trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
Da vil jeg igjen presisere at meg bekjent var det ingen offisiell linje fra den forrige regjeringen knyttet til det med boikott. I Venstre mener vi definitivt at det er et virkemiddel som bør brukes. Statsråden sier at hun er svært skuffet over FIFAs manglende reaksjon. Det er veldig lite som tyder på at de forholdene som veldig mange har påpekt at må utbedres i Qatar for at det skal være akseptabelt å holde et større internasjonalt mesterskap der, har blitt utbedret. Én ting er at statsråden uttrykker at hun er skuffet over FIFA, men spørsmålet mitt er egentlig: Hva er det statsråden kommer til å gjøre? Hvordan har statsråden tenkt å bruke sin egen og ikke minst norske myndigheters påvirkningskraft for å bidra til å bedre situasjonen bl.a. for gjestearbeidere i Qatar, for å sikre pressefrihet og ikke minst for å sikre tryggheten til dem som reiser dit?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
Det er vel kanskje ting som kan tyde på at de metodene vi så langt har brukt overfor Qatar og overfor FIFA, ikke har fungert særlig godt og ikke har vært veldig effektive, men det er selvsagt alltid betryggende å høre at norske myndigheter har reagert. I forrige uke hadde parlamentet i Storbritannia en litt lignende diskusjon knyttet til OL i Beijing. Der var svaret fra den britiske regjeringen: Foreløpig er ingen billetter kjøpt. De har altså ikke avklart at de vil gå inn for boikott, men de har heller ikke avvist det. I USA har president Joe Biden tatt initiativ til en debatt om boikott. Spørsmålet er da: Gitt den avvisende holdningen statsråd Trettebergstuen har vist så langt, hvor mange av våre nærmeste allierte må gå inn for boikott for at vi i det hele tatt skal løfte diskusjonen her i Norge?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
«Er det slik at regjeringen Støre ikke ønsker å legge til rette for livssynsnøytrale rom da de kutter i den ordningen som Solberg-regjeringen opprettet i 2021, kunne man ikke heller styrke og utvide denne eller tenker regjeringen og statsråden å ta et nytt initiativ for utbyggingen av livssynsnøytrale seremonirom i fremtiden?»
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
Det har for så vidt vært en litt gjentagende utfordring at ordninger som har vært opprettet til dette formålet, har vært lite brukt. Det var vel også en ordning som ble opprettet av den rød-grønne regjeringen i perioden 2005–2013 som ble lite brukt. Det er jo mulig å tenke seg at ordningene kanskje blir lite brukt både fordi de er litt for små, fordi det er litt for lite midler der, og fordi de er litt for lite kjent. Da synes jeg løsningen med å kutte i denne ordningen ikke framstår som så veldig konstruktiv. Kanskje burde den heller økes ved at man gjør en innsats for å gjøre ordningen mer kjent. Det er jo nå en situasjon der befolkningen i Norge blir mer og mer mangfoldig, og selv om utviklingen går sakte, vet vi at behovet for livssynsnøytrale seremonirom, kanskje særlig til begravelser, kommer til å øke i årene framover. Statsråden kommer her med en oppfordring til kommunene, men jeg lurer på om statsråden også vurderer noen litt kraftigere virkemidler for å sikre at kommunene faktisk satser på å opprette slike rom, som vi vet at det kommer til å bli behov for.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-01:
Mange av oss som bor i litt større kommuner, har gjerne en mulighet til å velge hvor vi ønsker å la de store begivenhetene i livet skje, både fordi det finnes et mangfold av trossamfunn som selv har stilt opp med bygg, og fordi man i større kommuner ofte har funnet veldig gode løsninger. Nå representerer jo statsråden et parti som ofte har en bekymring og et engasjement for distriktene. Dette var et engasjement som bl.a. forfatter Agnes Ravatn satte ord på i en kronikk i Aftenposten for noen uker siden, der hun tok til orde for at vi flere steder kunne ta i bruk f.eks. eldre kirkebygg, eller at vi i hvert fall trenger en dugnad for å sikre at vi også har en reell trosfrihet og en reell religionsfrihet i situasjoner knyttet til f.eks. begravelse, også på bygda. Spørsmålet er: Hva slags initiativ vil Senterpartiet og Kjersti Toppe ta når det gjelder å sikre folk over hele landet en reell trosfrihet?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Takk for spørsmålet. Først vil jeg si at jeg deler representanten Melbys bekymring rundt de forholdene hun tar opp i Qatar. Det de to norske journalistene opplevde på sin arbeidsreise til Qatar, er en helt uakseptabel krenkelse av journalisters integritet og et angrep på den frie pressen. Det har norske myndigheter reagert på. Så er det riktig, som representanten Melby sier, at jeg er svært skuffet og opprørt, vil jeg si, over den manglende reaksjonen fra FIFA på det som har skjedd. Her hadde FIFA en god anledning til å stå opp for viktige, grunnleggende menneskerettigheter – en anledning de ikke bruker. Men jeg tror nok også at representanten Melby bør lese Klassekampen-oppslaget igjen. Jeg har svart at nei, det er ikke aktuelt for meg å reise til Qatar. Det er heller ikke, så vidt jeg vet, aktuelt for andre representanter for norske myndigheter å delta, og bakteppet for det er først og fremst at Norge ikke er kvalifisert. Vi har ikke for vane å la oss representere på internasjonale idrettsarrangementer der Norge ikke deltar. Det er bakteppet for det. Det foreligger ingen planer om noen form for diplomatisk boikott av fotball-VM i Qatar fra norske myndigheters side. Som for den forrige regjeringen, som representanten Melby satt i selv for noen uker siden, er ikke dette med boikott en linje som denne regjeringen, eller Norge, har tradisjon for å føre.