trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Byene er driverne i den regionale utviklingen. Det er også byene som er driverne i utviklingen av nye løsninger for å møte klimautfordringene. De nordiske hovedstedene er verdensledende når det gjelder å sette ambisiøse mål og å redusere klimautslipp. Løsningene er ulike fra by til by, og slik skal det være. Det samme gjelder for alle de norske storbyene. Arbeiderpartiet mener at bymiljøavtaler er et godt virkemiddel for å gi byene det handlingsrommet de trenger for å ta de gode grepene basert på lokale forhold, og for å øke framkommeligheten for alle på en smart og bærekraftig måte. Det er utfordrende for byene å ta de store kostnadene med å finansiere kollektivtrafikken. Vi har et system med svært ulike finansieringsmodeller. Når det gjelder Jernbanen, tar staten hele regningen. Bergen har jernbane fra øst, der det er lavest pendling inn til byene, men det er høy godsaktivitet. Når det gjelder ny vei til sør, E39, tar staten 60 pst. av regningen. Mot vest, som har størst pendleraktivitet og mest kø, venter vi på et nytt Sotra-samband, og det ser ut til at bilistene må ta hele regningen – i alle fall størsteparten. For Bybanen og Ringveg i Bergen har staten finansiert i snitt 18 pst. så langt – resten har bilistene betalt gjennom bompenger i 30 år. Nå har bompengesystemet og andre tiltak fungert så godt at privatbilismen har gått ned, noe som gir nye utfordringer når det gjelder å finansiere og gi inntektsgrunnlag for nye investeringer. Denne utviklingen og ulikheten må vi ta høyde for i utformingen av de ulike nye bymiljøavtalene og finansieringen av miljøvennlig kollektivinfrastruktur. Arbeiderpartiet mener det er dårlig fordelingspolitikk å finansiere kollektivinfrastruktur med en så høy bompengeandel som det nå legges opp til. Derfor har Arbeiderpartiet gått inn for å øke statens andel i finansieringen til 70 pst. Men det haster å få på plass bymiljøavtaler i byene. Oslo, Stavanger, Bergen og Kristiansand venter utålmodig på avtaler. Konsekvensene av at avtalene kommer flere år etter at de er meldt, er store. Manglende avtale i året som kommer, kan velte Bybane-utbyggingen i Bergen. Det er svært uheldig at regjeringen ikke klarer å ha bedre dialog med byene og gi dem den forutsigbarheten og det lokale handlingsrommet de trenger for å utvikle miljøvennlig transport og sørge for nødvendig framkommelighet for alle.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-13:
Det er alltid interessant å lytte til denne debatten om samferdsle for dei av oss som er interesserte i korleis me skal binde landet vårt nærare saman. Det er ikkje så mange som er opptekne av det, høyrer eg. Eg registrerer òg at regjeringa har fått eit anna fokus, og at det ein sa før valet om at bompengar skulle utraderast, og at mange prosjekt rundt omkring i landet skulle byggjast, er sett på vent inntil vidare – sannsynlegvis til partia kjem i opposisjon igjen. Det er mange salmar ein kunne sunge, sa kjerringa og bladde i salmeboka. Litt sånn er det her òg, men eg skal konsentrere meg om aust–vest-samband i dag. Nok ein gong ser me at regjeringa har kutta i løyvingane til E16 over Filefjell. Det er ein av sambindingsvegane som statsråden har snakka om at han skulle ferdigstille. No har han stroke 100 mill. kr av vedtekne midlar frå prosjektet, og det heng ikkje heilt saman med det som både han og partiet Venstre, som nok denne gongen òg har stått bak forslaget, sa om at ein ønskte seg samanhengande utbyggingar. Ein skulle tru, viss ein høyrde det som vart sagt i førre periode, at statsråden heller ville brukt midlane til å setje i gang nye prosjekt austover på vegen ned mot Vang og fått i gang prosjektet forbi Fagernes. Det høyrer ein ingenting om. Ein kuttar nok ein gong. Eg veit ikkje kva det prosjektet har gjort statsråden og representanten Abid Q. Raja og Venstre. Det er det vanskeleg å vite, men av ein eller annan grunn er det heile tida det som står for hogg. E16 går vidare mot Bergen, og eg håpar òg at statsråden får opp farta på den vegen – apropos ulykkesutsette vegar og vegar som er nesten uråd å køyre på ein skikkeleg måte. Ein annan aust–vest-veg som me ventar i spaning på å få stadfesta, er riksveg 52. Det forundrar oss ikkje at statsråden peikar på E134 – alle er frå ein stad, og statsråden kjem frå Rogaland, så det var forventa. Men ein hadde òg forventa at ein peika på det som Statens vegvesen gjentekne gonger har sagt er den andre vegen som bør byggjast på sikt, nemleg riksveg 52 over Hemsedal, som vil dekkje heile Vestlandet, og som vil gi heile Vestlandet og transportnæringa den vegen dei ønskjer seg på sikt. Me ser fram til Nasjonal transportplan. Dei lokale representantane frå Framstegspartiet har snakka varmt om Stad skipstunnel, Vikafjellstunnelen, E39, alle dei viktige prosjekta som vart lova. Eg håpar at statsråden er klar til å innfri.
Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2016-12-13:
God infrastruktur er et av de viktigste tiltakene for å styrke konkurransekraften i næringslivet. Hullete og dårlige veier har kostnader for både biler og førere og er ikke minst svært dårlig for klimaet, da det fordrer økt drivstofforbruk. Derfor er den storstilte satsingen på å ta igjen vedlikeholdsetterslepet så utrolig viktig. Det gjelder også jernbane. Skal vi lykkes med å få overført mer gods fra vei til bane, er forutsigbarhet på jernbanen et av de viktigste tiltakene for å få flere transportører til å velge bane framfor bil. De må være trygge på at godset kommer fram når det skal. Da kan ikke jernbanesvillene henge i løse luften grunnet dårlig vedlikehold av banelegemet. Som fylkespolitiker er jeg svært glad for at det blir bevilget mye mer penger til fylkesveiene, bortimot 1,5 mrd. kr mer enn hva som lå inne i vedtatt NTP. Det er også viktig for fylkeskommunene at rentekompensasjonsordningen har blitt videreført, slik at investeringer kan bli foretatt raskere, og at bompenger går direkte til veibygging og ikke til å betale renter. Særlig for næringstransporten ute i distriktene er det viktig å få rustet opp flaskehalser, som f.eks. bruer, slik at en kan kjøre med nødvendig aksellast og bruke modulvogntog på gjennomgående strekninger. Denne regjeringen har hatt som mål å ta i bruk nye løsninger og nye ideer, ikke minst for å kunne bygge mer vei for pengene. Analyser som har sammenlignet veibygging i Sverige og Norge, viser at det er store forskjeller mellom prosjektgjennomføring og utforming, herunder standard og designvalg. Og vi har sett at det virker å tenke nytt. Kostnadene for utbyggingen av motorveien mellom Arendal og Tvedestrand, som nå ligger under Nye Veier, er redusert med 0,5 mrd. kr. Som trønder er jeg også utrolig glad for at vi nå endelig får ny, gjennomgående E6 fra Ulsberg i sør til Åsen i nord med motorveistandard til nærmere 27 mrd. kr. Denne strekningen ligger i Nye Veiers portefølje. Vi har merket oss at de rød-grønne i Sør-Trøndelag, med Arbeiderpartiet i spissen, beklager veldig at det nå blir bygd et mye større veiprosjekt enn hva som tidligere var planlagt under deres venners regjeringstid: en klattvis utbedring av E6 sør til 7,8 mrd. kr, som ikke ville stått ferdig før i 2032, i henhold til NTP. I tillegg venter vi på å få rullet fram gravemaskinene i Sokndalen når kvalitetssikringen av prosjektet blir ferdig i disse dager, grunnet at Midtre Gauldal fikk gjennomslag for å bygge en tunnel for å bygge en tryggere og sikrere vei og legge mindre beslag på dyrket mark. Vi må alltid spørre oss om vi gjør de riktige tingene, og om de riktige tingene gjøres riktig. Det er vårt ansvar som politikere å forvalte fellesskapets goder på en best mulig måte. Da må vi hele tiden søke nye og bedre løsninger. Det er nettopp det denne regjeringen har levert svært godt på.
Line Skøii Vennesland (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det er viktig at Stortinget anerkjenner de utfordringene distriktene har. Mange kommuner har store behov for en god infrastruktur. I dagens samfunn er bredbånd en svært viktig del av det. Det som er så fint med den digitale verdenen vi lever i, er nettopp at den bygger sammen by og land på en helt annen måte enn det veier noen gang har klart. Dersom vi vil at folk skal bo i hele det langstrakte landet vårt, må vi også tilrettelegge for at det er mulig. Når søknadssummen for tilskuddsordninger for bredbåndsutbygging i 2016 er på hele 466 mill. kr, viser det at behovet er stort. På tross av at det også finnes kommuner som har prosjekter som ikke kvalifiserer til støtte, har det likevel vært 102 søkere i 2016. Når i underkant av en tredjedel av dem fikk innvilget støtte, sier det Arbeiderpartiet at vi må strekke oss lenger. Det er derfor svært beklagelig at regjeringen isteden kutter i ordningen som sikrer enda flere tilgang til bredbånd. Arbeiderpartiet mener at staten må ha hånden på rattet for å sikre en fortsatt utbygging av bredbånd i Norge. Vi vil ikke ha et klasseskille der tjenestene man får, er avhengig av hvor sentralt man bor. I regionen som jeg er fra, Setesdal, kan man skilte med gode tomter til gode priser i veldig naturskjønne omgivelser, men det hjelper lite hvis man ikke kan tilby muligheter for arbeid. En god digital infrastruktur gir nettopp bedre muligheter for å etablere nye arbeidsplasser. Det kan være nettbaserte bedrifter, men det kan også bety at man jobber for et firma i Oslo fra et kontor i Bykle. Markedstanken til regjeringen fungerer nok bedre i teorien enn i praksis. I bygda der jeg bor, er det ingen konkurranse om å få bygge ut bredbånd. Å bygge prosjektene som er igjen nå, gir derimot selskapene et tap. Derfor har kommunen vedtatt en kommunal støtteordning som gjør det mulig å realisere flere prosjekter og sikre flere tilgang til bredbånd. Det går på bekostning av en allerede svært presset kommuneøkonomi. Det er kanskje ikke uten grunn at slagordet til Fremskrittspartiet er «for folk flest». I Arbeiderpartiet er vi derimot opptatt av at «alle skal med». Da må man ha like muligheter. Det blir det ikke ved å kutte i denne tilskuddsordningen. Derfor foreslår Arbeiderpartiet en økning. Vi har satt av 200 mill. kr til tilskuddsordningen for bredbåndsutbygging i 2017.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Samferdselsdebattene her på Stortinget er en reise Norge rundt, og jeg skal invitere dere på en tur til Finnmark. Vi har nok av prosjekter vi kan sette fingeren på. Jeg skal starte med et av de områdene som er veldig viktig for oss – fiskerihavneutbygging og farleder. Det er litt trist å lese at dette ikke blir prioritert høyt nok, med tanke på de behovene Finnmark fylke har, spesielt når det allerede ligger inne i NTP-perioden. Vi registrerer at prosjektene blir nedprioritert. Alle vet at fiskeriene betyr svært mye for Finnmark. Det har vært en debatt tidligere i dag i forbindelse med næring. Da fikk man i hvert fall fram tall for hvor stor verdiskaping det er. Derfor er infrastruktur i form av fiskerihavner svært viktig for vårt fylke. Arbeiderpartiet løfter dette opp og bevilger mer penger til lokal og regional utvikling. Potten vi legger inn, økes med mer enn 20 mill. kr. I dag åpnes enda en ny parsell på E6 vest for Alta. At statsministeren valgte å være til stede på denne markeringen, er kjempebra. Den rød-grønne regjeringen fikk bevilgninger til E6 vest for Alta inn på statsbudsjettet for mange år siden. At dagens regjering følger dette opp, er bra. Vi må også si oss fornøyd med at det bevilges ytterligere 328 mill. kr til parsellutbygging. Det ble nevnt i sted av min partikollega Martin Henriksen at det var bompenger på E6. Det er det ikke. Det var det en gang, og det var kanskje den eneste gangen Fremskrittspartiet i regjering har klart å fjerne en bom. Det var i Alta. Jeg er glad for at ny bru over Tanaelva, oppgradering av rv. 94 pluss E6 Kvænangsfjellet og en del tunneler på veien til Nordkapp samt rv. 93 Kløfta får plass, men det går for sent. Representanten Tor André Johnsen var inne på prosjektet Nye Veier. Jeg kan bare si at det blir ikke nye veier gjennom det prosjektet i Finnmark. Det som ikke er bra, er at statsråden så suverent velger å se bort fra at skattepengene kan gjenbrukes ved hjelp av E6 vest for Alta. Da tenker jeg spesielt på flyplassen og utvidelsen i Alta. At Avinor sier nei, kan statsråden med et pennestrøk overprøve gjennom et tilsagnsbrev. Det er skuffende å se at han velger å dumpe mange, mange millioner skattepenger på bunnen av Altafjorden – når de kunne ha vært brukt til å øke sikkerheten over Alta lufthavn.
