trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Abid Raja (Venstre), 2014-05-14:
For en måned siden la FNs klimapanel fram sin tredje og siste delrapport. Den slår fast at det er nå vi må ta de store grepene for å redusere klimagassutslippene. Miljødirektoratet har vurdert allerede igangsatte virkemidler og sier at tiltakene i klimaforliket ikke er nok til å følge opp målet i klimaforliket om 30 pst. reduksjon i CO2-utslipp fra 1990-nivå til 2020. Transportsektoren er en av de sektorene som lettest kan bidra til å tette dette gapet. Miljødirektoratet slår fast at det må flere tiltak til for at trafikkveksten i byområdene skal tas med sykkel-, gang- og kollektivtrafikk. Det har også Stortinget sagt flere ganger, men Miljødirektoratet understreker at vedtaket som er gjort, ikke er nok til å nå dette målet. Da må vi politikere vise ansvar og sette i verk de tiltak som mangler. Kollektivutbygging er ikke bare bra for klimaet, det er også bra for folk og næringsliv og positivt og smart for utvikling av byområdene våre. Flere partier, inkludert Høyre på sitt landsmøte i helgen, har tatt til orde for at staten skal ta minst 50 pst. av regningen ved store kollektivutbygginger. Dette er nødvendig for at storbyområdene skal ha råd til å drifte og forbedre øvrige kollektivtilbud. Storbyområdene vokser. Innen 2030 vil de fire storbyområdene Oslo, Bergen, Stavanger og Trondheim ha en vekst på 30–40 pst. i innbyggertall. Det krever store kollektivutbygginger i disse områdene. Det er samtidig mange store omfattende planer for kollektivutbygging her: Busway i Trondheim og Stavanger som muligens kan bli bybaner, forlengelse av Bybanen i Bergen, Fornebubane, ny felles tog- og T-banetunnel under Oslo – bare for å nevne noen få, store prosjekter i disse byområdene. Mitt spørsmål til samferdselsministeren er: Mener statsråden at staten skal ta minst 50 pst. av store investeringer i disse fire byområdene, og hvilke prosjekter vil statsråden prioritere først å gi statlige midler til kollektivtrafikk?
Abid Raja (Venstre), 2014-05-14:
Jeg takker statsråden for svar, og for at han står fast ved 50 pst. statlig finansiering, men spørsmålet mitt gjaldt altså hvilke prosjekter som skulle prioriteres først. Jeg vil gjerne følge opp med å vise til at ved behandlingen av Nasjonal transportplan i juni 2013 ble de fire borgerlige partiene enige om at «(…) staten skal ta en større del av spleiselaget som danner det økonomiske grunnlaget for Oslopakke 3 og kollektivtransporten i og rundt Oslo. På sikt er det behov for en ny sentrumsring for T-bane inklusiv tilførselsbane fra Fornebu. Dette prosjektet er avgjørende for å sikre tilstrekkelig kapasitet i Osloregionens T-banesystem i årene fremover. Målet må være minst 50 pst. statlig andel ved viktige investeringer(…) (…) (…) Det er godt skrevet. Behovet for Fornebubane er åpenbart. I tillegg til det er det planlagt 6 300 boliger og flere store arbeidsplasser. Denne 8,3 km lange T-banestrekningen med metrostandard vil gi et godt tilbud til store byutviklingsområder. Mitt spørsmål til statsråden er: Når vil statsråden sørge for at Fornebubanen får tilsagn og tilstrekkelige bevilgninger?
Abid Raja (Venstre), 2014-05-14:
Da leser jeg det skriftlige spørsmålet som er sendt over: «Elsykkelsalget har økt fra ca. 4 000 i 2013 til om lag 8 000 sykler i år. Elsykkel er et godt alternativ til bil på korte reiser i byområder og tettsteder, og fremmer både miljø og folkehelse. Transportøkonomisk institutt, Syklistenes Landsforening og Statens vegvesen har hatt et forskningsprosjekt som har vist at særlig kvinner og unge under 25 år er interessert i å bruke elsykkel, og at de som vil ha elsykkel, ikke er de som sykler fra før av. Hva vil statsråden gjøre for å fremme bruk av elsykkel?»
Abid Raja (Venstre), 2014-05-14:
Jeg er enig med statsråden i at elsykkel er veldig gøy. Jeg var faktisk veldig skeptisk – jeg har syklet en del på vanlig sykkel, og jeg var veldig skeptisk til jeg forsøkte det selv for noen år siden. Det gir en sånn utrolig deilig aha-opplevelse, så jeg er veldig glad for at vi skal få tilrettelagt mer for dette. Elsykkel er bra. Målet i Nasjonal transportplan er at all økning av transport som følge av befolkningsveksten, skal skje med kollektiv, sykkel og gange. I Sveits selges det 60 000 elsykler årlig, og målet må være å tilrettelegge for at folk skal få øynene opp for elsykkel også i Norge. Fremskrittspartiet har sammen med Venstre kjempet for skattefradrag for at arbeidsgiver betaler kollektivkort, og vi får håpe vi får realisert det samme denne perioden også. Høyre snakket om momsfritak på elsykler på sitt landsmøte. Er statsråden villig til å tenke noe mer i disse baner, selv om jeg hører han er litt skeptisk? Hvilke andre incentivordninger kunne statsråden sett for seg for å få folk til å velge elsykkel framfor bil?
