trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-23:
Kjønn og makt henger i hop, og målet om et likestilt samfunn innebærer at man må gå systematisk til verks for å bryte ned barrierer og de strukturene som kanskje ikke ses, men som merkes, og som gjør at gutter plasseres som gutter, at jenter plasseres som jenter, at kjønnsroller reproduseres, og at den lille forskjellen blir stor når det kommer til stykket. Det skjer gjennom en aktiv likestillingspolitikk, gjennom modige forslag, og gjennom at man våger å utfordre maktforholdene i et samfunn. Det er helt nødvendig fordi det er holdninger og handlinger som gjør at gutter og jenter tidlig får begrenset sin hverdag ut fra om man tulles inn i et lyseblått eller et rosa teppe, og som følger oss senere i livet gjennom forventninger til hvordan vi skal være som gutter og jenter. Vi vet alle at det regnes som lite feminint å dundre neven i bordet og si at man er verdt en høyere lønn, og vi vet alle at det regnes som lite maskulint å vise omsorg, kjærlighet og varme. Heldigvis skjer det endringer, men disse endringene kommer ikke av seg selv. Derfor er det positivt at det nå fremmes forslag om en handlingsplan for likestilling i barnehage og grunnopplæring – der barn oppholder seg store deler av sitt liv. SV støtter Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiets forslag om det. Kampen for likestilling handler også om kampen for økonomisk frigjøring. Man har ikke et fritt liv med reelle alternativ om man ikke kan stå på egne ben og har muligheten til å ta valg som man bestemmer selv. Derfor er spørsmålet om lønn, lønnsutvikling og åpenhet rundt det veldig viktig. SV støtter også det andre forslaget knyttet til det, fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti. Et kritisk blikk på lønnsutviklingen mellom kvinner og menn handler også om at man kan korrigere og ta grep og bidra til et aktivt press i en retning. Men vi støtter ikke forslaget fra Venstre, til tross for at vi vil ha en forpliktende likelønnsplan i alle offentlige virksomheter, i tillegg til å sikre inntekt gjennom faste og hele stillinger. Der ser vi at høyresiden og venstresiden skiller lag, i synet på forutsigbarhet og nødvendigheten av å være økonomisk selvstendig som kvinne, og at det også i likestillingspolitikken er avgjørende at man har en arbeidslivspolitikk som legger opp til nettopp det. Vi støtter heller ikke Venstres forslag nr. 4 og 5. Det handler om hva man tenker skal være det offentliges oppgave, og hva som ikke skal være det. Det er jo gjenstand for samfunnskamp og ideologisk kamp, og det er en debatt vi også fikk brynt oss sterkt på i sted. SV ser ikke – som regjeringen gjør – at det å øke markedsadgangen og privatiseringen og å fremme en slik politikk innenfor offentlig sektor har noen ting med likestilling å gjøre. Tvert imot gjør det at sårbare grupper, som har helt andre formål enn å gå med overskudd, blir gjenstand for spekulasjon og markedsmekanismer. Det er en utvikling vi vil snu og bekjempe – ikke støtte opp under. SV støtter forslagene til vedtak i innstillingen.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-23:
Representantforslaget om å sikre at Stortinget behandler landets pensjonister med respekt gjennom full behandling av trygdeoppgjøret i Stortinget, er foreslått avvist. Jeg ber om at forslaget behandles etter forretningsordenen § 39 andre ledd bokstav b og sendes til komiteen, der det bør være gjenstand for en rask behandling.
Svein Harberg (Høyre), 2017-05-23:
Bare et par kommentarer og en avklaring om stemmegivning: Jeg blir lei meg på vegne av alle de som hver dag gjør en innsats for barnehager, som eiere og drivere, for måten de omtales på her. Den virkelighetsoppfatningen som SV legger fram her, er det vanskelig å finne rot i virkeligheten for. Det er en hel sektor som har mistet tilliten. Jeg oppfatter at det er stor tillit til det arbeidet som gjøres i barnehagene rundt omkring, enten de er private eller offentlige. Og det er slett ingen oppfatning av at de ansatte utnyttes og har det forferdelig. Nei, det er mange som har gode og meningsfylte arbeidsplasser, og det er mange som virkelig yter for at barna skal ha en god hverdag. Jeg synes slike beskrivelser som representanten Bergstø har her, er ganske – ja, jeg er flau på vegne av Stortinget. Slik omtaler vi ikke så mange engasjerte arbeidere i den sektoren. Til Arbeiderpartiet, som vil ha like krav til offentlige og private barnehager: Det er like krav til offentlige og private barnehager. Det er akkurat de samme kravene til den offentlige barnehagen som til den private barnehagen. Det er det ingen tvil om. Så til forslagene: Forslagene fra SV er de samme som var fremmet i saken. Forslagene nr. 2 og 3, fra SV, og forslagene fra Senterpartiet, altså nr. 7–9, er med og endrer forutsetningene og vilkårene for de som driver barnehager, og som har startet – som statsråden helt riktig sa – på helt andre premisser. Det kan vi ikke være med på. Forslag nr. 4, fra SV: Jeg har presisert før at det er å slå inn åpne dører. Det er nettopp det statsråden har satt i gang, så det er det i hvert fall ikke nødvendig å vedta. Ved en gjennomgang av forslagene har vi, Høyre og Fremskrittspartiet, landet på at vi går for forslag nr. 6, fra Venstre, hvor vi ber regjeringen vurdere om barnehagers rett til etablering og utvidelse bør endres slik at dette kan fungere enda bedre for dem som vil ha barnehageplass. Så forslag nr. 6 vil Høyre og Fremskrittspartiet støtte.
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Ja, jeg tar opp forslaget fra Arbeiderpartiet.
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Om jeg skal driste meg til å gi et kort sammendrag av det statsråden skriver i sitt svarbrev til komiteen om profitt og utbytte, tror jeg at jeg har mine ord i behold om jeg sier at oppfatningen er at dagens regelverk er tilstrekkelig for å unngå ekstraordinær profitt og urimelig utbytte. Det har vi kanskje trodd også om andre sektorer. Likevel fikk vi nylig en stor sak om enorm fortjeneste og penger som føres ut av landet, i barnevernet. Dette henger sammen med SVs forslag nr. 4. Kan det garanteres at dagens regelverk er tilstrekkelig for å unngå lignende saker i barnehagesektoren? Har vi tilstrekkelig kontroll på pengestrømmene i barnehagesektoren til å si at det vi har sett i barnevernet, ikke kan skje også i barnehagesektoren?
