Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2002-06-14:
For meg som lokalpolitiker har det vært interessant å arbeide med loven om valg til fylkesting og kommunestyrer. I de fleste kommuner opplever man at valgdeltakelsen går ned, politiske partier mister medlemmer, og lojaliteten til ett parti har ikke den samme forankring i folket som før. Da kan en undre seg: Er folk passive, ønsker de ikke å engasjere seg, har de mistet tilliten til det politiske systemet, eller er det blitt for komplisert? Skal vi lokke folk til valgurnene med skattefradrag, eller skal vi presse dem dit ved innføring av stemmeplikt? Kristelig Folkeparti er enig med Valglovutvalget i at slike virkemidler ikke kan skape et levende demokrati. Vi tror at et levende demokrati bl.a. skapes gjennom debatter – i en dialog mellom velgerne og engasjerte politikere. Befolkningen har engasjement, og den er opptatt av samfunnet rundt seg, men kommer det til uttrykk ved valgurnene? Kristelig Folkeparti synes det er positivt at valgdeltakelsen økte fra 75,8 pst. i 1993 til 78,3 pst. i 1997. Vi skulle likevel ønske at folks engasjement gjennom avisspalter og TV-kanaler, gjennom demonstrasjoner og underskriftskampanjer, i større grad ble kanalisert til folkevalgte og offentlig forvaltning. Der har vi som folkevalgte en nøkkelrolle, som bindeledd mellom folket og dem som styrer. Partier må, i motsetning til andre interesseorganisasjoner, ta ansvar for samfunnsutviklingen i sin helhet. Partiene må prioritere mellom mål og interesse, mellom hva slags samfunn en ønsker seg, og hvilke interessemotsetninger som står mot hverandre. En viktig endring som ligger i odelstingsproposisjonen, er at velgerne skal ha større innvirkning på personvalget. Det er positivt, og Kristelig Folkeparti har programfestet at vi vil arbeide for et mer levende demokrati som åpner for personlig politisk innflytelse for den enkelte borger. Det er viktig med en best mulig balanse mellom partienes interesse og velgerne. Derfor har vi gått inn for å forhåndskumulere kun fire–ti medlemmer. Valglovutvalget foreslo to, men etter vår vurdering vil dette skape problemer, særlig i større kommuner med mange representanter og mange heldagspolitikere. Kristelig Folkeparti går inn for 25 pst. stemmetillegg. Da tror vi på større velgerpåvirkning, og det synes vi er viktig. Erfaringer viser at når velgerne har hatt mulighet for å stryke navn på listene, har det slått negativt ut for kvinner, innvandrere og for ungdomskandidater. Dette ønsker ikke Kristelig Folkeparti å videreføre, og vi er glad for at komiteen har gått inn for å avskaffe denne ordningen. Kristelig Folkeparti vil understreke hvor viktig det er å sikre en god kjønnsfordeling på listeforslagene, slik at vi sikrer tillit og legitimitet. Kristelig Folkeparti er enig i at ordningen med slengerstemmer opprettholdes, en ordning som påvirker kandidatkåringen og dermed også mandatfordelingen mellom listene. Det er også i tråd med KS" anbefaling. Men dette temaet er utsatt til høstens behandling. Ved fylkestingsvalg støtter vi departementets anbefaling om at minst 8 pst. av velgerne må ha gitt sin kandidat en personstemme for at velgerne skal overstyre partiets rangering. Valglovutvalget foreslo 5 pst., men vi tror at det er for lavt. Ordningen vil bli evaluert og fulgt opp av departementet. Så er Kristelig Folkeparti opptatt av nominasjonsstøtten. Den kan integreres i partistøtten, men beholdes som en egen ordning. Når nominasjonsstøtten integreres i partistøtten er det viktig å sikre at alle distrikter innenfor et fylke får rimelig innflytelse på hvilke kandidater som skal representere partiet, og dermed sikre bredest mulig oppslutning om det listeforslaget som blir satt opp. Posten overtok ansvaret for forhåndsstemmegivningen ved stortingsvalget i 1997 – og det var positivt. Det sparte kommunene for mye arbeid, og samarbeidet med Posten fungerte strålende. 87 pst. av dem som forhåndsstemte, var positive til ordningen, og som nevnt tidligere fikk vi økt valgdeltakelse i 1997. Når Kristelig Folkeparti går inn for å tilbakeføre ansvaret fra Posten til kommunene, skyldes ikke det misnøye med hvordan Posten har utført sine oppgaver. Det skyldes strukturendringer i Posten. Vi har fått færre postkontor, vi har fått «postbutikker», servicekontor og lignende. Valg er et offentlig anliggende, og prinsippet om hemmelig valg må garanteres. Ikke alle Postens såkalte nye lokaler tilfredsstiller de krav som må innfris. Kommunene står selvfølgelig fritt til å samarbeide med Posten om de ønsker det. For Kristelig Folkeparti er det også viktig å sikre at velgere som har behov for hjelp i stemmelokalene av en tilstedeværende person, ikke blir utsatt for innflytelse eller kontroll. Derfor er det viktig med to personer til stede, og da vil jeg fokusere særlig på landpostbudene. Der må det være to, og jeg er glad for forslaget som ligger der når det gjelder dette. Kristelig Folkeparti tror at denne loven vil gi en rettferdig valgordning, og at velgerne får større innflytelse.