trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-12-02:
På vegne av representantene Henrik Asheim, Anna Molberg, Margret Hagerup, Dag-Inge Ulstein, Sveinung Rotevatn, Abid Raja og meg selv – og i anledning FN-dagen for funksjonshemmede i morgen – har jeg gleden av å framsette et representantforslag om en opptrappingsplan for flere varig tilrettelagte arbeidsplasser, VTA.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Takk for spørsmålene. Det er i aller høyeste grad en arvet situasjon når det har vært et annet politisk flertall i åtte år, hvor Fremskrittspartiet har sittet med olje- og energiministeren i størstedelen av tiden, og hvor Høyre, med representanten Tina Bru, har sittet på slutten. Det har jo vært flere runder i Stortinget gjennom de siste åtte årene hvor en har diskutert behovet for mer kraft og frykten for at det kan oppstå kraftige svingninger i strømprisen. Arbeiderpartiet har i Stortinget de siste åtte årene f.eks. vært en pådriver for at en skal komme raskere i gang med opprusting av de vannkraftverkene vi har, og at vi skal få på plass et nytt skattesystem som gjør det mer lønnsomt. Det tok det lang tid å få til. Kraftnettutbyggingen, som representanten Bru skryter av, er også langt på etterskudd, og vi har et svært etterslep for å få kraften ut der den trengs.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg tror en må være medlem i Høyre for å påstå at 3 000 kr lavere barnehagepris ikke vil bli merket av folk, eller at det kraftigste kuttet i elavgiften siden 1990-tallet – en må tilbake til da for å finne en like lav elavgift som en får nå i vinter – ikke kommer til å bli merket av folk. Vi har en grunntanke i Arbeiderpartiet – for så vidt også i de andre rød-grønne partiene – om at velferden bør være universell. Det er mye mer i tråd med arbeidslinja. Det handler også om å styrke vanlige folks økonomi. Høyres politikk har vært at alle har fått dyrere barnehage, og at de store pengene – f.eks. i skattepolitikken – har gått til de aller rikeste. Nå snur vi opp ned på det. De aller rikeste må betale litt mer skatt. Vanlige folk får lavere inntektsskatt, billigere barnehage og billigere SFO. Dette er en politisk retning vi er stolte av å ta landet i gjennom dette budsjettet.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg er leder i Stortingets finanskomité og har mer enn nok med å lande et budsjettflertall her i Stortinget – og trives godt med det – og blander meg ikke opp i hva Arbeiderpartiets lokalpolitikere foretar seg. Men det er interessant å høre Fremskrittspartiet, partiet som i nesten sju av de siste åtte årene har sittet med olje- og energiministeren og finansministeren, snakke om strømpriser. De har økt elavgiftene og ikke tatt tilstrekkelig med grep for å motvirke at vi har havnet i den situasjonen vi er i i dag. Og med en gang de kommer i opposisjon, foreslår de ting som går helt i motsatt retning av det de mener når de er posisjon. Med Fremskrittspartiet i regjering økte avgiftene med 6 mrd. kr, inkludert elavgiften. De store pengene gikk til skattekutt til dem med mest. Den retningen snur vi nå. Det kraftigste kuttet i elavgiften – altså i nivå – siden 1990-tallet kommer nå i vinter. Det kommer til å hjelpe folk, og vi jobber også med flere tiltak.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg vil takke representanten Kaski både for et godt spørsmål og for to intensive uker her i Stortinget, som har gitt et veldig godt resultat for folk i Norge. Jeg mener at i lys av alle ulikhetsrapportene, som for så vidt har kommet gjennom det siste året – men også de siste ukene – må vi alle, i alle politiske partier, tenke nytt og tenke nøye gjennom hvordan bl.a. skattesystemet, velferdssystemet og arbeidslivspolitikken skal utformes for å gjøre systemet mer omfordelende. Noe av det som regjeringen har sett på i Hurdalsplattformen, er at vi skal utrede omfanget av tilpasninger i aksjonærmodellen og fritaksmetoden og komme med tiltak som må til for å unngå de utilsiktede tilpasningene. Aksjonærmodellen og fritaksmetoden er der jo av en grunn, men den har noen konsekvenser som vi må se nøye på for å gjøre systemet omfordelende.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Takk for et godt spørsmål. Når det gjelder skatteprofilen i dette budsjettet, står jeg veldig tydelig på at det aldri har blitt gjort et mer omfordelende budsjettvedtak fra ett år til et annet enn det Stortinget gjør i dag. Skattesystemet blir kraftig mer omfordelende fra 1. januar 2022. Når det gjelder ABE-kuttene, har regjeringen sagt at vi ønsker å styre offentlig sektor på en annen måte enn det. Det er 700–800 budsjettposter som må tilpasses for å reversere ABE-reformen, men vi begynner i dette budsjettet, bl.a. med å styrke sykehusøkonomien og med å styrke Nav varig, ikke bare midlertidig, som Solberg-regjeringen foreslo. Så vi har tatt grep, og vi kommer til å ta grep for å styre offentlig sektor mer tillitsbasert og på en bedre måte enn det som har vært gjort de siste åtte årene.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Vi har allerede vært inne på det i dag, men vi får stadig nye rapporter som sier at ulikheten har økt i Norge de siste årene. Senest i forrige uke kom det nye rapporter. I lys av dette er det interessant å høre hvilke refleksjoner det største opposisjonspartiet gjør seg, om det er vilje til nytenking i omfordelingspolitikken. Høyre gikk jo til valg på å foreslå – når de har mulighet – å øke og til slutt gi full aksjerabatt i formuesskatten, altså at formuer innenfor bl.a. aksjer og næringseiendom skal være skattefrie. Full aksjerabatt har tidligere vært beregnet til om lag 20 mrd. kr, hvor 6 av 7 mrd. kr går til landets 1 pst. rikeste. I lys av disse økende forskjellene er mitt spørsmål om 6 mrd. kr til landets 1 pst. rikeste fortsatt er en viktig prioritering for Høyre, eller om det er vilje til nytenking i omfordelingspolitikken for å få ned de økende forskjellene i Norge.