Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2008-11-14:
Frafall og bortvalg i den videregående skolen er en av de største utfordringene norsk skole står overfor. Interpellanten skal ha ros for å ta opp dette temaet. Når en av tre enten dropper ut av skolen, eller ikke gjennomfører med bestått i alle fag, er vi nødt til å gjøre noen grep. Arbeiderpartiet og Regjeringen har gjort noen grep og ønsker å gjøre ytterligere grep for å møte denne utfordringen. Jeg kommer tilbake til det litt senere. Først vil jeg likevel si at jeg ikke uten videre er enig i interpellantens innfallsvinkel, at åpenhet rundt skoleresultater i seg selv bidrar til en bedre skole. Men det jeg er glad for, er at interpellanten viser engasjement for at alle skal ha like muligheter til skolegang. Den retten er formell i dag, men mye tyder på at den ikke er reell. Det må vi ta på alvor. Mange av disse tingene pekte Regjeringen på i St.meld. nr. 16 for 2006–2007 «… og ingen sto igjen». Her pekes det på at det er store ulikheter i utdanning i dag. Sosiale forskjeller reproduseres; bakgrunnen din har betydning for skolegangen din. Denne utviklingen må vi snu, og Regjeringen er i gang, som statsråden viste til i sitt innlegg. Jeg vil trekke fram noe som jeg tror må gjøres for å redusere frafallet. Punkt 1 er tidlig innsats på alle nivåer. I forslaget til statsbudsjett legger Regjeringen opp til forsterket opplæring i norsk og matte og økt lærertetthet på 1.–4. trinn. Hvorfor er det viktig for videregående? Jo, fordi det å sørge for at alle tidlig mestrer grunnleggende ferdigheter, vil øke sjansen for at du fullfører skolegangen din. Det du mister tidlig i skoleløpet, er det veldig vanskelig å hente inn senere. Men tidlig innsats handler også om å gripe inn tidlig på andre nivåer, på ungdomsskolen og på videregående. Man må tidlig fange opp dem som står i fare for å falle fra, og sørge for et løp tilpasset den enkelte elev. Det gjelder både elever med majoritets- og minoritetsbakgrunn. Overgangen mellom nivåene må bedres, spesielt mellom ungdomsskolen og videregående. Rådgivningstjenesten spiller her en viktig rolle. Mange som ikke fullfører videregående i dag, faller fra fordi de har valgt feil i utgangspunktet. En styrket og bedre rådgivningstjeneste på ungdomsskolen og bedre karriereveiledning i alle fylker kan være med på å redusere noe av utfordringen. Faget utdanningsvalg, der elever på ungdomsskolen kan prøve seg på ulike retninger på videregående, kan også være med på å redusere sjansene for at man velger feil. Så er det viktig å se på innholdet og utformingen av det videregående løpet, spesielt på de yrkesfaglige studieprogrammene, der vi vet at frafallet er størst. Det handler om å yrkesrette det man kaller teorifag, altså fellesfagene. Skal du bli elektriker eller bilmekaniker, må du kunne matte, og du må kunne engelsk, men opplæringen kan gjøres mer relevant for den yrkesretningen man utdanner seg i. Ser man nytteverdien av ting, vil motivasjonen også kunne bli bedre. Antallet lærlingplasser må økes. Læretiden er en del av utdanningen for mange, og da må de få en lærlingplass. Det er verken med på å øke statusen til yrkesfagene eller motivere elevene mer at de kanskje ikke får en lærlingplass. Det er ingen enkle løsninger på frafallsproblematikken. Et lite lyspunkt som kommer fram i NIFU STEPs undersøkelse om bortvalg og frafall i videregående opplæring, er likevel at av de 20 pst. som ikke fullfører videregående med bestått i alle fag, var det veldig mange som var nære. De strøk kanskje i ett fag eller to. Med tidlig innsats, tettere oppfølging og mer fleksible løp kan mange av disse komme igjennom. Vi vet gjennom forskning at bakgrunn har noe å si, og at sosiale forskjeller reproduseres. Vi må gjøre enda mer for å sørge for at alle får reelt lik mulighet til utdanning. Tidligere i høst presenterte Karlsen-utvalget sin rapport om framtidens fag og yrkesopplæring. Noen av de tingene jeg har pekt på nå, peker utvalget også på, i tillegg til at de har mange andre forslag. Regjeringen har varslet en egen stortingsmelding om kompetanse, som statsråden var inne på, som bl.a. vil følge opp Karlsen-utvalget. Jeg ser fram til den meldingen, og håper den vil gi enda flere svar på hvordan vi skal redusere frafallet.