Lise Solveig Wiik (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg har med glede studert innstillingen fra transport- og kommunikasjonskomiteen under kap. 1311, Tilskudd til regionale flyplasser. Notodden flyplass ble etablert på 1950-tallet etter ønske fra lokalt og regionalt næringsliv. Flyplassen eies 100 pst. av Notodden kommune, og det har vært en utfordring å finne kommunale driftsmidler i det årlige budsjettarbeidet. Det har blitt gitt noe statlig støtte fra år til år, men ikke i et slikt omfang at videreutvikling har vært mulig. Dette statsbudsjettet viser et gledelig skifte. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre støtter videre drift på flyplassen og legger inn nødvendige midler til tårntjenesten. Det er bra. Det hindrer nedleggelse av Notodden flyplass. Arbeiderpartiet viser til de samme utviklingsmulighetene i sitt budsjett. De legger inn det samme økonomiske tilskuddet, men binder ikke støtten ensidig til tårntjenesten. Arbeiderpartiet og Senterpartiet understreker at innenfor de femårige avtalene for støtte til ikke-statlige lufthavner må det også åpnes for at deler av støtten kan brukes til kjøp av flytjenester. Støtten har til hensikt å gi disse lufthavnene bedre forutsigbarhet og et godt grunnlag for utviklingsarbeid. Dette er viktig. Det gir gode muligheter for videreutvikling og nytenking, og ikke bare mulighet for å overleve ett år til.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg har i denne debatten lagt merke til at statsråd Solvik-Olsen omtaler seg selv i veldig rosende ordelag. Bortsett fra det snakker han om den forrige regjeringa. Det han glemmer å nevne om den forrige regjeringa, er at det er den nasjonale transportplanen som den regjeringa la fram og fikk vedtatt, som er grunnlaget for de satsingene som skjer nå. I Vestfold har vi, hvis vi skal være ærlige, i mange år kommet godt ut av samferdselsinvesteringene. Det har vært store investeringer på E18 – det har vært klart at det skal være fire felt helt siden tidligere samferdselsminister Terje Moe Gustavsen fikk slått det fast i den nasjonale transportplanen i 2001 – og det har vært satsing på jernbane. Men alle satsingene som har skjedd fram til nå, har altså skjedd på bakgrunn av den nasjonale transportplanen fra den forrige regjeringa. Når statsråd Solvik-Olsen klipper snorer, gjør han det fordi det var en rød-grønn regjering som sørget for at det blir store investeringer. Ved første anledning når man skal begynne å diskutere neste periode, stiller jeg spørsmålet om man skal gjennomføre den satsingen på jernbane som den forrige nasjonale transportplanen fastslo at vi skulle gjøre i neste periode, nemlig indre intercity i 2024 og ytre intercity i 2030. Det er vi tydelig på. Da statsbudsjettet ble lagt fram, sa representanten Morten Stordalen at alt var i rute, men måtte senere innrømme at dette ikke var hans lesning av budsjettdokumentet, for det hadde han ikke lest. Der kom det altså fram at det var stopp i bevilgningene til å gjøre de utredninger som er nødvendige for å få bygd ut i tråd med den vedtatte planen. Det er et stort problem for jernbaneutbyggingen, men det er også et stort problem for kommunene Larvik, Sandefjord og Tønsberg, som skal planlegge hvordan de skal organisere sin kommune, og ikke vet hvor traseer og stasjoner skal ligge. Vi håper at vi kan få fortgang i det, vi har i hvert fall bevilget penger til det. I stedet har vi altså ikke fått satsing på jernbane, men på jernbaneinfrastrukturforetaket Bane NOR SF – altså mer byråkrati. Det er forhåpentligvis sånn at det nå kommer noe mer penger til planlegging, men for oss i Vestfold er det uansett tvingende nødvendig å fotfølge prosessen med Nasjonal transportplan, slik at planene for neste periode ikke skal bli dårligere enn det som allerede var forutsatt da Nasjonal transportplan som gjelder nå, ble vedtatt. Til slutt: Vi i Vestfold ser også fram til at Vestfold-byene kan bli en del av bymiljøavtalen.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2016-12-13:
For næringslivet og for innbyggerne i nord er det en velsignelse at vi har en regjering som faktisk forstår landsdelen. Nordnorsk næringsliv går så det suser, og det viktigste virkemidlet for å støtte opp om næringslivet og om befolkningen er nettopp regjeringens satsing på samferdsel. Med bedre veier styrkes også nordnorsk næringsliv. Jeg er glad for at regjeringen har økt Nord-Norges andel av riksveiinvesteringene, fra under 15 pst. under de rød-grønne til over 20 pst. i dag. Ja, i faktiske kroner er den doblet. Med forslaget for 2017 vil det i denne stortingsperioden være investert hele 12 mrd. kr i Nord-Norge, mens det i forrige periode var bare 5 mrd. kr, en økning på 140 pst. Det merkes, kan jeg love deg. I tillegg merkes det at veiene nå vedlikeholdes – det er svært gledelig. Etter tiår med økende forfall har denne regjeringen redusert forfallet med mange milliarder, og vedlikeholdsetterslepet har stoppet opp. I Nordland har vi mange fylkesveier. I disse årene har det vært en formidabel satsing på disse veiene, faktisk er det levert nesten dobbelt så mye på fylkesveiene. Med de rød-grønnes opplegg kunne Nordland vente seg om lag 630 mill. kr. Etter fire år med Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre kan vi notere oss for dobbelt så mye. Det viser at det betyr noe hvem som sitter i regjeringskontorene. Jeg er også glad for at regjeringen tar i bruk mange nye løsninger. På Hålogalandsveien mellom Harstad, Evenes og Sortland har regjeringen sendt reguleringsplan ut på høring. Det er rekord i rask planlegging, og vi kan glede oss over at regjeringen har valgt OPS og statlig plan for dette prosjektet. Regjeringens innsats for raskere planlegging av viktige prosjekter er nødvendig for å få til en rask samferdselsutbygging. Regjeringen har som sagt vært en velsignelse for Nord-Norge, også når det kommer til bedre samferdsel. Nå må den gode driven få fortsette, og det er det regjeringen legger opp til.