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det er sånn at det er kommuner som drifter grunnskolen i dette landet, som får 4,5 mrd. kr ekstra i frie inntekter neste år. Så det blir mer læring i skolen med rød-grønne kommunebudsjetter. Så har den forrige regjeringen slått fast i sin rapport at det som øker forskjellene mest i Norge, er at de rikeste blir rikere. Vi er alle opptatt av å redusere frafallet i skolen for å inkludere flere i arbeidslivet, men det er for dem på toppen – som øker forskjellene dramatisk i Norge nå, og som bidrar mest til de økte forskjellene – det går raskest. I denne Høyre-politikken, som skal gi full aksjerabatt i formuesskatten, er det også 3 mrd. kr i næringseiendomsformuer. Så mitt spørsmål til representanten Bru er hva det er med norsk økonomi akkurat nå som gjør at formuer innenfor næringseiendom trenger 3 mrd. kr i skattekutt.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Forrige taler sa at ingen kunne forutse dette. Vel, olje- og energiminister Tord Lien sa i 2016 at det var for lave strømpriser, og at det måtte tiltak på plass for å få opp prisene på fornybar energi. Men jeg er enig med forrige taler i at det ikke er noen vits i å stå og fordele skyld. Det vi må gjøre nå, er å ta grep på kort sikt og på lang sikt. På kort sikt har vi allerede tatt grep når det gjelder bostøtte, når det gjelder elavgift, som kuttes tilbake til nivået fra 1990-tallet, mens den forrige regjeringen – med Fremskrittspartiet – økte elavgiften. Så skal vi også jobbe raskt med videre tiltak, sånn at folk får råd til å betale regningene sine. Det er viktig. Jeg tror samtlige i denne salen er like urolige over de strømprisene som vi ser nå. Jeg synes det har vært en fantastisk god debatt i Stortinget i dag. Det har vært mange nye representanter på talerstolen, og jeg gleder meg til de neste fire årene i Stortinget. Det var noen Høyre-representanter mot slutten her som skyldte på at nye representanter hadde vært uten arbeid og ikke hadde vært ute i næringslivet og derfor ikke forsto seg på verdiskaping. Jeg vil ta sterkt avstand fra den typen karakteristikk av nye, unge representanter som har vært på talerstolen her i dag og levert varene i mye større grad enn de fleste erfarne representanter – og det gjelder alle partier. Så har Høyre også vært opptatt av den universelle velferden. Ja, vi har sågar hørt at det var sløseri å satse på den universelle velferdsstaten. Det er det den norske velferdsstaten bygger på, at vi har en felles velferdsstat som alle støtter opp under, og som er et felles forsikringssystem for oss alle. Det var visst også uansvarlig budsjettering i dette budsjettet – og det kom fra Høyre, som har økt og økt og økt oljepengebruken, også før pandemien, økt oljepengebruken i gode tider for å få budsjettene sine til å gå opp. I det første budsjettforliket med et nytt flertall i Stortinget øker en ikke oljepengebruken. Det er jeg stolt av og fornøyd med. Så har vi hatt representanter fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet på talerstolen her i dag som har vært entusiastiske på vegne av sine lokalsamfunn og de sakene som en nå får vedtatt, på vegne av kommunene sine – som nå får styrket kommuneøkonomi, som kan beholde grendeskoler som var i ferd med å bli lagt ned, en kan ansette flere i eldreomsorgen, i barnehagene – og med tanke på den aktive næringspolitikken en skal føre rundt om i hele landet, der en skal kutte utslipp og skape jobber. Det overordnede prosjektet til dette nye flertallet handler om å gjøre hverdagen enklere for folk, bedre økonomien, bedre velferden for folk. Dette er det grønneste og mest omfordelende budsjettet Stortinget har vedtatt på mange, mange år.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det er tydelig at Høyre har hatt et retorikkmøte hvor konklusjonen var at de skulle beskrive representantene fra regjeringspartiene som mørksinnet, mens salen her i dag i realiteten har vært fylt av representanter fra regjeringspartiene som entusiastisk har fortalt om det nye politiske prosjektet. Og ja, det meste er bra i Norge – veldig mye er bra i Norge for de aller fleste – men det er store, nye oppgaver som ikke er tatt nok fatt i de siste åtte årene, og som krever full innsats fra den nye regjeringen og fra et nytt stortingsflertall. Det har blitt en dobling i antall unge uføre. Vi er ikke i rute med å nå klimamålene – nå vedtar vi heldigvis et budsjett som kraftig styrker klimapolitikken. Det er for lave industriinvesteringer, for å nevne noen saker. Så handler politiske prosjekter om å ta oss fram mot nye mål, men det handler også om å ta vare på noen av de beste tingene ved samfunnet vårt. Regjeringspartiene er opptatt av å ta vare på noen av kjerneverdiene i Norge: høy tillit, lave forskjeller, levende bygder og pulserende byer. Vi mener at politikken som har vært ført de siste åtte årene, har ført oss i gal retning, og at politikken som skal bli ført nå, skal ta oss i rett retning. Det er ikke mørksinn. Det er entusiasme over et nytt politisk prosjektet som har sett dagens lys, og i dag blir et glimrende statsbudsjett vedtatt.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg har ikke sittet like lenge på Stortinget som representanten Hagen, men måten dette ble løst på – i hvert fall i forrige periode – var at det forslaget vi nå diskuterer, er en pakke av diverse forslag. Hvis en ønsker å signalisere at en støtter noen av dem, tilkjennegir en det fra talerstolen. Da kommer det i referatet at partiet ønsker å støtte forslagene. Dette er en praktisk og grei måte å løse dette på.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
