, og det gjelder ikke minst idretten og frivilligheten. Ropene om hjelp var tydelige da prisene for alvor ble høye. Uten tilskuddsordningen var beskjeden krystallklar: Enten måtte organisasjonene sette opp medlemskontingenten, eller så måtte de ta ned aktiviteten. Begge deler er veldig uheldig. Etter nesten to år med pandemi er det siste vi trenger, at barn og unge blir møtt med stengte dører. Det må bare ikke skje. Regjeringspartiene skryter av at endringen kommer raskt. Det er nok et definisjonsspørsmål. Høyre og Venstre etterlyste ved flere anledninger tiltak for å hjelpe frivilligheten. Den 17. desember fremmet vi et forslag hvor vi ba regjeringen om å vurdere hvilke konsekvenser strømprisene hadde, og komme tilbake så raskt som mulig med avbøtende tiltak. Det ble nedstemt. Den 24. januar fremmet vi et forslag om at det skulle opprettes en søknadsbasert kommunal kompensasjonsordning for å bistå frivillige lag og organisasjoner. Dette ble også nedstemt. Regjeringens svar var hele veien at de hadde forståelse for den vanskelige situasjonen, og at de fulgte situasjonen nøye. Det hjalp ikke akkurat de som var rammet, og jeg mener det ikke burde være nødvendig å følge situasjonen nøye fullt så lenge som de gjorde for å få øye på alvoret. Vi er imidlertid veldig glade for at vi i dag omsider får på plass en ordning som skaper mer forutsigbarhet og ro for en veldig viktig sektor i vårt samfunn. Jeg er også glad for at vi får på plass en ordning som er veldig mye bedre enn den som først ble lagt fram av regjeringen – en ordning som tar opp i seg det aller meste av det Høyre har ment at ordningen må omfatte, og en ordning som SV helt åpenbart har vært med på å påvirke og forbedre kraftig. Så en takk til SV fra meg her i dag. Vi fremmer i dag flere forslag om det vi mener har vært nødvendig for å få en god nok ordning for idretten og frivilligheten. De viktigste endringene for Høyre er at ordningen må gjelde alle idrettsanlegg, uansett eierform, alle typer lokaler hvor frivilligheten betaler energiregningen, alle organisasjonsledd og ulike typer energikilder. Det beste hadde utvilsomt vært om regjeringspartiene og SV hadde stemt for forslagene som fremmes her i dag. De fremmes ikke som en markering, som representanten Torstein Tvedt Solberg nevnte her på talerstolen. Faktisk la vi fram våre forslag og våre merknader før enigheten ble oppnådd. Så om noe er det regjeringspartiene og SV som faktisk har kopiert våre forslag og det vi mener er nødvendig. Men selv om det ikke blir vedtatt, regner jeg uansett med at regjeringen vil følge opp, og jeg forventer at de gjør det, når det først er oppnådd en enighet. Dette trenger og fortjener idretten og frivilligheten og alle dem som får glede av den aktiviteten de skaper.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-02-17:
Ting blir heller ikke mer usanne av at statsråden til stadighet vil påstå at vi kommer med usannheter. Det er heller ikke sånn at statsråden ikke kan være helt trygg på at vi har lest de proposisjonene som statsråden legger fram for komiteen. Noe annet ville være useriøst, og jeg tror faktisk ikke statsråden tror at vi tar så lemfeldig på behandlingen av viktige saker i familie- og kulturkomiteen. Når det er sagt, er det helt riktig at statsråden har åpnet for at kommunene i særskilte tilfeller kunne fravike krav om registrering i frivillighetsregisteret, noe også min gode kollega Tage Pettersen var inne på. Men her ble det åpnet for en stor usikkerhet, og jeg tror jeg har hørt statsråden også si her i dag, om ikke tidligere, at noe av det viktigste nå er at vi fjerner usikkerheten og skaper ro for en viktig sektor i vårt samfunn. Det vi nå sier, er at det ikke skal være bare i særskilte tilfeller. Det skal gjelde alle anlegg, uavhengig av eierform. Det skal gjelde alle typer lokaler, uavhengig av hvem som skal bruke dem. Det var i hvert fall vårt forslag; det har kanskje ikke statsråden og regjeringen gått inn for. Vi har fremmet en rekke forslag som ville fjernet usikkerhet, som ville sørget for at alle ble omfattet. Det gjelder også dette med fjernvarme, og vi foreslo også gass for nettopp å ivareta og sikre at vi også kan ha alternative energiformer i framtiden. Jeg håper statsråden i framtiden vil være trygg på og ha tillit til at representantene i familie- og kulturkomiteen forbereder seg og går nøye gjennom og leser de sakene som departementet sender over til komiteen. Det lover jeg at vi gjør, og så får vi lov til å være uenige. Vi kan ha ulike tolkninger av ting, men å påstå at noen farer med usannheter, synes jeg faktisk vi ikke bør gjøre fra denne talerstolen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
I første omgang vil denne ordningen på 250 mill. kr dekke strømforbruket fra desember og ut mars. Så har regjeringen sagt at når det gjelder de ulike typer strømstøtteordninger vi nå har laget – for husholdningene, for studentene, for landbruket, men også for frivilligheten – vil vi følge med på situasjonen og er ikke fremmed for å komme tilbake, eller å fortsette ordningene, dersom det er behov for det. Så det vurderer vi kontinuerlig.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
