Abid Raja (Venstre), 2021-05-04:
Det er fristende å starte på nytt, men jeg skal fortsette der jeg var. Jeg hadde akkurat snakket om markedssituasjonen, og at i en slik markedssituasjon må mediepolitikken bidra med forutsigbare rammer. Og redegjørelsen fortsetter slik: Vi skal legge til rette for en bærekraftig mediebransje, bl.a. gjennom et framtidsrettet, forutsigbart og treffsikkert statlig virkemiddelapparat. Denne regjeringen har tatt en rekke grep for å sikre norsk journalistisk innhold av høy kvalitet og et mangfold av utgivelser over hele landet på ulike plattformer i takt med digitaliseringen og utviklingen i mediemarkedet. Jeg vil nevne noen: Vi innførte, som første land i Europa, momsfritak for elektroniske nyhets- og aktualitetsmedier i 2016. Dette la til rette for at mediebransjen kunne sette inn det nødvendige digitale transformasjonsstøtet og er en medvirkende faktor til nordmenns vilje til å betale for digital nyhetsjournalistikk. I 2019 ble fritaket utvidet til også å gjelde elektroniske tidsskrifter og bøker, og med virkning fra 1. juli 2020 ble merverdiavgiftsfritaket for aviser utvidet til også å omfatte dybdejournalistikk. Vi gjorde produksjonstilskuddet, som er den største direkte mediestøtteordningen, plattformnøytralt i 2014. Dette var en helt nødvendig modernisering i tråd med den tiltakende digitaliseringen av nyhetsproduksjonen. Vi opprettet tilskuddsordningen for innovasjon og utvikling, som skal stimulere til redaksjonell, innholdsrettet innovasjon og utvikling hos nyhets- og aktualitetsmedier, i 2018. Vi har sikret kommersiell allmennkringkasting gjennom avtalen med TV 2. Avtalen er i internasjonal sammenheng unik. Avtalen forplikter TV 2 til å investere årlige beløp i nyheter, program for barn og unge samt norsk film- og tv-drama. Jeg er veldig glad i NRK, men avtalen sørger for at NRK møter sunn konkurranse. Og det er fint for oss alle at TV 2 har et sterkt nyhetsmiljø i Bergen med folk som kan se verden med litt andre øyne enn de som sitter plassert i Oslo-gryta. Regjeringen står for en betydelig økning i offentlig ressursbruk på mediefeltet. For budsjettåret 2021 er det bevilget i overkant av 7 mrd. kr til ulike medieformål. Dette inkluderer 6,35 mrd. kr til NRK og inntil 135 mill. kr til TV 2. Tar vi med verdien av momsfritaket for aviser og elektroniske nyhetstjenester, som er beregnet til 2,3 mrd. kr i 2021, viser det at Norge bruker store ressurser på å opprettholde og utvikle det norske mediemangfoldet. Jeg har ikke regnet på hvor mye staten i gjennomsnitt betaler av lønnen til norske journalister. Det er heller ikke interessant. Mediestøtten må betraktes som en helt nødvendig investering i demokratiets infrastruktur. I 2019 la vi fram mediestøttemeldingen, Mangfald og armlengds avstand – Mediepolitikk for ei ny tid. Den inneholdt en rekke anbefalinger som Stortinget i hovedsak sluttet seg til. Regjeringen har gjort et omfattende arbeid med mediestøtten, i tråd med anbefalingene i mediestøttemeldingen. Mange av de anbefalte tiltakene er nå gjennomført eller i ferd med å gjennomføres. La meg nevne noen: Stortinget vedtok i fjor mediestøtteloven, som trådte i kraft 1. januar 2021. Mediestøtteloven skal legge til rette for et mangfold av redaktørstyrte journalistiske medier over hele landet ved å bidra til forutsigbare økonomiske rammer for medienes virksomhet og en styrket uavhengighet i forvaltningen av mediestøtten. Mediestøtteloven lovfester en modell med fireårig styringssignal for mediestøtten, herunder også de økonomiske rammene for NRK. Grepet med fireårige styringssignaler gjør at alle medier som er avhengige av offentlig støtte, vet hvor mye staten vil bidra med de neste fire årene. Dette gir forutsigbarhet for mediene og gjør det mulig å planlegge. En tilleggsdimensjon er at regjeringen gjennom dette systemet hvert fjerde år vil legge fram en samlet vurdering av bruken av økonomiske virkemidler på mediefeltet. Dette gjør det mulig å se ulike tiltak i sammenheng og utforme en helhetlig mediepolitikk. Vi har lagt om finansieringsmodellen for NRK fra lisensfinansiering til finansiering over statsbudsjettet. Dette er en modernisering av Norge. Ved å finansiere over budsjettet har vi kunnet avvikle et omfattende administrativt apparat. NRK er en av landets viktigste institusjoner. De fireårige styringssignalene for NRKs økonomiske rammer gir selskapet økonomisk forutsigbarhet. I tillegg var vi opptatt av å unngå at NRK blir kasteball i de årlige budsjettforhandlingene på Stortinget. Dette er viktig for NRKs uavhengighet. Og jeg er glad for at finansieringen av NRK nå har en mer rettferdig sosial profil. Tidligere måtte hver husstand betale samme lisens, uavhengig av inntektsnivå og hvor mange som bodde i husstanden. Når betalingen for NRK skjer over skatteseddelen, er den gjenstand for omfordelingsmekanismene