Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
Regjeringen foreslår i denne saken å endre åremålsperioden til politidirektøren, slik at den harmoniserer med øvrige ordninger for åremålsstillinger både i etaten og i staten. Dette gjøres gjennom en endring i politiloven og innebærer seks års funksjonstid med mulighet til gjenoppnevning for seks år til. I dag gjelder ordningen i seks år med mulighet for gjenoppnevning i en treårsperiode. Nåværende politidirektør er for tiden inne i sin siste periode. Som en overgangsordning foreslår Regjeringen også å åpne for at nåværende politidirektør skal ha anledning til å få åremålet forlenget med tre år. Det skal imidlertid gjennomføres utlysning og innstilling på vanlig måte. Det er flere høringsinstanser som på prinsipielt grunnlag har gitt tilslutning til at åremålsperioden for politidirektøren bør harmoniseres med øvrige åremålsstillinger både i politietaten og i staten. Politimesteren har bl.a. åremål i seks år med mulighet til forlengelse i en ny seksårsperiode. Av organisasjoner som støtter dette på prinsipielt grunnlag, finner vi bl.a. PF – Politiets Fellesorganisasjon. Flertallet i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet og SV, støtter også dette synet og ønsker ikke dagens ordning som er et brudd med hovedregelen om like lange perioder. Videre støtter flertallet også Regjeringens forslag om at nåværende politidirektør skal ha anledning til å søke om forlengelse av åremålsperioden. Bakgrunnen for at Stortinget i forbindelse med etableringen av Politidirektoratet i 2001 valgte å gå for en ordning der den øverste lederen for direktoratet skulle fungere i seks år med mulighet til forlengelse i tre år, var frykten for at det nyetablerte direktoratet kunne bygge opp en struktur som reduserte mulighetene for løpende kontroll. Det ble sett som svært viktig å kunne ha en god demokratisk og politisk kontroll med organet. Dette kravet er selvfølgelig like viktig den dag i dag. Politiet står i en særstilling i samfunnet. Ingen andre i samfunnet vårt har mulighet til samme makt- og myndighetsutøvelse i fredstid som politiet. Vi er avhengig av at det norske politiet har høy tillit i befolkningen. Da har også politiet legitimitet. Men erfaringen så langt viser at frykten for at man skulle miste den demokratiske kontrollen med organet har vært ubegrunnet, og at dette ikke er et holdbart argument for ikke å harmonisere åremålsfunksjonene i etaten. En annen årsak til at flertallet vil støtte en utvidelse av åremålsperioden, er behovet for kontinuitet. Som sagt er Politidirektoratet et relativt nyopprettet organ, og først i den senere tid har man gått inn i en såkalt driftsfase. Vi er alle kjent med de store utfordringene politiet står overfor. Vi hadde en grundig drøfting av dette i Stortinget tidligere i dag. Politidirektoratet er inne i en krevende fase i forhold til oppfølging av bl.a. «Politiet mot 2020», som er et langsiktig arbeid der målsettingen er å styrke bemanningen i politiet. Dette fordrer en tydelig politiledelse og kontinuitet, ikke minst i ledelsen i direktoratet. Da er det uheldig med en åremålsperiode på tre år, som vil innebære at politidirektøren vil ha kort tid til å effektuere iverksettelse av ulike tiltak før vedkommende må ut i annen stilling. Til slutt: Komiteen har ingen merknader til at navnet på direktøren for Politidirektoratet endres slik at denne heretter blir omtalt som «politidirektøren».