trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-12-13:
Representanten Trond Helleland tar opp to punkter som jeg kort skal kommentere. Det første går på overføringen av tilskuddsforvaltningen til Kulturrådet. Hovedanliggendet for oss og for Regjeringen har vært å slå fast et prinsipp om at dette skal gjøres. Hvordan det skal gjennomføres, hvilken sammensetning rådet skal ha i framtiden, hvordan ansvarsforholdene mellom Kulturrådet og departementet konkret skal beskrives, forholdet til Stortinget, osv., vil man komme tilbake til i en melding. Men det sier seg selv at en regjering må ha visse holdepunkter for det arbeidet den skal gjøre. I samarbeidet mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene har vi fått en omforent forståelse av at dette skal gjøres, med virkning først fra 1. juli, etter at vi har fått diskutert det som kommer i meldingen. Jeg viser til det romertallsforslaget som ligger i innstillingen, hvor dette er ganske klart formulert. Det skulle det ikke være noen grunn til å reise noe mer tvil om. Så til dette med opera: Det spørres spesielt om de merknadene som går på Musikkteatret i Trondheim. Jeg har svært stor sans for Trønderoperaen, nettopp fordi de driver operaproduksjon på en litt annen måte enn alle andre i Norge. De skaper selv, på basis av lokale og regionale krefter. Når det gjelder Musikkteatret, representerer det en helt annen modell, en modell som består av eksisterende institusjoner og personer med interesse for opera. Begge deler er legitimt, og begge deler er positivt. I den merknaden som det her er spurt om, står det faktisk ikke at vi i den framtidige operasatsingen i trøndelagsområdet vil at det skal satses på Musikkteatret. Nei, det står «også», og det er nettopp poenget: Vi ønsker å tvinge fram en løsning for operasatsingen i trondheimsområdet der man har en felles plattform for Trønderoperaen og Musikkteatret.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-12-13:
Diskusjonen om penger kommer vi ikke utenom, sier representanten Valle. For Kristelig Folkeparti er det viktig å se også kulturbudsjettet og bevilgningen til kulturtiltak i et helhetsperspektiv som omfatter hele økonomien. Vi står sammen med SV i å ønske mer til kultur. Og det kunne gjerne komme så fort som mulig. SV spør når vi skal få mer penger til f.eks. Ungdommens kulturmønstring. Det kan jeg selvfølgelig ikke svare på. Men målet må være å løfte bevilgningene til kultur over tid. Ingen av oss kan svare på hva som kommer neste år, det får tiden og økonomien på det daværende tidspunkt vise. Men vi må ha lov til å ha visjoner og vyer om dette. Og det er litt forskjell på det som jeg sier her, og det som Ågot Valle gjør i SVs forslag til budsjett hvor hun foreslår konkrete summer – det er selvfølgelig tillatt, og det er med på å synliggjøre hva hun ønsker, men samtidig tar hun penger fra andre sektorer uten å skjele til hvorvidt dette er penger som det er realistisk å kunne bruke i denne sammenhengen. Som jeg har sagt i en tidligere replikk til Ågot Valle, er dette å kaste blår i øynene på Kultur-Norge. Om det har noe med overoppheting av økonomien å gjøre om man bevilget mer til kultur, er vanskelig å svare på. Jeg tror vi skal ta overoppheting, som var et fenomen for en tid siden, veldig alvorlig. Det kan komme igjen. Vi må ha et helhetssyn også på økonomien, og legger det seg slik til rette at vi kan få økte bevilgninger til kultur, skal det ikke være meg imot å løfte kulturbudsjettet opp på 1 pst. av det totale budsjett, men ingen departementer – og jeg må ta med alle – kan få noen garanti om at de skal opp på et visst nivå av totalen innen en viss ramme. Det er en budsjetteringspolitikk som i hvert fall ikke er realistisk i forhold til den økonomien vi har.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-12-13:
Jeg tror det er riktig å karakterisere Høyre og representanten Helleland i år for kulturvenn etter alle de gode forslagene om påplussinger, som på mange måter minner litt om SVs strategi – de er på en måte blitt litt lik SV. Men de er ikke bare kulturvenn. Jeg har også merket meg at representanten Helleland, og for så vidt også den andre representanten fra Høyre i komiteen, også er Regjeringens beste venn. De har sluttet seg til Regjeringens forslag til bevilgninger på – jeg foretok en veldig rask opptelling og kom til – 28 poster hvor sentrum har måttet gi en del mindre beløp som kutt i forbindelse med forliket. Men det som er mitt ankepunkt mot Høyres kulturpolitikk, er at de kutter hele kap. 335, pressestøtten, med hud og hår, for å si det slik, og bruker det på andre kulturområder – setter med andre ord det frie ord opp mot andre kulturaktiviteter. Fremskrittspartiet synes jeg på en måte gjør det litt annerledes og bedre, for de går tross alt inn for å bevilge noe penger – de støtter positivt opp om noe av det som bevilges til kultur. Fremskrittspartiets medlemmer sier bl.a. i en merknad: «Disse medlemmer ser det som verdifullt for samfunnet at det eksisterer et mønster med frie uavhengige lokale, regionale og riksdekkende aviser.» Gjør ikke Høyre det? Jeg må bare spørre. Så smører Høyre tynt utover kulturbudsjettet, setter disse tingene opp mot hverandre. Er ikke det frie ord kultur? Så vidt jeg kan skjønne, vil Høyres forslag bety at en rekke aviser, som Nationen, Vårt Land, Dagen, en rekke lokalaviser, for ikke å si viktige publikasjoner som Dag og Tid, Ny Tid, Morgenbladet, samiske aviser, Nynorsk Pressekontor osv., utraderes. Hva har representanten Helleland å si til sitt forsvar? Hva slags kulturpolitikk er dette?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Representanten fra SV, Ågot Valle, sier i merknadene at markedet ikke er tilstrekkelig for å sikre kvalitet for kulturlivet. Derfor må det offentlige inn med tiltak, slik at kunsten og kulturen får mulighet til å spille sin samfunnsrolle. Bet dette at SV ikke har tro på enkeltmennesket, slik Fremskrittspartiet har, at mennesket har sine egne tanker og meninger om hva og hvilken kultur den enkelte ønsker seg, i stedet for å bli pådyttet kulturbegrepet fra politikerne?