Ola Elvestuen (Venstre), 2011-12-08:
For Venstre er kunnskapssektoren en av våre hovedprioriteringer i budsjettsammenheng – ja, den aller viktigste prioriteringen. Det er fordi kunnskap og kompetanse har en egenverdi og samtidig er avgjørende for den framtidige verdiskapingen og velferden i Norge. Skal vi lykkes på veien mot kunnskapssamfunnet, forutsetter det en helhetlig satsing på hele utdanningsløpet, fra grunnskole og helt opp til toppforskningen ved våre høyere institusjoner. Det tar Venstre konsekvensen av i sitt alternative statsbudsjett. La meg slå det helt fast: Framtiden begynner i klasserommet. I fjor ble de ferske resultatene av PISA-undersøkelsen diskutert fra denne talerstol. Det nye da var at vi opplevde en relativ framgang på PISA-målingen, hvilket innebar at vi hentet oss inn igjen til det nivået vi var på i 2000. Jeg skal ikke dvele så mye ved at motstanden mot PISA-målingen fra venstresiden var betydelig så lenge det gikk dårlig, mens nå, når vi er på riktig vei, vil alle «eie» framgangen. Mitt poeng er at målinger som PISA er viktige og viser oss at hvis vi satser på noe, slik vi har gjort med Kunnskapsløftet, som ble innført under regjeringen Bondevik II, og hvis lærerne våre er motivert til å gjøre en jobb for å få det til, klarer lærerne våre å få til en framgang, og det fortjener de honnør for. Men jobben med å løfte skolen kvalitetsmessig er ikke gjort en gang for alle. Derfor har Venstre gjort noen tydelige prioriteringer innenfor skoleområdet i sitt alternative budsjett for neste år. Det aller viktigste vi gjør, er å øke bevilgningene til læreres kompetanseheving kraftig. Vi vil ha flere gode lærere inn i skolen. Vi ønsker også flere som har en faglig fordypning i de fagene de underviser i. Da må vi satse mye mer på videreutdanning og læreres kompetanseheving enn hva vi gjør i dag. I vårt alternative budsjett foreslår vi derfor å legge mer penger på bordet, slik at staten kan ta et utvidet ansvar for læreres videreutdanning allerede fra 1. januar 2012. Vi legger mer penger på bordet, slik at kostnadsnøkkelen mellom stat, kommune og lærer blir 60–20–20 og ikke 50–25–25, slik det nå legges opp til. I tillegg til dette foreslår vi å bevilge 350 mill. kr til et ytterligere løft for læreres kompetanse – et lærerløft. Det er forunderlig at vi har et system for videreutdanning av lærere som har såpass lave ambisjoner som det vi har nå. Tidligere hadde regjeringen et mål om at 2 500 lærere skulle få videreutdanning. Det var lavt og innebærer at det vil ta flere tiår før alle lærere har fått den nødvendige kompetansehevingen. Med den nye avtalen om videreutdanning er ambisjonene redusert til 1 700 lærere per år. Det er å gå i motsatt retning av det som er nødvendig. I tillegg til den kraftige satsingen på læreres kompetanseheving vil jeg gjerne trekke fram en annen satsing i Venstres alternative statsbudsjett, nemlig lærerrekruttering. Mangelen på lærere er etter Venstres mening en at de største utfordringene norsk skole står overfor i årene som kommer. Vi vil mangle om lag 1 000 lærere per år i forhold til behovet de nærmeste årene – og enda flere dersom man fortsetter å utvide timetallet i grunnskolen. Venstre støtter GNIST-kampanjen og mener det er viktig med kampanjer for å øke søkningen til lærerutdanningene. Men det må også etableres flere andre tiltak for å sikre nok lærere i norsk skole. Venstre har tidligere fremmet forslag om å utarbeide forpliktende nasjonale rekrutteringsplaner for å sikre et tilstrekkelig antall kvalifiserte lærere i grunnskole og videregående skole. I vårt alternative statsbudsjett foreslås det å bevilge 75 mill. kr til utarbeidelse og oppstart av slike nasjonale rekrutteringsplaner. Hovedfokuset skal legges på å etablere stipendordninger for å tiltrekke potensielle lærere fra andre yrker samt ulike seniortiltak for å beholde lærere som allerede er i skolen, lengst mulig i yrket. Ved siden av den kommende lærermangelen er frafall den største utfordringen norsk skole står overfor. Venstre har flere konkrete tiltak i sitt forslag til statsbudsjett for kommende år som vil bidra til en forsterket innsats i kampen mot frafall. Vi vil forsterke samarbeidet mellom og koordineringen av barnevern, helsetjeneste og skole, igangsette en prøveordning med prosjektstøtte for ytterligere å hjelpe elever med lese- og skrivevansker, styrke kvaliteten og kompetansen i rådgivningstjenesten, bevilge midler til tiltaket «Skole på byggeplass» og ikke minst sikre at lærlinger reelt får mulighet til å ta læretiden sin i bedrift, noe som utvilsomt vil øke motivasjonen for mange elever på yrkesfag. Derfor foreslår vi å fjerne arbeidsgiveravgiften for lærlinger fra 1. januar 2012 og øke lærlingtilskuddet. Det kanskje viktigste forslaget i Venstres alternative statsbudsjett med tanke på frafallsbekjempelse er