Trond Helleland (Høyre), 2012-12-11:
Høyre har som mål at innvandrere og flyktninger raskest mulig skal bli i stand til å forsørge seg selv, og mener at det er behov for forbedringer i integreringspolitikken, særlig knyttet til språkopplæring og arbeid. Innvandrere beriker både samfunn og arbeidsliv gjennom den erfaring, kunnskap og arbeidsvilje de har, og gjennom de ideer de kan bidra med, som følge av at de har en annen kulturell bakgrunn. Samtidig byr det flerkulturelle samfunnet på utfordringer som må løses for å kunne realisere hvert enkelt menneskes muligheter. Behovet og mulighetene for personbevegelser på tvers av landegrensene øker som følge av økt verdenshandel, reduserte transportkostnader, nedbygging av grensehindre og tettere samhandling mellom land. Ulike kulturer kommer i kontakt med hverandre, og ideer, kunnskap og erfaringer utveksles raskere og mer omfattende enn tidligere. Økt arbeidsinnvandring er et viktig bidrag for å ta denne utviklingen på alvor og utnytte det potensialet som ligger i globaliseringen. Det er ingen selvfølge at den kompetente arbeidskraften søker seg til Norge. Jeg viser her til Høyres forslag i Dokument 8:150 S for 2010–2011 om tiltak for å sikre vekstfremmende arbeidsinnvandring. Arbeidsmarkedet vil trolig være preget av økende migrasjon av arbeidstakere og tjenesteytere i årene framover, men også av større konkurranse om arbeidskraft mellom land. Det å ha en bevisst og helhetlig politikk som sikrer en bærekraftig arbeidsinnvandring, er en av de største politiske utfordringene vi vil stå overfor i årene som kommer. Kunnskap og kompetanse, sammen med mangfold i arbeidsstyrken, er avgjørende for innovasjon og næringsutvikling i et stadig mer konkurranseutsatt og internasjonalt arbeids- og næringsliv. For å opprettholde dagens velferdsnivå og sikre verdiskaping gjennom en levende kunnskapsøkonomi må Norge føre en politikk som gjør oss i stand til å hevde oss internasjonalt i konkurransen om den kompetente arbeidskraft. Før finanskrisen bidro arbeidstakere fra andre land med helt nødvendig arbeidskraft i Norge, i bl.a. bygge- og verftsnæringene og innen flere servicebransjer. Uten denne ekstra tilgjengelige arbeidskraften ville veksten i norsk økonomi ha bremset opp, og Distrikts-Norge ville ha møtt store utfordringer. Samtidig ser en at stadig flere av disse arbeidsinnvandrerne har slått rot i Norge, og familiene har flyttet etter. Da er det viktig at en får anledning til å lære språket skikkelig, enten gjennom arbeid eller gjennom kurs. Språkopplæring er i dag både en rett og en plikt for en rekke innvandrere. Dette bør også bli en rettighet for arbeidsledige arbeidsinnvandrere fra EØS-land som er i Norge – arbeidsledighet bør ikke ekskludere en fra å ta del i språktrening. Slik opplæring vil gi arbeidssøkende innvandrere ytterligere kvalifikasjoner og kan bidra til at de raskere kommer inn i arbeidslivet, dersom de skulle falle utenfor. Det er derfor viktig å bruke den første fasen etter ankomst til Norge til økt språk- og samfunnsopplæring og inkludering i arbeidslivet. Det er viktig at tiltakene for økt integrering i særlig grad retter seg mot kvinner og barn. Høyre ønsker å forsterke introduksjonsarbeidet. I statsbudsjettet for 2013 foreslår vi bl.a. å gi deltakere på introduksjonskurs med barn i barnehagealder tilbud om gratis barnehageplass, utvidelse av tilbudet om språkkartlegging av alle fireåringer og en styrking av integreringsarbeidet i frivillige organisasjoner. Det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Grunnleggende ferdigheter i norsk er svært viktig for barns mulighet til å lykkes i Norge. Derfor er det viktig at vi fanger opp alle barn med språkproblemer på et tidligere tidspunkt enn i dag. Ordningen med språkkartlegging, som har blitt gjennomført i enkelte kommuner i landet, omfatter ikke bare barn med minoritetsbakgrunn, men også barn med språkvansker. Høyre ønsker at ordningen blir landsomfattende, og at