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Selv om en kanskje i utgangspunktet vet hva representanten Fossum vil spørre om, er det alltid interessant og spennende å høre hva hun har å bidra med når det gjelder Fremskrittspartiets kulturpolitikk. Det kan jo enkelte ganger høres ut som at hun vet mer om den enn hva Fremskrittspartiet gjør selv. Nok om det. Valgfrihet er noe av det Fremskrittspartiet setter aller høyest. Det tror jeg kanskje ikke Arbeiderpartiet og andre sosialistiske partier er enig i. For med det høye skatte- og avgiftsnivået vi har i Norge, er det ikke valgfrihet til å drive kulturpolitikk eller bruke penger på det man selv ønsker å benytte av det kulturtilbudet som vi har. Innskrenkning av valgfriheten er det det blir når vi har et skatte- og avgiftstrykk så høyt som det de vil ha. Når det er prioritert slik at 80 pst. er styrt og kun 20 pst. er tilbake til frivillige, blir det ikke så mye av den frivilligheten som Arbeiderpartiet og andre sier de ønsker. Fremskrittspartiet vil i tillegg at hele overskuddet på ca. 2,5 milliarder kr av offentlige spill skal gå til frivillige lag og organisasjoner. Når jeg ser på det statsbudsjettet som Arbeiderpartiet og Regjeringen har gått inn for nå, er det detaljstyring ned til minste detalj, 13 000 kr husker jeg at de reduserte en post med. Og da spør jeg meg: Hvor er valgfriheten?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Fremskrittspartiet er av den oppfatning at staten, kommuner og fylker har en ganske anstrengt økonomi. I den forbindelse er Fremskrittspartiet skeptisk til at staten, kommuner og fylker tar på seg enda flere utgifter til slike bygg. Fremskrittspartiets syn er at vi må ta vare på det vi har, vi må vedlikeholde det slik at det ikke forringes, framfor å ta nye utgiftsposter som kommunene og fylkene ikke har råd til.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Jeg tror representanten fra Høyre tok litt vel hardt i da hun sammenliknet kulturmidler med helse- og sosialmidler. Meg bekjent er det ikke så veldig mange kommuner som har eget sykehus, som belaster sitt budsjett med sykehusutgifter, men jeg tror alle kommuner har sitt eget kulturbudsjett. Jeg leste en artikkel her om dagen om kultursjefen i Eid kommune som gikk til politisk streik fordi politikerne hadde satt strek over de midlene som var på kultursida. Det er da vi som stortingspolitikere må sette spørsmålstegn ved om det er riktig å bruke masse penger f.eks. på opera, som representanten Stolt-Nielsen var inne på, når den enkelte kommune ikke har penger i det hele tatt til sitt kulturbudsjett. Når man har problemer med å overleve, hva skyldes det da? Skyldes det kanskje at det ikke er publikum som ønsker å være der og se eller høre? Vi må også se på hvor mange vi kan nå med vår kulturpolitikk, hvor mange vi kan glede med de midlene som vi har på vårt kulturbudsjett. Der har Fremskrittspartiet tro på og er sikker på at det kan vi gjøre ved at vi kanaliserer våre kulturmidler ned til frivillige lag og organisasjoner, de som er nærmest brukerne, de som kjenner markedet, de som kjenner ønskene, de som kjenner hvor skoen trykker og vet hva pengene skal brukes til. Fremskrittspartiet har tro på det enkelte mennesket.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Tull å nedlegge regionteatre, sier representanten fra Senterpartiet, Unn Aarrestad. Det kan så være, men når man ser på hvorfor dette spørsmålet har kommet opp, er det vel kanskje berettiget å stille det. Det er dessverre administrativt rot og elendig økonomisk styring ved flere av våre regionteatre. Når man i tillegg ser at billetter subsidieres med opptil 721 kr, er spørsmålet til representanten Aarrestad følgende: Hvor mye vil Senterpartiet helt konkret være med på å subsidiere hver billett til regionteatrene med? Så til film. I en avisartikkel i Dagbladet 9. desember står det følgende: «Ikke én eneste norsk film er solgt til utenlandske kinoer etter fem år med filmmarkedet New Nordic Films, som arrangeres på den årlige filmfestivalen i Haugesund.» Når man i tillegg kan lese i en annen avis, Nordlys, 4. desember, at det er James Bond som redder årets kinobudsjett i Tromsø, og helt sikkert også andre steder, må man spørre seg om hva norsk film, som skal være såkalt kulturell, koster. Synes representanten det er riktig å bruke skattebetalernes midler til norsk film, som svært få ønsker å se og oppleve? Her kan det også være interessant å høre fra representanten Aarrestad hvor mye hver billett til norske filmer skal koste i form av subsidiering.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
Den eneste grunnen til at Fremskrittspartiet har en kulturpolitikk av noen vesentlig betydning, er budsjettreformen. At de har vært nødt til å bruke penger på kultur, skyldes at vi har lagt om rutinene i Stortinget, hvis ikke ville de ha snauhogd kulturbudsjettet for alt som var noe verdt, og alt som var under utvikling i norsk kultur. Jeg har lyst til å si at de flerbrukshallene Arbeiderpartiet har lagt inn, er på ingen måte fullfinansiert. Det er helt klart at dette er et spleiselag: Det som står på statsbudsjettet, er 4,5 mill. kr til hver hall, og det skal gå noe fra kommunen, noe fra tippemidlene og noe fra fylket. Det betyr at de kommunene og de stedene som vil prioritere dette, må be om å få midlene. Det var to steder som var i kjømda for å få slike haller, og det var Mjøndalen – Arbeiderpartiet og Høyre bestemte i fellesskap at der skulle det ligge en hall – og Oslo. Flerbrukshallen har en videre betydning enn bare å drive med idrett. De som bygger slike haller, ønsker rett og slett at uorganisert ungdom skal komme sammen med organisert ungdom for å få en bedre struktur på fritidstilbudet sitt, og de planene som bl.a. Mjøndalen har lagt fram, viser at dette absolutt er mulig.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