Abid Raja (Venstre), 2014-05-14:
Danmark er flatt, men Sveits er jo ikke like flatt, og det er 60 000 sykler i Sveits. Klarer vi det i Norge, er jeg sikker på at det over tid vil kunne gi betydelige reduksjoner i våre utslipp, særlig i transportsektoren. Jeg vil gjerne følge opp med at i budsjettforliket i fjor, mellom Venstre, regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti, ble vi enige om en belønningsordning for sykkeltiltak i kommunene. Vil det være anledning til f.eks. for kommunene å tilrettelegge for bruk av elsykler ved hjelp av utlånsordninger eller lademuligheter, og få støtte til denne ordningen?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Svaret på spørsmålet står i regjeringsplattformen. Ja, regjeringen har sagt at vi skal bidra med 50 pst. til infrastrukturinvesteringer på store kollektivløft i de fire største byene. Det er en forpliktelse som er mye sterkere enn det noen tidligere regjering har gitt, og det er jeg veldig stolt av. Vi har også en veldig god dialog med de fleste av disse byene om å få gode løsninger på plass. Jeg har f.eks. hatt møte med Oslo og Akershus om Fornebubanen. Vi har hatt møte med Bergen om Bybanen. Vi har hatt møte med folk i Stavanger når det gjelder Busway der. Av en eller annen grunn har vi hatt dårlig kontakt med Trondheim, men vi ser gjerne at de òg tar kontakt med oss, så skal vi få en god dialog der. Det å få disse tingene på plass gir en forutsigbarhet for kommunene og fylkeskommunene som blir berørt, slik at de kan gå videre med planlegging. De kan gå videre med både kommunedelplaner og reguleringsplaner fordi staten skal være med og stille opp. Det er selvsagt sånn at når staten stiller opp med penger, vil vi også være med på å diskutere løsningene, for en av forutsetningene her er jo òg at en fortetter rundt knutepunktene sånn at en får flere som bor og jobber sånn at de vil ønske å reise kollektivt når vi bygger ut kollektivtrafikken. Det er ikke noen vits i å ha en veldig spredt bebyggelse og bygge noen store jernbanestasjoner hvis folk bor så langt vekk fra dem at de allikevel tar bilen. Vi gjør også mange andre ting som er relevante for spørsmålet. Vi har sagt at vi vil prøve å doble avgangene på Sørlandsbanen. Vi vil forlenge Trønderbanen ned til Melhus. Vi gjør mye når det gjelder belønningsordningen for busstrafikk og for kollektivtrafikken i byene. Vi skal ha en sterkere satsing på innfartsbrikkering. Vi gjør mye med godstransporten for å gjøre noe med utslippene der. Det å få mer gods over på jernbane og skip framfor lastebil er et viktig tiltak både for å få ned CO2-utslipp og for lokal byforurensing. Vi ser òg at elbilpolitikken har veldig god effekt for å få flere til å kjøre sånne biler. Over tid vil òg det kutte utslippene, så det er viktig å ha et mangfold i tiltakene og ikke bare se på ett og ett.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Fornebubanen er absolutt høyt prioritert, og vi har hatt god dialog med både Bærum og Oslo, som altså er reguleringsmyndigheter, for å sikre at det er god kontakt med hensyn til hvordan framdriften er, og når staten skal involvere seg mer forpliktende. Det er for tidlig for meg nå å si når det skjer, men det vi er glad for, er at både Oslo og Bærum virker som de er godt i rute – sannsynligvis litt foran skjema i Oslo – og det gjør at vi kan komme i gang med bygging raskere enn det vi trodde. Det er også viktig at det at vi har gitt dette løftet om å ta 50 pst. av investeringene, gjør at de to kommunene nå føler seg tryggere på å gå videre med sitt arbeid. Der var det mye større usikkerhet under forrige regjering. Den usikkerheten har vi nå fått vekk. Det er også viktig at dette er en satsing som skal skje i fire byer. Nå er representanten veldig opptatt av Fornebubanen. Jeg er òg veldig opptatt av at vi skal finne gode løsninger i Trondheim, Bergen og Stavanger, og det vil være litt ulike framdriftsplaner. Det viktige er at staten ikke skal forsinke noe av framdriftsarbeidet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Stavanger-området er ett av de sterke vekstsentrene i Norge. Det er viktig at vi får bedre transportløsninger enn de som er i dag. I dag er det uforholdsmessig mye kø på veien, til og fra Stavanger, men også i regionen. Til og med noen av oljeselskapene har opprettet avdelingskontor på Bryne, fordi køen fra Bryne til Stavanger – det er tre mil å kjøre – normalt er så lang at det går bort mye tid til det. Slik skal det ikke være. Det er viktig at vi totalt sett finner gode løsninger. Jærbanen har det blitt satset veldig mye på i det siste. Den forrige regjeringen gjorde det. Vi kommer til å videreføre det. Vi har igangsatt planlegging lenger sør enn det som er ferdigstilt nå. Det pågår en diskusjon som har vart lenge, om bybane eller bussvei. Jeg legger til grunn de vedtak som er gjort lokalt – og det gjelder bussvei. Jeg vet godt at Venstre mer enn gjerne skulle hatt en annen løsning. Men jeg tror det er viktig at vi nå kommer videre med dette og får gode løsninger. Jeg anser bussvei for å være en god løsning lokalt, som gir et godt transporttilbud. Da får vi leve med at dette går på gummihjul og ikke jernhjul.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg kan garantere at vi vil følge opp det som står i klimaforliket. Det betyr å ha en avgiftsfordel ved kjøp, enten til 2017 eller til det er solgt 50 000 biler. Hva som skjer deretter, er faktisk opp til Stortinget å vedta, gjerne etter initiativ fra regjeringen. Men det er altså Stortinget som har gjort vedtakene. Jeg synes det er naturlig at det også er Stortinget som diskuterer hvordan man skal forlenge dette. Elbiler gir en veldig god effekt, spesielt når det gjelder lokal byforurensing. Der betyr de veldig mye. Når det gjelder CO2-utslippene, kan de lærde strides om hva slags effekt det gir, litt avhengig av hva slags miks man har i strømsystemet. Men at dette er en del av framtiden, er helt klart. Jeg synes selv det er veldig spennende, det som skjer i elbilbransjen. Det som samtidig er viktig, når man velger virkemidler, er å se på hvor lenge det er behov for en avgiftsstimulans for å gjøre det attraktivt økonomisk å kjøpe elbil. Noen av de elbilene som har vært på markedet i løpet av de siste tre–fire årene i Norge, som har en vesentlig markedsandel, har gått ned i pris fra ca. 250 000 kr da de ble introdusert, til 160 000–170 000 kr nå. Det viser at teknologiutviklingen i seg selv har bidratt til å redusere prisene og har dermed på sikt redusert behovet for å gi økonomisk stimulans.