Trond Helleland (Høyre), 2016-01-12:
Det er en styrke ved norsk politikk at vi kan få til brede samarbeidsløsninger i saker som har stor nasjonal betydning, og det er virkelig en slik sak vi behandler i dag. Tilstrømningen av asylsøkere høsten 2015 slo alle rekorder, og totalt kom det i overkant av 30 000 asylsøkere til Norge i fjor. Dette er mer enn tre ganger så mange som man antok skulle komme. En slik situasjon innebar at hele mottakssystemet kom i en krise. Derfor var det helt avgjørende da et bredt flertall på Stortinget i november ble enig om en rekke innstramninger i asylpolitikken. Gjennom den avtalen seks av åtte stortingspartier inngikk med 161 av 169 representanter bak seg, ble vi samtidig enige om å komme opp med flere forslag til en forbedret integreringspolitikk. I dag behandler vi altså 64 forslag som partiene har blitt enige om, og som nettopp skal bidra til at de som kommer hit og får opphold i Norge, skal kunne integreres og lykkes i det norske samfunnet. Jeg har også registrert at SV vil fremme et par egne forslag, men ellers slutte seg til mye av det som ligger her, og det synes jeg er bra. Det viser at det nå er en bred politisk enighet om dette. Dette er viktig, men det er også vanskelig. En god integreringspolitikk forutsetter en streng asylpolitikk. En god integreringspolitikk forutsetter at det er en god balanse mellom plikter og rettigheter, slik at de som får opphold her, både får eget ansvar og bistand til det som integrerer. En god integreringspolitikk er også en forutsetning for at vi skal lykkes i Norge som samfunn, og at de menneskene som har lagt ut på flukt og endt opp i Norge, faktisk ender opp som arbeidstakere som betaler skatt og bidrar til verdiskapingen i Norge. Avtalen mellom partiene tar for seg integreringsforslag på mange ulike områder. I mottaksfasen skal arbeidet med avklaring og søknadsbehandling intensiveres, slik at de som kommer, så raskt som mulig får tilbakemelding på om de får innvilget opphold eller ikke. Kommunenes situasjon er naturligvis viktig. Etablering av akuttmottak skjer i kommunene, og de som bor i mottak i påvente av svar på sine søknader, har behov for at kommunene er godt rustet til å håndtere tjenestebehov. Det er viktig at presset vi i dag opplever i mottaksstrukturen, ikke får forplante seg og bli en krise for kommunesektoren. At innvandreren lærer seg norsk, er viktigst. Uten språk blir en kort og godt ikke integrert. Språk er ikke bare forutsetningen for å forstå det norske samfunnet, det er selvsagt også forutsetningen for å kunne omgås andre i samfunnet. I sin nyttårstale lanserte statsministeren begrepet «hverdagsintegrering». Det er ikke bare stat og kommune som skal skape integrering. Som myndigheter kan vi tilrettelegge og skape gode tjenester, men det er i de daglige treffpunktene god integrering skapes. Det er gjennom den hverdagslige aktiviteten en innvandrerfamilie skal tas imot i et lokalsamfunn, ta ansvar for eget liv og bli aktive samfunnsdeltagere i Norge. Valgene vi tar i hverdagen, påvirker hvor god integreringen blir. Som statsministeren sa: Har du et ekstra sete i bilen, slik at flyktningbarna også kan være med på fotballtrening? Har du noen gamle barnebøker som du kan gi videre til flyktningfamilien som akkurat har kommet til bygda? Å ta imot en innvandrerfamilie i sitt lokalsamfunn stiller krav til hele samfunnet – til staten, til kommunen, til frivilligheten og til innbyggerne – men først og fremst til innvandrerne selv. Det er hun og han som skal lære seg språket, det er de som skal ta nødvendig utdanning eller skaffe seg en jobb og en inntekt det går an å leve av, og forsørge seg og sine. Tidlig tilrettelegging for arbeid er avgjørende for å sikre høy grad av sysselsetting blant flyktninger. Målet for oss og alle som kommer, må være at de så raskt som mulig kommer ut i arbeidslivet. I avtalen mellom partiene har derfor tiltak som bidrar til sysselsetting, vært viktige. Her er det også bra når LO og NHO allerede har kommet med flere forslag, og det er viktig at regjeringen har en god dialog med partene for at dette arbeidet skal lykkes. Vi har altså foreslått mer enn seksti ulike forslag som ligger på bordet her i dag, og det er veldig bra at det er et så bredt spekter av forslag. Det viser at partiene er opptatt av helheten i integreringspolitikken. Som jeg startet med: Det som nå skjer, er i god norsk tradisjon. Når det er store nasjonale utfordringer som skal løses, finner partiene sammen på tvers av blokkene. De aller fleste representantene støtter de forslagene vi her behandler. Det betyr at Stortinget har en klar forventning om at regjeringen prioriterer oppfølging av disse forslagene, samtidig som regjeringen også ser at politikken den nå fører, er bredt forankret. Jeg tillater meg avslutningsvis å takke partiene som er med på forslaget, for et godt samarbeid.