Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Jeg vil takke komiteen for et grundig arbeid med en innstilling som bygger på Riksrevisjonens graderte rapport, som ingen har foreslått å avgradere. Det har vært tre dager med høring, hvorav én dag lukket. Det har vært én dag med åpen debatt i salen om graderingsspørsmålet, og det var en lukket debatt i går. Det er viktig å understreke at Stortinget har hatt full tilgang til alle dokumenter i saken helt fra starten, 18. oktober i fjor, og offentligheten har også hatt tilgang til både hovedfunnene og kritikken. Det har vært betydelig debatt om saken. Vi har hatt åpne høringer og åpne debatter i salen, noe som har bidratt til å belyse saken. La meg gjenta et hovedpoeng fra den åpne og den lukkede høringen og debatten i går. Jeg ser alvorlig på de svakhetene Riksrevisjonen har pekt på innen objektsikring, og Riksrevisjonens hovedfunn har vært og vil være veldig viktige i det videre forbedringsarbeidet. Men jeg vil også understreke at det kontinuerlige arbeidet med objektsikring gir en annen status i dag enn da Riksrevisjonen gjorde sine undersøkelser for budsjettåret 2015. Mye arbeid har pågått over lang tid, også før Riksrevisjonen lagde sin rapport, og vi er fortsatt ikke i mål. Jeg mener det i den sammenheng er nødvendig å korrigere noe som står i innstillinga fra flertallet. På side 11 står det: «Enten er feilene rettet opp, slik det ble hevdet av forsvarsministeren i den åpne høringen og i Stortinget(…) (…) Jeg har ikke på noe tidspunkt – og det framgår heller ikke av referatene – sagt at alle feil skulle være rettet opp. Jeg har tvert imot sagt at mye arbeid gjenstår, selv om mye arbeid er på plass. Forsvaret får i revisjonen kritikk for ikke å ha utpekt nødvendige sivile nøkkelobjekter. Da Forsvaret begynte å oppdatere den gamle lista fra november 2005 med sivile og militære nøkkelobjekter, var det relevant å se dette i sammenheng med den pågående revitaliseringen av nasjonalt operativt planverk. Derfor ble de militære objektene utpekt først. Utpekingen av de sivile objektene pågikk samtidig med Riksrevisjonens undersøkelse. I lista fra desember 2016 hadde de sivile objektene økt i antall. Det var en forventet økning, og Forsvaret hadde i denne prosessen nært samarbeid med sivile myndigheter. Det ble altså ikke utpekt ett eneste nøkkelobjekt i perioden fra november 2005 til 2012. Instruksen fra 2012 medførte en endring i forhold til det gamle nøkkelpunktdirektivet ved at nøkkelobjektene nå kun kan være objekter av avgjørende betydning for forsvarsevnen og det militære forsvaret i krig og dermed er å anse som lovlige mål i krig. De gamle nøkkelobjektene var objekter av betydning både for det militære forsvaret og for den sivile beredskapen i totalforsvaret. Regjeringa har i hele denne perioden vektlagt forbedringstiltak for Heimevernet, særlig innenfor materiell og logistikk. Den nye langtidsplanens hovedprioritering er å styrke den operative evnen i Forsvaret, og det gjelder også i stor grad for Heimevernet. Jeg kan derfor ikke kjenne meg igjen i, eller stille meg bak, representanten Rajas utsagn om at HV er ribba. Tvert imot styrkes Heimevernet for 2017 alene med 191 mill. kr, eller 16 pst. budsjettøkning. Det settes av penger til materiell til objektsikring. Vi har siden 2015 drevet en omfattende omvæpning av Heimevernet til nye og moderne våpen. Vi anskaffer nå feltvogner for over 0,5 mrd. kr, og vi gjennomfører i år store øvelser for å vedlikeholde beredskapsmateriell i Heimevernet og Hæren. Det er svært viktig, og det fortsetter det arbeidet vi startet på allerede da vi tiltrådte. At det ikke er fullgod operativ evne på alle områder, medfører altså ikke at Forsvaret og Heimevernet er ute av stand til objektsikring. Dette er ikke et enten–eller-forhold. Forsvaret har en sentral nøkkelobjektliste som nå holdes løpende oppdatert. I begynnelsen av desember 2016 var det objektplaner for ca. 96 pst. av objektene. Da ny liste ble vedtatt i desember, ble antallet objekter, som jeg sa, økt, og i april hadde 87 pst. objektplan. Dette er et levende dokument, så periodevis vil det være objekter uten ferdigstilt objektplan, men de kan likevel sikres. I 2017 har Heimevernet planlagt øving på en stor andel av både de sivile og de militære objektene. Denne naturlige dynamikken er helt nødvendig