trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2006-10-10:
Jeg trodde ikke det var finansdebatt vi skulle ha her i dag. Det kommer i hvert fall vi til å vente noe med. Jeg kommer selv fra et område i landet som sliter, og en av grunnene til at vi på Sørlandet kanskje sliter når det gjelder en del statistikk, er at vi mangler likestilling. Jeg vil takke interpellanten for det vidsyn og de perspektivene hun trekker opp i forhold til det med at likestilling faktisk gir en del viktige ringvirkninger i form av kvalitet. Vi ser, i hvert fall i vår landsdel, at det er viktig å satse på likestilling når det gjelder næringsutvikling, regionutvikling osv. Jeg tar gjerne utfordringen fra representanten Schmidt. Jeg føler meg ikke helt hjemme med å bli satt i bås sammen med menn fra alle de andre partiene her i salen. Jeg føler at frontene når det gjelder likestilling, mer går mellom partiene enn mellom kjønnene i denne salen. Så jeg har lyst til å utfordre Fremskrittspartiet tilbake. Jeg lurer på om Fremskrittspartiet i det hele tatt ønsker likestilling. Det er kommet mange uttalelser den siste tiden – bare de siste månedene – som tyder på det motsatte: at flere representanter mener at likestillingen i Norge faktisk har kommet langt nok. Men er det mulig med likeverd, hvis en ikke har likestilling? Jeg tenkte kanskje også å se litt på Fremskrittspartiet når en snakker om holdningsendringer. Det er jo et faktum at Fremskrittspartiet er det partiet her i salen som helt klart har færrest kvinnelige representanter. Så når det gjelder holdningsendring – hvis det kanskje er det eneste virkemiddelet – er det i hvert fall tydelig at det vil gå veldig sent. Et annet moment når det gjelder likestilling, er jo inkludering. Sånn som jeg oppfatter Fremskrittspartiet, er det et gjennomgående problem – ikke bare når det gjelder likestillingslov, men også når det gjelder f.eks. politikk overfor minoriteter – at en savner en inkluderingsordning, en savner virkemidler. Alt skal skje via holdningsendringer. Men er det i det hele tatt mulig? Og ønsker en inkludering, ønsker en likestilling? Det er det spørsmålet jeg kommer tilbake til her.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-10:
Jeg registrerer at representanten de Ruiter er mer opptatt av egne retoriske poeng enn han er av saken. Det synes jeg er bekymringsfullt, men jeg setter selvfølgelig pris på at de Ruiter er opptatt av hva Fremskrittspartiet mener, i stedet for å gjøre rede for hva han og hans eget parti mener om dette. Jeg tror de Ruiter har rett i at Fremskrittspartiet tenker på likestilling på en litt annen måte enn Arbeiderpartiet og SV har gitt uttrykk for bl.a. i denne debatten. Vi mener nemlig at vår oppgave som politikere er å legge forholdene til rette for at alle, uavhengig av kjønn, skal kunne velge selv, hva de selv ønsker. Jeg registrerer at det er flere representanter fra den rød-grønne alliansen som har åpnet for en form for kvoteringstenkning. Vi mener i likhet med representanten Dørum at det er feil vei å gå. Man bidrar ikke til å bedre kjønnsbalansen ved eksempelvis å redusere kravene for professorater ved en kvoteringsordning. Vi ble utfordret av representanten de Ruiter på om vi ønsker likestilling. Vi ønsker likeverd. Vi ønsker like muligheter. Vi har skrevet det i et ganske stort antall innstillinger i denne sal, og vi har sagt det i ganske mange debatter i denne sal. Det er sånn innenfor akademia at det tar noe tid å gjennomføre endringer. Man kan ikke knipse med fingrene og tro at en får en 50-50 pst. fordeling på professorater. Det tar tid å gjennomføre utdanning, og det tar tid å bygge kompetanse. Derfor er disse debattene litt spesielle, for virkemidlene som vi som politikere har til rådighet, er egentlig ganske få. Jeg tror både representantene Lønning og Dørum i ganske brede ordelag gav uttrykk for akkurat det, nettopp politikernes rolle: å legge til rette for at enkeltindividet selv skal kunne ta de valg som for dem faller naturlig. At vi i denne sal skal diskutere hvordan vi skal – nær sagt – pålegge kvinner å velge annerledes, synes jeg er underlig. Det er sånn at innenfor legestudiet, som er et tradisjonelt mannsdominert studium, er det nå et klart flertall av kvinnelige studenter. Det viser at denne utviklingen er på vei, helt uavhengig av de ordninger som vi snakker om i dag i retning av kvotering. Jeg håper at vi kan droppe kvoteringsdebatten, og heller fokusere på de virkemidlene som er av positiv karakter for dem det gjelder.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-06-01:
På vegne av representantene Trond Helleland, Bent Høie, Peter Gitmark, Kari Lise Holmberg, Svein Flåtten og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om å utrede grunnlaget og mulighetene for å realisere en høyhastighetsring for jernbane i Sør-Norge.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2006-06-01:
På vegne av Dagfinn Høybråten, May-Helen Molvær Grimstad, Bjørg Tørresdal og meg selv har jeg gleden av å fremlegge et Dokument nr. 8-forslag om tiltak for å bekjempe fattigdom og forebygge gjeldsproblemer.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-01:
Fremskrittspartiets Tord Lien antydet i sitt innlegg at det kunne være mulig å se for seg utkobling av deler av industrien i en kort periode, men jeg oppfattet det slik at det ikke var noe første ønske. Jeg vil bare kort kommentere det: Det kan ikke være akseptabelt å koble ut industri i Møre og Romsdal og i Midt-Norge uten at det er etter en klar avtale med den typen bedrifter som tåler dette. Om en ser for seg en utkobling av f.eks. Hydro Aluminium, Europas største aluminiumsverk, ville det ruinere konkurransekraften deres og påføre dem svære kostnader. Jeg tror vi skal være meget varsomme med den teknikken. Så til grønne sertifikater: Ja, det hadde vært ønskelig å få det på plass, definitivt. Men forhandlingene med svenskene viste at de ville ha påført norske forbrukere såpass mye på strømregningen at det ikke var akseptabelt for oss å gå inn på det. Jeg nevnte i mitt hovedinnlegg at strømprisen for kundene i deler av Midt-Norge nå har passert 1 kr. En skulle kanskje tro at det var nok for de fleste. Børge Brende sier at det ikke er en strømkrise, men en beslutningskrise. Det er kommentert før, men jeg har lyst til å kommentere det. Når Børge Brende mener at det er en beslutningskrise, må jeg nesten spørre: Burde ikke de beslutningene som skal legges til grunn for å sikre at vi ikke får en kraftkrise i de kommende år, ha vært tatt nettopp midt i den perioden da representanten Børge Brende satt i regjering? En skal verken være ingeniør eller økonom for å forstå at det å bygge ut kraft tar tid. Jeg er i grunnen noe forundret over at spesielt representanten Børge Brende kaster ansvaret for den situasjonen, den klemma, som vi er i nå, over på en regjering som har sittet i sju måneder. Vi har ikke tenkt å lene oss tilbake og vente i fire år før vi handler. Jeg viser her til det som statsråd Enoksen redegjorde for i sitt hovedinnlegg. Det er tatt tak i utfordringene fra dag én, og så er det grunn til å håpe på resultater, slik som det er uttrykt fra statsråden da han henviste til den handlingsplanen som dette forslaget etterspør. Slik sett er denne debatten veldig bra, ved at vi setter søkelyset på situasjonen i Midt-Norge, som ikke er til å leve med. Bare kort om de forslagene som er reist …(Presidenten klubber.) Vil presidenten at jeg skal ta stemmeforklaringen i forbindelse med avstemningen, så gjør jeg det. (Presidenten klubber.)