I innlegget sitt snakket representanten om situasjonen for dem som nå har veldig høye strømregninger, og det er fint å høre at det nå fremmes et forslag – som jeg riktignok ikke har sett – om tiltak. Men det representanten også gjorde, var å presisere at situasjonen vi står i nå – med høye kraftpriser – er en situasjon som er arvet fra Solberg-regjeringen. Det jeg da lurer på, er: Hvilke ting innenfor energi- og kraftpolitikken som har blitt gjennomført de siste årene, er Arbeiderpartiet uenig i? Er det den store utbyggingen av fornybar energi? Er det den store utbyggingen av nett vi har hatt? Er det gjennomføringen av avtaler som den gamle rød-grønne regjeringen inngikk om flere utenlandsforbindelser til Europa? Eller er det tilslutningen til tredje energimarkedspakke og ACER? Det hadde vært fint med en utdypning av det.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Jeg kan ikke huske at Arbeiderpartiet har fremmet noen forslag av betydning som ville gjort at strømprisen slik den er nå, ville vært annerledes hvis de hadde styrt de foregående åtte årene. Så jeg synes at dette er en merkelig måte å beskrive situasjonen vi står i nå, som er helt ekstraordinær, på. Det jeg også har lyst til å spørre representanten om, er et forslag som nå er fremmet. Vi vet at Arbeiderpartiets linje alltid er at velferdstilbudene i størst mulig grad skal være universelle og felles. Denne linjen er veldig tydelig i budsjettforslaget og i forliket. For eksempel senkes maksprisen for alle, alle skal få gratis kjernetid i SFO, alle i Norge skal få 10 øre mindre i elavgift i januar, februar og mars. Prislappen på dette er flere milliarder kroner. Arbeiderpartiet bruker veldig mye penger på å gi folk veldig lite penger, så lite at det egentlig ikke merkes av de fleste. Vil det forslaget dere nå fremmer, være målrettet for dem som trenger det mest?
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Jeg brukte store deler av mitt innlegg på å snakke om nettopp det som bidrar mest til å redusere forskjeller i dette landet, nemlig skolen, det å sørge for at alle i dette landet får like muligheter til å få til det de har lyst til å få til. Det handler om å sørge for at alle får en god utdanning, og da må man faktisk prioritere og satse på skolen. Man må bruke de store pengene på kunnskap, og man må bruke de store pengene på lærerne – på at de har den kompetansen de ønsker seg, og som trengs for at vi skal få flere til å fullføre skolen. Den største forskjellen i samfunnet står mellom dem som har en jobb, og dem som ikke har en jobb, og da er det også litt viktig å ha en politikk som legger til rette for at næringslivet kan skape jobber. Åpenbart er det en del av Arbeiderpartiet som også mener at det er rett, hvis ikke ville man bare ikke hatt noen rabatt, kjørt enda høyere opp med formuesskatt, men man gjør ikke det, for man må på et eller annet nivå også innse at det å ha gode rammer for at næringslivet kan skape – istedenfor å måtte tappe bedriftene for penger – er med på å skape flere jobber.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Jeg har bare sett reaksjonene bl.a. fra næringslivet etter den skatteregningen som kom, som gir klart uttrykk for at dette vil gjøre det vanskeligere for dem nå på veien ut av en pandemi. Jeg har også registrert at næringsministeren i denne regjeringen selv peker på at når han f.eks. har tatt ut utbytte av sitt selskap, er det for å betale formuesskatt. Nå må han faktisk øke det utbyttet for å betale formuesskatt fordi man også øker skatt på utbytte. Det sier seg selv at hadde de pengene fått vært igjen i bedriftene – som næringsministeren selv har sagt – ville de gått til å skape flere arbeidsplasser. Men når jeg er opptatt av kunnskap og lærere, er det fordi vi vet at det er det absolutt viktigste. Når denne regjeringen prioriterer å bruke f.eks. 3 mrd. kr på å gi alle 10 øre mindre i elavgift, kunne man heller brukt det på f.eks. ikke å kutte i lærerspesialistordningen, ikke kutte i det tiltaket som lå der for å tette kunnskapshullene mange elever har etter pandemien. Vi har også vært for tiltak som hjelper alle, f.eks. har vi økt barnetrygden for første gang på 20 år. Så dette er en litt merkelig debatt.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Sammenliknet med det budsjettforslaget som vi la frem, er det slik at dette forliket som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har inngått med SV, vil føre til at de som tjener over 660 000 kr, får økt skatt. Det hadde vært lavere med vårt budsjettforslag, med de tiltakene som lå der. Når regjeringen sammenlikner, sammenlikner den ikke epler med epler. Det man gjør for å få frem hva man gjør på skatt, er å sammenlikne med i år. Man sammenlikner ikke med det budsjettforslaget som Solberg-regjeringen la frem, som er det mest redelige å gjøre. Faktum er at de som tjener minst, ville fått større lettelser med vårt forslag enn det denne regjeringen legger opp til. Når det gjelder forslaget vi har fremmet for strøm, er det helt rimelig, mener jeg, at når man øker utbyttet fra Statkraft – Statkraft har tjent mye penger fordi folk har betalt høye strømregninger – skal det gå tilbake til folk. Det er det vi legger opp til med vårt opplegg. Men vi målretter det, og så prioriterer vi i tillegg den reduksjonen vi gjorde av elavgiften, inn i denne ordningen istedenfor fordi det treffer bedre dem som trenger det mest akkurat nå, enn det som regjeringen gjør.