Torild Skogsholm (Venstre), 2003-05-20:
Riksrevisjonen har i sin undersøkelse satt søkelyset på planlegging og gjennomføring av store vegprosjekter. Jeg har lyst til å begynne med å understreke at Riksrevisjonen har gjort en viktig jobb med denne undersøkelsen og satt fokus på helt sentrale forbedringsområder for både Vegvesenet og Samferdselsdepartementet. Som samferdselsminister er dette noe jeg tar svært alvorlig. Samtidig synes jeg det er grunn til å framheve de store framskritt som har skjedd siden prosjektene Riksrevisjonen har analysert, ble påbegynt. Jeg vil her spesielt trekke fram fire forhold. For det første er alle vegprosjekter som overstiger 500 mill. kr, nå gjenstand for en ekstern kvalitetssikring før de tas opp til bevilgning av Stortinget. En rekke prosjekter har allerede vært igjennom denne prosessen, der formålet er å få fram best mulig kostnadsoverslag for prosjektet og hvordan prosjektet skal styres for at overslaget ikke skal overskrides. For det andre innebærer omorganiseringen av Statens vegvesen fra 1. januar i år at det som tidligere var Vegvesenets egen produksjonsvirksomhet, er skilt ut i et eget statlig aksjeselskap, Mesta AS. Det gir et klart skille mellom forvaltning og produksjon – noe som gir en mer profesjonell byggherrefunksjon, og bidrar til å styrke styringen av kostnader og prosjektgjennomføring. Inndelingen av forvaltningsdelen i fem regioner bidrar i samme retning. Ved å samle kompetansen innenfor planlegging og prosjektgjennomføring på regionnivå vil en få sterkere fagmiljøer i bl.a. prosjektledelse. For det tredje legges det nå økt vekt på prosjektplanlegging, gjennomføring og kostnadsstyring. Blant annet har Statens vegvesen i år innført et nytt og forbedret prosjektstyringsverktøy. Sammen med nye og reviderte håndbøker vil forhold knyttet til mange av Riksrevisjonens merknader derfor være ivaretatt. I tillegg etterstreber nå Vegvesenet å få prosjektledelsen på større prosjekter på plass minst ett år før anleggsstart. For det fjerde har Vegvesenet innskjerpet rutinene for behandling av miljøspørsmål, slik at disse forholdene i størst mulig grad skal avklares i reguleringsplan eller konsekvensutredning. Manglende miljøhensyn og miljøundersøkelser var som kjent et av emnene Riksrevisjonen trakk fram som kritikkverdig i rapporten. Samlet sett forventer jeg med dette som bakgrunn at framtidige prosjekter får en langt bedre kostnadsutvikling enn det som har vært tilfellet for de prosjektene Riksrevisjonen har analysert. En indikasjon på dette er at kostnadsoverskridelsene for vegprosjekter på landsbasis nå viser en klart nedadgående tendens, ut fra Statens vegvesens årlige budsjettanalyser. Endringen i kostnadsoverslag for vegprosjekter som ble åpnet for trafikk i 2002, var på 6,4 pst., mens tilsvarende tall for året før var 11,2 pst. Det vil alltid være press fra ulike interessegrupper for å få startet opp nye vegprosjekter raskest mulig. For å unngå kostnadsoverskridelser er det viktig at et prosjekt som tas opp til bevilgning, har gjennomarbeidede kostnadsoverslag, og at det er utarbeidet gode finansieringsplaner. Jeg er svært glad for at en samlet komite i denne innstillingen legger stor vekt på disse elementene, og håper vi i framtiden kan stå fast på en slik konsekvent linje når lobbyismen i enkeltsaker er sterk. Jeg tror vi skal være ærlige nok til å si at det trolig aldri vil bli mulig å gardere seg hundre prosent mot usikkerhet og kostnadsøkninger når det skal bygges veger i et land som har en såpass komplisert geografi som vi har i Norge. Jeg vil understreke at prosjektstyring og kostnadskontroll er en kontinuerlig og en dynamisk prosess, der en hele tiden må lete etter forbedringspunkter. Selv om mye positivt har skjedd de siste årene, forventer jeg at Vegvesenet fortsetter å forbedre systemer og rutiner, følger kostnadsutviklingen nøye og bruker alle tilgjengelige virkemidler for å holde kostnadsøkningene på et minimum. Samtidig må jeg som samferdselsminister og ansvarlig statsråd for Vegvesenet ha et kontinuerlig trykk på dette i min overordnede styring av etaten. Og sist, men ikke minst: Både regjering og storting må ha nok is i magen til ikke å igangsette et eneste stort vegprosjekt før vi har så god oversikt som mulig over både kostnader og finansiering. Klarer vi det, vil vi ikke bare sikre oss mot nye saker av den typen vi behandler i dag, men også sørge for at alle skattebetalere og vegbrukere får mest mulig veg igjen for pengene. Det synes jeg at vi skylder innbyggerne i dette landet.