Kulturrådet er og har vært en meget viktig institusjon i vår kulturpolitikk, og det de gjør, er viktig for utviklingen av en moderne kulturpolitikk. Derfor er det viktig for Arbeiderpartiet hele tiden å se på hvilket ansvar de skal ha, hvilket ansvar departementet skal ha og hvilket ansvar Stortinget skal ha. Representanten Helleland var veldig opptatt av om det var en forpliktende avtale mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet, om man hadde kommet fram til konklusjonene når det gjaldt Kulturrådet eller ikke. Hvis vi hadde kommet fram til konklusjonene, hadde vi overført ymsepostene direkte. Det vi har gjort, er å be om en melding om hva slags myndighetsområde Kulturrådet skal ha, hva slags myndighetsområde vi skal ha og hva slags departement vi ser for oss når Kulturrådet får flere forvaltningsoppgaver. Og når vi i Stortinget har kommet fram til en enighet her, ser jeg det som en selvfølge at statsråden følger opp det Stortinget har blitt enig om. Det er et ganske viktig demokratisk prinsipp, og Arbeiderpartiet vil i hvert fall påse at det skjer. Når det gjelder det andre spørsmålet som Helleland tok opp, vil jeg si at det viktigste for Arbeiderpartiet i den saken har vært å styrke utøvernes stilling, både de som er nye og de som er etablert. Det er viktig for å få en rockemusikk i dette landet. Ellers overlater jeg svaret til rockepolitisk talsperson, Jon Olav Alstad.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
Jeg har lyst til at representanten fra Fremskrittspartiet skal utdype hva han mener med politisk styring. Hvordan er det politikerne her på Stortinget utøver politisk styring når det gjelder kulturlivet? Er det ikke heller slik at vi gir muligheter for den enkelte til å utvikle seg? Hvordan styrer vi politisk Nationaltheatret ved å gi dem penger? Hvordan styrer vi kunst og kultur ved å gi penger til Molde-festivalen, f.eks.? Det vi gjør hele tiden, er å gi mulighetene, og det er disse mulighetene som Fremskrittspartiet vil rive bort. Det andre spørsmålet mitt går på at individet skal ha muligheten til å velge. Da må jeg spørre: Kan representanten forklare for meg hvordan individet kan velge når ting ikke finnes? Når det ikke finnes teater, men i stedet en hasardsalong i Nationaltheatret når man skulle ønske å gå i teater, hvordan kan man da velge? Er det ikke slik at Fremskrittspartiet legger opp til at de som skal ha valget, er de som har mest penger? Da blir valget slik som det var for 200 år siden, nemlig at de som støttet kunsten, var hertuger, konger og dronninger som lokket til seg kunstnerne med midler, det var datidens markedskrefter, og man hadde ingen kulturpolitikk for den lille mann. Hvordan vil Fremskrittspartiet ivareta den lille manns rettigheter til kultur? Eller har de ingen rett, er det bare markedet som har rett?
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
La meg få si at den bekymring statsråden gav uttrykk for når det gjelder de utviklingstrekkene hun ser i kommunene, med lavere prioritering av kultur og presset kommuneøkonomi, har faktisk Arbeiderpartiet tatt på alvor ved å bevilge 1 milliard kr mer til kommunene, nettopp for å se til at kommunene får bedre mulighet til å sette kultur, skole og annen satsing på sin dagsorden. Men bakgrunnen for replikken min er Kulturrådet. Kulturrådet er opprettet for å fange opp det som skjer i norsk kulturliv, fange opp det nyskapende, sette i gang prosesser, fange opp prosesser som allerede er der, og støtte dem over et visst antall år. Nå har kulturministeren foreslått at en del poster og oppgaver overføres til Kulturrådet. Stortinget har svart med at man ønsker seg en egen melding om Kulturrådets arbeidsoppgaver, rollefordeling og de forventningene man har til Kulturrådet. Jeg tror det er en nyttig gjennomgang. Det jeg har lyst til at statsråden skal svare på, er: Hvordan vil statsråden oppfatte de vedtak som blir gjort i Stortinget i forbindelse med denne stortingsmeldingen? Vil hun følge vedtakene lojalt opp, uansett hva Stortinget bestemmer etter en slik melding? Eller er handlingen allerede begått ved at man har utsatt bruken av ymsepostene til etter 1. juli? Og til slutt: Hvordan vil statsråden forholde seg til et eventuelt flertall – jeg sier ikke at det blir det – som vil noe annet enn det statsråden kanskje hadde ønsket seg?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Det er alltid mye å gripe fatt i når representanten Fossum har holdt et innlegg om kultur. Mye av det kjenner jeg faktisk også igjen, særlig i forhold til det som gjelder modernisering av kulturen. Derfor merket jeg meg det interessante ved innlegget til representanten Fossum når det gjelder det som går på ny struktur, og at vi nå skal se på hvor midlene til kulturen går hen. Jeg formoder at dette kan trekkes opp mot det Dokument nr. 8-forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet, og som ligger til behandling – som også går på gjeldende område – for å se hva vi virkelig bruker kulturmidlene til. Jeg merker meg også at representanten Fossum er veldig opptatt av at de gjennom forliket får bevilget 9 mill. kr til flerbrukshaller. Jeg har et spørsmål i forhold til det: Tror representanten Fossum at 9 mill. kr alene skal få to flerbrukshaller på føttene? Eller skal vi også her ha inn kommuner og fylkeskommuner for å bidra med finansieringen? Og når vi vet hvordan situasjonen er for kommunene og fylkeskommunene, deler da representanten Fossum mitt syn, at her blir det problematisk å få fullfinansiering, og at kommunene her må foreta en prioritering i forhold til andre primæroppgaver de har, i retning av disse flerbrukshallene? Jeg ser også at representanten bruker litt tid på frivillige lag og organisasjoner. Da er mitt spørsmål: Var det ikke mulig for Arbeiderpartiet i dette samarbeidet å få penger på budsjettet for de frivillige lag og organisasjoner allerede fra 1. januar, og ikke vente til revidert nasjonalbudsjett? Representanten Fossum bruker innledningsvis sitt innlegg på å prøve å sikte inn Høyres og Fremskrittspartiets kulturpolitikk. Jeg må først få lov til å si at når representanten Fossum sier at Høyre har gått inn for å støtte museene, har vel representanten Fossum studert Fremskrittspartiets budsjett dårlig, for vi har i hvert fall prioritert museene. Vi har også gjort det representanten Fossum er opptatt av med hensyn til å konsentrere veldig mye midler opp mot regionene, kommunene, frivillige lag og organisasjoner. Faktisk har vi i vårt alternative budsjett, subsidiært innenfor rammene selvfølgelig, prioritert de to områdene med 700 mill. kr.