Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
For Arbeiderpartiet er det den enkeltes mulighet til å få seg en jobb og kunne forsørge seg selv og sin familie som er det aller viktigste målet med integreringspolitikken. Tilstrekkelige norskferdigheter er ofte helt avgjørende for hvilke sjanser man får i arbeidslivet. Det er også viktig for å kunne følge opp barnas skolegang og fritidsaktiviteter, og for å ta del i lokalsamfunnet man er en del av. Ikke minst er språkferdighetene en forutsetning for fullt ut å kunne ta i bruk de demokratiske rettighetene som norsk statsborgerskap gir. Ingen politisk oppgave er viktigere enn å skaffe folk jobb. Arbeid er nøkkelen til resten: egne penger, følelsen av mestring og økt verdighet, egen bolig, god helse, bedre integrering og et sosialt liv. Alt dette blir lettere om man har en jobb å gå til. Guri Melby har i høst meldt at vi trenger en integreringsreform. Hun sier rett ut at regjeringen ikke har vært gode nok til å utnytte det store potensialet som finnes i kommunene, næringslivet og frivilligheten for å kvalifisere flere for en jobb. Det er vi i Arbeiderpartiet helt enig i. God integrering handler om høye ambisjoner, bedre norskopplæring, tidlig kompetansekartlegging og større muligheter for å få folk i arbeid. Helt kort er det språkmestring og arbeid som er nøkkelen til god integrering. Arbeiderpartiet satser på arbeidslinja. Vi har styrket arbeidsrettede og kommunale integreringstiltak med 55 mill. kr i vårt alternative budsjett. For mange arbeidsinnvandrere behersker ikke norsk godt nok. Arbeidsinnvandrere har ikke rett til gratis norskopplæring, og mange opplever at det er for dyrt å gjennomføre norskopplæring i privat regi. På arbeidsplasser med mange arbeidsinnvandrere vil arbeidsspråket ofte ikke være norsk, og når mange også på fritiden har et nettverk bestående av folk fra samme hjemland, vil en del oppleve at det ikke er veldig sterke insentiver for å lære seg norsk. Dette er et problem for integreringen, og det er en utfordring for det seriøse arbeidslivet. I vårt alternative budsjett foreslår vi å bevilge 7,5 mill. kr til et pilotprosjekt for regionale norskopplæringssentre for arbeidsinnvandrere, i samarbeid med frivillige aktører og partene i arbeidslivet. Sentrene skal tilby gratis norskopplæring og andre relevante tjenester til arbeidsinnvandrere, og tilbudene skal ha en innretning som stimulerer til fagforeningsmedlemskap. Vår tids store frihets- og likestillingskamp foregår i krysningen mellom frihet til å leve sitt liv på forskjellige måter og det sosiale og kulturelle presset som mange står overfor når de skal velge hvordan de skal leve sitt liv. Negativ sosial kontroll og fysisk og psykisk æresvold har ikke plass i vårt samfunn. Når individene krenkes, krenkes også samfunnet. Da skal også fellesskapet og samfunnet reagere. Alle skal ha frihet til å være seg selv, til å delta og til å bryte dersom de opplever begrensninger i sin frihet. I vårt alternative budsjett for 2021 setter vi av 15 mill. kr til å styrke arbeidet i frivillige organisasjoner som har aktiviteter rettet mot innvandrerbefolkningen, utover regjeringens bevilgninger på denne posten. Vi mener frivilligheten bør få en enda større rolle i integreringsarbeidet. Det å bli inkludert i lokalt frivillighetsarbeid gir en god mulighet til å bli kjent med lokalsamfunnet, til å bygge nettverk og til å få erfaringer som fremmer integreringen. Vi ønsker å styrke norsktreningstilbudet i regi av frivilligheten samt å øremerke 2 mill. kr til Bydelsmødre og 1 mill. kr til Caritas. Dette er to organisasjoner som får til mye for lite. Vi viser også til bevilgningen til Født Fri, som ble gitt til en organisasjon som ennå ikke var opprettet, og vi fremmer altså følgende forslag: Stortinget ber regjeringen om å sørge for at frivillige organisasjoner som ikke er etablert, ikke skal få statsstøtte før organisasjonsnummer er registrert i Brønnøysundregistrene.