trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-08:
Jeg er også veldig opptatt av når vi får dette ekspertutvalget på plass. Det var det jeg ville ta opp med ministeren. Nå skjønner jeg at det går såpass sakte at vi kan ikke forvente at forslaget til ny barnevernslov vil inneholde ting som det utvalget har klart å finne ut av. Har jeg forstått det riktig? Så det rettssikkerhetsmomentet som vi, et samlet storting, har pekt på er hele poenget med det ekspertutvalget, vil ikke foreligge som grunnlag for den nye barnevernsloven. Har jeg forstått det riktig da? Og så har jeg selvfølgelig et stort spørsmål vedrørende medvirkning i det utvalget. Hvordan vil den være ivaretatt på vegne av barn og unge?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-08:
Ja, da forsto jeg faktisk det statsråden sa.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Negativ sosial kontroll er et alvorlig samfunnsproblem som må bekjempes. Vi bør etterstrebe at alle barn skal få leve frie liv både i Norge og i resten av verden. Men sånn er det dessverre ikke i dag. Derfor er det et veldig viktig tema som løftes i dette representantforslaget: barn som blir holdt mot sin vilje i utlandet. Samtidig gjør regjeringen allerede mye for å bekjempe samfunnsutfordringer knyttet til dette. Det er initiert 37 ulike tiltak gjennom Retten til å bestemme over eget liv, som er en handlingsplan mot negativ sosial kontroll, tvangsekteskap og kjønnslemlestelse, og ytterligere forebyggende tiltak, anmodninger fra Stortinget og regjeringens integreringsstrategi, Integrering gjennom kunnskap. I alt er det altså sju departementer som er involvert i arbeidet med og tiltakene for å bekjempe negativ sosial kontroll. Negativ sosial kontroll, æresrelatert vold og tvangsekteskap kan være barrierer for integrering, og det er en pågående utfordring at vi må sikre den enkeltes rett til å ta egne valg. Jeg er derfor glad for at regjeringen i februar 2020 besluttet å følge opp arbeidet med en ny handlingsplan om frihet fra negativ sosial kontroll og æresrelatert vold, hvor arbeidet mot tvangsekteskap og kjønnslemlestelse inngår. I neste planperiode blir det også viktig å vektlegge virkemidler som fremmer likestilling, økt deltakelse i samfunnet og retten til å ta egne valg, og adressere internasjonale utfordringer. Selv om det er mye godt arbeid på gang, har vi valgt å støtte forslaget som lyder: «Stortinget ber regjeringen utrede straffeforbudet mot frihetsberøvelse i situasjoner hvor barn vil bli, eller allerede er, sendt til utlandet mot sin vilje, og fremme forslag til lovendringer som sikrer at påtvungne utenlandsopphold kan straffes.» Det gjør vi i håp om at det vil bidra til at færre barn opplever å bli sendt til utlandet mot sin vilje. Vi støtter ikke de øvrige forslagene.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Dette er et representantforslag som går ut på å flytte myndigheten etter helligdagsfredloven fra fylkesmannen til kommunene. Forslaget vil innebære at kommunene vil kunne vedta midlertidige og varige unntak fra de begrensningene loven setter for åpningstidene til faste utsalgsteder på søndager og helligdager. Videre vil kommunene kunne peke ut områder hvor åpningstidsbegrensningene ikke skal gjelde. Med andre ord innebærer dette representantforslaget en liberalisering av helligdagsfredloven. Det å øke det kommunale selvstyret kan i seg selv være et gode, fordi det innebærer at avgjørelser tas nærmere folk. Men dette representantforslaget fra Fremskrittspartiet vil uthule det vernet de nasjonale reglene er ment å gi. Forbudet mot at faste utsalgssteder selger varer til forbruker på søndager og helligdager, ivaretar viktige samfunnshensyn. Samtidig er det viktig å huske på at helligdagsfredloven allerede gir unntak for utsalgssteder som i det vesentlige selger kiosk- eller dagligvarer, og som har en samlet salgsflate som ikke overstiger 100 m 2 , samt utsalgssteder som i det vesentlige selger blomster, planter og andre hageartikler. Kristelig Folkeparti mener derfor at det er et tilstrekkelig antall salgssteder som er åpne på søndager, og at vi definitivt ikke trenger flere. Fagbevegelsen er imot, handelsnæringen er imot, miljøbevegelsen er imot, de frivillige organisasjonene er imot, og folkeflertallet er imot. Det lokale næringslivet vil også ta skade av syvdagersuke. Søndagsåpne butikker vil først og fremst tjene de store matvarekjedene, som har stort nok personell til forsvarlig bemanning. Da vil kjedene kunne utkonkurrere mindre butikker som ikke er rustet for å holde åpent syv dager i uka. Vi må også huske at svært mange av de ansatte i handelsnæringen er mødre og fedre som gjerne vil ha fri når barna har fri, og for Kristelig Folkeparti veier som kjent hensynet til barna og familien tungt. Kristelig Folkeparti mener at alle trenger søndagen, denne ene dagen i uka der man kan regne med at folk flest har fri, en dag som også skaper rom for arrangementer, aktiviteter og fellesskap i regi av frivillige som kulturlivet og idretten, en dag man kan gå på gudstjeneste, på tur i fjellet eller bare være. Det er godt for det enkelte mennesket, og det er godt for folkehelsen vår. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti å verne om søndagen, om annerledesdagen, for alle, helt uavhengig av hvilken kommune de bor i. Vi stemmer altså ikke for dette forslaget.