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Representanten Lånke åpner og avslutter sitt innlegg med å påpeke at vi skal ha et kulturelt løft for alle. Tidligere har forskjellige representanter vært inne på dette med prioritering og profil innenfor kulturpolitikken. Vi er vel kjent med at representanten Lånke er stor tilhenger av opera – det må han jo ha vært når han har sørget for at vi skal bygge en opera og skal bruke 500 - 600 mill. kr på opera hvert år fram til 2008. Vi ser det også gjennom at representanten Lånke har brukt veldig mye tid og ressurser på å få bevilget 1 mill. kr til Trønderoperaen. Jeg hører representanten Lånke snakke veldig varmt for jazz, symfoni, opera, festspillene, orkestre, ensemble osv. Mitt spørsmål til representanten Lånke er: Var Kristelig Folkeparti da de kom i dialog med Arbeiderpartiet, overhodet inne på tanken om mangfold i forbindelse med forliket? Bare for å dra fram noen eksempler: Ungdommens kulturmønstring, som nå har fått unge opptil 18-19 år med i et voldsomt engasjement ute i kommunene og fylkeskommunene for at finalen skal foregå i Lånkes hjemby, Trondheim, i mai neste år, søkte om å få 1 mill. kr. Var det noen tanker om kanskje å bevilge noen midler til Ungdommens kulturmønstring? Jeg tenker på Norsk Amatørteaterforbund, som faktisk er en nasjonal organisasjon, men som får langt færre midler enn de regionale organisasjonene som driver på samme vilkår. Jeg tenker ikke minst på det bruddet Regjeringen har gjort i forhold til avtalen når det gjelder frivillige lag og organisasjoner. Så spørsmålet mitt til Lånke er: Har det vært noen tanker om å prioritere annerledes i forhold til forliket?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Representanten Helleland fortsetter for så vidt i sitt innlegg oppimot sin kollega Stolt-Nielsens angrep når det gjelder Fremskrittspartiets kulturpolitikk. Jeg vil bare kort få si: Fremskrittspartiet har i hvert fall en profil! Og selv om representanten Helleland prøver så godt han kan å tegne en profil av Høyres kulturpolitikk, må jeg virkelig få lov til å spørre representanten: Hvor ligger valgfriheten, og hvor ligger prioriteringene til Høyre her? Jeg ser at Høyre i sitt budsjett plukker ut enkelte institusjoner som de bevilger midler til, men noen helhet er det ikke. Hvert år i kulturbudsjettet plukker de ut enkelte institusjoner som de ønsker å gi midler til. Jeg vet ikke hvorvidt det er noen som driver en ganske bra lobbyvirksomhet overfor Høyre i den sammenheng, men det virker litt mistenkelig. Men tilbake til det representantene Helleland og Stolt-Nielsen var inne på i forhold til frykten for fylker og fylkeskommuner, og dette med at Fremskrittspartiet nå ønsker å overføre 372 mill. kr øremerket til kommunene. Vi vet jo at Høyre er en veldig varm tilhenger av knutepunktinstitusjoner, også i dette budsjettet. Da er spørsmålet mitt: Hva er forskjellen, når Høyre i sitt statsbudsjett bevilger et visst antall millioner til kommunene med premisser som sier at kommunene og fylkeskommunene også må gi sine midler? Det er en sterkere og høyere grad av øremerking enn det Fremskrittspartiet har. Vi ønsker i hvert fall å overføre frie midler til kommunene, istedenfor at vi pålegger dem å bruke sine kulturmidler på visse områder. Så er det et litt interessant spørsmål – jeg ser at representanten Helleland brukte litt tid på det – som gjelder Ungdommens kulturmønstring. Mitt spørsmål til representanten Helleland er: Hadde Høyre prioritert Ungdommens kulturmønstring i sitt alternative budsjett?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
President! Det er en åpenbar misforståelse!
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Jeg tror den skal være klar. Spørsmålet mitt til representanten Helleland når det gjaldt Ungdommens kulturmønstring, var hvorvidt Høyre hadde prioritert det i sitt budsjett i finanskomiteen, og ikke i det som skjedde i ettertid under nye rammer.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 1999-12-13:
Jeg ønsker å stille kulturministeren som generalforsamling for NRK noen spørsmål om den situasjonen. Vi vet at NRK de siste årene har fått økt lisenspengene sine øremerket til distriktskontorene – for å styrke dem og få til et bedre tilbud i distriktene. Jeg ser det er en debatt i media rundt omkring om at en nå skal sammenslå og nedlegge forskjellige distriktskontorer. Mitt første spørsmål til statsråden blir da: Når vi legger ned distriktskontorer og trekker inn tilbud, vil det da bety at lisenspengene blir redusert i samme forhold som de ble økt for å styrke dem? Det andre spørsmålet gjelder også NRK og det vi har snakket mye om tidligere i debatten, politisk styring. Jeg har selv vært i en debatt med statsråden da hun ønsket mer opera inn i NRK, det kaller jeg politisk styring. Jeg ser i Stavanger Aftenblad den 8. desember i år at kulturministeren er positivt innstilt til å skjerpe kravene til TV2-konsesjonen i retning av å styre hvilke tilbud NRK skal gi sine seere. Mitt spørsmål er om statsråden ser på dette som politisk styring overfor et medium. Og til slutt: Jeg merket meg at statsråden sa at hun følger Stortingets vedtak lojalt, og at det er hennes plikt. Da har jeg et spørsmål som gjelder våre tre seilskip «Christian Radich», «Statsraad Lehmkuhl» og «Sørlandet», der et enstemmig storting står bak at vi skal ta vare på og finne varige løsninger for vedlikehold av disse skipene. Kan statsråden gi noen signaler om hvorvidt hun har noen planer for å finne varige løsninger for vedlikehold av disse tre seilskipene for å ta vare på disse kulturskattene?