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-01:
Når det gjelder forslag nr. 2, fra representanten Børge Brende på vegne av Høyre, har man plukket ut en formulering fra en enstemmig komite. Jeg synes det er veldig uheldig hvis dette fremmes som et forslag i den hensikt å splitte en forsamling som nå er samlet om et grep. Vi har derfor til hensikt å stemme mot det forslaget, og viser til at det er en samlet komite som står bak at kostnadene ved regulering av produksjonen ved en eventuell strømkrise i Midt-Norge skal dekkes over sentralnettet. Når det så gjelder forslag nr. 3, var også statsråd Enoksen veldig tydelig på at en handlingsplan blir lagt fram tidlig på høsten 2006.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-01:
Jeg trodde kanskje jeg skulle være siste taler. Det er blitt reist påstander her om at regjeringspartiene har brukt denne debatten til å kaste skylden over på den forrige regjeringen. Jeg prøvde i mitt innlegg som saksordfører å unngå det, og prøvde først og fremst å beskrive situasjonen og dernest tiltak for å komme ut av den klemma som alle vi som sitter i denne salen, faktisk befinner oss i. Jeg har lyst til å presisere at når det gjelder de kortsiktige tiltakene, kan vi ikke utelukke, slik som det går fram av det som er sagt i dag, og for så vidt også av innstillingen, at tilleggskraft gjennom mobile gasskraftverk kan være noe vi må ty til. Vi kan jo ikke risikere at det blir mørkt i hus og hjem og i bedriftene i Midt-Norge. Det ansvaret har vi som nasjonale politikere, ikke bare vi som er valgt inn fra Møre og Romsdal. Derfor er det også positivt at Stortinget setter søkelyset på denne problemstillingen. Så er det et meget spennende alternativ under utvikling, som representanten Heidi Sørensen nevnte. Jeg mener at vi alle sammen plikter å tilstrebe de mest miljøvennlige energikilder som vi kan ha på plass i tide, men jeg understreker det som jeg startet mitt innlegg med: Det kan være tegn som tyder på at vi allerede i 2007 kommer i en situasjon der vi må inn med ekstraordinære tiltak, og kanskje kraft fra mobile gasskraftverk må på plass. Vi må være forberedt på en slik situasjon, derfor må dette nevnes som et alternativ. Og det er et ansvar som vi må ta. Så er det slik at det forslaget som har vært omtalt her, om å fordele disse ekstra kostnadene ved en eventuell ekstra produksjon på sentralnettet – ja, det er vi jo enige om i komiteen! Det er jo det som Høyre har plukket ut av den merknaden som vi – også de rød-grønne partiene – har lagt inn nettopp for å fange opp den situasjonen. Da må det være akseptabelt også for dem som nå ønsker å stå på dette forslaget. De må forstå at dette er et standpunkt som Stortinget har som samlet storting, og ikke prøve å dra det ut i en tolkning som det ikke er dekning for. Så jeg håper virkelig at en kunne trekke det forslaget. Så har jeg lyst til å uttrykke at det går ikke an at Stortinget, og slett ikke vi fra de rød-grønne partiene, her skal reise mistillit til at Regjeringen gjennomfører det som er Stortingets uttrykkelig uttrykte ønske. Derfor setter vi ikke pris på den type litt «triksi» forslag som det som er fremmet i dag. Jeg har sett det noen ganger før, men jeg hadde ikke ønsket å oppleve det igjen.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2006-06-01:
Statsrådens egne myndighetsorganer, NVE og Statnett, sier klokkeklart at det er konvensjonelle gasskraftverk som kan redde kraftkrisen på den mest fornuftige måten. Alle fagmiljøer sier at CO2-rensing og deponering av CO2 vil forsinke disse prosjektene med flere år. Det blir mer og mer klart at alternativet til å bygge konvensjonelle gasskraftverk er sterkt forurensende mobile gasskraftverk. Derfor spør jeg: Vil statsråden sørge for at Regjeringen gir tillatelse til nye konvensjonelle gasskraftkonsesjoner uten CO2-håndtering fra første dag, dersom det kan føre til at man unngår en kraftkrise i Midt-Norge og bruk av sterkt forurensende mobile gasskraftverk?
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Først må jeg si at det har kommet noe positivt ut av denne debatten og dette forslaget, nemlig det som olje- og energiministeren slo fast, at Regjeringen nå skal fremlegge en handlingsplan for hvordan man skal møte en fremtidig kraftkrise i Midt-Norge. Det er jo det forslaget mitt også går ut på. Slik sett er det litt overraskende at regjeringspartiene velger å stemme mot det når det kommer opp i Stortinget, når det likevel skal fremlegges en handlingsplan – men det er nå så. Det viktigste er at det blir fremlagt en handlingsplan. Problemet er at vi har hørt før påske og etter påske, og nå er det tidlig til høsten – tidlig til høsten skal det fremlegges en handlingsplan. Poenget er at når Enoksen hever stemmen og sier at det burde vært gjort mer før, blir det litt merkelig med tanke på at det statsråden virkelig kunne ha bidratt med, var at de grønne sertifikatene hadde kommet på plass. Når kommer et alternativt opplegg for grønne sertifikater, slik at mange TWh med fornybar energi kan realiseres også i Midt-Norge?