imidlertid vår satsing på skolehelsetjenesten. Venstre mener at målet må være 1 000 nye helsesøstre, kuratorer og psykologer i skolen de kommende fire årene. Dette vil være avgjørende både for å forebygge frafall i skolen og for å sikre god elevhelse. I tråd med tidligere år foreslår vi å bevilge 125 mill. kr til dette i 2012. Et annet område som er minst like viktig som grunnopplæringen, er forskning og høyere utdanning. Den rød-grønne regjeringen har etter vår mening stått for en svært defensiv og lite framtidsrettet politikk innenfor kunnskapsfeltet, og konsekvensen av dette kan bl.a. bli mindre verdiskaping, færre nye arbeidsplasser og en lavere evne til å finansiere en framtidig velferd. Nettopp derfor er vi så undrende til regjeringens budsjettforslag på dette området. Hvilke signaler gir det egentlig å legge ned Forskningsfondet med et pennestrøk, en ordning som det har vært bred enighet om å beholde inntil helt nylig? Hvilke signaler gir det å legge ned en ordning som har fått staten til å legge på over 300 mill. kr i gaveforsterkning siden 2006? Hvilke signaler gir det å ikke bevilge midler til flere studieplasser når vi fra ulike SSB-framskrivninger vet at studenttallet vil øke dramatisk i årene som kommer? Det er verdt å merke seg at dersom man legger til grunn en økning i studietilbøyeligheten på 5 pst. fordelt over åtte år, anslår Kunnskapsdepartementet selv at økningen fra 2011 til 2012 vil være på om lag 4 700 studenter. Det er med andre ord helt nødvendig å øke antallet studieplasser i 2012. At regjeringen ikke gjør dette, er for oss en gåte. I motsetning til regjeringens budsjettforslag vil Venstre både videreføre og forbedre gaveforsterkningsordningen ved å redusere beløpsgrensen for når ordningen skal slå inn. Vi har sammen med de øvrige opposisjonspartiene fremmet forslag om å øremerke et forskningsfond på minst 100 mrd. kr innenfor Statens pensjonsfond utland hvis bruk kan følge handlingsregelen hvert år. Vi foreslår 2 000 flere studieplasser, og vi foreslår en ytterligere styrking av basisfinansieringen til våre høyere utdanningsinstitusjoner med en påplussing på 300 mill. kr. Universiteter og høyskoler sliter fortsatt med ettervirkninger fra hvileskjæret som ble innført av denne regjeringen, og det er helt nødvendig å gi institusjonene et tilfredsstillende handlingsrom for å kunne opprettholde kvaliteten i tiden som kommer. Det vil vårt alternative statsbudsjett bidra til. Vi stusser også over at det ikke ligger midler inne til noen rekrutteringsstillinger i universitets- og høyskolesektoren. Det gjorde det for øvrig heller ikke i statsbudsjettet for inneværende år eller året før det, så vi burde vel strengt tatt ikke være veldig overrasket. Men like fullt hadde vi trodd at regjeringen ville se på behovet for å sikre en god ettervekst i universitets- og høyskolesektoren. Vi har derfor lagt inn midler tilsvarende 500 nye stipendiater og 100 nye post doc.-stillinger fra og med neste høst. På forskningsområdet foreslår vi en rekke påplussinger, bl.a. mer penger til nærings-ph.d., mer penger til klimaforskning i tråd med klimaforliket, mer penger til fri forskning og mer penger til vitenskapelig utstyr. Vi foreslår en kraftig styrking av den næringsrettede forskningen, og vi foreslår en rekke forbedringer i SkatteFUNN-ordningen. Vi er helt avhengig av å legge til rette for økt forskningsinnsats fra næringslivets side, og da må vi som politikere gjøre det vi kan for å stimulere til nettopp dette. Ved siden av disse satsingene mener vi det er viktig å satse på at studentene skal ha muligheten til å være studenter på heltid. Vi har derfor fremmet et forslag om at regjeringen må komme tilbake til Stortinget med en sak om elleve måneders studiestøtte, noe alle partiene i denne salen faktisk er enig i, dersom man skal legge de respektive programmene til grunn. I tillegg foreslår vi en full indeksregulering av studiestøtten fra 2005 og fram til i dag. Så vil jeg gjerne si at jeg synes det er positivt at flertallet i dag viser en noe annen tilnærming til førsteårs studier i de såkalte BRIC-landene enn hva vi har sett fra den kanten tidligere. Men dessverre går ikke flertallet langt nok: De gjør ingenting for å sikre norske studenters mulighet til å ta freshman-året i USA. I Venstres alternative budsjett kommer vi med et forslag om å gjeninnføre støtte til førsteårs utdanning i ikke-vestlige land, samt i USA. Avslutningsvis vil jeg understreke at det er fullt mulig å satse på forskning og høyere utdanning hvis man bare vil. Det viser Venstre i vårt alternative budsjett. Innenfor en ansvarlig økonomisk ramme prioriterer Venstre en samlet satsing på forskning og utdanning med 2,3 mrd. kr utover regjeringens forslag. Etter vår mening viser det at det er mulig å satse offensivt på å bygge kunnskapssamfunnet, hvis man bare vil.