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Jeg har lyst til å ta opp to av Arbeiderpartiets «barn» i denne replikken – om de er ektefødte, vet jeg ikke. Det første er Kulturrådet. Grethe G. Fossum snakket i sitt innlegg mye om den debatten som hadde vært knyttet til overføring av oppgaver til Kulturrådet. Dette var en overføring som kom i budsjettet, og som ikke var debattert overhodet i Kultur-Norge på forhånd, og som vakte iallfall delte reaksjoner. Kan Grethe G. Fossum si at vi nå står fritt til å diskutere dette i forbindelse med den saken Stortinget vil få seg forelagt før revidert nasjonalbudsjett, slik at vi vet at det er et flertall i Stortinget som ikke har forpliktet seg allerede gjennom en avtale f.eks. mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet til hva resultatet skal bli? For hvis det er tilfellet, vil vi på en måte ikke ha noen grunn til å diskutere dette noe mer i Stortinget. Jeg håper at Grethe G. Fossum kan bekrefte klart at dette er en sak vi står fritt i å diskutere i Stortinget uavhengig av budsjettavtaler. Så er det et barn som ikke har fått vokse seg så veldig stort ennå, og det kan kanskje være like bra når en ser på de merknadene som Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet har gått sammen om – en ganske oppsiktsvekkende merknad på området rytmisk musikk, eller rock, der flertallet i likhet med i fjor vil instruere en organisasjon, organisasjonen Norgesnettet, om hvordan den skal drive, hvem som skal sitte i styret, etc. I tillegg slår Arbeiderpartiets rockepolitiske talsmann Jon Olav Alstad fast at pengene fra turné-, transport- og festivalstøtteordningen skal overføres til GramArt, som i det siste har vært i medias søkelys. Mener representanten Fossum at det er uproblematisk å detaljstyre en frivillig organisasjon på den måten, og mener representanten at det er lurt å legge ned en ordning som gir nye rockeband muligheten til å opptre på spillesteder rundt i hele landet?
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Det er grunn til å gratulere representanten Lånke med et vel gjennomført budsjettforlik med Arbeiderpartiet. Det blir stadig færre omprioriteringer på kulturbudsjettet. Det viser at representanten Lånke fremstår som en god og effektiv forsvarer av Regjeringens opplegg, selv om det innebærer et kraftig kutt i filmstøtten og et ostehøvelkutt i resten av kulturbudsjettet. Representanten Lånke var inne på dette med omorganiseringen i forhold til overføring av oppgaver til Kulturrådet, og gir nærmest inntrykk av at det som Stortinget nå slutter seg til, nemlig å avvente dette til vi har fått en gjennomgang, nærmest er å betrakte som en utsettelse, og at dette vil komme på plass fra 1. juli. Betyr det at representanten Lånke og sentrumspartiene nå på en måte står bom fast på det opplegget Regjeringen har skissert? Eller vil de gå fordomsfritt inn i en diskusjon om dette når vi får se de beveggrunnene departementet har hatt for å foreslå en så massiv overføring av oppgaver fra sitt eget departement til Kulturrådet? Representanten Lånke var naturligvis inne på den pågående debatten om distriktsoperaen, et begrep som Høyre og Arbeiderpartiet innførte for to år siden, og som etter hvert har fått bred tilslutning. Det har vært en viss strid i Lånkes egen by, Trondheim, om dette. Den eneste merknaden i budsjettinnstillingen som representanten Lånke og Kristelig Folkeparti går sammen med Arbeiderpartiet om, er en merknad som på en måte sier at Musikkteatret i Trondheim egentlig er den institusjonen som burde vært tilgodesett, fordi den har de lokale politikeres og det lokale musikklivs støtte. Hva er grunnen til at dette er den eneste merknaden der sentrumspartiene skiller lag?
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Representanten Breimo viste til vårt primære budsjettforslag, og det er i tråd med de budsjettforslag vi har fremmet tidligere: Vi fjerner pressestøtten. Det er det store kuttet. I tillegg kutter vi litt på driftsbudsjettet. Utover det synes jeg at replikken fra representanten Breimo var litt underlig, for jeg vil gjerne se de merknadene fra Arbeiderpartiet som peker så veldig mye mer framover enn det Høyres forslag gjør. Jeg tror vi står sammen om veldig mange av de merknadene som går på utviklingen av Kultur-Norge. En av de tingene som er viktig i den sammenheng, er det forslaget som nå ligger om en ny kulturmelding, og som det er på tide at vi får. Jeg har ikke så god tid at jeg kan gi en gjennomdrøftet versjon av hva som er framtidens kulturpolitikk. Men når en sier at støtte til museene er å se bakover, da tror jeg det er bra at vi nå får en museumsmelding – hvis det er det som er representanten Breimo og Arbeiderpartiets syn på museene, at de er tilbakeskuende. Jeg viste i mitt innlegg til et konkret eksempel, Vassdragsmuseet Labro, som nettopp er en symbiose mellom ulike element. Det er et museum som ser bakover, som viser utviklingen, et teknologisenter som ser framover – det er i det hele tatt en kombinasjon av ulike element. Det tror jeg er måten å drive museumspolitikken på framover. Når det gjelder satsing på utradisjonelle og nyskapende tiltak, har Høyre en rekke poster. Vi er bl.a. opptatt av at Henie-Onstad Kunstsenter på Høvikodden skal få muligheter til å utvikle seg. Vi merker oss at Arbeiderpartiet er det eneste partiet som ikke ønsker å være med på en relativt uskyldig merknad om Henie-Onstad Kunstsenter, som er et spennende museum for internasjonal samtidskunst. Jeg synes derfor på mange måter at representanten Breimos replikk var lite tilpasset den reelle situasjonen som budsjettmerknadene viser.
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Svaret på det siste spørsmålet, om Høyre hadde prioritert Ungdommens kulturmønstring, gav jeg i innlegget mitt, og det står også i forslaget – det gjør vi. Når det gjelder dette med valgfriheten som representanten Sandberg er opptatt av, er det interessant, for valgfrihet på kulturområdet innebærer for vår del at en skal ha et knippe av etablerte, gode institusjoner som er avhengige av offentlig støtte, det være seg statlig støtte, fylkeskommunal støtte eller kommunal støtte. Det er for så vidt også øremerkede bevilgninger, slik at den støtten som går til institusjonene, er helt avgjørende for å ha et kvalitativt godt kulturliv som gir folk over hele landet et tilbud på et høyt profesjonelt nivå. Det er der vi skilles klart fra Fremskrittspartiet, som sier at dette får bare skure og gå som det vil uten at vi skal legge noen føringer for hvordan midlene skal benyttes – bare det kommer ut til kommunene, så går det nok bra. Det som overrasker meg, er at da vi jobbet med frivillighetsmeldingen, var Fremskrittspartiet minst like høyt på barrikadene som Høyre og sa at disse pengene ikke bør gå ut via kommunene, de bør gå direkte til de frivillige organisasjonene. Nå i budsjettet kommer Fremskrittspartiet tilbake med en eventyrlig pott som skal gå direkte ut til kommunene. Så nå er altså det kommunale kulturbyråkratiet godt nok til å fordele midlene, mens da vi diskuterte frivillighetsmeldingen, var det fortjenestefullt nok de frivillige organisasjonene som skulle stå for dette. Jeg mener at vi trenger gode kulturetater i norske kommuner, men det er først og fremst kommunens eget ansvar, og så trenger vi et bredt spekter av frivillige organisasjoner som får midler gjennom sine sentralorganisasjoner. Da får vi det sammen med etablerte kulturinstitusjoner, som gir oss den nødvendige valgfriheten både når det gjelder å kunne delta i kulturelle aktiviteter, og å kunne være tilhørere.