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Jeg er veldig opptatt av menneskerettighetssituasjonen i Qatar. Det er noe hele regjeringen og norske myndigheter stiller seg bak. Som representanten Melby også vet, har norske myndigheter reagert på det som våre to NRK-journalister opplevde i forrige uke, da de ble arrestert på jobb. På ulike måter har norske myndigheter reagert på det overfor myndighetene i Qatar. Det er også slik at den norske idretten har reagert overfor Det internasjonale fotballforbundet, FIFA. Jeg er i min dialog med idretten veldig tydelig på, i de samtalene vi har, at de verdiene som norsk idrett forfekter, åpenhet, grunnleggende menneskerettigheter, pressefrihet osv., er noe som norske myndigheter også stiller seg bak, noe som vi ønsker, og noe som vi støtter at idretten tar opp. Så norske myndigheter har allerede tatt opp de konkrete sakene, og vi kommer til å fortsette å ta opp menneskerettighetssituasjonen i vår dialog med Qatar.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Det er ikke en aktuell linje for norske myndigheter å boikotte OL. Det har heller ikke vært linjen til noen andre regjeringer – og heller ikke linjen til den regjeringen Guri Melby selv representerte. Vi har ingen tradisjon for å boikotte internasjonale idrettsarrangementer. Jeg mener det er en uklok linje å innta. Tvert imot har Norge en rik tradisjon for å føre dialog med andre land, også om vanskelige spørsmål. Vi slutter ikke å snakke med folk i kampen for menneskerettigheter og ytringsfrihet. Det samme som jeg nettopp forklarte om VM i Qatar, gjelder også OL.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Denne regjeringen er svært opptatt av gode rammevilkår for kultur, idrett og frivillighet. Det er denne regjeringen som også leverer på de viktigste kravene til frivilligheten. Innføring av full momskompensasjon – ikke bare for 2022, men vi er så ivrige at vi innfører det allerede for i år i nysalderingen – er noe som kommer lag og foreninger over hele landet til gode. De får mer å rutte med. Det er ikke slik at en avvikling av gaveforsterkningsordningen gjør at 800 mill. private kroner forsvinner. Nei, disse giverne kommer til å fortsette å gi. Det vi tar bort, er den forsterkningen som myndighetene hittil har gitt over statsbudsjettet. Vi mener at det er grunnleggende urettferdig at det eneste kriteriet for å motta en sum penger fra statsbudsjettet skal være at man allerede er god til å tiltrekke seg private penger. Disse pengene, som vi nå endrer på innretningen av i gaveforsterkningsordningen, skal brukes på kultur, men de skal fordeles etter mer rettferdige kriterier. Det er heller ikke slik at avviklingen av fritidskortet – eller mangel på utvidelse av fritidskortet – er et signal om at vi ikke ønsker mer tilgjengelige fritidstilbud for barn og unge. Tvert imot har denne regjeringen en mer treffsikker politikk når det gjelder å gi barn og unge mulighet for deltakelse, f.eks. gjennom nye og utvidede søkeordninger – som min barne- og familieministerkollega har ansvaret for – der kommunene kan søke om penger til å dekke deltakelsesavgift og den type ting for barn og unge i kommunen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Det er ikke slik at vi avskaffer skattefradraget for private gaver til frivillige organisasjoner. Nei, vi senker grensen fra 50 000 til 25 000 kr. Hvis vi ser på hvem som nyter godt av den ordningen, kan vi se ganske tydelig at de aller fleste som gir gaver til frivillige lag og foreninger, holder seg godt unna den 25 000-kronersgrensen som vi opprettholder i vårt budsjett. Det vil være skattefradrag opp til 25 000 kr, men ikke opp til 50 000 kr, slik forrige regjering hadde. Men det vil altså allikevel være slik at de fleste som nyter godt av ordningen, vil fortsette å nyte godt av den.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Jeg tror ikke representanten egentlig kjenner godt nok til den gaveforsterkningsordningen de selv opprettet, og hvordan den fungerer. Det er altså ingen bevis på at gaveforsterkningsordningen har bidratt til at flere private har gitt penger til kulturen. Det eneste gaveforsterkningsordningen har ført til, er at de som allerede mottar private penger, også gjør det fra staten. Tvert imot sier veldig mange givere, enten det er private, bedrifter, enkeltpersoner eller stiftelser, at gaveforsterkningsordningen ikke er noe insentiv for dem til å gi penger til kulturen; det ville de gjort uansett. Det er ikke slik at de private pengene forsvinner ved at gaveforsterkningsordningen legges ned. De 75 mill. kr som forrige regjering i år brukte på gaveforsterkning, skal vi bruke på kulturtilbud, men med en bedre sosial og geografisk spredning enn gaveforsterkningsordningen sørget for.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Jeg deler fullt ut oppfatningen til representanten om at den forrige, høyrestyrte regjeringen i åtte år brukte tippemidlene som en saldering for kulturbudsjettet. De dyttet stadig flere prosjekter og tiltak fra statsbudsjettet over på tippemidlene. Det var vi sterkt uenig i, for tippemidlene skal fordeles etter tippenøkkelen. Da man dyttet flere tiltak, som gaveforsterkningsordningen, over på tippemidlene, spiste det av kulturtiltak for kommuner, lag og foreninger over hele landet. Når vi nå avvikler gaveforsterkningsordningen, kommer den til å bli fordelt til kulturens andel av tippemidlene, etter en rettferdig fordeling. Jeg kan også love representanten at det nå vil være slutt på å saldere statsbudsjettet ved å dytte tiltak over på tippemidlene.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
