Trine Skei Grande (Venstre), 2012-06-05:
Da forstår jeg det sånn at alle forslagene jeg er med på, er tatt opp i en eller annen form. Mange av argumentene har blitt framført, men det er rett, som representanten Lien sier, at i dag setter vi egentlig en stopper for allmennlærertankegangen i norsk skole. Jeg tror det er et viktig skritt og et riktig skritt, for det å bygge lærerkompetanse er noe av det viktigste vi kan gjøre for å forbedre læringa i norsk skole – og det er derfor vi driver norsk skole. Jeg har lyst til å ta opp tre elementer. Det første er at hvis vi skal gjøre grep, er det viktig å ha en plan for hvordan man skal bygge slik kompetanse. Derfor er Venstre med på forslag nr. 1 i dag, som sier at vi må ha en plan for oppbygginga av kompetanse. Det henger sjølsagt sammen med det andre momentet: Vi må ikke komme i den situasjonen at foreldre diskuterer hvorvidt barna får en ny lærer eller en gammel lærer – om de får en lærer utdannet i nytt system eller i gammelt system. Det er viktig at alle lærere har den samme kompetansen, at den må bygges opp over tid, og at alle lærere skal få – også de som ikke har vært gjennom en ny lærerutdanning. Det tar tid å bygge det opp – det skjønner jeg – men det må lages en plan for hvordan vi skal komme dit, for det er viktig at vi blir kvitt alle debatter om hvorvidt man var heldig med læreren. Man kan sjølsagt få debatter om hvorvidt man liker læreren – som lærer vet jeg at det er veldig krevende å ha 30 barn foran seg, som alle skal like akkurat deg. Det går ikke an. Men det er viktig at vi i hvert fall har en fagkompetanse som er trygg og god hos den enkelte lærer. Så har jeg lyst til å ta opp en ting som er i ferd med å bekymre meg etter mine reiser rundt omkring i Skole-Norge, som jeg omtalte i saken, men som jeg bare vil sende med statsråden som en bekymring: systemene våre knyttet til mottaksklasser. Varslinga, spesielt fra Oslo, der noen skoler tar på seg den utfordringa det er å ha mottaksklasser, som er en utfordrende skoleklasse å drive, er at man sender folk for fort inn i vanlig norsk skole. Man burde hatt klarere kompetansekrav, bedre behersking av norsk før man sender elever inn på et skolenivå som de ikke nødvendigvis er i stand til å beherske. Dette må man jobbe videre med, tror jeg, før man klarer å få mottaksklassesystemet til å fungere godt i norsk skole. Det er en stor utfordring å ha de klassene, men det er også en stor utfordring å få de elevene i en normalklasse etterpå. Vi har et system i norsk skole som gjør at du kommer inn på det klassenivået du skal ut fra alderen din og ikke ut fra kunnskapen din. Det er jeg enig i. Men det betyr at vi må ha et ganske krevende apparat bak for at det skal fungere godt. Jeg har snakket med fedre som mener at det å sende barnet til utlandet et par år gjør ingenting, for når de kommer tilbake, har de ikke mistet noe, for de er jo i den samme klassen som de skulle vært i. Men det betyr ikke at barnet ikke har mistet noe etter noen år i utlandet på en annen skole. De systemene må vi sørge for blir bedre, for vi kommer til å ha stor mobilitet i elevmassen også i tida framover. Jeg mener at det skal ha noen følger å miste noen skoleår. Man må i hvert fall ikke tro, og late som, at elever ikke mister noe når de mister et skoleår.