Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2005-02-18:
I dag får vi igjen oppleve at Stortingets flertall danser etter de såkalte miljøvernernes pipe og innfører et omfattende statlig og så godt som irreversibelt vern av en rekke vassdrag. I dag får vi igjen demonstrert at lokaldemokratiet blir satt totalt ut av spill, og vi får nok en gang se at alle festtalene og valgkamputspillene om et levende lokaldemokrati ikke er noe annet enn floskler og tomt prat. Selvfølgelig er det viktig at både nåværende og kommende generasjoner skal ha mulighet til å oppleve uberørt natur og elver som flyter i sitt naturlige løp. Vi er imidlertid skeptiske til at rikspolitiske vedtak om vern er den eneste saliggjørende måten å sikre naturen for framtiden på. Vi har allerede sett altfor mange eksempler på at områder vernes av sentrale myndigheter, til store protester fra lokale folkevalgte, grunneiere og organisasjoner. Vi i Fremskrittspartiet har alltid inntatt en restriktiv holdning til vern av nye områder, og vi vil videreføre denne linjen. Vi vil derfor si nei til alle nye verneforslag på prinsipielt grunnlag, med den hovedbegrunnelse at dette er en overstyring av lokaldemokratiet. Selvfølgelig kan lokale myndigheter, dersom de ønsker det, selv vedta vern av områder etter lokal behandling, gjerne med basis i NVEs innstilling. Vi mener imidlertid at dersom en skal verne et vassdrag, må vernet gjelde selve hovedstrengen i vassdraget og eventuelt spesifiserte sideelver, ikke noe mer enn det. Det blir etter vår mening galt å båndlegge store arealer på generelt grunnlag. Vi i Fremskrittspartiet er opptatt av å legge til rette for lokal næringsutvikling også i utmarksområder, særlig basert på naturressurser. Mange berørte lokalsamfunn oppfatter verneplanen som et generelt arealvern. Vi mener det bør vises stor respekt for det lokale selvstyret og den lokale arealforvaltningen, ikke bare i festtaler, men også i praksis. Vi foreslår derfor at rikspolitiske retningslinjer for vernede vassdrag bør gjennomgås på nytt, med klarere presisering i forhold til vernets hensikt og omfang. Fremskrittspartiet ønsker også å gjøre det enklere å etablere minikraftverk i Norge og støtter forslaget om å heve grensen for prosjekter som skal behandles i samlet planbehandling fra 1 MW til 10 MW installert effekt, eller en årsproduksjon på inntil 50 GWh. Dette er helt i tråd med Fremskrittspartiets holdninger og tidligere forslag. Endringene vil omfatte både tradisjonelle småkraftverk som behandles etter vannressursloven, samt reguleringer og overføringer som behandles etter vassdragsreguleringsloven. Slike forenklinger gjør det enklere for grunneiere å etablere små vannkraftanlegg, og det er grunn til å minne om den store interessen for å bygge ut mini-, mikro- og småkraftverk, noe som vil gi verdifulle bidrag til den norske kraftbalansen og betydelige effektfordeler enkelte steder. Fremskrittspartiet støtter også at det gjøres mulig å bygge mini- og mikrokraftverk i vernede vassdrag, men mener at denne muligheten skal gjøres så romslig som mulig, slik at det i stor grad blir en lokalpolitisk vurdering. Regjeringen har lagt opp til at kraftverk mindre enn 1 MW skal kunne konsesjonsbehandles, med unntak av Bjerkreimsvassdraget, hvor det foreslås en grense på 3 MW. Fremskrittspartiet foreslår i dag en generell grense på 3 MW i vernede vassdrag. Vi foreslår i tillegg å be Regjeringen utrede ulike modeller for å åpne for konsesjonsbehandling i vernede vassdrag, basert på vassdragets slukeevne i tillegg til en megawattsgrense. Dette er selvfølgelig foreslått på bakgrunn av at vassdragenes størrelse er forskjellige, noe som kan gi uheldige utslag enkelte steder dersom en bare legger til grunn en megawattsgrense. Det må derfor etter vår mening i noen tilfeller alternativt legges til grunn en prosentvis andel av vassdragets slukeevne. Dette kan eksempelvis gjøres ved at man vurderer en større prosentvis del av det som er mer enn middelsvannsføringen i vassdraget, alternativt en mindre del av middelsvannsføringen som et alternativ til en megawattsgrense. Behandlingen av denne saken har vært spesiell. Det har vært en utbredt øvelse for enkelte å si én ting i media til de berørte parter, for i neste øyeblikk å gjøre det stikk motsatte. Jeg har fått en rekke henvendelser som tyder på dette. Ser man eksempelvis på medieoppslag den siste uken, ser man igjen at Arbeiderpartiet skifter mening ikke bare fra dag til dag, men fra time til time, selv om representanten Klungland åpenbart ikke likte å høre dette i dag. Denne saken har også vist at Stortingets flertall ikke bryr seg nevneverdig om verken eiendomsrett, næringsutvikling eller lokalt selvstyre. Men også denne gang er det den symbolpolitiske miljøpolitikken som overskygger det hele. Det skal være meg en fornøyelse å minne om dette i den kommende valgkampen. Fremskrittspartiet går imot utvidelsen av verneplanen i sin helhet. Vi vil åpne for konsesjonsbehandling i vernede vassdrag med en generell grense på 3 MW, alternativt basert på vassdragets slukeevne, og vi vil tilbakesende de rikspolitiske retningslinjene for å gjøre disse mer liberale og for å få presisert vernets hensikt og omfang. Med dette tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.