Kultur, idrett og frivillighet utgjør Norges største folkebevegelse. Det bidrar til god folkehelse, deltakelse og inkludering, og det skaper lokalt engasjement og fellesskap. For Høyre er kulturlivet, frivilligheten og idretten selvstendige byggesteiner i de mange lokalsamfunnene våre, og vår jobb er bl.a. å sikre et mangfold av finansieringskilder. Regjeringen skriver selv at det er et mål å sikre god finansiering av og stor frihet for frivilligheten, men den praktiske politikken så langt viser en annen virkelighet. For å innfri løftet om full lønnskompensasjon – hvor den nye regjeringen har lagt på 150 mill. kr på toppen av Solberg-regjeringens allerede 1 750 mill. kr – kutter regjeringen dramatisk andre steder. Regjeringen avvikler fritidskortet for å spare 400 mill. kr og legger ned gaveforsterkningsordningen, som innbrakte over 800 mill. private kroner til kultur og frivillighet i 2020. Men de gir seg ikke der. De reduserer også grensen for skattefradrag på gaver til frivilligheten fra 50 000 til 25 000 kr. Dette vil resultere i en dramatisk reduksjon i private donasjoner til frivillighetens mange aktiviteter. For oss i Høyre er det åpenbart at den nye regjeringen nå lurer frivilligheten trill rundt. Å måtte betale rundt 1 500 mill. kr i tapte inntekter for å finansiere 150 mill. kr til full momskompensasjon er en dårlig byttehandel. I valgkampen diskuterte jeg gaveforsterkningsordningen med statsråden flere ganger, og hun sa hver gang at det var mer fornuftig og treffsikkert eventuelt å øke grensene for skattefritak på gaver. Da er spørsmålet: Har kulturministeren møtt veggen i eget parti? Er det et arbeidsuhell? Jeg spør fordi Senterpartiet, som Arbeiderpartiet sitter sammen med i regjering, har programfestet å trappe opp beløpsgrensen og også å åpne opp for å inkludere lokale lag og foreninger i ordningen.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
Nå var det for så vidt skattefritaket som var spørsmålet. Det kom som en stor overraskelse på veldig mange at regjeringen nå ønsker å halvere den ordningen. I et innlegg i Vårt Land skriver bl.a. Kreftforeningen, Norges Blindeforbund, Norges idrettsforbund og Flyktninghjelpen at skattefradrag har fungert godt som et insentiv til å øke bidrag fra både personer og næringsliv. I 2019 fikk 870 000 givere fradrag for gaver på over 4 mrd. kr. Regjeringens anslåtte besparelse på 100 mill. kr årlig kan potensielt bety mer enn 400 mill. kr i tapte gaveinntekter, ifølge frivilligheten selv. Frivillighet Norge skriver på sin nettside at de ønsker at også gaver til lokale lag og foreninger skal inkluderes, og at grensen skal økes, men regjeringen går motsatt vei. Får ikke kulturministeren litt vond smak i munnen når regjeringen nå kutter dramatisk i to andre ordninger som stimulerer til privat medfinansiering, for å finansiere det ene løftet man innfrir?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
Det er greit å registrere at bekymringen fra de humanitære organisasjonene tydeligvis ikke har nådd inn i Kulturdepartementets kontorer. Tilbake til gaveforsterkningsordningen: Solberg-regjeringen etablerte den i 2014 ikke for å stimulere bare giverne, men også for å stimulere institusjonene til å bidra til privat finansiering i tillegg til den offentlige. Ordningen har bidratt med 2,6 mrd. private kroner så langt, og over 2 500 små og store tiltak over hele landet har mottatt støtte. Noen eksempler fra mitt eget fylke er Fargespill, Håpets katedral og Oslofjordens Friluftsråd. Jeg synes 25 000 offentlige kroner er en fornuftig investering for å få de private til å bidra med 100 000 kr i tillegg. Både Museumsforbundet og Sykehusklovnene har advart mot dette i valgkampen. Når kulturministeren nå mener at disse private pengene er en uting, samtidig som de har lovt at 1 pst. av statsbudsjettet, som de riktignok ikke klarer å definere, skal gå til kultur, vil jeg spørre om bortfallet av disse private millionene, eller nærmere sagt milliardene, skal kompenseres i tillegg.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
«Det viktigste arbeidet for å skape flere fosterhjem er rekruttering og oppfølging av hjemmene. Da regjeringspartiene i barnevernsloven og i Hurdalsplattformen sa nei til å benytte private, og i mange sammenheng også ideelle, mister man mye kompetanse og kapasitet. Dette pekte flere høringsinstanser på da barnevernsloven ble behandlet før sommeren. Hvordan kan statsråden si at hun jobber for å bedre rekrutteringen samtidig som regjeringen prioriterer vekk mange av de som er flinkest til å rekruttere og følge opp fosterfamiliene?»
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
Takk for svaret. Det er helt riktig, som statsråden sier, at da Stortinget behandlet barnevernsloven, fremmet regjeringspartiene her et forslag – som fikk flertall – som sikrer at private fortsatt kan rekruttere og følge opp. Så det står i barnevernsloven i dag. Men regjeringspartner Arbeiderpartiet og støttepartiet SV stemte jo imot dette, som jeg også sa i mitt hovedspørsmål. I Hurdalsplattformen står det også formuleringer som bryter med det som flertallet stemte for, og som er gjeldende i barnevernsloven. Så spørsmålet blir igjen: Hvordan skal statsråden forholde seg til at i hvert fall ett av to regjeringspartier og det viktigste støttepartiet i Stortinget har en annen tilnærming til dette enn i nåværende barnevernslov?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-01:
Det er fortsatt helt riktig at Solberg-regjeringen foreslo det, og at regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet fremmet et forslag om at den paragrafen skulle tas ut av loven ved behandlingen her. Og det er gjeldende lov. Like fullt fremmet Arbeiderpartiet og SV andre forslag, så jeg vil oppfordre statsråden til å lese innstillingen en gang til. Én ting er at Hurdalsplattformen kan være lite oppløftende lesning for dem som ønsker et mangfold, men Hurdalsplattformen blekner fort når man leser budsjettenigheten mellom regjeringen og SV, hvor følgende står: «Stortinget ber regjeringen innen mars 2022 nedsette et offentlig utvalg som skal utrede hvordan kommersiell drift kan utfases i ulike skattefinansierte velferdstjenester, og legge fram en egen nullprofittmodell for hver slik sektor.» NHO advarte sterkt mot det i går. Er det statsrådens og Senterpartiets politikk å si at alle velferdstjenester skal leveres av det offentlige? Og ikke minst: Hvordan ser hun da for seg at mindre kommuner i distriktene, som er de som i størst grad kjøper tjenester, skal klare dette?
