May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-10-10:
Kristeleg Folkeparti vil legge til rette for også ei anna verdiskaping enn den materielle. Menneske treng stabile relasjonar og sosiale nettverk. Einskildmennesket – ung og gamal – treng samhald. Individualismen, og i endå sterkare grad egoismen, som vår tid er sterkt prega av, er ein trussel mot mennesket sine sosiale behov. Kristeleg Folkeparti meiner at familien er den grunnleggande eininga for samhald. Der lærer barna og dei unge om verdiar, omsorg og sosial tilpassing. Samfunnet må derfor lage gode ordningar for familien. Dette gjeld sjølvsagt alle familiar: par med barn, åleineforelderfamiliar og einslege. Det er grunn til å stoppe opp og gjere nokre refleksjonar kring familien sine utfordringar i morgondagens samfunn. Familiemønsteret har endra seg radikalt dei siste 30 åra. Oppfatninga om familien som noko tidlaust og sjølvsagt stemmer ikkje når vi ser attende på historia vår og til andre delar av verda. I 1950 var t.d. berre 5,5 pst. av gifte kvinner i Noreg i inntektsgivande arbeid. I dag er ca. 81 pst. av kvinner mellom 25 og 54 i inntektsgivande arbeid. Det har skjedd ein stille revolusjon, med store konsekvensar for barn, kvinner og menn. Endå nyare er partnarskapslova, som blei vedteken i 1993. I 1998 blei 122 partnarskap registrerte i Noreg, og 13 pst. av lesbiske kvinner og 8 pst. av homofile menn har barn. Skilsmissemønstra i 1998 tyder på at 42 pst. av dei yngre ekteskapa vil ende i skilsmisse. Det har vore mykje fokusering på at stadig fleire barn opplever dei negative konsekvensane av kva ei skilsmisse fører med seg. Forsking viser at den mest markante skilnaden mellom sambuarskap og ekteskap ligg i faren for brot. I ni av ti tilfelle er det fedrane som ikkje blir buande med barna etter brot. Med andre ord: Vi ser nye familiemønster og nye utfordringar. Samtidig er det viktig å understreke at 80 pst. av alle barn i Noreg veks opp saman med både mor og far. Åleineforelderfamilien er likevel den familietypen som aukar mest. Alt i alt gir denne situasjonen oss ei ekstra utfordring når det gjeld å tenke framtidsretta på barna sitt beste hos familiar som av ulike grunnar er ekstra sårbare. Kva blir så sagt i trontalen om korleis Regjeringa vil møte desse utfordringane eg har skissert? Det er positivt at Regjeringa vil legge fram ei stortingsmelding om oppvekst- og levekår for barn og unge i Noreg. Sentrumsregjeringa la eit godt grunnlag for ein offensiv familie- og likestillingspolitikk. Regjeringa vil også bygge fleire barnehagar og evaluere kontantstøtta. Det er interessant å merke seg at det som blei omtalt som ei puslete barnehagesatsing, no har blitt ein offensiv politikk. Eg håpar at Regjeringa har merka seg kor populær kontantstøtta har blitt hos småbarnsforeldre. Dei siste tala viser at 75 pst. av dei som har barn i kontantstøttealder, nyttar seg av den. Nærare to tredjedelar av barna som ein mottok kontantstøtte for, blei i hovudsak passa av foreldra. Kontantstøtta er komen for å bli. Men kva er Regjeringa si heilskaplege familiepolitiske tenking for framtida? Familiepolitikk har aldri vore eit sjølvstendig politikkområde for Arbeidarpartiet. Det framstår no som ein stor veikskap, fordi vi alle står overfor eit meir komplisert familiemønster enn tidlegare. Familien er under sterkt press. Familiepolitikken eksisterer i spenningsfeltet mellom individ og fellesskap, individ og samfunn, det private og det offentlege og mellom haldningar og ordningar. Derfor treng vi ein framtidsretta familiepolitikk med meir enn enkelttiltak. Så litt om kultur. Kultur gir innsikt og bygger bruer mellom folk og nasjonar. Kulturopplevingar og kunstopplevingar fører til auka livskvalitet, og derfor må vi gi alle lag av folket god moglegheit til dette. I trontalen blei det fokusert mykje på fornying av offentleg sektor. Eg saknar fokusering på og godtaking av det viktige og gode arbeidet frivillige organisasjonar representerer innan kultur og andre samfunnsområde. Har Regjeringa oversett den viktige rolla frivillige organisasjonar spelar i det lokale demokratiet, m.a. som viktige verdi- og tradisjonsformidlarar? Kristeleg Folkeparti meiner at frivillige organisasjonar medverkar til å utvikle individuelle og sosiale eigenskapar for deltaking i samfunnslivet. Dei frivillige organisasjonane har vore viktige verdi- og tradisjonsformidlarar, ikkje minst overfor barn og unge. Det er viktig at desse blir sikra gode rammevilkår i framtida.