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jernbanestrekningene inn til byene er viktig for folk som bor utenfor byene og daglig pendler inn til arbeidsplassen. Bruk av jernbane er bra for klimaet, det avlaster presset på boliger i byene, og det gjør at folk kan bo i distriktene. Regjeringen har på sin vakt gjort det dyrere å pendle ved at pendlerfradraget gradvis får mindre verdi. Folk betaler mer for å komme til jobben. I fjor ble pendlerne lovet billigere togreiser etter at regjeringen hadde forhandlet med sine støttepartier. 20 pst. rabatt på månedskort i 2016, var budskapet fra Venstre etter fjorårets budsjettforhandlinger. For togpendlere på Hadeland betyr det en god del, sa Venstres Ketil Kjenseth. Men her solgte man skinnet før bjørnen var skutt. Rabatten gjaldt ikke på Gjøvikbanen. Resultatet er at det er dyrere å ta toget fra Gran enn fra Eidsvoll, selv om det er like langt. Nå varer riktignok reisen fra Gran dobbelt så lenge som en tilsvarende reise fra Eidsvoll, men det virker ganske tilfeldig at man likevel skal betale mer for en tilsvarende strekning. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet og Senterpartiet står sammen om bevilgninger som sikrer at pendlere på Gjøvikbanen ikke skal betale mer enn andre. Det burde Venstre støtte i dag. Men Gjøvikbanen trenger mer oppmerksomhet, for den er en viktig banestrekning på Østlandet med et stort passasjerpotensial for pendlertrafikk. Uten altfor store investeringer er det mulig å utvikle banestrekningen til å kunne frakte et større transportvolum enn det som er situasjonen i dag. Det blir flere passasjerer på banen til tross for at det er investert relativt begrenset med midler. På Gjøvikbanen er det behov for flere krysningsspor, nytt hensettingsspor på Jaren, bedre strømforsyning og annen generell opprusting. Jeg er glad for at vårt budsjettopplegg legger til rette for at reisetiden mellom Gjøvik og Oslo kommer ned i halvannen time med timesavganger begge veier. Dette er dagen for de små og store saker, og jeg har avslutningsvis lyst til å nevne en liten sak, men den er ganske betydningsfull for mange. På Hadeland er det investert i en ny, fin jernbanestasjon på Harestua. Der er parkeringsplassen for liten. Grunneieren, Lunner allmenning, har sagt at de stiller opp med gratis grunn. Lunner kommune har sagt at de kan gjøre prosjekteringsarbeidet. Svaret – og jeg vet ikke om det er fra Jernbaneinfrastrukturforetaket eller andre – er at nei, pendlerne kan kjøre bilen over fylkesgrensen og parkere på en av stasjonene i Nittedal. Det er i alle fall ikke klimavennlig det som foreslås, og jeg synes at statsråden kunne påse at det legges bedre til rette for pendling enn det som er tilfellet i denne saken.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg forstår veldig godt at statsråden blir støtt når han får negativ kritikk – en statsråd som har rekord i å bruke begrepet «etter åtte år» fra denne talerstolen, og jeg har ikke hørt mye positiv klang i disse ordene. Samferdsel betyr mye for mange. Vei, vann, bane, luft og digitalt – det knytter mennesker sammen og forener folket som bor her, det skaper næringsliv, arbeidsplasser og bosetting. Dette ble realisert i den NTP-en som Stoltenberg-regjeringa la fram. Arbeiderpartiet vil ha mest igjen for pengene, kortest vei fra bank og stat til vei, bredbånd, båt og bane. Den regjeringa som har ansvaret nå, lager noe som ligner på en svensk «smörgåstårta»: lag på lag, med mye rart innimellom. Der finner vi bompenger, byråkrati og mer administrasjon. I 2017 har Arbeiderpartiet satset 1 mrd. kr mer enn Fremskrittspartiet innen samferdsel, lokalt og sentralt, og i perioden over 2 mrd. kr mer. Fremskrittsparti-løftene vi hørte om før valget, var på 45 mrd. kr mer per år, og etter fire år ser vi resultatet. De har smuldret bort. Samferdselsløftet blir nedprioritert for skattekuttløftet. Det er vel det eneste løftet denne regjeringa har holdt. Mindre byråkrati var ett løfte. Det er heller ikke holdt. Det er mer byråkrati enn noen gang før. Mindre bompenger var et annet løfte. Det er heller ikke holdt. Det er mer bompenger enn noen gang før. 12 mrd. kr til sykehusene var et tredje løfte. Det er heller ikke holdt. Oljepengebruken skulle holdes under kontroll. Det løftet er heller ikke holdt. Oljepengebruken er større enn noen gang før. Veibyggingen, da – er den større enn noen gang? Ikke på Sørlandet i alle fall. Fremskrittsparti-løftene var at fire felt fra Kristiansand til Sandnes skulle være ferdig på ti år. Nå sier Nye Veier at mindre enn en tredjedel av veien er ferdig i 2015. Bompenger på Sørlandet skulle bort. Resultatet er at man må betale 207 kr for å kjøre 8 mil. Det er prognosene nå. Statlig plan var et annet løfte som heller ikke er innfridd. Å være bompengekonge i et bompengerike kunne sikkert vært artig hvis det var det en hadde lovet. Å være byråkratikonge i et byråkratiland kunne sikkert også vært artig hvis det var det en hadde lovet – for ikke å snakke om i et departement. Jeg er litt usikker på om jeg drømte at det sto i forliket at byråkratibruken skulle ned, og spesielt i Samferdselsdepartementet. Det kan være jeg har drømt, og hvis jeg har det, kan jo samferdselsministeren bekrefte det fra talerstolen.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-13:
Det er egentlig representanten Aasrud som gjør at jeg tar ordet. Hun hadde en liten visitt innom Venstre når det gjaldt priser på Gjøvikbanen. Gjøvikbanen er viktig, og det er viktig å få en timesrute til Gjøvik. Det ligger også i forliket at man skal jobbe systematisk videre med det. Men når det gjelder priser: Er det noe parti som har jobbet for å få ned prisene i kollektivtrafikken i Norge, er det nettopp Venstre. Vi har gjort det systematisk, både lokalt og nasjonalt, sammen med de andre partiene på borgerlig side. Jeg kan begynne med å nevne at jeg selv var med på å sette ned prisene på månedskort med godt over 20 pst. i Oslo tilbake i 2008. Vi satte ned kollektivprisene – med et flertall på borgerlig side. I 2011 ble det fulgt opp med en betydelig nedgang i prisene i Akershus, og i fjor satte vi ned prisene med 20 pst. på månedskortet for NSB, som en oppfølging av dette, slik at flere skal få