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Statsråden har gjentatte ganger fått beskjed av Stortinget om å innføre en bemanningsnorm i barnehagene og vurdere om et krav om 50 pst. barnehagelærere i barnehagen skal være en del av den. Det er nå utsatt og utsatt, og helt på tampen av perioden skal det sendes noe på høring – vi vet ikke helt hva det er for noe. Samtidig får private barnehager like mye tilskudd som kommunene bruker på sine egne barnehager. Så en kommune som Oslo, der Arbeiderparti-byråden har et mål om 50 pst. barnehagelærere i barnehagen og bruker penger på å oppnå det i sine barnehager, må gi like mye penger til private barnehager, men uten å kunne stille krav om at pengene skal brukes på barnehagelærere. Spørsmålet er da hvordan statsråden sikrer at penger som er bevilget for å øke kvaliteten i barnehagene, faktisk brukes til nettopp det.
Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Vi får bare slå det fast på nytt at private barnehager er en viktig del av barnehagesektoren. Det er mange foreldre og unger som er veldig godt fornøyd med den private barnehagen der de har fått plass, og slik vil det også være i framtiden. Og de ansatte i private barnehager har selvsagt akkurat det samme brennende engasjementet for unger og for jobben de gjør. Det er interessant å høre at statsråden i hvert fall til en viss grad åpner for at det kan være rimelig at kommunene kan stille noen krav. Vi ønsker selvsagt å gå lenger enn det statsråden antydet. Vi mener det er urimelig med finansiell likebehandling på ulike vilkår. Til tross for at vi har den loven og det regelverket vi har i dag, ser vi at det er ulike åpningstider, det er ulik bemanning, det er ulikt barnehageår i kommunale og private barnehager i flere kommuner, og det er ulike regler for opptak. Som jeg viste til i replikkvekslingen i stad: I Oslo, der det er satt som mål å ha halvparten barnehagelærere, skjønner jeg at det er forsmedelig for kommunen når de har satt det målet, at de må bruke like mye penger til både private og kommunale barnehager uten å kunne stille det samme kravet til de private barnehagene. Jeg er også litt usikker på hva slags hensyn til den private barnehagens egne pedagogiske profil som skulle forsvare at det ikke er nødvendig å kunne stille like krav til private og kommunale f.eks. når det gjelder pedagogtettheten i den enkelte kommune. Vi er som sagt opptatt av å kunne ha bedre kontroll med de offentlige midler som bevilges til velferd. Det vi har sett på barnevernsfeltet, har vist at det vi kanskje tror er god kontroll, ikke nødvendigvis er det. Det henger også sammen med, som tidligere sagt, SVs forslag nr. 4, og vi varsler at vi kan være med og støtte det. Ellers støtter vi i utgangspunktet det som står i Senterpartiets forslag nr. 9, men vi oppfatter at det er dekket av vårt forslag nr. 1, derfor går vi for vårt forslag.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-05-23:
Jeg tror det er lurt å minne hverandre om at uten private barnehagers innsats hadde vi ikke hatt den barnehagedekningen vi har i landet i dag. De har gjort en helt avgjørende innsats. Jeg håper at alle partiene anerkjenner den jobben. Det har vært et tverrpolitisk ønske at vi skal ha full barnehagedekning i landet for alle ettåringer. Uten de private barnehagers innsats hadde vi ikke vært der vi er i dag. Det må vi alle erkjenne. Men så er det selvfølgelig viktig at vi viser interesse for hvordan de offentlige pengestrømmene går. For Kristelig Folkeparti er det kjempeviktig at de offentlige tilskuddene som vi gir til private barnehager, går til kvalitet og til barns beste. Vi må vise interesse for å se til at pengene nettopp brukes til det. Kvalitet i barnehagen handler ikke bare om bygningsmasse, men også om å ha kompetent voksentetthet i barnehagene. Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti, sammen med regjeringspartiene og Venstre, klarte å styrke bemanningsnormen når det gjelder barnehagelærere. Det har vært helt avgjørende. I dag har vi faktisk en barnehagelærernorm som ligger på 44 pst. Jeg vet at det er et flertall i denne salen for å heve det til 50 pst. Dette er hva tilskuddene burde gå til. Det må vi være opptatt av også i framtiden. Ellers vil jeg minne om den merknaden som Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti står sammen om, der vi viser til et anmodningsvedtak fra finanskomiteen vedrørende profitt i offentlig finansierte velferdstjenester. I dette vedtaket ble regjeringen anmodet om å sette ned et offentlig utvalg som kartlegger pengestrømmer i offentlig finansierte velferdstjenester, herunder handel mellom nærstående, bruk av skatteparadiser, tynn kapitalisering og utbytte. Utvalget skulle også foreslå løsninger som sørger for at offentlige midler i størst mulig grad går til produksjon av faktisk velferd. Dette er noe som representantene fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti stiller seg bak. Jeg er glad for å høre at også komiteens leder, Svein Harberg, sier at han har sans for dette anmodningsvedtaket, for dette handler om å vise den nødvendige interesse for hvordan de offentlige pengestrømmene, som var ment å skulle gå til velferd, går. Når det gjelder de siste avsløringer i VG – nå gjaldt det ikke barnehager, men barnevern – hvor man også har seilt under falskt flagg: Dersom det som står i VG er riktig, og at pengene brukes til helt andre ting enn faktisk velferd, burde flere av oss få øynene opp for dette og følge enda nøyere med. Men i dette innlegget er det viktig for meg å si at jeg anerkjenner den fantastiske jobben som de private aktørene har gjort for å få den barnehagedekningen vi har. Ja, vi må sørge for at vi stiller krav til kvalitet, slik at de offentlige pengene faktisk brukes til det. Og vi må vise interesse for hvordan de offentlige pengestrømmene går.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-05-23:
Vi behandler nå et representantforslag fremmet av representantene Trine Skei Grande og Iselin Nybø, fra Venstre, der de fremmer tolv tiltak som skal fremme likestilling på fire forskjellige områder. For det første fremmes tre tiltak rettet mot barn og unge. For det andre fremmes fem tiltak som går på arbeidsliv og lønnsforskjeller. For det tredje fremmes et tiltak med fokus på minoritetskvinner her til lands. Til sist fremmes det tre tiltak for en mer feministisk utenrikspolitikk. Barne- og likestillingsminister Solveig Horne har sendt en skriftlig vurdering av dette representantforslaget, og hvert av de tolv tiltakene som fremmes i forslaget, kommenteres. Jeg synes nok at statsråden med fordel kunne gitt litt tydeligere indikasjoner på hvordan dette representantforslaget kan bidra til ytterligere å styrke regjeringens likestillingspolitikk på disse områdene, og som ikke i like stor grad dekkes av likestillingsmeldingen, som vi hadde til behandling i Stortinget i 2016. Det er en ganske stor enighet i komiteen knyttet til dette representantforslaget. Det viser seg også når en samlet komité fremmer syv av disse forslagene som romertallsforslag i salen i dag. I tillegg fremmer Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti to av forslagene. Det er behov for å vise til at det i forbindelse med stortingsmeldingen som vi behandlet i 2016, ble fremmet over 80 konkrete tiltak – fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, sammen med de andre opposisjonspartiene – for å øke likestillingen på en rekke samfunnsområder. Mange av de forslagene som Venstre fremmer i dette representantforslaget, var helt eller delvis dekket opp i de forslag som Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet fremmet sammen med resten av opposisjonen da vi hadde meldingen til behandling. Derfor kommer vi ikke til å gjenta alle de forslagene som ble fremmet i forbindelse med meldingen, men heller vise til de merknadene som ble skrevet den gangen – om å prøve å få til en mer offensiv likestillingspolitikk – samt de konkrete forslagene som ble fremmet i Innst. 228 S for 2015–2016. Kristelig Folkeparti mener at arbeidet for økt likestilling må intensiveres. Vi støtter derfor representantforslagets intensjon. Vi kommer også til å støtte de konkrete forslagene til vedtak, slik de står i innstillingen, i tillegg til de to forslagene som Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti fremmer sammen. Jeg har lyst til å minne om at med behandlingen av dette representantforslaget er det ikke slik at vi har gjort oss ferdig med likestillingspolitikk i denne stortingsperioden. Vi har to store proposisjoner til behandling i komiteen nå, som går på både struktur og lovarbeid. Så det å få mulighet til å være enda mer offensiv på likestillingsområdet har denne komiteen og dette storting stor og fin anledning til når vi skal behandle disse to proposisjonene. Det siste slaget i denne salen når det gjelder likestilling, har ikke stått. Jeg tror vi kommer til å få gode debatter også knyttet til de to proposisjonene som vi skal behandle senere. Jeg tar opp de forslag som Kristelig Folkeparti er med og fremmer i denne saken.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-05-23:
Det er bra at statsråden har fått med seg historietimen: Skole-Norge ble bygd under venstrestaten – da bygd av det offentlige. Barnehagen ble bygd under SV – da bygd av private. Det er klart at da må vi også forholde oss til at noen har bidratt i den dugnaden og andre ikke. Jeg syns kanskje det er mer påfallende å se på forskjellen mellom hvordan det er greit å ta ut utbytte innen tradisjonelle mannsyrker, men ikke under tradisjonelle kvinneyrker. Det er en like interessant problemstilling. Men ettersom statsråden faktisk må forholde seg litt mer til fakta enn mange stortingsrepresentanter må gjøre på Stortingets talerstol, lurer jeg på: Er det sånn at statsråden sitter med informasjon som tilsier at private barnehager har dårligere pensjonssystem? Sitter han med informasjon som sier at de har dårligere faglig dekning i sine barnehager? Sitter han med informasjon som sier at de har dårligere lønn, de som jobber i private barnehager? Og sitter han med informasjon som sier at det er dårligere kvalitet innenfor denne barnehagegruppa? Eller er det riktig, når Utdanningsforbundet og Fagforbundet faktisk skryter av sine lønnsavtaler(presidenten klubber) med disse barnehagene? (presidenten klubber)
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-05-23:
Det var opprinnelig Venstres forslag, så vi skal også støtte dem.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-05-23:
Statsråden meiner altså at å innføra dei same reglane for barnehage som for skule – å få ei barnehagelov som er tilsvarande friskulelova når det gjeld forbod mot å gi utbyte – vil for barnehagesektoren føra til at ein ikkje kan oppretthalda verken plassar eller kvalitet. Spørsmålet mitt er: Meiner statsråden at det er greitt at offentlege midlar vert brukte til utbyte når det gjeld barnehagetilbod og ikkje på skule, eller vil han endra friskulelova? Og kva er eigentleg forskjellen på friskulelova og barnehagelova på dette området?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-05-23:
Eg vil gjerne spørja om forskjellen på skule og barnehage. Viss ein skal ta ein prinsipiell diskusjon, kan ikkje det vera avhengig av kor mange som til kvar tid går i ein privat barnehage eller i ein privat skule, eller kor mange private som er tilbydarar innanfor barnevernet. Ein burde som regjering og statsråd ha eit prinsipielt standpunkt til korleis ein vil sikra at offentlege midlar går til offentlege tilbod. For å spørja på ein annan måte: Vil statsråden da ta vekk paragrafen i friskulelova som seier at det i dag er eit forbod mot utbyte? Sidan det har store konsekvensar på barnehagefeltet, må det òg få stor konsekvensar på skulefeltet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-05-23:
Eg vil greia ut om Senterpartiets stemmegiving i denne saka. Vi kjem til å støtta komiteens tilråding til vedtaka I–VIII, men eg har ein merknad til forslag II, om å gjennomføra ei evaluering av foreldrepermisjonsordninga for å avdekkja i kva grad dagens ordning fremjar likestilling og sikrar likestilt foreldreskap. Vi kjem til å støtta at det skal gjennomførast ei evaluering av ho, men eg har behov for å minna om at vi har foreldrepermisjonsordninga ikkje først og fremst for å sikra likestilling, men for å laga gode ordningar for det nyfødde barnet og familien til barnet. Ideelt sett burde ei evaluering òg sett på korleis dette fremjar helsa til barnet i første leveår, f.eks. kva det betyr å gjera det enklare å amma barnet sitt. Men vi støttar forslaget, og eg har no kome med ein munnleg merknad om at det ideelt sett burde vore ei breiare evaluering og ikkje berre ei evaluering av likestillingsaspektet. Så til forslaga nr. 1 og 2, frå Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti. Når det gjeld forslag nr. 1, om å be regjeringa utarbeida ein ny handlingsplan for likestilling i barnehage og grunnopplæring, som òg skal inkludera SFO og aktivitetsskule, kjem Senterpartiet ikkje til å støtta det. Vår grunngiving for det er at vi støttar forslaget til vedtak I, om at det skal setjast ned eit norsk offentleg utval som ser på kva slags likestillingsutfordringar barn møter på ulike arenaer. Da meiner vi at det er for tidleg å be om ein handlingsplan for dette no. Når vi får eit vedtak om ein NOU, får vi venta på det og sjå kva råd og utfordringar som kjem der, og så får vi be om ein handlingsplan viss vi da meiner at det er nødvendig. Forslag nr. 2, frå Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti, om å innføra krav om at bedrifter med meir enn 50 tilsette må offentliggjera gjennomsnittleg lønsinntekt for menn og kvinner i årsrapporten, er eit forslag vi har diskutert. Vi er redde for at det kan verka byråkratisk. Bedrifter med 50 tilsette kan vera ganske små. Vi vil i alle fall at det skal vera årsverk, og vi har levert inn eit alternativt forslag – eit laust forslag i salen – med endra ordlyd, der vi ber regjeringa vurdera om bedrifter med minst 50 årsverk må offentleggjera gjennomsnittleg lønsintekt for menn og kvinner i årsrapporten. Elles vil vi stemma imot forslaga som er lagde fram av Venstre, altså forslaga nr. 4, 5 og 6, og så vil eg ta opp forslaget frå Senterpartiet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Det var flere spørsmål i ett. Det vi aldri kan garantere, er at regelverket vårt blir fulgt, bare så det er klart. Det vil si at jeg ikke kan stå her og garantere at ingen vil forsøke å misbruke eller bryte loven eller bryte regelverket. Jeg mener også at det er grunn til å se på om kommunene – som jo er primærkontrollør av de private barnehagene – bruker den myndigheten og det ansvaret de har for å sjekke at man ikke tar urimelige utbytter. Det er derfor jeg har bedt Utdanningsdirektoratet om å se på det. Det kan også hende at det vil være fornuftig med noen regelverksendringer. Det er ikke sånn at dagens regelverk er hugget i stein. Men det er noe ganske annet enn bare å dytte til side det prinsippet man la til grunn da forrige regjering inviterte inn de private barnehagene på dugnad, og å forfølge et ideologisk prinsipp så langt at man sier at man ønsker i praksis ikke å la de private barnehagene få drive på en måte som gjør at de kan opprettholde både plasser og kvalitet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
For det første har denne regjeringen akkurat den samme ambisjonen om bemanningsnorm som forrige regjering, nemlig en bemanningsnorm på plass innen 2020. Det var ordrett det forrige regjering forpliktet seg til. Det var også det vi forpliktet oss til, og det er derfor vi sender det ut på høring nå. Så har også dette flertallet – med særlig god hjelp fra Kristelig Folkeparti, men også fra Venstre – fått på plass ikke bare snakk om eller vurderinger av en forsterket pedagognorm i barnehagen, men faktisk en styrket pedagognorm i barnehagen. Vi sender nå ut hundrevis av millioner kroner til kommunene. Vi skjerper også kravet til hvor mange barnehagelærere det skal være, og det kravet gjelder for både offentlige og private barnehager. Der er det ikke noen mulighet til å si at dette følger vi ikke. Det vil være en dispensasjonsordning, men dette er et krav som gjelder for alle. Så her har det vært klare og tydelige bidrag til at kvaliteten skal opp. Jeg vil bare kort legge til at det kan godt hende at kommunene i litt større grad burde få muligheten til å se på hva de private barnehagene gjør. Min skepsis er til at man avskaffer de private barnehagenes mulighet til å ha f.eks. en egen pedagogisk profil, og dermed også avskaffer mangfoldet i barnehagesektoren.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Svaret på spørsmålet er ja, vi mener at det er greit. Så kan man ha en prinsipiell diskusjon om forskjellen mellom barnehage og skole, men jeg mener at det er nok litt klokere i denne sammenhengen å se på realitetene. Da de private barnehagene ble invitert inn, var det en åpen invitasjon for å bidra til å løse et stort samfunnsproblem, nemlig at vi manglet barnehageplasser. Den situasjonen har vi aldri hatt i Skole-Norge. Det vil si at det er en helt annen historisk bakgrunn, som ikke kan sammenlignes med utviklingen i friskolesektoren. Innenfor skolen er det noen få prosent i grunnskole og videregående skole som går i friskoler. Det er 49 pst. av barna som går i de private barnehagene. Det er helt åpenbart at hvis man nå kutter, at man endrer forutsetningene som de ble invitert inn på da de ble invitert inn til dugnad, vil det skape usikkerhet for 50 pst. av norske barnehagebarn og deres foreldre.