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Det skal ikke være sånn at en mor eller en far blir hindret av den andre i å være sammen med barnet sitt. Samlivsbrudd er vondt for både foreldre og barn, og nettopp i en slik situasjon trenger barnet sine viktigste omsorgspersoner rundt seg. Samtidig vet vi at konfliktnivået kan bli veldig høyt ved samlivsbrudd, og at det ofte er barna som blir de skadelidende. Kristelig Folkeparti mener i likhet med barnelovutvalgets utredning at i foreldretvister skal alle handlinger og avgjørelser først og fremst bygge på en vurdering av hva som er barnets beste. Hensynet til barnets beste skal gå foran hensynet til likestilt foreldreskap og andre viktige hensyn. Vi må også i denne behandlingen ta med oss at i enkelte tilfeller kan det være grunner til at foreldre setter opp hinder for at barna ikke møter den andre forelderen. Det kan være ulike skadelige forhold som ikke nødvendigvis kan dokumenteres, og det er det viktig å ha i mente når vi vurderer strengere sanksjonsmidler for samværshindring. Ettersom det er et punkt i Granavolden-plattformen som omhandler å vurdere strengere sanksjonsmuligheter ved samværshindring, er dette noe utvalget har sett på helt spesifikt. Utvalget har gått gjennom gjeldende rett i forbindelse med sanksjonsmuligheter, og de mener at terskelen for å nekte samvær bør etter vurdering ligge på samme nivå som i dag. Det er allerede en del virkemidler, bl.a. i form av bøter, og foreldre får i dag bistand til å løse sakene gjennom samtale og mekling. Ved lovendringen i 2017 ble det tilrettelagt bedre for dette ved at domstolene i saker om tvangsfullbyrdelse av samvær har adgang til å oppnevne en sakkyndig eller mekler. Målsettingen er å redusere konfliktnivået og forebygge samværshindring, til beste for barnet, og samtidig bedre dialogen mellom foreldrene. Men utvalget fraråder å bruke sterkere sanksjonsmuligheter, da det ikke nødvendigvis er til barnets beste. Vi mener at det er en dårlig idé at familiekontorene skal ha mer myndighet enn det de har i dag, fordi det vil sette dem i en dobbeltrolle som kan svekke den tilliten som må ligge til grunn for vellykket mekling. En økning i antall meklingstimer hos familievernet kan derimot være en løsning for å få til et godt samarbeid mellom foreldrene. På den måten kan man hindre at konfliktnivået mellom foreldrene ikke tilspisser seg, og penger investert i meklingstimer er penger spart i domstolene. Det er i de aller fleste tilfeller bra og viktig for barnet å ha kontakt med begge foreldrene. Derfor ønsker også Kristelig Folkeparti å vurdere grep som forhindrer samværshindring så lenge hensynet til barnet settes aller først. Det bør derfor hentes inn kunnskap og vurderinger som vi imøteser i en helhetlig behandling av barneloven når den kommer til Stortinget.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Barna våre er den aller viktigste ressursen vi har i Norge, og det er ikke uten grunn at statsministeren oppfordrer til at det fødes flere barn, og at barns oppvekstvilkår vies et helt kapittel i perspektivmeldingen. Det er de som er framtiden, og det er de som må løse mange av de utfordringene vi står overfor, selv om vi som er voksne nå, selvfølgelig skal gjøre vårt beste for å gi dem et godt utgangspunkt for å overta. For at barn skal lykkes med livet sitt, trenger de, som flere har vært inne på, trygge og omsorgsfulle voksne, som sørger for at de får mat på bordet, ubetinget kjærlighet og støtte på godt og vondt. Barnevernet jobber for at familier skal holde sammen, og for at barn som av ulike årsaker ikke kan bo hos sine biologiske foreldre, likevel skal få god omsorg og en trygg oppvekst. I 2018 ble barnevernsloven endret for å framheve at barn har rett til å medvirke i alle spørsmål som gjelder barnet etter barnevernsloven. For at vi skal gjøre barnevernstjenesten enda bedre, legger regjeringen fram en ny barnevernslov i april. Ifølge høringsnotatet som departementet har lagt fram, skal loven i større grad legge til rette for at barna blir hørt før avgjørelsene tas, noe vi vet har vært en utfordring. Det er viktig at barn blir hørt, men de skal også slippe belastningen med å ta avgjørelsen, for det er det de voksne som har som oppgave å gjøre. Et viktig kvalitetskriterium i tjenesten er at avgjørelsene som tas, er godt begrunnet og grundig dokumentert. På den måten sikrer vi at barnet og familien får riktig hjelp til rett tid. Samtidig gir det dem som har vært i barnevernssystemet, som voksne mulighet til å gå tilbake i sin egen sak og se at avgjørelsene som ble tatt, hvilte på et godt beslutningsgrunnlag. Forslagsstillerne løfter en viktig problemstilling, og Kristelig Folkeparti ser også at retten til å medvirke og bli hørt kan være avgjørende for at barnet skal få best mulig oppvekstvilkår og omsorg. Vi forventer også at dette avspeiles i den nye barnevernsloven. Så vi ser fram til en helhetlig behandling av dette om litt.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg ser behov for å styrke det forebyggende arbeidet mot ufrivillig utenlandsopphold og arbeidet med håndtering og oppfølging av personer som har vært utsatt for dette, og som returnerer til Norge. Negativ sosial kontroll og æresrelatert vold er vedvarende likestillingsutfordringer og folkehelse- og samfunnsproblemer som kan være en barriere for integrering. Kunnskapsdepartementet utvikler nå en ny handlingsplan mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold. Planen blir den sjette i rekken og vil gjelde fra 2021 til 2024. Det er en utfordring at personer mot sin vilje blir tatt med til utlandet, der de kan oppleve vold, frihetsberøvelse og tvangsekteskap. Både barn og voksne kan være utsatt. Motivene bak oppholdene varierer, og det samme gjør hjelpebehovet til de utsatte. I den nye handlingsplanen videreutvikler vi innsatsen mot ufrivillige utenlandsopphold. Regjeringas ekspertgruppe har gitt råd i rapporten «Det var ikke bare ferie» om hvordan forebygge at barn og unge blir etterlatt i utlandet mot sin vilje. Den har 45 anbefalinger som vi vurderer i arbeidet med ny handlingsplan. Det er en grunnleggende menneskerettighet å kunne ta egne livsvalg, som valg av venner, kjæreste, utdanning og yrkesvei. Å bekjempe negativ sosial kontroll, æresrelatert vold, tvangsekteskap og kjønnslemlestelse handler om å sikre den enkeltes grunnleggende rettigheter og forhindre utenforskap. Regjeringa jobber kontinuerlig med tiltak mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold. Det har ført til at viktige utfordringer er satt på dagsordenen, og