ordningen utvikles i tråd med kunnskapen som fremkom som en følge av den foretatte evalueringen. Det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Gratis barnehagetilbud til denne gruppen når de går på introduksjonskurs, er et viktig poeng i den sammenheng. Flere frivillige organisasjoner driver viktig integreringsarbeid gjennom allerede etablerte institusjoner og tiltak. Røde Kors har tidligere f.eks. måttet avvise flere deltakere på sine arrangementer. Slike frivillige tilbud må styrkes, og vi har derfor styrket denne posten i vårt alternative budsjett. Det er allikevel kommunene som har hovedansvaret for introduksjonsarbeidet. Derfor må kommunene fortsatt få tilskudd til kommunale introduksjonstiltak. Det er behov for å utvikle en alternativ strategi til dagens politikk hva gjelder mottak, og en ny modell for drift av asylmottak som kan bidra til mer kompetanse innenfor fagfeltet. Høyre mener derfor at det er relevant i denne sammenheng å utvikle egne kompetansemottak, lokalisert i ulike deler av landet, som kan spesialisere seg på ulike områder innenfor fagfeltet, som f.eks. returproblematikk, kartlegging, enslige, mindreårige asylsøkere, kvalifisering osv. Regjeringen er defensiv i arbeidsinnvandrings- og integreringspolitikken. Høyre har ved flere anledninger fremmet omfattende forslag både for vekstfremmende arbeidsinnvandring og for å bedre integreringen av nyankomne innvandrere som skal leve sitt liv i Norge. Regjeringspartiene slutter seg helt unntaksvis til våre forslag og velger å vente til de fremmes av regjeringen. Unødig tid og ressurser kastes dermed bort for dem som skal bli i Norge, og for det norske samfunn som helhet. Norge opplever en rekordstor arbeidsinnvandring, og det er ingen grunn til å tro at dette vil avta i årene som kommer. Derfor haster det med en mer helhetlig politikk for denne gruppen, som bidrar til å øke verdiskaping over hele Norge. Etter jul skal komiteen starte på behandlingen av integreringsmeldingen. Da har vi muligheten til å løfte denne viktige problemstillingen høyere opp på den politiske dagsordenen. Flere ganger har vi tatt opp spørsmål om bl.a. ledigmeldte arbeidsinnvandrere og deres rett til norskopplæring. Vi får positive svar. Vi fikk det fra statsråd Lysbakken da han hadde ansvaret for feltet. Jeg fikk det senest fra representanten Christoffersen på vegne av Arbeiderpartiet, men det har ikke skjedd noe. Jeg kan heller ikke se at det ligger et klart svar på dette i integreringsmeldingen, men den får vi jo mulighet til å utvikle når vi passerer nyttårsskiftet. Jeg håper at den nye statsråden på området også ser positivt på denne muligheten til å bedre kompetansen hos dem som har kommet til Norge for å jobbe. Så har jeg lyst å nevne et viktig tiltak i min hjemkommune, den internasjonale byen Drammen, nemlig Norsk senter for flerkulturell verdiskaping. Det er et tilbud for innvandrere som ønsker å starte egen bedrift, og som har gitt veldig gode resultater med de små midlene de har, men som har blitt en kasteball mellom ulike departementer, og som stadig blir herset med, ved at det ikke kommer på plass en varig støtte til dette tiltaket. Dette er et tiltak som nettopp gjør de tingene vi alle ønsker, nemlig å sørge for at innovative innvandrere får muligheten til å utvikle nye konsepter, bedrifter og muligheter i sitt nye hjemland. Jeg håper nok en gang at vi nå, med et stort flertall i komiteen, inkludert regjeringspartiene, understreker behovet for å ta bedre vare på og gi bedre muligheter til dette senteret, og at det nå følges opp, og at de ikke nok en gang, nok et år blir en kasteball mellom ulike departementer. Den typen tiltak er positive og bidrar til å gi innvandrere med gode ideer muligheten til å komme inn på bedriftsmarkedet i Norge og muligheten til å skape arbeidsplasser. Er det noe vi ønsker, så er det innvandrere som bidrar, som kan norsk, som bidrar til verdiskaping og som deltar for fullt i det norske samfunnet.