Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Når kommunal- og forvaltningskomiteen i år har fått gjennomslag for å dele budsjettdebatten i to, er det jo fordi vi har et svært vidt arbeidsområde – fra asylpolitikk til statsforvaltning, fra Husbanken til UDI, fra kommuneøkonomi til IMDI. Jeg vil naturligvis i dette innlegget fokusere på integrerings- og innvandringspolitikken. Men sett i etterpåklokskapens klare lys er det veldig mange av de problemstillingene vi er inne på i denne debatten, som kunne vært reist i den forrige. For kommunesektoren, distriktspolitikk og regionalpolitikk henger i større og større grad sammen, også med ulike deler av innvandringspolitikken – ikke minst med arbeidsinnvandringen, som har blitt et viktig område. Debatten om innvandring og integrering har i altfor stor grad fokusert på en liten andel av våre nye innbyggere, nemlig asylsøkerne. Det ser en også i budsjettet. Det er der hovedstolpene er når det gjelder bevilgninger. Men som jeg har sagt: Jeg tror det blir viktigere framover å fokusere på den nye, store gruppen, nemlig arbeidsinnvandrerne. I det siste har det også vært veldig stort fokus på en gruppe som faktisk ikke skal være i Norge, nemlig returnekterne – eller de ulovlige innvandrerne. En stor utfordring i årene som kommer, og som vi må legge til rette for og utvikle en politikk for, er nettopp arbeidsinnvandrerne. Noen drar tilbake til hjemlandet etter en tid, men stadig flere blir boende i Norge. Jeg snakket med minister Billström i Sverige om den sirkulære migrasjonen, der du kanskje vokser opp i ett land, studerer i et annet land, jobber i et tredje land, for så å flytte tilbake til enten fødeland eller studieland – eller kanskje blir værende. Dette vil vi se mer og mer av i tiden som kommer. Det vil bli mer og mer global migrasjon, og det blir mer og mer folk med kompetanse og behov for – jeg holdt på å si – bedre økonomi som flytter rundt i verden. Dette legger vår politikk i dag for lite opp til å møte. Høyre mener at innvandrerne beriker samfunnet og arbeidslivet gjennom den erfaring, kunnskap og arbeidsvilje de har, og med de ideer de kan bidra med som følge av at de har en annen kulturell bakgrunn. Samtidig byr det flerkulturelle samfunnet på utfordringer som må løses for å kunne realisere hvert enkelt menneskes muligheter. Det er derfor viktig å bruke den første fasen til økt språk- og samfunnsopplæring og inkludering i arbeidslivet. Det er viktig at tiltakene for økt integrering i særlig grad retter seg mot kvinner og barn. Høyre ønsker å forsterke introduksjonsarbeidet, og i vårt alternative budsjett foreslår vi bl.a. å gi deltakere på introduksjonskurs med barn i barnehagealder tilbud om gratis barnehageplass og utvidelse av tilbudet om språkkartlegging av alle fireåringer. Vi mener det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Grunnleggende ferdigheter i norsk er svært viktig for barns mulighet til å lykkes i Norge. Derfor er det viktig at vi fanger opp alle barn med språkproblemer på et tidligere tidspunkt enn i dag. Ordningen med språkkartlegging, som har blitt gjennomført i enkelte kommuner i landet, omfatter ikke bare barn med minoritetsbakgrunn, men også barn med språkvansker. Ordningen må bli landsomfattende og utvikles i tråd med kunnskapen som framkom som en følge av den foretatte evalueringen. Det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Et viktig virkemiddel for å nå dette er å tilby gratis barnehagetilbud til denne gruppen, under forutsetning av at både mor og far deltar i ordningen eller er i arbeid eller utdanning. Det er svært mange frivillige organisasjoner som gjør et fremragende arbeid med integrering. Denne ressursen kan bety enda mer for at Norge skal lykkes med sitt integreringsarbeid. En av organisasjonene som jeg vil trekke fram, er MiRA-senteret, et ressurssenter for innvandrer- og flyktningkvinner fra hele landet og en møteplass for engasjerte og samfunnsaktive kvinner og jenter med minoritetsbakgrunn som bidrar i både integrerings- og likestillingsarbeidet. Arbeidet ved dette senteret bør utvides. Disse tiltakene vil legge bedre til rette for integrering av kvinner og barn i det norske samfunnet. Flere frivillige organisasjoner driver viktig integreringsarbeid. Røde Kors har i 2011 måttet avvise flere deltakere på mange av sine ulike arrangementer. Derfor mener Høyre at disse frivillige tilbudene må styrkes. Det