Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-11-20:
Det er ikke vanskelig å være enig i at det er behov for at norske barn og ungdommer skal være mer fysisk aktive. Det er heller ikke vanskelig å være enig i at det er helsebringende å være i aktivitet, uansett alder. Men spørsmålet er om det er skolen alene som kan løse den fysiske aktivitetsutfordringen for den yngre garde, særlig når vi vet at norsk skole har flest timer i kroppsøving i Skandinavia. Da Stortinget i 2010 behandlet Meld. St. 19 for 2009–2010, Tid til læring, var det bred enighet i denne sal om at det går en grense for hva skolen kan gjøre, og at vi måtte finne et bedre balansepunkt for oppgaver foreldre og samfunnet for øvrig kan avlaste skolen med. Mange gode hensikter for skolen må ikke bli det godes fiende. Evalueringen av Kunnskapsløftet tyder nå på at skolen er på rett vei, og at skolen bedre evner å løfte de svakeste elevene. Men det betyr jo slett ikke at vi er i mål, og det påpekes klart og tydelig fra forskerhold at de flinkeste elevene stagnerer, og at det fortsatt er et betydelig potensial for å løfte mange flere elever faglig. Da er det viktig at vi evner å holde fokus på det som nå virker, og kraftsamler enda flere ressurser i arbeidet med grunnleggende ferdigheter, og styrking av lærernes kompetanse. Høyre har i sine merknader vært opptatt av at kommunene og skolene utnytter det lokale handlingsrommet bedre. Det er f.eks. ingenting i veien for å organisere skoledagen med noe lengre pauser, som kan gi elevene større mulighet til å være fysisk aktive. Slik aktivitet kan tilrettelegges både i skolens utemiljø og i gymsaler eller andre egnede fellesrom innendørs. Høyre vil også peke på at det i mange fag kan være helt naturlig å inkludere undervisningsmetoder som også innebærer undervisning utendørs, og i omgivelser der elevene kan kombinere faglige aktiviteter med fysisk aktivitet. Det har forskningsprosjektet fra Sogn og Fjordane gitt oss mange gode eksempler på. Det er erfaringer resten av Skole-Norge kan la seg inspirere av. Høyre mener at det i dagens situasjon er andre utfordringer i skolen som krever større oppmerksomhet og prioritet, fremfor en økning av rammetimetallet tilsvarende innføring av en time daglig fysisk aktivitet for elever i grunnskolen. Høyre vil i denne sammenheng også påpeke at resultatene fra det EU-finansierte forskningsprosjektet ENERGY viser at norske 10–12-åringer er blant de sprekeste, sunneste og minst overvektige i denne aldersgruppen i Europa. Høyre mener at skolen – i tråd med kompetansemålene i Kunnskapsløftet – skal bidra til kunnskap om ernæring og legge til rette for fysisk aktivitet, men at dette kan ivaretas uten innføring av nye øremerkede timer til formålet. Jeg vil avslutte der jeg begynte, med å understreke at skolen alene ikke kan løse vårt behov for å være i fysisk aktivitet. Folkehelsen må også ivaretas gjennom familien og fritidsaktivitetene våre i det livet vi lever utenom skole- og arbeidstid. Jeg skulle ønske at flere gang- og sykkelstier og tryggere skoleveier gjorde at flere unger gikk til skolen, men statistikken viser at sånn er det dessverre ikke, så her er det en jobb å gjøre. Et annet viktig bidrag til daglig fysisk aktivitet vil jo være at vi ytterligere stimulerer frivillig sektor. Vi har et mangfold i Norge av lag og foreninger som har som ambisjon å engasjere og skape aktivitet for både unge og gamle, og dette er en sektor som Høyre ønsker å stimulere mer, og som vi ønsker å legge enda bedre til rette for. De gjør en stor og viktig jobb, og her kan vi få ut enda flere positive gevinster om vi legger enda bedre til rette. Høyre mener det er viktig å skape rom og forståelse for at skolen i større grad skal kunne konsentrere seg om sin hovedoppgave og om å løse de utfordringene mange norske elever har når det gjelder å beherske grunnleggende ferdigheter som lesing og regning. Høyre mener derfor at tiltak for å løfte elevenes ferdigheter på disse sentrale områdene må gis førsteprioritet i tiden som kommer.