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Jeg oppfatter at både Høyre og Fremskrittspartiet er enig i at vi skal nå klimamålene vi har satt for oss selv. Da er vi faktisk nødt til å ta i bruk noen virkemidler som gjør at det er mulig, og at vi får det til. Jeg skjønner den bekymringen som næringslivet kan ha, eller den bekymringen bedrifter kan ha, for økte CO 2 -avgifter, men det er nettopp derfor vi i fellesskap har vært opptatt av at når vi gjør disse tingene, skal det være i et skatteskift, altså at en reduserer andre ting, noe som skatt på arbeidende kapital er ett eksempel på. Det jeg synes er litt underlig med denne kritikken fra Fremskrittspartiet, er at vi åpenbart hører veldig forskjellige ting når vi går på bedriftsbesøk. Når jeg snakker med aktører som f.eks. driver med hydrogen, sier de at en av de viktigste tingene for å få til en hydrogensatsing i Norge er at CO 2 -avgiften går opp, for det er den eneste måten å skape lønnsomhet i disse nye næringene på. Uten det er det heller ikke noen grunn til å gjøre det. Det må vi få til hvis vi skal skape de nye grønne arbeidsplassene.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Nå vil vi jo aldri vite hva som ville blitt resultatet hvis det var vi som skulle sittet og forhandlet sene nattetimer for å få i havn et budsjett. Men det jeg i hvert fall vet, er at på borgerlig side sa vi alltid at om en økte skattetrykket på ett sted, skulle en ta det ned på et annet. Det er ikke tilfellet nå med denne regjeringen og med støtte fra SV. Nå vet vi at skattene kommer til å gå opp, opp, opp hele veien; de kommer aldri til å kompensere nok. Så er jeg kritisk til det grepet som gjøres for CO 2 -avgiften på sokkelen, ikke fordi jeg ikke mener at man skal øke CO 2 -aviften også der – for det er vi enige om. Men det jeg lurer på, når man øker såpass mye neste år, er om det betyr at man ytterligere skal forbi 2 000 kr tonnet når man kommer til 2030. Det skaper en uforutsigbarhet for næringen. Det kommer heller ikke til å kunne telle på riktig måte inn i tallet på hvor mye man faktisk kutter. Så jeg stiller meg litt spørrende, som jeg har uttrykt tidligere, til om det som nå legges frem, faktisk kutter like mye som vårt budsjettforslag. Men det er ingen tvil om at vi også ville ha måttet gjort mer, fordi vi har et gap på grunn av den regnefeilen i modellene som kom frem. Så vi måtte ha gjort mer, vi også.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
I Hurdalsplattformen kan vi lese at regjeringen mener at det europeiske kraftsamarbeidet skal videreføres og styrkes – og vi har jo diskutert strømpriser mye i debatten i dag. Samtidig sto finansministeren på talerstolen tidligere i dag og sa at det norske storting ga fra seg makt til ACER og sørget for at mer av energipolitikken skal styres fra EU. Jeg må jo anta at finansministeren snakker på vegne av regjeringen, så mitt spørsmål til statsministeren er egentlig: Hvorfor mener regjeringen det? Og på hvilket grunnlag kan regjeringen hevde at mer av energipolitikken nå styres fra EU? Hvilke konkrete avgjørelser er det EU har tatt om norsk energipolitikk i det siste – eller eventuelt vedtak gjort i ACER?
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
Jeg takker for svaret. Jeg legger da til grunn at det statsministeren her sier, er at det ikke er grunnlag for å hevde at mer av energipolitikken nå styres fra EU. Vi er alle enige om at vi skal ivareta norske interesser også i energi- og kraftpolitikken, men da synes jeg det er noe merkelig at finansministeren står på talerstolen her og sier noe annet – så jeg håper regjeringen kan bli enig med seg selv om dette. Jeg har også lyst til å benytte anledningen til å spørre statsministeren om alle de forslagene som er fremmet i Stortinget her i dag for å bøte på de ekstremt høye strømprisene vi ser. Statsministeren snakket ikke mye om dette i innlegget sitt. Jeg ser jo nå – og det sies – at man skal jobbe med en løsning. Men kan statsministeren garantere for at den løsningen kommer på plass raskt, og at den vil være målrettet, sånn at den virkelig monner for dem som trenger det mest – istedenfor at det blir nok en type løsning som den man har sett for elavgiften, hvor man smører det tynt utover til alle, men uten at det gir særlig effekt for dem som trenger det mest akkurat nå.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-02:
I denne lange debatten som jeg har hatt den ære og glede å følge i åtte år før i år, har jeg hørt Arbeiderpartiet – i disse debattene – tegne et særdeles dystert bilde av Norge under Solberg-regjeringen. Det er for så vidt greit nok og kanskje å forvente når man er i opposisjon, men jeg må si at jeg synes det er noe spesielt å høre den eksakt samme retorikken være hovedtonen i denne debatten når man nå faktisk er i posisjon, har vunnet valget. Man skulle tro man kunne utvise litt mer glede og fokusere litt mer på sin egen politikk enn alt som er så fælt i Norge på grunn av måten vi har styrt på. Kritikken er så karikert, den er så voldsomt urimelig. Jeg satt i salen tidligere i dag og hørte en representant fra Arbeiderpartiet snakke om ondskapen under høyreregjeringen, den ondskapen som har vært i åtte år under høyreregjeringen. Så hørte jeg representanten Aasland sto her nå og beskyldte meg for ikke å ane hvilken virkelighet jeg befant meg i mens jeg var olje- og energiminister. Da er det noe spesielt at regjeringen har valgt ikke å trekke den stortingsmeldingen jeg la frem, men faktisk mener den er såpass god at vi skal behandle den. Så noe virkelighet har jeg fått med meg i den tiden jeg var olje- og energiminister. Det er ikke så mye pent å si om den retorikken, utover at jeg kanskje skal si takk – takk fordi det virkelig vekker engasjementet mitt. Jeg får lyst til å jobbe videre, jeg får lyst til å jobbe på, det gir meg troen på Høyres løsninger, at de er best for landet, og det kommer jeg til å fortsette med i våre år i opposisjon nå fremover. Det er sånn at hver eneste regjering dette landet har, gjør Norge bitte litt bedre. Det kommer også til å være tilfellet med denne regjeringen. Vi er tross alt enige om ganske mye. Så mener riktignok Høyre at det er feil å smøre tynt utover. Det er ikke måten vi vil prioritere på. Men det er ikke ondskap, og vi kan fint ha en debatt om det. Så er det