at et tverrsektorielt samarbeid er på plass. Flere særskilte hjelpetjenester til utsatte personer er etablert. Disse tjenestene bidrar også med kompetanseheving til ordinære hjelpetjenester. Vi har minoritetsrådgivere på utvalgte skoler i alle fylker, som er tett på og gir råd og veiledning til utsatte elever. De siste to årene har vi doblet antallet, sånn at det nå er 59 minoritetsrådgivere på utvalgte ungdomsskoler og videregående skoler. Videre har vi integreringsrådgivere på fire utenriksstasjoner, som dekker land der større innvandrergrupper i Norge kommer fra. Integreringsrådgiveren gir råd og veiledning til den utsatte selv, til ansatte ved utenriksstasjoner og i førstelinjetjenesten i Norge. En viktig del av integreringsrådgiverens mandat er kompetanseheving av hjelpetjenestene i Norge for at disse bedre kan forebygge ufrivillig utenlandsopphold. Vi har også det tverrfaglige kompetanseteamet mot tvangsekteskap, kjønnslemlestelse og negativ sosial kontroll, som er et nasjonalt råd og en veiledningstjeneste for ansatte i førstelinjetjenesten. Skolen er viktig for å fange opp utsatte barn og unge. Utdanningsdirektoratet har en veileder om oppfølging av barn som ikke møter på skolen. Veldig mange andre tiltak vil komme i handlingsplanen. Jeg deler Stortingets engasjement, og regjeringa vil følge opp de vedtak som Stortinget fatter i dag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Takk for viktige spørsmål. Vi mener at dobbelt statsborgerskap ikke vil være en faktor som gjør at flere barn blir holdt i utlandet mot sin vilje. Vi vet at mange som utsettes for tvang, kommer fra land der Norge også før denne avviklingen når det gjelder statsborgerskap, tillot doble statsborgerskap på grunn av internasjonale forpliktelser. Men jeg har lagt merke til den uroen som representantene fra Arbeiderpartiet har vist, og jeg tenker at uavhengig av det vedtaket som Stortinget har gjort knyttet til doble statsborgerskap, er det jo de bakenforliggende årsakene vi uansett må være opptatt av. Dette er jeg sikker på er noe også kunnskapsministeren har merket seg, og jeg skal i alle fall forsikre meg om at hun følger tett også denne innføringen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg vil først si: Gratulerer med kvinnedagen! Det er en viktig markering, og spesielt internasjonalt vet vi at det er langt fra den likestillingen som vi ønsker. Derfor er det viktig også å ta tak i sånne typer saker som diskuteres i dag. Når det gjelder de 45 forslagene som ekspertgruppen kom med, er det veldig mange av dem jeg mener er gode. Det er et viktig felt, og jeg deler representantens tilnærming – det er ikke sagt at fordi det er stemt ned, forsvinner det dermed ut. Dette er innspill som blir tatt med i det arbeidet som Kunnskapsdepartementet har knyttet til handlingsplanen mot negativ sosial kontroll. Det er, som jeg sa, den sjette i rekken, så det er mange tiltak som allerede er iverksatt, bl.a. når det gjelder tiltak foran en ferie. Jeg har ikke eksakt tidspunkt for når handlingsplanen nå vil bli lagt fram, men det er relativt kort tid før Kunnskapsdepartementet også skal legge fram den nye.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Et av funnene var bl.a. det representanten peker på, og jeg forventer at det ikke har vært bevisst, men ubevisst. Som jeg også sa den gangen, reagerte også jeg på det. Barnevernet skal være der for å hjelpe ungene og hindre nettopp den typen tilfeller. Noe av det viktigste vi har fokusert på, er kompetanseheving. Som representanten også har vært med på gjennom ulike budsjettrunder, har det vært en historisk satsing på nettopp kompetanse og bl.a. også det med kulturell og religiøs forståelse, som er en viktig del av arbeidet barnevernet gjør. Jeg er i hvert fall opptatt av at barnevernet ikke skal medvirke til det, men tvert imot være inne og avdekke når det er risiko for at barn kan havne i utlandet. Dette er et felt der barnevernet må spille på lag og virkelig være en av de viktige forsvarerne for disse ungene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Det er riktig at vi er mange statsråder som jobber med saken. Det er egentlig kunnskapsministeren som skulle stått her i dag, men hun er i karantene, og derfor er jeg stand-in. Det er også Kunnskapsdepartementet som eier handlingsplanen, selv om vi jobber på tvers av departementene. Akkurat de konkrete punktene kunne jeg kanskje uansett ikke redegjort for, for dem vil representanten se når handlingsplanen kommer. Jeg klarer heller ikke å svare fullt ut på det representanten etterspør, men det er klart at alle punktene som ekspertgruppen har kommet med i rapporten, er noe av det som blir vurdert sterkt når en skal lage denne handlingsplanen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg mener det Stortinget fatter vedtak om, er bra. Det er en viktig tematikk som også er alvorlig. Det jeg vet har vært en utfordring, har vært samarbeidet med ulike land og at det har vært ulik lovgivning knyttet til hva en kan gjøre fra norsk side. Men jeg er helt sikker på at Justisdepartementet – jeg antar at det er de som skal følge opp den saken – vil gjennomføre dette på vanlig måte med utredning og høring og komme tilbake til Stortinget. Det er vanskelig å anslå tidshorisonten på det, men noe tid vil det ta fordi det vil kreve både utredning og høring, og da er vi i alle fall over i 2022 før en kan komme med et forslag til Stortinget.