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Det er en vesensforskjell på å innføre utbytte i friskolesektoren, som jeg er imot, og som denne regjeringen har lagt frem forslag om faktisk å skjerpe regelverket for, for å tydeliggjøre at det ikke er tillatt, og det å endre rammebetingelsene for en sektor som det politiske flertallet inviterte inn for å bidra. Så kan man godt lage en diskusjon og si at alle burde gjøre som Sosialistisk Venstreparti og lage et ideologisk prinsipp som sier at enten er det greit å ha utbytte på absolutt alt, eller så er det ikke greit å ha utbytte på noe – absolutt ingen form for utbytte på noen områder. Jeg mener at det er ganske dårlig politikk, og det er dårlig politikk fordi den ikke tar hensyn til realitetene. Man kan godt ha en prinsipiell studiesirkeldiskusjon om det – jeg har vært med på mange av dem tidligere – men det tar ikke hensyn til realitetene. Faktum er at den regjeringen som representanten Toppes parti tilhørte, inviterte de private barnehagene inn under noen forutsetninger som man nå sprer usikkerhet rundt og truer med å endre.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Som jeg sa i innlegget mitt, har vi ingen indikasjoner på at det er dårligere kvalitet jevnt over i private barnehager enn i offentlige/kommunale barnehager. Så er det viktig å huske på, hvis man ser på tallene, at særlig innen private barnehager er det også veldig mange små barnehager – familiebarnehager, den type ting. Hvis man ser på tallene alt i alt, er det riktig at det er en liten forskjell på andelen barnehagelærere, og det er også en liten forskjell på voksentetthet. Men det er jo, som representanten Skei Grande også påpekte i sitt innlegg, et snittall som ikke forteller noe om alle de private barnehagene som har en langt høyere andel barnehagelærere enn det offentlige. Nå er det mange politikere som – med rette – skryter av at de ønsker en 50 pst. pedagogandel, det er fint det, vi har mange private barnehagekjeder som har hatt det som mål lenge og oppfylt det for lenge siden. Det er heller ikke irrelevant – hvis man først skal sammenligne disse makrotallene – å se at foreldrene alt i alt er mer fornøyd på makronivå med de private enn med de kommunale.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Jeg har bedt Utdanningsdirektoratet se på hvordan kommunene, som er den viktigste kontrollmyndigheten her, bruker det ansvaret de har, for nettopp å se på utbytte, for det er viktig at regelverket overholdes. Så har jo denne regjeringen, med støtte fra et flertall på Stortinget, også sagt at Fylkesmannen skal ha et ansvar for å drive kontroll med barnehagene – ikke alene, men det kan f.eks. bety at hvis man ved en barnehage mistenker, eller tror, eller har grunn til å tro at det tas ut urimelig høyt utbytte, eller at regelverket brytes på andre måter, er det mulig å varsle Fylkesmannen om det. Jeg mener det er viktig at regelverket etterleves, og vi jobber hele tiden for å sikre at det skjer. Så deler ikke jeg representanten Bergstøs bruk av ordet «kjede», som om det var et skjellsord. Jeg tror ikke norsk barnehagesektor blir bedre av at en har 40 barnehager med 40 forskjellige eiere. Jeg tror faktisk at på samme måte som at en stor kommune som Oslo, Bergen eller Trondheim kan gjøre mye fordi de har mange barnehager, så gjelder det samme for private barnehager.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Takk for debatten. Man kan jo spørre private barnehager i de kommunene som Arbeiderpartiet nå styrer, om de oppfatter at de blir godt eller dårlig behandlet. Men grunnen til at jeg tok ordet, var at representanten Stokkan Grande kom i skade for å si noe som er feil, og som enten kan skyldes en forsnakkelse eller at representanten ikke har fulgt med på hva som ligger inne i budsjettene. Etter budsjettforliket om årets budsjett ligger det nå, som jeg sa i talen min, 400 mill. kr i halvårseffekt, altså fra barnehagestart i år, til nettopp økt pednorm i barnehagene. Helårseffekten av det er vel 700–800 mill. kr, hvis jeg ikke husker feil. Hva er det regjeringen og samarbeidspartiene da er blitt enige om å gjøre? Jo, nettopp å skjerpe pedagognormen, slik at den vil ligge på rundt 43–44 pst. Det er simpelthen galt, det representanten Stokkan Grande sa.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-23:
Beklager at jeg brukte gammelt etternavn. Jeg følger jo med på representanten Grandes privatliv, for han har vært så klok å hente seg en ny livsledsager fra Telemark. Nå må jeg ærlig innrømme at jeg ble fryktelig forvirret. Hvis man ser på antallet barnehagelærere, dispensasjoner, antallet kvalifiserte barnehagelærere vi mangler, så går den pila i én retning, og det er i riktig retning. Det er ikke sånn at samarbeidspartiene og flertallet på Stortinget har lagt inn penger noe frem i tid. Fra høsten av ligger det inne 400 mill. kr etter budsjettforliket i høst. Det var relativt godt publisert, men nå skjønner jeg at både regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre må gjøre enda mer for å formidle selv til representantene i denne sal at pedagogandelen i norske barnehager ikke skjerpes om fem år eller tre år, men pengene ligger inne fra høsten av. Vi kommer så raskt som mulig også til å sende ut bindingen av disse pengene som alle kommuner har fått beskjed om, nemlig at ped-andelen, kravet til hvor mange barnehagelærere man skal ha, går opp, og det gjelder både private og kommunale barnehager.