som ligger innebygget i skattesystemet. Vi styrker de lokale mediene gjennom omfordeling av pressestøtten. Covid-19 har som nevnt vært særlig krevende for lokalmediene. Da kommer det godt med at vi i fjor samtidig økte tilskuddet til lokalmedier. I 2020 økte vi bevilgningen til produksjonstilskuddet med 40 mill. kr og bevilget nær 358 mill. kr til ordningen. Av økningen på 40 mill. kr gikk 30 mill. kr til lokalavisene. I statsbudsjettet for 2021 videreføres bevilgningen til produksjonstilskuddet, og det bevilges i år nær 370 mill. kr fordelt på rundt 150 medier. Kulturdepartementet arbeider nå med å revidere produksjonstilskuddsordningen. Formålet er å sikre ytterligere treffsikkerhet i henhold til målene om mangfold og kvalitet i medier over hele landet. Vi ønsker også å se over regelverket slik at det blir enda bedre tilpasset digital publisering. Revisjonen av forskrift om produksjonstilskudd til nyhets- og aktualitetsmedier skal etter planen på høring i løpet av høsten 2021 og være virksom fra og med budsjettåret 2022. Den digitale transformasjonen er spesielt krevende for de minste mediene. Bevilgningen til tilskuddsordning for innovasjon og utvikling ble i 2020 økt fra 10 mill. kr til 20 mill. kr. Økningen blir videreført i 2021, og i år bevilges 21 mill. kr i innovasjonsstøtte, der over 40 pst. går til små, lokale medier. Vi fått vedtatt endringer i støtteordningen for lokale lyd- og bildemedier som innebærer at lokalradioer kan søke om driftsstøtte til digitalisering. Vi har også hevet støttetaket for å sikre at digitaliseringsprosjekter kan gjennomføres. Vi har lagt til rette for overgangen fra FM til digital radio. Det har medført at hele befolkningen har tilgang til et bredere tilbud av radiokanaler enn noen gang før. Vi har samtidig forlenget FM-konsesjonene for lokalradio med fem år, til og med 2026. Lokalradio er en viktig del av mediemangfoldet i Norge, og vi ser verdien av at de får nok tid til å gjennomføre teknologiskiftet. Her er det også viktig å ha i mente at lokalradioene er blant de medier som har blitt hardest rammet økonomisk under covid-19. Systemet med fireårige styringssignaler for de økonomiske virkemidlene på mediefeltet legger altså til rette for helhetlige løsninger. Vi ønsker å se bevilgningene til direkte mediestøtte, NRK og kommersiell allmennkringkasting i sammenheng fordi vi mener dette gir best mulig avkastning i form av mediemangfold. Regjeringen vil i budsjettproposisjonen for 2023 legge fram en samlet gjennomgang av de mediepolitiske målene og virkemidlene i lys av utviklingen i mediesektoren. Vi vil samtidig fremme forslag om størrelsen på de langsiktige, økonomiske rammene for mediestøtte i den kommende fireårsperioden fra 2023 til 2026, for både NRK og den øvrige mediestøtten. Til grunn for forslaget om fireårig styringssignal skal det ligge en bred omtale av de økonomiske forutsetningene for medievirksomhet i Norge. Covid-19-pandemien viste at vi er i stand til å håndtere det uforutsette, selv om vi bygger mer forutsigbarhet inn i systemet. Arbeidet med den mediepolitiske gjennomgangen er godt i gang. Vi vil vurdere NRKs bidrag til mediemangfoldet og virkning på konkurransen i mediemarkedet. Vi vil gjennomgå støtteordningene og vurdere om pengene bør fordeles annerledes, eller om det er behov for nye ordninger. Vi vil også vurdere om staten skal videreføre en avtale med en kommersiell allmennkringkaster når den nåværende avtalen utløper i 2023. Vi er i dialog med medienes organisasjoner om hvordan de tror økonomi og brukertall vil utvikle seg. Vi har bedt NRK beskrive hvordan teknologiske endringer, nye mediebruksvaner og ikke minst den globale kampen om nordmenns tid og oppmerksomhet påvirker NRKs konkurransesituasjon. Dette gjør vi for å ha best mulig beslutningsgrunnlag for de økonomiske rammene for NRK i den nye perioden. Til høsten vil vi dessuten legge NRK-plakaten, som beskriver NRKs allmennkringkastingsoppdrag, ut på åpen høring. Dette er et omfattende arbeid, men på denne måten sikrer vi et best mulig grunnlag for en faktabasert debatt om den framtidige mediepolitikken. Denne redegjørelsen viser at regjeringen tar mediepolitikken på det dypeste alvor. Vi ønsker å sikre at vi også i framtiden har et mangfold av nyhetsproduksjon over hele landet, levert av sterke, uavhengige medievirksomheter. Og vi ønsker en levende offentlig samtale mellom informerte borgere som engasjerer seg i demokratiet. Gjennom det mediepolitiske arbeidet vi har gjort, gjør og skal gjøre videre framover, og gjennom arbeidet mediesektoren selv utrettelig legger ned hver dag, er vi tross alt godt rustet til å møte framtiden. Vi viser vei i arbeidet med å fremme ytringsfrihet, pressefrihet og mediemangfoldet. Det må vi fortsette å gjøre. Med dette vil jeg takke for oppmerksomheten og ser fram til en god debatt om to dager.