Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2015-04-28:
Det er en svært viktig sak representanten Marianne Aasen tar opp i sin interpellasjon. Det er en stor utfordring at tilgangen på IKT-kompetanse i Norge er for dårlig. Forholdene må legges til rette for reell verdiskaping, ikke minst med tanke på at oljeprisen med stor sannsynlighet vil stabilisere seg på et nivå langt under de rekordprisene vi har sett de siste årene. I et intervju om boken «Et verdiskapende Norge» sa Torgeir Reve at det i Norge er særdeles viktig med kunnskapsinvesteringer innen sjømat, energi, maritime næringer og IKT. Det var i 2001. Nødvendigheten av investeringene innen disse næringene kommer også tydelig fram i BIs store forskningsprosjekt «Et kunnskapsbasert Norge», som munnet ut i boken med samme navn, som bl.a. Reve sto bak, og som kom ut i 2012. Det er med andre ord ikke noe nytt problem Aasen her trekker fram, dessverre. Behovet for folk med IKT-kompetanse er stort i nær sagt alle bransjer, og ikke minst i offentlig sektor. I tillegg er IKT-industrien en av de store verdidriverne i Norge. Den er blant Norges aller største næringer, med rundt 70 000 ansatte. Da er det vesentlig at man særlig innenfor felter som IKT og realfagene ser både utdanningspolitikk og næringspolitikk i sammenheng. EUs digitale agenda slår fast at omtrent halvparten av framtidig produktivitetsvekst vil komme fra bruk av IKT. Det er et enormt potensial. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning som regjeringen har lagt fram, er en milepæl i så måte. For første gang legges det fram en plan som gir næringslivet og forsknings- og utdanningsmiljøene forutsigbarhet og langsiktighet. Regjeringen har ambisiøse mål for satsing på forskningsinfrastruktur, rekrutteringsstillinger og hvordan vi skal sikre god deltagelse i det europeiske forskningssamarbeidet Horisont 2020, noe også Stortinget har sluttet seg til. Planen varsler også en opptrapping av forskningsbevilgningen til 1 pst. av BNP, og regjeringen tar sikte på at dette målet, med dagens utsikter til BNP, kan nås rundt 2019–2020. Regjeringen og stortingsflertallet har fulgt opp planen i 2015 med om lag 700 mill. kr, bl.a. med en satsing på verdensledende fagmiljøer, næringsrettet forskning og tiltak for god deltagelse i Horisont 2020. Man har styrket den næringsrelevante forskningen samt innsatsen innen petroleumsforskning, marin forskning og de muliggjørende teknologiene nanoteknologi, bioteknologi og ikke minst IKT, både i 2014 og i budsjettet for 2015. I tillegg har man i 2015 styrket kommersialiseringsarbeidet gjennom programmet FORNY2020. Den nye nasjonale realfagsstrategien skal regjeringen legge fram i løpet av 2015. Også her håper jeg det tenkes langsiktig og helhetlig. Skal vi få flere dyktige elever, studenter og forskere innen IKT på både kort og lang sikt, må norske elever bli bedre i realfagene, særlig i matematikk og naturfag. Da må vi styrke den lokale innsatsen i den enkelte kommune og den enkelte skole og barnehage. Vi må styrke realfagene og IKT-kompetansen i lærerutdanningen, som representanten Aasen helt riktig var inne på, og vi må styrke IKT-utdanningene på både fagskole-, høyskole- og universitetsnivå. Regjeringen og regjeringspartiene har som uttalt mål å bygge morgendagens kunnskapssamfunn. Norge må omstille seg for å sikre arbeidsplasser og velferd i framtiden. En viktig nøkkel er økt kvalitet i høyere utdanning og forskning. Derfor vil man samle ressursene på færre, men sterkere universiteter og høyskoler i alle regioner. Små, sårbare fagmiljøer og mange spredte, små utdanningstilbud med sviktende rekruttering er hovedutfordringene i den norske universitets- og høyskolesektoren. En fornuftig konsentrasjon og kvalitetsheving vil kunne føre til bedre muligheter for riktige prioriteringer og flere studieplasser innenfor IKT.