fordelen av et bedre tilbud, men også få en lavere pris. I år følger vi opp det gjennom at fylkene, som har et prissamarbeid med NSB, skal få redusert sin utgift til NSB med 20 pst., slik at de kan forbedre tilbudet for sine reisende. Det er et paradoks at man i Oslo, og også i Akershus, hvor vi begynte å sette ned prisene i 2008, først nå setter dem opp mer enn det som er prisstigningen, og betegnende nok er det med et rød-grønt flertall. Selv om vi må forvente at de får forbedret sin økonomi ved at de betaler 20 pst. mindre til NSB, må vi kunne forvente at den prisøkningen man har lagt opp til, reduseres eller avvikles fullstendig. Det må gjøres i Oslo, og det må gjøres i samarbeid med Akershus. Det er virkelig et taktskifte når det gjelder satsing på kollektivtrafikk i denne perioden. Belønningsmidlene til de ni største byområdene er nå oppe i over 2 mrd. kr. Jeg husker selv at da jeg satt lokalt i Oslo, fikk vi ikke én krone i belønningsmidler fra staten. Nå er det reelt sett et samarbeid mellom statlige og lokale myndigheter for å få til nødvendig kollektivsatsing. Det gjelder det som skjer år for år for å holde oppe driften og for å få investeringer. De store investeringene, enten det er Fornebubanen eller Bybanen i Bergen, hvor det også er en betydelig større vilje, bygger en med i hvert fall 50 pst. statlig finansiering. Lørenbanen ble betalt uten statlig finansiering. Det er en betydelig endring i denne perioden.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2016-12-13:
Vi behandler i dag et samferdselsbudsjett som representerer tidenes satsing innenfor samferdsel. Ikke bare det: Vi ser at veivedlikeholdet, veiutbyggingen og kollektivtilbudet styrkes under denne regjeringen. I tillegg tas det en rekke grep som vil bidra til at vi bygger både raskere og bedre og mer vei. I tillegg er det veldig gledelig for meg som bor i Tromsø, å se hvordan f.eks. belønningsordningen har medført at vi også styrker kollektivtilbudet, og vi har fått framskyndet f.eks. byggingen av utenlandsterminalen på Tromsø lufthavn. Når jeg hører representanten Martin Henriksen stå her på talerstolen og mene at denne regjeringens satsing ikke er god nok, lurer jeg virkelig på hva slags skussmål han ville gitt sitt eget parti for den tiden de satt i regjering. Økningen på 50 pst. siden 2013 er egentlig et godt nok bilde i seg selv, tenker jeg. Etterslepet og behovet har vært stort etter åtte magre år. Dette løses heller ikke på bare tre år, men jeg mener vi er godt i gang. I Nord-Norge har vi fått over en dobling av antall milliarder som satses i vår landsdel. Og i Nordland, Troms og Finnmark bygges det vei som aldri før, og mer vil komme. Som flere har vært innom i dag, var statsministeren i Alta og åpnet én av disse veiprosjektene i nord, selv om ikke alle hadde fått med seg hvordan de nå finansieres. Fylkesveiene har også fått et løft. Bare siden 2013 har vi fått 1,3 mrd. kr mer til å vedlikeholde og å bygge fylkesveier i de nordlige fylkene. Det er et tall som taler for seg. Fergeavløsningsordninger på 40 år på fylkesveiene bidrar til f.eks. å fullfinansiere prosjekter som Langsundforbindelsen og Ullsfjordforbindelsen. Når det gjelder sistnevnte, er man faktisk i gang med prosjektering på grunn av det. Jeg registrerer også at representanten Martin Henriksen prøvde å skape usikkerhet rundt E8 i Breivika i Tromsø. Det er det liten grunn til. Statens vegvesen har fått klarsignal til å starte prosjektering av veiprosjektet, med de bindingene det måtte gi for statens andel fra og med 2018. Jeg finner det egentlig ganske oppsiktsvekkende at Martin Henriksen prøver å slå politisk mynt på det som egentlig burde vært en tilbakelagt usikkerhet, og som oppsto fordi man lokalt ikke klarte å få på plass en felles enighet før framleggelsen av statsbudsjettet. Spesielt konstruktivt er det heller ikke for innbyggerne i Tromsø. Veien får sin oppstart i 2017, og jeg mener at Martin Henriksen heller burde uttrykt tilfredshet med at regjeringen har ryddet opp. Høyres alternative NTP ble nedstemt i Stortinget i 2013 – av de rød-grønne. Men like fullt jobber vi nå for mange av prosjektene. Nå ligger det f.eks. midler til reguleringsplan for E8 inn til Tromsø i 2017-budsjettet, og mange andre prosjekter er under planlegging og kartlegging. Den massive satsingen på bymiljøavtaler slår også positivt ut, f.eks. i min hjemby, Tromsø. Jeg gleder meg over satsingen i landsdelen min og i Troms. I mitt fylke vil gode veier være helt sentralt for vekst, utvikling og bosetting. Jeg ser fram til behandlingen av NTP-en i denne salen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Jeg vil bare benytte anledningen til å si at jeg anbefaler Kristelig Folkeparti å støtte forslag nr. 17 i sak nr. 1. Vi anser det som et forslag, og når regjeringa kommer tilbake med det til Stortinget, vil vi selvsagt ta stilling til ulike måter å innrette det på.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Vel har vi vedtatt lover om flere kjønn, men jeg er foreløpig dame.(Latter i salen) På vegne av representantene Hadia Tajik, Jorodd Asphjell, Knut Storberget, Ruth Grung, Lise Wiik og meg selv har jeg den glede å framsette et representantforslag om endring i straffeprosessloven om bruk av elektronisk soning mv. (Latter i salen)
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
