trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Det er nok rett at jeg kommer fra Midt-Norge. Den nærmeste byen er Mosjøen, som kan kalle seg byen midt i Norge, så Midt-Norge hører jeg nok til. Det er ingen tvil om at det i denne nasjonale transportplanen satses enda mer på regionene ute. For min egen regions del og for Nord-Norges del får vi en økt andel i denne nasjonale transportplanen, og det er veldig viktig og rett, siden man skal satse såpass mye på næringsutvikling, petroleumsaktivitet, reiseliv og den type ting videre. Det er også viktig å få på plass de avklaringene som skal til når det gjelder finansiering og planarbeid, for å kunne være med videre. Som representanten Myraune vet, har det vært mange omkamper om bompenger, og det har vært kamper knyttet til planprosesser som har gjort at man er forsinket med en del prosjekter. Men nå kommer man i gang med både Helgelandspakke og en rekke andre prosjekter som er viktig også for vår del av regionen.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Man viderefører de prosjektene som ligger inne i rentekompensasjonsordningen, slik at det er ingen som er inne, som blir tatt ut. I tillegg er det vel slik at det er bedre å få pengene direkte i hånda i stedet for å låne for å få realisert ting, og det er jo det regjeringen gjør når en legger inn ekstra bevilgning til fylkesveiene. Nå skulle Senterpartiet gjerne ha sett at denne bevilgningen hadde vært enda større, og det er en sak som det er viktig for oss å jobbe med framover.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Representanten Hareide snakket varmt om bl.a. bypolitikk, og mye av det kan vi nok sikkert enes om. Men en sak som Senterpartiet og Kristelig Folkeparti har stått sammen om ved veldig mange anledninger, er distriktspolitikken. Vi ser av innstillingen at Fremskrittspartiet mer eller mindre avvikler den. Jeg ser at distriktspolitikk er noe som virkelig kan få en blåmandag hvis vi får en blå-blå regjering. Kan Kristelig Folkeparti stå inne for en politikk som ikke ivaretar hele landet?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Det har vært en flott dag, og rammene rundt med bunadskledde folk som også har invitert ut til flott musikk, har vært staselige. Det er også en god dag for oss som representerer ulike fylker rundt om, og jeg har lyst til å knytte noen ord til hvor glade vi i Senterpartiet er for det som skjer – og skal skje – i Nordland. I Nordland prioriteres E6 sterkt. Vi klarer å legge fram Helgelandspakken, der man skal se drift, vedlikehold og investering i samme løsning, uten OPS. Så det går godt an. Dette handler mer om at vi får til gode løsninger. Det er en pakke fra fylkesgrensen mot Nord-Trøndelag og til Saltfjellet. Det er kjempeviktig. E6 Saltdal med kobling til Tjernfjellet kommer på plass. Oppstart av E6 ved Kråkmofjellet skal på plass, det blir vei rundt Ballangen, og vi skal videreføre det arbeidet som foregår på Hålogalandsbrua, som er et stort og nyskapende prosjekt for hele fylket. Arbeidet med rv. 80 inn til Bodø fortsetter. E10 fra Lofoten og Vesterålen til Ofoten foreslås som et prioritert prosjekt. Det er utrolig viktig. Ofotbanen opprustes, Nordlandsbanen får fjernstyring fra Mosjøen til Bodø. Vi ser også at det er viktig å styrke Nordlandsbanen når det gjelder malmtransport, med tanke på Rana Grubers engasjement. Saltenpendelen prioriteres videre. Det er bevilget penger til ny stasjon på Tverlandet, og vi får en konseptvalgutredning for elektrifisering av Nordlandsbanen. Det er kjempeviktig. Havner, farleder og innseilinger skal opprustes for 1,5 mrd. kr i Nordland – innseilingen til Bodø, Rana og Sandnessjøen i tillegg til mange farledstiltak. Fem fiskerihavner – Napp, Hovden, Røst, Andenes og Laukvik – er prioritert. Vi har også fått lagt inn en merknad om Ballstad i Vestvågøy med tanke på prosessen videre fram mot rullering, noe som kan gi muligheter for forsterking og utvikling også av den havnen. Lufthavnene på Stokka og Stokmarknes skal forlenges i 2014. Det skal bygges ny lufthavn på Hauan i Mo i Rana, og etter hvert også i Lofoten. Prosesser med hensyn til opprusting og overtakelse av lufthavnen i Bodø er det også lagt inn merknader om. Nordland er kommet meget godt ut i Nasjonal transportplan, og øker sin andel av investeringene. Jeg vil likevel peke på ett prosjekt som jeg er opptatt av at skal realiseres fram mot neste rullering, og det er tunnelene på E6 nordover mot Hamarøy. Som sagt: Jeg er svært tilfreds med nordlandsprofilen. Min uro er at hvis det kommer en blå-blå regjering til makten, som er så uenig om finansiering, kan det skape usikkerhet om gjennomføring av de viktige prosjektene som jeg nå har omtalt.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Det som er lagt fram, er en solid transportplan som ser hele landet, med differensierte løsninger som ivaretar de ulike regionenes behov. Det er en plan som tar næringslivets behov på alvor. I løpet av dagen har vi ikke fått noe svar på hvordan de blå-blå skal løse uenighetene om finansiering. Er det Fremskrittspartiets løsning eller Høyres løsning som blir resultatet? Med det mener jeg at det er mange prosjekter som kan stå i alvorlig fare. Når vi i tillegg vet at disse to partiene har gitt løfter om skattekutt i milliardkronersklassen, tror jeg prioriteringene blir veldig krevende på blå-blå side. Nei, politikk handler ikke om å love mest, men om å gjennomføre det en lover. Det har den rød-grønne regjeringen gjort i to transportplaner, og det skal den fortsette med å gjøre.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Jeg støtter saksordfører Langelands gode innlegg. Jeg skal ikke holde noe langt innlegg, jeg har bare lyst til å knytte noen få kommentarer til saken. Flere tar tog, og flere tog er i rute. Det er veldig bra. Senterpartiet er veldig glad for at NSB kjøper inn nye tog. Vi er også opptatt av at det fortsatt skal kjøpes inn flere togsett. Ikke minst er vi opptatt av at hele landet som har jernbanenett, skal få nyte godt av et forbedret tilbud. Det er litt forskjellige typer materiell på en del av banestrekningene, og ikke alt holder like god kvalitet. Jeg ser hva det gjør med lysten til å bruke tog når materiellet som er oppå skinnene, er bra. Derfor er det viktig at vi får forbedret tilbudet rundt omkring – på en rekke strekninger der det er pendling, og også på strekninger der man reiser langt. Det har blitt nesten trendy å reise med tog igjen. Det er veldig bra. I dagens debatt om Nasjonal transportplan sa regjeringspartiene mye om hva man ønsker å gjøre, også på togsiden. Det viser at vi ønsker å støtte dette og sørge for at det fortsatt skal være bra – godt – å reise med tog, enten du vil reise langt eller du vil reise kort. Jeg er også opptatt av en siste ting, nemlig at vi legger til rette for et forenklet billettsystem, og at vi gjør tilbudet tilgjengelig for alle. Det er viktig at alle har en valgmulighet til å benytte seg av denne typen transportsystem, enten du har dårlig syn eller du er handikappet på annet vis. Det må være mest mulig tilgjengelig, sånn at folk har muligheten til å velge. Jeg støtter det som ligger i innstillingen.