Bent Høie (Høyre), 2016-04-28:
Jeg vil takke helse- og omsorgskomiteen for et svært grundig arbeid med innstillingen til Opptrappingsplanen for rusfeltet. Jeg håper at proposisjonen og debatten i dag kan være med og forsterke intensjonene bak at rusreformen blir oppfylt. Jeg er glad for den brede politiske tilslutningen hovedlinjene i proposisjonen har fått, noe som også vises i debatten i dag. Jeg vil selvfølgelig takke spesielt samarbeidspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, som vi tidlig hadde diskusjon med, og hvor vi avklarte de økonomiske rammene og hovedlinjene i opptrappingsplanen før den ble lagt fram av regjeringen. Dette har vært en veldig viktig sak for regjeringspartiene og samarbeidspartiene, og dette var også et av de første tydelige løftene de fire partilederne gikk ut med før valget i 2013. Planen er utarbeidet sammen med brukere og pårørende, fagmiljøene og egne rådslag, og dette har vært et uvurderlig arbeid med planen. De fire partilederne var også til stede på det første store innspillsmøtet til planen nettopp for å understreke at dette er et viktig felles prosjekt for de fire partiene og hele regjeringen. Jeg har merket meg at komiteen har vært spesielt opptatt av barn født av kvinner i LAR, og det er gledelig nå å kunne si at Forskningsrådet har gitt midler til prosjekter som kartlegger psykisk helse og tilpasning i skolealderen for barn født av kvinner i LAR, og for kvinnene selv, og at det nå også vil bli igangsatt en rekke tiltak, som nevnt tidligere i debatten, overfor denne gruppen. Vi har uten tvil sett en positiv utvikling på rusfeltet de siste årene. Mange får god hjelp, og det er bra, men vi har store utfordringer som ikke er løst. Det tydeligste beviset på dette er at rusavhengige og mennesker med store psykiske helseutfordringer har en forventet levetid som er 20 år kortere enn det som gjelder for befolkningen ellers. Det er, som representanten Kjenseth sa, et resultat av mange års manglende prioritering av denne gruppen, og – jeg vil også si – systematisk diskriminering av mennesker med rusavhengighet i samfunnet vårt. Vi trenger en fornyet og forsterket innsats på rusfeltet. Vi må bli flinkere til å oppdage og hjelpe tidligere. Det er mange som opplever et fragmentert og lite tilrettelagt tilbud, og tilbudet om ettervern og oppfølging er fortsatt mangelfullt. For å lykkes på disse områdene har vi fremmet denne opptrappingsplanen som en egen proposisjon. Rammene for arbeidet er 2,4 mrd. kr i perioden 2016–2020. I tillegg kommer veksten i tverrfaglig spesialisert behandling som skal sikres gjennom den gylne regel. Vi har foreslått at oppmerksomheten rettes mot personer som er i ferd med å utvikle, eller som allerede har etablert, et rusproblem. Hovedinnsatsen rettes mot kommunesektoren. Det rent forebyggende arbeidet er forankret i folkehelsemeldingen, som Stortinget tidligere har sluttet seg til. Opptrappingsplanen legger særlig vekt på tre innsatsområder: Tidlig innsats, behandling og ettervern/oppfølgingstjeneste. Et sentralt tema når det gjelder tidlig innsats, er hvordan en skal fange opp og hjelpe personer som står i fare for å utvikle rusproblemer. Gode oppvekstvilkår, fysisk aktivitet og deltagelse i idrett og andre frivillige organisasjoner, å styrke det sosiale nettverket og fremme livskvalitet er viktig der. Her er folkehelseperspektivet helt avgjørende. I tillegg er det viktig med tidlig innsats i alle livets faser: for gravide, for familier, barn og unge gjennom barnehage, skole, helsestasjon og skolehelsetjenesten, som vil bli styrket med i overkant av 600 mill. kr av regjeringen og flertallspartiene, for ungdom gjennom godt koordinerte tjenester, for studenter og arbeidstakere, bl.a. gjennom gode retningslinjer for alkoholbruk, kompetanse om praten om rus eller spilleproblemer, og for eldre, bl.a. gjennom bedre kompetanse