Det er akkurat på grunn av de bekymringene som representanten har fått, og som vi også har fått, at vi nå i dag foreslår for Stortinget en enkel og ubyråkratisk ordning der frivillige lag og foreninger får støtte via kommunene. Det blir enklere å søke for det enkelte lag, den enkelte forening. Man skal drive med aktivitet, ikke med byråkrati og søknader. Vi gir også pengene gjennom kommunene slik at kommunene også kan utvise skjønn overfor hvilke lag og foreninger som har såpass stort innslag av frivillig aktivitet at de kvalifiserer for å få strømstøtte. Nå fikk Stortinget denne saken 4. februar. Vi har laget en helt ny ordning som skal treffe dem som er i frivillighetsregisteret. Den har ikke vært laget før, og jeg er fornøyd med at vi har fått dette til på veldig kort tid. Og så fort dette vedtaket er gjort, skal vi få de pengene ut til kommunene, som kan begynne å betale regningene til lag og foreninger.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
Hvilke energikilder frivillige lag og foreninger er avhengige av, er vel like forskjellig som det store antallet lag og foreninger innenfor frivilligheten. De fleste har kraftkrevende anlegg eller klubbhus og den type ting, og veldig mange er avhengige av strøm eller fjernvarme – de fleste er det. Derfor gir vi også nå strømstøtte til dem som bruker strøm og fjernvarme.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
Det hadde vært en fordel om opposisjonen faktisk hadde lest proposisjonen vi behandler i dag. Det har de tydeligvis ikke gjort, for i denne salen kommer det veldig mange påstander om hva den inneholder og ikke, som er helt grunnleggende feil. Det er ingenting nytt i forliket mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV utover at vi har presisert at strømstøtten også gjelder fjernvarme, noe som hele tiden var intensjonen, men som vi skriver tydelig inn. Det henger sammen med strømprisen. Vi sier også at vi kommer tilbake til Stortinget dersom det varslede beløpet på 250 mill. kr ikke er nok. Alle Høyres, Venstres og Fremskrittspartiets forslag er ivaretatt i den proposisjonen som ble fremmet til Stortinget, med unntak av Fremskrittspartiets og Kristelig Folkepartis forslag om terskler på antall øre per kilowattime. Det er altså slik at de forholdene Stortinget og komiteen har vært opptatt av, har vi også vært opptatt av. Derfor har vi lagt fram en ordning som har tatt høyde for det. Det er heller ikke slik at vi avgrenser hvilke frivillige lag og foreninger som kan få strømstøtte etter eierform osv. Man kan få dersom man er medlem av frivillighetsregisteret, men vi sier også at den enkelte kommune kan utvise skjønn og gi til grupperinger som har et stort innslag av frivillighet, men som ikke er medlem av frivillighetsregisteret. Vi har her laget en svært treffsikker, enkel og ubyråkratisk ordning som nettopp tar høyde for at frivilligheten er mangfoldig, og vi vil ikke at noen skal falle utenfor, men vi ser ingen grunn til å kompensere kommunene for de kommunalt eide og driftede anleggene. Der har kommunene helt andre økonomiske muskler enn frivilligheten, og de kan og bør ta vare på dette selv. Vi trenger å produsere mer strøm og ren energi framover. Den nye regjeringen er allerede i gang. Det tok oss 100 dager å lansere en offensiv havvindstrategi, der forrige regjering brukte åtte år på ikke å få ut fingeren.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
Det blir ikke mer sant at proposisjonen er mangelfull, av at opposisjonen gjentar det. Nå har vi sagt flere ganger at de forslagene som er fremmet av opposisjonen, med unntak av forslagene fra Fremskrittspartiet, Rødt og Kristelig Folkepartis om makstak osv., er ivaretatt i proposisjonen. Jeg sa ikke i replikkordskiftet at det kun er de som er medlem av frivillighetsregisteret, som kan få. Vi har nettopp lagt opp til en fleksibilitet i denne ordningen, fordi kommunene, den enkelte bygd eller by, kjenner best til sin frivillighet. Derfor lar vi det nettopp være opp til kommunene å se om det er noen som kanskje ikke tilhører frivillighetsregisteret, som faller utenfor, men likevel burde kvalifisere til å få strømstøtte. Dette er en enkel og ubyråkratisk ordning uten makstak som ivaretar alle bekymringene til opposisjonen. Så har jeg sagt det krystallklart.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-02-17:
Dette er litt uvanlig. Vi har en proposisjon som er kort og enkel, og det er bra for at folk skal kunne få med seg dette på en enkel måte, og at vi klarer å forklare en strømstøtteordning på enkelt vis. Det tror jeg er en fordel. Men når komiteen har stilt sine spørsmål og skrevet sine merknader, og vi sier at det er ivaretatt i den ordningen som er laget, er det litt underlig at opposisjonen fortsatt markerer seg ved å fremme enkeltforslag som vi også gjennom komiteens behandling har fått avdekket at slår inn åpne dører og allerede er ivaretatt, med unntak av – rett skal være rett – Høyres forslag om også å omfatte gass og disse maksprisforslagene.