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Senterpartiet vil understreke at Avinors samfunnsoppdrag er å eie, drive og utvikle et landsomfattende nett av lufthavner og flysikringstjenester for sivil og militær sektor. Når jeg sier dette, er det fordi jeg er opptatt av at man fra Avinors side ikke skal spre virksomheten på så veldig mange andre områder enn det som er kjernevirksomheten. Det er òg meget viktig å understreke at den solidariske ordningen der overskuddet fra de bedriftsøkonomisk lønnsomme lufthavnene skal bidra til å drifte de lufthavnene som ikke går med overskudd, videreføres. Det er nettopp solidarisk å sikre at hele landet kan ha et finmasket nett av lufthavner til gode for landets befolkning. Senterpartiet er derfor positiv til en videre investering i lufthavner. Jeg kan nevne Stokka og Stokmarknes, at det planlegges videre når det gjelder ny lufthavn i Mo i Rana og i Hammerfest, og at avklaringen knyttet til ny lufthavn i Lofoten vil videreføres. Videre er det viktig at de mindre lufthavnene sikres en operativ standard som sikrer den viktige rollen de har; at den rollen ikke svekkes. For mange med meg er dette en del av det viktigste kollektivtilbudet vi har. Det sikrer at vi kan reise effektivt fra nord til sør og vice versa, også internt i landsdeler og regioner. Jeg har også et oppdrag som jeg har lyst til å nevne for Avinor. Det er at man må legge godt til rette for at kollektivtilbudet kan utvikles rundt lufthavnene. Det er viktig at man med hensyn til kollektivtilbudet får mest mulig sømløse reiser. I likhet med flere av de foregående talerne er også Senterpartiet positiv til at vi skal få på plass en enklere og mer effektiv tollavklaring for reisende i transfer på norske lufthavner. Til slutt: Senterpartiet slutter opp om den investeringsplanen som Avinor legger opp til, men ser at det er viktig at staten følger nøye med, sånn at de skisserte investeringene kan realiseres.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Som jeg sa: Det trengs en stor kriger eller en stor statskvinne for å løse en gordisk knute. Jeg er helt sikker på at dersom det blir som det ser ut nå, et klart borgerlig flertall, eller ikke-sosialistisk flertall, etter valget, vil dette løse seg. Men jeg innrømmer også, og det skulle bare mangle, at det er ulik holdning til bruken av brukerfinansiering mellom de fire partiene. Men det som representanten Bjørnflaten også sa i sitt innlegg, var at vi var så rykende uenige om OPS. Da vil jeg peke på mitt eget innlegg der jeg sa at OPS er en metode, ikke en finansieringsform. Det er en felles merknad mellom Knut Arild Hareide, Bård Hoksrud og Trond Helleland pluss de øvrige fra våre partier om OPS i innstillingen til Nasjonal transportplan. Det viser at vi faktisk er enige om metode, så må vi finne svaret på hvordan vi løser den gordiske knuten med finansering. Jeg er sikker på at når vi har vunnet valget og setter oss ned, skal vi klare det greit.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Det har jeg påpekt i mitt innlegg – av Alexander den store.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Det handlingsrommet finnes, og derfor er jeg veldig glad for at representanten Sortevik og jeg er sammen om et forslag der vi sier at en større andel av avkastningen av Statens pensjonsfond utland skal brukes til det Stortinget faktisk vedtok at det skulle brukes til, nemlig infrastruktur. Det er altså et stort handlingsrom for å øke bevilgningene innenfor transportsektoren, fordi Stortinget selv har sagt at når vi får så store petroleumsinntekter, må vi investere i framtiden – enten i skattelette for næringslivet, i forskning og utdanning, eller i infrastruktur. Hvis regjeringen Stoltenberg II hadde vært i nærheten av å følge opp det, kan det hende at både jeg og representanten Sortevik hadde vært litt mer fornøyd med tingenes tilstand. Men der har vi et stort handlingsrom, det må vi benytte. Det er jeg sikker på at vi skal bli enige om, og da kan vi også diskutere størrelsen på fondene våre.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Våre svenske kolleger tar som regel ikke feil, og derfor har de også styrt landet lenge. Men det er ulike innfallsvinkler til hvordan en ønsker å organisere samferdselssektoren. Det vi ser i Norge, er at vi har et stort behov for – et stort etterslep i – å få opp antall kilometer som blir bygd. OPS er etter vår mening en veldig god metode. Til klimaforliket: Det er jo synd at SV gjorde sitt beste for å forhindre at Fremskrittspartiet fikk lov til å være med i klimaforliket. Fremskrittspartiet leverte også mange gode forslag, men SV gjorde det til sin fanesak å sørge for at de ikke fikk bli med. Da er det litt synd i ettertid å anklage Fremskrittspartiet for å være det partiet som bryter et klimaforlik de ikke fikk være med på. Jeg har opplevd at Fremskrittspartiet har endret seg veldig – jeg satt i transportkomiteen sammen med Langeland for noen år siden også – og jeg mener at partiet har blitt betydelig mer positiv til både kollektivsatsing og jernbanesatsing enn de var for noen år siden. Så her går det i riktig retning – og med ny regjering går det enda bedre.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
I går hadde jeg den utsøkte glede å få være med på en førpremiere, nemlig å kjøre gjennom den nye tunnelen mellom Sokna og Ørgenvika, som skal åpne neste år. Det er et prosjekt jeg har jobbet med, også i Buskerud, siden midten av 1980-tallet, da statsråden og jeg holdt på i hver vår politiske ungdomsorganisasjon – noe som dessverre er nesten 30 år siden. Det tar fryktelig lang tid å planlegge en vei eller en jernbanestrekning i Norge, og statsråden selv svarer til Stortinget – og skriver også i NTP – at en bør halvere planleggingstiden. Hvilke konkrete grep vil statsråden ta – jeg ser at statsråden nå også er opptatt av at byråkratiet har vokst innenfor Vegvesenet og jernbanen, og vil gjøre noe med det, og det er jo flott etter åtte år å få den erkjennelsen – for å halvere en normal plantid fra ti til fem år?