og viktig for å ha en best mulig sikring av det som til enhver tid er de viktigste objektene, og vi kommer aldri til å bli ferdig med objektsikring – nettopp fordi nye objekter og andre trusselbilder kommer til å prege arbeidet med planverk og sikring. Regjeringa har generelt prioritert å styrke samarbeidet mellom politiet og Forsvaret. Det ligger nå godt til rette for et bedre og mer effektivt samarbeid i dag enn det gjorde tidligere. I 2017 rapporteres det om godt samarbeid fra både Forsvarets operative hovedkvarters samarbeid med Politidirektoratet og heimevernsdistriktenes samarbeid med politidistriktene. Objektsikring er tema i møter og samarbeidsfora. Faste ukentlige oppdateringer via videokonferanse og utveksling av liaisoner bidrar til godt samarbeidsklima og lav terskel for dialog. Når det gjelder planer for de objektene der politiet ber om forhåndsplanlagt bistand fra Forsvaret, er nå 72 pst. med planer – mot 25 pst. da Riksrevisjonen gjorde sin undersøkelse. I foredraget til den kongelige resolusjonen av 24. august 2012 om instruks for bruk av sikringsstyrker er det en klar forutsetning at det skal tas utgangspunkt i en realistisk vurdering av hvilke ressurser som er tilgjengelig for ulike typer situasjoner, og – ikke minst – at styrkene raskt skal kunne omprioriteres. Det vil altså være situasjonsbestemt hvilke objekter som skal sikres, avhengig av type trussel, geografisk trusselbilde, type objekter og hvor viktige objektene er. Når mekanismene i instruksen legges til grunn, vurderes det at dagens heimevernstyrker, sammen med politiets styrker, i de fleste tilfeller vil være tilstrekkelig for politimessig sikring. Det er også planlagt øvelse fra Heimevernet på ca. en tredjedel av de forhåndsutpekte objektene i 2017. Når det gjelder permanent grunnsikring, er det viktig å være klar over at alle Forsvarets skjermingsverdige objekter har en form for permanent grunnsikring. Cirka 55 pst. av dem ligger i militære leire og er da normalt omfattet av døgnkontinuerlig adgangskontroll og vakthold. Forsvaret har mer enn 60 pst. av alle skjermingsverdige objekter, og det er viktig å forstå at også dette er en dynamisk objektliste. Tilstanden for grunnsikring er bedre i dag enn i 2015, og det er i dag gjort risikovurderinger for alle skjermingsverdige objekter. I 2015 var det ikke det. Vi vet også at en del av de skjermingsverdige objektene befinner seg i leire som – enten på bakgrunn av den forrige eller denne langtidsplanen – skal fases ut. De senere årene er det brukt store summer på grunnsikring i Forsvaret. I femårsperioden 2012–2016 er det gjennomført sikringstiltak for 1,1 mrd. kr bare i eksisterende bygningsmasse. For de to siste årene, 2015–2016, er summen på 432 mill. kr. I tillegg til det er det de neste årene satt av 450 mill. kr til sikring i eksisterende bygg, pluss at alle nye bygg har grunnsikring som en del av prosjekteringen. Det er også viktig å understreke at det pågår arbeid for ca. 930 mill. kr for å bytte ut radiolinjer med ny fiberkapasitet, og det reduserer antall skjermingsverdige objekter og øker motstandsdyktigheten kraftig. Det ble i den åpne høringen oppmerksomhet om olje- og gassektoren. Jeg skal ikke gå i detaljer her, for det har jeg gjort i de lukkede foraene, men jeg vil bare understreke at politiet og Forsvaret kan sikre anlegg i denne sektoren med sikringsstyrker, selv om de ikke er utpekt som skjermingsverdige objekter. Begge etatene er forberedt på og har kartlagt sikring. Det er det viktig å understreke. Denne gjennomgangen viser at de viktige funnene Riksrevisjonen gjorde, har blitt tatt tak i. Mange av funnene er allerede fulgt opp. Flere er under arbeid. Noen krever langsiktig oppfølging, og arbeidet er godt i gang. I tillegg har regjeringa jobbet målrettet med særlig to forhold samtidig. Det ene er arbeidet med ny bistandsinstruks for Forsvarets bistand til politiet. Der er det nå enklere og kortere styringslinjer og ikke minst en tydeligere ansvarsdeling. I tillegg har regjeringa også presentert en ny sikkerhetslov. Oppdateringen av en snart tjue år gammel lov, som ikke er tilpasset dagens trusselbilde, var helt nødvendig. Vi gjorde det i to etapper for å sikre oss at vi fikk gjort det viktigste først, og jeg ser fram til at Stortinget skal kunne behandle sikkerhetsloven i løpet av året.