May Britt Vihovde (Venstre), 2000-12-13:
Samferdsel – kommunikasjon – er eit nøkkelområde i politikken. Gjennom samferdsel bind me saman landet. Men me bind òg saman ulike område i politikken. Eg tenkjer m.a. på miljøvern, næringsutvikling, distrikts- og velferdspolitikk. By og land er gjensidig avhengige av kvarandre. Det skal vera godt å bu i grisgrendte strøk og i større befolkningskonsentrasjonar. Både by og bygd har sine spesielle utfordringar som krev ulike samferdselspolitiske løysingar. Dette er det siste samferdselsbudsjettet me har til handsaming i denne stortingsperioden. I budsjettproposisjonen er me inviterte til å ta standpunkt i fleire prinsipielle spørsmål knytte til t.d. organisering av ulike fagetatar, tilknyting og rolle for ulike tilsyn, organisering av kollektivtransporten m.v. Samferdselskomiteen har til handsaming St.meld. nr. 46 for 1999-2000, Nasjonal transportplan 2002-2011. Venstre vil i samband med handsaminga av denne koma med sine synspunkt på desse ulike spørsmåla samt andre viktige val ein skal ta. Regjeringa sitt framlegg til statsbudsjett har gjennomgått store endringar i samband med budsjettforliket med Kristeleg Folkeparti, Senterpartiet og Venstre. Som eg sa innleiingsvis: Samferdselspolitikk og miljøpolitikk heng saman. Samferdselssektoren er ei av dei største kjeldene til klimautslepp, og biltrafikk er ei viktig årsak til dårleg luftkvalitet i ein del byområde. Det var difor vesentleg for Venstre å få bort moms på kollektivtransport og konjunkturavgifta, som ville få svært negative konsekvensar for kollektivtilbodet. Dette lukkast. Ein fekk òg auka overføringane til fylkeskommunane og kommunane med 1,25 milliardar kr. Dette medfører at ein unngår varsla kutt i kollektivtilbodet rundt om i landet. For Venstre var det høgt prioritert å få meir midlar til kollektivtransporten. Budsjettforliket medførte ein auke på 190 mill. kr til dette føremålet. Venstre ønskte å bruka ein vesentleg del av desse midlane til gode kollektivtiltak i byane våre. 95 mill. kr blir stilte til disposisjon til dei største byane samt Akershus fylke. I ein nær dialog mellom folkevalde i desse fylka og byane har ein no moglegheit til å finna gode tiltak som kan få fleire til å velja kollektive transportløysingar framfor privatbil. Det er viktig å presisera at desse midlane ikkje skal erstatta lokale myndigheiter sine ordinære bidrag. Det har me faktisk sett at ein del fylke har vurdert. I tillegg er det sett av 45 mill. kr på ein eigen post som òg skal nyttast til gode kollektivtiltak etter søknad frå fylkeskommunane. Eg har vore med og arbeidd for å innføra ungdomskort i Hordaland fylke. Representanten Oddvard Nilsen snakka om at det var «von i hangande snøre». Venstre fremja dette i Hordaland i 1983, og me lukkast i å få det innført i 1996. Rabattordningar for ungdom vil føra til at ungdom reiser meir kollektivt, og at dei også vel denne transportforma seinare. Venstre er difor svært glad for at det er fleirtal for å be Regjeringa koma tilbake til Stortinget med tiltak, inklusiv eit rabattsystem, som skal medverka til å auka kollektivdelen blant unge i samband med revidert nasjonalbudsjett eller på ein annan eigna måte. Venstre ønskte også å bruka midlar til å auka talet på kollektivreisande i dei delar av landet som er avhengige av gode ferjesamband. Dette kunne ein få til ved å la staten dekkja passasjeravgifta på ferjene. Dette ville kunne gi ein lågare billettpris på bussruter som er ferjeavhengige. Dette vil Venstre koma attende til i samband med handsaminga av Nasjonal transportplan. I budsjettforliket var det semje om å avvikla ordninga med kompensasjon for autodieselavgift til ekspressbussar, då ESA har stilt spørsmål rundt ordninga. Ekspressbussane er eit miljøvenleg, fleksibelt og rimeleg kollektivmiddel og har svært mykje å seia for distrikt der ekspressbussane ofte er det einaste kollektivtilbodet. Kompensasjonen må difor sjåast på som godtgjersle for viktige offentlege tenester, og Venstre er nøgd med at ein har lagt inn på ny 50 mill. kr på denne posten. Venstre har ønskt å halvera næringslivet sine ferjetakstar, fordi ferjeutgifter utgjer ein vesentleg kostnad og konkurranseulempe for bedrifter langs kysten. I budsjettforliket blir det tatt eit viktig steg i rett retning i og med at vi har fått gjennomslag for takstfrys og for å gi betre rabattordningar for dei som reiser mykje. Desse rabattordningane vil òg vera eit tema som ein kjem nærare inn på ved handsaminga av Nasjonal transportplan. Når det gjeld samferdsel