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Det fine med å ha iPad tilgjengelig i salen er at en kan gå tilbake og sjekke litt i gamle innstillinger. Hvis en ser i den siste innstillingen, der de rød-grønne var i opposisjon, var det ett forslag det var enighet om blant de tre partiene. Nå er det altså 27 forslag som de fire – i alle fall tre av dem og mest sannsynlig også Venstre om de aller fleste – vil slutte opp om. Så forlanges det fra de rød-grønne i salen at her skal vi avlevere en samarbeidserklæring, der alt er spikret. Jeg hørte Audun Lysbakken i går snakke om at han skulle inn og forhandle Soria Moria III. Jeg tror han skal få slippe det, men han hadde klare krav, der han var uenig med dagens partnere i regjeringen. I oktober var det en klok mann – tror jeg det var mange som syntes her i salen – som sa følgende: Det er dårlig folkeskikk å skulle forhandle på forhånd. Man forhandler etter et valg, avhengig av det tyngdepunktet man har, sa Arbeiderpartiets partisekretær Raymond Johansen. Så unnskyld meg, det å forlange at det skal være en full enighet på alle områder før et valg, tror jeg ikke engang de rød-grønne selv tror på. Ellers hadde det jo blitt en ganske kjedelig valgkamp. Men det det er enighet om her – blant opposisjonen – er at vi faktisk har et ambisjonsnivå som er høyere enn dagens regjering. Alle partier ønsker å øke bevilgningene. Høyre ønsker å bruke en annen metode, nemlig OPS. Der har vi støtte av Kristelig Folkeparti, og vi har også fellesmerknader med Fremskrittspartiet om at OPS som metode kan være interessant. Så er det ulike oppfatninger av om en skal si ja eller nei til bompenger. Der vil da Raymond Johansens utsagn om styrken etter valget kunne komme inn og være med og bidra til en avklaring av det. Jeg må si det er interessant å høre de ulike innleggene på rød-grønn side. Jeg synes samferdselsministeren, som tross alt har størst makt på dette området, hadde et veldig balansert innlegg om OPS. Hun påpekte de fordelene OPS som metode hadde, i motsetning til Jens Stoltenberg, som hver gang han blir møtt med ønske om prosjektfinansiering eller prosjektorganisering – enten det er OPS eller andre ting – svarer som han gjorde i en spørretime i Stortinget her for noen år siden: Vi har prosjektfinansiering, vi finansierer alle prosjektene. Det er altså den tankegangen som er rådende i Arbeiderpartiet, og som dessverre har fått prege regjeringen for lenge. Liv Signe Navarsete, Magnhild Meltveit Kleppa og Marit Arnstad har alle tatt til orde for prosjektorganisering og prosjektfinansiering. De har ikke fått gjennomslag. De har fått noe usle småprosjekt som kalles prioriterte prosjekter i denne Nasjonal transportplan. Jeg skulle ønske i denne saken – og det er sjelden jeg ønsker det – at Senterpartiet i hvert fall ved de tre nevnte ministrene hadde fått større gjennomslag.