i helse- og omsorgstjenesten. Stikkordet er å kunne identifisere og håndtere problemene så tidlig som mulig. Helsedirektoratet følger opp og reviderer veilederen om tidlig intervensjon sammen med andre aktører. Målet er en kortfattet veileder med gode anbefalinger til kommunene. Når det gjelder behandling, har vi behov for et mangfold i tilbudet til rusavhengige. Vi må ha god kapasitet, og ventetidene må ned. Regjeringen har styrket kapasiteten ved at de i helseregionene har fått kjøpe ca. 200 nye døgnplasser av private ideelle organisasjoner. Vi ser nå at ventetiden for rusbehandling har gått ned med hele ni dager siden mars 2015 til 34 dager nå i mars 2016. I november innførte vi fritt behandlingsvalg innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling, slik at rusavhengige kan få enda raskere hjelp og større mangfold i behandlingstilbudet. Tjenestene skal ha god kvalitet. Derfor skal et nasjonalt kvalitetsregister og tverrfaglig spesialisert behandling innføres i hele landet i 2017. Helse Vest er allerede godt i gang. Ettervern er et av de områdene som kom tydelig fram i de innspillsmøtene vi har hatt. Satsing på ettervern og oppfølgingstjenesten er derfor helt sentralt også i Opptrappingsplanen. For mange rusavhengige begynner den virkelige jobben etter behandlingen, men uten bolig, meningsfylte aktiviteter og godt sosialt nettverk er veien tilbake til rusen og de gamle kameratene ofte veldig kort. Derfor har vi forpliktet oss til en tverrsektoriell satsing de neste årene bl.a. med 500 mill. kr til bolig. Vi skal øke antallet tiltaksplasser, og vi innfører også betalingsplikt for utskrivningsklare pasienter nettopp for å sikre en sømløs overgang fra behandling til kommunens tilbud som forplikter kommunene og spesialisthelsetjenesten til å etablere felles planer for den rusavhengige når behandlingen er over og en skal tilbake igjen i bolig, arbeid og aktivitet. Vi lovte en opptrappingsplan som tar for seg hele rusfeltet – fra forebyggende tjeneste til ettervern, fra bolig til arbeid. Etter to i regjering har vi nå levert denne planen sammen med våre samarbeidspartier, og jeg er veldig glad for at den også har fått så bred tilslutning i Stortinget. Men her har vi gjort litt sånn som Ingrid Espelid Hovig: Vi har juksa litt, for i realiteten er Opptrappingsplanen allerede i gang. Det første året er 2016, og derfor ligger det i det vedtatte budsjettet for 2016 den første virkelige opptrappingen på dette området, som i realiteten ligger over det nivået som en må ligge på for å innfri forpliktelsen til å bruke 2,4 mrd. kr mer ved utgangen av 2020 enn det som en gjorde i 2015. Men nå er det viktig at vi alle sammen også gjør en god jobb inn mot kommunene, mot frivillig ideell sektor, som må gripe denne muligheten, og at kommunene bruker de pengene som de nå får, til reelt sett å bygge opp tilbudet til denne gruppen, for her er det mye å gjøre. Det er nå også igangsatt en nasjonal strategi for å forhindre overdosedødsfall som nå virker i de kommunene som har det høyeste antallet overdosedødsfall. Der har vi resultater som er altfor dårlig. Så er jeg også opptatt av at denne opptrappingsplanen bruker de store pengene på det som vi vet virker, på de områder som de rusavhengige, deres organisasjoner og fagmiljøene har pekt på er de store utfordringene. Jeg mener at det i den politiske debatten om tilbudet til rusavhengige i Norge dessverre i veldig stor grad har fått mye oppmerksomhet om de ideologiske, veldig splittende spørsmålene som ikke har betydning for veldig mange, og det har tatt oppmerksomheten fra det som er den store, tunge jobben som nettopp ligger i denne opptrappingsplanen, å gi rusavhengige et godt, sammenhengende tilbud, et stort mangfold av tilbud, og der selvfølgelig helseperspektivet er det som skal være det gjennomgående perspektivet i all hjelp som vi gir.