Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-19:
Jeg merker meg at representanter fra regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet bruker mye energi på å framstille det som om en nå kommer med nye gaver og nye satsinger på tampen av 2020 – eksempelvis denne krisestøtten. Det er bra at det i hvert fall kom 250 mill. kr, som skal gå ut til kommuner som er hardt rammet gjennom høy ledighet. Det støtter vi, men det framstilles som at det er en ny satsing fra Stortingets side. I salderingen av budsjettet som vi nå skal foreta, legger en opp til at det oljekorrigerte underskuddet er ca. 72 mrd. kr mindre enn det det lå an til da vi var ferdig med å behandle revidert nasjonalbudsjett i sommer. En viktig årsak til det er at utbetalingene fra de støtteordningene som Stortinget har bidratt med, og som Senterpartiet har vært en aktiv aktør for å bidra til å styrke, ikke har vært i nærheten av det som har vært bevilget. En viktig årsak til det er hvordan ordningene er innrettet. Flere aktører har fulgt med, og etter hvert som det har vært holdt stadig nye pressekonferanser og kommet stadig nye pakker, har en gått inn og sett på det og sett at med de vilkårene som ble lagt til grunn for støtteordningene, ble en sittende igjen med en svært lav utbetaling – ikke fordi en ikke hadde behov for støtte, ikke fordi en ikke var hardt rammet, men fordi vilkårene som ble lagt inn, gjorde at det var lite støtte som kom ut. Et eksempel er kompensasjonsordningen for næringslivet, der det opprinnelig var satt av 50 mrd. kr for to og en halv måned, og som i nysalderingen vi nå skal behandle, er satt til 7 mrd. kr for hele perioden fra mars og fram til nå. Det hadde vært en fordel om en kunne lyttet til noen av forslagene som har kommet til endring og forbedring av kompensasjonsordningen, for å legge inn flere kostnader slik at flere bedrifter hadde mulighet til å komme seg litt bedre gjennom krisen, og at noen færre sto i fare for å gå konkurs – eksempelvis gjennom å inkludere flere kostnader, slik som en del uunngåelige lønnskostnadsordninger. Varebeholdning kunne en inkludert, og en kunne sørget for å oppheve det helt meningsløse skillet som er etablert mellom dem som leier og leaser, og dem som eier egen virksomhet. Jeg hører også at en føler behov for å framheve hvor mye regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet har gjort for pensjonistene. Det kan også være grunn til å lese det som står i proposisjonen en selv har levert til Stortinget, og som behandles i dag, når det gjelder 2020. Der står det på side 11: «Samlet reduseres utgiftene til alderspensjon med om lag 3 mrd. kroner fra saldert budsjett.» Det er det som er fasiten for landets pensjonister for inneværende år. Senterpartiet støtter det at en skal øke minstepensjonen, som vil komme til utbetaling en gang i løpet av neste år, men i tillegg burde en på et langt tidligere tidspunkt også ha sørget for å få et nytt system for regulering av pensjoner, et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet er dessverre heller ikke med på forslag knyttet til det i denne innstillingen. Kort til slutt til et par andre ordninger som også ligger her. Det har kommet inn ekstra penger knyttet til havbruksområdet. I utgangspunktet var det budsjettert med at en skulle få inn ca. 5 mrd. kr. Nå får en inn 2 mrd. kr til. Etter den tidligere fordelingsnøkkelen skulle 80 pst. gått ut igjen til lokalsamfunn rundt om i Norge, kommuner og fylker. Det regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet her vedtar, er at alle de ekstra pengene, de 2 mrd. kr, skal bli liggende i statskassen. Vi mener det er uklokt. I stedet burde en fordelt de pengene ut til lokalsamfunnene rundt om i Norge. Jeg vil med det ta opp de forslagene som Senterpartiet er en del av.