May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Kristeleg Folkeparti er godt fornøgd med budsjettet innafor næring, fisk og landbruk. Vi har hatt eit godt samarbeid og fått budsjettforlik med Framstegspartiet. Det er viktig for Kristeleg Folkeparti at den næringspolitikken som er lagd til grunn, gir ei offensiv satsing på arbeidsplassar, velferd og fornying. At det så langt i år er etablert nærmare 23 000 nye bedrifter, er eit godt eksempel på at Regjeringa legg til rette for innovasjon og nyskaping. Talet på landsdekkjande tiltak for å fremme innovasjon, reiseliv og nyskaping aukar. Mange av nyetableringane skaper nye arbeidsplassar. Innovasjon Noreg er eit viktig fundament for å kunne vere med på å få mykje ut av dei verkemiddelapparata vi har. Som også representanten Inge Ryan var inne på: Det skal vere ei dør – meir samordning av dei verkemidla som finst. Det er interessant å merke seg at ein av tre som etablerer enkeltmannsføretak, er kvinner. Kristeleg Folkeparti er glad for at Regjeringa vil arbeide for å styrkje kvinnedelen i leiarposisjonar i norsk næringsliv. Satsing på likestilling gir verdiskaping gjennom auka mangfald i næringslivet. Det er ulike utfordringar for ulike næringar. Komiteen har merka seg møbel- og innreiingsindustrien sitt program for nyskaping, Innovasjon Møbel, og vi er kjende med at behovet for omstilling og utvikling er stort. Dette utviklingsprogrammet reknar eg med blir fullført. Regjeringa følgjer opp skipsfartsmeldinga i statsbudsjettet. Satsane for tonnasjeavgift blir reduserte til eit nivå som tilsvarar gjennomsnittet i Danmark, Nederland og Storbritannia. Det skal bli oppnemnt eit utval av ekspertar frå relevante fagmiljø som skal gjennomgå den norske reiarskatteordninga. For å sikre norske sjøfolk sysselsetjing foreslår Regjeringa å føre vidare i 2005 gjeldande støtteordningar, med ei løyving på over 1 milliard kr. Dette er eit historisk høgt nivå. Regjeringas forslag om å etablere nye såkornfond i universitetsbyar har fått full tilslutning. I tillegg til dei fire byane som er blitt foreslått, har vi blitt einige om at også Stavanger skal takast med. Vi er avhengige av at næringsgrunnlaget vårt medverkar til både å skape og å bevare arbeidsplassar. I framtida må vi basere oss på at fleire arbeidsplassar vil måtte vere innafor kunnskapsbedrifter. Eg synest derfor det er svært positivt at næringsministeren har medverka til at 3 milliardar kr er avsette til næringsretta forsking. Vi har gjort nokre omprioriteringar innafor budsjettrammene til næringskomiteen. Vi har fått på plass 2 mill. kr til aviser til sjøfolk ved velferdsstasjonane i Noreg og i utlandet. Vi ser det som viktig å føre denne ordninga vidare – som eit viktig kulturbidrag til denne gruppa. Når det gjeld løyvinga til velferdsstasjonar for fiskarar, som Norges Fiskarlag, Den Indre Sjømannsmisjon og Norsk Sjømannsforbund driv, er den auka med 500 000 kr, slik at summen totalt blir på 1 mill. kr. Det er vi fornøgde med. Vi har også klart å prioritere støtte til utkantbutikkar, med til saman 4 mill. kr. Dette er eit viktig bidrag i mange små samfunn og kan verke positivt inn på busetjinga. I budsjettet satsar ein spesielt på fornying og på ein aktiv og målretta innovasjonspolitikk – som inkluderer både entreprenørskap og infrastruktur! Det er ikkje berre næringspolitikken generelt som er viktig – det er mange andre område i næringskomiteens budsjett som eg gjerne skulle ha teke opp. For oss i Kristeleg Folkeparti er det viktig at ein god næringspolitikk også er ein god distriktspolitikk. Landbruket er ei næring som har gode distriktspolitiske effektar. Landbruksdepartementet har skifta namn til Landbruks- og matdepartementet. Det gir ein signaleffekt om Regjeringas fokus på matpolitikken. Det er viktig å sikre både ein nasjonal matproduksjon og trygge matvarer, uavhengig av om produkta er produserte nasjonalt eller er importerte. WTO-forhandlingane er ei viktig sak for landbruket. For Kristeleg Folkeparti er det viktig at ein frå norsk side har som målsetjing å sikre eit resultat som gir handlingsrom for å vidareføre ein nasjonal landbrukspolitikk. I budsjettbehandlinga blei det nokre endringar i forhold til landbruket. Dette gjeld først og fremst forslaget om gevinstskattlegging ved sal av landbrukseigedom. Tiårsregelen blir vidareført for familieavhending, og ein familie blir definert på same måten som i odelslova. Når det gjeld Fiskeridepartementet si ramme, vil representanten Einar Steensnæs komme inn på det i eit innlegg seinare. Eg synest at næringskomiteen har grunn til å vere stolt over mykje av utviklinga innafor næringslivet når vi ser tilbake på denne perioden. Det har vore tøffe og krevjande utfordringar. Vi ser at det går rett veg for næringslivet. Det kan vi alle glede oss over.