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg synes dette var et litt underlig spørsmål, for representanten Myrli sier jo at han forutsetter at denne politikken vil gjelde. Da har jo egentlig bekreftelsen allerede kommet. Regjeringen har slått det fast i regjeringsplattformen. Da trenger vi ikke sende egne brev. Det som er viktig, er at vi samarbeider med hver kommune eller hver fylkeskommune, der det er relevant, om å få dette gjennomført på en praktisk måte. Jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet støtter opp om denne politikken. Det denne regjeringen og våre samarbeidspartier har lagt til grunn, er langt mer offensivt enn det den forrige regjeringen ville. Det at Arbeiderpartiet signaliserer så klar støtte til det, betyr at man kan forutsette at de vil støtte dette i de årlige budsjettene. Da har vi kommet veldig mye lenger enn der vi var i fjor på denne tiden. Det synes jeg er bra.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Denne regjeringen har sagt at vi skal ha infrastruktur som en av våre store satsingsområder. Vi har sagt at vi skal overoppfylle Nasjonal transportplan. Det er rett og slett fordi Høyre og Fremskrittspartiet er enig i stort sett alle prioriteringer som lå der, men vi ønsket enda mer da vi var i opposisjon. Når vi er i posisjon, kan vi faktisk levere på det. Det gleder vi oss veldig til. Vi kommer til å gjennomføre det som ligger i de bynære tiltakene, og vi har distriktsrettet tiltakene. Vi har også sagt at når vi skal ytterligere framskynde prosjekter, vil vi legge stor vekt på det som handler om pendlerhverdagen til folk – den reisen man tar 200 ganger i året. Det er det som skal ligge til grunn når vi bygger jernbane, og når vi bygger bedre veier. Det andre som skal ligge til grunn, handler om godstransport og transporten mellom de store byene. Der ligger det også mye god distriktspolitikk. Det å sørge for at fiskerinæring og andre produksjonsbedrifter som ligger regionalt og distriktsmessig til, lettere kommer til markedene, er kjempeviktig for å opprettholde bosetting og næringsutvikling i distriktene. Så begge deler vil bli ivaretatt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
La meg først prøve å oppklare: Det har hele tiden vært avklart fra denne regjeringens side at infrastrukturinvesteringen 50:50 kun gjelder de fire store byene. Det er ikke noe som framkommer nå. Det har vi vært helt tydelige på hele tiden, både i debatter og på konferanser – også i tidligere debatter i Stortinget. Så til bymiljøavtalene. Vi har lagt til grunn at det er ni byområder som skal ha det, inklusiv de fire, som vil få 50:50-støtte. Vi tar sikte på å gjennomføre det. Vi har løpende dialog med alle de relevante byene, både med dem som er i en startprosess om å fornye dem, og med dem som har hatt det lenge, og som skal innfri sine forpliktelser. Samtidig har vi sagt at det er litt uhensiktsmessig å ha veldig mange ulike programmer, som egentlig skal innfri det samme i de samme områdene. Derfor ønsker vi å samle mer av virkemiddelbruken i en ordning med bymiljøavtaler. Det betyr at vi ønsker å føre belønningsordningen for kollektivtrafikken over i bymiljøavtalene. Det samme gjelder sykkel og gange, for å ha ett virkemiddelapparat i stedet for mange konkurrerende på det samme stedet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Det at vi fjerner hestekraftavgiften på påhengsmotorer, betyr ikke at en fjerner momsen på påhengsmotorer. Jeg synes at skal en ha et forutsigbart og enkelt momsregelverk, er det bra at det er minst mulig unntak. Derimot har jeg veldig stor tro på elsykkel som virkemiddel. En del folk vil sykle på tråsykkel uansett vær og vind – ære være dem for det, de er også viktige bidragsytere – men for en del folk er det å kunne komme seg på jobb uten å bli svett gjerne et viktigere fortrinn enn syklingen i seg selv. Elsykkel vil bidra til at flere vil kunne sykle og synes det er bekvemt og dermed gjerne ta det istedenfor bil. Men vi har allerede sett bare det siste året at elsykkelsalget har blitt mer enn doblet. Jeg skal selv være med på kampanjer for å promotere, sånn at folk blir oppmerksom på det. Men vi har ikke diskutert per nå å ha momsfritak på det. Vi ser jo at markedet allerede har begynt å respondere på at tilbudet er bedre og prisene lavere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg er veldig glad for tilliten til at vi skal ha gode løsninger der forrige regjering ikke klarte å levere tilstrekkelig. La meg gå inn på noen av de tingene vi holder på med. Det ene er å sørge for at vi transporterer våre varer med mindre utslipp, med mindre trafikkulykker og med mindre kø i byene. Derfor har vi satt i gang en reform i jernbanesektoren for å bedre infrastrukturen. Det betyr å kunne investere mer langsiktig og vedlikeholde bedre. Derfor har vi opprettet bl.a. infrastrukturfondet, som vil være en øremerking av noe av oljeformuen vår til vedlikehold. Det gjør at Jernbaneverket lettere kan planlegge sitt vedlikehold. Grunnen til at det er viktig, er at får en opp forutsigbarheten på jernbane – på persontransport, men ikke minst på godstransport – kan en flytte mer av varetransporten over på skinner. Det har vært en sviktende utvikling i det siste. Så ønsker vi også å prioritere pendlerreiser inn og ut av byene, inn og ut av tettstedene. Derfor er alle partier på Stortinget enige – tror jeg – om intercitysatsingen, men vi kommer til ytterligere å forsterke den satsingen ved at vi nå har framskyndet planleggingen av forlengelse av Jærbanen, vi har gjort grep som gjør at Sørlandsbanen fordobler antall avganger, at en forlenger Trønderbanen-pendelen – den type ting. Det å sørge for at folk får et bedre tilbud som gjør at de ønsker å reise kollektivt, istedenfor at en skal piske dem inn, tror jeg er måten en får suksess på. Derfor har vi også sagt at det å gjøre det mer attraktivt å reise kollektivt – f.eks. ved at en får opp satsingen på telekommunikasjon, sånn at en får trådløst nettverk om bord på busser og tog – er en viktig del av den strategien. Så har vi også satt i gang med det som vi diskuterte nettopp: sterkere statlig forpliktelse til å bidra til infrastrukturutbygging – buss, lokaltog eller T-bane, eventuelt bybane, i byene – igjen for å gi et bedre tilbud. Så skjer det mye når det gjelder utslipp fra veitransport i bilsektoren. Det er utenlandske bilselskaper som drar utviklingen, men elbilpolitikken, som forrige regjering også var god på, har vi videreført, og CO2-utslippene per bil er lavere enn noen gang når en ser på nybilsalget.