litt merkelig å høre alle Arbeiderparti-representantene her i dag snakke om – igjen – alle de usosiale kuttene, all den tid de nesten ikke prioriterte å reversere et eneste et av de kuttene i sin egen tilleggsproposisjon, men nå tar æren på grunn av forliket med SV. Så må jeg si at jeg synes Arbeiderpartiet også har nådd et slags nytt bunnpunkt i retorikken sin når de i debatten om strøm i dag, i sin iver etter å flytte fokuset vekk fra det faktum at de ikke i dag lanserer en løsning for å hjelpe dem som sliter med strømmen, sier at de høye strømprisene vi ser nå, er en arvet strømkrise etter Solberg-regjeringen. Jeg tror Arbeiderpartiet vet hvordan kraftmarkedet fungerer. Jeg tror også de vet at de i stor grad er enig i den politikken vi har på dette området i Norge, og at det ikke er den politikken vi førte, som nå fører til at vi har skyhøye strømpriser. Jeg vil minne om at det er bygget utrolig mye mer fornybar energi i de årene vi har styrt. Aldri før er det bygget mer nett, og det er takket være vår politikk.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Inntektene fra rekorddyr strøm strømmer nå – bokstavelig talt – inn hos både stat, kommuner og fylkeskommuner som eier kraftselskaper. Tidligere i høst påsto finansminister Slagsvold Vedum at det ikke finnes noen mirakelkur for lavere strømpris. Etter Fremskrittspartiets oppfatning er det mangel på politisk vilje og handling. Det synes klart at verken Arbeiderpartiet eller Senterpartiet vil støtte Fremskrittspartiets forslag om å fjerne elavgiften og moms på strømforbruk, som er to tiltak som ville gitt en umiddelbar effekt. Vi vet også at ca. 90 pst. av produksjonskapasiteten eies av stat, fylkeskommuner eller kommuner. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har ordføreren i tre av fire kommuner, og de styrer nesten alle fylkeskommunene, med ett unntak. Da er mitt spørsmål: Vil representanten Knutsen i det minste oppfordre egne, arbeiderpartistyrte kraftkommuner – gjerne også senterpartistyrte – om å bruke disse ekstrainntektene til å hjelpe folk med ekstreme strømregninger?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Som jeg sa i mitt innlegg, viser vi i vårt alternative statsbudsjett en retning og en helt annen retning enn det regjeringspartiene sammen med SV står for. Vi ønsker å redusere byråkratiet, vi ønsker å nedlegge statsforvalteren, og vi ønsker å avvikle de regionale helseforetakene nettopp fordi vi mener det er helt unødvendige forvaltningsledd i Norge, med i overkant av fem millioner mennesker. Da har vi også synliggjort hva som blir årseffekten av å gjøre disse endringene. Samtidig som vi foreslår å nedlegge de regionale helseforetakene, styrker vi de lokale helseforetakene, og vi legger inn penger til en nasjonal styringsenhet sentralt. Så det er en sammenheng. Jeg er veldig tydelig på at vi gjør prioriteringer. Skal vi prioritere, kan vi ikke gi alt til alt og alle. Man finner også mange områder i budsjettet vårt der vi har styrket helse, samferdsel og det som er våre prioriteringer, som er veldig tydelig uttalt politikk.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Det som er utfordringen ved Folketrygdfondet – som ikke har noe med folketrygden å gjøre, det er noe som henger igjen fra gammelt av – er at fondet har blitt for stort. Det har nå en forvaltningskapital på 320 mrd. kr, det kan investere i norske selskap og også i nordiske selskap, men kapitalen har vokst så enormt at det er en utfordring for Folketrygdfondet nå å gjøre disse investeringene innenfor de begrensningene som er satt. Derfor har Finansdepartementet tidligere varslet en sak til Stortinget om hvordan man skal løse dette, og det finnes ulike løsninger. Per tredje kvartal i år har Folketrygdfondet en avkastning på 36 mrd. kr. Det vi foreslår i vår saldering, er at vi bruker en del av denne avkastningen til å løse viktige samfunnsutfordringer som betyr noe for folk flest. At Arbeiderpartiet karakteriserer det som useriøst, ja, det får stå for deres regning.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Vi styrker jo ressurskrevende tjenester med mer enn det som er foreslått fra regjeringen og regjeringspartiene. Vi er samtidig opptatt av innbyggerne våre, uansett hvilken kommune de bor i, og derfor må vi prioritere tiltak som er riktige for innbyggerne både på skatte- og avgiftssiden og også på utgiftssiden. Vi har foreslått en milliard til eldreomsorgen, til å styrke eldreomsorgen ute i kommunene og samtidig bekjempe ensomhet blant eldre, noe som har vært høyt prioritert fra vår side tidligere. Det er en utfordring som har oppstått under pandemien spesielt, og derfor er det viktig at vi nå legger inn tilstrekkelige bevilgninger. Når det gjelder statlig finansiering av eldreomsorg, vil Arbeiderpartiet og den nye regjeringen legge ned forsøksordningen. Vi foreslår å styrke den ordningen. Og vi er opptatt av at vi skal opprettholde det gode private tilbudet vi har, bl.a. innen barnehagesektoren, som betyr veldig mye for landets kommuner.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Jeg er glad for at representanten innledningsvis sa at det finnes noen eksempler på den beskrivelsen hun gir. De er ikke mange – heldigvis. Situasjonen er jo den at rundt halvparten av private barnehager går med underskudd eller sliter med å gå i balanse. Med det som blir vedtatt i dag, kan vi regne med at det blir svært vanskelig å drive private barnehager fremover, og det er veldig synd fordi private barnehager har vært et helt vesentlig bidrag til å få full barnehagedekning i Norge. Det er ikke bare barnehagene og private barnehager som den nye regjeringen er ute etter. Man vil jo i realiteten stoppe alle private velferdsaktører, som leverer gode tjenester, god kvalitet, representerer et mangfold og ikke minst er et godt supplement til det offentlige tilbudet. Det er trist for brukerne, og det er veldig, veldig trist for kommunene, som får økte utgifter.