Amalie Gunnufsen (Høyre), 2022-02-17:
Jeg tror veldig mange av dere som sitter her, i en eller annen form var med og feiret at frivillighetens år, 2022, var i gang, allerede i desember. Etter 15 måneder med tomme fotballbaner, klubbhus og dansegulv, med usikkerhet, tap av inntekter og smittevernregler, var det endelig frivillighetens tur. Men allerede i november var det veldig tydelig at idretten skulle gå rett fra en helsekrise og inn i en strømkrise. I Lyngdal idrettslag gikk strømutgiftene fra å være 15 000 kr de to siste månedene i 2020 til å være 93 000 kr de to siste månedene av 2021. Det er en økning på 600 pst. Hjemme i Kristiansand sto det en flunkende ny turnhall klar. De har bygget den etter alle skikker, slik at de ikke skulle være noe varmetap, men strømregningene for november og oktober ble allerede et stort sjokk for klubben. De sa selv at de godt kunne ta ned varmen, men det sier seg selv at det ikke er lett å øve på flikk flakk med ullodder. Idretten og frivilligheten består av mange fantastiske ildsjeler som ønsker å gjøre noe godt for barn og unge og nærmiljøet sitt. Disse frivillige, som bruker all sin fritid på å planlegge og tilrettelegge for andre, hadde fortjent en pause fra uforutsigbarheten etter pandemien. Det er veldig bra at disse pengene kommer, men allerede da Stortinget behandlet den ordinære strømstøtten den 17. desember, ble disse pengene og disse tiltakene etterlyst, mens frivilligheten har vært henvist til å vente helt fram til 3. februar. Det sier seg selv at det ikke har vært en pause fra uforutsigbarheten gjennom en kald desember og kald januar måned. Helt til slutt: Frivilligheten er veldig mangfoldig. Lag og idrettsforeninger driver på forskjellige måter. I går kunne vi lese i Fædrelandsvennen om Sparebanken Sør Amfi Grimstad. Det er et AS, men det eies av en friidrettsklubb. I november og desember 2021 hadde de nærmere 200 000 kr i strømutgifter. Det var en tredobling fra 2020. Selv om vi får forsikringer i dag, var likevel daglig leder av arenaen ganske bekymret for om de kom til å gå konkurs, for til tross for at de er et AS, kan de ikke ha noen inntekter på en annen måte, fordi de mottar spillemidler. Jeg synes i hvert fall at det bare skulle mangle at støtten kommer fram til alle anlegg som har et innslag av frivillighet, helt uavhengig av eierform.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-02-17:
President! Det samme gjelder meg.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-21:
På vegne av representantene Sofie Marhaug, Birgit Oline Kjerstad og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å la vernede vassdrag forbli vernet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-21:
På vegne av representantene Olaug Vervik Bollestad, Dag-Inge Ulstein og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om koronakompensasjon til ideelle sykehus.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
På vegne av representantene Audun Lysbakken, Grete Wold, Kari Elisabeth Kaski og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om helsehjelp til papirløse migranter i Norge.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
På vegne av representantene Himanshu Gulati, Per-Willy Amundsen og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om endring i straffeloven.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-01-21:
Regjeringa og regjeringspartia er opptekne av å hjelpa bedriftene gjennom krisa. Me er opptekne av å bruka eit mangfald av verkemiddel for å sikra dei delane av næringslivet som har utfordringar som følgje av koronatiltak. Det er viktig å understreka at situasjonen i dag er ein annan enn det han var då koronaen trefte landet i mars 2020. Det er store delar av norsk næringsliv som går bra. Det er presstendensar i norsk økonomi. Det må me ta omsyn til når me utformar verkemidla. Så kom det eit krav om at ein ønskte å kunna ta i bruk lønsstøtte. Det var bransjar som hadde vore gjennom runde på runde med permitteringar. Ein frykta konsekvensane av på ny å dytta folk ut i permittering. Ein såg at med ei støtte kunne ein halda folk på arbeidsplassen og i arbeid. Difor utforma regjeringa i samarbeid med partane på rekordtid eit utkast til lønsstøtte – ei lønsstøtte som heldigvis ser ut til å få brei oppslutning i Stortinget i dag. Men det er verdt å minna dei som i debatten sikkert kjem til å påpeika at regjeringa har brukt nokre veker på å få på plass ei lønsstøtteordning, om at dei same partia har sete i regjering, og sat i denne salen 19. januar 2021, då det vart gjort eit vedtak der ein bad den førre regjeringa om å utforma ei lønsstøtte for å halda folk i jobb framfor å verta permitterte. Det vedtaket vart ikkje følgt opp, og det er uheldig. Me har gjort nokre prioriteringar. Me har sagt at ein må velja om ein ønskjer å permittera – permittering er ei viktig og bra ordning – eller om ein ønskjer å bruka lønsstøtte. Det er ei politisk prioritering av omsyn til arbeidstakarane når me har gjort det valet. Det var mykje støy om det då det vart gjennomført. No ser det ut som om stadig fleire ser at det var ei klok prioritering. Arbeiderparti–Senterparti-regjeringa vil fortsetja å følgja krisa nøye. Me vil koma med tiltak som er tilpassa det som er situasjonen. Eg kan garantera at scenane frå 25. september, då me hadde dansande regjeringsmedlemer som feira gjenopninga av Noreg, ikkje vil gjenta seg med denne regjeringa. Me har fokuset på å hjelpa næringslivet gjennom krisa. Så vil eg ta opp eit forslag som gjeld ikraftsetjing av loven, på vegner av heile komiteen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-01-21:
Ramma rundt denne saka er den same som under saka om lønsstøtte. Det er at ein formar ut tiltak i ei tid og i ein situasjon som er veldig annleis enn den ein stod i ved starten av pandemien. Det er store delar av næringslivet som går bra. Det er klare tendensar til press i økonomien. Det har innverknad på måten ein innrettar ordningane på. Samtidig har ein fått meir kunnskap om korleis ordningane verkar, og ein kan gjera tilpassingar av dei. Sånn er det òg for kompensasjonsordninga. For regjeringspartia var det viktig å raskt få vidareført kompensasjonsordninga då smittetala begynte å stiga og det var nødvendig å setja i verk tiltak. Så har ein gjort nokre endringar. Blant anna har ein lagt nokre føringar knytte til overskot. Ein har gjort nokre vurderingar av det som er vanskeleg, nemleg: Så langt ute i pandemien, kva skal vera målepunktet som ein måler opp mot? Det er krevjande. Det var enkelt – eller relativt enkelt – å forholda seg til i 2020, då ein lett kunne samanlikna med 2019. Det er betydeleg vanskelegere no. Så har me òg fått reaksjonar når det gjeld det med overskot, at det har nokre litt krevjande innverknader. Der har det vore ein dialog med aktørane i næringslivet, og det ligg òg ein fleksibilitet i ordninga sånn som ho vert no. Så er regjeringa oppteken av tillit og eit samfunn basert på tillit. Me har innført nokre krav til utbyte. Me har tillit til at næringslivet som tek imot desse ordningane, ikkje tek imot med den eine handa og gjev seg sjølv utbyte med den andre. Det er då litt forunderleg å sjå at me har eit parti på Stortinget som brukar merknader til å skriva ned korleis næringslivet kan lura seg unna denne tilliten. Partiet Høgre viser til at ein kan omgå utbyteforbodet, f.eks. «ved at midler kan spares i bedriften og tas ut etter at eventuelle utbyttebegrensninger har utløpt». Eg tenkjer at det ikkje er stortingsrepresentantar si oppgåve å fortelja næringslivet korleis dei kan unngå den tilliten som alle desse ordningane må byggja på. For det vil vera mogleg å lura systemet viss ein går inn for det, og eg tenkjer at det treng ikkje parti på Stortinget, sjølv om dei er aldri så mykje i opposisjon, å bidra til.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg vil begynne med å takke finanskomiteen for rask behandling av både denne og den neste saken vi skal behandle i dag. Det betyr mye for folk og virksomheter at Stortinget bidrar til en rask behandling av disse viktige støtteordningene, slik Stortinget også gjorde i forrige periode. Videre vil jeg takke SV for gode forhandlinger, slik at vi kunne avklare at et flertall stilte seg bak en forsterking av regjeringens forslag om lønnsstøtteordning allerede før jul. Det er første gang i pandemien vi har det Arbeiderpartiet, Senterpartiet og flere andre partier tok til orde for – en lønnsstøtteordning som gjør at man kan unngå permitteringer når smitteverntiltakene må strammes inn, som et stortingsflertall ba om, mot de tidligere regjeringspartienes stemmer, for om lag ett år siden i dag. Denne gangen fikk Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen på plass en ordning på dager, få uker, i samarbeid med partene i arbeidslivet, en ordning høyreregjeringen verken ville eller evnet å legge fram da de satt med makten. Raske forhandlinger med SV ga enighet om en forsterket ordning, som vi allerede har sett resultatene av. Flere tusen permitteringsvarsler ble trukket, og folk får stå i jobb, aktiviteten holdes oppe og ansatte får utviklet sin kompetanse. Det er bra for de ansatte, og det er bra for bedriftene. Regjeringen har foreslått at ordningen varer ut februar, og Stortinget slutter seg til det i dag med en forsterking av regjeringens forslag for februar måned. Jeg vil avslutte med dette: Jeg ser at Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre opprettholder forslaget om at bedrifter både skal kunne permittere og benytte seg av lønnsstøtte. Jeg er veldig glad for at vi ikke nå står i en situasjon der det er fullstendig opp til arbeidsgiverne, til sjefene, å peke på hvilke kollegaer som skal få bli på jobb med lønnsstøtte, og hvilke kollegaer som blir permittert, eller der en bedrift kan permittere så mange de uansett ville permittert, og samtidig få fellesskapets støtte til å ha dem de uansett ville hatt på jobb, på jobb. Da hadde vi fått en ordning som først og fremst kom eierne til gode, og ikke både de ansatte og bedriftene, slik Stortinget vedtar i dag. Krisepolitikken skal være rettferdig.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Også i denne saken vil jeg begynne med å takke komiteen for rask behandling og særskilt takke SV for gode og konstruktive forhandlinger. Koronapandemien traff oss som en helt ekstraordinær situasjon for snart to år siden, og det har vært og er riktig at fellesskapet stiller ekstraordinært opp for å sikre liv og helse, folks inntekt og at de har en jobb å gå til. Derfor var det viktig at regjeringen raskt la fram økonomiske tiltak på slutten av fjoråret, når det igjen var nødvendig med inngripende smitteverntiltak for å beskytte liv og helse. Det gir trygghet for arbeidstakere og bedrifter. Formålet med kompensasjonsordningen er å unngå konkurser og sikre grunnlaget for trygge og gode arbeidsplasser framover. Stortinget vedtar i dag å gjeninnføre en justert utgave av ordningen, som skal gjelde fra november til og med februar. Nå blir ordningen mer målrettet mot små og mellomstore bedrifter. Maks støttebeløp settes til 7,5 mill. kr per måned i desember og januar og 4 mill. kr i november og februar. Maksimalkompensasjonen reduseres fra 85 til 70 pst. i februar, og det gis også en egen støtte for tapt varelager, noe som er viktig for bl.a. serveringsbransjen. Fellesskapets penger skal brukes ansvarlig og på en måte som kommer vanlige folk og samfunnet som helhet til gode. Derfor har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV gjennom hele pandemien tatt til orde for å stille rettferdige krav og begrensninger for støtteordningene fellesskapet stiller opp med. Grepene den nye regjeringen har tatt, sikrer en mer målrettet og rettferdig ordning. Det innføres tydelige krav og kriterier som sikrer at bedrifter som har store overskudd og kan betale utbytte, ikke lenger vil kvalifisere til ordningen. Gjennom behandlingen i Stortinget legges det også begrensninger på lederlønn og bonuser. Det nye stortingsflertallet og den nye regjeringen viser her både evne og vilje til å føre en rettferdig krisepolitikk som den forrige manglet. Det styrker også legitimiteten til ordningene, samtidig som vi sikrer arbeidsplasser og unngår konkurser.
