trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Det er viktig at vi har et våkent blikk på hvordan straffesakkjeden fungerer i alle ledd. En viktig del av dette er at lovpålagte frister for saksbehandlingstid blir overholdt. Det er det som er tema i denne saken. Den foreliggende undersøkelsen kartlegger måloppnåelsen i politiet, ved statsadvokatembetene, ved domstolene og i kriminalomsorgen. Saksordfører var inne på at siden forrige undersøkelse har det vært positive forbedringer i alle ledd, noe som er veldig bra. Det tyder på at tiltakene som er iverksatt, har virket. Fortsatt er det imidlertid brudd på noen generelle frister i noen saker. Soningskøen var på rundt 2 500 personer i 2005; i dag er soningskøen på under 500. Det vil si at vi nesten ikke har noen reell soningskø. Likevel ser vi av rapporten til Riksrevisjonen at mer enn halvparten av de dømte må vente mer enn to måneder på soning. Dette gir dårlige signaler både til den fornærmede, til pårørende, til den domfelte selv og til samfunnet generelt. Derfor fortsetter arbeidet med å kutte i soningskøen. Også fristoverskridelsene i voldssaker gir uheldige signaler og unødige belastninger for de berørte. Jeg vil understreke at en effektiv straffesakkjede er svært viktig både av hensyn til rettssikkerheten og for rettsoppfattelsen blant folk flest. Hurtig oppfølging i alle ledd har også en preventiv verdi, så vel individuelt som allment. Det er dessuten viktig at det skjer en rask saksbehandling hos politiet, slik at bevis sikres og saken kan komme videre i rettssystemet. Men det kan i en del tilfeller være gode grunner til at de fastsatte fristene ikke overholdes. Det er viktig at både etterforskningen og saksbehandlingen er forsvarlig, selv om dette kan bety at tidsfrister ikke kan holdes. Her er det åpnet for unntak fra lovbestemte frister. Det er også av betydning at det, spesielt for unge lovbrytere legges til rette for individuell oppfølging og tilpassede straffereaksjoner. Jeg mener det kan aksepteres at tidsfristene ikke overholdes når det er påkrevd for at saksbehandlingen skal være forsvarlig. Det trengs fremdeles å settes i verk tiltak for å redusere saksbehandlingstiden ytterligere, samtidig som hensynet til rettssikkerheten for den enkelte ivaretas. Det er nødvendig å ha saksbehandlingssystemer som gir informasjon om saksbehandlingstid og årsaker til brudd på tidsfristene, og å legge til rette for at sakene kan følges gjennom hele straffesakkjeden. Jeg vil imidlertid understreke at Regjeringen har gjort mye på dette området, og at måltallene virkelig er på rett vei i alle ledd, noe som også denne saken viser.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Regjeringen har lagt til rette for en DNA-reform i Norge, og det er vedtatt at DNA-analyser skal finansieres sentralt. Dette medfører at vi får frigjort driftsmidler til politidistriktene som vi kan bruke til annet politiarbeid. Å innføre DNA-reformen er noe av det viktigste vi gjør for å bedre mulighetene for en raskere oppklaring av kriminalitet, f.eks. vinningsforbrytelser og – kanskje enda viktigere – voldssaker og voldtektssaker. Ut fra budsjettforslaget til Venstre vil jeg spørre representanten Skjelstad om Venstre ikke ønsker å følge opp DNA-reformen, siden de omprioriterer 30 mill. kr fra DNA-reformen til stillinger i politiet.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Direktivet inneholder regler som er ment å modernisere selskapsretten, og det er en enstemmig komité som går inn for å innføre direktivet. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet og SV, vil likevel framheve at aksjeeiere i Norge allerede i stor grad har slike rettigheter som følger av direktivet, men at direktivet gir en noe mer detaljert regulering av rettighetene. Det at aksjeeiere etter direktivet kan delta på generalforsamlingen ved bruk av elektroniske medier, innebærer imidlertid en viktig endring. Denne endringen styrker aksjeeiernes mulighet til å delta og øve innflytelse på generalforsamlingen. Komiteens flertall viser til at det er reist spørsmål knyttet til om kravene som følger direktivet, også skal gjelde allmennaksjeselskaper som ikke er børsnotert. Da har vi vist til i vår merknad at dette er drøftet i høringsbrevet fra Justisdepartementet av 4. juli 2008 om gjennomføring av direktiv 2007/36/EF i allmennaksjeloven. Dette spørsmålet vil derfor bli behandlet i forbindelse med odelstingsproposisjonen som omhandler den saken.