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Først vil jeg gå til det litt uvanlige skritt å gi to gode råd til regjeringspartiene. Det første er at hvis man hadde brukt like mye tid og krefter på å løse en mulig strømkrise i Midt-Norge som på det å skylde på forgjengerne, tror jeg man kunne ha kommet mye lenger når det gjelder å unngå denne strømkrisen. Det er en beslutningskrise i dag. Den kan unngås hvis man fatter de riktige vedtakene. Strømkrisen kan komme i 2008–2009, og det hjelper ikke å skylde på Kjell Magne Bondevik i 2008 og 2009. Det er et godt råd. For det andre ville jeg også ha tatt imot den invitasjonen til samarbeid for å unngå en strømkrise, en invitasjon vi har kommet med gjennom dette Dokument nr. 8-forslaget. Vi ser at det er vanskelig, men vi ser også to konkrete løsninger som bør kunne gjennomføres. Ellers må jeg si at jeg er litt overrasket over at de som var mest bombastiske når det gjaldt hva som skulle skje med en ny rød-grønn regjering på det energipolitiske området, har såpass høy flaggføring i dag. Det var noen som mente at bare det ble en rød-grønn regjering, skulle Industrikraft Midt-Norges prosjekt være klart. Det er ikke noe mer klart med et gasskraftverk i Skogn enn tidligere. Det var noen som mente at man til og med skulle sette seg ned og snakke med Statoil. Hva har skjedd? Tjeldbergodden skulle også gjennomføres. Sågar skulle det være et industrikraftregime, slik at strømprisene skulle bli mye lavere til industrien. Hva har skjedd i den saken? Det er bare en øredøvende taushet. Man hadde en veldig høy flaggføring på at ting skulle gjøres. Det er ikke noe overraskende at man var kritisk til den forrige regjeringens energipolitikk. Det hørte vi hver dag i fire år. Men bare man kom i regjering, skulle man ordne opp i denne energipolitikken. Nå er det helt taust om det. Man snakker fortsatt om den forrige regjeringen. Jeg tror man fortsatt bør ha et engasjement, men man må ha et engasjement inn mot sin egen regjering, slik at man får levert det som er nødvendig for at man skal unngå en strømkrise, ikke bare i Midt-Norge, men også i landet for øvrig. Det er to saker dette egentlig dreier seg om, to helt konkrete saker. For det første har det at man har «skrapet» de grønne sertifikatene, forsinket løsninger. De mulige alternativene, f.eks. et øre ekstra på nettariffen, som ville innebære 200–300 mill. kr ekstra til Enova, er ingen god erstatning. Så jeg håper olje- og energiministeren kommer med noe annet enn det når det først kommer. For det andre kan man si ja til Tjeldbergodden i dag. Man kan si at de skal sette i gang med et gasskraftverk som kan stå ferdig i løpet av to år, og som kan renses senere. Så vil jeg si: For hver dag som nå går, hvor man skylder på den forrige regjeringen, går det en dag ekstra før man får realisert fornybar energi som er gryteklar, og et gasskraftverk på Tjeldbergodden. Det bør kanskje regjeringspartiene tenke gjennom.
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Jeg har en kommentar til representanten Asmund Kristoffersens innlegg knyttet til vårt forslag, nr. 2: «Stortinget henstiller Regjeringen om at de ekstra kostnadene ved regulering av produksjonen, ved en eventuell strømkrise i Midt-Norge, må dekkes over sentralnettet.» Jeg synes det er positivt at det er en samlet komite som sier dette. Men vi vet også at merknader fra Stortinget, selv om det er komitemerknader, ikke er konstitusjonelt bindende for Regjeringen. Vi har sett det i tidligere eksempler. Blant annet var det slik at man ønsket et grønt sertifikat-marked. Det ble «skrapet» av Regjeringen, og man ventet veldig lenge med å komme med noe. Vi har gjennom å stemme for dette forslaget fra vår side en garanti for at Regjeringen må om Stortinget, hvis den ønsker å ha høyere strømspriser i Midt-Norge enn ellers.
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Jeg merket meg at statsråden lovte at ambisjonsnivået skal være det samme i det systemet som etter hvert kommer – det er ikke tidsbestemt noe mer – som skal erstatte de grønne sertifikatene. Kan statsråden avkrefte at gasskraftverk med CO2-håndtering er en del av denne målsettingen om fornybar energi?
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Det var det ene spørsmålet, president. Jeg er enig i at det er all grunn til ikke å forlenge denne debatten unødvendig. Jeg har nok et forbedringspotensial der, i likhet med et par andre. Det første spørsmålet mitt var altså ganske enkelt og gjaldt om gasskraftverk som håndterer CO2, skal være med. Så er det det andre spørsmålet: Vurderer statsråden fortsatt en rensefri periode for Tjeldbergodden, slik at man kan igangsette det allerede i 2009? Det bør være ganske klare og enkle spørsmål å besvare for statsråden.