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Det var noe representanten Aasrud ikke nevnte i sitt innlegg, og det er at nå blir det dyrere å være syk i Norge. For ca. et år siden sa nåværende helseminister Kjerkol at det var grunnleggende urettferdig at flere fikk større utgifter i forbindelse med sykdom, da hun kritiserte Solberg-regjeringens forslag om å øke egenandeler på helsetjenester og medisiner. Det ble stoppet. Det fikk Fremskrittspartiet stoppet i budsjettforhandlingene. Det ble ikke gjennomført økt egenandel. Men nå blir det vedtatt – med rød-grønt flertall. Det betyr at syke med frikort får en ekstraregning på 600 mill. kr totalt. Det berører halvannen million mennesker. Er parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet enig med helseministeren fra samme parti i at det er grunnleggende urettferdig at syke mennesker får større utgifter?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Jeg hørte olje- og energiministeren forklare situasjonen i kraftmarkedet og at vi ikke har en strømkrise. Det er en interessant debatt, men den hjelper ikke vanlige folk nå, folk som har et akutt problem, og det problemet er at de ikke klarer å betale strømregningen. De må ha hjelp umiddelbart, og vi har hørt litt for lenge – og litt for mange ganger – at regjeringen skal se på ulike løsninger. Men nå må det faktisk bli slutt på seminar, nå må det handles. Det forventer vanlige folk, og det har også vanlige folk fortjent. Det hjelper ikke folk og bedrifter at skatter og avgifter nå økes med 9 mrd. kr. Bare avgiftene alene øker med 3,5 mrd. kr. Det vil merkes av vanlige folk som allerede nå har store utfordringer på grunn av økte hverdagsutgifter, og det er ikke de aller, aller rikeste, som venstresiden hele tiden trekker frem, som får denne regningen. Det er de som bidrar mest til verdiskapingen i samfunnet, som må betale. Og selv om ryggen er sterk, kan børa bli altfor tung. Det hjelper ikke foreldrene til 140 000 barn at det rød-grønne flertallet vil undergrave økonomien til private barnehager og i tillegg fjerne private leverandører innen helse og omsorg. Resultatet blir fort mindre mangfold og dårligere kvalitet, og ikke minst vil det gi økte utgifter både for kommunene og for brukerne. Norge har et godt samspill mellom offentlig og privat, og det må videreføres, ikke ødelegges. Det er viktig at vi har rom for private og alternative leverandører som kan bidra til at også offentlige tjenester fungerer bedre. Det har vanlige folk fortjent, og det har i hvert fall våre barn fortjent, og det er 140 000 av dem som nyter godt av et privat barnehagetilbud. Da gjenstår det vel egentlig bare å si takk for debatten – takk for en lang debatt. Så blir det spennende å se hva som kommer i neste runde når det gjelder tiltak for å avhjelpe de høye strømutgiftene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Det gjelder behandlingen av forslag nr. 278 og votering. Det er et forslag med i realiteten 59 underpunkter, og Fremskrittspartiet vil gjerne få anledning til å stemme for noen av disse underpunktene. Derfor ber vi om at den voteringen splittes opp, og at man ikke stemmer over forslaget samlet. Jeg skal raskt nevne hvilke underpunkter vi ønsker å stemme for i forslaget. Det er underpunktene 3, 24, 27, 30, 36–38, 46, 47, 49, 51–53.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Jeg vil takke representanten for to lange og konstruktive forhandlingsuker. Mens vi satt i forhandlinger, kom det en ny rapport fra SSB som viser at ulikheter i Norge er langt større enn det vi har trodd, og også at ulikhetsveksten er større. Dette skyldes det tilbakeholdte overskuddet i selskapene, som fører til at de aller rikeste i praksis betaler en lavere skattesats på sin inntekt enn det folk flest gjør. Det norske skattesystemet er i realiteten regressivt på toppen. Vi har i budsjettenigheten blitt enige om å få inn eierinntektene mer i den offisielle ulikhetsstatistikken, sånn at vi bedre kan få synliggjort dette. Hva vil regjeringen nå gjøre videre for å sørge for at skattesystemet også i Norge blir progressivt på toppen for de aller rikeste?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Jeg hadde tenkt å spørre representanten Bru om hvordan høyreregjeringen hadde tenkt å få med seg Fremskrittspartiet for å danne flertall for sitt budsjettforslag, men vi fikk på en måte svaret på det i foregående replikk. I dette budsjettforliket, som vi har inngått sammen med Senterpartiet og Arbeiderpartiet, skal CO 2 -avgiften på sokkelen øke med 28 pst. Engangsavgiften for fossile varebiler skal opp, elbilandelen i leasingmarkedet skal omsider opp, det blir langt mer penger til Enova for utslippskutt i industrien, og nå skal faktisk de pengene som strømkundene betaler inn til Enova, gå ut igjen for energieffektivisering i husholdningene. Og det er mye, mye mer. Høyreregjeringen har gjennom de siste årene nettopp kompensert økte miljøavgifter med kutt i andre miljøavgifter. Man har hatt full fart i oljepolitikken. Det har ikke vært snakk om å sette konsesjonsrundene på pause sånn som vi gjør nå. Så mitt spørsmål er egentlig: Hva vil Høyre foreslå for å tette utslippsgapet fram mot 2030, noe som faktisk kan få flertall med Fremskrittspartiet?