Michael Tetzschner (Høyre), 2017-05-23:
Jeg vil ta opp den tråden som så vidt ble anslått i statsrådens innlegg, særlig i første del, og i representanten Skei Grandes innlegg, nemlig at det i et offisielt dokument fra Stortinget er fremmet et forslag om å fjerne profitt. Det virker som om forslaget er gått gjennom komiteen uten at forslagsstiller har fått anledning til å redegjøre for den samfunnsulykke som det angivelig skal være at noe drives med profitt. Så jeg vil sterkt oppfordre representanten Bergstø til å komme opp til denne talerstolen, slik at vi vet hva SV legger i ordet «profitt». Man kan selvfølgelig spekulere i om dette er en konnotasjon til SVs røtter som et marxistisk parti, og at de derfor vil minne noen av sine velgere om at man så visst har en annen visjon enn kapitalismen. Det kan være en slik underkommunikasjon. Men når man fremmer et forslag for landets nasjonalforsamling, må man være beredt på å definere hva dette profittbegrepet er, utover – som representanten Skei Grande var inne på – ønsket om å stemple mennesker som har sitt arbeid og gjør sin innsats i en meget samfunnsbyggende sektor av Norge. Ifølge Gyldendals store ordbok er en profitør en som skor seg urettmessig økonomisk, jf. begrepet «krigsprofitør». Det er altså ikke noen positive assosiasjoner i det, og slik er det heller ikke ment fra forslagsstillers side. Man kan også i farten notere seg at Senterpartiet argumenterer for det samme, men velger begrepet «utbytte», som er et mer forståelig og mer sivilisert begrep, og ønsker da tydeligvis ikke å ha det stemplingsfellesskapet som SV er ute etter. Man kan spørre: En baker, er det en næringsmiddelprofitør? Et reisebyrå, er det en profitør på ferieopplevelser? En bokhandel, er det en som skor seg urettmessig eller tar profitt av litteraturopplevelser, opplevelser av glede og innsikt? Jeg vil meget sterkt oppfordre representanten Bergstø om å komme hit opp og si – ut ifra et lovgivningssynspunkt og hvis man skal forby profitt – hvilke poster i regnskapet man skal ta ut.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-05-23:
Dette er blitt en viktig og ganske interessant debatt etter hvert. Statsminister Erna Solberg brukte mye tid for å bygge seg opp som partileder i 2011 ved å møte folk som jobbet innenfor velferds- og attføringssektoren. Hun brukte mye tid på å vise at hun engasjerte seg i de mykere verdiene i samfunnet. Hun skrev en bok som, etter hva jeg husker, het «Mennesker, ikke milliarder» – mennesker, ikke milliarder. Det var tydelig at statsministeren ønsket å viske Høyre rent fra stempelet som et kaldt parti, som ikke satte velferd og utsatte grupper i sentrum. Nå har det kommet en rapport på et annet område, attføring, som har tittelen «Milliarder – ikke mennesker» – for å sette statsministerens bok i kontrast. På velferdsområdet får vi nå fram hva som har skjedd når vi har fått anbudsutsetting av attføringsområdet. Dette er interessant. I denne saken gjelder det barnehager. Det er riktig det som statsråd Røe Isaksen sa, at det er mange private barnehager, og innenfor begrepet «private» har vi mange forskjellige selskapsformer. Det som er Senterpartiets ideelle selskapsform når det gjelder private barnehager, er foreldreeide barnehager. Det er vår ypperste selskapsform dersom det er dyktige foreldre som makter den store oppgaven det er å drive barnehagene. Vi ønsker å tilrettelegge for den selskapsformen, for den gir nærmest tilknytning mellom foreldre og unger og har de beste forutsetninger for å være dynamisk og virkelig utvikle barnehagen i tråd med det som er barn og foreldres ønsker. Det vi ser, er at vi får stadig flere barnehagekonsern som er inne på dette området. Barnehager er finansiert av staten eller av foreldrene, og det er staten som sitter med det meste. Og for å si til representanten Tetzschner: «Profitt» er ikke Senterpartiets ord, det er «utbytte». Private barnehager kan få avkastning av kapitalen sin i form av at en får husleie, en får betalt sine tjenester, men det å ta avkastning av innsatt kapital er utbytte, og det utbyttet er prinsipielt feil i denne sektoren, når det er finansiert av det offentlige. Det er noe annet enn vanlig, ordinær, forretningsmessig virksomhet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-05-23:
Det er interessant at representanten Tetzschner ikke forsvarer sin statsminister, som skrev boka «Mennesker, ikke milliarder», for det var der linja ble lagt for det som skulle være et sosialliberalt Høyre, som skulle favne utover det som handler om penger. Men sånn er det nå. For barnehagekonsern, som får en stadig større plass i drift av barnehager, er sjølsagt utbytte vesentlig – avkastning av innsatt kapital – altså utover det en kan få for husleie, utover det en kan få for betalt utført arbeid. Senterpartiet bruker begrepet utbytte hos private eiere. Vi er klar over det SV sier, at det er mange muligheter for å fordele et overskudd av en virksomhet på poster som ikke kalles utbytte, men det er en krevende posisjon når en først har åpnet for at aksjeselskaper kan drive slik virksomhet. Men vår linje er altså at utbytte ikke skal tillates på innsatt kapital når en får sin betaling for utført arbeid og de lokalene som er stilt til disposisjon. Da har en i hvert fall en begrensning i hva vi snakker om. Men det som er grunnen til at jeg tok ordet, er Arbeiderpartiets merknad knyttet til dette. Der er det veldig uklart hvordan Arbeiderpartiet i praksis forholder seg til spørsmålet om utbytte fra barnehager som er aksjeselskaper. Det sies at en skal ha like vilkår mellom private og offentlige barnehager – det er knyttet til bemanningsnormer, til fagfolk, til opptak og det hele, og det er bra. Men i sitt forslag sier de ikke noe om det som angår det vi nå diskuterer, nemlig muligheten til utbytte, avkastning av kapital. Derfor er det springende spørsmålet: Vil Arbeiderpartiet støtte forslag nr. 7, fra Senterpartiet, hvor vi presiserer at vi ikke er med på utbytte hos private eiere? Det er det store spørsmålet. Det er mange her fra Arbeiderpartiet som har snakket varmt mot utbytte. Da må en også ta konsekvensen av det ved avstemningen.