Børge Brende (Høyre), 2006-06-01:
Jeg hadde ikke tenkt å ta ordet mer i denne debatten. Jeg hadde iallfall ikke tenkt å ta ordet flere ganger i debatten for å forsvare Fremskrittspartiet. Men de sparkene som arbeiderpartirepresentanter nå har gitt Fremskrittspartiet, synes jeg faktisk ikke går an. Det blir fra Klunglands side hevdet at Fremskrittspartiet ikke har hatt noe forslag som ville bedret energibalansen. Man kan si mye om Fremskrittspartiets politikk, men å si at de har mangel på forslag, synes jeg faktisk er meget uberettiget. Fremskrittspartiet har hatt mange forslag, har mange forslag og jeg vil også tro at de vil komme med mange forslag i tiden fremover. Så kan man selvsagt diskutere hvor realistiske de er når det gjelder det å få flertall, men det blir en litt annen diskusjon. Vi er så heldige at vi også i denne debatten har en meget kompetent president. Jeg har også sittet i denne salen noen år – det forstår jeg at representanten Klungland i sitt innlegg også syntes var viktig å understreke at han hadde gjort – så når Klungland uttaler at Fremskrittspartiet nå har hylt, gapt og provosert i alle de år, synes jeg det er meget betimelig at presidenten slår ned på det. På den måten man karakteriserer andre, karakteriserer man seg selv best. Jeg forstår at representanten fra Agder, og ikke minst representanten fra Telemark, som har bedt om ordet etterpå, nå må heve stemmen fordi det er veldig lite igjen av den offensive og aktive nærings- og energipolitikken som Arbeiderpartiet lovte i forrige periode. Hver dag Stortinget var samlet, var det en eller annen klage på at den daværende regjeringen ikke var offensiv nok. Vi bygde ut mer vannkraft i løpet av de fire årene enn man gjorde på hele 1990-tallet. Vi jobbet intenst for å få de grønne sertifikatene på plass. Og det var også slik at Kårstø, som representanten Solvik-Olsen var inne på, ble igangsatt under den forrige regjeringen. Men den største kontrasten er at alt snakket fra Arbeiderpartiet om industrikraftregimet, nå ikke nevnes. Gassrør til Grenland? Nei, nå er det skutt frem til 2011 – hvis det kommer. Industrikraft Midt-Norge skulle settes i gang med gass fra Trøndelag. Det var en garanti. Det har ikke flyttet seg en millimeter. Det eneste som har skjedd, er at man i tillegg til at det var kommersielt vanskelig å få gjennomført gasskraftverkene i forrige periode på grunn av høy gasspris, har stilt krav om at alt skal CO2-håndteres, og altså kommet med en tilleggsregning. Og hittil har ikke Regjeringen engang slått fast at den i så fall skal dekke hele den tilleggsregningen, så det har blitt enda dyrere å sette i gang dette.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-01:
Det var for godt til å være sant at jeg skulle være siste inntegnede taler. Jeg har registrert at flere representanter fra Høyre har vært bekymret for at vi fra regjeringsfraksjonen har brukt for mye energi på den forrige regjeringen. Da skal jeg bare forsikre dem om at siden vi tok over, har jeg ikke brukt én kilokalori verken på representanten Brende eller på noen andre fra den forrige regjeringen i forbindelse med denne saken. Men jeg må bare si at jeg har valgt å bruke to minutter av mitt innlegg i dag til å si at jeg opplever representanter fra Høyre som elefanter i glasshus – og det var utrolig godt å få sagt det! Jeg lover at jeg framover ikke skal bruke noen flere kilokalorier på å tenke på dette, men bruke det jeg har av krefter og energi til å få på plass de gode løsningene for Midt-Norge. Så registrerer jeg at representanten fra Fremskrittspartiet har litt vanskelig for å lese innstillingen om Ormen Lange, og kanskje har litt vanskelig for å akseptere at vi forstod situasjonen i Midt-Norge allerede for to år siden. Det gjorde vi. Slik er det. At Fremskrittspartiet ikke klarer å ta det innover seg, er deres problem. Så er det også slik at de tiltakene som skal settes i verk, også handler om å hjelpe folk, ikke bare i Midt-Norge, men nå er det først og fremst her, ut av den strømfella man har havnet i. Vi fremmet i hele forrige periode forslag på forslag om tiltak for å hjelpe folk ut av strømfella. Vi ønsker å få til en støtteordning for husholdningene allerede fra høsten, slik at folk kan unngå å være så ensidig avhengig av strøm til oppvarming som man er i dag. Det er fornuftige tiltak på lang sikt, og på kort sikt er det tiltak som konkret kan hjelpe folk i dag. Jeg registrerer også at Aftenposten i dag har et oppslag knyttet til mobile biokraftanlegg. Og jeg registrerer med glede at Statnett er ivrig etter å se på om det vil være mulig å kunne ta i bruk dette. Det ville være en atskillig bedre løsning enn de skrekkscenariene vi har hørt om tidligere i dag, om verk som er langt mer forurensende. Fra et miljøsynspunkt: Det beste med mobile gasskraftverk er at de er svindyre. Det betyr at alternativene man eventuelt må komme opp med i forhold til mobile biokraftanlegg, også har en ganske god prismargin å gå på. La oss håpe at vi kan finne mer miljøvennlige løsninger enn mobile gasskraftverk. Så helt til slutt: Jeg registrerer at det er fremmet forslag fra Høyre som går ut på å klippe ut en komitemerknad og gjøre den om til et forslag. La meg være helt klar: Vi har ingen behov for å instruere egen regjering og på den måten nærmest si at vi ikke har tillit til at de gjennomfører det som står i komitemerknader. Den tilliten har vi. Derfor stemmer vi imot slike demonstrasjonsforslag.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-01:
I debatten om kraftkrise opereres det med ulike tall i forhold til hvordan situasjonen egentlig ser ut. Statnett sier 9 TWh i 2010, og Møre og Romsdal vil stå på 6 TWh. ECON opererer med helt andre tall. Debatten går på tiltak, både kortsiktige og langsiktige – jeg er i hvert fall glad for at statsråden og Kristelig Folkeparti er enige om det. Men vi hører også at statsråden har jobbet med dette fra dag én. Jeg skal ikke telle hvor mange dager det er, men fortsatt finnes det ingen offisielle tall på hva denne krisen innebærer. Før vi har de offisielle tallene på hvor stor denne krisen er, er det vanskelig å finne tiltak. Det er Regjeringens ansvar å komme med tiltak, og jeg er glad for at det kommer en handlingsplan tidlig på høsten. Men det hjelper ikke bare å snakke – så hva er de offisielle tallene, og når kommer grønne sertifikater?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-01:
Jeg er glad for slutten av statsrådens siste replikk til meg, om at man skal samarbeide konstruktivt med opposisjonen. Kristelig Folkeparti har sagt det før, og vi gjentar at vi gjerne vil være med på det. Det er også viktig at vi bruker tilgjengelig teknologi og setter den sammen. Vi vet at vi har mye restavfall i forhold til skogsvirke. Dette kan vi lage varme av. Vi kan lage strøm av det, og vi kan lage etanol av det. Vi kan vinne mye ved å sette dette sammen. Det er gjort forstudier, kostnadene er klarlagt, og det kan bygges på 18 måneder. Det kan til og med legges i Midt-Norge. e-konsult har utredet dette, så her har statsråden et konkret tiltak til handlingsplanen sin. Jeg er også glad for at framtidens gasskraftverk er med CO2-håndtering, slik statsråden uttrykte det i sitt innlegg i dag. Det er jo for framtiden vi lager politikk. Det vi gjør i dag, er for morgendagens samfunn. Statsråden hadde også en liten hilsen til undertegnede i innlegget sitt, og jeg tror at hvis han tenker seg litt om, så vet han at det ikke er helt sant det han sa om at man ikke hadde løftet en finger. Men la nå det ligge. Jeg ønsker å fokusere litt på saksordførerens innlegg i forhold til det han sa om at vi må være forberedt på å ta i bruk mobile gasskraftverk. Jeg synes det var trist å høre at vi skal forberede oss på å ta i bruk sterkt forurensende gasskraftverk som vil slippe ut mer CO2 pr. nyttiggjort energienhet enn de danske kullkraftverkene. Det vil også bli store NOX-utslipp. Det er det ikke noen tvil om, heller ikke at den lokale forurensningen da vil stige. Vi vet også at Statnett i forrige søknad sa at dette ville bli dyrt. Da lå prisen på 60–70 øre pr. kWh. I dag er markedsprisen på strøm på ca. 42 øre pr. kWh. I mitt hovedinnlegg gjorde jeg vel klart hva som er Kristelig Folkepartis fokus, og jeg gjentar det gjerne: Vi må fokusere på miljøvennlige løsninger som har permanente positive virkninger på kraftsituasjonen, og ikke på de svært negative miljøvirkningene som mobile gasskraftverk vil ha. Vi må klare å tenke langsiktig og kortsiktig. Vi har alle et ansvar for denne situasjonen vi nå står overfor, for Midt-Norge, men også for Norge som energinasjon – en ledende energinasjon, en nasjon som lenge har satset på ren teknologi i forhold til at vi har brukt mye vannkraft.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-01:
Denne debatten har kommet med to nyheter. Vi skal få en handlingsplan tidlig til høsten, og den ser vi fra Kristelig Folkeparti fram til. Men det har også kommet en annen nyhet, kanskje en lekkasje, fra representanten Ola Borten Moe. Jeg ønsker egentlig ikke å få ta del i denne lekkasjen. Han sa i forhold til mobile gasskraftverk at de kommer. Dette tiltaket hadde jeg håpet ikke stod på handlingsplanen, og jeg utfordrer statsråden til å tenke nøye gjennom det i det videre arbeidet. Det er selvsagt også for Kristelig Folkeparti at alle skal ha lys i huset. Vi skal sikre lys i husene på en effektiv måte, på en langsiktig måte og på en miljøvennlig måte.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-06-01:
Debatten om kraftsituasjonen i Midt-Norge tidligere i dag kan kanskje være en illustrasjon på situasjonen i Norge på lengre sikt. Energisituasjonen i Norge har endret seg betydelig de siste 10–15 årene. Fra å være et land med overskudd på elektrisk kraft har vi i dag et underskudd i innenlandsk kraftforsyning. Vårt forbruk av elektrisk kraft er høyere enn vannkraftproduksjonen i år med normal eller lite nedbør, og usikkerheten i forhold til en kraftkrise øker stadig. Kristelig Folkeparti er enig i mange av de initiativene som nevnes i Soria Moria-erklæringen, og som også statsråd Enoksen ved flere anledninger har sagt at Regjeringen skal satse på og følge opp. Jeg ser jo også at ting i Soria Moria-erklæringen er i samsvar med det tidligere regjering har jobbet for og med. Men det er noe som mangler, det å ta et nødvendig grep som kan sikre en bedre balanse mellom kraftproduksjon og forbruk. Det mangler en overordnet plan for kraftforsyning, og fra Kristelig Folkepartis side savner vi også litt flere konkrete tiltak fra Regjeringens side. Ikke minst er vi utålmodige etter Regjeringens lenge varslede satsing på ny fornybar energi, en satsing som Regjeringen selv har sagt skal være en bedre ordning enn de grønne sertifikatene ville vært, og også billigere for forbrukerne. For å få fram flere konkrete tiltak og handlinger fra Regjeringens side støtter Kristelig Folkeparti forslaget om en energipolitisk handlingsplan som kan sikre kraftforsyningen i Norge på kort og på lang sikt.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-01:
Jeg har lyst til å starte med å si at jeg er glad for den politiske enigheten som Stortinget utviser, når man i hvert fall slår fast at man skal ha tilnærmet lik strømpris, og man fastslår at man skal ha en forsyningssikkerhet i Midt-Norge på linje med resten av landet. Men det er slik, som olje- og energiministeren flere ganger har sagt, at i denne saken har man brukt store ord, spesielt representanter fra den forrige regjeringen. Man snakker om handlingslammelse og underslår lett det faktum at lite eller ingenting ble gjort av den forrige regjeringen. Man peker også på det å gi konsesjon til Tjeldbergodden uten CO2-rensing som et slags grep, og så er problemet løst. Slik er det selvsagt ikke. Jeg har lyst til å peke på at det ble gitt konsesjon til Skogn, uten rensing. Det er en konsesjon som står ved lag, og som ble fornyet i vinter. Hadde det vært slik at det hadde lønt seg å bygge et konvensjonelt gasskraftverk uten rensing, har man jo muligheten til å gjøre det i Trøndelag. Jeg har også lyst til å tilføre at de som er Brendes regjeringspartnere, eller mulige regjeringspartnere, har finpusset miljøprofilen sin etter at de gikk ut