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-01:
Vi er enig i at gaveforsterkningsordningen er uhensiktsmessig, og vi er med på at den bør avvikles. Den tar jo 70 mill. kr av tippemidlene. Kulturens andel av tippemidlene har over tid blitt fordelt til stadig flere formål som tidligere har hatt eller burde ha hatt faste plasser på statsbudsjettet. Vi har i lengre tid tatt til orde for at man bør rydde opp i kulturens andel av spillemidlene, og det mener vi vil gi mer penger til frivillighet og et mangfoldig kulturliv. Mitt spørsmål til kulturministeren er: Vil kulturministeren i sammenheng med avviklingen av gaveforsterkningsordningen ta initiativ til å gjøre en opprydning i kulturens andel av spillemidlene? Og har kulturministeren i så fall en plan for når dette kan skje?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Dette spørsmålet er til landbruksministeren. Fram til 1996 var det et meierimonopol i Norge, hvor giganten Tine var i en særstilling. Tidligere landbruksminister Gunhild Øyangen fra Arbeiderpartiet tok grep og prøvde å endre på dette, og åpnet for at meierimarkedet skulle få konkurranse, slik at giganten Tine kunne få konkurrenter. Dette har vært viktig både for norske melkebønder, for norsk meierisektor og ikke minst for forbrukeren. Tine har fått konkurrenter som Synnøve Finden, Q-Meieriene og Rørosmeieriet. Men selv om det har gått hele 25 år siden norske myndigheter åpnet for konkurranse innen meierisektoren, har det skjedd veldig lite, og giganten Tine er fortsatt i en helt unik særstilling. Jeg vil anta at landbruksministeren fra Senterpartiet også er opptatt av bedre rammevilkår for meierisektoren, økt produksjon, økt videreforedling og økt konkurranse, basert på norsk melk i Norge, for det er viktig at det skal være norsk melk i Norge, produsert i Norge. Dessverre har utviklingen gått i motsatt retning. Tine flagget f.eks. ut produksjonen av jarlsbergost, noe som førte til at vi fikk en såkalt overproduksjon av melk i Norge, og melkeproduksjonen ble til og med kuttet med omtrent 100 millioner liter, selv om aktører som Synnøve Finden ønsket mer melk. Q-Meieriene og Rørosmeieriene har mistet fraktstøtten, og Synnøve Finden har vel aldri hatt noen fraktstøtte. Som Q-Meieriene nylig uttalte, er dette rett og slett krise, og Q-Meieriene varsler at de faktisk kan forsvinne. Så alvorlig er det. Hva vil ministeren gjøre for å sørge for bedre rammevilkår, økt videreforedling av norsk melk i Norge og økt konkurranse i meierisektoren – til beste for norsk landbruk og også, selvfølgelig, til beste for forbrukeren, for deg og meg og for vanlige folk, for å bruke regjeringens terminologi?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Takk for svaret. Det var faktisk litt mer positivt enn jeg hadde forventet. Ministeren er tydelig på at en vil satse på økt norsk melkeproduksjon, og at fokuset på konkurranse ligger fast. Jeg er veldig glad for at ministeren også spesielt nevner forliket fra 2007, for det var veldig viktig. Der var intensjonen nettopp å styrke konkurransen i meierisektoren. Jeg er også glad for at ministeren gjentok flere ganger at det skal være en gradvis – kanskje – utfasing. Jeg hadde fryktet at det skulle skje fortere, men det aller beste er at det ikke skjer noen utfasing av noen konkurransefremmende tiltak. Jeg er litt bekymret når ministeren sier at samvirkene skal ligge fast eller ligge i grunnen. Hvis vi ser på giganten Tine, hadde de vel 10–12 mrd. kr i omsetning årlig for noen år tilbake, og nå har de passert 25 mrd. kr. Det ligger på det nivået, og konkurrentene er mikroskopiske. Vil ministeren i det videre arbeidet nå se på PU-ordningen og sørge for at en kan sette ned et utvalg hvor aktørene i næringen, som Q-Meieriene, Synnøve Finden og Rørosmeieriet, får delta i prosessen med å forme konkurransefremmende tiltak og rammevilkårene for næringen framover?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Jeg blir jo litt mindre positiv etter det andre svaret til ministeren når hun gjentar «samvirkene» så mange ganger. Å ha dialog med aktørene i næringen er ikke det samme som virkelig å ta dem med i et råd eller et utvalg for at de skal være med på å fastsette rammevilkårene og konkurransefremmende tiltak. Jeg lurer egentlig på om ministeren forstår viktigheten av at en har flere aktører enn bare samvirkene, som jeg vet at ministeren fra Senterpartiet er veldig glad i. Har hun sett at det har vært en fordel at man har fått innovasjon og nyskaping av nye produkter ved at en har konkurrenter til giganten Tine? Og vil Q-Meieriene, Synnøve Finden, Rørosmeieriet og eksterne aktører bli tatt med i et utvalg som virkelig kan jobbe for nye regler, og kanskje gå gjennom PU-ordningen for å se på hele ordningen, bl.a. hvordan prisutjevningen for melk fungerer – og ikke bare ta et møte med aktørene og lytte til dem, med en slags uformell dialog, men være litt mer formalisert i et konkret utvalg?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Takk for spørsmålet. Først og fremst vil jeg si at denne regjeringen, og også Senterpartiet, selvfølgelig er for konkurranse i meierisektoren. Jeg vil også benytte anledningen til å si at det var den forrige rød-grønne regjeringen som i 2007 innførte de konkurransefremmende tiltakene for meierisektoren, innenfor prisutjamningsordningen. De har snart virket i 15 år, og det er bra. Nå har vi i Hurdalsplattformen sagt at vi skal evaluere denne ordningen. Før vi gjør det, skal vi selvfølgelig skaffe oss et godt faktagrunnlag i saken. Vi har allerede startet dialogen med aktørene, både med næringen selv, med industrien og også med kjedene. Hurdalsplattformen sier også at vi gradvis – la meg understreke gradvis – skal fase ut de konkurransepolitiske virkemidlene i prisutjamningsordningen. Så vil jeg bare berolige representanten med at denne regjeringen er opptatt av norsk landbruk, og denne regjeringen leverer på norsk landbruk fra dag én. Over 1 mrd. kr har i denne tilleggsproposisjonen gått til Landbruks- og matdepartementet. Det vitner om en regjering som ønsker å satse på norsk matproduksjon, som ønsker å verne om rammevilkårene i næringen, og som ønsker å beskytte samvirkene for at vi skal kunne ha matproduksjon i hele landet, noe som er en viktig forutsetning for denne regjeringen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det er jo hyggelig at representanten er positivt overrasket over denne regjeringen og at vi ønsker å satse på norsk landbruk. Vi er tydelige på at vi ønsker en ny kurs for norsk landbrukspolitikk, men samtidig vil jeg understreke viktigheten av at det er samvirkene som er grunnmuren i hvordan vi har bygd opp landbruksnæringen i dette landet. Det er samvirkene som er grunnlaget for at vi kan ha matproduksjon i hele dette landet, for at vi kan ha melkeproduksjon i Finnmark, og for at vi kan ha melkeproduksjon i Agder. De er grunnlaget for at vi nettopp har matproduksjon i hele det fantastiske landet vårt. Så vil jeg bare påpeke at jeg selvfølgelig skal ha dialog med aktørene i næringen framover om hvordan vi kan innrette virkemidlene på en best mulig måte, også de konkurransefremmende tiltakene.