Kristin Clemet (Høyre), 2003-11-21:
Det er riktig, som representanten Bekkemellem Orheim sier i sin interpellasjon, at norske elevers leseferdigheter ikke ligger på et ønsket nivå. Dette er bekymringsfullt bl.a. fordi man vet at lesing også er en viktig forutsetning for læring i andre fag. Innsamling av resultater på 3. årstrinn viser at elever leser dårligere nå enn før 1994, altså før Reform 97. Både nasjonale kartlegginger og internasjonale undersøkelser som PISA og PIRLS viser at norske elever har for dårlige leseferdigheter og lesestrategier. Norske elever går sjeldnere på bibliotek og leser mindre enn elever i land det er naturlig å sammenligne oss med, f.eks. Finland og Sverige. Norske gutters leseferdigheter og lesevaner er særlig bekymringsfullt. I Norge er det stor spredning i resultatene både mellom elever og mellom klasser. Vi greier ikke på samme måte som i andre land å «trekke opp» de svakeste leserne. Undersøkelsene viser videre at ca. 20 pst. av elevene faller under det forskere kaller en kritisk grense. Dette betyr ikke at alle disse elevene overhodet ikke kan lese og skrive, men noen av dem har så dårlige ferdigheter at de vil ha problemer med å greie seg i dagliglivet, i et samfunn som stiller stadig høyere krav til leseferdigheter. Forskere omtaler altså nesten en femtedel av dem som går ut av grunnskolen, som funksjonelle analfabeter. Flere regjeringer på 1990-tallet har vært opptatt av kartlegging av norske elevers leseferdigheter. Det er vel og bra. Vi har vært opptatt ikke bare av å kartlegge, men også av å sette i gang nye tiltak. Og la meg nevne noen. I den nye rammeplanen for allmennlærerutdanningen er det nå utviklet en obligatorisk studieenhet om læringsstrategier i grunnleggende lese- og skriveopplæring. Alle allmennlærerstudenter skal også tilbys et tverrfaglig emne med tittelen «Biblioteket som læringsarena». På oppdrag fra departementet er det ved flere universiteter og høyskoler utviklet moduler for etter- og videreutdanning for lærere for å øke kompetansen i begynneropplæringen og i den videre leseopplæringen. I inneværende år har lærere dessuten fått mulighet for å få stipend for studier opp til 60 studiepoeng i norsk med vekt på lesing og skriving. Studiene kan gjennomføres både som hel- og deltidsstudier. På Verdens bokdag 23. april lanserte Regjeringen dessuten tiltaksplanen «Gi rom for lesing», en strategi for stimulering av leselyst og leseferdigheter som skal strekke seg fra 2003 til 2007. Planen inneholder hele 35 ulike tiltak, og planen er dynamisk i den forstand at den kan suppleres og endres, og det kan tilføres nye tiltak etter hvert som andre kvitteres ut. Jeg skal nevne noen av tiltakene. Det er over tre år bevilget 20 mill. kr årlig til kompetanseutvikling i bruk av skolebibliotek og stimulering av leselyst. I tillegg kommer midler fra Kultur- og kirkedepartementet og Den kulturelle skolesekken til formidling av litteratur. Dette utgjør samlet ca. 100 mill. kr i treårsperioden. I tillegg kommer stipendordningen, som jeg nevnte, i norsk for lærere. Det skal dessuten etableres et nasjonalt senter for leseopplæring ved Senter for leseforsking i Stavanger. Departementet har hatt de første innledende møtene med Senter for leseforsking og Høgskolen i Stavanger om denne etableringen, og den skal skje fra 1. januar 2004. Alle skoler skal lage en plan for leseopplæring og lesing for alle årstrinn. I tillegg skal det etableres et nasjonalt kvalitetsvurderingssystem. En rekke fagmiljøer arbeider nå med nasjonale prøver, bl.a. i lesing. Prøvene skal tas i bruk fra og med våren 2004 og skal være et redskap for den enkelte skole og skoleeier til å arbeide med kvalitetssikring av opplæringstilbudet. Et godt vurderingssystem er viktig for alle elever, også de gruppene som står i fare for å ikke nå målene med opplæringen. Nettstedet, skoleporten.no, som det nye læringssenteret vil få ansvar for, vil være et virkemiddel som kan støtte opp under skoleeiers arbeid med lokal kvalitetsutvikling og sikring av opplæringstilbudet til den enkelte. Alle disse tiltakene som jeg her har nevnt, viser at Regjeringen er opptatt av å bedre alle elevers leseferdigheter, og at vi er spesielt opptatt av å tilrettelegge tilbudet for elever med lese- og skrivevansker. Jeg vil også nevne at det er utviklet kartleggingsprøver i leseferdighet på ulike trinn. I tillegg er det utviklet et materiell for tidlig registrering av språkvansker til bruk i barnehager og helsestasjoner, det såkalte TRAS-materiellet, fordi tidlig registrering og intervensjon er viktig. Erfaringer viser at når elever i risikosonen fanges opp på et tidlig tidspunkt, vil mange av dem komme ut av risikosonen noen år senere. Både det kartleggingsmateriellet som vi allerede har, og de nasjonale prøvene som skal utvikles, eller som er under utvikling, skal bidra til å fange opp elever med problemer. Målet er forebygging av vansker, og at et tilrettelagt tilbud skal kunne iverksettes på et tidligst mulig tidspunkt. Språkstimulering og leseforberedende tiltak i førskolealder står her sentralt. Engasjerte lærere med høy kompetanse vil være avgjørende i dette arbeidet, og jeg vil også understreke foreldrenes rolle, slik også representanten Bekkemellem Orheim gjorde, som gode lesemodeller og deres betydning for å bidra til stimulering av leselyst. Men vi må være klar over at det alltid vil være noen få elever med store lærevansker og dysleksi. Målet er at denne gruppen blir minst mulig, og at de dette gjelder, får god hjelp og støtte gjennom hele opplæringsløpet, også når de blir studenter. I størst mulig grad må vanskene avhjelpes tidlig. Noe kan det også kompenseres for gjennom tilrettelagte hjelpemidler og et tilpasset opplæringstilbud. Som kjent leverte Kvalitetsutvalget i juni sin rapport «I første rekke». Utvalget legger stor vekt på det de kaller basiskompetanse i lesing, skriving, regning og engelsk. Det har vært gjennomført en grundig høring av utredningen. Høringsfristen var 15. oktober. Departementet arbeider for tiden med en gjennomgang av høringsuttalelsene, og på bakgrunn av bl.a. dette, og også på bakgrunn av evalueringen av Reform 97 vil vi legge frem en melding til Stortinget i vårsesjonen. Jeg kan forsikre representanten Bekkemellem Orheim om at tilpasset opplæring for elever med særskilte behov, herunder også lese- og skrivevansker, vil få bred omtale i meldingen. Jeg er opptatt av at vi skal ha en inkluderende skole for alle, en skole der alle elever sikres tilpasset og tilrettelagt opplæring på bakgrunn av sine individuelle behov.