Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-06-17:
Saken vi skal debattere nå, er endringer i Stortingets forretningsorden. Presidentskapets innstilling bygger på to større utredningsarbeider. Det er rapporten fra reglementskomiteen og rapporten fra utvalget til å utrede Stortingets kontrollfunksjon, gjerne omtalt som Harberg-utvalget. Reglementskomiteen ble oppnevnt av presidentskapet i juni 2020 i tråd med tidligere praksis for å gjøre en helhetlig gjennomgang av Stortingets forretningsorden i den siste sesjonen i stortingsperioden. Komiteens mandat var å gjennomgå og eventuelt fremme forslag om innholdsmessige endringer av Stortingets forretningsorden, og det var særlig ønskelig at komiteen vurderte to temaer. Det ene var om det var behov for å legge til rette for økt bruk av elektroniske verktøy, både i lys av de erfaringene som er gjort under koronakrisen, og med tanke på økt digitalisering av den parlamentariske saksbehandlingen framover. Det andre hovedtemaet var spørreinstituttene, herunder frister for besvarelse og forholdet mellom de ulike spørreinstituttene. Komiteen har hatt medlemmer fra samtlige partigrupper på Stortinget og ble ledet av undertegnede. Presidentskapet har fulgt opp mange av anbefalingene fra reglementskomiteen, men har også valgt en litt annen tilnærming på enkelte punkter ut fra en avveining av de kryssende hensyn som gjør seg gjeldende. Som leder av reglementskomiteen har jeg gått inn for ting som ikke har fått oppslutning i partiene, så ved enkelte punkter vil de observante se at jeg går imot enkelte ting som jeg gikk inn for i reglementskomiteen. Men sånn er livet. Det er ikke mulig å få gjennomslag for absolutt alt, og i presidentskapet har det vært viktig at vi samler oss om de store linjene. Reglementskomiteen fremmet flere forslag for å styrke Stortinget i plenum som en sentral arena for politisk debatt. Et av forslagene var å revitalisere ordningen med at komiteen to ganger per sesjon på eget initiativ kan ta opp temaer som faller innenfor komiteens ansvarsområde, til debatt i Stortinget. Dette omtales gjerne som initiativdebatter. Reglementskomiteen hadde et ønske om å få til ukentlige initiativdebatter, og at også et mindretall i komiteene kunne få satt saker på dagsordenen. Dette har vært grundig diskutert i presidentskapet, og vi er enig i at denne debattformen med fordel kan brukes hyppigere enn i dag. For å gjøre muligheten til dette bedre kjent foreslås ordningen med initiativdebatter synliggjort i en egen bestemmelse i Stortingets forretningsorden. Presidentskapet ønsker imidlertid ikke å regelfeste bestemte tidspunkter for sånne debatter, sånn som reglementskomiteen foreslo, ettersom dette får en rekke konsekvenser for møteplanlegging og avviklingen av andre saker i Stortinget. Forslaget om å innføre særskilte rettigheter for et mindretall i komiteene til å kunne ta opp en initiativdebatt foreslås heller ikke av presidentskapet. Når det gjelder spørreinstituttene, har presidentskapets flertall fulgt opp en viktig endring som ble foreslått av reglementskomiteen vedrørende gjennomføringen av interpellasjonsdebatter. For å få mer dynamikk i debattene og øke interessen for dem foreslås interpellantens tid til å begrunne interpellasjonen redusert fra 10 til 5 minutter. Tilsvarende gjelder regjeringsmedlemmenes tid til å besvare interpellasjonen. Denne endringen vil også gi flere representanter mulighet til å delta i interpellasjonsdebatten. I reglementskomiteen lå det flere forslag om å styrke mindretallsrettigheter for små partier, bl.a. at antallet replikker normalt skal være så mange at alle partier skal kunne ta replikker på statsråder. Det vil alltid være ulike interesser og vanskelige avveininger når det kommer til å gi enkelte representanter på en måte større rettigheter enn andre representanter, for det er egentlig det det i realiteten er snakk om. Samtidig skal vi balansere at alle partier skal ha gode forutsetninger for å delta i debatter og i det parlamentariske arbeidet. Jeg vil understreke at når det gjelder replikker, er det komiteene som faktisk bestemmer det, og vi går derfor ikke inn for en endring av forretningsordenen. Koronakrisen har gitt viktige erfaringer med nye digitale arbeidsformer. Flere av de nye måtene å organisere arbeidet på i Stortingets komiteer vil bli videreført når samfunnet gjenåpnes, og det skjer jo mens vi sitter her. Når