Trond Helleland (Høyre), 2013-06-18:
Det er veldig viktig at man nå kommer i gang med planarbeidet for å få en rask avklaring av hva man ønsker å gjøre – om det skal være tunnel eller bru. Det er også veldig viktig å se på den resterende delen av rv. 23, fram til Røyken rådhus, som var den nye veien. Jeg husker ikke hvor mange, men der er det fem–seks tunneler, som også vil få den økte belastningen dersom det blir ny og forbedret Oslofjordforbindelse. Ligger det inne i planene at man skal se på hele forbindelsen på rv. 23 fram til Røyken, eventuelt med påkobling av den nye Dagslett–Linnes, som blir firefeltsvei?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det vi også er enige om, er fond. I Fremskrittspartiet gleder vi oss over at både Høyre og Kristelig Folkeparti er enige med Fremskrittspartiet om en ordning med fond, der avkastningen skal brukes til samferdselsformål. Fortsatt er vi riktignok uenige om størrelsen. Poenget er at vi har en solid felles plattform og forståelse av at fond må til for å gi ekstra finansiering til utbygging av samferdsel. Så var det mer om den gordiske knuten. For nesten nøyaktig fire år siden, 16. juni 2009, sa representanten Øyvind Halleraker fra Høyre til Finansavisen at man vil få en periode med stort overskudd på oljeinntektene og avkastning på oljefondet forsiktig beregnet til 100 mrd. mer årlig om ti år. Akkumulert vil dette forsiktig beregnet gi 500 mrd. kr mer å bruke, og Høyre vil bruke det på høyhastighetstog. Finnes dette handlingsrommet også i 2013? Og hvordan vil Høyre bruke det?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
På komiteens mange reiser, ikke minst på høringen om NTP, var det ett tema som gikk igjen blant mange: manglende veivedlikehold, spesielt vedlikeholdsetterslepet på riks- og fylkesveiene. Særlig fylkeskommunene sier klart ifra om at dette klarer de ikke alene. Regjeringen har tydeligvis skjønt at en regning på 75 mrd. kr er tung å ta for fylkeskommunene. Målet for regjeringen er at forfallet reduseres i løpet av tiårsperioden. Staten gir mer penger, men fjerner ordningen med rentefrie lån. For mange fylker betyr det omtrent null i nettovirkning. Hvor mange år mener regjeringen at brukerne av fylkesveinettet skal vente på at vedlikeholdsetterslepet blir fjernet, og hvorfor er tildelingen av de nye midlene via rammene til fylkeskommunene bare 25 pst. de første fire årene av tiårsperioden? Mange lurer spesielt på hvorfor man – når behovet er så stort – skal få minst i starten.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Samtlige partier i salen er enige om det som også statsråden var inne på, nemlig behovet for å flytte godstransport fra land til sjø. Jeg er også helt enig med statsråden i at vi verken kan gi pålegg eller bruke tvangsmidler for å få det til, men vi kan ta vekk noen propper. Her er en fersk utfordring: Det er nettopp gjort en henvendelse fra fylkeskommunen i Hordaland angående transport med ferjen som går fra Bergen via Stavanger til Danmark. Der er det slik at det er kapasitet til å løfte trailere vekk fra veinettet, vekk fra E39. Transportørene vil, ferjeoperatøren vil, men dette stopper i problemer knyttet til avgift, altså det å kjøre ferje innenlands med hensyn til taxfree-ordninger og momsordninger for ferjeselskapet. Vil statsråden ta initiativ til å se nærmere på dette sammen med Finansdepartementet, slik at den ferjekapasiteten som finnes, kan utnyttes?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Takk for svaret. Dette gjelder ikke innenlandsferjer, så det gjelder ikke samferdselsministeren som har ansvaret for de ferjene. Det gjelder faktisk en utenriksferje som kjører innenriks på vei til utlandet. Der er poenget at ved å ta med trailere som kjører i Norge på E39 mellom Bergen og Stavanger på ferjen, flytter vi trailertransport – altså veitransport – over til sjøtransport. Da dukker det opp et avgiftsproblem når utenlandsferjen tar transportoppdrag innenlands. Det må vi kunne klare å løse, det er det som er proppen. Vi må klare å løse det avgiftsproblemet på en måte som gjør at både ferjeoperatør og de som skal bruke ferjetilbudet, kan leve med det. For øvrig er svaret med henvisning til samferdselsministeren et godt eksempel på hvorfor vi trenger et transportdepartement, og at det er helt feil å ha ansvar for sjøtransport i et fiskeridepartement. Fremskrittspartiet vil gjerne endre den løsningen, men i første omgang trenger vi hjelp til å fjerne en propp.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Sak nr. 10 har egen saksordfører – han står her. Saken gjelder Dokument 8:113 S. I denne debatten behandler vi Innst. 397 S om forslaget om nødvendig rassikring av E16 mellom Bergen og Voss. Det er et representantforslag fra en rekke representanter i Fremskrittspartiet. Alle partier med unntak av Fremskrittspartiet viser til behandlingen av Nasjonal transportplan. E16 mellom Bergen og Voss var stengt i tolv dager etter ras ved Stanghelletunnelen i april i år. Den 13. mai, knapt en måned etter, gikk det et nytt ras, denne gangen mellom Bolstadøyri og Evanger – nær et område som ble rassikret for ca. to år siden. Gjennom de senere år har det vært en rekke ras, men heldigvis uten skader eller tap av liv. Usikkerheten for brukerne er likevel stor, og kostnadskonsekvensene av stengt vei er også store. Tall fremskaffet av NRK Hordaland viser at det i perioden fra 2003 til mai 2013 er gått 201 ras på E16 mellom Bergen og Voss – 201 ras! Fremskrittspartiet mener at veien synes å fremstå som en vei der risiko for ras er kraftig undervurdert. I tillegg er E16 mellom Bergen og Voss en trafikkfarlig vei. I en rapport omtalt i Bergens Tidende i april i år, slår Statens vegvesen selv fast at standarden på veien mellom Arna og Voss er «et hav bak dagens krav». Veien har stor trafikk i forhold til kapasiteten den opprinnelig var bygget for. Vegvesenet sier bl.a. at det er få strekninger som er egnet for forbikjøring mellom Arna og Voss, og at veien dessverre er svinget og med skarpe kurver. Dette har gitt som resultat et høyt antall dødsulykker og en rekke alvorlige trafikkulykker. Vi har merket oss Statens vegvesens klare konklusjon: «Trafikksikkerheten og alle rasene gjør at vi sannsynligvis må legge veien i helt nye traseer.» Inntil ny vei er bygget mellom Bergen og Voss, er det nødvendig med omfattende rassikring og trafikksikring på denne veistrekningen. Så langt som mulig bør dette arbeidet samordnes. Vi har merket oss samferdselsministerens kommentarer til forslaget gitt i brev av 23. mai i år, og vi mener at det svaret underbygger behovet for vedtak som sikrer tilførsel av midler til nødvendig rassikring alt fra 2013, samt i ordinært budsjett for 2014 og i handlingsplanens første del, 2014–2017. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i Innst. 397 S. Fremskrittspartiet har selv fulgt opp dette forslaget om ekstramidler til rassikring på veier i forbindelse med revidert budsjett, som behandles kommende fredag.