er foreslått en styrking i det framlagte budsjett, men vi ønsker å styrke dette ytterligere med 10 mill. kr i budsjettet vårt for 2012. Det er allikevel kommunene som har hovedansvaret for introduksjonsarbeidet. Det er derfor viktig med fortsatt tilskudd til kommunale introduksjonstiltak. Det er nødvendig å stramme ytterligere inn på asylpolitikken, slik at det kommer færre grunnløse asylsøkere til Norge. Høyre har i sitt alternative budsjett foreslått tiltak som strengere asylpolitikk. Anslaget for nye asylsøkere reduseres derfor med 2 000. Forslagene innebærer bl.a. å få på plass flere returavtaler, økt krav til underhold ved familiegjenforening og informasjonstiltak i land der de fleste grunnløse asylsøkerne kommer fra. Samtidig foreslås det etablert en instruksjonsmyndighet for regjeringen overfor UNE i prinsippspørsmål, tilsvarende ordningen som eksisterer overfor UDI, og regjeringen bes om å gjennomgå prosedyrene for hvordan straffbare forhold som framkommer gjennom saksbehandling og asylintervju i UDI og UNE, blir videreformidlet og fulgt opp overfor statsadvokatene. Det er behov for å utvikle en alternativ strategi til dagens politikk og en ny modell for drift av asylmottak som kan bidra til mer kompetanse innenfor fagfeltet. Det er relevant i den sammenheng å utvikle egne kompetansemottak, lokalisert i ulike deler av landet, som kan spesialisere seg på ulike områder innenfor fagfeltet, som f.eks. returproblematikk, kartlegging, enslige mindreårige asylsøkere, kvalifisering osv. Vi foreslår ingen reduksjon i bevilgningen til norskopplæring selv om vi legger til grunn en politikk som vil redusere antall asylsøkere. Det betyr at vi i realiteten styrker norskopplæringen for asylsøkere og innvandrere. Vi har ved flere anledninger fremmet forslag for å få kontroll på asylstrømmen, men også for å bedre integreringen av nyankomne innvandrere som skal leve sitt liv i Norge. Av og til opplever vi at regjeringspartiene slutter seg til forslagene – ikke når vi fremmer dem, naturligvis, men de velger å vente til de fremmer de samme tiltakene selv. Da går det bort mye unødig tid og ressurser for dem som skal ut av Norge, for dem som skal bli i Norge, og for det norske samfunn som helhet. Det er viktig å legge til rette for en vekstfremmende arbeidsinnvandring til Norge. For å opprettholde dagens velferdsnivå og sikre verdiskaping gjennom en levende kunnskapsøkonomi må Norge føre en politikk som gjør oss i stand til å hevde oss internasjonalt i konkurransen om kompetent arbeidskraft. Norsk arbeids- og næringsliv vil ha behov for spesialkompetanse for å klare konkurransen med internasjonale selskap. Det utvidede internasjonale arbeidsmarkedet gir norsk næringsliv økte muligheter til å rekruttere nettopp den nødvendige arbeidskraften. I tillegg er det behov for flere tiltak som mer målrettet vil tiltrekke spesiell kompetanse til Norge. Det er ingen selvfølge at den kompetente arbeidskraften søker seg til Norge. Jeg viser her til Høyres forslag i Dokument 8:150 S for 2010–2011 om tiltak for å sikre vekstfremmende arbeidsinnvandring. I tredje kvartal i år har Norges befolkning økt med ca. 20 000. Det er den høyeste folketallsveksten noensinne. Det var like høyt i tredje kvartal i fjor. Av dette har vi et innenlands fødselsoverskudd på 6 000, og vi har en innflytting fra utlandet på 14 000. To av tre nye innbyggere kommer altså fra utlandet, og langt de fleste av disse er arbeidsinnvandrere. I løpet av våren 2012 vil Norges befolkning passere 5 millioner innbyggere. Polen, Litauen, Filippinene, Tyskland og Latvia er nå de landene flest innvandrer fra. Mens det kom 3 000 personer fra Polen i siste kvartal, kom det i overkant av 300 fra det største asyllandet, Somalia. I 1982 lagde SSB en omfattende rapport om befolkningsutviklingen i Norge, der man antok at folketallet i Norge i 2016 ville være 4,3 millioner innbyggere. Det var et ganske høyt anslag man hadde da – fra 4,1 millioner i 1981. Nå passerer vi mest sannsynlig 5 millioner innbyggere våren 2012. Hva er poenget med disse talløvelsene? Jo, Norge trenger på en helt annen måte enn fram til nå å utvikle en moderne politikk for arbeidsinnvandrere og integreringen av disse. For å oppsummere: Høyre er tilhenger av en liberal arbeidsinnvandringspolitikk, en streng, men rettferdig asylpolitikk og en svært streng tilbakesendelsespolitikk av ulovlige innvandrere eller returnektere.