På vegne av Terje Aasland, Odd Omland, Tore Hagebakken og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om opprettelsen av et toppindustrisenter.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Det er interessant å høre regjeringspartienes kritikk av Arbeiderpartiet når det gjelder kommunereformen. Hvis man drar ut i landet, ser man at våre tillitsvalgte har vært svært positive til kommunereformen og det arbeidet som skulle komme i gang. Det er lagt veldig mye arbeid i det, men prosessen som er lagt opp fra regjeringen, innholdet i den og inntektssystemet, har ikke vært spesielt vellykket, slik vi ser det. Det er derfor det også er vanskelig å få landet dette. Hvis dette er så forlokkende som regjeringspartiene i denne debatten viser til, synes jeg det er veldig rart at ikke flere kommuner slår seg sammen. Det er nemlig sånn at folk i stor grad ikke vil ha denne løsningen. I valgkampen gikk representanten Helge Orten, fra Høyre i Møre og Romsdal, rundt og sa at med kommunereformen skulle vi få redusert antallet der fra 36 kommuner til 4–5 kommuner. Det synes jeg hørtes ut som et hårete mål, for å si det sånn, men at det absolutt er behov for å se på strukturen, er det ingen tvil om. Det er dessverre sånn at kanskje 4–5 kommuner vil slå seg sammen etter denne reformen, og da vil jeg heller si at det har ikke vært en suksess – en pakke med gulrøtter som folk ønsker å kjøpe. Det er faktisk veldig mange som sier nei til dette. Til Sanner som snakket om oljepengebruken, vil jeg si at vi i våre budsjett har klart å bruke mindre oljepenger enn regjeringen. Vi klarer å prioritere bedre enn denne regjeringen, som faktisk bare bruker mer og ikke klarer å kutte på noe.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Instruksen kom i januar, som statsråden sier, og den 4. februar ba Fiskarlaget om at regjeringen skulle foreta en justering av denne instruksen. Arbeiderpartiets fiskeripolitiske talsperson Ingrid Heggø spurte tidlig i mars statsråd Tord Lien i spørretimen om hvorvidt statsråden var villig til å foreta endringer. Da sa statsråden at det var man villig til å gjøre hvis Fiskarlaget også var opptatt av dette. Men statsråden selv, som er fiskeriminister, har sagt gjentatte ganger at man kanskje ikke er interessert i det. Nå er det nye toner her, så jeg er litt usikker på hva man skal forholde seg til. Men føler statsråden at han har håndtert denne saken på en god måte?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Da er det interessant å spørre om statsråden vurderte å ha en høring i forkant når det gjelder den endringen av instruksen. I tillegg er vi interessert i å få vite når statsråden faktisk vil følge opp den enstemmige tilrådingen fra komiteen som blir lagt fram her i dag.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Det blir vanskeleg å ha ei førelesing om inntektssystemet på eitt minutt, men eg skal forsøkja. Det som har vore standarden i inntektssystemet me har hatt fram til i dag, som den førre regjeringa var arkitekten bak, er at ein tildeler store beløp per rådhus. I overkant av 2 mrd. kr blir tildelte per rådhus. Det gjev seg utslag i at Oslo får 19 kr per innbyggjar, mens Utsira får over 40 000 kr per innbyggjar. Me har sagt at det blir feil å tildela så masse per rådhus som skal gå til administrasjon. Det er betre å tildela per innbyggjar som skal gå til tenesteproduksjon. Difor flytta me delar av tilskota per rådhus over til innbyggjarar, og gleder dei som har store behov for å levera tenester. Det er jo folk som treng tenester. Så logikken bak det nye inntektssystemet er at ein ikkje lenger skal få så masse pengar til administrative tenester, men heller få meir til å levera tenester til innbyggjarane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Eg takkar for spørsmålet. Det er alltid hyggjeleg å få lov til å snakka om Framstegspartiet sin modell for eldreomsorgstenestene. Det er heilt klart at me hadde forventa at fleire kommunar i Noreg hadde søkt. Når staten stiller pengar til rådigheit på toppen av det som ligg i rammene til kommunesektoren, synest eg det er rart at av 428 kommunar er det berre ei handfull som ønskjer å få ekstra pengar å gje til sine eldre. Det er skremmande at veldig mange kommunar trekkjer seg ut av forsøket fordi dei ikkje lenger kan kutta når det gjeld dei eldre. Det viser eit syn på eldreomsorg som me ikkje deler. Me har lyst til å satsa på eldreomsorga, og difor hadde me trudd at fleire kommunar ville stilla seg til rådigheit for eit forsøk så dei får ekstra pengar for å prøva ut ein annan, alternativ modell der staten er tyngre inne på finansieringa, og der det ikkje er kommunebudsjettet som avgjer kva pengar ein får, men behovet til dei eldre i den kommunen som får testa det ut. Me synest det er spennande å prøva, og vil ikkje anbefala å stoppa i 2017 med eit prosjekt som styrkjer eldreomsorga.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Eg takkar nok ein gong for spørsmål om eldreomsorg. Viss det er noko me har vore tydelege på, er det at me skal styrkja eldreomsorga i Noreg. Det var difor vi la på ekstra pengar i statsbudsjettet til eldreomsorg, til forsøksordninga. Eg synest det er litt ironisk når ein har revidert nasjonalbudsjett og salderer det. Fordi ein kommune har trekt seg frå forsøket, blir det meir pengar til overs, fordi kommunane takka nei til å få friske pengar frå statsbudsjettet til eldreomsorg. Eg er heilt einig i at det er viktig med gode sjukeheimsplassar, både nye og rehabiliterte, og sjølv om det blir ei endring i måten ein innrettar tilskota på, tek ein ikkje ansvaret frå kommunepolitikarane for å ha gode sjukeheimsplassar. Svaret til dei eldre er at dei må sørgja for at dei har kommunepolitikarar som satsar på eldreomsorg, ikkje kommunepolitikarar som takkar nei til ekstra pengar frå staten og ikkje grip moglegheitene til å styrkja eldreomsorga. Så skal me heilt garantert stilla opp med tilskotsordningar for å få på plass fleire sjukeheimsplassar, men me går kanskje ikkje så høgt på banen som den førre regjeringa, som lova langt fleire plassar enn dei klarte å innfri.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Eg merka meg sitatet i svaret på spørsmålet frå representanten Frank Jenssen om at ein må tru på konseptet heilt i mål. Det leier meg inn på spørsmålet mitt, som går på det store fleirtalsvedtaket me gjorde for eitt år sidan, der alle partia på Stortinget, minus SV og Miljøpartiet Dei Grøne, bad fylkesmennene koma med ei tilråding. Arbeidarpartiet var med på det konseptet om at fylkesmennene fekk eit oppdrag. Så registrerer eg at òg i den saka, til liks med i mange andre saker, endrar Arbeidarpartiet haldning litt etter folkemeininga, og at ein no skal gjera ein annan type vedtak. Eg registrerer òg at Arbeidarpartiet i merknads form kritiserer fylkesmannen i Buskerud for å ha kome med sitt syn. Det er jo litt rart at Stortinget i merknads form kjenner andre enn statsråden innanfor forvaltinga. I så fall er det ein ny praksis. Så spørsmålet mitt er kva representanten Pedersen synest om at Noregs største parti endrar signalet til fylkesmennene, slik ein her tydelegvis har gjort.