Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2013-06-06:
Barnehagen er til for ungene, men barnehagen er også til for arbeidslivet. Dette spenningsforholdet må vi være åpne og ærlige overfor, fordi det betinger en stor aktsomhet fra oss som politikere for å sikre at barnehagen blir et godt sted å være, og at ungenes hverdag ikke blir prisgitt helt andre hensyn, som f.eks. arbeidslivets premisser. Dette må være et grunnleggende hensyn i barnehagepolitikken. Det holder derfor ikke som flertallet innleder innstillingen med å si, at barnets beste skal tillegges vekt. Hva i all verden betyr det? Kristelig Folkeparti er glad for at vi nå endelig ser ut til å få en bred politisk enighet om et kvalitetsløft for barnehagen. Vi har vært gjennom en periode med rask utbygging. Det har vært en stor omveltning i barnehagepolitikken, men også for hverdagen til norske unger – og for hele det norske samfunnet egentlig – når vi har gått fra en situasjon der vi for 20 år siden hadde bare et lite mindretall av ettåringene i barnehage, til vi i dag har de fleste ettåringene i barnehage. Barnehagen har ikke i tilstrekkelig grad tatt inn over seg denne utviklingen. Kristelig Folkeparti mener derfor at nå er det på tide med et løft for kvaliteten for de minste ungene særskilt. Vi ser det kommer forskningsrapporter som tyder på at stresshormonet kortisol får en kraftig vekst hos mange unger den første tiden i barnehagen, og at dette varer lenger enn man ofte har trodd. Innpassing og tilvenning i barnehagen er derfor helt sentralt. Kristelig Folkeparti mener det bør vurderes å innføre en ny praksis med rett til fri fra jobb i forbindelse med barnehagestart i to uker istedenfor tre dager, og der ungen skal møtes av én og samme person hver dag de første ukene. Vi må ta de minste ungene på alvor i barnehagen. Jeg er forundret over at Kristelig Folkeparti står alene om å løfte opp dette viktige temaet. Vi har vært gjennom en omveltning de siste tjue årene – vi vet ikke hvor vi er om tjue år. Den utviklinga fortsetter, og samfunnets tenkning, bevissthet og forståelse om dette er i stadig utvikling. Det skal vi ha ydmykhet overfor, og derfor skal vi legge opp til en valgfrihet for småbarnsfamiliene, der de kan velge mellom ulike alternativ. Det er fortsatt mange foreldre som synes det er for tidlig å sende ettåringene i barnehagen. Vi står foran et kvalitetsløft. Men da er det viktig å definere: Hva er kvalitet? Innholdet i barnehagen skal ikke være at barnehagen først og fremst er en del av utdanningsløpet. Det skal heller først og fremst være at det forebygger problem senere i livet. Hovedfokuset i barnehagen skal være barndommens egenverdi med fokus på omsorg, lek, danning og utvikling. Jeg vil bemerke at det har vært en positiv endring i fokus siden forrige melding om barnehagen. Det vil jeg gi statsråden honnør for. Små unger trenger voksne – hele tiden. Bemanningsnorm er det viktigste tiltaket for å heve kvaliteten framover. Det er fint å høre representanten Stokkan-Grande si at man forutsetter at kommunen begynner med en gang å trappe opp bemanningen i tråd med denne bemanningsnormen. Men det er ikke veldig attraktivt å lyse ut en stilling der teksten i stillingsannonsen lyder som følger: «Tiltredelse 2020». «Snart» er veldig lenge i den rød-grønne barnehagepolitikken. Så vil jeg understreke betydningen av at vi ikke bare får en bemanningsnorm, men at den får en betydning i hverdagen, også når de ansatte er syke. Sykefravær må ikke være en unnskyldning for å unngå en bemanningsnorm. Så vil jeg si at et kvalitetsløft må innebære økt bemanning, mer fokus på de minste, flere pedagoger, færre dispensasjoner og flere opptak for å sikre bedre valgfrihet og fleksibilitet for barnefamiliene. Jeg vil komme tilbake til det øvrige i mitt neste innlegg. Jeg tar opp de forslagene som Kristelig Folkeparti har alene, og som de står sammen med andre om.