Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2007-12-17:
Jeg var redd vi havnet på Bali, men nå er vi i gang. Vi behandler endringer på statsbudsjettet for inneværende år, 2007, under Samferdselsdepartementet. Saken omhandler ikke minst kostnadsoverskridelser. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen. La meg slå fast at Fremskrittspartiet mener det er avgjørende viktig at Stortinget kan stole på kostnadsberegninger for store samferdselsprosjekt. Fremskrittspartiet vil spesielt understreke at for samferdselsprosjekt der store andeler av finansieringen hentes gjennom bompenger, har Stortinget – der alle partier unntatt Fremskrittspartiet godtar bruk av bompenger – et særlig ansvar. Det kan, skal og bør ikke være slik at kostnadsoverskridelsene i sin helhet, eller hoveddelen, veltes over på bilbrukerne gjennom økte bompengepriser, reduserte rabattordninger, flere bomstasjoner og forlenget innkrevingstid – og heller ikke, etter Fremskrittspartiets mening, slik at bompenger stadig brukes til formål som ligger langt unna veibygging. Fremskrittspartiet minner også om at vi har et kontrollverktøy for store statlige investeringer over 500 mill. kr. De skal sikres gjennom såkalt ekstern kvalitetssikring. For dette kontrollverktøyet er det utarbeidet regelverk av Finansdepartementet. Fremskrittspartiet ser behov for et sterkere og tydeligere tilsyn fra Finansdepartementet for å sikre at ekstern kvalitetssikring brukes, og når og hvordan den skal brukes. La meg minne om at dette kontrollverktøyet kom på plass for en del år siden med bakgrunn i at en rekke store samferdselsprosjekt ble bygd med store kostnadsoverskridelser. Om det skjer, skal det selvsagt ikke komme som noen overraskelse, og etter ferdigstillelse. Det kan være grunn til å minne om den bakgrunnen. Det kan også være grunn til å minne om at dette kontrollverktøyet ikke er et unødvendig byråkratisk påfunn, men et viktig tiltak for å sikre at staten, og i stadig større grad også bilistene, faktisk vet hva samferdselsprosjektene vil koste når de står ferdig. Derfor må det usedvanlig spesielle og gode grunner til om kjent usikkerhet knyttet til et prosjekt eller ny usikkerhet om et prosjekt ikke skal bli avklart gjennom ny ekstern kvalitetssikring. Det foreligger ikke for de største prosjektene som er omtalt i saken – Bybanen i Bergen og Hardangerbrua – snarere tvert imot! Bybanen i Bergen er omtalt i saken. Fremskrittspartiet er avvisende til at dette samferdselspolitiske eksperimentet betalt av bilistene i Bergen skal få unntaksbehandling i forhold til kostnadsoverskridelser og behov for kvalitetssikring og ny behandling. Det er grunn til å tro at Bybanen – ett av de to store prosjektene i det såkalte Bergensprogrammet – kan sprekke med 40 pst. og nærme seg en kostnadsramme på 2,4 milliarder kr. Tidsmessig er prosjektet alt forsinket med ett år. Det andre store prosjektet i programmet – Ringveg Vest, som er et veiprosjekt – holder planlagt fremdrift og ligger innenfor kostnadsrammen. Hovedårsaken til kostnadsøkningen, er i tillegg til det som er oppgitt i saken, oppgitt fra Bergen kommune som nødvendige endringer fra opprinnelig prosjektgrunnlag. På godt og forståelig norsk betyr det dårlig arbeid. I tillegg er momsproblematikken uavklart: Skal det betales moms på prosjektet eller ikke? Diskusjonen pågår om hvem som skal betale regningen for nødvendig flytting av vann- og kloakknettet – bybaneprosjektet eller vann- og avløpskundene i Bergen. Fremskrittspartiet mener det er nødvendig å gå dette skandaleprosjektet nøye etter i sømmene. Her trengs det ny kvalitetssikring, ikke bare av kostnadene, men også av trafikkgrunnlaget, som avgjør inntektene til Bybanen. I så måte er jeg helt enig i kommentarene fra saksordføreren i foregående innlegg. Til slutt noen ord om Hardangerbrua. Når kalkylen sprekker med nesten 40 pst. på tilførselsveiene, er det grunn til å gjennomgå samlet kalkyle på nytt. Det er forståelig og nødvendig. Det er ny kunnskap om ny usikkerhet. Det er derimot uforståelig at forhold som ble ansett som usikre da broen ble vedtatt – f. eks. trafikkgrunnlaget, dvs. inntektsgrunnlaget – og som fortsatt er usikre, ikke skal kvalitetssikres når en har tid til å gjøre det. Hardangerbrua vil ifølge Statens vegvesen få et års utsettelse. Det gir god tid til ny kvalitetssikring av trafikkgrunnlaget om en vil. En bør bruke utsettelsestiden godt. Helt til slutt om rassikring i forhold til Hardangerbrua. Mange i regionen mener rassikring er viktigere enn bro. Mange er opptatt av at omkjøringsvei når Vallaviktunnelen stenger i forbindelse med bygging av bro, blir ferje. Ferje er rassikker vei.