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Min plan tar det litt mer enn to minutter å fortelle om. Derfor vil det være mange momenter som jeg mer enn gjerne skulle kommunisert, men jeg tok altså hovedlinjene her. Det jeg vil advare sterkt mot, er å ha den tilnærmingen som forrige regjering hadde: Fordi det hastet å få gjort noe kortsiktig, omla en engangsavgiften på biler, sånn at det plutselig strømmet ut dieselbiler i norske byer. Det er de problemene vi nå prøver å løse når det gjelder lokal miljøforurensning, og der vi faktisk har fått pålegg fra EU om at vi overskrider kravene, som altså er en kjempeutfordring nå mange steder. Vi må ha løsninger som gjør at en faktisk gjør dette på lang sikt, og derfor er det den langsiktige tilnærmingen jeg har. Så kan det godt hende at det betyr at en ikke får så store utslippskutt innen 2020 som SV skulle ønske, men en får et samfunn som henger sammen, og en får en bedre ressursbruk. Jeg er mer opptatt av hvilke utslipp en har i 2030 enn i 2020. Jeg vil tenke langsiktig, og da må en få en god ressursbruk. Den tilnærmingen som de rød-grønne hadde, med å piske folk inn, tror ikke jeg funker, for i kampen mellom å redde verden og hente i barnehagen vinner barnehagen hver dag.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg mener jeg har vært veldig konkret når det gjelder mange grep som vi gjør nå. Det er grep som vil bedre kollektivtilbudet i byer, som forrige regjering ikke la opp til, men som vi har satt i gang – som åpenbart har støtte også fra de rød-grønne partiene. Det er jeg glad for. Det gjelder f.eks. de grepene vi gjør som gjelder Sørlandsbanen og Trønderbanen. Satsingen der staten tar 50:50 av investeringskostnadene ved kollektivutbygging, var ikke noe som lå inne i Nasjonal transportplan. Det er noe som denne regjeringen har sagt den skal gjøre. Det er veldig konkret. Selv om dette er ting som det tar tid å gjennomføre – rett og slett fordi det tar tid å bygge Fornebubanen – vil det skje raskere nå enn det det gjorde før. Når det gjelder luftfart, er det litt interessant å få det spørsmålet fra et parti som satt i regjering i åtte år. Statsministeren i den regjeringen sa at når han leide helikopter for å drive valgkamp, var ikke CO2-utslippene et tema, for han betalte CO2-avgift for drivstoffet. Dermed hadde han dekket kostnadene CO2-utslippene medførte. Da tenker jeg at når det var en forklaring som var god nok for forrige regjering, der SV satt, vil det også være en forklaring som jeg bruker. Satsingen på biodrivstoff gjennom Avinor mener jeg er kjempeviktig. Der kutter man også i utslippene, ikke bare betaler avgifter.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Dette har vi jo diskutert lite grann allerede, men la meg få lov til å utdype at jeg har veldig sans for elsykkel, for jeg tror det bringer sykkelglede til mange av dem som i dag ikke sykler, rett og slett fordi den fysiske formen ikke gjør det så veldig gøy, eller rett og slett fordi de er i en transportetappe der de foretrekker å komme fram i en «usvett» tilstand. Vi har bedt Transnova i vårt tildelingsbrev i år om å gjøre det mer attraktivt for elsykkel, og at tiltak som fremmer elsykkel, prioriteres. Det er bl.a. at de skal gi støtte til et prosjekt som heter «Gi sykkelen et dytt», som skal gjøre elsykkelen mer kjent i Norge. Jeg tror et innslag som var på NRK fra Sørlandssendingen nå for ca. halvannen måned siden, som viste litt godt voksne damer som plutselig hadde funnet sykkelgleden igjen, fordi de nå kunne sykle rundt i Kristiansand, få hjelp i oppoverbakkene, men ellers ta seg fram med eget tråkk, viser at dette er et veldig spennende grep. Tiltak som gjør det mer kjent, vil vi være veldig positive til. Jeg vet at noen diskuterer momsfritak og den type grep. Det kan vi alltid vurdere, men jeg tror at effekten ikke nødvendigvis er så stor, for da vil en også spørre hvorfor en skal ha en belønning for dem som ikke tråkker fullt ut selv hele veien. En får alltid en avgrensing på når en skal la momsgrepet være virkningsfullt. Jeg tror dette handler mer om å gjøre produktet kjent enn å spare noen få tusenlapper, som en momsendring ville gjort.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg er åpen for alle gode forslag, men jeg vil også at de skal være genuint gode og faktisk ha et resultat. Det går jo an å tenke høyt at f.eks. bedrifter kunne få en stimulans til i hvert fall å tilby det til sine ansatte på den måten. Her får en være kreativ og komme med sine forslag. Jeg har også opplevd elsykkelens gleder, ikke selv, men ved at folk – når jeg sykler oppover bakker – kan plystre lett og lystig når de sykler forbi meg på grunn av hjelpemotoren. Mange sammenligner ofte sykkelgleden en har i Danmark, med utfordringene en har i Norge. Nå er jo Danmark et veldig flatt område. Det – i tillegg til at en legger til rette veimessig og også det at en ikke har oppoverbakker – gjør at det blir veldig bekvemt for folk å bruke sykkelen i hverdagen. Elsykkelen kan også bidra til det i Norge ved at en får den hjelpen opp kneika som gjør at folk kommer fram uten å være svette og utslitte. Og jeg har sett – at tiden er ute. Vi kan godt snakke mer …?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Ja, det skal en absolutt ikke utelukke. Her kan jeg jo invitere Stortinget til i behandlingen av revidert budsjett å gi mer føringer på hvordan de ønsker at belønningsordningen skal være når den kommer i gang neste år. Jeg tror at den type grep som gjerne rettes inn spesielt på elsykler, kan ha en effekt. Det kan også ha en effekt at en retter ordningen mer inn mot frivillige grupper som skaper entusiasme, f.eks. Sykle til jobben-aksjonen og den type tiltak. Her er det egentlig bra hvis Stortinget bidrar. Det jeg skulle til å si nettopp, er at det som er viktig for meg akkurat nå, er å sørge for at regelverk og forskriftsverk ikke gjør det vanskelig å bruke elsykkel, fordi det er en grense her for når et motorisert kjøretøy blir definert som moped, og da får en plutselig helt andre krav. Derfor har vi nå en gjennomgang for å sørge for at forskriftene her ikke blir til hinder for bruk av elsykkel. Det er viktig. Vi har ikke til hensikt å gjøre det vanskelig, så vi må også sørge for at lovverket er i tråd med den utviklingen vi ser.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-05-14:
Jeg vil stille et spørsmål som gjelder både mitt og statsrådens hjemfylke, Rogaland. Stavangerregionen er jo som kjent én av de fire store byområdene der kollektivsatsingen er viktig, men Stavangerregionen er kanskje det storbyområdet der en er kommet kortest. Som statsråden kjenner godt til, har det vært en diskusjon i regionen hvorvidt man skal velge Busway eller bybane. Et stort flertall av kommunene ønsket bybane, mens én stemmes overvekt på fylkestinget tilsa Busway. Forutsetningene er endret nå som regjeringen – og nå sist Høyres landsmøte – har vært tydelig på 50 pst. finansiering fra statens side. En av grunnene til å gå inn for Busway var jo nettopp kostnadene. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden vurdere bybanespørsmålet på nytt hvis fylkestinget i Rogaland nå gjør et nytt vedtak om bybane?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2014-05-14:
Kollektivsatsing i byene handler, bortsett fra om økt framkommelighet, også om ren luft. Selv om noen har pekt på forurensingen som følger av produksjonen av elbiler, batterier osv., er det ingen tvil om at elbiler bidrar til renere luft, dersom alternativet er bensin eller diesel. Stortinget har i klimaforliket gitt garantier for at avgiftsfordelene for elbiler skal videreføres inntil vi har 50 000 nullutslippsbiler på veiene eller til utgangen av 2017. Dagens virkemiddelbruk har skapt trygghet i virkemiddelmarkedet i noen år, men nå registrerer vi at det knyttes usikkerhet til hva som skal skje etter 2017 eller før, hvis elbilmarkedet når 50 000 enheter før 2017. Kan statsråden garantere forutsigbarhet på dette området og eventuelt arbeide for at perioden utvides utover 2017?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-05-14:
Hovedspørsmålet dreide seg om bane til Fornebu, men det samme gjelder jo bane til Ahus, nordover til Lørenskog fra Oslo, og andre byområder – Bergen, Stavanger, Trondheim, hvor staten skal bidra med 50 pst. Noen har baneprosjekter, noen har bussprosjekter. Det er stor utålmodighet både her i huset og ute etter å komme i gang. Jeg stiller ikke spørsmål om hvorvidt det kommer 50 pst. statlig bidrag, for det oppfatter jeg som helt avklart, både i regjeringsærklæringen og i det som er lovt fra regjeringspartienes side – ikke minst det som ble sagt på Høyres landsmøte. Utålmodigheten er som sagt stor, faktisk så stor at han som stilte hovedspørsmålet, er så ivrig etter å bygge bybaner at han nesten lover 50 pst. statlig bidrag til og med der det ikke er planer om å bygge bybane. Det tar vi alle sammen som positivt. Jeg tror det er tverrpolitisk enighet om å komme i gang. Men spørsmålet er: Når kommer bekreftelsen til Oslo og Akershus, Bergen, Stavanger og Trondheim om 50 pst. statlig bidrag?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-05-14:
Klima og miljø er kjempeviktig i en tid der vi ser at det her til lands til enkelte tider på året er store utfordringer i storbyene. Det er behov for å gjøre noe med framkommelighet. Men det er skapt en usikkerhet etter uttalelsene som har falt på landsmøtene til Høyre og Fremskrittspartiet, om hvordan dette skal finansieres. Statsråden har tidligere her i salen vært veldig tydelig på at prioriteringene i Nasjonal transportplan står fast. Men jeg registrerer at flere tar til orde for å vri pengebruken mot Østlandsområdet, mot de store byene og prosjekter mellom de store byene. Kan statsråden si noe mer om hvordan man tenker seg dette finansiert? Kan statsråden fortsatt garantere at prioriteringene i Nasjonal transportplan står fast?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-14:
Eg registrerer at det som står i regjeringsplattforma om 50 pst. til dei største byane til kollektivprosjekt, no er avgrensa til dei fire største. Så dette gjeld ikkje byar som Drammen, Kristiansand, Fredrikstad og Tromsø. Desto viktigare vert derfor bymiljøavtalane, som gjeld alle dei byane òg. Då vi presenterte den førre Nasjonal transportplan, inneheldt den ein klimagassrekneskap, som viste at transportplanen kunne gje betydelege utsleppskutt til 2020. Det viktigaste grepet i den samanhengen var bymiljøavtalar. Det fekk stor fagleg støtte. «Dette er de rette tiltakene», sa Tor Homleid i Vista Analyse. «Jeg tror de grepene som Regjeringen varsler, er det som kan snu utviklingen,» sa leiaren i Urbanet Analyse. Den førre regjeringa gav dette økonomisk støtte, men vi stilte krav om resultat i form av reduserte utslepp og auka kollektivdel for å få utbetalt pengane. Vil regjeringa gjennomføre dei bymiljøavtalane, som er vedtekne i Stortinget? Når kan vi vente å få dei på plass?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-14:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren. Den nye hovudrapporten til FNs klimapanel dokumenterer alvoret i klimaproblemet i endå større utstrekning enn det vi har kjent til før. Eg trur kanskje eg må summere det opp i tre punkt: for det første at vi er endå sikrare på at oppvarminga i hovudsak er menneskeskapt, for det andre at konsekvensane er endå meir alvorlege enn vi har kjent til frå før – for menneske, for miljø, men òg for framtidig verdiskaping – og for det tredje at løysingane er der og er moglege, men at det hastar endå meir fordi utsleppsutviklinga globalt dei siste åra har gått i feil retning. Samtidig har Miljødirektoratet lagt fram sin analyse for Noreg. Han viser at mange tiltak verkar, f.eks. på personbilar – at utsleppa går litt ned i Noreg, men at vi har svært langt igjen. Det er, som representanten Raja sa, eit gap på antakeleg åtte millionar tonn, viss vi legg til grunn utviklinga, i forhold til der vi skal vere i 2020. Vi har eit klimaforlik som står fast, men vi veit at det ikkje er nok. Så har regjeringa varsla ei forsterking av klimaforliket i regjeringsplattforma, men vi veit at det heller ikkje er nok til å nå det. Både klimaforliket og den forsterkinga ligg langt unna det som er nødvendig for å nå vårt felles mål i 2020. Derfor lurer eg på – sidan transporten aukar og står for ein fjerdedel av dei samla utsleppa – kva for plan samferdselsministeren har for å redusere utsleppet av klimagassar på sitt felt med det som er nødvendig. Eg presiserer: Vi har mange tiltak som står i klimaforliket – bymiljøavtalar, elbil og andre har vi vore innom – og det er vel og bra. Vi har òg nokon andre som er varsla i tillegg. Mitt spørsmål gjeld: Kva vil samferdselsministeren – kva for plan har han for det som vi må gjere utover det på transportfeltet?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-05-14:
Eg takkar for svaret. Samferdselsministeren sa ingenting gale, men han sa absolutt ingenting heller – trur eg – om det som kunne redusere utslepp før 2020 utover det som allereie er vedteke. Endringane i planlegging – ja, det kan godt hende det gjev effekt ein gong i 2025, og det andre han snakka om, er jo allereie vedteke. Problemet er at skal vi nå våre målsetjingar, må vi gjere mykje – langt meir enn det alle vi partia har klart å verte einige om. Det er på ein måte fakta på bordet. Vi har ein del forslag til kva vi kan gjere i tillegg. Miljødirektoratet har antyda: ytterlegare å styrkje CO2-leddet i eingongsavgifta, gje plugg-inn-hybridar tilgang til parkering og opplading, styrkje Transnova. Men det verkelege løftet vil vel sjølvsagt vere å verkeleg gjere ei dreiing frå veg til kollektivtilbod rundt dei store byane, utover det vi har gjort no. Så eg spør igjen: Har samferdselsministeren ein plan, eller i det minste nokon tankar, om kva han vil gjere utover det som er vedteke, og som kan verke før 2020?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-05-14:
I debatten om store virkemidler og rammevilkår for transport er det også viktig å være konkret. Ett av de mest lovende konkrete virkemidlene for kortdistansetransport i byer og tettsteder er elsykkel. Med mye bruk av elsykkel vil man få stor folkehelsegevinst, man vil kunne få stor trafikkgevinst, man vil få mye lavere forurensningsbelastning osv., osv. Men elsykkel er selvfølgelig et virkemiddel som må stimuleres. Da er det interessant å se at regjeringen nå har varslet et avgiftskutt på fritidspåhengsmotorer som er en gave på 90 mill. kr til folk som allerede har råd til å kjøpe stor påhengsmotor. Vil samferdselsministeren – sett i lys av hans iver etter å bruke avgiftskutt som stimulans i samferdselspolitikken og i lys av de veldig lovende mulighetene som ligger i elsykler – vurdere å kutte moms på elsykler?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2014-05-14:
Siden det slett ikke ville tatt seg ut at arbeidsministeren var arbeidsledig, går mitt spørsmål til statsråd Eriksson. De to regjeringspartiene har nå gjennomført landsmøtene sine. På begge landsmøtene ble velferdssamfunnets framtid diskutert. På Fremskrittspartiets landsmøte ble følgende vedtatt: «Norge har verdens beste sykefraværsordning, men også et av Europas høyeste sykefravær. Fremskrittspartiet mener at det bør iverksettes tiltak for å redusere sykefraværet. Endret grunnbeløp, innføring av karensdager og redusert sykelønn er tiltak Fremskrittspartiet mener bør bli vurdert.» På Høyres landsmøte ble det diskutert forslag om å innføre tre karensdager og redusere kompensasjonsgraden til 62 pst. i sykelønnsordninga. Det ble bl.a. vedtatt kommersialisering av arbeidsformidlinga. Fra før av vet vi hva Høyre mener om mer bruk av midlertidige ansettelser, stillingsvern og arbeidstid. Vi vet at regjeringas støtteparti Venstre ønsker å kutte i sykelønnsordninga og i AFP-ordninga, noe som er beskrevet i detalj i budsjettinnstillinga for i år. Faktum er at selv om vi ikke er i mål, har sykefraværet gått ned de siste årene, noe som også bekreftes av dagens oppslag i Dagens Næringsliv. Partene i arbeidslivet og staten har nylig inngått en ny IA-avtale. Der legges det til grunn at dagens ordninger ikke svekkes. Vil statsråden respektere enigheten mellom arbeidstakerne og arbeidsgiverne om å beholde sykelønnsordninga ut den perioden den gjelder, altså ut 2018, eller vil han følge opp Fremskrittspartiets ønske om angrep på rettighetene til folk flest?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2014-05-14:
Jeg takker for svaret. Det var konkret når det gjaldt den mest konkrete delen av spørsmålet. Jeg legger da til grunn at avtalen gjelder ut 2018, at det i hvert fall ikke blir noe angrep på sykelønnsordninga i den perioden. Statsråden understreker partenes rolle. For alle målene i avtalen og for stabiliteten i arbeidslivet er det utrolig viktig. I forbindelse med IA-avtalen var det en diskusjon om hvorvidt utvidet adgang til midlertidige ansettelser skulle innføres. Det ble ikke en del av diskusjonen knyttet til IA-avtalen, men var oppe i den sammenheng. Jeg kunne tenke meg å stille statsråden det samme spørsmålet her: Vil statsråden lære av erfaringene som er høstet av dem i andre land som har prøvd midlertidig ansettelse – at det ikke virker, at ungdomsledigheten heller blir større? Vil statsråden lære av det og legge bort forslaget om utvidet adgang til midlertidig ansettelse?