Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
I Dokument nr. 8:19 for 2007-2008 fra representantene Foss, Holmberg, Høie og Bretzeg fremmes forslag om en stortingsmelding om en helhetlig flyktning- og migrasjonspolitikk. I mitt svar av 19. desember i fjor viste jeg til at det pågående arbeidet med en stortingsmelding om arbeidsinnvandring samt prosessen fram mot Odelstingets behandling av forslaget til ny utlendingslov i seg selv ville gi grunnlag for drøftelse av flyktning- og migrasjonspolitiske spørsmål. Ny utlendingslov er gjenstand for behandling i Odelstinget senere i dag, og om kort tid oversendes meldingen om arbeidsinnvandring til Stortinget. Debattene på grunnlag av de ovennevnte sakene ønsker Regjeringen å videreføre ved å fokusere på de internasjonale migrasjons- og flyktningutfordringene Europa er midt oppe i, og hvordan vi kan bidra til å håndtere disse framover. Asyltallene i Europa har variert betydelig over tid. Selv om bl.a. Norge i noen år har registrert relativt få asylsøkere, ser tendensen nå ut til å ha snudd. Uansett asylankomster ser jeg det som sannsynlig at omfanget av migrasjon - både lovlig og ulovlig - vil holde seg på et høyt nivå i årene framover. Det er ikke alltid noe tydelig skille mellom flukt og migrasjon. De som søker mot Europa i dag, kan i mange tilfelle ha blandede motiver - ofte er det både behov for økt trygghet og ønske om et materielt bedre liv som ligger bak. Med i dette bildet hører den organiserte kriminaliteten gjennom menneskesmugling og menneskehandel. Det er på det rene at tragiske hendelser der flyktninger og migranter har satt livet på spill, ofte skyldes kynisk utnyttelse fra kriminelle. Jeg ser ingen enkle løsninger på disse komplekse utfordringene, men jeg ser nødvendigheten av en bred tilnærming og behovet for et godt forankret samarbeid mellom europeiske regjeringer. Det hører med i bildet at globale aspekter, som klimaendringer og konflikter, selvsagt også har innvirkning på den respons vi har til utfordringene. Det er et faktum at utvidelsene av EU, parallelt med at samarbeidet er styrket, gjør at EU i økende grad er en drivkraft i utviklingen av europeisk flyktning- og migrasjonspolitikk, og også i arbeidet med å knytte migrasjonspolitikk og utviklingspolitikk tettere sammen. EU består av våre naboland, og den migrasjons- og flyktningpolitikk som våre naboland utformer, ser vi effekter av, f.eks. gjennom antallet asylsøkere. Med unntak for Dublin-samarbeidet om hvilket land som har plikt til å behandle en asylsøknad, og Schengen-samarbeidet, har vi fra norsk side likevel få formelle berøringspunkter til denne del av EU-samarbeidet. Samtidig står vi overfor de samme utfordringene som våre naboer. Jeg anser at det nå er rett tid for å belyse utviklingen i Europa og responsen som europeiske regjeringer har til migrasjons- og flyktningutfordringer. Dette er i overensstemmelse med den tilråding komiteen har gitt Stortinget i sin innstilling. I arbeidet med å belyse utviklingen i Europa finner jeg det viktig å redegjøre for hva norsk deltakelse i f.eks. Schengen-samarbeidet gir oss av muligheter og begrensninger, og hvilke utfordringer vi står overfor som følge av de reformprosessene EU for tiden er inne i. Jeg tar derfor sikte på å fremme en stortingsmelding om norsk flyktning- og migrasjonspolitikk i et europeisk perspektiv.