Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2004-10-21:
Først vil jeg takke saksordføreren for en ryddig prosess i komitearbeidet. Kristelig Folkeparti mener ansvaret for oppdragelse og opplæring av barn ligger hos foreldrene. Dette gir foreldrene rett til å velge innholdet i oppdragelsen. Det er statens oppgave å støtte foreldrene i dette arbeidet. Denne tenkning om foreldreansvar og foreldrerett har vært Kristelig Folkepartis utgangspunkt i utformingen av det norske skolesystemet. I den offentlige skolen har samarbeidet hjem-skole og en opplæring bygd på samfunnets verdigrunnlag stått sentralt for oss. Samtidig har vi kjempet for foreldrenes rett til å velge alternative skoler og for at disse skolene skal få statlig finansiering for å gjøre foreldreretten reell for alle foreldre uavhengig av økonomisk bakgrunn. Tenkningen om foreldreretten finner også gjenklang i internasjonale konvensjoner. Kristelig Folkeparti mener derfor det ikke er noen motsetning mellom å arbeide for en sterk offentlig skole og å sikre foreldrene rett til å velge en annen opplæring for sine barn, i tråd med egne idealer. Vi ser denne retten som en viktig demokratisk rett. Friskoleloven verner om minoritetenes rettigheter og er derfor en demokratisering av skolen. Odelstinget har tidligere vedtatt en friskolelov som legger vekt på innhold og kvalitet ved godkjennelse av grunnskoler. Dagens forslag til lov gjennomfører dette også for videregående opplæring. Når Kristelig Folkeparti støtter denne loven, er det i erkjennelse av at den gamle tilnærming basert på formål viser seg vanskelig å praktisere, spesielt begrepet ”faglig-pedagogisk alternativ”. Vi mener dessuten lovforslaget gir større rettssikkerhet og forutsigbarhet for foreldre og skoleeiere. For Kristelig Folkeparti er det en historisk sammenheng mellom dagens vedtak og den første kampen for en friskolelov. Det var bl.a. kampen for å gi statsstøtte til flere landbruksskoler på 1950-tallet som ledet fram til en tenkning om en egen friskolelov. Også i arbeidet med dagens lov har naturbruksskolene stilt oss overfor særskilte utfordringer. Flere av disse skolene driver en virksomhet som er svært spesialisert og i fremste rekke faglig sett. For Kristelig Folkeparti er det viktig å ta vare på mangfoldet i Friskole-Norge. I iveren etter å lage systemer og sikre rettigheter står vi i fare for å ødelegge for utdanningstilbud som det er bruk for i vårt samfunn, og som fyller et behov. Det er derfor viktig at de som i dag gir tilbud om opplæring, får lov til å fortsette med sin virksomhet. Vi tror mange av friskolene kan utvikle opplæringstilbud for nye utdanninger, mer tilpasset både den enkelte elev og arbeidslivets behov. Jeg er derfor glad for at også friskoleloven nå får en bestemmelse som åpner for å drive forsøk av pedagogisk eller organisatorisk art. Det er også viktig at friskolene får drive en virksomhet som gir spennende og moderne læringsmiljø for opplæringen. Friskolene skal derfor kunne drive virksomheter som er knyttet til opplæringen, uten at man lager egne rettssubjekter og unødvendig byråkrati. Dette gjelder f.eks. Gjennestad med gartnerutdanning og Val videregående skole med fiskeoppdrett. Friskolenes formål er å gi opplæring, og statstilskuddet skal gå til dette formålet. Det må kunne skje i et læringsmiljø som er moderne og realistisk for vedkommende virksomhet. Noen friskoler gir i dag tilbud til voksne elever som ikke har rett til videregående opplæring. I Kristelig Folkeparti ser vi behovet for en drøfting av voksnes opplæringsbehov sett i lys av endringene i arbeidslivet og samfunnet. Regjeringen varslet i St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring, en slik gjennomgang. Ut fra dette er det rimelig at friskoler får fortsette å gi opplæring til voksne uten rett og motta tilskudd med utgangspunkt i dagens elevomfang. Jeg er glad for at flertallet går inn for et eget vedtak som tydeliggjør dette. Begrepet «godkjenning» i vedtaket forstår vi som utbetalt tilskudd. Flere skoler vil dermed fortsette sin virksomhet, bl.a. Aglo videregående skole i Stjørdal. Det er imidlertid viktig å presisere at friskolene er pliktige til å prioritere elever med rett til videregående opplæring framfor elever uten rett. I arbeidet med lovforslaget har det kommet opp en diskusjon om grenseflatene mellom friskoleloven og fagskoleloven. Det er en samlet komite som ber departementet arbeide videre med dette og vurdere om all yrkesrettet utdanning utover videregående opplæring bør forankres i fagskoleloven. Kristelig Folkeparti går inn i denne debatten med sikte på å gi dagens skoler, som f.eks. kunstskoler og bibelskoler, fortsatt økonomisk sikkerhet for sin opplæring og å gjøre fagskolene i stand til å møte utfordringene i et moderne arbeidsliv. Med dette vil Kristelig Folkeparti stemme for innstillingen til komiteen.