Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-06-19:
Det virker som at regjeringspartiene har et abstrakt forhold til valget mellom skattekutt og velferd. Så sent som i kommuneøkonomidebatten på tirsdag hørte vi at høyresiden fortsatt snakker om dynamiske skatteeffekter. Men i virkelighetens verden ser vi at generelle skattekutt ikke er en spesielt virkningsfull resept for omstilling og vekst. Tvert imot er ledigheten nå over 4 pst. for første gang på over ti år. Når regjeringen har prioritert 12 mrd. kr i skattekutt så langt, betyr det at skole og eldreomsorg er prioritert ned. Pengene er brukt andre steder. Lokalaviser over hele landet melder om kutt i kommunene eller manglende evne til å følge opp alle de forventningene som Stortinget har til kommunene på en rekke områder. Det er veldig mye bra å si om norsk eldreomsorg, men bruk av tvangspysj, som er behørig omtalt tidligere i denne uken, er et symptom på at knappe budsjetter gjør at det mange steder er få ansatte på jobb med tid nok til å gi de eldre en verdig omsorg. Denne uken har vi også hørt at det er blitt 157 flere helsesøstre og annet helsepersonell i skolehelsetjenesten og på helsestasjonene. Det er veldig bra. Men det er bare én hake ved det hele: Da Stortinget satte av 180 mill. kr til dette formålet i budsjettet for 2014, forutsatte man jo at det skulle gi nærmere 300 helsesøstre. Det mangler altså 130 helsesøstre i forhold til Stortingets forutsetning. Det skyldes selvfølgelig at ansvarlige kommunepolitikere ikke vil ansette helsesøstre hvis det gjør at de må si opp helsefagarbeidere eller lærere. Derfor er det helt nødvendig å øremerke bevilgningene til skolehelsetjeneste og helsestasjoner, men ikke minst er det nødvendig å øke kommuneøkonomirammen betraktelig. Derfor foreslo Arbeiderpartiet 3,4 mrd. kr mer til kommunene i 2015. Derfor kommer vi også til å støtte en ekstrabevilgning på 1,2 mrd. kr i dag, som vil avhjelpe den mest akutte situasjonen. Men vi mener også at det er helt nødvendig å kompensere hele skattesvikten som kommunene kan få i år, sånn at vi ikke risikerer en gjentakelse av fjoråret, der kommunene fikk en inntektssvikt på 2 mrd. kr som de dro med seg inn i 2015 og sliter med å dekke inn. I år som i fjor er det en betydelig uenighet mellom regjeringen og KS om hvor stor skattesvikten vil bli. Fasiten vil vi ikke ha før i desember, men jeg vil minne om at regjeringen bommet grovt i fjor, og at det var KS som fikk rett. Nye anslag fra Statistisk sentralbyrå viser nå at årets svikt kan bli så stor som 2,8 mrd. kr, og det gir grunn til bekymring. Fortsatt har vi for øvrig ikke fått noen forklaring på hvorfor Fremskrittspartiet i opposisjon mente at man måtte kompensere skattesvikt i kommunene som et prinsipp, mens regjeringen mener at man ikke skal kompensere skattesvikt i kommunene som et prinsipp. Tidligere denne uken, også i dag, har vi hørt fra finansministeren at kommunene ikke trenger eiendomsskatt. Det utgjør i dag en inntekt på 10 mrd. kr. Et nærliggende spørsmål blir da: Hvorfor har Høyre–Fremskrittsparti-byrådet i Bergen gjeninnført eiendomsskatt? Er det fordi de liker å plage seg selv og bergenserne, eller er det tvert imot for å skjerme bergenserne for kutt i kommunale tjenester, når regjeringen ikke gir Bergen de pengene man trenger? Jeg er tilbøyelig til å være enig med finansministerens partifelle i Hadsel i Nordland, som sier: «Jeg er ikke enig med Siv. Kommunene får ikke nok.» Han mener at finansministeren har en urealistisk tilnærming til kommuneøkonomien, og slår fast det helt opplagte: Lavere skatt vil gi kutt i tjenestetilbudet. Det er trolig også årsaken til at Fremskrittsparti–Høyre-styrte kommuner ikke benytter seg av den muligheten de har til å kutte formuesskatten, som jo består av en statlig og en kommunal del. Jeg har for øvrig notert meg at regjeringen har sendt på høring forslag om endringer i eiendomsskatten på verk og bruk. Det er bra med en gjennomgang i regelverket, men det må ikke endres på en måte som svekker kommuneøkonomien ytterligere. For Hammerfest kommune sitter rådmannen nå og regner på hva dette betyr, og så langt ser det ut som at Hammerfest kommune kan tape 140 mill. kr bare på det høringsforslaget regjeringen har sendt ut. I tillegg er det også fare for at skattesvikten for Hammerfest kommunes del kan utgjøre 30 mill. kr. Så 170 mill. kr risikerer bare Hammerfest kommune å tape.