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Svaret på det er veldig enkelt. Høyre legger ikke inn detaljerte prioriteringer i finanskomiteen. Det gjør vi i etterkant i fagkomiteen. Jeg håper det er slik også i Fremskrittspartiet at det ikke er finanskomiteen som styrer alt.
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Jeg takker for innledningen, der jeg ble omtalt både som kulturvenn og Regjeringens beste venn. Jeg vet ikke om jeg skal ta det som en kompliment, men når det kommer fra representanten Lånke, må jeg gjøre det. Det er klart at kulturbudsjettet uten pressestøtte jo er et reelt kulturbudsjett. Så spør representanten Lånke: Er ikke Høyre tilhenger av det frie ord? Er det ikke feil å sette det frie ord opp mot kulturbevilgningene? Etter vår mening – og det er grunnen til at vi er prinsipielle på dette området, i motsetning til Fremskrittspartiet – kutter vi posten og sier null fordi det representanten Lånke kaller det frie ord, i realiteten er kraftige statssubsidier til konserneide aviser rundt omkring i Norges land. Den differensierte dagspresse kan snart mer omtales som at – hva skal en si – differensieringen består i hvor mange aviser som blir gitt ut, og hvor mye statsstøtte de kan få gjennom pressestøtten. Det synes ikke Høyre har noe spesielt med det frie ord å gjøre. Når en ser at konsernene, det være seg A-pressen, Orkla eller Schibsted, kjøper opp aviser uavhengig av tidligere politisk tilhørighet, så viser det at mye av begrunnelsen for den pressestøtten man har i dag, er borte. Så jeg finner på ingen måte grunn til å sette likhetstegn mellom det frie ord og pressestøtte – for det er det vi her snakker om. Så viser representanten Lånke til en merknad fra Fremskrittspartiet om den frie og uavhengige presse. Ja, jeg er også tilhenger av den frie og uavhengige presse. Vår hovedbegrunnelse for å gå imot pressestøtten turde være kjent for representanten Lånke. Det er nemlig at en presse som er avhengig av statsstøtte, ikke er en fri og uavhengig presse. Det håper jeg at vi snart får flere representanter i denne sal til å skjønne, slik at vi kan få vekk denne subsidieordningen og heller bruke midlene på kulturbudsjettet på en fornuftig måte, til kunst og kultur.
Trond Helleland (Høyre), 1999-12-13:
Oppfølgingen av frivillighetsmeldingen har ikke vært så mye debattert i dag, og grunnen til det er at et flertall nå har forlangt å få støtten til frivillige organisasjoner på plass innen revidert. Og da blir spørsmålet mitt til statsråden: Hva var det som gjorde at departementet svarte at det var helt umulig å få dette til før i år 2001, når departementet nå likevel har gått med på å få dette på plass innen noen få måneder? Var det rett og slett manglende vilje, eller motvilje, i departementet til det som var Stortingets flertallsvedtak, nemlig å overføre pengene direkte til de frivillige organisasjonene, og ikke til kommunene? Jeg synes dette er et viktig spørsmål, i og med at statsråden selv i sitt innlegg la stor vekt på at hun var bekymret for den lokale og regionale aktiviteten som en nå kan se i Kultur-Norge. Så sier representanten Unn Aarrestad fra Senterpartiet i sitt innlegg at hun er bekymret fordi EØS nå har overtatt styringen av norsk filmpolitikk. Og da skjønner jeg kanskje litt mer av hvorfor departementet gikk med på dette kuttet i produksjonsstøtten til spillefilmer på 20 mill. kr. Det var vel nærmest en forskuttering av behandlingen av statsstøtten til norsk spillefilm i henhold til EØS-avtalen, eller var det andre grunner til at departementet kunne godta dette kuttet? Så helt til slutt: I valget mellom å kutte i driftsbevilgningene til kulturinstitusjoner og Kultur-Norge og å kutte i pressestøtten sa tidligere kulturminister Anne Enger Lahnstein veldig klart i fjor at hun da ville velge kutt i pressestøtten, for det var mer en prioritert oppgave for henne. Er dette også statsråd Hagas syn dersom hun blir stilt overfor det vanskelige dilemmaet og valget?
Anne Lise Lunde (Kristelig Folkeparti), 1999-12-13:
Regionale og lokale kulturbygg er ein post under kap. 320 Allmenne kulturformål. Vi kjenner til at presset på posten er stort, og mange godkjende bygg står i ventekø. Framstegspartiet støttar ikkje Regjeringas framlegg på denne posten, men har eit framlegg om å redusere den med 6,1 mill. kr, slik at den blir på vel 34 mill. kr. Eg vil også peike på at komiteens medlemer frå Framstegspartiet har lagt inn ein ny post, Oppgradering av museum, og den skal vere på 145 mill. kr. Når Framstegspartiet seier at dei vil støtte breiddekulturen og særleg tiltak retta mot barn, unge og eldre, blir mitt spørsmål: Kvifor kan ikkje Framstegspartiet støtte Regjeringas framlegg til rammer for år 2000 når det gjeld statstilskot til regionale og lokale kulturbygg, men kjem med eit redusert framlegg til ramme?
