Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Det nyleg avhalde klimatoppmøtet i Durban i Sør Afrika gav ei avtale som hindra kollaps i internasjonalt klimaarbeid og gav grunn til – om enn svært, svært forsiktig – optimisme i klimaarbeidet. Arbeidet med å hindre ein auke i den globale gjennomsnittstemperaturen på meir enn 2 °C er den største utfordringa menneskeslekta står overfor no, og alle land vil måtte bidra i dette arbeidet dersom ein skal lukkast. Overgangen frå det fossile til det fornybare energisamfunnet er m.a. avhengig av ei målretta satsing på forsking og utvikling og ein sterk auke i produksjonen av fornybar energi, jf. den siste saka vi behandla i denne salen. Den raud-grøne regjeringa har satsa tungt langs begge desse aksane. I tillegg har regjeringa spelt ei offensiv rolle internasjonalt gjennom ei omfattande regnskogsatsing, ei aktiv deltaking i utforminga av system for det internasjonale klimaarbeidet og ikkje minst tydelege signal om vilje til å bidra til ein reduksjon av CO2-utsleppa, både heime og ute. Framlegget til statsbudsjett byggjer opp under den energi- og miljøpolitiske kursen den raud-grøne regjeringa har peika ut. Den offensive satsinga på fornybar energi, energiomlegging og teknologiutvikling held fram, sjølv innanfor eit nøkternt budsjett. Berre i løpet av det året vi er inne i, blei det realisert nær 1 TWh meir vasskraft. Det blei konsesjonsgjeve 1,3 TWh med vindkraft og til fjernvarmeprosjekt med potensial for energiproduksjon tilsvarande 1 TWh. Dette er store mengder energi, og i åra framover vil satsingane vere endå tyngre. For Senterpartiet har det heile tida vore viktig å peike på det potensialet som ligg nettopp i overgangen til ein grønare økonomi gjennom utvikling av teknologi og realisering av arbeidsplassar og aktivitet som følgje av det. Norsk petroleumsnæring er ikkje berre svært viktig for norsk økonomi og sysselsetjing, men òg eit glitrande døme på korleis ei bevisst strategisk satsing driv fram ny kunnskap og teknologi, og at sal av nettopp denne kunnskapen og teknologien i seg sjølv kan bli ei viktig næring. Vi må bruke eksempelet frå petroleumsnæringa og nokre av dei enorme inntektene som denne næringa gjev, til å halde fram med å lyfte fram ny teknologi gjennom ei strategisk satsing på ulike former for fornybar energi. Sidan nasjonalparkplanen no er fullført, vil fokuset på nytt vern i norsk naturforvalting i åra framover bli endra til eit fokus på korleis vi forvaltar verneområda våre. For det fyrste er det endå ein viktig jobb å gjere når det gjeld å utforme ei naturforvalting som tek omsyn til dei som lever og driv næring i område med vern. Vidare ligg det eit stort potensial i desse verneområda, og vi må søkje å leggje til rette for at dei som bur i desse områda, kan utvikle og utnytte nettopp det verdiskapingspotensialet. Vi må søkje å skape ein politikk som gjev naturforvaltinga større legitimitet, og som dermed i større grad gjer det mogleg for folk å sjå moglegheitene snarare enn avgrensingane i den naturforvaltinga vi har. Vidare har Stortinget i år vedteke eit rovdyrforlik, og det er etter Senterpartiet sitt syn svært positivt. For fyrste gong får vi ein rovdyrpolitikk som i alle fall har ei retning som i større grad tek omsyn til dei som bur og driv næring i område med rovdyr. Hurtigare skadeuttak, uttak av rovdyr som har unormal atferd, innføring av nødverje på hund og uttak av rovdyr som representerer eit skadepotensial i prioriterte beiteområde er eksempel på viktige element som alle parti i denne salen gav si tilslutning til, og det blir avgjerande viktig også i fortsetjinga å følgje opp desse tiltaka. Naturbevaring har ei rekkje element ved seg som eg ikkje får tid til å gå inn på i dette debattinnlegget, men det er fleire store satsingar som òg blir vidareførde i budsjettet som omhandlar Miljøverndepartementet. Så er det sånn at dagen i dag minner oss om dei utfordringane som vi har vêrmessig, med ekstrem nedbør, og større trykk på infrastruktur som følgje av klimaendringar er eit stort fokusområde i tida som kjem. Lat meg berre avslutningsvis få takke kollegaene i komiteen og sekretæren for ei ryddig og god handsaming av budsjettet.