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Når det kommer til disse debattene i Stortinget, føler jeg det som tvingende nødvendig å gå opp på talerstolen, for det er like merkelig hver gang hvordan høyresida begynner å snakke om helt andre ting. De vil på død og liv ikke gå inn i og analysere om disse sårbare velferdstjenestene våre har markedets kjennetegn. Representanten Trine Skei Grande snakket om at det ikke var forskjell på å produsere gravemaskintjenester, eller sko, sammenlignet med velferdstjenestene. Det er ganske uforståelig at man har en så grunn og dårlig analyse av viktige forhold. Det blir sagt at man inviterte private inn til å ta barnehageløftet. Det er helt rett, og jeg tror vi skal være så ærlige og si at det var vel de færreste som så for seg den utviklingen vi har sett på dette området de siste årene. Både dette og andre velferdsområder, som eldreomsorg og barnevern, er sektorer som er overtatt mer og mer av et stadig mindre antall store kommersielle konsern, enten internasjonale eller nasjonale. Det er ikke så rart at den svenske kapitalisten anbefalte sine investorvenner å gå inn nettopp i velferdssektoren, for som han sa: Her er lave kapitalkrav, det er liten risiko, og det er stor profitt. Eller jeg kan bruke et annet ord: stort utbytte. Og når man snakker om at dette er et angrep på kvinner som jobber i velferdsyrker: I all vide verden, det er et fåtall kvinner som sitter som eiere bak disse store konsernene! De som er investorer og eier kapitalselskap, er jo stort sett menn, og de kvinnene som er der, er kvinner som eier svært, svært mye. De står veldig langt fra dem som er på golvet, og som jobber i førstelinja. Jeg har et eksempel på fortjeneste innenfor disse feltene. I 2007, tror jeg det var, svarte det borgerlige byrådet i Oslo på forespørsel fra SV og Arbeiderpartiet at av et middels stort sykehjem i hovedstaden ble det i løpet av en anbudsperiode tatt ut mellom 35 og 40 mill. kr i utbytte. Hvor gikk de pengene? Ikke til dem som jobbet på golvet, og ikke til de eldre. Nei, de pengene gikk til eiere som sitter veldig langt fra den daglige driften – det er jo i henhold til aksjeloven også at det er sånn. Det er det som skjer innenfor denne sektoren. Er det det vi vil? Vil vi at skattepenger – fellesfinansierte tjenester eller, som barnehagene, også finansiert av foreldrene – skal gå til eiere som sitter langt vekk fra tjenestene? Jeg bare spør.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Det kan være behov for å rydde litt i debatten. Debatten handler ikke om hvorvidt man er for eller mot private barnehager. Det blir smått komisk når statsråden hevder at enkelte partier i denne sal går til angrep på de private aktørene – det er ganske drøye og usaklige påstander som kommer fra en statsråd. Men egentlig er det bare et forsøk på en unnamanøver. Det er et forsøk på å slippe å snakke om det som er sakens kjerne, nemlig hvordan vi sikrer at de offentlige midlene faktisk kommer barnehagebarna til gode. Jeg synes det er en ganske underlig oppfølging fra Michael Tetzschner og Svein Harberg. Som de selv peker på, var det under den rød-grønne regjeringen en voldsom oppblomstring av private barnehager og nye plasser. Da kan jeg også nevne at under vår regjering ble det faktisk skapt 355 000 nye arbeidsplasser. To av tre kom i privat sektor. Men under dagens regjering blir det nesten ikke skapt nye arbeidsplasser, og i den grad det kommer noen nye, er det i offentlig sektor. Så vi kan avlyse det ideologiske forsøket på å avlede diskusjonen inn i en helt annen retning enn det som er sakens kjerne. Svein Harberg sier at det i dag er like krav til private barnehager som det er til offentlige barnehager, men det er det som er den fundamentale misforståelsen. Det er jo ikke det når det gjelder muligheten til å stille krav om åpningstider og inntak, og når det gjelder bemanning og andel barnehagelærere. Jeg synes det er merkelig at ikke Høyre er mer opptatt av at når vi bevilger penger fra Stortinget, kommer det faktisk barnehagebarna til gode – at det ikke bidrar til flere barnehageplasser, bidrar til høyere kvalitet, men at man lever utmerket godt med at for mye av de midlene forsvinner ut av barnehagesektoren og i utbytte. Mens statsråden snakker varmt for kvalitet og påstår at man jobber for dette, ser man at man kommer ikke videre når det gjelder høyere pedagogtetthet. Stortinget har gjentatte ganger bedt om at man innfører bemanningsnorm i barnehagen, og at man vurderer krav om 50 pst. barnehagelærere, men der er det ingen utvikling. Så statsråden må snakke så mye han bare vil, men realitetene i denne diskusjonen handler om at vi ønsker at de offentlige midlene skal komme barnehagebarna til gode og bidra til høyere kvalitet, mens høyresiden lever utmerket godt med at for mye av pengene forsvinner til helt andre formål.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Det kan være krevende for noen hver å følge med, og det er tydelig at statsråden heller ikke har fulgt med på mitt privatliv, for det er over tre år siden jeg skilte meg, så navnet er herved Grande – så er det opplyst om. For det første en liten replikk til Lundteigen som stiller spørsmål til Arbeiderpartiet om dette med utbytte. Ved å kunne stille like krav til private barnehager som man kan stille til offentlige angående åpningstider, inntak, pedagogtetthet og bemanning, mener vi at vi i større grad enn i dag kan sikre at offentlige midler kommer formålet og barnehagebarna til gode. Det er vårt hovedfokus med å fremme det forslaget som vi gjør, og vi mener det ivaretar en god balanse i det. Så er det ikke sånn at vi nødvendigvis er uenige i disse punktene, men akkurat dette med utbytte mener vi at det skal være en åpning for, og ikke noe forbud mot det, men at vi i større grad må sikre at de midlene vi sender herfra, kommer barnehagebarna til gode. Så gjelder det påstanden fra Røe Isaksen om at jeg ikke har fulgt med og tar feil. Det skrives fra regjeringen selv at andelen styrere og pedagogiske ledere med godkjent førskolelærerutdanning ble marginalt redusert fra 2015 til 2016. Man må gjerne si at man har lagt inn penger med virkning fra ut i tid, men poenget her er at på statsrådens vakt går andelen ned, og det bør bekymre statsråden at utviklingen har gått i feil retning det siste året. Og det er nettopp det vi er opptatt av her, at når Stortinget nå gjentatte ganger har bedt om at man må styrke bemanningsnormen, at man må sikre flere pedagoger, og at man må vurdere et krav om 50 pst. andel, da ser vi dessverre at det ikke følges opp med tiltak som virker, og det er det debatten her på mange måter dreier seg om: Hvordan sikrer vi at det offentlige tilskuddet kommer barnehagebarna til gode og styrker kvaliteten i barnehagene, og der har ikke statsråden noen gode svar.