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg vil takke for muligheten til å oppklare en av de mest gjentatte feilslutningene i PU-ordningen. Ordningen er jo designet for å ta ut målpris for melk og sikre lik melkepris for bonden, uavhengig av hva melken brukes til, og hvor melkeprodusenten er lokalisert. PU-ordningen er selvfinansierende i dag, og det betales avgift for melk som selges som drikkemelk, og det gis tilskudd til melk som benyttes til ost, smør og tørrmelk. Rørosmeieriet og Q-Meieriene er også viktige aktører i markedet i dag, og det skal de fortsatt være. Jeg hører at representanten er veldig opptatt av et utvalg. Jeg har nå startet i denne rollen med å invitere aktørene inn til samtale. Selvfølgelig skal de være med i dialogen videre, og vi skal nå skaffe oss et godt faktagrunnlag. Hurdalsplattformen er tydelig på hvor vi vil med norsk landbrukspolitikk, og det er i en helt annen retning enn forrige regjering ville.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Som jeg har vært inne på, har de konkurransefremmende tiltakene funket i snart 15 år. Det er på tide å ta en evaluering av dem. Og som jeg også flere ganger har vært inne på, vil vi skaffe oss et godt faktagrunnlag nå framover og ha god dialog med aktørene om alle ordningene innenfor konkurranse. Så er vi tydelige på i Hurdalsplattformen at vi gradvis – og la meg understreke det – kan fase ut de konkurransepolitiske virkemidlene i prisutjamningsordningen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg tror det er viktig med litt fakta, og ikke minst å gjenta tidslinjen i denne saken. Distribusjonstilskuddet ble det varslet om allerede i februar, under representantens regjering. Vedtaket i Landbruksdirektoratet ble også gjort under representanten Westgaard-Halles regjering. Nå ligger det en klage på mitt bord, så jeg kan dessverre ikke kommentere denne saken spesielt. Men det jeg kan si, er at departementet i går besluttet å innvilge Q-Meieriene utsatt iverksettelse av Landbruksdirektoratets vedtak, og vi har også gjort det samme for Rørosmeieriet, i påvente av behandlingen av klagen som ligger i direktoratet nå.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Først vil jeg si at det ikke er regjeringen som bestemmer matprisene, det er markedet. Og så ser vi en utfordrende situasjon rundt strømpris og på andre områder som er alvorlige også for næringen. Representanten nevner tilleggsforhandlingene, som denne regjeringen faktisk leverte på fra dag én, nettopp for å kompensere bøndene for de ekstra utgiftene de har hatt til gjødsel og andre utfordringer – fra dag én. Vi har også sagt – hvis man leser videre i protokollen – at vi vil komme tilbake med kompenserende tiltak på strøm og gjødsel også i de jordbruksforhandlingene vi skal i gang med til våren. Når det gjelder matvareprisene, som representanten er inne på, kommer to tredeler av inntektene til bonden fra markedet. Her vil jeg igjen si at hele næringen har et ansvar; bonden har et ansvar, industrien har et ansvar, og ikke minst har matvarekjedene et ansvar for de økte kostnadene for bøndene. Så en jevnere fordeling er noe som denne regjeringen er opptatt av, og som vi også har slått fast i Hurdalsplattformen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Først vil jeg si at man kan stille spørsmål på veldig mange måter, men jeg kan også svare på en annen måte enn representanten. Vi i Norge bruker 11 pst. av inntekten vår på mat – det er faktisk noe av det laveste i Europa. Samtidig opplever nå hele næringslivet økte kostnader, og det vil nødvendigvis måtte gi seg utslag i økte priser framover. Men staten skal også gjennom denne kompensasjonen bidra til at hele kostnadsøkningen ikke må tas ute i markedet, og det er en veldig viktig presisering fra denne regjeringen.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg kan berolige representanten med at jeg var på Agroteknikk-messen på Lillestrøm i helgen. Utrolig mye bra skjer i næringen. Denne regjeringen har, i motsetning til forrige regjering, vært opptatt av å fylle verktøykassen til næringen med verktøy for at de også skal kunne bidra til å ta en del av omstillingen. Det leverer vi på nå. Vi oppretter Bionova, som skal være et virkemiddel for landbruket. Denne regjeringen er opptatt av landbruk og også av den teknologiske utviklingen som finnes der ute. Da må vi heie fram sånne typer tiltak, og så må staten bidra med ressurser. Det gjør denne regjeringen. Det gjorde ikke forrige regjering.