Tina Bru (Høyre), 2022-01-21:
Allerede før jul inviterte Høyre regjeringspartiene til å avklare prinsippene for lønnsstøtteordningen, og en behandling i Stortinget før jul ville gitt bedriftene større forutsigbarhet og et bedre beslutningsgrunnlag. Hvorvidt det i det hele tatt skulle innføres en lønnsstøtteordning, fremsto jo lenge som uklart, og det kom ulike signaler. Det var trøbbel med hvilke begrensninger ESA hadde lagt, og hvilke de ikke hadde lagt. Men regjeringen valgte heldigvis til slutt å lytte til bedriftene, partene og opposisjonen på Stortinget, og det kom en lønnsstøtteordning. Det er bra, og det har hjulpet mange med å komme seg gjennom jula uten utrygghet. Lønnsstøtte er viktig for at bedriftene kan unngå å permittere eller si opp ansatte fordi de taper penger på nedstengninger som er påført grunnet nasjonale smitteverntiltak. Dette er spesielt viktig for bedrifter som har måttet holde stengt i flere omganger, med ansatte som har vært permittert, fått komme på jobb igjen, for så å bli permittert på nytt. Det gjelder særlig restauranter, barer, eventbyråer, utesteder og ikke minst reiselivsnæringen. Jeg skjønner veldig godt at en resepsjonist på et hotell eller en kokk på en restaurant ikke ønsker å ha en jobb som de brått permitteres fra. For at disse menneskene skal ønske å stå i jobben sin, og for at bedrifter skal kunne ta vare på deres kompetanse, er lønnsstøtte viktig. Likevel: Ordningen med lønnsstøtte burde vært et supplement og ikke et alternativ til permitteringer. Mange bedrifter har en sammensatt aktivitet, der det innenfor noen virksomhetsområder er ønskelig å bruke lønnstilskuddsordningen, mens det for andre virksomhetsområder kan være nødvendig å permittere. Regjeringens alle-eller-ingen-krav reduserer fleksibiliteten og kan gjøre at enkelte bedrifter tvinges til å velge permittering for alle istedenfor å kunne ha noen på lønnsstøtte. Vi ønsker å stemme imot dette kravet og har derfor levert inn et løst forslag, sammen med Fremskrittspartiet og Venstre, som omhandler dette punktet i loven. Fremfor å godta Høyres invitasjon til samarbeid har regjeringen valgt heller å lene seg på SV og finne kompromisser med dem. Det er nok bra for den indre roen på norsk venstreside, men for bedriftene og de som jobber der, hadde det vært bedre om regjeringen heller hadde søkt bred støtte. I en krisesituasjon er det viktig å sette ansvarlighet og trygghet over det politiske spillet og de gode presseoppslagene. Derfor vil jeg gjenta at også i fremtiden står døren til Høyre åpen om regjeringen ønsker å inngå brede, moderate forlik for å håndtere situasjoner lik den landet vårt nå har vært i i de siste to årene. Til slutt vil jeg legge til at offentlige tiltak som reduserer bedriftenes lønnskostnader, må brukes med varsomhet. Det har vært nødvendig som et kortvarig tiltak, men det kan også gå til arbeidsforhold som ville bestått også uten støtten. Lønnsstøtte kan låse inn arbeidskraft og hemme omstilling, og det er derfor viktig at ordningen avsluttes raskt når smitteverntiltakene avvikles. Med det vil jeg ta opp de forslagene Høyre har fremmet.
Tina Bru (Høyre), 2022-01-21:
Da vi diskuterte lønnsstøtteordningen før jul, hadde vi en runde i denne salen knyttet til dialogen med ESA og hva som var handlingsrommet innenfor EØS-regelverket. Det jeg lurer på, er: Nå ser vi igjen – på en annen sak, som ikke handler om lønnsstøtte, men som handler om støtte til bedriftene til strøm – at EØS-avtalen blir brukt som et argument for hvorfor det ikke er mulig å støtte bedriftene. Da har jeg lyst til å spørre statsråden: Hva slags dialog er det statsråden har med ESA om denne type spørsmål? Hvordan vil statsråden sikre seg at det de eventuelt legger til grunn at er umulig eller mulig å gjøre i Norge, er grundig opplyst? Vil statsråden kunne si litt om hva han eventuelt har tenkt å gjøre annerledes framover for å bruke det handlingsrommet innenfor EØS-avtalen, som statsråden og hans parti veldig ofte har pekt på at de skal være flinkere til enn det andre har vært?
