Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-03-03:
Jeg er helt enig med interpellanten i at det er viktig at de lokale myndigheter blir hørt i et så viktig spørsmål som vi her diskuterer. Da finner jeg det litt underlig at interpellanten egentlig er en av de første fra denne talerstol som er med på å begrense hele denne debatten, i den forstand at man nærmest bare avfeier alle forslag, og bringer denne debatten inn i Stortinget nå. Dette er altså en sak som departementet ennå ikke har fått seg forelagt. Som jeg har redegjort for flere ganger, skal vi løse denne på en seriøs måte, men man reiser nå en debatt på bakgrunn av et arbeid som foregår ute, uten at Regjeringen og departementet har startet arbeidet med å vurdere de høringsinnspill som faktisk kommer. Jeg er ikke sikker på hva som virkelig åpner opp for lokal debatt, om det ikke skulle være nettopp det at man avstår fra å trekke denne debatten inn i stortingssalen på et for tidlig tidspunkt. Men et svar skal gis. St.meld. nr. 42 for 2004-2005, politirollemeldingen, slår fast at den overordnede målsettingen for politiet er økt trygghet i samfunnet. Trygghet forutsetter et nært og tilgjengelig politi med gode relasjoner til publikum og lokale, folkevalgte myndigheter. I evalueringen av politireformen som ble gjennomført i 2006, påpekes det at det er for mange små distrikter, og at organiseringen på tjenestenivå er lite rasjonell. Videre påpekes det at lensmannsdistriktene bør ha en størrelse som sikrer tilstrekkelig oppgavetilfang og mulighet for å rekruttere og beholde kompetanse. Evalueringen peker også på det potensialet som ligger i et utvidet samarbeid med og et engasjement fra kommunale myndigheter og andre lokale aktører. Follo politidistrikt er, sammen med Hordaland politidistrikt, utpekt som forsøksdistrikter hvor grensereguleringer, etablering av politiråd og deltakelse i offentlige servicekontorer bl.a. skal ses i sammenheng med arbeidet med å videreutvikle organisasjonen lokalt. Oppdraget med å iverksette dette prøveprosjektet ble gitt av Justisdepartementet i oppdragsbrev til Politidirektoratet den 4. januar 2007. Etter forslag fra Politidirektoratet samtykket Justisdepartementet i at de foran omtalte politidistriktene ble valgt som forsøksdistrikter den 21. februar 2007. Dette er en oppfølging av behandlingen i Stortinget av politirollemeldingen, St.meld. nr. 42 for 2004-2005, og innstillingen fra justiskomiteen, Innst. S. nr. 145 for 2005-2006. I denne innstillingen fra justiskomiteen heter det at komiteen vil ha en aktiv og helhetlig bekjempelse av kriminalitet. Målet for politiet skal være å forebygge bedre, oppklare mer og reagere raskere. Derfor ønsker justiskomiteen bl.a. en målrettet og balansert satsing på politiet, sett i sammenheng med domstoler og kriminalomsorg. Videre understreker justiskomiteen at vi skal ha et nært og sterkt politi og ønsker å opprettholde politi- og lensmannsetatens aktive tilstedeværelse i lokalsamfunnet som trygghetsskaper hos befolkningen. Justiskomiteens uttalelser samsvarer med Regjeringas målsetting i Soria Moria-erklæringen, hvor det heter at Regjeringa vil ha et lokalt forankret politi. Regjeringa ønsker et nært og sterkt politi med lensmannskontorer over hele landet og vil gjøre etaten mer synlig og effektiv, bl.a. ved å gjennomgå muligheten for samlokalisering med offentlige servicekontorer der dette er hensiktsmessig. Regjeringa vil videreutvikle samarbeidet mellom ulike etater om kriminalitetsforebyggende tiltak, innføre politiråd i kommunene og endre plan- og bygningsloven, slik at kommunene forpliktes til å ta kriminalitetsforebyggende hensyn i sin planlegging. Komiteen påpeker jo i innstillingen at samfunnsforhold og oppgaver endrer seg over tid, og at politi- og lensmannsetatens struktur derfor heller ikke kan være helt fastlåst. Komiteen mente at det skulle være en viss mulighet for å myke opp rammene for å organisere polititjenesten lokalt, bl.a. for å kunne sikre god rekruttering av politiutdannet personell og bedre tjenestetilbudet lokalt. Komiteen ønsket i sin innstilling å åpne for justeringer i organiseringen lokalt med begrensede forsøk i utvalgte distrikter. Dette er jo et syn som jeg som justisminister støtter. Det er altså Stortingets ønske i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 42 og komiteens innstilling, som jeg har referert fra, som ligger til grunn for at Justisdepartementet bad Politidirektoratet om å etablere et prøveprosjekt i to politidistrikter. Representanten André Oktay Dahl hentyder i sin interpellasjon at prosessene i Follo politidistrikt har vært i strid med Stortingets signaler og forutsetninger. Ovenstående redegjørelse bør vise at Regjeringas oppfølging av politirollemeldingen er i tråd med de signaler og føringer som er gitt av Stortinget. Man må i så fall avvente endelig konklusjon på hva Regjeringa måtte komme fram til når dette arbeidet kommer til departementet og vi har hatt den prosessen som vi ønsker i departementet, bl.a. med de berørte kommuner. Det er jo kjent at vi allerede i dag har hatt ett møte. Jeg har også invitert til flere møter for nettopp å få signaler, men også, med all respekt, for å få inn forslag til mulige forbedringer ute, og ikke bare ha en avvisende holdning til det å være i en prosess. Evalueringen av Politireform 