Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Stortingets ombud for kontroll med forvaltningen, Sivilombudet, som det nå heter, skal føre kontroll med den offentlige forvaltningen for å hindre urett mot den enkelte eller feil fra forvaltningens side. Sivilombudet skal også bidra til at forvaltningen respekterer og sikrer menneskerettighetene. For å utføre denne viktige rollen er det avgjørende at Sivilombudet i størst mulig grad har innsyn i myndighetenes dokumenter som danner grunnlag for forvaltningens avgjørelse. Det såkalte Harberg-utvalget, som utredet Stortingets kontrollfunksjon, jf. Dokument 21 for 2020–2021, fant det ikke nødvendig å avklare hva som var gjeldende rett, men foreslo at Sivilombudet skulle få tilgang til regjeringsnotater dersom dette var relevant og nødvendig for å ivareta ombudets mandat og oppgaver etter loven. Utvalget la til grunn at det er kontrolløren og ikke den kontrollerte som må definere hva den trenger innsyn i. Det er i realiteten et sitat fra tidligere riksrevisor Bjarne Mørk-Eidem i forbindelse med Riksrevisjonens rett til innsyn i regjeringens dokumenter. Det er et prinsipp som jeg personlig er jeg helt enig i. Stortinget behandlet imidlertid en lov om Sivilombudet, og komiteen viser i sin innstilling til at stortingsflertallet i forbindelse med behandlingen av Dokument 21, jf. Innst. 409 L for 2020–2021, vedtok unntak fra Sivilombudets innsynsrett i «regjeringsnotater og dokumenter direkte knyttet til disse». Det er her stortingsgruppen til Rødt har fremmet et representantforslag for å endre det vedtaket som stortingsflertallet da fattet, et representantforslag om at man skal gi innsynsrett til Sivilombudet også for regjeringsdokumenter og dokumenter i tilknytning til disse. Nå har komiteen delt seg omtrent på midten, men flertallet står på å støtte forslaget fra Rødt og understreker at regjeringsnotater og dokumenter direkte knyttet til disse, som protokoll fra regjeringskonferanser, utkast til regjeringsnotater osv., skal kunne overføres til Sivilombudet når de ber om det. Komiteens medlemmer fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre viser imidlertid til at regjeringsnotater aldri tidligere har vært fremlagt, verken for Sivilombudet eller Riksrevisjonen, som ledd i deres kontrollvirksomhet. En slik endring vil således være av meget stor prinsipiell og kanskje også konstitusjonell betydning. Imidlertid er det slik at også flertallet som vil gi denne rettigheten, understreker veldig sterkt at terskelen for at Sivilombudet skal kunne be om innsyn, er veldig, veldig høy. Slik jeg ser det, må det være slik at når Sivilombudet eventuelt vil forlange innsyn i regjeringsnotater og dokumenter i forbindelse med regjeringsnotater, må det være en egen skriftlig begrunnelse, og det må fattes en form for vedtak i Sivilombudet for å be om dette – altså en skikkelig høy terskel. Jeg forutsetter også at Sivilombudet, hvis dette skjer, omtaler dette grundig i sin årsberetning til Stortinget, slik at også Stortinget kan vurdere i hvilken grad det var nødvendig for Sivilombudet å be om slikt innsyn. Fremskrittspartiet tilhører altså mindretallet i denne saken, selv om undertegnede egentlig er enig med flertallet, noe de aller fleste er klar over. Det hender selvsagt at vi politikere, vi representanter, også legger frem saker for våre stortingsgrupper, og i denne saken kom jeg i mindretall, men respekterer og stemmer i samsvar med flertallets vurderinger.