Tina Bru (Høyre), 2022-01-21:
Tro det eller ei, men det er ganske mange i denne salen, flertallet faktisk, som er for det systemet vi har innenfor energipolitikken i dag – som er for at vi skal ha et kraftmarked, som er for både kraftutveksling og krafteksport, og for at vi fortsatt skal ha og har kontroll og råderett over kraften vår. Men når man hører på denne debatten, virker det ikke som om dette er noe flertallet av oss er enig i. Selv de som er enig i dette, har i debatten sagt om mange av de ganske dårlige forslagene som stilles her, at dette må vi absolutt utrede og se på, vi skal ikke utelukke noen ting, men det må utredes grundig, f.eks. makspris eller topris. Statsråden sa i sitt innlegg at det «dessverre» viser seg at toprissystemet ikke er så smart. Jeg mener jo at det ikke er «dessverre» – det er helt opplagt at det ikke er så smart. Om kablene har det blitt sagt at de bidrar til å skape dagens strømkrise, at dette ikke er kraftutveksling, det er eksport, det tjener ikke norske interesser på lang sikt, vi kan ikke drive og sende kraften vår ut av landet, vi må ta kontroll. Det er noen av de tingene som er blitt sagt i denne debatten. Vi har helt selvsagt et ansvar for å løse den akutte situasjonen vi står i, men de av oss som er for dette systemet, har også et ansvar for å bygge og bevare tillit til nettopp det systemet. Hvorfor ellers skal folk ha tillit til det? Hvorfor skal folk tro på at dette er gode løsninger, og at vi derfor er for dem, når vi på en sånn unnskyldende måte beklager oss over at systemet er det det er fordi situasjonen akkurat nå er veldig krevende? Hvis vi ikke får til det, hvordan skal vi ellers få til alt det vi trenger å få til fremover, både for å nå klimamålene våre og for å skape mer vekst og gode liv i hele landet vårt? Mange i debatten som er mot dette systemet, presenterer egentlig bare problemer – ikke skal vi ha kraftmarked, ikke skal vi ha mer utbygging av kraft, ikke skal vi ha internasjonalt samarbeid eller spilleregler. Og så brukes denne akutte situasjonen, denne helt spesielle situasjonen, som en brekkstang for å forsøke å skrote et system som har tjent landet vårt svært godt – som gjør at vi har hatt Europas laveste kraftpriser etter den dereguleringen på 1990-tallet som har blitt så utskjelt her i dag, som har sørget for milliarder i inntekter til stat og kommuner, som igjen har gitt gode og bedre velferdstjenester for folk i hele landet vårt, og som gjør at vi blant mange land kanskje er best plassert i hele verden til å få til omstilling og vekst i den krevende tiden vi står foran. Men da må vi begynne å forsvare systemet med litt selvtillit og være stolt av hvordan vi har rigget energipolitikken i dette landet, for den er god, selv om vi nå står i en krevende situasjon.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Det er veldig bra at Stortinget nå kan vedta en lønnsstøtteordning, men det har tatt lang tid fra prosessen startet frem til det vedtaket vi skal fatte i dag. Man kan vel si at det var først da regjeringen skjønte at det var flertall i Stortinget, at de tok tak i dialogen og diskusjonen med partene i arbeidslivet for å etablere en ordning. Men det er først når vedtaket er fattet, at det er endelig, og det er Stortingets vedtak som bidrar til å fjerne usikkerheten for dem som berøres av en lønnsstøtteordning, i likhet med andre koronatiltak. Det er også viktig med forutsigbarhet for alle dem som fortsatt er i en høyst usikker situasjon. Det er ellers bra at misforståelsen med ESA om EØS-regelverket ble oppklart, og at lønnsstøtteordningen nå er løftet opp på et riktig nivå. For Fremskrittspartiet har det vært viktig at vi får en fullverdig ordning som ikke nedskaleres for fort, og det er bra at det nå blir flertall for en fullverdig ordning ut februar. Økonomiske koronatiltak hvor tilskuddene beregnes i forhold til omsetningssvikt, er langt på vei selvregulerende. Hvis omsetningen ikke svikter, er det heller ikke noe behov for verken å søke om eller utbetale tilskudd. Derfor er det viktig at vi har en lang tidshorisont – ikke for lang, men heller ikke for kort – for det gir større forutsigbarhet både for bedrifter og for ansatte. Dessverre gir ikke den foreslåtte lønnsstøtteordningen nødvendig fleksibilitet, fordi bedriftene må velge mellom to gode ordninger. Det er et enten–eller, men det burde vært et både–og. Det er vanskelig for en bedrift å opprettholde 100 pst. ansatte hvis omsetningen har falt med 100 pst. Likevel kan det være behov for å sikre en minimumsbemanning som gir rask oppstart når situasjonen normaliseres. Derfor ønsker Fremskrittspartiet en fleksibilitet, og vi viser til det forslaget som er fremmet av Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Lønnsstøtteordningen som nå blir vedtatt i Stortinget, gir maksimalt tilskudd ved 100 pst. omsetningsfall. For en bedrift som mister all aktivitet og all omsetning, blir det vanskelig å beholde alle ansatte i bedriften, og da blir fort alternativet 100 pst. permittering. En fleksibel ordning med en kombinasjon ville kunne sikret at flere ble stående i jobb, og at bedriftene raskere kunne starte opp når situasjonen normaliseres. Hvorfor er det så viktig for regjeringspartiene, i samarbeid med SV, å lage en så absolutt ordning hvor valget bedriftene blir stilt overfor, i realiteten er enten permittering eller lønnsstøtte? Ville det ikke vært mer fornuftig med en fleksibel løsning som kunne sikret at man hadde en minimumsbemanning, og som gjorde bedriftene bedre i stand til raskt å starte opp når man ser at omsetningen kommer tilbake?