2000, fase 1 og 2, har vist at den har gitt politi- og lensmannsetaten organisasjonsmessige og ressursmessige fordeler, som spesielt er kommet til syne i en mer effektiv bekjempelse av den svært alvorlige kriminaliteten og den organiserte kriminaliteten. Reformen har også bidratt til å bygge opp, utnytte og beholde kompetanse. Evalueringen peker også på at politiet har en utfordring i forhold til å være til stede i lokalmiljøet, arbeide forebyggende, oppklare hverdagskriminalitet, og ikke minst, som jeg har presisert mange ganger, være nær der det virkelig teller å være nær. De barna som utsettes for vold og overgrep, som jeg har nevnt som eksempel, og jeg tillater meg å gjøre det også her, og også de kvinner som utsettes for overgrep, har i veldig liten grad historisk sett opplevd nærhet til politiet. Det er en utfordring som jeg syns vi alle skal ta inn over oss. I forbindelse med evalueringen har flere uttalt at politi- og lensmannsetaten kunne frigjort mer ressurser til operativt politiarbeid med ytterligere grensereguleringer i Politi-Norge, særlig på driftsenhetsnivå. Regjeringa har vært tilbakeholden i forhold til ytterligere grensereguleringer, nettopp med hensyn til vårt ønske om publikums nærhet til politiet. Vi har åpnet for grensereguleringer der det har vært enighet om løsningen, som f.eks. mellom Lunner og Gran lensmannskontorer på Hadeland, og hvor kommunene har sluttet opp om det. Gjennom prøveprosjektene i Follo og i Hordaland politidistrikter ønsker Regjeringa å gjennomgå og prøve ut mulige organisasjonsmodeller som kan fungere enda mer kostnadseffektivt, uten at politiets nærhet til publikum, forebyggende arbeid mot kriminalitet og responstid skal bli svekket, snarere tvert imot. Tvert imot mener vi at målet må være at frigjorte ressurser skal settes inn i dette arbeidet, og at politiinnsatsen på dette feltet skal styrkes. I tillegg til å organisere seg best mulig er ressurstilgang en viktig faktor for å lykkes med en desentralisert, forebyggende og trygghetsskapende politi- og lensmannsetat. Med ressurstilgang mener jeg både penger og personell. Regjeringa har styrket politiet og påtalemyndigheten med nærmere en halv milliard kr siden vi tiltrådte, fordelt på ca. 260 mill. kr i løpet av 2006 og 2007, og ca. 245 mill. kr i 2008, bl.a. til den store DNA-reformen som nå skal iverksettes i løpet av dette året. I 2007 ble det tatt opp 432 studenter ved Politihøgskolen, noe som videreføres i 2008, basert på et søkertall til Politihøgskolen som for opptaket i 2008 var høyere enn opptaket i 2007. Det er noen som framstiller det som om det er færre og færre søkere til Politihøgskolen, hvilket jeg vanskelig kan lese ut av de tallene vi faktisk har. Dette er med andre ord et antall studenter på Politihøgskolen vi ikke har hatt siden 1997 og 1998. Dette styrker politi- og lensmannsetaten ressursmessig både på kort og lengre sikt. Jeg tillater meg igjen å bemerke at det hadde vært flere uteksaminerte fra Politihøgskolen allerede, hvis ikke den forrige regjering hadde operert med så lave opptaktstall som den virkelig gjorde. For å sikre en god og langsiktig utvikling av norsk politi har Justisdepartementet, på bakgrunn av Stortingets behandling av politirollemeldingen, gitt Politidirektoratet i oppdrag å utrede politi- og lensmannsetatens utdannings- og bemanningsbehov, både i forhold til politiutdannet personell og personell med annen utdanning, fram til 2015. Rapporten skal foreligge i juni dette år. I tillegg har Politidirektoratet fått i oppdrag å foreta en gjennomgang av eventuelt hvilke krav det bør stilles til politiets responstid, med utgangspunkt i en differensiering ut fra bosetting, geografiske forhold og hendelsens alvorlighetsgrad. Politidirektoratets rapport, som også vil omfatte en vurdering av hvilke konsekvenser dette vil ha i forhold til dagens ressursrammer, vil bli vurdert i sammenheng med bemanningsutredningen. Regjeringa ønsker å bygge et rammeverk for norsk politi- og lensmannsetat som, i tillegg til best mulig organisering, også skal tilpasse seg det personellmessige behovet og gis økonomiske rammer som et trygghetsskapende politi krever. Samlet skal dette gi økt politikraft i årene som kommer. Dette er et viktig bakteppe når lokal organisering nå diskuteres, bl.a. i Follo. Argumentene for å starte prøveprosjektet i Follo og i Hordaland var å se på om grensereguleringer, sett i sammenheng med servicekontorer og politiråd, samlet kunne gi større muligheter og ressurser til bl.a. å forebygge kriminalitet og styrke det nære forholdet vårt politi har til publikum, samtidig som vi ønsker å bli enda bedre til å bekjempe alvorlig og organisert kriminalitet og annen type kriminalitet vi sjelden ser. I tillegg ønsket vi å se på mulige organisasjonsmåter som kunne gjøre det lettere å rekruttere utdannet personell og beholde det. Jeg vil til slutt si at det er jo avgjørende nå i en tid da vi bruker såpass mye penger på politiet, satser mer på politiet, satser på å bygge ned en soningskø som snart er borte, satser på justissektoren generelt, at vi også tillater oss å ha runder om hvordan vi bruker de midlene vi faktisk får bevilget. Jeg er overbevist om at norsk politietat også vil ha mye å hente på å se om man faktisk bruker kronene best mulig. Det burde også lyde godt i Høyres ører.