Per Kåre Foss (Kristelig Folkeparti), 2014-03-27:
Sametinget er og skal være regjeringens fremste premissleverandør i samiske spørsmål. I over 20 år har Sametinget spilt en sentral rolle både i det samiske miljøet og overfor befolkningen generelt. Det er avgjørende at samarbeidsformene og dialogen mellom Sametinget og regjeringen fungerer godt. Vi – både politikere, journalister, andre pemissleverandører og samfunnet for øvrig – har et ansvar for å bevare og videreutvikle samisk kultur. Kristelig Folkeparti vil ha et stort mangfold i det norske samfunnet og vil være med og sikre samenes rett til eget språk, egen kultur og eget samfunnsliv. Samenes egenart må sikres ved at deres levemåte, næringsstruktur, kultur og verdier blir ført videre til nye generasjoner. For å kunne utforme en god politikk på dette området trengs det en forståelse av hvilke utfordringer som finnes. Samtidig er det viktig å peke på positive trekk, som samisk kulturliv, samisk mat og samisk reiseliv. Alt dette er med på å styrke identitet og selvfølelse. Samepolitikken krever oppfølging på alle forvaltningsnivå. Den statlige politikken legger premissene for utviklingen av samiske samfunn og samisk språk i storsamfunnet. Politikken på fylkesplan og kommunalt plan avgjør mye hvordan de konkrete tiltakene når folk flest. I samiske kjerneområder forutsettes det full tospråklighet i offentlige institusjoner. Skoleverket har imidlertid en utfordring med å gi barn undervisning i og på samisk, og antallet samisktalende har sunket mye de siste årene. Også samiske språk- og kultursentra sliter med å få økonomisk støtte. Det samiske språket er et fundament for samisk kultur. Det er derfor viktig at det samiske språket blir bevart og videreført. En av de største utfordringene for samiske barn i dag finnes i skolen. Opplæringssituasjonen er bekymringsfull, med både mangel på læremidler på eget språk og manglende lærere til å lære bort. Vi ser at samiske barn ikke får det de har rett til, nemlig en god samisk språkopplæring. Det trengs en bevisst satsing på å utdanne flere samiske lærere og førskolelærere. Tempoet i arbeidet med å utvikle og oppdatere læremateriell på samisk må skrus opp. Skolen må bidra mer til å øke norske barns kjennskap til samisk kultur og språk. Til slutt vil jeg adressere den kanskje mest alvorlige utfordringen overfor den samiske befolkningen – diskrimineringen og trakasseringen som mange samer møter, i mange tilfeller daglig. Tidligere undersøkelser har vist nedslående tall. Mens 3,5 pst. av den norske majoritetsbefolkningen har følt seg utsatt for diskriminering, viser forskning at hele 35 pst. av de samisktalende opplever diskriminering – altså ti ganger flere. Verst stilt er det utenfor de definerte samiske språkområdene. Her opplever halvparten av samene diskriminering og oppgir å ha blitt mobbet dobbelt så ofte som majoritetsnordmenn. Dette vitner om uvitenhet, manglende respekt og dårlige holdninger. Vi har et ansvar ikke bare for å videreføre tradisjonene, det samiske språket, næringsgrunnlaget og kulturen, men også for å skape økt forståelse og respekt for den. Vi skal ikke bare være en konservator, men også en ambassadør. Vi må sikre at samenes levemåte, kultur og verdier både blir ført videre og respektert av nye generasjoner, for Norge er best tjent med et mangfoldig og rikt samfunn.