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Før jul varslet næringsministeren kraftfulle tiltak for å hjelpe bedriftene gjennom en ny nedstengningsperiode. Nå ser vi at forhandlingene med SV faktisk har bidratt til å svekke kompensasjonsordningen 2.0. Jeg går ut fra at næringsministeren får de samme rapportene fra norske bedrifter som det undertegnede får. Det rapporteres om dramatisk høye strømutgifter. Det kjenner vi til. Transportkostnadene er mangedoblet, det er svikt i leveranser på grunn av pandemien, sykefraværet er høyt på grunn av høy smitte, og ikke minst vil konsumprisindeksen, på 5,3 pst. i fjor, bidra til betydelig økning i husleiekostnader både for næringslokaler og for boligutleie. Da er spørsmålet mitt til næringsministeren: Er han bekymret for situasjonen til små og mellomstore norske bedrifter?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Til det siste som næringsministeren sa: Jeg er helt enig i det. Det kjenner vi til, at det å drive næring innebærer høy risiko til tider. Det som er det spesielle nå, er at det er veldig mange negative forhold som slår inn samtidig. Fremskrittspartiet mener ikke at staten kan løse alt, på langt nær, men vi har en situasjon hvor vi har etterdønninger fra pandemien og tidligere nedstengninger, vi har usikkerhet om hva som skjer fremover, og så har vi en rekke innsatsfaktorer som trekker i veldig, veldig negativ retning. Det gir grunn til bekymring for situasjonen til de minste bedriftene, men også til de mellomstore bedriftene, for de ser at de ikke har tilstrekkelig buffere til å klare å møte og håndtere disse kostnadsøkningene. Det er det som egentlig er utgangspunktet for mitt spørsmål til næringsministeren; man føler på en bekymring for hvor dette ender hvis det bare fortsetter og vi ikke klarer å reversere den utviklingen vi nå ser.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Før jul forberedte nærmere 10 000 mennesker her i Norge seg på å bli permittert fra jobben fra nyttår, men på grunn av den enigheten som ble presentert fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om å innføre en lønnsstøtteordning, unngikk man de permitteringene. Og på grunn av den enigheten som vi fikk om en forsterket lønnsstøtteordning, som vi forhandlet fram her i Stortinget, unngikk man ytterligere flere tusen permitteringer. Det har vært viktig her å beholde folk i arbeid, at folk har kunnet fortsette å gå på jobb og har kunnet bidra og bruke sin innsats og arbeidskraft. Mange av dem som før jul forberedte seg på å bli permittert, har allerede vært permittert flere ganger i denne pandemien og merket de økonomiske og de menneskelige konsekvensene av det. Det å få på plass en lønnsstøtteordning har vært viktig og en prioritert sak for SV i over halvannet år. Det har vi derfor også foreslått og tatt til orde for her i Stortinget, men den forrige, borgerlige regjeringen avviste det. Derfor må jeg si at den kritikken som kommer fra Høyre og Fremskrittspartiet her, klinger noe hult, for jeg tror ikke Fremskrittspartiet prioriterte å få på plass en sånn ordning da de forhandlet med regjeringspartiene. Så har det vært viktig for SV i denne runden å sørge for at lønnsstøtteordningen ikke blir nedjustert for februar, og at den blir bedre tilpasset sesongbedrifter. På den måten vil vi fortsatt kunne unngå permitteringer, vi vil sørge for at flere vil kunne komme inn under ordningen, og at flere folk vil ha en jobb å gå til. Så blir det viktig framover også å sette en sluttstrek for den krisepolitikken vi har nå. Det blir viktig framover å gå over i en mer normal situasjon. Men akkurat lønnsstøtteordningen er viktig for nettopp å ha en viss form for innlåsingseffekt, som Tina Bru advarer mot, fordi de arbeidsplassene som har vært mest truet av permitteringer nå, innenfor utelivs- og serveringsbransjen og hotellbransjen, er jo de arbeidsplassene og de bedriftene som skriker etter kompetanse, og som ikke har klart å holde på folk. Så det har vært viktig nå å klare å bevare den kompetansen, sørge for at de folkene man har fått ansatt, kan fortsette å være i den jobben. Det tror jeg det er veldig mange der ute som er glad for at Stortinget nå vedtar.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
