Vidar Helgesen (Høyre), 2017-12-13:
La meg først få takke komiteen for arbeidet, og ikke minst få takke Venstre og Kristelig Folkeparti for et godt forlik om budsjettet. Regjeringen, Venstre og Kristelig Folkeparti har gjennom forlikene om budsjettet år for år forsterket klima- og miljøpolitikken. Vi har kraftfullt redusert gapet som vi arvet, for å nå 2020-målet for innenlandske utslipp. Og vi har introdusert nye mål og vedtak i både budsjetter og andre sammenhenger med langsiktig effekt som gjør at 2030-strategien i klimameldingen viser at vi kan ta oss til klimamålet for 2030. Vi følger opp målsettingene med en rekke gode tiltak: stor satsing på kollektivtransport og bymiljøavtaler, betydelige elbilfordeler og økt bruk av avansert biodrivstoff, mer midler til energi- og klimateknologi, tiltak i skog for økt tilvekst og CO 2 -opptak her hjemme og bevaring av regnskog ute, og vi arbeider videre internasjonalt for utslippskutt globalt. Neste år blir kanskje det viktigste å bidra til å få på plass mekanismen for ambisjonsøkning under Parisavtalen, slik at ambisjonene kan gå opp i global klimapolitikk fra 2020. Det er nødvendig for å nå 2-gradersmålet. Det er enda mer nødvendig hvis vi skal nå 1,5-gradsambisjonen. En av våre viktigste oppgaver er å ruste norsk økonomi og næringsliv for en lavutslippsfremtid og en grønn omstilling. Vi trenger grønnere vekst, og vi trenger grønnere arbeidsplasser. Derfor la regjeringen sammen med budsjettet frem en strategi for grønn konkurransekraft som slår fast prinsipper for grønn konkurransekraft, og som fremmer en helhetlig politikk. Vi legger der også vekt på løpende samspill med næringslivet om de veikartene som svært mange bransjer har utarbeidet til lavutslippssamfunnet. Det er viktig i en tid med stadig raskere endringer at den dialogen og det samspillet er løpende. Det er viktig at vi har langsiktige og forutsigbare rammebetingelser for norsk næringsliv, særlig et avgiftssystem som gjør at det lønner seg å kutte utslipp. Derfor er det viktig når budsjettavtalen har en enighet om å øke avgiftene på utslipp av klimagasser til 500 kr per tonn CO 2 -ekvivalenter, at CO 2 -avgiften innrettes mer kostnadseffektivt ved å fjerne fritak og oppheve lave satser. Det er viktig at vi på denne måten styrker de økonomiske incentivene til å utvikle og ta i bruk lav- og nullutslippsløsninger. Det er også viktig at vi er enige om å fjerne maskinskatten. Det er viktig for å trekke investeringer til grønnere næringsliv, ikke minst det grønne datasenteret, som er verdens raskest voksende kraftkrevende næring. Vi har også innledet en ny satsing for å markedsføre og selge norske grønne løsninger og trekke grønne investeringer til Norge. Det er ikke bare i budsjettene det er viktig å gjøre de rette tingene. Det er viktig med grønne offentlige anbud som kan gjøre at mange av mulighetene på forsknings- og innovasjonssiden i budsjettene blir virkeliggjort, sånn som vi har sett med grønn skipsfart. Og det er viktig at vi ikke bare har avgifter som setter en pris på karbon, vi må også synliggjøre kostnaden av klimarisiko – både for offentlige og private investeringer er god informasjon om klimarisikoen nødvendig for å sikre lønnsomme investeringer. Derfor har vi satt ned et klimarisikoutvalg. Så må vi heller ikke glemme at i kampen mot klimaendringer er det viktigste vi gjør, å gi solide norske bidrag til effektive globale tiltak mot de globale klimaendringene. Globalt er det to hovedting som må gjøres. Vi må ha ren energi både til hus, hjem og varme, til industri og til transport. Og vi må ha mer bærekraftig skog- og jordbruk, som i dag er en gedigen kilde til utslipp. Mer enn en tredjedel av det vi trenger for å levere på Parisavtalen, ligger i bærekraftig skog- og jordbruk. Det er det ikke mange som er klar over. Her står det norske klima- og skoginitiativet i en særstilling. Jeg er glad for at den satsingen øker til nesten 3 mrd. kr. Vi legger også vekt på samspillet med private aktører for å mobilisere mer privat kapital internasjonalt. Der så vi også lovende ting på One Planet-toppmøtet i Paris i går. Også her hjemme sikrer vi naturen. Vi har styrket arbeidet for truet natur og truede arter i Norge betydelig de siste årene. Det er bevilget nær 1 500 mill. kr til skogvern på fire år, og det er mer enn de rød-grønne gjorde på åtte. Vi styrker arbeidet med økologiske grunnkart og arbeider med vannmiljøtiltak. Vi fortsetter den systematiske økningen og opptrappingen av satsingen mot marin forsøpling og spredning av mikroplast – kanskje verdens raskest økende miljøproblem – som krever offensiv politikk i Norge, men som ikke minst krever internasjonalt lederskap. Vi ser i budsjettforliket en ytterligere styrking av dette viktige arbeidet langs norskekysten. La meg igjen takke energi- og miljøkomiteen for godt arbeid. La meg også takke familie- og kulturkomiteen som behandlet budsjettet for kulturminnetiltak i går.