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg vil takke representanten Berge Stang for et interessant spørsmål som nok en gang gir meg mulighet til å snakke om melk og meierisektoren i Norge. Rørosmeieriet er i dag markedsleder for økologisk drikkemelk. De får via Tine Råvare levert melk til Røros fra dyktige økologiske melkeprodusenter fra Østfold og Vestfold i sør til nord i Trøndelag i nord. Det også gledelig å legge merke til at Rørosmeieriet har suksess med eksport av smør til USA. Som konkurrent til Tine mottar Rørosmeieriet i dag 27 øre per liter melk de bruker i produksjonen. Dette tilskuddet er finansiert over prisutjevningsordningen. Fram til nå har de i tillegg mottatt 50 øre per liter distribuert flytende melk. Også dette tilskuddet har vært finansiert over samme ordning. For å motta distribusjonstilskudd stiller forskrift om prisutjevningsordningen for melk krav om at Rørosmeieriets kostnader til distribusjon skal være vesentlig høyere enn Tines. Landbruksdirektoratet har ansvaret for å forvalte forskriften, og de har funnet at dette vilkåret ikke lenger er oppfylt. Direktoratet har derfor gjort vedtak om å stanse utbetalingen av tilskuddet. Rørosmeieriet har klaget på vedtaket, og dersom Landbruksdirektoratet ikke endrer standpunkt i sin behandling, vil jeg og mitt departement behandle denne klagen. Q-Meieriene og Rørosmeieriet har anmodet departementet om å gi utsatt iverksettelse av vedtaket etter at Landbruksdirektoratet har avvist dette. Departementet besluttet i går – som jeg også sa tidligere i dag – å innvilge Q-Meieriene utsatt iverksettelse av Landbruksdirektoratets vedtak om at Q-Meieriene ikke oppfyller kravene til å motta distribusjonstilskudd. Dette betyr at Q-Meieriene fortsatt vil kunne motta distribusjonstilskudd i perioden fram til endelig vedtak i klagesaken foreligger. Dersom departementet i sin klagebehandling stadfester direktoratets vedtak, vil vedtakets iverksettelsesdato være den 1. november 2021, og utbetalt beløp fra denne dato må i så fall tilbakebetales. Som jeg var inne på, har jeg også bedt Landbruksdirektoratet om å gi Rørosmeieriet utsatt iverksettelse på samme vilkår som Q-Meieriene. Hurdalsplattformen slår fast at regjeringen gradvis skal fase ut de konkurransepolitiske virkemidlene fra prisutjevningsordningen. Jeg har ved veldig mange anledninger understreket ordet «gradvis». Utfasingen vil skje etter grundige utredninger og i god dialog med aktørene. Når det gjelder økologisk melk spesielt, vil jeg vise til at Landbruksdirektoratet nå utreder merverdier, merkostnader og flaskehalser i verdikjeden for økologisk melk. Formålet er å peke på eventuelle endringer i virkemidlene i denne verdikjeden. Utredningen skal være klar innen 1. mars neste år, og jeg ser fram til å få den på mitt bord.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Statsråden er veldig opptatt av norsk mat og av norsk melk. Jeg vil også gi honnør til Rørosmeieriet for den jobben de gjør for å løfte salget av økologisk melk. Vi heier på økologisk landbruk og ser fram til resultatet av den utredningen jeg nevnte i mitt første svar, som Landbruksdirektoratet nå jobber med, og den gjennomføres nettopp for å avdekke flaskehalser og peke på tiltak for å styrke verdikjeden for økologisk melk. Det vil også selvfølgelig gagne Rørosmeieriet.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-01:
Det korte svaret på det er et klart og tydelig ja, og denne regjeringen leverer nettopp på det. I Hurdalsplattformen sier vi at vi skal gjennomgå alle landbruksutdanningene på alle nivåer, nettopp for å gjøre det mer attraktivt å velge denne typen fag. En bekymring jeg har hatt og har, er at vi ser at vi er nødt til å bygge opp attraktiviteten til de fagene som vil gjøre at flere unge velger denne typen yrke. Det er utrolig viktig for denne regjeringen å satse på landbruksutdanning framover, og den jobben gleder jeg meg til å starte på.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Det er for så vidt positive signaler fra statsråden når det gjelder å opprettholde ordningen. Vi vet at det på meierisektoren har vært store utfordringer. Vi har hatt jarlsbergost, som vi har faset ut hele produksjonen av, noe som har ført til mindre behov for melk i Norge. Vi fikk en koronasituasjon, som gjorde at behovet for innenlands produksjon av melk økte. Da trenger vi stabile, gode rammevilkår. Vi trenger å opprettholde konkurransen. Det forstår jeg også på statsråden at hun ønsker å gjøre. Er det da sånn å forstå at de aktørene som er aktive på meierisektoren i dag, kan stole på at de betingelsene de har i dag, blir opprettholdt videre framover?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
«I en pressemelding fra Næringsdepartementet står det at regjeringen styrker tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk ved å øke det maksimale nivået til 220 000 kr per sysselsatt. I 2019, for nesten tre år siden, var imidlertid det maksimale nivået i tilskuddsordningen på 216 000 kr. Er det ikke å ta litt hardt i å hevde at regjeringen har «styrket» tilskuddsordningen, populært kalt nettolønnsordningen, når den i realiteten knapt nok er inflasjonsjustert?»
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Om en tar utgangspunkt i det som Solberg-regjeringen har lagt fram, er det ikke noe rart og heller ikke vanskelig å kalle ting for en styrking. Solberg-regjeringen sviktet maritim næring umiddelbart etter at Fremskrittspartiet forlot regjeringen. Men jeg kan ikke se at det er det utgangspunktet regjeringen tar, når en skriver i plattformen at en skal styrke ordningen, når Arbeiderpartiet legger fram sitt program om at en skal styrke ordningen, og når Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti skriver og er tydelig på at de skal fjerne taket. Senterpartiet ved Geir Pollestad utfordret til og med Fremskrittspartiet på at de ikke skulle være noe kattemyke i forhandlingene med Arbeiderpartiet. Er det Arbeiderpartiet som er bremsen for at næringen skal få gode ordninger?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-12-01:
Jeg tror dessverre ikke det hjelper norske sjøfolk at en får bedre ordninger for briller til barn på fastlandet. Jeg tror, og det skal jeg si, at statsråden virkelig genuint ønsker gode ordninger for næringen, så jeg håper at en kan få på plass dette og gi uttrykk for hvor en ønsker å komme på litt lengre sikt. Men jeg har lyst til å minne statsråden om at det er en betydelig bedre ordning i dag enn det som regjeringen nå legger opp til. Kystrederiene går ut og er oppriktig bekymret for situasjonen. De mener at regjeringen ikke tar ansvar, de mener at dette vil svekke nærskipsfarten, det vil svekke statusen for den norske sjømannen. Så mitt spørsmål går tilbake til dette: Ser Arbeiderpartiet disse utfordringene? Har de fullstendig glemt valgkampen og lovnadene som de kom med i den?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-12-01:
Nå ble det jo veldig trivelig her med masse enighet om at ting ikke skal kuttes over natten, ting skal gjøres gradvis, og at distribusjonstilskuddet ikke plutselig skal bli borte. Det er bare ett problem med det: Det er allerede fjernet. Det ble fjernet 1. november, så vi har et månedsjubileum i dag for den fjerningen. Alt pratet om dialog og å skaffe faktagrunnlag og at dette skal gjøres gradvis, er veldig fint, men det gjelder ikke distribusjonstilskuddet og det som hovedspørsmålsstilleren stilte spørsmål om. Det er allerede fjernet, det er allerede et problem for Q-Meieriene, det er allerede et problem for Tine, men når jeg hører ministeren snakke nå, høres det ut som om dette skal gjøres gradvis. Så mitt spørsmål er: Betyr det at mens klagesaken nå behandles i departementet, settes denne utfasingen på pause, og at man faktisk skal ha dialog, skal samle faktagrunnlag og skal gjøre dette gradvis?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-12-01:
Det er tøffe tider for vanlige folk akkurat nå. Strømprisene er historisk høye, rentene øker, og nå sørger Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen for høyere skatter for lavtlønte over hele landet. Da er det ekstra interessant å lese sluttprotokollen fra tilleggsforhandlingene med jordbruket, hvor det står: «Partene viser samtidig til at om lag 2/3 av jordbrukets inntekter er markedsinntekter og at økning i markedsinntektene også må bidra til inntektsdannelsen.» Hvis vi skal oversette det til norsk, betyr det økte matvarepriser for vanlige folk. Etter åtte år med Høyre i regjering kan vi lese på Senterpartiets nettsider at Norge er i nærheten av å ha verdens billigste mat regnet i forhold til inntekt. Betyr det at regjeringen legger opp til økte matpriser for vanlige folk i årene som kommer?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-12-01:
Jeg føler ikke helt at jeg fikk svar på spørsmålet, så jeg prøver meg med en litt annen vri. Senterpartiet hevder på nettsidene sine at vi har nær verdens billigste mat – for så vidt en interessant påstand, for faktum er at norske matvarepriser er blant Europas høyeste for flere matvaregrupper. Eksempelvis lå prisnivået for gruppene melk, ost og egg, brød og kornvarer og frukt og grønnsaker henholdsvis 74, 67 og 58 pst. over gjennomsnittet i EU. Norske kjøttpriser lå samlet 55 pst. over EU-snittet. Mener statsråden at det er riktig at norske matvarepriser økes?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-12-01:
Jeg skjønner at jeg ikke får svar på spørsmålet. Bøndenes inntekter skal øke, der tror jeg kanskje statsråden og jeg er enige, og det er mange gode grep som kan gjøres. Foreløpig er regjeringens interesse på markedssiden ganske fraværende, men vi i Høyre er selvfølgelig veldig glad for å kunne hjelpe regjeringen lite grann på vei. Nye, innovative og teknologiske løsninger har de siste årene vokst fram og blomstret nettopp i landbruket. Smart landbruk og agroteknologi skaper nettopp økte markedsinntekter gjennom mer moderne, klimavennlig og teknologisk landbruk. Konsulentselskapet McKinsey mener at digitalisering av landbruket kan utløse mer enn 500 milliarder dollar i GDP innen 2030. Inntekts- og eksportpotensialet er altså enormt. Høyre vil doble agritech-næringens bidrag til eksportinntekter innen 2030. Hurdalsplattformen, derimot, omtaler ikke agritech med et eneste ord – ikke ett. Vil statsråden støtte Høyres initiativer for å nå agritech-målet for 2030?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-01:
Jeg mistenker at jeg vet svaret på dette spørsmålet allerede, men jeg tenkte at statsråden skulle få briljere litt, så jeg spør likevel: «Når kan vi forvente at regjeringen vil reversere usosiale kutt i barnetillegget for uføre og brillestøtte til barn, slik Arbeiderpartiet og Senterpartiet forplikta seg til å gjøre i løpet av kort tid i valgkampen?»
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-01:
Takk for svaret fra statsråden. Sist jeg var her, sammenlignet jeg Arbeiderpartiet med insektet i Franz Kafkas «Forvandlingen». Det var litt uhøflig, kanskje, men jeg er glad for at Arbeiderpartiet har kommet seg på beina igjen, for å si det på den måten. Når jeg først har statsråden her, vil jeg likevel benytte anledningen til å stille spørsmål om hva som vil skje 1. januar, når de ordningene som er vedtatt med hensyn til forbedring av dagpengeordningen, løper ut. Det statsministeren var veldig tydelig på her i Stortinget i går, var jo at pandemien og krisen ikke er over. Da er jo spørsmålet om pandemien og krisen skal være over for de arbeidsløse fra 1. januar, da vi – dessverre – kan vente oss at tusenvis på tusenvis vil falle ut av dagpengeordningen etter hvert som månedene går.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-01:
Takk for det.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Dette er avklart i budsjettforhandlingane mellom Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, så det står vel eigentleg berre att for Stortinget å behandla det her i plenum.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Eg har anteke at det må vera ein viss samanheng mellom det opphavlege spørsmålet og oppfølgingsspørsmålet – det er jo opp til presidenten òg å ta stilling til. Men eg kan iallfall forsikra representanten Kristjánsson om at me følgjer situasjonen på arbeidsmarknaden og knytt til pandemien tett, og vil sjølvsagt vera opptekne av å sikra at me har dei ordningane som trengst, under dei omstenda som måtte vera.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Den gjennomsnittlege avgangsalderen i staten er under 65 år. Det er få tilsette som jobbar til dei er 70 år. Difor er det mykje viktigare at me legg til rette for at fleire vert i arbeid gjennom 60-åra, enn at me hevar aldersgrensa. Denne regjeringa meiner det er grunn til å leggja vekt på at både sysselsetjingsutvalet og eit stort fleirtal av høyringsinstansane var ueinige i forslaget om å auka aldersgrensa til 72 år. Eg må minna om at det var Høgre som sette ned dette sysselsetjingsutvalet, og her synest eg dei burde lytta til anbefalingane frå utvalet. Denne regjeringa legg særleg vekt på at mange høyringsinstansar på både arbeidsgjevar- og arbeidstakarsida meiner at ein må halda aldersgrensa på 70 år for å unngå uverdige og konfliktfylte avgangar frå arbeidslivet. Det vil vera ei stor påkjenning å oppleva at ein vert pressa ut av arbeidslivet eller får arbeidsoppgåver tekne frå seg på slutten