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 1999-12-13:
Det er alltid en litt forunderlig og noe morsom opplevelse å høre Fremskrittspartiet presentere sin kulturpolitikk – jeg må si det. Nå vil de øremerke alle kulturmidlene og sende dem til kommunen. Men spørsmålet er: Har Fremskrittspartiet egentlig bruk for kommuner? Vi skal jo øremerke alle midler herfra. Alle helsemidler skal gå herfra, alle skolemidler skal gå herfra, og alle kulturmidler skal gå herfra. Så det Fremskrittspartiet egentlig sier, er at Stortinget skal sitte og bestemme hva alle ute i de enkelte kommunene skal bruke kulturmidlene til. Så hvis de bare går rett ut til kommunene og ingenting brukes i Oslo, er det altså greit. Fremskrittspartiet har også en merkelig dobbeltdialog med velgerne og med oss andre her i Stortinget. I sommer sørget de for, ved negativ stemmegivning, at vi fikk en opera som ble veldig mange millioner dyrere enn den hadde trengt å bli, ved at den ble lagt i Bjørvika. Nå i høst vil de ta vekk driftsgrunnlaget for Operaen. Så hva skal det egentlig være i dette operabygget? Skal det være bingolokale der også? Det lurer jeg på, særlig siden Fremskrittspartiet setter et likhetstegn mellom viserunder på pub og en aften på opera – at det er likeverdige kulturelle ytringsformer. Da har de vel gjerne også krav på de samme omgivelsene – hva vet jeg? Så merket jeg meg at representanten ikke svarte på det meget interessante spørsmålet fra representanten Fossum, nemlig hvilke valgmuligheter som blir igjen hvis Fremskrittspartiet får realisert sin kulturpolitikk, hvis de skulle lykkes med å ta vekk de statlige driftsstøttemidlene til alle de kulturinstitusjoner som ikke kan overleve uten. Man kan ikke drive symfoniorkestre med fast ansatte musikere f.eks. uten et fast driftsgrunnlag. Man kan ikke drive et nasjonalteater, ikke Det Norske Teatret, ikke Operaen. Man kan heller ikke drive museer uten å ha faste rammer. Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet vil øke bevilgningene til museene, men hva med den levende kulturen utover det?
Gunnar Breimo (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
I sitt alternative kulturbudsjett kutter Høyre hele 349 mill. kr – og ikke alt tas fra pressestøtten. Beløpet er mer enn en tiendedel av det totale kulturbudsjett. Ved behandlingen av sektorbudsjettet er det ett forhold som er påfallende. De fleste budsjettpostene, for ikke å si alle, som Høyre enten vil skjerme eller ønsker å øke, er poster som tar vare på det som har vært, som museer, seilskuter osv. Det er i og for seg veldig bra. Men hva er Høyres kulturpolitikk når det gjelder nyskaping og kreativitet, og når det gjelder aktiviteter utenfor de tradisjonelle institusjonene osv. – i det hele tatt det som kan være litt grensesprengende? At Høyre er et såkalt verdikonservativt parti, har jeg stor respekt for. Vi trenger krefter som vil ta vare på vår historie. Men heller ikke i kultursektoren kan vi bare se bakover. Så mitt spørsmål til Helleland blir: Hva er Høyres politikk for å fremme utvikling, nyskaping og nytenkning innenfor kunst- og kulturlivet?
Gunnar Breimo (Arbeiderpartiet), 1999-12-13:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt å ta replikk på statsråden, men hennes svar på replikken fra Sandberg når det gjaldt NRK og distrikts-TV, gjorde at jeg ble litt usikker på hvilken konklusjon man egentlig kunne trekke av det hun sa. Jeg vil derfor be om at hun presiserer litt mer hva som ligger i det. Hun sa at NRK skulle komme tilbake med sitt syn, og så skulle Stortinget bli orientert. Jeg vil gjerne at statsråden presiserer at utgangspunktet for det som NRK skal gjøre nå, er at det skal etableres distriktsfjernsyn i Østfold og i Nordland. Jeg vil gjerne ha den bekreftelsen, slik at vi har samme virkelighetsoppfatning om utgangspunktet for NRK.
Unn Aarrestad (Senterpartiet), 1999-12-13:
Representanten Alstad spurde kvar Senterpartiet er når det gjeld formidling av kultur utanom dei store sentra. Ja, det er så mange måtar å formidla kultur på. Eg vil berre nemna den meldinga som nå kjem, truleg denne veka, om bibliotek, arkiv og museum. Framtidig bibliotekdrift er ein flott måte å formidla kultur på. Det er eitt av områda våre. Elles reknar eg òg med at Alstad er klar over kva me gjer lokalt for å få dette til. Når det gjeld Trønderoperaen, meiner eg at det å løyva pengar til dette nå, er starten på pengeløyvingar til distriktsopera. Eg vil òg seia at eg trur Trønderoperaen er nyskapande, og den kan utvilsamt òg verta eit utgangspunkt for profesjonell operadrift og komplettera denne landsdelen sitt kulturtilbod på det profesjonelle planet. Men me har òg andre område som me vil prioritera når det gjeld distriktsopera. Me har òg vore inne på dette. Det ligg i budsjettforslaget frå oss, men denne gongen løyver me til Trønderoperaen, som er starten på løyvingar vidare til distriktsoperaen.
Unn Aarrestad (Senterpartiet), 1999-12-13:
Først til dette med regionteatra. Ja, eg meiner at den påstanden som kom om at me skulle leggja ned regionteatra fordi dei ikkje hadde høg nok standard, var tull. Eg må seia at dersom alt skal vera akkurat likt det som er i Oslo, og drive på akkurat same måten, då kan me leggja ned ganske mykje her i landet. Men me skal sjå på den kvaliteten som finst ved mange av regionteatra, og byggja den opp, for me treng desse teatra rundt om i landet. Det er klart at enkelte stader må ein sjå på dette for å gjera det betre, både med omsyn til økonomi og andre måtar å driva teatra på, men det at ikkje alt er aldeles på topp, skal ikkje vera grunn god nok til at ein skal leggja det ned. Me må heller prøva å gjera alt betre enn det som er nå. Når det gjeld norsk film, meiner eg at det har vorte produsert mange gode norske filmar det siste året. Eg vil sjå det landet som lèt vera å støtta sin filmproduksjon. Og eg veit at i enkelte land i Europa har ein ei verkeleg stor inntekt av filmproduksjon, så eg har svært godt samvit for at me støttar ein slik produksjon i Noreg. Det har noko å gjera med det som eg sa i innlegget mitt, at det fremjar norsk språk, norsk kultur og norsk identitet å visa norske filmar, både i samhaldet oss sjølve imellom og i samhaldet med andre utanfor våre landegrenser ved å visa dei filmane som me har fått verkeleg godt til. Det skal me vera glade for, og så ikkje kritisera.