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Eg skal starta med å lesa frå lokalavisa Ytringen 13. mai 2016. Der står det: «I går gikk flagget til topps foran kommunehuset. Ordfører Per Helge Johansen smilte fra øre til øre. Leka er den økonomiske vinneren i kommunereformen.» Så kjem eit sitat frå Johansen: «Dette er en seierens dag for oss og andre ufrivillige småkommuner i Norge. Dette er en seier for det norske demokratiet og velferden.(…) Sentrale politikere har trodd på oss og tatt hensyn til våre ulemper som ufrivillig småkommune med smådriftsulemper.» (…) Det er på grunn av at me flyttar pengar frå sentrale småkommunar som kan slå seg saman med naboane sine, til reelle distriktskommunar som har lange avstandar. Korleis vil Senterpartiet beskriva den distriktspolitikken som gjer at Leka, Røst og mange andre reelle distriktskommunar er vinnarane?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Den øvinga er eit kappløp om kven som legg mest pengar på bordet til kommunane, der SV alltid sørgjer for å dra til litt ekstra i forhold til sine tidlegare samarbeidsparti òg. Det er alltid interessant å lytta til korleis retorikken endrar seg frå ein er i posisjon til opposisjon. I 2010 då regjeringa med SV la fram ein vekst på beskjedne 1,2 mrd. kr – iallfall i SV-målestokk i dag – sa dåverande kommunalminister, rett nok frå Senterpartiet: «Me ser rundt oss i Europa, og ser dei forholda andre land har, då blir det vanskeleg å ta heilt på alvor den klagesongen som blir framført frå opposisjonen, og som gjeld ei ramme som gir rom for auka tenestetilbod i takt med endra befolkningssamansetjing.» Det er litt av det same me opplever i dag. Ein har tydelegvis vore fornøgd med rammene frå den raud-grøne regjeringa. Og så har me for fjerde året på rad lagt meir pengar på toppen sjølv om ein har teke omsyn til demografi og pensjon. Kva er det som gjer at SV meinte det var godt nok med dei raud-grøne, mens veksten som no er lagd inn, ikkje er god nok?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-15:
Eg må nesten kommentera nokre av dei helsingane me har fått, spesielt frå Arbeidarpartiet. Når representanten Pedersen snakkar, kunne ein nesten få inntrykk av at kommunane får mindre pengar neste år enn dei har i år, men det er det motsette som er fakta. Me legg på meir pengar til kommunane. Òg når ein trekkjer frå demografi- og pensjonsutgifter, har dei meir pengar igjen å rutta med. Å framstilla det som magert, blir litt spesielt. Representanten Pedersen var òg inne på eldreomsorga, og at Framstegspartiet ville stilla meir pengar til rådigheit – ho brukte orda «koste hva det koste ville». Me har sagt at me skal prøva ut i forsøksordninga med ei overslagsløyving, slik at det er behovet til dei eldre som skal styra kva pengar som kjem til kvar kommune. Eg registrerer at det er forbausande få kommunar som har takka ja til å få ekstra pengar til eldreomsorg. Når Arbeidarpartiet har over 200 ordførarar, har dei ein stor del av ansvaret for at kommunane ikkje søkjer om å få dei pengane. Dei arbeidarpartiordførarane som ikkje søkjer på ordninga, kan iallfall ikkje klaga på for lite pengar, for då har dei takka nei då Stortinget stilte ekstra pengar til rådigheit for eldreomsorg. Så synest eg òg det er litt morosamt at Arbeidarpartiet på side 13 i innstillinga kritiserer regjeringa for å ta æra for ein god skatteinngang i 2015. Blar ein ei side fram, tek dei sjølve æra for ein god skatteinngang i 2011 og 2012. I så fall må ein samanlikna dei åra med kvarandre og ikkje på den eine sida seia at dette skjedde av alle andre grunnar enn regjeringa, mens i deira tid var det berre regjeringa som hadde ansvaret for at ein fekk 10 mrd. kr meir dei to åra. Eg må òg kommentera litt til representanten Lauvås, som lurer på kva planet eg er på. Eg hugsar veldig godt då eg var ordførar. Det var eg i dei same åra som Lauvås var ordførar i Marker. Eg trur me begge hugsar tilbake til KS-samlingane, der me retta oss etter den raud-grøne regjeringa i mange av åra. Det var ein debatt ikkje så veldig ulik han som er no: Me skulle alle gjerne hatt meir pengar til innbyggjarane våre. Me fekk ikkje det me bad om den gongen heller – slik som det alltid har vore, at ordførarar og lokalpolitikarar ynskjer meir pengar til rådigheit enn det dei får. Så hadde me sjølvsagt eit enormt trykk på effektivisering i kommunane. Eg hugsar veldig godt at me i mi tid valde å effektivisera for å fjerna eigedomsskatten. Eg skulle ynskja at fleire kommunar hadde gjort slik som me gjorde i Austevoll i den tida, at ein ikkje pålegg innbyggjarane å betala eigedomsskatt, som er urimeleg og urettferdig, men at ein heller driv meir effektivt i kommunal regi. Når ein ser statistikkar over talet på kommunar som tek inn eigedomsskatt, og talet på kommunar som har konkurranseutsett tenestene, f.eks., er det eit stort potensial for at kommunane kan driva meir effektivt. At me peikar på det i denne innstillinga, er ikkje urimeleg.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Regjeringspartiene har, sammen med Venstre, inngått en avtale om endringer i det kommunale inntektssystemet. Et av avtalepunktene er at kommunene skal få halvert sitt basistilskudd for å stimulere til kommunesammenslåing, som det heter. En av de paradoksale konsekvensene ved denne endringen er at kommuner med innbyggertall mellom 10 000 og 20 000, som regjeringens eget ekspertutvalg mener er en tilstrekkelig størrelse, mister inntekter. Samtidig innføres det et nytt tilskudd til kommuner som slår seg sammen og får mer enn 10 000 innbyggere. Resultatet av dette blir at kommuner som allerede i dag har mer enn 10 000 innbyggere, straffes økonomisk, mens kommuner som gjennom sammenslåing får mer enn 10 000 innbyggere, skal premieres økonomisk. Eksempler i Njåstads eget fylke er Voss og Bømlo. Kan representanten Njåstad forklare hvorfor kommuner som allerede er store nok, skal straffes økonomisk, mens kommuner som blir store nok, skal premieres?