Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-11-30:
Bare en liten refleksjon innledningsvis: Jeg synes det sier mye om hvilken del av verden og Europa vi lever i når vi kan diskutere mangel på ingeniører, altså en etterspørsel i både offentlig og privat sektor etter en arbeidskraft vi per i dag ikke dekker. Det tror jeg er en helt annen virkelighet enn den man opplever ellers ute i Europa, der arbeidsledigheten har bitt seg fast på et ganske høyt nivå. Til tross for at vi mangler mange av de ingeniører som næringslivet etterspør, har jeg lyst til å understreke det kunnskapsministeren sa i sitt innlegg. Det har ikke vært utdannet så mange teknologer på over ti år som i dag. Over 3 800 teknologer og totalt 6 000 kandidater innen realfag og teknologi – ikke inkludert Y-veisøkerne. Siden Senterpartiet og den rød-grønne regjeringa overtok, har søkningen til ingeniør- og sivilingeniørutdanningen økt med 55 pst. Bare det siste året var det en økning på hele 20 pst. Jeg synes dette er viktige tall, som vi skal ta med oss. Det skal også sies at regjeringa har bidratt til at etterspørselen etter denne type kompetanse har blitt så høy. Som et eksempel på det vil jeg trekke fram regjeringas forslag til Nasjonal transportplan fra 2009. Den varslet en storutbygging på både vei og jernbane. Nå har regjeringa vist at den faktisk bevilger de midlene som skal til, og iverksetter de prosjektene den sier den skal. Det betyr at det har vært en betydelig økning i behovet for både planleggings- og utbyggingskompetanse også innenfor samferdselssektoren. Regjeringas politikk betyr også noe for andre sektorer. Jeg vil trekke fram energisektoren. Det er ikke bare olje- og gassektoren og en stor leverandørindustri som trenger ingeniører, men regjeringas tilrettelegging for mer fornybar energi har ført til økt etterspørsel etter ingeniører. Denne økningen i behov for folk som skal planlegge og f.eks. lede byggearbeid, kan betegnes som vekst i offentlig byråkrati, eller det noen partier liker å kalle «ansiktsløse byråkrater». Blant disse finner vi også ingeniører, som både privat og offentlig sektor har behov for. Jeg tar med denne illustrasjonen for å vise at de «ansiktsløse» er folk med både fjes og hjerne, som vi trenger flere av. Derfor har regjeringa nettopp prioritert realfagene ved tildeling av studieplasser, som kunnskapsministeren har vært inne på. Det har også vært helt riktig å legge til rette for Y-veien. Erfaringene med å ta inn studenter som har gått veien fra noen år i det praktiske arbeidslivet til høgskolestudium, er – som interpellanten og flere har pekt på – veldig god. Jeg har vært på besøk mer enn ett sted der det har blitt sagt at de beste ingeniørene er de som har studert etter at de har opparbeidet seg praktisk erfaring med fagbrev før høgskolestudiet. Særlig har jeg møtt uttalelsene flere ganger når jeg har snakket med folk som bygger veier. Senterpartiet synes det er flott at utdanningssystemet på denne måten åpner døren for videre studier for folk med praktisk erfaring som ønsker mer utdanning. Vi er derfor godt fornøyd med at det særlig har vært høgskolene utenfor de store byene som har tilbudt denne typen utdanningsvei, med gode resultater. Å kunne tilby denne typen utdanning lokalt er viktig for distriktene og for å heve kompetansenivået i hele landet. Jeg tror kanskje også at det hadde vært en fordel om flere av institusjonene i de store byene hadde brukt noen av sine studieplasser til Y-vei-studenter. Jeg tror det ville skapt et litt annerledes læringsmiljø, som kunne vært positivt for disse institusjonene. Svaret som statsråden ga, tyder på at også det kan bli en realitet. Jeg tror det i mange tilfeller ville vært en berikelse for studentmiljøet å ha studenter med fag- og yrkesbakgrunn, som kan relatere teoretisk innhold til praktisk virkelighet. Jeg mener hele interpellasjonen er et uttrykk for det Senterpartiet har hevdet lenge: Det er stort behov for bedre fleksibilitet i utdanningssystemet vårt. Jeg mener også det er et annet svært viktig poeng med denne debatten, og det er at den i seg sjøl kan bidra til å vise at det faktisk er mulig å bli ingeniør, sjøl om du har valgt en annen utdanning først – til og med om du har valgt yrkesfag. Det er også noe som ikke minst foreldre bør bli mer oppmerksomme på, når de skal være rådgivere for sine håpefulle. Det finnes alltid muligheter for dem som vil. Det er mange veier til Rom.