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Takk for spørsmålet, og takk for at det er noen som tenker på arbeidsministeren, slik at en unngår at han blir sittende ledig. Det setter jeg pris på. For det første står det klinkende klart i regjeringsplattformen at sykelønnsordningen ligger fast. Jeg og regjeringen styrer etter regjeringserklæringen, så jeg kan garantere at sykelønnsordningen ligger fast i denne IA-perioden. Den 4. mars signerte jeg en avtale med partene i arbeidslivet. Dette er en av de tingene som kommer godt og tydelig frem i IA-avtalen. Det er riktig at sykefraværet har en tendens til å gå både opp og ned, med jevne mellomrom. Så er det riktig det som representanten Dag Terje Andersen peker på, at sykefraværet har gått ned. Det synes jeg er veldig positivt – veldig gledelig – men det er fortsatt viktig at man holder trykket oppe gjennom det vi har blitt enige om i IA-avtalen, for å få sykefraværet ytterligere ned. Det er fortsatt en del sektorer som sliter med høyt sykefravær. Jeg synes det er viktig å følge opp disse sektorene godt, finne gode virkemidler sammen med partene i arbeidslivet, for å få sykefraværet ned. Det mener jeg vi har klart med den nye IA-avtalen. Et av de eksemplene som kan refereres til en ny IA-avtale, som jeg har tro på også vil bedre oppfølgingen av sykefravær, er dette: Nå flytter vi fokuset hos Nav – fra å fokusere på papirhaugen og til å fokusere på å forenkle sykefraværsoppfølgingen. Det blir hver dag 1 500 færre skjemaer som skal leveres til Nav. Det er positivt. Det er bra. Det betyr at 69 ansatte i Nav nå slipper å holde på med papirene. De kan i større grad gjøre en innsats – bruke sine ressurser, sin arbeidskapasitet – for å følge opp den enkelte på en god og riktig måte, for å lykkes med tilbakeføring til arbeidslivet raskere.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Nei, statsråden vil ikke legge bort regjeringserklæringen. Statsråden er veldig opptatt av å sørge for at vi får hjulpet flere mennesker inn i arbeidslivet, hjulpet flere til å få en tilknytning til arbeidslivet. SSBs rapport viser – som jeg har sagt fra denne talerstolen flere ganger – at to tredeler av dem som startet med midlertidig ansettelse, som har vært midlertidig ansatt, etter to år ender opp med fast stilling. Det betyr at dette er et springbrett for å komme inn i arbeidslivet – jeg vil at det skal være et godt springbrett for å komme inn i arbeidslivet. Det er viktig for meg – som jeg også har sagt tidligere – både at vi setter oss ned med partene, og at partene blir involvert i hvordan vi skal gjennomføre regjeringsplattformen. De punktene som står i regjeringsplattformen, har jeg til hensikt å gjennomføre. Dette tror jeg også det norske folk forventer at vi skal gjennomføre – det var på det grunnlaget de sendte oss inn i regjeringskontorene. Jeg tror det handler om å finne gode, ryddige måter å diskutere med partene på om hvordan det skal gjennomføres.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg fikk ikke selve spørsmålet helt klart, men for å si det slik: Å innføre beslutningsverktøy og et hjelpeverktøy for leger i sykmeldingsoppfølgingen og i sykmeldingsgraderingen tror jeg er viktig. Jeg tror det er riktig for å få en tettere og riktigere oppfølging av den enkelte sykmeldte, at man får raskere oppfølging ved dette. Dette er ikke en del av IA-avtalen. Det vi har varslet – som representanten Trettebergstuen var inne på – er at vi igangsetter arbeidet. Så vil vi, når det arbeidet er ferdig, komme tilbake til hvordan dette skal innføres, hvordan det skal innrettes, og hvordan det skal følges opp. Det har vi også til hensikt å involvere partene i arbeidslivet i på en god måte. Det ble diskutert med partene allerede da vi diskuterte IA-avtalen. Vi ble enige om at vi skulle finne en egnet måte å involvere partene på med hensyn til hvordan dette skulle innføres. Det vi gjør nå, er å starte arbeidet med å finne ut hvordan det kan lages et system rundt dette med beslutningsstøtteverktøy, og hvordan det skal innføres. Så kommer vi tilbake til hvordan det konkret blir, når det er ferdig.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Som representanten var inne på, medfører SAKO-samarbeidet at det er Pensjonistforbundet som representerer pensjonistorganisasjonene. Vi har årlige drøftingsmøter om både statsbudsjett og andre saker som har betydning for pensjonistene. Jeg kan nevne trygdeoppgjøret, reguleringen av grunnbeløpet, som en av de sakene man har et samarbeid om. Jeg registrerer, og har over flere år registrert, at det ikke er alle landsdekkende organisasjoner som ønsker å være en del av SAKO-samarbeidet. Når jeg har fått tilbakemeldinger fra flere organisasjoner om at man ønsker å delta, synes jeg det er viktig at man imøtekommer det. Jeg ser det som svært uproblematisk at man slipper flere organisasjoner til for å komme med sitt syn i de foraene som er opprettet for å komme med de synene, sånn at flere av pensjonistenes interesser blir ivaretatt, hørt og brakt frem til statsråden. Jeg synes det er en styrke. Det er å legge til rette for mer åpent demokrati, det er å legge til rette for at flere får muligheten til å komme med sine synspunkter. Det er en holdning jeg sto for i opposisjon. Derfor er jeg glad for at jeg også kan gjennomføre det i posisjon.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Nei, det er ikke av mistro til Pensjonistforbundet. Gjennom SAKO-samarbeidet representerer Pensjonistforbundet i dag følgende organisasjoner når det gjelder pensjonister: Telepensjonistenes Landsforbund, Jernbanepensjonistenes Forbund, Politiets Pensjonistforbund, Statens vegvesens pensjonistforbund, Postens Pensjonistforbund, Fagforbundets pensjonistutvalg og LO Stats pensjonistutvalg. De blir representert gjennom Pensjonistforbundet. Så er det andre organisasjoner som sier til meg at de vet også at de kan bli med i SAKO-samarbeidet og bli ivaretatt, men at det da er Pensjonistforbundet som må være budbringer i deres rolle i drøftingsmøtene. De ønsker å være en selvstendig aktør og være budbringer for det som de er opptatt av, overfor sine pensjonister. Det tar jeg på alvor, og jeg klarer ikke i min villeste fantasi å dreie det dit hen at det skulle være noen mistillit til Pensjonistforbundet å slippe til flere, slik at flere aktører skal få muligheten til å komme med sitt syn for å ivareta sine pensjonister på en god måte.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Vi snakker ikke om mange små forbund, vi snakker her om landsdekkende organisasjoner, bare så det er klart og tydelig. Så er det sånn at vi, som representanten sier, har varslet om dette i et brev den 26. mars, og at vi i løpet av høsten vil sette oss ned og få utformet hvordan drøftingsmøtene skal skje fra og med neste år. Så tror jeg representanten kan føle seg trygg på at både jeg og de som allerede er med i drøftingene, ønsker å ha både ryddige og gode drøftinger og drøftingsmøter, og vi vil legge til rette for at vi får gode, forutsigbare og trygge rammer for det. Hele intensjonen er ikke en mistillit mot noen, men rett og slett å slippe flere til, sånn at flere av pensjonistenes synspunkter blir brakt inn for meg som statsråd.