Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-06-09:
Altfor mange rusmiddelmisbrukere venter for lenge på å få et tilbud om behandling, herunder legemiddelassistert rehabilitering. Det har siden oppstarten av dette tilbudet vært en kraftig økning i antall personer som er inntatt i behandling. Samtidig har vi for mange på venteliste. Ifølge de siste rapporter fra 1. mai 2004 var 2 584 inntatt i behandling, samtidig som 573 stod på venteliste for behandling ved de regionale sentrene. Det betyr at antallet i behandling har økt med 153 siden årsskiftet, og at 23 flere står på venteliste. Det er et klart mål for Regjeringen å styrke tilbudet, både kvantitativt og kvalitativt. Regjeringen har de siste årene styrket tiltaket betydelig budsjettmessig, senest i årets budsjettforslag og i revidert nasjonalbudsjett for i år. For å sikre at alle som kvalifiserer for denne behandlingen, får det, har vi dessuten i eget rundskriv presisert at det kan gjøres unntak fra inntakskriteriene ut fra en samlet vurdering. Legemiddelassistert rehabilitering er med rusreformen definert som en tverrfaglig spesialisert behandling av rusmiddelmisbruk, og LAR-sentrene er en del av spesialisthelsetjenesten. Rusmiddelmisbrukeres pasientrettigheter er styrket, bl.a. ved en rett til å få sin helsetilstand vurdert innen 30 dager, mulighet for valg av behandlingssted og klageadgang. Spesialisthelsetjenesten har en sentral rolle når det gjelder vurdering og utredning av den enkelte pasient, beslutning om inntak, spesialisert oppfølging samt råd og veiledning til førstelinjen. Forskning viser at forskrivning av legemidler i rehabiliteringsøyemed må følges av nødvendige psykososiale støttetiltak. Spesialisthelsetjenesten har også her en sentral rolle i å sikre helhetlig oppfølging. Den kompetanse og erfaring som her er bygd opp, må videreføres og utvikles for å sikre god og forsvarlig behandling av den enkelte. Fastlegene har også en vesentlig rolle i den samlede rehabiliteringsinnsatsen. Legene, sammen med sosialtjenesten, henviser, gir nødvendig behandling for andre sykdommer og bidrar til den helhetlige oppfølgingen lokalt av den enkelte pasient. Jeg må få presisere at legemidler til bruk ved legemiddelassistert rehabilitering bare kan rekvireres til den enkelte pasient når vedkommende er med i tiltak godkjent av myndighetene. Dette går klart fram av utleveringsforskriften. Vedvarende forskrivning utenom slike opplegg vil være uforsvarlig og en mulighet kun rent unntaksvis. Jeg ser at det kan være behov for en nærmere klargjøring av regelverket på dette området, slik flere talere har vært inne på. Vi er godt i gang med en helhetlig evaluering av legemiddelassistert rehabilitering, og resultatene skal danne grunnlag for en gjennomgang av organisering og regelverk. Eventuelle endringer i regleverket bør basere seg på dette. Som jeg har pekt på i mitt innlegg, forsterker Regjeringen innsatsen på flere områder med sikte på å styrke behandlingstilbudene kvantitativt og kvalitativt. De regionale helseforetakene har en stor og viktig rolle i så måte. Helsedepartementet arbeider i disse dager med en strategiplan som vil trekke opp nasjonale perspektiver og strategier på rusområdet, som et ledd i det videre arbeidet med å bedre behandlingstilbudene til rusmiddelmisbrukere. Fokus i dette arbeidet vil være å sikre kapasitet og kvalitet i det samlede tilbudet. La meg understreke at jeg fullt ut deler representanten Alvheims synspunkt om at rusmiddelmisbrukere skal behandles på en likeverdig måte i helsetjenesten. Jeg mener at legemiddelassistert rehabilitering gjennom rusreformen tydelig er blitt plassert som en spesialisert helsetjeneste, som en del av spesialisthelsetjenesten, og dermed er det ingen form for diskriminering i det at man henvises fra en generalist til et spesialisert tilbud. Det skjer på alle områder i helsetjenesten. Slik bør det også være for rusmiddelmisbrukere. Det er et område som krever spesiell kompetanse, spesielt fokus og et tverrfaglig arbeid, og derfor bør vi ha en slik spesialisert tjeneste. Men når vi har satt i gang en bred og uavhengig evaluering av LAR, er det fordi vi er åpne for at nye tanker kan tenkes. Vi er åpne for at de erfaringer som blir dokumentert, kan tilsi endringer. Men jeg mener at ikke minst hensynet til de brukerne og pasientene som er berørt av dette, tilsier at eventuelle endringer skjer på grunnlag av en slik bred og systematisk evaluering. Det er en prosess som vi for en tid tilbake satte i gang, og som vi vil sluttføre, og vi vil komme tilbake med resultatene overfor Stortinget på en egnet måte.