det gjelder komitémøter avholdt ved hjelp av fjernmøteteknologi, mener presidentskapet at erfaringene med digitale komitémøter i hovedsak har vært positive, men vil samtidig understreke at fysisk deltakelse i mange sammenhenger er viktig, kanskje særlig i starten av en stortingsperiode, når komitémedlemmene trenger å bli kjent med hverandre og etablere en god arbeidsform. Det har også en klar egenverdi at komiteene regelmessig møtes fysisk. Presidentskapet er derfor enig med reglementskomiteen i at komitémøter som regel bør foregå ved at komitémedlemmene er fysisk til stede. Muligheten til å delta digitalt har imidlertid flere fordeler. Blant annet gjør det at komitémedlemmer sjeldnere melder forfall til komitémøter, og gjør det enklere å samle en beslutningsdyktig komité, noe som er positivt for saksavviklingen i komiteene. Presidentskapet mener derfor at det bør være opp til den enkelte komité å vurdere når det er hensiktsmessig med helt eller delvis digitale komitémøter, og at det ikke bør legges opp til en ordning der komiteene først må søke presidentskapet om tillatelse, slik det ble foreslått av reglementskomiteen. Presidentskapet slutter seg også til reglementskomiteens forslag til regulering av digitale komitéhøringer. Ved å kunne delta i høringer i Stortinget ved hjelp av fjernmøteteknologi blir det enklere for høringsinstanser med lang reisevei å kunne få formidlet sine synspunkter til saker som er til behandling i Stortinget. Dette forslaget har også en viktig demokratisk side. Under hele koronakrisen har samtlige møter i plenum blitt gjennomført ved fysisk oppmøte. Presidentskapet er enig med reglementskomiteen i at møtene i Stortinget fortsatt skal skje ved at representantene møter og voterer ved fysisk tilstedeværelse i salen. Presidentskapet mener likevel at det kan være grunn til å utrede forholdet til Grunnloven når det gjelder bruk av digitale verktøy også i stortingssalen. I framtidige krise- og beredskapssituasjoner vil bruk av digitale verktøy kunne være et mulig alternativ for å opprettholde Stortingets beslutningsdyktighet i situasjoner der det ikke er praktisk mulig å møtes fysisk. Reglementskomiteen har gått gjennom arbeidsfordelingen mellom komiteene i Stortinget. Det er alltid en diskusjon om hvor f.eks. plansakene skal ligge, og hvor asyl- og flyktningsaker skal være. I reglementskomiteen har det vært ulike meninger om det. I presidentskapet ønsker flertallet at fordelingen skal være som i dag, mens et mindretall bestående av Magne Rommetveit og meg selv foreslår at plansakene flyttes til energi- og miljøkomiteen. Jeg vil med dette ta opp de forslagene. Som nevnt innledningsvis bygger enkelte av forslagene i innstillingen om endringer i Stortingets forretningsorden på forslag fra Harberg-utvalget. Harberg-utvalget ble oppnevnt av presidentskapet i juni 2019. Utvalget hadde deltakelse fra samtlige partigrupper på Stortinget og i tillegg eksterne medlemmer oppnevnt på faglig grunnlag. Utvalget har avgitt en omfattende rapport. Stortinget har allerede behandlet deler av rapporten, herunder forslag til ny lov for Sivilombudet og ny lov for Ombudsnemnda for Forsvaret, og andre deler av rapporten vil bli behandlet til høsten. De delene av rapporten som omhandler Stortingets forretningsorden, ble fordelt til Stortingets presidentskap for oppfølging. I tråd med forslaget fra Harberg-utvalget foreslår presidentskapet at alle rapporter og meldinger fra eksterne organer heretter skal behandles i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Dette er begrunnet med at denne komiteen har et helhetlig bilde av kontrollfunksjonen til Stortinget. Forslaget innebærer at ansvaret for saker som gjelder virksomheten til Ombudsmannsnemnda for Forsvaret og Norges institusjon for menneskerettigheter, flyttes fra henholdsvis utenriks- og forsvarskomiteen og justiskomiteen til kontroll- og konstitusjonskomiteen. Blant øvrige forslag fra Harberg-utvalget vil jeg særlig trekke fram at bestemmelsen i Stortingets forretningsorden om stortingsoppnevnte granskingskommisjoner er gjennomgått. Det gjøres videre en rekke justeringer i reglementet for kontrollhøringer for å bringe reglementet i samsvar med praksis. Det foreslås at samtlige endringer som må gjøres i forretningsordenen, trer i kraft samtidig med at det nye stortinget trer sammen i oktober 2021. Med dette har jeg lagt fram presidentskapets innstilling.