Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Fremskrittspartiet er godt fornøyd med satsingen på asyl- og innvandringsfeltet i budsjettet for 2015 og den betydelige kursendringen som innebærer en mer restriktiv asyl- og innvandringspolitikk, som er helt nødvendig med tanke på de store utfordringene som er på dette feltet. Da Fremskrittspartiet og Høyre dannet regjering i 2013, tok vi på mange måter over et rød-grønt konkursbo der systemet hadde spilt fallitt også på dette feltet. Arven etter de rød-grønne var 5 500 mennesker på mottak som hadde fått innvilget opphold, men ikke hadde blitt bosatt i kommunene på grunn av sprengt kapasitet, over 5 000 som hadde fått avslag, men som fortsatt var på mottak, og på toppen av det ytterligere 7 000 mennesker med avslag som befinner seg i Norge utenom mottakene. Vi i Fremskrittspartiet har hele tiden vært klare og tydelige på at vi skal behandle mennesker som er på flukt, med respekt. Vi skal overholde våre forpliktelser og behandle søknader fra dem som ber om beskyttelse, på en grundig og forsvarlig måte. Samtidig krever vi den samme respekten tilbake ved at de som har fått avslag på sine søknader og ikke har noe beskyttelsesbehov, forlater landet, slik loven krever. Et stort antall personer med avslag på asylsøknaden som opptar kapasitet på mottak, er kostbart for det norske samfunnet, uheldig for de enkeltpersonene som velger å sette seg selv i en vanskelig situasjon, og det undergraver hele asylinstituttet. Uttransporteringer er derfor en viktig prioritering for Fremskrittspartiet i regjering, og nettopp derfor øker vi måltallet for antall uttransporteringer til rekordhøye 10 100 til neste år. Dette grepet vil – sammen med 90 nye lukkede plasser på Trandum, nytt retursenter på Gardermoen, betydelig økning i antall stillinger hos politiets enheter som har til oppgave å returnere illegale innvandrere, og en formidabel styrking av ID-arbeidet i asylsaker – bidra til å gjenreise tilliten til og respekten for asylinstituttet. Dette vil også være et signal om at Norge har fått en regjering som har til hensikt å håndheve lovene og reglene på dette feltet fullt ut. Fremskrittspartiet har fått til en betydelig kursendring etter at vi kom inn i regjering, også når det gjelder asyl-, innvandrings- og integreringspolitikken. Vi har fått til mer omfattende innstramminger med Venstre og Kristelig Folkeparti, som er liberale på dette feltet, enn det Arbeiderpartiet klarte i løpet av sine åtte år i en flertallsregjering. Arbeiderpartiet har bestandig forsøkt å gi et inntrykk av at de er restriktive i innvandringspolitikken, men avtalen om innvandringspolitikken og oppfølgingen av den til neste år viser at det ikke er riktig. Fremskrittspartiet har i regjering fått gjennomslag for flere lukkede mottak og differensierte mottak, der det bl.a. etableres retursentre med høyere sikkerhet, mer effektiv saksbehandling og raskere retur av personer uten lovlig opphold og kriminelle. I tillegg har vi begrenset muligheten til å fremme omgjøringsbegjæringer, noe som innebærer en raskere og mer effektiv behandling av grunnløse omgjøringsanmodninger. Fremskrittspartiet har sørget for å heve underholdskravet i familieetableringssaker for å sikre at de som kommer til Norge, kan forsørge seg selv. Det vil også bli økt bruk av DNA-testing for å avklare identitet i forbindelse med familiegjenforening. Det vil bli innført 24 års aldersgrense for familieetablering der hensikten er å bekjempe tvangsekteskap, noe flere i Arbeiderpartiet har tatt til orde for gjennom mange år, uten å gjøre noe med det. Det er igangsatt arbeid for å styrke Schengens yttergrense og styrke samarbeidet med de store mottakerlandene for å hindre at grunnløse asylsøkere reiser fra land til land innenfor Schengen. Fremskrittspartiet i regjering har fremmet forslag, som er på høring, om at alle som søker norsk statsborgerskap, skal beherske et minimum av norsk muntlig og gjennomgå en test i samfunnskunnskap på norsk som de må bestå for å få statsborgerskap. Det skal ikke lenger være noen automatikk i at man får norsk statsborgerskap, slik det var under Arbeiderpartiet. Vi styrker språkopplæringen for kvinner med minoritetsbakgrunn og gir flere muligheter til å delta i arbeidslivet, og så kobles gratis kjernetid i barnehagen med krav om deltakelse i aktivitet eller norskopplæring. Summen av alle disse tiltakene og flere lovendringer har bidratt til at Norge har fått en asyl-, innvandrings- og integreringspolitikk som er betydelig skjerpet, noe som øker muligheten for integrering. Alle disse endringene avdekker også at Arbeiderpartiet har seilt under falskt flagg om at de står for en restriktiv innvandringspolitikk.