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Saken dreier seg om E16, om det som er materielle innholdet i saken om E16, Innst. 397 S. Grunnlaget for saken er rasstengt E16, men også fremvisning av et omfattende behov for rassikring av norske veier. Grunnlaget for saken er behovet for trafikksikring av E16 Bergen–Voss, en av landets mest ulykkesbelastede strekninger, men også fremvisning av behov for mer midler til trafikksikring av norske veier generelt, og europaveier spesielt. Fremskrittspartiet har i sitt alternative forslag til NTP lagt inn mer penger til rassikring, 6 mrd. kr mer til riksveiene og 6 mrd. kr mer til fylkesveinettet. Og vi har lagt inn en omfattende trafikksikringspakke på 10. mrd. kr totalt. Jeg minner om at E16 er en europavei. Europaveiene er Norges hovedveinett. Når hovedveinettet stenges, slik vi har opplevd med stengt E16, stenger hovedforbindelsen. Omkjøringen – der det i det hele tatt er mulig – blir lang og dårlig. Det fikk vi på Vestlandet og i Hordaland til fulle oppleve da E16 altså var stengt i en periode på tolv dager i april i år. Stengt vei, usikker vei og dårlig vei er dårlige vilkår for næringsliv – for alle veibrukerne. Fra begge statsrådene i salen og fra en rekke representanter fra regjeringspartiene er det i dag kommet advarsler om de økonomiske konsekvensene av mer satsing på rassikring – både av riksveier og av fylkesveinettet. Dette er advarsler vi tilbakeviser. Det er på ingen måte godtgjort at Fremskrittspartiets økte rammer, bl.a. til rassikring og trafikksikring av hele veinettet, også E16, vil ødelegge norsk økonomi. Tvert imot er rammen trygt forankret i SSBs beregninger. Effekten for næringslivet blir en kraftig forbedring. Effekten er altså den stikk motsatte av det de to statsrådene har advart mot her i salen. Det blir bedre vilkår for næringslivet. Det blir reduserte avstandskostnader og reduserte driftskostnader. Det blir sikrere og mer pålitelig transport når vi får veier uten ras. Ikke minst må vi sørge for at E16 mellom Bergen og Voss er en av de veiene som vil bli sikret – og som blir sikrere når Fremskrittspartiet øker satsingen på rassikring og trafikksikring. Saksordføreren for NTP har etterlyst hvorvidt det finnes en ikke-sosialistisk samferdselspolitikk. Den finnes. Om ikke frykten for regjeringsskifte skygger for hørsel og syn, er det tydelig at det er fornyelse mellom de borgerlige partiene når det gjelder planlegging, organisering og gjennomføring.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
La meg utfordre kort med å nevne to paradokser knyttet til selskapet NSB. Antall bussreisende er mer enn dobbelt så stort som antall togreisende, og veksten i antall busspassasjerer er tre ganger så høy som veksten i antall togpassasjerer. Det er et paradoks. Jernbanevirksomheten – altså både persontogvirksomheten og godstogvirksomheten – går i kraftig minus samlet sett. Det som redder NSB – iallfall i 2011, hvor vi har resultattall – er eiendomsvirksomheten. Men det er jo også litt av et paradoks at det er eiendomsdriften som gjør at det blir et solid resultat, iallfall sånn at man kan snakke om å ta utbytte. Det er to tydelige paradokser, og jeg ber om statsrådens vurdering av dem.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Først tilbake til den første replikkvekslingen. Et poeng er jo at dette understreker hvor viktig bussbasert persontransport er, og hvor viktig veinettet er for god kollektivtrafikk. Men paradokset er at det er et jernbaneselskap som altså transporterer langt flere busspassasjerer enn togpassasjerer. Så til replikk nummer to, til samforståelsen og samhandlingen mellom Jernbaneverket og NSB. Vi har jo tidligere hatt episoder og perioder hvor det har vært dårlig samhandling, og hvor det har vært svært ulik oppfatning av hvor ansvarsgrensene går – hvem som har ansvar for hva, av Jernbaneverket og NSB – for å få togene frem i tide og unngå store forsinkelser. Jeg oppfatter at vi igjen nylig har hatt en sånn situasjon hvor iallfall togansvarlig i NSB ser på Jernbaneverket som en smule firkantet, og som gjør at man får større stopp enn nødvendig. Er statsråden sikker på at samhandlingen er god?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg representerer unntaket, og jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen. Først til formalitetene: Dette er en av flere saker som er kommet altfor sent fra regjeringen til behandling i transportkomiteen. Vi har fra Fremskrittspartiets side en protokolltilførsel om det i komiteen. Det spesielle med denne saken er at dette også skjedde med trinn 1 i Miljøpakke Trondheim, som kom til Stortinget 8. juni 2009 – for fire år siden – da også på overtid, så å si i 13. time, med tanke på en ansvarlig behandling. Dette gir overflatisk saksbehandling. Det gir inntrykk av at flertallsregjeringen faktisk betrakter Stortinget som et ekspedisjonskontor, spesielt i bompengesaker. Fremskrittspartiet er for godt miljø i de største byene – vi er for godt miljø i Trondheim, i Bergen, i Stavanger og i Oslo. Men Fremskrittspartiet mener at staten ved regjeringen skal og må ta finansieringsansvar for nødvendige investeringer i vei- og banenett i storbyene. Vi viser til vårt alternative forslag, som er behandlet tidligere i dag i forbindelse med Nasjonal transportplan for 2014–2023, der vi øker investeringene for vei og bane, og der Fremskrittspartiet også har en egen storbypakke. Fremskrittspartiet mener staten ved regjeringen må ta langt større ansvar for finansiering av driften av kollektivløsningene. Igjen viser jeg til våre forslag i ny NTP om å endre betingelsene knyttet til belønningsordning og endre innretningen av de nye bymiljøpakkene og gjennom Fremskrittspartiets egne forslag om storbypakke og egen kollektivpakke. Ikke minst vil Fremskrittspartiet sørge for at skjevhet i statlig kjøp av kollektivtransport i de største byene, utlignes ved å prioritere mer til de av de fire som har lite jernbanebasert kollektivtransport, og derved får lite statlig bidrag til slik kollektivtransport. Jeg viser til våre merknader i forbindelse med NTP om nettopp det. Med en slik innretning blir det gode riksveier, det blir gode kollektivløsninger, og det blir godt miljø også i Trondheim – og det blir det uten bompenger. I denne pakken ligger det bompenger på totalt 7,9 mrd. 2013-kroner. Vel 300 mill. kr skal brukes til å betale renter, og vel 850 mill. kr skal brukes til å betale for innkreving av bompenger. Samlet oppgir proposisjonen et bompengebidrag på 6,5 mrd. kr. I denne pakken ligger det 2 mrd. kr til kollektiv, 1 mrd. kr til investeringer og 1 mrd. kr til drift. En slik finansering er Fremskrittspartiet uenig i. Det er slik denne regjeringen velger å finansiere samferdselsløsningene. I løpet av åtte år er det blitt mange slike saker. Fremskrittspartiet har fulgt godt med. Det er blitt en formidabel bompengeregning, nå på 166 mrd. kr. Det er summen av alle de prosjektene med bompengefinansiering som Stortinget har behandlet de siste åtte år med en flertallsregjering. Bompengebidraget er på 120 mrd. kr, bompenger til å betale renter er på 36 mrd. kr, og bompenger for å betale innkreving av bompenger er 10,5 mrd. kr. Finansieringstillegget er altså på nesten 40 pst. Det blir dyrt i verdens rikeste land når bilistene er nødt til å kjøpe vei på avbetaling.