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Takk for spørsmålet. Jeg mener også at vi har grunn til å takke Kristelig Folkeparti for den økningen av barnetrygden vi fikk under den forrige regjeringen. Det var bra, og det er noe SV også har jobbet for i lang tid. Det er interessant at representanten fra Høyre i innlegget snakker om både universelle ordninger og det å få folk i arbeid. Noe av det som er utfordringen med de behovsprøvde ordningene, som har en inntektsgrense, er at de bidrar til at det ikke lønner seg å komme ut i arbeid for noen av dem som har minst. Det er derfor SV har vært så sterkt imot bl.a. de ordningene som har hatt en inntektsgrense for å få gratis plass i barnehage, SFO og andre ordninger, for de virker på en måte som gjør at det ikke nødvendigvis lønner seg å komme ut i arbeid. Universelle ordninger, der en ikke trenger å komme med lua i hånden, men som er like for alle, er avgjørende både for å få folk i arbeid og for gjennom skatteseddelen å omfordele og da bygge større støtte til den brede velferden.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Høyre fortsetter her i samme spor og forveksler privatpersoners formue med bedrifter. Det forklarer jo veldig mye av den politikken som har vært ført de siste årene, med enorme skattekutt i formuesskatten, som ikke har bidratt til å skape flere arbeidsplasser i Norge, men som har bidratt til å sette fart på den ulikhetsveksten vi har sett. Det er ingen bedriftsbeskatning som økes; her er det en økning i skatt på formue. Det trengs siden Norges ulikhet når man ser på formue, er på nivå med Storbritannias. Og det er ikke en utvikling som SV ønsker. Så er det helt riktig at SV vil øke skattene mer for landets aller rikeste. Vi har tidligere i dag snakket om at de superrike i Norge betaler en mindre andel av sin inntekt i skatt enn en vanlig lærer og sykepleier gjør. Selvsagt må vi gjøre om på det. Det er dypt urettferdig, det fratar fellesskapet inntekter vi trenger for å bygge ut velferd og infrastruktur og gjøre samfunnet bedre. Det er en utvikling som SV kommer til å presse på for – et mer rettferdig og progressivt skattesystem.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
SV har prioritert vår forhandlingsinnsats i disse forhandlingene, og jeg mener virkelig at det haster aller mest nå å reversere de usosiale kuttene som regjeringen og Fremskrittspartiet har gjennomført de siste årene. Ja, det haster å reversere brillestøttekuttet som Fremskrittspartiet har stått bak. Det haster å fjerne det utrolig usosiale kuttet på barnetillegget for uføre, som Fremskrittspartiet faktisk foreslo ikke bare å opprettholde, men faktisk gjøre større i sitt alternative budsjett. Med Fremskrittspartiet ved makten vil uføre få mindre å leve av. Der er jeg stolt over at vi nå prioriterte de usosiale kuttene. Så mener jeg at det haster for regjeringen å komme tilbake med konkrete forslag som vil gi umiddelbare og kortsiktige lettelser for dem som nå treffes hardt av den høye strømprisen. SV er ute i dag og foreslår at nettopp en kontantutbetaling kan være en løsning på det. Jeg tror at regjeringen kommer til å prioritere det, og kommer til å komme raskt tilbake.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg vil innledningsvis si at jeg tror at representanten fra Venstre er fullt klar over at vi som er miljøpartier, er nødt til å trekke klimakampen ekstra mye. Det innebærer at det er vi som må bruke forhandlingskraft på å få gjennomslag, og det er vi som må ta størsteparten av den kampen. Jeg skulle ønske at representanten hadde stilt klimaspørsmål til Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som ikke har fått noen klimareplikker tidligere i debatten i dag. Det tror jeg er avgjørende for å klare å bygge større støtte og oppmerksomhet og trøkk på de største partiene i klimasaken. Så er det helt riktig at det er mangel på tall her. Vi har etterspurt det fra regjeringen. Jeg ser at Høyre har stilt et spørsmål nå. Det tenker jeg er bra, men realiteten er at vi har for dårlige tall og for få tall til å beregne klimaeffekter av ulike tiltak. Det er mange flere konkrete klimatiltak i dette budsjettforliket enn det var i det budsjettforslaget som ble lagt fram i oktober. Det er reelt, og det er tiltak som vil kutte utslipp på kort og på lang sikt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Til den første bemerkningen om utredninger kan jeg forsikre representanten om at vi kommer til å følge det opp meget tett, og allerede om et halvt år skal vi forhandle revidert budsjett. Det blir en første anledning til å forsikre seg om at arbeidet er i gang, og at det som skal leveres inn, da blir levert. Til fritidskortet: Jeg mener at det var en riktig prioritering, og at det er en ordning som er for smal, og som ikke treffer godt nok. Det er viktig å styrke barnefamilienes økonomi direkte. Det gjør vi med noen skritt i dette budsjettet. Så mener jeg veldig sterkt også at hvis man skal styrke frivilligheten og idretten, må man styrke dem som driver på med bl.a. idrettsklubbene, for det er de som særlig i områder med levekårsutfordringer gjør en helt enorm innsats for å få med seg ungene til å delta, og også har lave kostnader for å delta. Så må jo regjeringen og vi i fellesskap stille større krav og ha større forventninger til idretten selv, om at de skal ha lavere priser enn det som er tilfellet i dag.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Jeg takker for finansministerens innlegg og for godt samarbeid gjennom budsjettforhandlingene. Aller først en liten bemerkning til innledningen, knyttet til bidraget fra oljeindustrien: Jeg deler i aller høyeste grad virkelighetsbildet, men det er jo interessant å merke seg nyheten som kom fra skatteetaten i dag om at inntektene fra oljeselskapene til fellesskapet ville vært langt større hadde det ikke vært for de skattekuttene oljeselskapene fikk gjennom petroleumsskattepakken i fjor vår, som stortingsflertallet vedtok. Et annet spørsmål knytter seg til kompensasjon for økte miljøavgifter. Vi kommer til å ha økende miljøavgifter i årene som kommer. Det er vi nødt til for å klare å nå klimamålene. Nå er SV og regjeringspartiene enige om at regjeringen skal utrede bedre omfordelende kompensasjon for de økende miljøavgiftene. Jeg lurer på om statsråden kan reflektere litt rundt hva sånne omfordelende kompensasjoner(presidenten klubber) kan være, som ikke svekker miljøeffekten. (presidenten klubber)