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Forslagsstillerne vil styrke det lokale selvstyret ved å gi kommunene den myndigheten som i dag ligger til statsforvalterne. Jeg er bekymret for at forslaget vil uthule vernet om den samfunnsrytmen som helligdagsfredloven § 5 skaper. Jeg merker meg at komiteen ser representantforslaget som en liberalisering, og at komiteens flertall går imot forslaget. Det er viktig for familien og for samfunnet at vi har felles fridager. Det er allerede mange som må jobbe på søndager og helligdager, og jeg mener at vi ikke bør legge opp til at enda flere må gjøre det. Åpningstidene i varehandelen påvirker ikke bare de ansatte i butikkene, men også leverandører, lagermedarbeidere, yrkessjåfører, renholdere og vektere. Alle disse har familie og venner å dele en felles fridag med. Salg fra faste utsalgssteder reguleres av § 5 i lov om helligdager og helligdagsfred. Loven har 13 unntak fra forbudet mot butikksalg på helligdager. Åpningstidsreglene er et kompromiss mellom ulike hensyn, som bl.a. forbrukerinteresse, arbeidstakerinteresse, kommersiell interesse og ønske om at søndagen skal være en annerledesdag. Stortinget vedtok følgende anmodning den 31. januar 2018, vedtak 439: «Stortinget ber regjeringen om ikke å liberalisere reglene for søndagshandel. Dette for at ikke flere må arbeide på helligdager.» Regjeringa kvitterte på dette i mitt departements budsjettproposisjon for 2020, der det står følgende: «Regjeringa tek ikkje sikte på å liberalisere reglane for søndagshandel. Departementet reknar vedtaket som følgt opp.» Anmodningsvedtaket er en av grunnene til at jeg ikke har sett nærmere på forslagene i NOU 2017: 17, «På ein søndag?» En annen grunn er at et klart flertall av dem som uttalte seg i høringen av rapporten, var enig i at åpningstidene fortsatt bør være regulert i hovedsak som i dag. Helligdagsfredloven § 5 setter ingen begrensninger for åpningstidene i varehandelen seks dager i uken. Som forbruker er det for de fleste lett å få handlet det meste før eller etter ordinær arbeidstid. Dagligvarer kan en mange steder kjøpe om kvelden etter at ungene er lagt. I tillegg har en rekke typer butikker unntak for begrensningene i § 5. Det er altså allerede betydelig fleksibilitet i helligdagsfredloven gjennom Statsforvalterens myndighet til å dispensere for enkeltarrangementer og til å gi forskrifter om typiske turiststeder. Denne fleksibiliteten blir godt utnyttet. I 2019 hadde statsforvalterne, den gang fylkesmennene, 77 dispensasjonssaker om enkeltarrangement, og om lag halvparten ble innvilget. Min vurdering er at helligdagsfredloven gir tilstrekkelig fleksibilitet til å ivareta lokale hensyn som taler for at butikkene kan holde åpent søn- og helligdager. Samtidig bidrar loven til en felles fridag og annerledesdag for store deler av samfunnet. Det mener jeg at den fortsatt skal gjøre.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Nå trodde jeg spørsmålet skulle være om statsråden selv hadde brukt søndagsåpne butikker. Jeg mener som sagt at balansen er godt ivaretatt i dagens lov. Det er jo ikke en fullt ut prinsipiell lov, men det er en balanse mellom ulike hensyn. Så jeg mener at hvis en flytter makta fra Statsforvalteren, får en fort en uthuling av prinsippet, og det er mer krevende for de ulike kommunene enn at noen overordnet gjør vurderingene. Det er klart at hvis vi gir frislipp på det vi mener skal være nasjonale direktiver, og setter ulike krav, vil det se helt annerledes ut. Jeg vil absolutt påstå at det ikke er en dommedagsprofeti, men jeg frykter at konsekvensen av et sånt forslag, selv om det argumenteres med lokaldemokratiet, vil være at veldig mange flere har søndagsåpent. Min erfaring med ulike mindre butikker – og også innspillene som har vært på høringen – er at de har vært noen av dem som har argumentert mot, fordi de ikke har så mange ansatte de kan sette inn, og da blir det ofte f.eks. sjefen eller den som driver butikken, som selv må jobbe en ekstra dag, og det ønsker de ikke.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg har sagt hele veien at vi skal selvsagt lytte til de faglige rådene når det gjelder det, og ha diskusjon med partene i arbeidslivet, men jeg ser ikke noen grunn til at situasjonen skal være annerledes i sommer enn i fjor sommer, da veldig mange var nettopp på norgesferie. Dette håndteres på veldig gode måter, og det er også gode dispensasjonsadganger, sånn at statsforvalterne kan gjøre de konkrete vurderingene. Så jeg har iallfall nå ingen planer om å gjøre noen endringer.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg skal ikke gå inn og saksbehandle de ulike sakene. Det overlater jeg til Statsforvalteren, og så er eventuelt Barne- og familiedepartementet klageinstans. Det er klart at det vil alltid være noen utslag som vil oppfattes som urimelige. Som jeg sa: Regelverket er ikke perfekt i dag heller, i den forstand at det er veldig prinsipielt, men det er en balansering av ulike hensyn: Det at vi som forbrukere skal kunne ha mulighet til å besøke ulike ting, kjøpe ulike varer, må samtidig balanseres opp mot at arbeidstakerne skal ha rett til en felles fridag. Derfor er vi veldig tydelige på at vi ikke ønsker å gjøre endringer. Og det kan jo være det er mulig f.eks. å kjøpe, eller låne, en ny stav på det skisenteret, for veldig ofte har de en butikk i nærheten av det. Og hvis ikke, så er det også veldig gode muligheter enten på nettbutikker eller innenfor åpningstidene til de ulike sportsbutikkene, til å kunne gjøre det på de vanlige dagene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg vil starte med å slå fast at det er bred enighet om at det er viktig for barn å ha kontakt med begge foreldrene. Samtidig vet vi at barn tar skade av å leve med foreldres vedvarende konflikter. Høyt konfliktnivå og vanskelige relasjoner i familier påvirker både helsa og utviklingen til barnet. Ingen barn og ingen familier er like. Foreldre som er i konflikt, vil ofte være uenige om hvilke ordninger som er til barnets beste. Lovgivningen om barn og foreldre må derfor være fleksibel og legge til rette for at hensynet til barnet blir ivaretatt best mulig i hver enkelt sak. Jeg er opptatt av at barneloven skal redusere konflikter og legge til rette for samvær med begge foreldre. Langvarig konflikt i familien er krevende for alle som berøres. Jeg mener derfor at det aller viktigste er å legge til rette for at foreldrene får bistand til å løse sine konflikter. Hjelp til