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Jeg er enig med representanten Trettebergstuen i at det er viktig å ta de useriøse aktørene i norsk arbeidsliv. Det fremgår også klart og tydelig i regjeringsplattformen at vi ønsker å skru korken og skruen strammere til for de useriøse, målrette arbeidet mot dem som er useriøse og heie frem de seriøse. Det skal lønne seg å være seriøs i norsk arbeidsliv. Så vil jeg få lov til å si at det i all hovedsak er sånn at vi har et seriøst, anstendig arbeidsliv i Norge. Det fremkom også av den siste stortingsmeldingen som den forrige regjeringen la frem. Men så ønsker vi også økt innsats mot bestemte bransjer. Transportbransjen er en av de bransjene vi jobber med nå. Der har vi nå sammen med partene i arbeidslivet blitt enig om at en bransjetilnærming er en fornuftig måte å innrette arbeidet på. Også Arbeidstilsynet følger opp det – i sin plan for 2013–2016 har de den bransjevise tilnærmingen. Vi har også blitt enig med partene i arbeidslivet om at vi må finne ut hvordan situasjonen helt konkret er. Hva er det som kan og må gjøres for å ta de useriøse? Det er to områder innenfor transportsektoren vi ser spesielt på, hvor vi ser at det er en stor utfordring. Det gjelder innenfor lastebilnæringen, altså godstransporten, og det gjelder turbilnæringen, og det er et arbeid som vi skal ferdigstille i løpet av dette året. Jeg mener at det ikke er å svikte arbeidet når vi har blitt enig med partene i arbeidslivet om et løp. Da forholder man seg til det løpet man har blitt enig om, foretar den utsjekking og ikke minst henter inn den kunnskap som skal til, for å treffe de riktige beslutningene. Når det er gjort, vil det som representanten tar opp som spørsmål, om man skal innføre regionalt verneombud, være et av de temaene som da vil bli vurdert. Så vil regjeringen etter at det arbeidet er ferdig, komme tilbake med sin vurdering, sin anbefaling og sin konklusjon på akkurat det spørsmålet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Når det gjelder de ulike tiltakene, vil jeg avvente med å kommentere dem til vi har innhentet den kunnskapen som er. Vi følger den fremdriften som også den forrige regjeringen la til grunn for bransjeprogrammet – den avtalen og det vi har blitt enige med partene om. Så er jeg opptatt av at vi også skal treffe raske og riktige beslutninger og ha tiltak mot de useriøse. Derfor har vi innkalt partene i arbeidslivet til et møte den 10. juni i Arbeidslivs- og pensjonspolitisk råd. Jeg kunne gjerne ha ønsket at det møtet hadde blitt avholdt tidligere. De tidligere datoene som jeg har skissert for et slikt møte, har dessverre ikke latt seg gjennomføre for alle partene, nettopp på grunn av at vi står midt oppe i et lønnsoppgjør.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
La meg si det slik at jeg er ikke så opptatt av at man skal ha store planer, det har jeg sagt fra denne talerstolen tidligere. Jeg er heller ikke opptatt av at det er antallet planer som er det viktigste for resultatene. Det som er det viktigste, er hvilke tiltak man treffer for å ta de useriøse. Det er tiltak som må utvikles kontinuerlig i forhold til hvordan vi ser at problematikken utbrer seg. Jeg tar signalene fra Økokrim på dypeste alvor. Dette vil komme til Stortinget gjennom ulike saker. I den sektoren vi her snakker om, er det blant de ti tiltakene to som ligger under mitt departement. En del ligger under Justisdepartementet, og jeg vet at Justisdepartementet jobber med dem. Vi følger opp – det er vi i full gang med – Arbeidstilsynet, som har hatt dette som ett av satsingsområdene. I tillegg jobber Samferdselsdepartementet med kabotasjeproblematikken. Det ble sendt ut forslag på høring den 21. april. Der venter vi på tilbakemelding, og det blir fulgt opp av det departementet. Så det kommer fra ulike hold ulike saker til Stortinget.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
ILO-konvensjon 137 om havnearbeid ble vedtatt i 1973. Hovedformålet i ILO-konvensjonen – artiklene i denne – er å sikre havnearbeiderne regelmessig sysselsetting og inntekt. Det er det konvensjonen gjelder. Konvensjonen skal gjennomføre sine nasjonale lover og forskrifter, i den utstrekning det ikke er gjort i tariffavtaler eller på annen måte. I Norge er konvensjonens forpliktelser hensyntatt og ivaretatt gjennom rammeavtalen mellom LO, Transportarbeiderforbundet, og NHO, Logistikk og Transport. Sikring av minstelønn er også – som i andre bransjer når det gjelder lønnsnivå – ivaretatt gjennom partssamarbeid og tariffavtaler. Jeg tror det er klokt, riktig og fornuftig at vi som myndigheter ikke blander oss inn i tariffavtalen. En fastsetting av dette skjer i samarbeid med partene – partene håndterer det. Jeg er veldig godt kjent med at det pågår mange konflikter samtidig blant havnearbeiderne og i havnebransjen. Men ingen av de konfliktene, har jeg registrert, handler om det som representanten Serigstad Valen tar opp i sitt spørsmål, om lønnsnivå. Jeg vil også understreke at i helgen ble partene enige om en ny avtale for hvordan man skal organisere havnearbeidere for to nye år. Så jeg forholder meg til den avtalen som er gjort, og så er jeg opptatt av at man skal ivareta organisasjonsfrihet på en god måte. Det er allerede ivaretatt på en god måte gjennom norsk rett, og det er viktig at vi praktiserer norsk rett på en god og riktig måte.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-05-14:
Konflikten i Risavika havn er en konflikt om, som representanten peker på, hvorvidt en skal inngå tariffavtaler. Det er et spørsmål som ligger til partene. Jeg synes det blir svært uryddig hvis en statsråd, myndighetene, skal gå inn og diktere partene med tanke på hvordan de skal håndtere det som er lagt til partene å håndtere. Det er noe som partene må rydde opp i, det ligger hos partene. I den forbindelse har vi sagt at både Arbeidsretten og Riksmekleren er til partenes disposisjon. Sympatistreiken i Tromsø og Mosjøen havn følges av meg og departementet for å vurdere om det truer liv og helse, på samme måte som alle andre streiker. Utover det har staten, ut fra den måten vi har organisert dette på, ingen annen rolle.