Unn Aarrestad (Senterpartiet), 1999-12-13:
Her var det mange spørsmål å gå inn på, men først og fremst: Eg er veldig oppteken av dette med bibliotektenesta, at me skal få denne til å fungera rundt om lokalt. Nå fekk me inn dette med fleirspråklege bibliotek, og det er vel 37 forskjellige språk som ein kan formidla her. Det er òg ganske vesentleg for desse som kan få nytte av dette, at me får fleire midlar inn på denne posten. Det var noko me fekk til i dei siste rundane, for å seia det slik. Elles går me inn for eit språkteknologisenter som skal koma på Voss. Som eg òg var inne på i innlegget mitt, skal ein der kunna bruka både nynorsk og bokmål, og eg har òg høyrt eit rykte om at her skal ein kunna snakka inn på ulike dialektar, og at dette skal kunna takast inn og skrivast ned. Det er ein del område der som er svært interessante, og som me må passa på utviklinga av, men eg trur me kan få veldig mykje glede av den satsinga der. Når det gjeld lokale utviklingstiltak, veit eg ikkje om eg fekk heilt tak i kva representanten Valle meinte om det. Men det er klart at me står på det. Det var m.a. derfor at me i si tid i frivilligheitsmeldinga så gjerne ville at pengane skulle gå til lokalt hald, nettopp for at ein lokalt skulle kunna få teke tak i dette og bruka pengane på den måten som ein såg som den beste for sin eigen kommune. Når det gjeld pengar til alt dette her, er det klart at når SV har 300 mill. kr meir enn ramma vart på budsjettet, skal det noko til å kunna konkurrera.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 1999-12-13:
Jeg vil definitivt følge opp Stortingets vedtak lojalt. Det anser jeg som min plikt som statsråd. Når det gjelder Kulturrådet, er jeg i utgangspunktet svært tilfreds med at det er oppnådd enighet om overføring av tilskuddsoppgaver fra Rikskonsertene og Riksteatret til Kulturrådet, og at det skjer allerede fra nyttår av. Videre oppfatter jeg det vedtaket som Stortinget etter alt å dømme vil fatte senere i dag om overføringen av ymsepostene, som en klar intensjon fra Stortingets side. Stortinget tilkjennegir ved det vedtak som etter alt å dømme blir fattet, sin intensjon om at en ønsker å overføre ymsepostene fra 1. juli 2000. Vi vil så fram til det tidspunktet legge fram en melding om Kulturrådets fremtidige rolle, rådets organisering og sammensetning, virksomhetsområder, tildelingskriterier osv. Og jeg tar som utgangspunkt at vi vil formulere en melding som tilfredsstiller det behovet Stortinget har pr. 1. juli 2000 for å følge opp det som ligger som en intensjon fra Stortingets side.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 1999-12-13:
Når det gjelder NRK, distriktskontorer og lisenspenger, var spørsmålet, hvis man endrer strukturen på distriktskontorene, om den automatiske konsekvensen vil bli at man reduserer lisenspengene. Mitt utgangspunkt er at NRK skal ha et godt utbygd nett av distriktskontorer. Vi vet at det gjenstår noen deler av landet hvor man ikke har kommet så langt som også Stortingets flertall skulle ønske at man hadde kommet. Når det gjelder Østfold og Nordland, vil NRK innen 1. juli komme med sin vurdering av hvordan man skal organisere seg i disse områdene, og vi vil så rapportere tilbake til Stortinget på en egnet måte. Om det vil være noen automatikk i reduksjon av lisenspengene hvis man endrer distriktskontorstrukturen – så vil det nok ikke det! Stortinget har gitt NRK relativt stor frihet i og med at NRK er organisert som AS, og selskapet må derfor kontinuerlig vurdere sin situasjon ut fra hva som er økonomisk forsvarlig. Når det gjelder transmisjoner i forhold til NRK, er mitt utgangspunkt at vi har en lisensfinansiert allmennkringkaster i landet. Det vil da være opplagt at generalforsamlingen angir retning for hvordan man anser at aktiviteten bør være, uten at man blander seg direkte inn i det som er den redaksjonelle friheten.(Presidenten klubber) Jeg er opptatt av seilskipene, og vi finner opplagt en ordning på det. (Presidenten klubber)
Åslaug Haga (Senterpartiet), 1999-12-13:
Når det gjelder oppfølgingen av frivillighetsmeldingen, har det ikke vært noen vrang vilje verken fra tidligere statsråd eller meg i forhold til å få det på plass. Situasjonen var at Stortinget i mai vedtok at man ønsket denne ordningen, og da var for så vidt budsjettprosessen allerede kommet langt. Hvis man skulle fått dette inn i det regulære budsjettet for 2000, ville utgangspunktet vært at vi måtte ha kuttet på eksisterende kulturtiltak for å få dette til. Det valgte man ikke å gjøre. Men jeg er svært glad for formuleringen fra finanskomiteens side om at man skal finne en ordning på dette uten at det skal gå ut over eksisterende kulturtiltak. Og det å finne ut av hvordan dette rent budsjettmessig skal ordnes, vil være en jobb vi må gjøre i Regjeringen. Jeg er glad for at denne ordningen kommer på plass, og mener at dette er et nyttig og godt supplement til andre ordninger som vi har. Når det gjelder filmpolitikken og forholdet mellom ESA og budsjettet, så var det nok ingen forskuttering av at ESA kunne komme på denne tanken å spørre oss ut om ordningene våre. Representanten Helleland vil nok være kjent med at de 20 mill. kr som blir omtalt som et kutt, er en spesiell form for kutt, i den forstand at det ble lagt inn som en tilsagnsfullmakt. Det betyr at om det bare hadde vært 20 mill. kr som lå i den potten, kunne man uansett planlegge for de midlene i 2000, selv om de ikke kunne utbetales før i 2001. Når det gjelder pressestøtten, håper jeg at vi skal unngå å komme i den situasjonen at vi må sette den opp mot andre kulturtiltak. Nå avventer jeg Pressestøtteutvalgets arbeid, og ser fram til å få resultatet av det. Og det kommer som kjent til våren.