Kristin Vinje (Høyre), 2014-06-13:
Interpellanten utfordrer statsministeren på hvordan hun skal sikre at alle statsrådene i regjeringen skal ha lav ledighet og sterk sysselsetting som overordnet mål i politikken. Jeg kan iallfall forsikre om at vi på slutten av denne stortingssesjonen ser helt konkrete resultater av en ny regjering når det gjelder ansvarsområdet til kunnskapsministeren. Et av regjeringens aller viktigste prosjekter er å realisere kunnskapsnasjonen. Det er fordi, som statsministeren sa, kunnskap er «fremtidens olje for Norge». Det å satse på kunnskap er en forutsetning for verdiskaping og fremtidig velferd i det norske samfunnet. I inneværende års budsjett begynte regjeringen med å vri pengebruken over i å investere mer i fremtidsrettede tiltak fremfor å øke det generelle forbruket. Regjeringen har fått gjennom en kraftig styrking av etter- og videreutdanning av lærere, styrket fag- og yrkesopplæringen, og regjeringen prioriterer tiltak som fører til at flere fullfører videregående utdanning. For å motvirke at folk faller utenfor arbeidslivet på grunn av svake grunnleggende ferdigheter, har regjeringen også styrket bevilgningene til program for basiskompetanse i arbeidslivet. Lærersatsingen blir ytterligere styrket i revidert nasjonalbudsjett. Det brukes nå over 600 mill. kr til videreutdanning av lærere og skoleledere i grunnopplæringen. Vi opplever også at rekordmange lærere vil begynne på videreutdanning. Totalt kan over 3 550 lærere få videreutdanning i 2014. Etter snart ett år med ny regjering er det gøy for en representant som brenner over gjennomsnittlig for forskning, å registrere at det er flere gode grep som nå gjøres for å styrke kunnskapssamfunnet. Siden Erna Solberg tiltrådte som statsminister og Torbjørn Røe Isaksen som kunnskapsminister, har regjeringen så til de grader klart å sette forskning høyt på agendaen. Det inspirerer til videre arbeid for kunnskap og forskning. I inneværende års budsjett er investeringene i forskning styrket med nærmere 0,5 mrd. kr mer enn det som ble foreslått av den rød-grønne regjeringen. Både SkatteFUNN-ordningen og den næringsrettede forskningen ble styrket, bl.a. gjennom bevilgninger til BIA. Regjeringen har også styrket grunnfinansieringen av universitets- og høyskolesektoren gjennom å øke rammen for resultatbasert omfordeling. I inneværende års budsjett ble også bevilgningene til stipendiatstillingene styrket i forhold til forslaget fra den rød-grønne regjeringen, og det ble lagt spesiell vekt på MNT-fag, altså matematikk, naturvitenskap og teknologi. Til høsten har regjeringen varslet at den kommer til Stortinget med sin langtidsplan for forskning, der hovedprioriteringene allerede er kjent: hav, klima, miljø og miljøvennlig energi, muliggjørende teknologier, bedre og mer effektive offentlige tjenester, et innovativt og omstillingsdyktig næringsliv og verdensledende fagmiljøer. Denne uken har vi i Stortinget lovfestet like rettigheter for studenter slik at det blir lettere å kombinere studier med det å få barn. Studiestøtten er økt med 3,65 pst. Det er den største økningen på over ti år. I tillegg til endringene i universitets- og høyskoleloven har regjeringen nylig presentert en ambisiøs plan for norsk deltakelse i EUs forskningsprogram Horisont 2020. Regjeringen tar også grep for å styrke koordineringen av forskningspolitikken ved at regjeringen selv vil «være sitt eget forskningspolitiske utvalg». Det viser at vi har en statsminister som selv ønsker å prioritere forskningspolitikken høyt. Jeg tror at de som er opptatt av høyere utdanning og forskning, har merket seg at regjeringen ikke bare snakker om at den er opptatt av høyere utdanning og forskning, men at den også viser at den mener alvor gjennom handling. Sentralbanksjefen presiserte i sin årstale i 2011 at det er viktig å bruke handlingsrommet oljeinntektene gir, til å investere i vekstfremmende tiltak. Det har dessverre ikke den rød-grønne regjeringen gjort. Jeg siterer fra sentralbanksjefens årstale i 2011: «Myndighetene har brukt handlingsrommet til å gjennomføre standardøkninger og øke utgiftene på en rekke områder. Prioritering av tiltak som styrker produktiviteten og vekstevnen på lengre sikt, herunder justeringer i skattesystemet, synes derimot å ha kommet noe i bakgrunnen.» Det sa altså sentralbanksjefen i 2011. Det er mye som går bra i Norge, men det er også noen faresignaler. Derfor er det bra med en regjering som nå svarer på de utfordringene som vi står overfor med å investere i skole, i høyere utdanning, i forskning og innovasjon. Det er å investere i fremtiden.