Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Den offentlige fellesskolen er selve kjernen i den norske velferdsmodellen. Det er en viktig arena der alle barn kan møte hverandre. Barn møter andre som er lik en selv, og ikke minst de som har ulik oppvekst og kulturell bakgrunn. Vi politikere kan ikke vedta et samfunn som bygger på trygghet og toleranse, vi kan ikke vedta forståelse og inkludering. Vi er nødt til å tilrettelegge for et samfunn som gjennom samhandling og erfaring vil gi muligheter til å skape dette. Selv om vi kommer fra ulike hjem, fra ulike kulturer, og har ganske forskjellig erfaringsbakgrunn eller ulik hudfarge, er vi alle sammen ganske like. Alle ønsker det samme. Vi ønsker læring, toleranse, forståelse, trygghet og inkludering. I et samfunn som blir mer og mer fragmentert, og som det er vanskelig for mange å få en sammenheng i og føle en tilhørighet i, er det enda viktigere enn tidligere å hegne om den fellesskolen som ungene våre går sammen på. Den forståelsen og lærdommen som datteren min får ved å gå sammen med venninner fra Marokko og Kina, kan aldri tilegnes gjennom boklig lærdom. Det er viktig at vi ikke utvikler et samfunn der de som er like, går sammen. Det vil bidra til et samfunn som vil skape større forskjeller. Dette mener SV, men vi er ikke alene. Forskere og forskning på dette området – og erfaring – viser akkurat det samme. Den offentlige fellesskolen er i vårt samfunn det eneste stedet der alle ungene våre møtes og går sammen. Jeg er glad for at vi nå i dag vedtar en ny privatskolelov, som en gang for alle forhåpentligvis begraver Kristin Clemets privatskolelov. Loven som vedtas i dag, avløser den såkalte frysloven, som Regjeringen satte i gang umiddelbart etter at den kom i posisjon. Hadde vi ikke gjort dette, ville det blitt etablert rundt 22 000 nye skoleplasser, de fleste innenfor videregående opplæring, i kommersielle skoler. Samtidig ville dette ha skjedd i de største sentrumsområdene våre. Dette ville endret skolestrukturen vår dramatisk. Veldig mange skoler ville ha blitt tvunget til å legge ned, og mange linjer ville ha blitt tvunget til å legge ned. Disse linjene ville stort sett vært innenfor yrkesfaglig opplæring, fordi det er disse som koster mest, og fordi det var fylkene våre som skulle betalt for disse privatskolene, som den tidligere regjeringen skulle gjennomføre. Det er vel egentlig ikke nødvendig å si det, men for ordens skyld: Disse skolene, som en kan omtale som kommersielle skoler, får ikke mulighet til å starte opp med den loven som i dag vedtas i Odelstinget. Fra i dag av heter den lov om private skoler med rett til statstilskot, privatskoleloven. Vi har valgt å gå tilbake til den gamle betegnelsen, fordi friskoler ikke er en god betegnelse på denne type skoler. Ny privatskolelov innebærer en innstramming i utbredelsen av nye privatskoler med rett til statstilskudd som ikke driver sin virksomhet på religiøst grunnlag eller etter en anerkjent pedagogisk retning. Samtidig har vi tatt hensyn til eksisterende skoler og elever ved disse skolene. Det innføres nå krav til grunnlag for å kunne søke om oppstart av en privatskole. Det vil være en mye smalere vei for å kunne bli godkjent. Dette er en lov som begrenser skoler med paralleller i det offentlige. Den nye privatskoleloven er ikke lenger en rettighetslov. Selv om man oppfyller kriteriene, er det ikke en selvfølge at man får starte opp, men skoler kan godkjennes etter en samlet vurdering. Vurderingen skal legge vekt på bl.a. den offentlige skolestrukturen, og vertskommunene og fylkeskommunene skal kunne komme med sin mening. SV vil understreke at det vil bli en helhetlig vurdering av skolene, selv om de oppfyller inngangskriteriene. I denne loven står Barnekonvensjonen veldig sterkt – dette fordi vi har en lov som setter ungene våre i sentrum, en lov som fokuserer på kvalitet, en lov som skal sikre at ungene våre går på en god skole – en skole som gjør dem godt. De skoler som er i drift i dag etter friskoleloven, får fortsette selv om de ikke oppfyller de foreslåtte kravene til grunnlag i dag. Denne loven viser at Stortinget igjen tar ansvar for ungene våre. Vi vektlegger kvalitet og sikrer at ungene våre får en utdanning med god kvalitet og godt innhold, en skole som stimulerer til læring og til kreativitet. En god skole er avgjørende viktig for oppveksten til ungene våre. Denne loven legger også til grunn de prinsipper som denne regjeringen hegner om: Tidlig innsats for livslang læring. Vi ønsker, som jeg har sagt tidligere, å være med på å ta ansvar for oppveksten til ungene våre. SV er glad for at Regjeringen begrenser privatskolene. Flere privatskoler hever ikke kvaliteten, de er heller en fare for det motsatte. Når jeg viser til internasjonale undersøkelser og ser på land som vi liker å sammenlikne oss med, bl.a. våre naboland, ser man konsekvensene. Finland, f.eks., som skårer høyt innenfor PISA-undersøkelsene, og som er et land som vi liker å sammenlikne oss med kvalitetsmessig, har så å si ikke privatskoler. Så kan vi gå til vårt andre naboland, Danmark, som har en veldig høy andel privatskoler. Danske politikere er nå bekymret over denne utviklingen, der man har fått en veldig segregert skole, der barn fra samme nasjon og med samme kulturelle bakgrunn går på én skole, mens andre barn går på en annen skole. Det har vært mye diskutert i Danmark hva dette vil gjøre med tanke på integreringen, og man er bekymret over dette. Denne utviklingen ønsker vi ikke i Norge. Samtidig har vi fått erfaringer med hensyn til hva som har skjedd i vårt tredje naboland, Sverige. Det har vært en dramatisk vekst i de frittstående skolene i Sverige. Det som skoleverket sier her, er at økt valgmulighet utgjør en risiko for elevenes kunnskaper. Man sier at på grunnlag av den erfaringen man har fått, er man veldig bekymret over den utviklingen som skjer innenfor de svenske skolene. Man sier også at konkurransen om elevene kan stimulere skolene, men den kan også redusere utdanningens kvalitet gjennom at man setter sammen utdanninger og lokale varianter som ikke er hva arbeidslivet eller høyskolene vil ha. Alle skoler forsøker å tiltrekke seg elever. Ofte prioriteres variasjon og et bredt tilbud på bekostning av kvalitet i Sverige. Dette sier Svenska Skolvärket. Jeg vil også takke Kristelig Folkeparti for gode forhandlinger og et godt resultat på de forhandlingene som vi har gjennomført. Vi får nå en lov som signaliserer en ny retning, og vi håper at gjennom dette samarbeidet med Kristelig Folkeparti har vi fått en lov som vil stå seg over valg. Etter denne debatten i dag og det som står i innstillingen, er jeg veldig bekymret over hva som vil skje innenfor Skole-Norge om Fremskrittspartiet og Høyre ved neste korsvei vil få makten. Dette vil føre til frislipp av private skoler, som vil komme til å endre hele den skolestrukturen som vi har i Norge i dag. Med Fremskrittspartiets og Høyres merknader i innstillingen og uttalelser i debatten i dag vil det virkelig bli «big business» å drive private skoler i Norge. Det mener jeg vil være en fare for kvaliteten i den offentlige skolen.