å håndtere foreldrekonflikter og mekling er, slik jeg ser det, den mest farbare veien for å skape stabile og gode utviklingsmuligheter for barnet også på sikt. Derfor har det de siste årene vært en historisk satsing på familievernet, nettopp for å kunne tilby hjelp til foreldre som strever med samarbeidet. Dette Dokument 8-forslaget inneholder flere ulike elementer. Den siste tida er det særlig problemstillingen om fastsettelse av barnebidrag når samvær hindres, som har fått mye oppmerksomhet. Barnebidrag fastsettes ut fra hvor mye det koster å forsørge barn, og kostnaden deles mellom foreldrene etter inntekt. En bidragspliktig forelder forsørger barnet under samværet. Derfor får den bidragspliktige fradrag i bidraget. Når det ikke er samvær, er det ikke utgifter, og det gis ikke fradrag. Da må den bidragspliktige dekke hele sin andel av forsørgelsesutgiftene gjennom barnebidraget. Navs oppgave er å vurdere om det er samvær i tråd med det avtalte eller fastsatte, ikke hva som er årsaken til at det ikke er samvær. Nav har ikke kompetanse til å gå inn i foreldrenes konflikt eller til å mekle mellom foreldrene. Dette er oppgaver som er lagt til familievernkontoret eller i siste instans til domstolene. Nav har redegjort for sin praksis. Jeg har vurdert den opp mot regelverket og kommet til at det ikke er grunnlag for å si at Navs praksis er i strid med regelverket. Lovavdelingen har som kjent kommet til samme resultat. Men selv om Navs praksis ikke er feil, ser jeg at regelverket som det er i dag, kan slå feil ut, og at det i verste fall er et økonomisk insentiv for å hindre samvær. Derfor er det viktig for meg å se på hva vi eventuelt kan gjøre innenfor dagens regelverk for å forhindre dette, og jeg vil utrede om det også kan være behov for å gjøre endring i forskrift eller lov. Jeg vil også se på muligheten for å avvente endelig avgjørelse i bidragssaker, mens foreldrene veiledes til å løse konflikten og forholdene i saken om samvær blir klargjort. Nå er barnelovutvalgets rapport på høring. Det er frist 1. mai, og anmodningsvedtakene vil bli fulgt opp i sammenheng med dette.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Nå er barnelovutvalgets rapport på høring, så eventuelle lovendringer vil bli fulgt opp etter det. Det vil, som Stortinget er kjent med, kunne ta noe tid. Når det gjelder den konkrete saken, hvor det har vært mye oppmerksomhet knyttet til akkurat bidrag og om det eventuelt er et insentiv for rett og slett å hindre samvær, er det noe jeg ser på innenfor regelverket – om det er muligheter for å kunne gjøre noe uten at vi må ha en forskriftsendring eller lovendring. Konkret, siden representanten etterspør det, vil jeg se på om det er mulig f.eks. at Nav setter en eventuell justering på vent til man har funnet ut mer om årsaken og forhåpentligvis funnet en løsning, enten det er i familievern gjennom mekling eller i siste instans gjennom domstolene, sånn at vi er trygge på hva som er årsaken til et eventuelt annet samvær. Her er det også viktig å si at det ikke skal være et økonomisk insentiv til å forhindre samvær, og så skal vi balansere det opp mot barnets beste, som representanten er inne på, for å sikre at ungene får den forsørgingen de har rett på.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Nå kan min partifelle svare for seg, men jeg vil anta at hun har tenkt på forhold som går på at den ene forelderen er bekymret for barnet hvis barnet er hos den andre parten. Men jeg er enig med representanten Giske i at det ikke er et privat anliggende at det kan fortsette i lang tid. Dette må i så fall meldes og tas opp for å forsikre seg om at hvis det f.eks. er mistanke om vold eller overgrep eller andre ting, må det tas i de rette instanser. Det er derfor jeg har sagt at det er viktig for meg at familievernet er inne, mekling hvis det er mulig, og i siste instans domstolene. For en skal ikke selv vurdere om samværet skal være annerledes enn det som er avtalt eller fastsatt. Det må fattes en avgjørelse for å gjøre justeringer i det. Så her er det viktig å være ryddig for å sikre barnet forsørging, og også sikre at foreldrene har rett til det samværet som er fastsatt eller avtalt.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Det vil ikke være sånn at dette skyver på loven. Da må det i så fall være at regjeringa vil sende andre ting ut på høring. Men det bør fint kunne gjøres innenfor den vanlige behandlingen en har. Når høringen har vært og en skal ha oppsummering og gjennomgang av den, kan en eventuelt sende ut noe nytt på høring. Som representanten er godt kjent med, vil det sannsynligvis tidligst være mulig å fremme en sak knyttet til barneloven vinteren 2022 – det er da lovsakene pleier å komme til Stortinget. Jeg kan love at dette er et tema som vi har et stort engasjement rundt, for vi er opptatt av barna, av å sikre barna, og vi er opptatt av at foreldrene må kunne få lov til å ha sitt samvær. Jeg la merke til hva representanten sa om barnelovutvalgets forslag. Jeg vil si at også jeg var overrasket over at det ikke var flere tiltak i det. Men jeg regner med at fra høringen som nå er, vil det komme flere innspill som jeg vil ta med i vurderingen for å sikre et best mulig lovverk.