av den forrige regjeringen. Både Venstre og Kristelig Folkeparti framstår jo i dag som store motstandere av alle former for forurensende gasskraftverk. Med hvilken troverdighet kan representanten Brende, som, både som næringsminister og miljøvernminister i den forrige regjeringen, unnlot å gjøre noen ting, og som samtidig skal gå inngå i et eventuelt regjeringssamarbeid med partier som nekter å gå inn på det sporet som Brende foreslår, si at Tjeldbergodden representerer den eneste løsningen? Det framstår for meg som en gåte. Jeg har også lyst til å si at nettopp den konsesjonen som er gitt på Skogn, bør være et viktig fortrinn for Skogn. Denne regjeringen har sagt at man ønsker å legge til rette for Skogn. Man ønsker å bidra til at man ikke bare får bygd gasskraftverket, men at man får på plass dette gasskraftverket med rensing. Det vil kunne løse utfordringene og kraftkrisen i Midt-Norge, samtidig som en hel region får tilgang på gass, og vil kunne føre til betydelig næringsutvikling i hele Midt-Norge og i områdene rundt Trondheimsfjorden.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2006-06-01:
Jeg har merket meg at mange fra den gamle regjeringen er forskrekket over at samarbeidsinvitten er blitt mottatt dårlig. Det var altså representanten Børge Brende som startet ballet her i dag med å slå fast at dette var en beslutningskrise, det var ikke en energikrise. Han følger opp med å si at det eneste som hjelper, er å si ja til Tjeldbergodden, slik at utbyggingen dermed kan starte og komme i gang. Jeg var ikke engang klar over at det var slik at bare vi sa ja til Tjeldbergodden, ville utbyggingen automatisk starte. Så fremmes det et forslag som det er enighet om i hele Stortinget, og så framprovoserer man en uenighet ved voteringen som ikke eksisterer – altså ikke akkurat en invitt til samarbeid, men mer en konstruksjon av uenighet. Når det så gjelder mobile gasskraftverk som representanten Holten Hjemdal var så redd for, vil jeg si at hadde man jo gjort jobben sin i forrige periode, hadde jo ikke det vært nødvendig. Nå har vi ikke tid. Og som representanten Solvik-Olsen var inne på, så har vi ikke tid til å velge mellom mobile gasskraftverk og de konvensjonelle – de kommer!
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-06-01:
Sidan olje- og energiministeren no er her, vil eg nytte høvet til å peike på to punkt. Det fyrste har både Ola Borten Moe og Olav Akselsen vore inne på tidlegare. Det gjeld overføringslinjene, som har vore ei av løysingane for å rette på kraftkrisa i Midt-Noreg, og som ein også har kravd andre plassar. Den planlagde linja som skal gå frå Sogn, gjennom flott og urørd natur og gjennom bygder, har skapt stor motstand alle plassar der ho skal forbi. Det forstår eg i grunnen ganske godt. Desse kraftlinjene gjer ganske store inngrep, både i naturen og i bygdene. Det er breie gater som synest veldig tydeleg i terrenget, og som også ofte skaper frykt. Derfor synest eg det er på tide at Noreg tek ein skikkeleg diskusjon om vi heller skal sjå oss råd til å leggje desse kraftlinjene i sjøkabel, om vi skal lage eit nett, slik at vi får ei god kraftforsyning, men kable desse. Eg er fullstendig klar over at det er veldig dyrt, men vi bør ta ein diskusjon om det. I tillegg, som punkt 2, synest eg det er spanande når det kjem opp nye løysingar. Dei som har gode løysingar rundt om i landet vårt på korleis ein både kan spare kraft og produsere alternativ kraft, meiner eg bør verte inviterte til ein dugnad. Eg veit om fleire oppfinnarar som har prosjekt på gang som dei ikkje klarer å få utløyst, fordi dei ikkje får gehør hos offentlege styresmakter til å utvikle dei. Vi bør invitere til ein kraftdugnad i dette landet.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-06-01:
Det er ein samrøystes komite som ønskjer at Stortinget skal samtykkje i at Noreg sluttar seg til den internasjonale konvensjonen om normer for opplæring, sertifikat og vakthald for mannskap på fiskefartøy. Sjølv om norske fiskefartøy allereie praktiserer dei sikkerheitskrava som konvensjonen legg opp til, meiner komiteen at det er viktig at Noreg sluttar seg til konvensjonen, ikkje minst for å auke sjansane for at endå fleire statar kjem etter. Ei størst mogleg oppslutning om konvensjonen vil føre til større tryggleik for fiskefartøy totalt sett, men også vere med på å jamne ut konkurransevilkår landa imellom. Konvensjonen trer i kraft tolv månader etter at minst 15 statar har slutta seg til, og når Noreg no forhåpentlegvis sluttar seg til, er det seks statar som er tilslutta, dei andre er Danmark, Island, Russland, Ukraina og Syria. Det er også stor semje mellom dei høyringsinstansane som har uttalt seg i denne saka. Ingen av dei har gått imot at Noreg sluttar seg til konvensjonen. Nærings- og handelsdepartementet har rådd til at Noreg sluttar seg til konvensjonen, og det har også Utanriksdepartementet gjort. Fiske er eit farleg yrke, med ein høg ulykkesstatistikk. Ulykkesratane for fiskarar er i mange statar fleire gonger høgre enn for andre yrkesgrupper. Også her i landet er det naudsynt å halde fokus på å få ned ulykkene innan fiskerinæringa. Konvensjonen set minimumskrav for personell på havgåande fartøy og set opp reglar for kvalifikasjonar for mannskapet og om vakthald på dekk, i maskina og i radioavdelinga på fartøy med ei lengd på 24 meter og over. Vidare gir konvensjonen påbod om grunnleggjande sikkerheitsopplæring for alt fiskefartøymannskap. Mannskap på havgåande fartøy skal vere sertifisert. Det skal førast tilsyn med utdaning og opplæring, og det skal finnast oppdaterte register over alle sertifikat som er utskrivne. Noreg har i dag offentleg godkjent sikkerheitsopplæring på 40 timar, og komiteen har i sine merknader peika på at dette må halde fram. Desse kursa vert i dag støtta av staten med ca. 8,5 mill. kr, og det sparar den enkelte fiskar for 10 000–15 000 kr, pluss reise og opphald. Men det fører også truleg til at det vert gjennomført gode sikkerheitskurs, og med stor oppslutning. Stortinget har løyvt 11 mill. kr over Kunnskapsdepartementet til slik opplæring for dette året, noko som signaliserer at Stortinget har sett og vil sjå på desse sikkerheitskursa som tenlege for å auke tryggleiken på sjøen.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-06-01:
Venstre meiner at satsing på romfart er framtidsretta, både for Noreg som ein moderne teknologinasjon og for teknologiarbeidsplassar i distrikta. Venstre har derfor velsigna forslaget frå Nærings- og handelsdepartementet om auka løyvingar til Noreg si deltaking i programma i den europeiske romorganisasjonen ESA, og også forslaget om å auke kontingenten til ESA. Det siste er ein auke som følgjer av den gode økonomiske utviklinga i Noreg, då kontingenten vert fastsett etter eit lands bereevne. Norske forskings- og teknologimiljø har vore flinke til å utnytte dei moglegheitene medlemskapen i ESA har gjeve. Og som det tidlegare er vist til her, viser utrekningar som Norsk Romsenter har gjort, at norske bedrifter sel varer for over fire gonger den summen som staten investerer i romverksemd. Det å vere med i dei programma som blir sette i gang i Europa, gjev Noreg eit godt høve til å vere med på å utvikle spissteknologi, noko som ville vere for stort og for vanskeleg for Noreg åleine. Noreg har også spesielt god nytte av romverksemda i overvakinga av dei store havområda våre. Også innan fartøyovervaking og klimaovervaking har vi ein stor fordel av å vere med og utvikle teknologi knytt til dette. Sjølv om vi no sluttar oss til løyvinga og er glade for auken som kjem, på til saman knappe 24 mill. kr – mesteparten då til auking av kontingenten – vil også Venstre vise til reduksjonen i posten Internasjonale teknologiprogram på 15 mill. kr, som Regjeringa skar vekk på budsjettet i forhold til Bondevik-regjeringa sitt budsjett for 2006. Dei er framleis vekk, og det reduserer då sjølvsagt norsk romindustri si konkurranseevne i same grad som pengane er vekk. Venstre har alltid vore oppteke av forsking, teknologisk utvikling og utvikling av spissteknologi som kan gje oss nye, framtidsretta og interessante arbeidsplassar. Vi meiner også at Noreg må satse økonomisk på slik utvikling no når vi har anledning til det, no når olja gjev oss inntekter og gjev oss moglegheiter til å byggje eit næringsgrunnlag for framtida. Vi ser at romverksemd, spesielt det som er knytt til hav, til miljø og til dei spesielle nordområda våre, er ei slik moglegheit for framtidssatsing for landet vårt.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Regjeringen ser på alle tiltak som kan avhjelpe situasjonen i Midt-Norge, og vil presentere en handlingsplan tidlig på høsten. I mellomtiden jobber vi med å få fram alle mulige prosjekter, og vi er i tett dialog med de utbyggerne som har søkt om å få iverksette ulike tiltak i dette området. Statoil søkte om en konsesjon for gasskraftverk på Tjeldbergodden i 2004. Nå har man også presentert et nytt prosjekt, som er et helt annet prosjekt, på Tjeldbergodden. Vi er allikevel i dialog med dem for å se om det finnes noen muligheter til å gjøre justeringer i det opplegget. Vi har forlenget gasskraftkonsesjonen på Skogn, og vi er i dialog med Industrikraft Midt-Norge for å se om det kan realiseres og hvordan Regjeringen kan bidra til CO2-håndtering. Det er nemlig ikke slik at framtiden vil være konvensjonelle gasskraftverk uten CO2-håndtering. Framtiden er gasskraftverk med CO2-håndtering. Det gjøres et intensivt arbeid fra Regjeringens side for å få dette på plass. Det jobbes samtidig med midlertidige tiltak som kan bli nødvendige. Jeg understreker: Det kan bli nødvendig å bruke dette området. Jeg vil ikke gå inn på verken når det blir nødvendig å sette inn de ulike tiltakene, eller på hvilken måte vi gjør det, for det vil komme en ny handlingsplan vi vil presentere til høsten.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Undertegnede har aldri sagt at det skal komme en handlingsplan eller en plan for tiltak i Midt-Norge før påske. Det vi har sagt, er at vi trodde vi skulle ha et opplegg for satsing på alternativ energi på plass før påske. Det lyktes imidlertid ikke. Det har tatt noe lenger tid enn vi hadde trodd. Jeg registrerer at representanten Brende nå prøver å dreie spørsmålet bort fra det det egentlig gjelder, kraftkrisen i Midt-Norge. Undertegnede er vel ikke den eneste som har hevet røsten i denne debatten. Det begynner det faktisk å bli ganske god grunn til når jeg til stadighet får høre fra opposisjonspartiene at det er en beslutningskrise i Regjeringen som gjør at vi ikke er kommet lenger enn vi er. Det er faktisk ikke slik. Det har fra dag én vært jobbet med å få på plass en løsning i Midt-Norge. Det haster med å få på plass en løsning i Midt-Norge, og derfor har det også prioritet én i mitt arbeid. Det burde ha hatt det før, det burde ha vært jobbet med en handlingsplan, og det burde ha vært jobbet med konkrete tiltak for å få på plass ting i dette området, for det tar nemlig tid å få på plass ny kraftproduksjon. Statoil søkte som sagt i juli 2004. Det har gått et og et halvt år, og den konsesjonen ble ikke ferdigbehandlet av den forrige regjeringen.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
De offisielle tallene er ikke helt klare. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg, er Statnett og NVE i sluttfasen med å presentere det grunnlagsmaterialet som er nødvendig for å sette inn både kortsiktige og langsiktige tiltak i dette området. Statnett og NVE ble fra min side tidlig bedt om å komme med det grunnlagsmaterialet. Jeg forstår godt at representanten ikke vil telle de dagene undertegnede har hatt til disposisjon fra oktober i fjor til begynnelsen av juni i år. Det er faktisk langt færre dager enn den forrige regjeringen hadde fra beslutningen om å bygge Ormen Lange ble tatt, og fra Statoil søkte om konsesjon på Tjeldbergodden, til regjeringsskiftet i oktober. Jeg tror faktisk vi skal klare å presentere en handlingsplan som skal imøtekomme den vanskelige situasjonen i Midt-Norge langt raskere enn det den forrige regjeringen la opp til. Dette er på en måte en debatt hvor man kunne ha unngått å skylde på hverandre, for situasjonen i Midt-Norge er alvorlig. Forslaget fra opposisjonspartiene om å fremme en handlingsplan er et fornuftig forslag(presidenten klubber)(presidenten klubber) ikke var mulig å få fram det grunnlagsmaterialet vi trenger fra NVE og Statnett, innen den tid. Jeg er innstilt på å samarbeide til tross for det jeg sier i debatten her i dag.