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-02:
Jeg vil takke for en god debatt som jeg mener har vært saklig og relevant. Jeg tror kanskje det kan være nyttig for Høyres bekymrede representanter å tenke på at det som utspiller seg her, ikke er farlig polarisering, men et bilde på at makten her i landet omfordeles nå. For i dag har vi hørt om alle dem har hatt dårligst råd, som har merket høyreregjeringens usosiale kutt aller hardest, og de får nå et flertall som reverserer disse kuttene. Vi hører lyden av landets aller rikeste som ikke lenger kan snu seg til regjeringen for å få nye, store skattekutt. Nå skal de som har blitt rikere og rikere, bidra mer til fellesskapet. Dette er ikke polarisering, det er omfordeling. Høyres representanter mener at det nærmest er sløsing av staten å bruke penger på felles velferd som barnehager, men at hvis det er private som får betalt av staten for å gjennomføre de samme velferdstjenestene, er det verdiskaping. At de kommersielle kan ta utbytte fra disse skattefinansierte velferdstjenestene, er ikke sløsing – det er også verdiskaping. Høyres og Fremskrittspartiets representanter ser ut til å mene i ramme alvor at folk flest tjener rundt og over 750 000 kr i året. Toppskatt for vanlige folk, blir det sagt når skatten står stille eller reduseres for 82 pst. av landets lønnsmottakere. Forvirringen fra Høyres representanter blir komplett når det advares mot for høy oljepengebruk etter åtte år med stadig mer rekordstor oljepengebruk, som SV har gått imot. Vi salderer heller ikke dette budsjettforliket med å finne på en ny avgift over natten, men bruker omfordelende skatter. Jeg vil avslutte med å si at dette storting i dag står overfor en strømkrise, og i kveld ser vi også konturene av nye smitteverntiltak som sikkert kommer til å prege oss som er valgt inn nå, på samme måte som det preget det forrige storting. I begge situasjoner kommer vi til å måtte jobbe sammen – med koronakrisen, fordi den kommer til å kreve nye tiltak for å trygge folk og arbeidsplasser, og med strømkrisen, fordi den illustrerer de utfordringene som klimakrisen kommer til å innebære. Vi må dramatisk legge om både kraftmarkedet, industrien og transportsystemene. Oppgaven vår i fellesskap blir å sørge for at ikke det øker forskjellene i Norge. Klimakrisen og ulikhetskrisen henger sammen og må løses sammen.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-02:
I tillegg til å frede altfor store deler av høyreregjeringens skattepolitikk freder dessverre også regjeringen ABE-reformen for kommende år og viderefører kuttet på 1,9 mrd. kr. Jeg hørte representanten Knutsen så fint si at folk stiller opp for fellesskapet når fellesskapet stiller opp for dem, og da lurer jeg på om Knutsen har tenkt å stille opp for alle dem som jobber i sykehusene og på Nav-kontorene våre, som tilbyr offentlige tjenester for velferdsstaten, og om han har lyst til å gå videre med å reversere ABE-kuttene i de kommende budsjettene.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-02:
Historien til Norge har vist oss at fellesskap fungerer. Det at vi har en velferdsstat der vi tar vare på hverandre, et offentlig helsevesen og offentlig skole, er ikke noe som har kommet av seg selv, det har kommet fordi arbeiderbevegelsen gjennom hundre års kamp har kjempet fram goder og rettigheter som gjør Norge til et av verdens beste land å bo i. Det skal vi være stolte av. Men vi skal aldri hvile på laurbærene og ta noe for gitt. For den grunnmuren velferdsstaten vår er bygd på, og som er vi stolte av, har de siste årene begynt å slå sprekker, og tre bokstaver er helt sentrale i angrepet på velferdsstaten: ikke ABC, men ABE. ABE-reformen, populært kalt avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, ble innført av Solberg-regjeringen i 2015 og innebærer at statlige virksomheter står overfor årlige budsjettkutt. Man kan jo lure på om SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet rotet bort markeringstusjen sin under forhandlingene, for i neste års budsjett, for 2022, og i budsjettforliket, er det fortsatt spor etter Erna Solberg når de legger inn foreslåtte kutt for neste år. ABE-reformen er en av den tidligere høyreregjeringens mest ideologiske reformer. Vi kan ikke la den leve videre også i 2022. Det Rødt gjør i sitt budsjett, er å reversere de kommende kuttene, de friske kuttene for 2022, på 1,9 mrd. kr. Å reversere det som ikke har skjedd, burde være et slags minimum. La meg minne om at i denne salen har det tidligere kommet uttalelser fra Arbeiderparti-politikere, bl.a. fra statsråd Hadia Tajik, om ABE-reformen: «Dette går ut over pasienter og ansatte ved sykehusene, voldsofre som venter på dom og sikkerheten for ansatte i fengslene. Det vil også ha en sterkt sentraliserende effekt.» Rødt er helt enig og skulle ønske Arbeiderpartiet også fulgte opp i handling. Et annet argument som jeg har hørt – et merkelig et som sådant – er at alle virksomheter har planlagt for kutt i 2022, og det vil derfor være uforutsigbart å fjerne dem. Det som hadde hjulpet, hadde vært å endelig gi de ansatte i de offentlige virksomhetene ro. Særlig på grunn av pandemien og høyt press vil jeg tro de ansatte i Nav, FHI, Helsedirektoratet mfl. er ganske slitne, som mange andre. Og det hadde faktisk hjulpet å få det litt romsligere over nyttår. La meg minne oss om at det fortsatt er svært usikre tider. Hvis smittesituasjonen endrer seg og det kommer ny økonomisk nedstengning og nye innstramminger, er det ikke bra at f.eks. Nav får et større press på saksbehandlere som jobber med dagpenger. Jeg mener at arbeidsfolkene på sykehusene, på Nav-kontorene og i fengslene hadde fortjent mer og bedre enn fortsatt ostehøvelkutt i 2022.