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Litt av grunnen til at jeg har vært så tydelig som jeg har vært i denne saken om at vi ønsker å se på en endring, er at det ikke skal være et økonomisk insentiv til å hindre samvær med den andre forelderen. Hvis man i tillegg til å kunne ha mer tid med barna oppnår økonomisk gevinst ved å gjøre det, er det åpenbart at det er en utfordring. Derfor er det som jeg har sagt tidligere: En mulighet vi ser på, er å la saken gå til familievern, til mekling, eventuelt til domstolene, før Nav eventuelt gjør en endring i bidraget. I noen tilfeller vil det være riktig, men da må det gjøres en skikkelig vurdering av det. Jeg opplever at det regelverket vi har i dag, er noe heller ikke Stortinget nødvendigvis ønsker skal være på den måten som det er i dag. Derfor er det høyt prioritert. Vi ser på hva vi kan gjøre innenfor dagens lovverk, og så må vi eventuelt komme med nye endringer hvis det er behov for det. Men det kan godt være at vi ikke trenger det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Det er fordi jeg ønsker en endring raskt. En forskriftsendring og eventuell lovendring vil ta lengre tid. Det er derfor vi også ser på hva som er mulig å gjøre innenfor dagens regelverk. Som jeg har sagt noen ganger, kan det å stille saken i bero og ikke gjøre noen endringer før vi har fått en gjennomgang enten i familievern eller i siste instans domstolene, være en modell som gjør at vi faktisk har resultat å forholde oss til. Vi fikk Lovavdelingens vurdering nå rett før helgen – var det vel. Dette er noe vi selvsagt ser grundig på. Så skal vi jobbe så raskt vi kan, enten det er å gjøre en endring innenfor dagens regelverk, eller om det er en forskriftsendring eller i siste instans en lovendring. Det kan Stortinget forvente at vi gjør med stor innsats.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg har lagt merke til at utvalget veldig tydelig foreslår å løfte fram barns stemme i forslaget til ny lov. Det vil være helt naturlig både å ha møter med ulike organisasjoner og barn og unge i forbindelse med lovarbeidet. De vil helt sikkert gjennom ulike organisasjoner komme med høringsinnspill. Eventuelle endringer er også noe som jeg vet at de er opptatt av. Når det gjelder barns medvirkning, er det utrolig viktig, for dette handler, som representanten sier, ikke minst om barns mulighet til å kunne ha samvær med begge, så det vil være et veldig viktig moment når en skal lage denne nye loven.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Barns rett til medvirkning er en grunnleggende menneskerettighet som er beskyttet både av Grunnloven og av barnekonvensjonen. Det framgår tydelig av barnevernsloven at barn har rett til å medvirke i alle forhold som vedrører dem. Barnets synspunkter skal vektlegges i samsvar med barnets alder og modenhet. Jeg deler derfor intensjonen i alle tre forslagene, men mener de er ivaretatt. Dessverre viser flere utredninger og tilsyn og tilbakemeldinger fra barn og unge selv at gjennomføring av barns rett til medvirkning i praksis ikke har vært god nok. Regjeringa har tatt dette alvorlig. Vi har hatt stor oppmerksomhet om å styrke barns rett til medvirkning de senere årene. Regjeringa tar sikte på å legge fram ny barnevernslov for Stortinget innen kort tid, og barns rett til medvirkning vil få en framtredende plass i den nye loven. Høringsnotatet inneholder flere forslag som styrker barnets rett til medvirkning, bl.a. mulighet for unntak fra foreldrenes rett til innsyn i sakens dokumenter for å beskytte barna, en styrket rett til en direkte medvirkning i fylkesnemnda og en utvidet adgang for innvilgelse av partsrettighet for barn under 15 år. Retten til medvirkning vil gjenspeiles på ulike måter i en rekke av kapitlene i forslaget til ny barnevernslov. Jeg skjønner intensjonen i forslaget fra SV om at informasjonsmateriell bør distribueres til alle kommuner. Dersom barn og unge skal kunne settes i stand til å medvirke og ha innflytelse i sin egen sak, forutsetter det at barnet har både god informasjon om egne rettigheter og konkret informasjon om hva som skal skje i saken. Jeg mener dette ivaretas på en god måte gjennom prosesser som er i gang. Vi skal sørge for, og vi får nå på plass, bedre digitale løsninger i det kommunale barnevernet, som skal gi informasjon og veiledning til de ansatte i barnevernstjenesten og sikre at de bl.a. involverer barn i alle faser av barnevernssaker. Komiteens mindretall opprettholder forslaget om å lovfeste medvirkning på tjenestenivå. Jeg er helt enig i at det er viktig å innhente barn og unges egne erfaringer i utviklingen av barnevernet, både lokalt og nasjonalt. Vi har jevnlig dialog med brukerorganisasjoner, og Bufdir har et brukerråd som gir direktoratet innspill og råd på barnevernsfeltet. Fra 1. januar i år ble det lovfestet at kommunestyret minst en gang i året skal få en redegjørelse om tilstanden i barnevernstjenesten. Dette vil gi kommunestyret en økt mulighet til å sikre barn og familien medvirkning i utviklingen av barnevernet i sin kommune. Opprettelse av brukerråd i alle kommunale barnevernstjenester vil være krevende å gjennomføre, særlig i små kommuner, med tanke på personvernhensyn, ressurser og administrativ kapasitet. Det skjer mye på barnevernsfeltet nå, også med hensyn til medvirkning. Jeg skjønner altså intensjonen bak forslaget, og jeg deler den, men jeg mener at det arbeidet som er satt i gang, vil ivareta barns medvirkning på en god måte. Jeg ser fram til at komiteen også skal være med og vedta ny barnevernslov.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Som jeg vel sa til Stortinget for ikke så veldig lenge siden, er vi godt i gang med det utvalget. Det er alltid farlig å snakke om når vi skal få presentert det, for det kommer litt an på om alle som skal bli spurt, vil si ja, men vi er i alle fall i sluttfasen av det arbeidet. Det vil være et veldig viktig arbeid som også skal være med og utforme framtidens barnevern, for å sikre rettssikkerhet for barn og for foreldre. Forhåpentligvis vil det gi oss gode innspill til hvordan ting kan løses på en enda bedre måte enn i dag. Jeg har også vært opptatt av at vi nå skal få barnevernsloven til Stortinget. Vi skal fatte viktige vedtak som jeg håper vi får en god diskusjon om, og som Stortinget slutter seg til, men det utelukker heller ikke at vi skal se på enda flere ting. Derfor blir dette utvalget også viktig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg kan love at jeg er kommet lenger nå enn jeg var sist. Nå gjelder det bare å komme helt i mål, så jeg kan presentere utvalget, som jeg tror kommer til å bli veldig bra, og som kommer til å få en veldig, veldig viktig