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Kutt på 10 mill. kr som følge av skattesvikt. Reservene brukes nå i 2016. I skole, helse og omsorg varsler rådmannen reduksjoner i alle avdelinger. Rådmannen har i økonomirapporten foreslått å holde en avdeling stengt på bo- og servicesenteret. – Dette er en løypemelding fra Egersund kommune. I min egen hjemkommune, Marker, varsles det, etter tøffe kutt de siste to årene, at man må kutte ytterligere 5 mill. kr for 2017. Slik fortsetter det for mange av kommunene jeg har snakket med. Er Kristelig Folkeparti og representanten Toskedal enig med regjeringen i at kommunene får rikelig med, og nok, penger, eller vil Kristelig Folkeparti være med på forslag som vil styrke kommuneøkonomien for 2017 med f.eks. 3 mrd. kr?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Jeg fikk overhodet ikke noe svar av Fremskrittspartiet på mitt spørsmål tidligere i dag – det er mulig at Venstre kan svare. Det gjelder avtalen, hvor et av avtalepunktene er at kommunene skal få halvert sitt basistilskudd for å stimulere til kommunesammenslåing. Paradokset med og konsekvensen av endringen er at kommuner med et innbyggertall mellom 10 000 og 20 000, som regjeringens ekspertutvalg mener er tilstrekkelig størrelse, skal miste inntekter. Så innfører man nå med Venstre et nytt tilskudd til kommuner som slår seg sammen, og som blir på mer enn 10 000 innbyggere. Resultatet er at kommuner som allerede i dag har mer enn 10 000 innbyggere, skal straffes økonomisk, mens kommuner som gjennom sammenslåing blir på mer enn 10 000 innbyggere, skal premieres økonomisk. Eksempler i Skjelstads eget fylke er vel Verdal og Levanger. Kan Skjelstad forklare hvorfor kommuner som allerede er store nok, skal straffes økonomisk, mens kommuner som blir store nok, skal premieres?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Jeg ble glad når jeg hørte til slutt her at Miljøpartiet De Grønne vil øke kommunenes inntekter. Det er bra. Nå skal inntektssystemet endres etter forslag fra regjeringen og med støtte fra Venstre. Som sikkert representanten Hansson også har sett, ser vi at svært mange kommuner kommer ut med røde tall, altså taper penger på dette, hvis man ser på KS’ gode tabeller i så måte. Jeg vil spørre representanten Hansson: Hvilke prinsipper mener Miljøpartiet De Grønne bør være bærende i et inntektssystem for kommunene, da selvfølgelig i tillegg til at det må være veldig grønt?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Kommuneproposisjonen gir god økning til kommunene, sier representanten Njåstad i sitt innlegg. Det er det sterk tvil om. Det motsatte er kanskje mer riktig. Så sier han videre at det er ingen selvfølge, fordi man har lav oljepris osv. Men Njåstad og hans parti hadde ingen problemer med å finne fram 20 mrd. kr i skattelette i år – mest til dem som har mest fra før – men har tydeligvis problemer med å finne penger til fellesskapet, til kommunene. Så fortsetter representanten Njåstad og sier at det er helt på sin plass med effektiviseringstiltak ute i kommunene, som kan erstatte f.eks. eiendomsskatt. Jeg må lure litt på hvilken virkelighet det er representanten Njåstad egentlig befinner seg i. Det er ikke lenge siden han selv var ordfører. Det må han tydeligvis ha glemt, eller så har de helt andre tilstander på Vestlandet enn vi har alle andre steder i landet. De ordførerne jeg kjenner, har jobbet med effektiviseringstiltak dag ut og dag inn i hver eneste kommune – i hvert fall i Østfold, og de kjenner jeg stort sett alle sammen. Man må undres. Jeg registrerer at det er en rekke representanter som er sterkt opptatt av den rød-grønne regjeringen. Det får vi si er bra. De faller i hvert fall tilbake på uttalelser som er både seks, syv og åtte år gamle, og vel så det. Jeg synes det er fint at representanten Jenssen slår riktig fast at de kommunene som ikke vil slå seg sammen med andre, de skal straffes økonomisk. De skal piskes på plass. Men så fortsetter representanten Jenssen og sier at Arbeiderpartiet har slukket lyset i kommunereformdebatten. Nei, representanten Jenssen tar grundig feil. Min opplevelse er at ute i kommunene er det arbeiderpartirepresentantene som kanskje har stått fremst i køen for å diskutere kommunereformen og hvordan man skal få bedre tjenester til innbyggerne. At vi har endt opp med et annet standpunkt enn det representanten Jenssen synes er riktig, det må være en ærlig sak. Men å påstå at det er Arbeiderpartiet ute i kommunene som har slukket noe lys i en debatt om kommunereform – mer feil kan man ikke ta. Så registrerer jeg videre at innbyggerne i Østfold får ikke som Fremskrittspartiet og Høyre lovet i valgkampen. Jeg bare nevner helt tilfeldig at Spydeberg kommune etter beregningene vil tape 4,5 mill. kr, Askim 2,4 mill. kr, Eidsberg 3 mill. kr og Hobøl 4 mill. kr. Det var ikke dette man ble lovet i Østfold av Høyre og Fremskrittspartiet i valgkampen, men det er dette de får. De får kutt i kommuneøkonomien.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-06-15:
Innleggene til representantene Njåstad og Jenssen endrer ikke virkeligheten. Opplegget for kommuneøkonomien som vi håndterer her i dag, er for svakt. Så går representanten Njåstad videre og gir arbeiderpartiordførerne skylda og sier at de ikke vil ta imot flere penger. De har sagt nei til dette eldreomsorgsprosjektet fordi de er flinkere til å regne på kommuneøkonomi enn Fremskrittspartiet. Det kommer ikke som noen overraskelse på meg, det er mulig det gjør det på representanten Njåstad, men det har vist seg at kommune etter kommune taper penger på det opplegget som forsøkes servert, og da sier man nei. Så går representanten Njåstad videre og snakker om at effektiviseringen er veldig god, men jeg forstår av den neste setningen hans at når han snakker om å «effektivisere», er det det samme som å privatisere. Det var godt at katta kom ut av sekken. Så er det slik at … der gikk tiden ut.