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Jeg vil starte mitt innlegg med å takke opposisjonen på Stortinget, inkludert Venstre i dag, for å være med på å foreslå konkrete og gode forslag til likestillingsfremmende tiltak, og for å være utålmodige på vegne av likestillingslandet Norge. Vi er mange i denne salen som vil mer enn Høyre og Fremskrittspartiet. Regjeringen la i 2016 fram sin likestillingsmelding, som ikke inneholdt tiltak som kunne tatt likestillingen videre, men som viste med all tydelighet at vi har en regjering som tvert imot har satt likestillingen i revers på en rekke områder. Som svar på likestillingsmeldingen fremmet opposisjonen på Stortinget over 80 konkrete forslag for å øke likestillingen på en rekke samfunnsområder. Mange av de forslagene Venstre fremmer i dag, var helt eller delvis dekket under behandlingen av meldingen. Jeg er glad for at vi har en framoverlent opposisjon på Stortinget. Men vi har en utfordring. Vi vet at kvinner topper deltidsstatistikken, og vi vet at kvinner har gjennomgående lavere lønn, dårligere tjenestepensjon, jobber mer midlertidig enn menn og fortsatt har hovedansvaret for omsorgen. I tillegg er det menn som klart topper statistikken over lederstillinger. I tillegg til dette har vi en regjering som ønsker å skrote likestillingsloven. Forstå det den som kan. Denne loven har vært og er et viktig redskap for likestillingsarbeidet. Loven har vært og er av stor samfunnsmessig betydning. Hvis vi i Norge skulle finne fram en lov som kan sammenliknes med USAs varemerke rasediskrimineringsloven, er det nettopp likestillingsloven. Folkevalgte og samfunnsengasjerte mennesker fra hele verden ser til Norge og til vår likestillingslov. Denne vil Høyre og Fremskrittspartiet avvikle. Likestilling i Norge er ikke oppnådd. Det finnes fremdeles mange eksempler på individuell og strukturell diskriminering. Det er behov for flere forslag enn de 80 fra opposisjonen på Stortinget. Det er behov for færre dårlige forslag fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Jeg vil gå så langt som å kalle det gammeldags politikk, den politikken regjeringen fører for likestilling mellom kvinner og menn. Jeg vil avslutningsvis gjøre presidenten oppmerksom på at forslagene nr. 4–6, fra Venstre, som fremmes senere i debatten, vil vi stemme imot. Forslag nr. 6 er et forslag som klart bryter med partsprinsippet for lønnsdannelse.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Pappapermisjonen ble kuttet av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, arbeidsmiljøloven ble kjapt svekket av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, barnehager er blitt dyrere med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. To år brukte man på å legge fram en likestillingsmelding – uten konkrete tiltak for å fremme likestillingen. Over 80 forslag har opposisjonen på Stortinget forelagt statsråden. De har ikke fått flertall for dem, enig i det, men hva synes statsråden om at hun med sin politikk settes helt på sidelinjen i forhold til opposisjonens vilje til å foreslå mange titalls nye forslag?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-05-23:
Jeg takker for svaret. Jeg er glad for at statsråden innrømmer at vi fremdeles har utfordringer på området. Det er allikevel slik at det er blitt mindre penger til tiltak mot deltidsansettelse, det er blitt mindre penger til likestillingssentrene, og det er blitt mindre penger til organisasjoner som jobber for økt likestilling i landet. Statsråden var i sitt forrige svar inne på at hun var stolt over tiltakene hun hadde satt i verk. Jeg har lyst til å spørre: Hvilke tre tiltak er statsråden mest stolt over at hun har satt i verk for å fremme likestilling mellom kjønnene i Norge?
Mette Tønder (Høyre), 2017-05-23:
Vi har nylig diskutert likestilling i åpen debatt i denne salen, og jeg opplever at vi er kjent med hverandres politiske ståsteder. I tillegg skal vi få rikelig anledning til å diskutere den nye diskrimineringsloven når den saken kommer til Stortinget. I denne saken vil jeg derfor nøye meg med å takke forslagsstillerne fra Venstre for et svært godt forslag. Høyre og Fremskrittspartiet er med på romertallsforslagene i komiteens innstilling og kommer følgelig til å stemme for dem. I tillegg ønsker vi å stemme for Venstres forslag nr. 4 og 5, som vi mener er med på å hjelpe kvinner til å bli gründere. Det er Høyre opptatt av – og Fremskrittspartiet. Men når det gjelder forslag nr. 6, fra Venstre, mener vi at dette må være opp til partene i arbeidslivet. Mindretallsforslagene i innstillingen kommer vi naturligvis ikke til å støtte. Vi mener det er unødvendig med en ny handlingsplan for likestilling i barnehage og grunnopplæring, da det å jobbe med likestilling kom frem i barnehageloven og også i den nye rammeplanen – det kommer svært tydelig frem der. Læreplanene i grunnskolen – i skolen – er også tydelige på dette. Når det gjelder krav som man ønsker å pålegge bedrifter, er det sånn at vi ønsker å fjerne tidkrevende og byråkratiserende pålegg rettet mot næringslivet, og vi kommer ikke til å være med på å innføre flere.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-05-23:
Jeg er stolt av regjeringens likestillingspolitikk og det vi har klart å få til på dette feltet. Jeg registrerer at igjen bruker Arbeiderpartiet de samme argumentene som de har gjort nå i fire år, de drar fram pappakvoten. Likestilling handler om mer enn fire ukers fedrekvote, og det har vært en verdi for denne regjeringen og samarbeidspartiene å gi familiene fleksibilitet og valgfrihet når det gjelder foreldrepermisjon. Etter tiår med likestillingspolitikk har vi fremdeles utfordringer. De ble adressert i likestillingsmeldingen som regjeringen la fram, og som ble debattert i fjor, med over 70 forslag som ble enstemmig vedtatt i Stortinget. 14 av de 80 forslagene som representanten viser til, fikk også flertall. Jeg har tro på at dette stortinget har gode ideer for å ta likestillingen videre, men likestillingspolitikk er ikke noe som regjeringen og staten klarer alene. Vi trenger å samarbeide både med kommuner og med arbeidsgiverorganisasjonene, og det er også mange gode forslag som regjeringen følger opp videre. Det er et godt arbeid – i samarbeid med både storting og regjering – som blir gjort.