Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-04-20:
Innstillingen fra familie-, kultur- og administrasjonskomiteen til endringer i lov om samordning av pensjons- og trygdeytelser gir en enstemmig tilslutning til proposisjonens forslag. Fra min side vil jeg derfor nøye meg med en generell bemerkning angående sakens problem. Ot.prp. nr. 30 munnet ut i et aktuelt lovforslag, nemlig å holde utenfor samordningen pensjonspoeng i folketrygden for omsorgsarbeid etter avsluttet yrkesaktivitet samt arbeid etter fylte 67 år til man fyller 70 år. Bakgrunnen for forslaget er den såkalt negative samordningseffekt som oppstår i enkelte tilfeller der slik opptjening, selv om den i sammenhengen er liten, fører til at samlet utbetaling kan bli mindre enn om man ikke hadde disse poengene. For ordens skyld må det understrekes at for de fleste pensjonister vil opptjening av pensjonspoeng i folketrygden være fordelaktig, men at den i en del spesielle tilfeller likevel får utilsiktede virkninger. Proposisjonen viser en del eksempler på slik negativ effekt. I proposisjonen er det videre redegjort grundig for problemet negativ effekt uten at det er fremlagt ytterligere forslag til å bøte på dette enn det omtalte forslag vedrørende § 23 nr. 2 femte ledd. En enstemmig komite uttrykker i merknadene det uheldige i at samordningen kan slå til dels meget forskjellig ut, både i positiv og negativ retning, for enkelte pensjonister. Det såkalte Samordningsutvalget som har drøftet problemet inngående, har pekt på at muligheten for en tilfeldig samordningsfordel vil bli redusert etter hvert som de fleste tjener opp full parallell tilleggspensjon i folketrygden. Men samordningen vil også i fremtiden kunne gi tilfeldige utslag. Det var også Samordningsutvalgets konklusjon at problemet med negativ effekt burde kunne aksepteres innenfor dagens bruttosystem. Det er likevel viktig å merke seg at flere alternativer har vært vurdert for å løse problemet med negativ effekt. Problemet kan løses enten ved at de offentlige pensjonskassene punger ut store summer, eller ved en skjerpet samordning som vil gå ut over et stort antall pensjonister. Det antas å være lite aktuelt å gå i noen av disse retningene. Departementet har i denne omgang valgt å løse problemet for dem som har opptjening etter fylte 67 år, og for dem som har utført omsorgsarbeid etter endt yrkesaktivitet. Departementet åpner imidlertid i proposisjonen for å vurdere om pensjonssystemet på sikt kan utformes slik at all opptjening av pensjonspoeng i folketrygden for omsorgsarbeid, også ulønnet omsorgsarbeid for egne barn, bør holdes utenfor samordningen. Dette vil kreve en nærmere utredning av hensyn til konsekvensene både prinsipielt og systemteknisk. Et spørsmål som må vurderes, er i hvilken grad det er ønskelig å stille slike poeng gunstigere enn poeng opptjent på annen måte. Her ligger imidlertid mulighetene for en statusmessig opprioritering av omsorgsarbeidet, som det kunne være av interesse å få belyst nærmere. Departementet har imidlertid i denne omgang ikke villet gå inn på større langsiktige endringer i samordningssystemet, som ville kreve grundigere forberedelser. Et flertall i komiteen har også pekt på at enhver unntaks- eller spesialregel for samordningen vil bidra til å komplisere systemet samt at en justering for å rette opp én skjevhet lett kan skape nye. Så finstilt er dette systemet. Likevel er det vanskelig å slå seg til ro med et system som fører til så vidt uheldige virkninger for visse grupper pensjonister. Særlig er det, som departementet påpeker, ønskelig med samordningsregler som forhindrer at personer med lav opptjening i folketrygden kan komme gunstigere ut samordningsmessig enn personer med noe høyere opptjening. Samtidig er det heller ikke heldig at folketrygdens ordning med kombinert tilleggspensjon til gjenlevende ektefelle skal få slik virkning. Stortinget vedtok så sent som 1. desember 1998 et pålegg til Regjeringen om å foreta en gjennomgang av samordningen av de offentlige pensjonsordningene og komme tilbake til Stortinget når nødvendig utredning har funnet sted. Det er all grunn til å ha forståelse for at dette er et svært komplisert arbeid, som tar tid. Likevel vil det være av interesse å høre om statsråden kan si noe mer om hvor langt man er kommet når det gjelder denne gjennomgangen, og eventuelt når en sak kan ventes i Stortinget. Jeg vil med dette bare henvise til innstillingen og merknadene i denne.