(Presidenten klubber.) Det kreves samarbeid, og det kreves tiltak i Midt-Norge. (presidenten klubber) (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Regjeringen er allerede i gang med arbeidet med å evaluere energiloven. Det betyr selvsagt ikke at energiloven skal legges bort, og det betyr at også denne regjeringen, slik som man tidligere har gjort, har sett på om det er nødvendig å gjøre justeringer i energiloven for å få den bedre tilpasset de utfordringer som man til enhver tid har innenfor energisystemet vårt. Det arbeidet er altså i gang. Det er ingen grunn til å si at energiloven ikke har fungert godt i en periode med stort overskudd av kraft. Da har den sørget for at vi har fått samfunnsøkonomisk og bedriftsøkonomisk fornuftige utbygginger. Den har også sørget for at vi har hatt akseptable priser i denne perioden. Så er det sider ved energiloven som gjør at den ikke i tilstrekkelig grad gir incitamenter til f.eks. å få ny produksjon på plass når det kreves. Det er blant de ting som vi ser på, uten at jeg dermed vil gå nærmere inn på innholdet i den evalueringen som vi gjør. Det er et arbeid som er igangsatt, og vi vil komme tilbake til elementene i denne satsingen når evalueringen er ferdig og den legges fram for Stortinget.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Det var oversiktlige spørsmål. Svaret på spørsmål 1 er at ambisjonsnivået på 30 TWh innen 2016 ikke inkluderer gasskraftverk med CO2-håndtering. Dette gjelder satsing på fornybar energi, og gass er ikke fornybar energi. CO2-håndtering er en måte å håndtere CO2 på. Det blir ikke mer fornybart av den grunn. Som jeg sa i forrige debatt, vil vi tidlig i høst legge fram en handlingsplan for å møte den situasjonen vi har i Midt-Norge. I forbindelse med det arbeidet som vi der gjør, vurderer vi alle mulige tiltak som kan bli nødvendige for å møte den kritiske situasjonen vi har i Midt-Norge. Vi starter selvsagt med å ta i bruk de mest fornuftige og mest langsiktige tiltakene. Disse vil bli først igangsatt. Det betyr at f.eks. Midt-Norge vil bli prioritert med hensyn til satsing på fornybar energi i perioden framover, for å få det raskt på plass, men det betyr også at vi vurderer alle andre tiltak som kan bli nødvendige å sette inn for å møte den situasjonen som er. Det vil bli presentert i en handlingsplan tidlig i høst.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
For det første har ikke Regjeringen bidratt til å forsinke det ene gasskraftverket som nå er satt i bygging på Kårstø, med én eneste time. Det gasskraftverket skal være i produksjon fra høsten 2007. Regjeringens ambisjon, som vi jobber etter, er at rensing skal være på plass i 2009. Dernest har Regjeringen også forlenget konsesjonen for varmekraftverket på Skogn, så utbyggerne der kan sette i gang med investeringer når de måtte finne å kunne ta investeringsbeslutningen. Det er heller ikke rensekrav som forsinker det prosjektet. Så Regjeringen har altså på ingen måte bidratt til en forsinkelse av disse prosjektene. Når det så gjelder representanten Sørensens innlegg, har representanten Sørensen helt rett i at det viktigste vi kan gjøre, er å håndtere CO2-utslipp fra fossilt brensel. Gasskraftverk er ikke et mål, men det er ett av flere virkemidler, og reduksjon av klimagassutslipp er ett av Regjeringens viktige mål. Derfor er det CO2-håndtering ved gasskraftverkene, og derfor har vi satt oss et nytt mål på 30 TWh med fornybar energi – som er en historisk satsing på fornybar energi.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Det er en svært viktig erkjennelse Ivar Kristiansen kommer med her, nemlig at gassprisen er det største hinderet for å få bygd gasskraftverk. Det er mange år siden de første konsesjonene på gasskraftverk ble gitt. De ble også forlenget og videreført under den forrige regjering, uten at spaden ble stukket i jorden, og uten at det ble bygd gasskraftverk. For eksisterende konsesjoner har ikke denne regjeringen stilt noen nye krav, verken på Kårstø eller på Skogn. Det vi derimot har sagt, i motsetning til den forrige regjering, er at vi skal bidra til CO2-håndtering ved disse gasskraftverkene. Det er altså ikke nye krav som gjør at det tar tid å bygge gasskraftverk. Det er høye gasspriser, som jeg har sagt utallige ganger før, men som representanter fra Høyre har avvist tidligere – de har sagt at det er Regjeringens politikk som har gjort dette vanskelig. Det er ikke tilfellet. Det er slik at det er økonomien i prosjektene som først og fremst avgjør når man kan sette i gang. For de prosjektene vi her diskuterer, er det ikke stilt noen nye krav fra Regjeringens side.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-06-01:
Jeg kan forsikre representanten Kvassheim om at denne regjering er svært opptatt av at vi skal få til CO2-håndtering ved disse gasskraftverkene. Jeg setter pris på den iver som representanter for de tidligere regjeringspartiene har etter å få igangsatt nettopp slik rensing som er nødvendig. Det er helt riktig at det på Kårstø blir en periode fra 2007 – når dette blir igangsatt – fram til 2009, da vi ikke vil ha rensing på plass. Men vi jobber for å få gjort dette raskest mulig og i løpet av 2009. Hadde den forrige regjeringen hatt den samme ambisjon som denne når det gjelder rensing av CO2, hadde man kunnet ha det på plass på et tidligere tidspunkt. Dessverre hadde ikke den forrige regjering det. Den skaden prøver denne regjeringen å bøte på. Vi ser også på hvordan vi skal kunne gjøre dette med tanke på andre gitte konsesjoner hvor Regjeringen har sagt at vi skal bidra til CO2-håndtering. Når det gjelder anlegget på Melkøya, er det helt riktig som Kvassheim sier: Der er det lagt inn en forutsetning om at man skal vurdere dette. Det vil vi selvsagt også se på mulighetene for å kunne gjøre.