I julen publiserte nettstedet E24 en gjennomgang av utbetalingene som har vært gjort gjennom kompensasjonsordninger siden 2020. Der kunne vi lese at over to milliarder av de pengene som har gått til næringslivet, kunne ha vært tilbakebetalt uten at bedriftene hadde gått med tap. Selskaper som har fått støtte, har sendt over 700 mill. kr i utbytte til utenlandske eiere. Vi vet at kompensasjonsordningene har bidratt til at forskjellene i Norge har økt. Det har vært en overføring av fellesskapets midler til noen på toppen, også til utenlandske eiere. Mitt spørsmål i denne debatten er: Hvem er det egentlig høyresiden har omsorg for? Er det de store seismikkselskapene, som har fått penger gjennom kompensasjonsordningen, til tross for at det går så det griner i oljen? Eller er det puben på hjørnet, som egentlig heller ikke ble truffet av den borgerlige regjeringens støtteordninger? Det går veldig godt i store deler av norsk økonomi, men gjennom denne pandemien har det blitt en vane at næringslivets organisasjoner nå lobber for stadig mer statlige overføringer, for redusert omsetning, som er vanlig i perioder når man driver bedrift, og for økte strømpriser – ja, man kan spørre seg hva som blir det neste. Støtte på grunn av økte renter? Men noen deler av økonomien er faktisk hardt rammet – utelivs- og serveringsbransjen, reiselivsnæringen, for å nevne eksempler. Det er næringer som det er viktig at vi treffer, og da ikke først og fremst de som har store utenlandske eiere med betydelig kapital i ryggen, men de mindre norske. Derfor blir ordningen nå mer målrettet, med lavere tak og sosiale krav. Den skal være for små og mellomstore bedrifter. Kompensasjonsordningen for næringslivet er ikke på noen måte optimal. Hadde man hatt bedre tid, eller om den borgerlige regjeringen hadde brukt tiden sin bedre, burde vi hatt en mye mer treffsikker ordning rettet mot nettopp utelivs- og serveringsbransjen og reiselivsnæringen. Det har vi dessverre ikke fått, og da må vi ta utgangspunkt i den ordningen vi har på bordet. Avslutningsvis vil jeg bare slutte meg til deler av den kritikken som den øvrige opposisjonen kommer med. Også vi fra SV skulle ønske at denne saken hadde kommet tidligere til Stortinget. Jeg tror det hadde vært en fordel. Den har vært varslet i lang tid fra regjeringen, men det har ikke vært et flertall bak denne ordningen slik den ble skissert, som man ser i dag. Og gitt et ønske om å få til forutsigbarhet for næringslivet, tror jeg det er en fordel å få saker hit raskere.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-01-21:
Permitteringer er som kjent en kjempestor kostnad for den enkelte. Det er bedre enn å bli arbeidsledig, men det er en stor kostnad. Man går ned i inntekt, og man mister det som veldig mange av oss liker ganske godt; å gå på jobb, møte kollegaer og få lov til å bidra til å skape verdier i samfunnet. Permitteringer er også en veldig stor kostnad for staten. Man må jo betale ut dagpenger, f.eks. Derfor er nettopp lønnsstøtteordning i gitte situasjoner en veldig god ordning, synes Rødt, for da betaler staten for å holde folk på jobb i stedet for å holde dem hjemme, og det er vi generelt for i flere deler av politikken. Da er det litt ironisk at det i dag er nærmest ettårsjubileum siden Stortinget vedtok at de ville ha en lønnsstøtteordning. Det er litt sånn med krisepolitikk at man må være forberedt på at kriser kan skje, ikke minst når man allerede står midt i en pandemi og alle epidemiologer sier at virusene kan mutere, det kan komme nye smittebølger og nye virusvarianter. Derfor synes jeg det er ganske irriterende at det vedtaket som Stortinget gjorde for et år siden, ikke ble fulgt opp av den forrige regjeringen. Det mener jeg man skal huske på når man diskuterer den ordningen nå. Men for å si «water under the bridge», så er det veldig bra at lønnsstøtteordningen blir vedtatt. Det Rødt har foreslått, er at den skal vare lenger, til og med april. Det er fordi vi gjennom hele pandemien har vært veldig opptatt av at ordninger for arbeidsfolk må ha forutsigbarhet. Det er jo sånn med lønnsstøtteordningen at har man ikke omsetningsfall, kan man ikke bruke den, men det er en forutsigbarhet og trygghet for arbeidsfolk å vite at den er der, så derfor mener vi at den burde vært varig lenger enn ut februar. Det andre vi foreslår, som jeg synes er et veldig godt forslag, handler om å evaluere lønnsstøtteordningen i samarbeid med partene og legge fram en ny og forbedret ordning. Det handler litt om hvordan man ser på krisepolitikk, for man må være føre var heller enn etter snar, og de verktøyene man har hatt i verktøykassen for å håndtere økonomiske kriser, har åpenbart ikke vært gode nok, ikke vært skreddersydde for pandemier og ikke vært treffsikre nok. Derfor har man fått det travelt. Jeg mener at det kan være ting ved denne lønnsstøtteordningen som kanskje ikke er perfekt, f.eks. at man blir avkortet helt fra første krone. Det kan være at det skal vurderes, men det har man jo ikke hatt god tid til å vurdere. Selv om Rødts forslag om å evaluere ordningen og legge fram en ny ordning ikke får flertall, har jo regjeringen lov til å gjøre ting selv om Stortinget ikke eksplisitt har bedt dem om å gjøre det, så jeg henstiller til dem å gjøre det, for jeg tror at man da vil stå sterkere rustet hvis det skulle komme en ny bølge til høsten/vinteren, eller hvis det dukker opp en lignende type krise om tre, fire, fem år. Da tar jeg opp forslagene Rødt har.