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Min stemme ble heller ikke registrert.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det er vel ikke akkurat uventet at representanten Langeland snakker varmt om jernbane og godstransport, selv om vi alle vet – og ser – at andelen av godstransport blir lavere for hvert eneste år som går under denne regjeringen. Det er med andre ord veldig langt mellom ord og handling. Fremskrittspartiet tar i sin NTP SSBs prognoser for investering i vei og bane på alvor. Vi ønsker både å etablere et statlig selskap for å bygge et effektivt jernbanenett, og vi ønsker å bevilge mer til investeringer – vi har det i våre rammer – til sammen nesten 53 mrd. kr mer enn dagens regjering. Vi ser at dagens regjering, med SV, har utsatt ferdigstillelse av InterCity. Og vi ser at alle andre partier på Stortinget, også regjeringspartiene, nå har lagt lyntoget dødt. Er representanten Langeland fornøyd med gjennomslaget sitt i egen regjering?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Fremskrittspartiet har i sitt forslag til NTP forholdt seg til prognosene fra SSB om hva som er ansvarlig ramme for investeringer i vår infrastruktur. Samtidig hevder representanten Hareide og Kristelig Folkeparti at det å bruke SSBs tall er som å tro på julenissen. Fremskrittspartiet tror mer på SSBs prognoser enn på Hareides julenisseprat. Kristelig Folkeparti tar selv til orde for en økt satsing og bruker effektiviseringspenger som den største økonomiske påplussingen i NTP. Det ramses opp en rekke prosjekter, en smørbrødliste som er kjempelang og langt over det regjeringen foreslår. Men Kristelig Folkeparti har ikke satt av fem øre til de selskapene som skal stå for økt effektivitet, så langt. Med andre ord: Ingen effektivisering og 10 mrd. kr som monopolpenger. Hvor er pengene som Hareide vil bruke? De er ikke synliggjort i NTP, og nisser som ikke leverer, blir fort gjennomskuet.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det er godt å se at kyst- og fiskeriministeren endelig har tatt inn over seg, og i dag forstår, at norske sjøfolk er i stand til å navigere på havet på en god måte og er i stand til å finne fram til Stad-tunnelen. Men problemet med regjeringens forslag er for det første at tunnelen ikke er fullfinansiert, og for det andre at den skal påbegynnes først i 2018 – etter at vi har hatt to stortingsvalg og en ny gjennomgang av NTP. De fleste miljøer har mottatt dette som meget positivt, at Stad-tunnelen skal bygges, men hvorfor 2018? Det har vært så mange utredninger og planer, og alle snakker om å få ned planleggingstid og byråkrati. Prosjektet kan startes lenge før 2018. Er det ikke byråkratiet som forsinker, så er det tydeligvis politikerne. Hvorfor ikke før, når man først mener at prosjektet er godt?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Vi opplever her at ikke alle – men nær sagt alle – medlemmer av Stortinget og regjeringen har ett formål, og det er et ønske om å spre størst mulig frykt for morgendagen om at en annen regjering skal være et stort sjansespill. Man framhever dommedagsprofetier og hvor grusomt det måtte komme til å bli, på grunn av at man er uenig om bompengepolitikken. Ja, vi er uenig om bompengepolitikken. Men det må også være slik at det ikke er Stortinget – men folket i valg – som bestemmer hvordan Stortinget skal være sammensatt etter 9. september. Representanten Freddy de Ruiter sier at Fremskrittspartiet ikke har en politikk som henger sammen. Men det er faktisk slik at hvert eneste år sender vi vårt budsjettalternativ til kontroll hos Statistisk sentralbyrå. Svaret som kommer tilbake, sier at det ville blitt litt mindre arbeidsløshet og litt lavere rente og inflasjon med Fremskrittspartiets budsjettforslag. Hvis det er uansvarlig, så vet jeg ikke hva man skal kalle veldig mye annet. Han refererer også til bruken av bompenger. Bruk av bompenger er veldig dyrt. Da Stortinget gikk inn for Alta vest, bestemte Stortinget at det skal være en bompengefinansiering på 160 mill. kr. Men for å kreve inn de pengene med de kostnadene det innebærer, blir totalpakken på 350 mill. kr. Det koster altså 190 mill. kr å kreve inn 160 mill. kr. Det er ikke rart vi har en klimadebatt i Norge slik vi fyrer for kråkene i dette landet. Jeg må si: Hva er alternativet til en ny regjering? Vi vet alle sammen at vi ikke har hatt noe annet enn kaos. Det er kaos i sykehus- og helsepolitikken. Det er for lite investeringer og dårlige strukturer i samferdselspolitikken. Vi så i går at SV blir støttespiller for Arbeiderpartiet i forsvarssaker, akkurat som om noen der har ønsket et sterkt forsvar. Vi ser det er kaos om Lofoten og Vesterålen. Det er kaos i innvandrings- og integreringspolitikken, og da har jeg ikke tatt med at vi har en kontroll- og konstitusjonskomité som aldri har hatt mer å gjøre enn nå i hele perioden. Hadde det ikke vært for at regjeringen sitter med et avklart flertall, vet vi alle sammen at det hadde vært langt flere enn én statsråd som måtte ha gått av.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det er litt artig å høre at representanten Lundteigen er totalt uenig om en Avinor-modell i forhold til et selskap. Men det er ikke så rart at man ikke kommer fram til gode politiske løsninger i Troms, for det man er mest opptatt av der, er faktisk representanter som prater hverandre ned. Og den som kanskje prater andre mest ned, er faktisk representanten Bjørnflaten, for hvor mange ganger har vi ikke hørt her ordførere og politisk ledelse i Tromsø bli skjelt ut. Jeg tror faktisk man skal respektere dem som folket har valgt ved valg. Bompenger er dyrt. Den beste måten er å kontantfinansiere – og gjerne gjennom selskaper som blir finansiert med et statlig fond. Bompenger fordyrer – og regningen sendes til bilistene – med minst 35 pst. mer enn det prosjektet koster. Det er en dårlig måte å investere på.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Vi ser at Avinor har store investeringsbehov de neste årene, og selv om jeg forstår at de fire største lufthavnene har prioritet, så må også Avinor investere en rekke andre steder – fra Kjevik, Kristiansand, i sør til Kirkenes og Hammerfest i nord. Hva mener statsråden om dagens utbyttepolitikk, hvor vi i dag tar over 500 mill. kr i utbytte, som blir overført til fordel for statskassa – penger som Avinor meget vel kunne ha investert i utbedringer av flyplasser? Og er det ikke slik at Avinor har best bruk for disse pengene selv, når vi ser hvilke oppgaver de faktisk har stående foran seg?
Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
Representanten Sjelmo Nordås ga en veldig klar oversikt over pengebruken som er lagt inn i NTP. Hun sa også at hele landet tas i bruk, og hun var veldig glad for at det nå skal bli fart på skipstrafikken langs kysten, og at varestrømsanalysen settes i gang. Når vi ser på forbruket for Midt-Norge – representanten kommer vel fra litt nord for midten av Norge – brukes 5 pst. av midlene som er lagt inn i NTP, nord for denne delen. Synes representanten Nordås at dette er en riktig distriktspolitikk? Og når det gjelder varestrømsanalysen som settes i gang: Var det nødvendig å vente i åtte år på å starte med det?
Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
Statsråden nevnte i sitt innlegg at vi er en hav- og kystnasjon. Ja, det tror jeg vi alle er enige om. Hun la vekt på den økningen innen maritim transport som nå legges inn i denne nasjonale transportplanen. Nå er det sånn at det er 30 forskjellige avgifter som er knyttet opp mot transport på sjøen, og det gjør at det blir forholdsvis kostbart. Men noe annet som er usedvanlig viktig for å kunne få fart på sjøtransporten, er havnene – at havnene blir såkalt intermodale havner, noe som gjør at man kan få en direkteoverføring til andre transportmidler. Trondheimsfjorden er egentlig et nøkkelområde for det, ikke minst fordi det etter hvert kommer til mye transport over fra Sverige. Her er det ikke noen løsning. Hva har statsråden, sammen med samferdselsministeren, tenkt å gjøre for å finne en løsning – innenfor tidsrommet – som gjør at en ikke får delte løsninger?
Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
I dag er det mange som har stått på denne talerstolen og hilst hjem, som det heter. La meg også få lov til å nevne noe som gjelder satsing eller ikke satsing i Midt-Norge, nærmere bestemt i Nord-Trøndelag, som vi to som er derfra i komiteen, har jobbet litt for. E6 gjennom trøndelagsfylkene er en svært viktig ferdselsåre. Den binder landsdelene Nord-Norge og Sør-Norge sammen. Den er til dels utsatt, til dels svingete og til dels sterkt belastet med trafikk. Det har kommet med en del i Nasjonal transportplan om at det nå skal satses på E6 nord for Grong og videre til Nordland. Det er vi naturligvis svært glad for – der er det mye som skal gjøres. Det er viktig for trafikken som knytter de landsdelene sammen. Tiltak for E6 Stjørdal–Steinkjer ligger inne i siste periode av planen. Det er vi ikke helt fornøyd med. Derfor er jeg veldig glad for at vi har fått med oss regjeringspartiene på at den strekningen må planlegges og starte i første periode. Det er fordi det betinger at man må ha en tunnel gjennom Forbordfjellet for å gjøre noe med den strekningen. Den er rasutsatt, og hvis den blir stengt, er det ingen omkjøringsveier. Så vi er svært glad for at vi har fått en merknad fra flertallet i komiteen om at man er med på det. Når det gjelder Stjørdal–Trondheim er årsdøgnstrafikken allerede så stor at dette betinger firefelts vei. Vi er glad for at regjeringen har lagt inn nye tunneler i siste periode – det vil si vi er glad for at den har lagt det inn, men ikke for at det ligger i siste periode. Vi har derfor en merknad sammen med Kristelig Folkeparti om at det må forseres og inn i første periode. Så til det som opptar meg enda mer, og det er elektrifisering at jernbanen i Norge. Det er tidligere lagt vekt på Østerdalstraseen og naturligvis Nordlandsbanen som burde vært elektrifisert. Men det som har aller høyest prioritet, er Meråkerbanen og Trønderbanen. Den binder en god arbeidsregion sammen. Banen er stengt i dag, materiellet er på vei til å bli utrangert. Derfor er det svært viktig at det gjøres. Vi er så glad for at det er blitt med i planen. Statsråden har proklamert at det kommer i første periode. Det som bekymrer oss, er at det ligger for lite midler inne til dette. Derfor er vi glad for at hele komiteen støtter oss i at dette må planlegges og bli startet opp i første periode. Det er vi svært glad for. Dessuten er det veldig viktig at vi får med oss E14, som er forbindelsen til Sverige. Der fraktes det veldig mye gods i dag, og det er flott at den kommer med.
Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
Jeg skal forsøke å ta presidentens anmodning om ikke å bruke full taletid ad notam. Bondevik II-regjeringen moderniserte norsk luftfart betydelig. Avinor fikk da muligheten til å utvikle seg og legge gode investeringsplaner for framtiden. Vi ser at det har virket. Derfor er Høyre i all hovedsak svært fornøyd med den tjenesten som Avinor utfører, og ser fram til at det skal være like bra i framtiden. Et godt flytransporttilbud er helt avgjørende for befolkningen og næringen i distriktene. I dag står Avinor overfor store investeringer – ca. 20 mrd. kr til sammen. Det dreier seg først og fremst om de store flyplassene som går med overskudd, men som har en kraftig økning i trafikken. Det dreier seg også om Helgeland, Lofoten og Hammerfest, som alle tre trenger en viss forlengelse – og en av dem også helt ny flyplass. Vi er fornøyd med at regjeringen sier at hvis disse utbyggingene skal gjennomføres, vil det komme midler. Det må det, og det er vi glad for blir sagt her. Vi er også enig i den kryssfinansieringen som regjeringen foreslår, hvor det overføres midler fra de store til de små, og vel er det riktig å fokusere på kostnadsnivået på de små flyplassene. Det mener vi er veldig viktig, og det er gjort med programmet «Remote Tower», som er prøvd i Lofoten med kontroll fra Bodø. Dette er etter vår mening meget vellykket. For ett år siden hadde vi problemer med uro hos flygelederne. Det tror vi er løst for denne sommeren, og det er vi veldig glad for. Likevel mener vi at flysikringstjenesten bør skilles ut fra lufthavntjenestene. Det høres helt naturlig ut. Vi vil også poengtere at flygelederne – i den grad det kan oppstå konflikt – ikke behøver å kunne norsk, fordi arbeidsspråket i alle fall er engelsk. Vi er også opptatt av at Rygge og Torp skal ha samme rammebetingelser som de 46 flyplassene som drives av Avinor, både når det gjelder åpningstid, og når det gjelder kostnader for øvrig. En annen ting jeg vil ta opp, er bagasjehåndteringen når man kommer fra utlandet. Det har vi gjort over noe tid nå. Det er nedsatt en arbeidsgruppe som vel er i ferd med å levere sin innstilling, og vi håper at vi kan få en rask håndtering av dette spørsmålet. Vi mener at de fire store flyplassene bør innlemmes i dette, så lenge passasjerene skal til en flyplass som det er tollpraksis på. Til slutt noen kostnadssaker. Vi er litt bekymret over kostnadsutviklingen. German Airport Performance, som hadde en gjennomgang av Avinor for litt siden, kom fram til at effektiviteten var mindre i dag enn i 2002. Vi vet at mye går veldig bra, men at deler av virksomheten er litt kostbar. Når vi vet at man i europeisk luftfart har en intensjon om at man skal redusere kostnadene i lufttrafikken med minst en tredjepart, vil dette bli en utfordring. Det håper vi at selskapet er i stand til å håndtere. Vi får ønske dem lykke til videre.
Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
Miljøpakke Trondheim trinn 2 er en forlengelse av pakke 1. Den har vært vellykket. Hensikten var å redusere biltrafikken og øke kollektivtrafikken, og det har skjedd. Allerede i 2010, da man innførte bommene, fikk man en reduksjon på biltrafikken med 10 pst., og kollektivtrafikken har gått betydelig opp. Denne pakken, trinn 2, ble vedtatt av kommunestyret i Trondheim våren 2012, og åtte partier sto bak. Det er ett år siden, og vi kunne godt ha fått denne pakken noe før. Denne pakken har tilsvarende hensikter: bedre hovedveinett, kollektivtilbudet skal bli bedre, og forholdene for dem som går og sykler, skal bli bedre – og der er det et betydelig potensial i Trondheim. Det skal bli lavere klimautslipp, det skal bli kortere bilkøer, og det skal bli mindre trafikkstøy – alt sammen aldeles glimrende. Nå er det sånn at denne pakken koster en del penger, 9,8 mrd. kr, og den hviler tungt på brukerfinansiering. Derfor har Høyre sagt at 50/50-fordelingen mellom vei og miljø bør være det laveste når det gjelder veidelen – altså hva som brukes til vei. Vi konstaterer at prosjektet med tunnel fra Byåsen til Sluppen bru er det siste prosjektet i miljøpakken. Dette prosjektet vil avlaste tett befolkede områder på Byåsen for en betydelig trafikkmengde, styrke trafikksikkerheten for skolebarn og gjøre det mulig å etablere pendlerruter for buss fra Byåsen til østlige deler av Trondheim – meget viktig. Så vil vi understreke at veidelen av miljøpakken må planlegges, slik at det blir rom for å gjennomføre denne delen av prosjektet. Likeledes viser vi til at det er lokalpolitisk vilje til å etablere et ytre system for kollektivtransport i tillegg til dagens rute gjennom sentrum. Det vil være meget viktig, slik at de som bor på østsiden av byen og jobber på vestsiden, kan pendle og komme rimelig godt igjennom byen – og motsatt for dem som bor på østsiden. Det må planlegges med tanke på å gjøre det mulig å gjennomføre dette prosjektet. Vi støtter prosjektet, på tross av den store kostnaden. Det vil trafikkmessig bli vesentlig bedre i Trondheim og omegn.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2013-06-18:
Representanten Hareide har sagt mye klokt de siste fire årene. Han karakteriserte NTP nå som «eit godt utgangspunkt», og har tidligere karakterisert samferdselsbudsjettene til regjeringen som slett ikke verst. Han har fridd til LO og sagt at regjeringen han selv var en del av, «gikk for langt i å myke opp arbeidsmiljøloven». Representanten har karakterisert Fremskrittspartiets alternative transportplan som «å tro på julenissen» – vel og bra, men Siv og Erna vil han gjerne ha! Og han sier at han vil ha mer helhetlig utbygging av samferdselsprosjekter. Til det siste: I Dagsrevyen den 29. mai i år sa Hareide at vi kan starte bygging av Fornebubanen nå. Senere har han presisert i sosiale medier at vi kan starte på Fornebulandet nå og bygge i Oslo om noen år når reguleringen er klar der. Mener representanten at en slik klattvis utbygging han da skisserer, er en god måte å bygge samferdselsprosjekter på?