av yrkeslivet. Ei fastsett aldersgrense på 70 år er ein ryddig måte å unngå det på. Endringane i pensjonssystemet dei seinare åra har bidratt til at fleire ønskjer å stå lenger i arbeid, og det er veldig bra. Men me treng òg eit arbeidsliv der fleire klarer å stå lenger i arbeid. Denne regjeringa vil sjå på andre grep enn å auka aldersgrensa for å få dette til, sånn som både sysselsetjingsutvalet og fleire av høyringsinstansane har oppfordra til. Sånn reglane er i dag, er det fullt mogleg for statstilsette å jobba heilt til dei er 75 år, når arbeidsgjevaren og den tilsette er einige om det. Det kan vera grunn til å sjå på om denne moglegheita i aldersgrenselova kan verta nytta oftare. Fleire av høyringsinstansane peikte i alle fall på at moglegheitene for arbeid med pensjonistløn bør utvidast. Det er heilt rett, som representanten Molberg seier, at dagens 70-åringar ikkje er dei same som for 40 år sidan. Folk er heldigvis friskare, dei lever lenger, og mange vil truleg òg ønskja å delta lenger i arbeidslivet. Det ønskjer regjeringa å leggja til rette for. Men me meiner altså at ein auke i aldersgrensa i dag vil bidra lite til det. Når me samtidig ser ein fare for uønskte effektar av ein sånn auke, meiner me at det ikkje er rett å gjera dette no. Eit stykke fram i tid kan me kanskje sjå at langt fleire er i arbeid fram mot 70 år, og då kan det verta aktuelt å sjå på aldersgrensa på nytt.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Representanten har heilt rett i at det òg var enkeltpersonar som deltok i høyringa, men eg må nesten visa til at ganske mange av organisasjonane, som altså representerer ei breidd av arbeidstakarane, har vore opptekne av at ein ikkje berre aukar aldersgrensa i staten, men at ein òg har ordentlege prosessar med partane i arbeidslivet når det er snakk om slike endringar. Det sørgde ikkje den førre regjeringa for. Når realiteten òg er at den gjennomsnittlege avgangsalderen i staten er under 65 år, må me altså gjera det enklare å stå lenger i jobb – og då bruka andre verkemiddel. Det er fleire forslag frå sysselsetjingsutvalet, som òg høyringsinstansane har støtta, som eg gjerne ser nærmare på, f.eks. det å auka bruken av mogelegheitene som allereie finst i aldersgrenselova for forlenga tilsetjingsforhold fram til 75 år, og å vurdera utviding av mogelegheitene for å jobba med pensjonistløn.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Eg har ingen andre endringar av slik karakter å varsla no.
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-01:
«Regjeringens Hurdalplattform stadfester at pensjonssystemet må være bærekraftig og stimulere til arbeidsdeltakelse. Nå varsler regjeringen å trekke tilbake Solberg-regjeringens forslag om å heve aldersgrensen i staten fra 70 til 72 år. Dagens 70-åringer er ikke de samme som for 40 år siden, vi er friskere og vi lever lengre. Flere statsansatte ønsker å jobbe lengre enn hva loven åpner for i dag. På hvilken bakgrunn mener statsråden at det stimulerer til arbeidsdeltakelse når regjeringen ikke vil heve aldersgrensen for å stå i jobb?»
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-01:
Jeg takker for svaret fra statsråden. Høyre står på arbeidstakernes linje i denne saken, og hvis vi ser på høringsinstansene som avga svar, var det enkeltpersoner som dominerte blant dem som ønsket en høyere aldersgrense. Da mener vi det er viktig å lytte til dem, for en viktig linje i pensjonsforliket var at systemet skulle innrettes slik at det nettopp skulle lønne seg å stå lenger i arbeid. Vi vet at det blir færre og færre yrkesaktive per pensjonist. Vi vet også at utgiftene til pensjon vil øke for hvert år som går, og vi må legge til rette for økt arbeidsdeltakelse. Dette er en av grunnene til at Solberg-regjeringen foreslo å øke aldersgrensen fra 70 til 72 år også i staten. En annen viktig grunn var å styrke stillingsvernet til seniorene, slik at de som ønsker, skal kunne stå lenger i jobb. Statsråden var inne på det. Men kan du konkretisere det litt mer, statsråd? Hvordan vil regjeringen inkludere flere seniorer i arbeidslivet når du ikke er villig til å endre på aldersgrensen?
Anna Molberg (Høyre), 2021-12-01:
Høyre ønsker ikke at noen skal gå ut på dato i arbeidslivet mot sin vilje. Solberg-regjeringen endret derfor den generelle aldersgrensen i arbeidsmiljøloven i 2015. Den ble da hevet fra 70 til 72 år, men gjelder som kjent ikke for arbeidstakere i staten. Nå som regjeringen har trukket tilbake forslaget om å utvide denne aldersgrensen for ansatte i staten, kan vi da forvente at regjeringen også endrer aldersgrensen i arbeidsmiljøloven tilbake til 70 år, eller skal vi ha to forskjellige aldersgrenser i privat og statlig arbeidsliv?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-01:
«Vil regjeringen følge opp lovnaden i Hurdalsplattformen og gjenreise Nesna som fullverdig høyere utdanningsinstitusjon?»
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-01:
Jeg takker for svaret. Jeg vil bare vise til finansminister Vedums uttalelse 12. oktober, hvor han sier i en lekkasje til Aftenposten: «Til syvende og sist er høyskoler og utdanning et offentlig ansvar. Nord universitet får ikke ansvaret for å gjenopprette høyskolen på Nesna. Vi mener den forrige regjeringen burde stanset vedtaket.» Det er et taktskifte. Det er en endring, og det gjør folk på Helgelandskysten bekymret. Som selvstendig høyere utdanningsinstitusjon ble Nesna nesten 100 år gammel. Under Nord universitet tok det ikke mange år før Nesna ble nedlagt. Ser statsråden at det skaper bekymring og uro for befolkningen at man nå går tilbake igjen til Nord universitet?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-01:
Lederen for folkeaksjonen, Jenny Myklebust, sier i en uttalelse at noen må utdanne vanlige lærere og sykepleiere til distriktskommunene, ellers tappes distriktene for folk og ungdom. Utdanningsinstitusjoner i distriktene er et av de viktigste grepene for å motvirke sentralisering, og det var det regjeringen gikk til valg på. Jeg hører i svaret fra statsråden at han bekrefter dette. Er det sånn å forstå at det er en slags garanti til både fagmiljøet og befolkningen i Nordland og på Helgelandskysten at Nesna ikke bare kommer til å bli et slags blaff og legges ned igjen?