både på land og til sjøs, må tryggleiken bli prioritert høgast. Venstre er svært glad for at ein i budsjettforliket har fått auka løyvingane for å sikra tryggleiken til sjøs. I forliket om budsjettet for år 2000 blei overføringane til redningsskøytene reduserte og midlane flytta over til merking av farleiene. I årets budsjettforlik fekk ein auka tilskotet til Redningsselskapet med 10 mill. kr, løyvingane til å oppdatera digitale sjøkart vart auka med 20 mill. kr, og eit samla storting har gitt Regjeringa klar melding om at innan år 2006 skal ein ha oppdaterte digitale sjøkart over heile kysten. Ein annan viktig berebjelke når det gjeld tryggleiken langs kysten, er ikkje på plass. Tidlegare justisminister Odd Einar Dørum var heilt i sluttfasen av arbeidet med ei eiga stortingsmelding om redningshelikoptra då regjeringa Bondevik gjekk av. Etter gjentatte etterlysingar har nå justisminister Hanne Harlem opplyst at denne meldinga ikkje kjem før neste vår. Å få ned reaksjonstida til redningshelikoptra til maksimalt 15 minutt er eit viktig tiltak for å auka tryggleiken både for ferdsla langs kysten, oljeverksemda og fiskerinæringa. Det hastar med å få ei avklaring. Regjeringa sitt framlegg til riksveginvesteringar viste ein nominell reduksjon i forhold til budsjettet for 2000 på 407,8 mill. kr, eller 9,4 pst. Gjennom budsjettforliket fekk ein auka løyvingane med 115 mill. kr. Av desse midlane er det etter Venstre sitt syn viktig å prioritera tryggleik. Utbetringane på Rv 33 og Rv 3 er nødvendige tiltak for å betra trafikktryggleiken og framkomsttilhøva. 40 mill. kr er tenkt brukte til nødvendige rassikringsprosjekt i Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal. Fylkestinget i Møre og Romsdal har prioritert ferdigstilling av prosjektet Rv 650 Dyrkorn–Viset, og med denne løyvinga kan ein nå starta dette prosjektet sommaren 2001. Dette vil igjen medføra at neste prosjekt, Rv 651 Greivsnes–Løviknes, kan få ein tidlegare oppstart. Når det gjeld prosjektet bru til Tautra i Nord-Trøndelag, er dette eit miljøprosjekt som det har vore avsett midlar til tidlegare, men desse blei i 2000 nytta til andre prosjekt. Det var nå viktig å få ei avklaring på om ein ville bruka midlar til å løysa dei store miljøproblema som hadde oppstått. Det ville etter Venstre sitt syn vore ei klar svekking av vårt miljøomdømme dersom me nå hadde gjort som Regjeringa foreslo, nemleg å leggja dette prosjektet bort. Venstre er difor glad for at ein sikra fleirtal for at prosjektet kan starta opp i 2001 – og fullførast i 2002. NSB er i vinden om dagen – kraftig motvind frå alle kantar, blir det hevda. NSB si hovudoppgåve er å gi eit trygt og føreseieleg kollektivtilbod for kundane sine. Venstre er tilfreds med at vedlikehaldsbudsjettet for Jernbaneverket har fått ein auke. Godt vedlikehald gir auka regularitet og auka tryggleik. I samband med Nasjonal transportplan må me ta nokre «vegvalg» når det gjeld vidare utbygging av jernbanen sin infrastruktur. For Venstre er det viktig at «flaskehals» nr. 1 – manglande dobbeltspor Asker–Skøyen – snarleg blir prosjektert ferdig. Vi er difor nøgd med at det er sett av midlar til å halda fram med dette arbeidet. Venstre er derimot uroa over situasjonen i NSB når det gjeld planlegging. Me er klare over at det har vore eit år med skifte av leiing i selskapet. Men me er urolege over dei ulike signala som kjem når det gjeld NSB si evne til å klara å oppfylla sin visjon om å bli Noregs mest ressurseffektive og samfunnsnyttige transportbedrift. Det hadde vore ønskjeleg å få ei oversikt over situasjonen i NSB før vi skal ta viktige val for framtidig jernbanestruktur i Noreg i Nasjonal transportplan. Til slutt nokre ord om Luftfartsverket. Representanten Ola Røtvei gav i innlegget sitt uttrykk for at han var uroa over situasjonen i Luftfartsverket, og peikte spesielt på behovet for ein føreseieleg utbytte- og avkastningspolitikk. Det er Venstre einig i. Eg har tidlegare sagt at Venstre vil koma tilbake med sitt syn på organisering av ulike etatar og tilsyn. Men når Luftfartsverket nå går inn og vil delta i ulike hotellprosjekt, vil eg berre signalisera at prinsipielt er Venstre mot dette. På den eine sida har Luftfartsverket stor myndigheit til å koma med innvendingar mot viktige planar som kommunane kjem med, og så – i neste omgang – skal dei vera med på prosjekt i konkurranse med private aktørar. Så eg føreset at dette blir utsett til Stortinget har handsama Nasjonal transportplan og gitt sitt syn på viktige prinsipielle avklaringar.