oppgave. Nå er vel fristen Stortinget har satt for å komme med saker, 9. eller 10. april, og jeg har stor tro på at regjeringa skal kunne legge fram saken før det. Det er viktig at Stortinget får behandlet denne saken, og vi jobber med det for øye. Hvis ikke noe veldig galt skjer, skal det være mulig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg tror ikke representanten helt har forstått alt slik som det kommer til å bli lagt fram. Det som er viktig for oss nå, er å få fullført arbeidet med barnevernsloven. Det kommer til å komme innen ca. en måned til Stortinget, hvis alt går etter planen. Der vil det være tatt inn viktige vurderinger knyttet til menneskerettigheter. Det var litt derfor vi har utsatt saken, slik at den ikke kom før nå i vår. Så der har det vært et viktig arbeid på gang. Når det gjelder det utvalget, vil jo det jobbe – nå skal ikke jeg forskuttere hva slags mandat som blir gitt, men ofte er jo det over en lengre periode, så det vil være viktig i neste stortingsperiode for å kunne følge opp de vedtakene. Når det gjelder medvirkning, vil det være litt opp til utvalget, men Stortinget skrev et oppdrag når det gjelder å involvere parter, så her vil det også bli gitt noe i mandatet, men jeg forventer at utvalget vil jobbe opp mot barn og unge.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Det er bra. Det er ikke så ofte det, president, så vi får nyte det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Jeg synes representanten Øvstegård sier det veldig godt – hvordan skal vi vite om barnevernet fungerer hvis vi ikke spør ungene, og ikke minst hvordan skal en gi rett tiltak uten at ungene har mulighet til å kunne påvirke og fortelle om sin situasjon? Derfor er det en grunnleggende menneskerettighet, det er tatt inn i barnevernsloven, og vi er opptatt av i den nye barnevernsloven at barns medvirkning sikres. En ting er bare paragrafene og å sikre at det står i lovteksten osv., men det viktige er at det skjer i praksis. Derfor har vi vært opptatt av f.eks. de digitale verktøyene, som også blir viktige for å gi de ansatte en sjekkliste for å være innom de ulike momentene og å sikre medvirkning. Når det gjelder hvordan barn opplever det, vet vi at det dessverre også er en del barnevernsbarn som gir tilbakemelding om at en ikke blir hørt nok, bl.a. på institusjoner, at det ikke blir gitt gode nok individuelle tilbud. Derfor har vi vært opptatt av både kompetansehevingen, å sikre kursing i dette, og også som sagt de verktøyene som de bruker for at de skal bli hørt.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-08:
Som jeg vel sa i mitt innlegg, har vi jevnlig dialog med brukerorganisasjonene og Bufdir. Bufdir har et brukerråd som gir direktoratet innspill og råd på barnevernsfeltet. Akkurat hvilken systematikk de har når de innhenter råd og vurderinger fra barn og unge, kan jeg ikke svare på på stående fot, men jeg er helt enig i at det å sikre en tilbakemelding også fra barn og unge er kjempeviktig for å få vite om tilbudet treffer. – Så jeg tar med meg det innspillet og skal sjekke det grundigere opp.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-03-08:
Jeg setter pris på statsrådens engasjement i saken. Som man ser av innstillingen, er det en enstemmig komité som her er utålmodig. Jeg tror han må se på forslagene fra Dokument 8-forslagsstillerne og også mange av merknadene fra komiteen som veldig utålmodighet fra Stortinget når det gjelder at ekspertutvalgets forslag blir satt ut i livet. Mens vi venter på dette, blir nye barn tatt med til utlandet, og nye barn mister mange framtidshåp. Et spørsmål som har dukket opp, er at dobbelt statsborgerskap, som nå er innført – mot Arbeiderpartiets stemmer – gjør det vanskeligere å håndtere en del slike saker hvor det er dobbelt statsborgerskap inne i bildet, og hvor norske myndigheter dermed har en mindre rolle. Hva er statsrådens syn på dette, og hvordan kan det eventuelt løses?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-03-08:
Det skjer fra tid til annen at politikere har et enormt behov for å løse problemer som folk ikke har, og dette er et godt eksempel på det. Det er ikke noe folkekrav i Norge om å få endret på den tusenårige tradisjonen vi har med at søndagen er en egen og spesiell dag. Verken de ansattes organisasjoner eller befolkningen som helhet er enig med Fremskrittspartiet i at vi skal avskaffe søndagen som en annerledes dag. Selv om dette forslaget ikke går så langt som mange tidligere Fremskrittsparti-forslag, vet vi at det er det Fremskrittspartiet egentlig står for. Det hadde vært fint hvis det var full valgfrihet, og at de som ville jobbe på søndager, kunne jobbe på søndager, og de som ville handle på søndager, kunne handle på søndager. Men dette er spørsmål om en kollektiv beslutning. Det er ikke slik at søndagen kan beholdes som en alternativ dag hvis den ikke lenger er noen alternativ dag. Det er heller ikke slik at de ansatte i handelsstanden står fritt til å velge hvilke dager de vil arbeide eller ikke. Denne debatten trenger ikke være lang, for det er en bred enighet i komiteen om å avvise forslaget. Jeg synes likevel det er ganske paradoksalt at Fremskrittspartiet, som er opptatt av norske tradisjoner, skal avskaffe noe som har en tusenårig tradisjon. Jeg vet ikke hvilke andre dager man heller ville ha som fridager. Det er også rart at Fremskrittspartiet, som stadig markedsfører seg som et familievennlig parti, kommer med et forslag som vil svekke muligheten for familien til å være sammen på en fridag. Arbeiderpartiets syn på dette er klart. Vi ønsker å slå ring om søndagen som en alternativ dag og en fridag.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-03-08:
Igjen har vi en sak – tror jeg – hvor Stortinget er svært utålmodig. Vi hører at statsråden er positiv til å gjøre noe, men dette er en sak som haster. Det er en dyp tillitserklæring til at statsråden følger opp, når ikke Stortinget her gjør vedtak om at noe må skje. Det som beskrives i mange av disse sakene, er at man kommer til et punkt hvor man får et fait accompli, hvor samværssabotasjen gjennomføres så omfattende, grundig og så lenge at det ikke lenger er barnets beste å føre barnet tilbake sammen med den andre forelderen. Derfor er det helt avgjørende med to ting: rask reaksjon og effektiv reaksjon. Det er dette statsråden må forsikre Stortinget om, at man vil se på tiltak raskt, og at man vil ha tiltak som virker, også økonomiske dersom det er nødvendig.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-03-08:
Takk for svaret, jeg synes det er positive signaler. Kristelig Folkeparti er jo et parti som er opptatt av parforhold, at begge foreldrene tar vare på barna sine. Her har statsråden en glimrende mulighet til å sørge for at dette også skjer de gangene foreldre går fra hverandre. Det snakkes mye om mekling her, men det ligger vel i ordet «samværssabotasje» at mekling kanskje ikke er – la meg si det sånn – et uttømmende virkemiddel for å løse disse situasjonene. Så sa statsrådens partifelle i sitt innlegg at det også kan være ulike skadelige forhold som ikke er dokumentert, som ligger bak samværssabotasje, hvis jeg siterer riktig. Dette synes jeg er en ganske skummel tankegang. Er det sånn at vi skal ha et regelverk som åpner for samværssabotasje fordi det er udokumenterte grunner til det? Da har vi egentlig avviklet rettsstaten. Jeg vil gjerne ha statsrådens svar på om han er enig i et slikt synspunkt.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-03-08:
Med utgangspunkt i hvordan Stortinget er satt sammen i denne valgperioden, er selvfølgelig Fremskrittspartiet klar over at de ikke får flertall for forslaget vi diskuterer i dag. Dette er et av flere representantforslag de fremmer etter at de gikk ut av regjeringen for å løfte fram sine primærstandpunkter, og det skal de selvfølgelig få lov til å gjøre. Så innrømmer jeg gjerne at Høyres program både taler for å gi mest mulig lokalt selvstyre og for å tilpasse åpningstidene i handelsnæringen bedre til tiden forbrukerne selv ønsker å handle. Men i forhandlinger om flertall og regjering har vi sagt at andre politikkområder er langt viktigere for oss. Det er også verdt å minne om anmodningsvedtak 439, fra januar 2018. Der ba flertallet regjeringen – mot stemmene til Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre – om ikke å liberalisere reglene for søndagshandel. I 2017 ble NOU-en «På ein søndag?» lagt fram. Den behandlet grundig deler av de spørsmålene vi diskuterer i dag. Utvalget kom fram til at mer liberale åpningstidsregler på søndager vil bety at flere må være på jobb på søn- og helligdager – kanskje ikke veldig overraskende – flere må jobbe deltid, og at utslippene av klimagasser fra varehandelen vil kunne øke marginalt. Videre skrev utvalget at full liberalisering av åpningstidene kan føre til større konkurranse og svekket lønnsomhet for distriktsbutikkene fordi søndagen er en dag da folk stort sett har fri og dermed kan velge å handle i de større tettstedene. Store deler av aktørene i handelsnæringen så seg heller ikke den gang tjent med en vesentlig liberalisering. Høyre deler forslagsstillernes bekymring for at dagens ordning med ansvar for eventuell åpning for søndagshandel hos statsforvalterne har flere svakheter. Eksemplene på ulik behandling er også flere. Hva er et typisk turiststed? Kyststedet Larkollen i Moss er et eksempel der kommunestyret ved flere anledninger har ønsket å åpne for søndagshandel i sommermånedene. Men statsforvalteren har sagt nei, mens vedkommende har sagt ja i andre kommuner i samme fylke. Svaret på den bekymringen bør jo være at statsforvalterne og kommunene sammen kanskje tydeligere definerer hva som må ligge til grunn for at man skal være nettopp et turiststed.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-03-08:
Jeg har lyst til å starte med å gi honnør til Fremskrittspartiet og i særdeleshet representanten Hjemdal for utrettelig å kjempe mot samværshindring. En samlet komité er enig om at det er viktig å sikre at foreldre med høyt konfliktnivå får hjelp til å finne gode og konstruktive samarbeidsløsninger, for barn trenger støtte og omsorg fra begge foreldrene i oppveksten. Men det er dessverre slik at en rekke barn opplever samværshindring fra den ene forelderen ved samlivsbrudd, og vi ser også at mor eller far i dag kan ha økonomiske fordeler av å kjempe for en omsorgsbase. Ser vi på tall fra SSB, er andelen samværsfedre som ikke ser barna sine i løpet av et år, ca. ti ganger større enn andelen samværsmødre. Samtidig finnes det ca. ti ganger så mange samværsfedre som det finnes samværsmødre. Dette tilsier at det er en enorm overvekt av samværsforeldre som ikke ser barna sine i løpet av et år, som er nettopp fedre, og mange av disse situasjonene er trolig et resultat av samværshindring. Ser vi videre på tallene fra SSB, ser vi at 66 pst. av barn med fast adresse etter skilsmisse bor hos mor og kun 8 pst. hos far. Ser vi videre på SSB-tall fra 2016, ser vi at nesten 219 000 barn bor hos mor, og SSB-rapporten «Hvilke fedre har lite eller ingen kontakt med barna når foreldrene bor hver for seg?», fra 2015, viser at 21 pst. samværsfedre ikke har samvær med barna sine en vanlig måned. Det betyr at det er minst 46 000 barn som ikke ser pappaen sin en vanlig måned. Disse tallene forteller om en virkelighet som ligger langt unna det vi i flertallet skriver i våre merknader om at barnets beste skal være styrende i alle saker vedrørende barnet, og at barnet har krav på og rett til å ha samvær med begge sine foreldre. I dag ser vi som nevnt at regelverket kan slå uheldig ut for dem som ikke får være sammen med barna sine fordi den andre forelderen bevisst og uten grunn hindrer samvær. Jeg er derfor veldig glad for at en samlet komité ber regjeringen ved oppfølgingen av NOU 2020:14 Ny barnelov – Til barnets beste å utrede nettopp strengere reaksjoner som kan motvirke samværshindring.