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Denne saken omhandler innstilling fra justiskomiteen om samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 58/2008 av 25. april 2008 om innlemming i EØS-avtalen av direktiv 2007/63/EF om kravet til en rapport fra en uavhengig ekspert ved fusjon eller fisjon av allmenne selskaper med begrenset ansvar. Det er en enstemmig komité som går inn for å innlemme dette direktivet. Gjennomføringen i norsk rett nødvendiggjør lovendring, jf. Grunnloven § 26 annet ledd. Komiteen ber om at Stortinget gir samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning. Direktivet innfører en ny nr. 4 i artikkel 10 i direktiv om fusjon av allmenne selskaper med begrenset ansvar, som gjør unntak fra kravet til at uavhengige eksperter skal gjennomgå fusjonsplanen og utarbeide en skriftlig rapport til aksjeeierne. Unntaket gjelder i tilfeller der alle aksjeeierne med stemmerett i selskapene som er involvert i fusjonen, er enige om dette. Kravet til at en uavhengig ekspert gjennomgår fusjonsplanen og utarbeider en skriftlig rapport til aksjeeierne er gjennomført i norsk rett. Det vil bli nødvendig å innføre et unntak fra kravene for tilfeller der alle aksjeeiere med stemmerett i de involverte selskapene er enige om dette. Justisdepartementet sendte i april 2007 direktivforslaget fra kommisjonen på høring, og fremmer en egen odelstingsproposisjon med de nødvendige lovendringer, jf. Ot.prp. nr. 78 for 2007–2008. Direktivet vil ikke få økonomiske eller administrative konsekvenser for det offentlige. Det vil imidlertid innebære mulighet for en viss forenkling for selskapene i en fusjonssitasjon. Komiteen tilrår godkjennelse av beslutningen i EØS-komiteen om innlemmelse i EØS-avtalen av europaparlaments- og rådsdirektiv 2007/63/EF av 13. november 2007. Komiteens utkast til innstilling ble 4. november 2008 oversendt utenrikskomiteen til uttalelse. Utenrikskomiteen opplyste i brev 12. november 2008 at komiteen ikke hadde merknader til utkastet.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
La meg starte med konklusjonen, nemlig å gi honnør til Justisdepartementet fordi man faktisk har tatt tak i en god del av de utfordringene som ble påpekt sist, og likeledes stor honnør til Riksrevisjonen som fortsatt holder departementet i ørene. Der har man altså den nødvendige dynamikken som må til for å komme framover. I så måte synes jeg det er helt korrekt å gi honnør begge veier. Samtidig er det også korrekt, det som ble sagt fra saksordførerens side – går jeg ut ifra i alle fall fra mitt ståsted – at de merknadene som Høyre og Fremskrittspartiet står sammen om i innstillingen, er en videreføring av og slett ikke står i noen form for kontrast til det komiteen for øvrig har ment. Så det er helt korrekt oppfattet. Grunnen til at man har valgt å legge inn de merknadene, er bl.a. to forhold. Det ene er at rask og god saksbehandling er ekstremt viktig av hensyn til en person som er en mulig gjerningsmann. Den siktede har altså helt klart behov for å få avklart så raskt som overhodet mulig om vedkommende har gjort noe straffbart. Det er selvfølgelig en stor belastning å gå rundt og ha mistanken mot seg. I så måte er det om å gjøre at man får gjort dette så raskt som overhodet mulig. Det samme vil også gjelde for den som er et mulig offer. For offeret er det kanskje minst like tøft, og i noen sammenhenger helt klart verre, fordi man går og venter på å få vite om man blir trodd, med den belastningen det medfører fram til det foreligger en eksakt kjennelse på det som har skjedd. Det mener i hvert fall jeg er to av de primære tingene vi må se på. Noe annet som jeg synes er viktig når det gjelder Riksrevisjonens rapport, er at den har påpekt at departementets tall og referanser i noen sammenhenger ikke har vært korrekte. Det regner jeg med at statsråden har registrert, og jeg regner med at han kommer til å følge det tett opp framover, for det synes jeg er uheldig – det er kanskje ikke et korrekt ord å bruke, men det er ikke bra når så skjer. Jeg forutsetter at dette følges opp, og at statsråden tar ad notam den påpekningen jeg her kommer med. Likeledes registrerer jeg også heldigvis at man fortsatt har et samarbeidspotensial. Ting kan bli bedre gjennom enda bedre samarbeid med de berørte etater. Det vil igjen både tjene en mulig gjerningsmann og også offeret. Samlet sett vil det tjene rettsstaten. Det er det som er det åpenbare og det primære i denne saken. Da vil min konklusjon til slutt være at rask saksbehandling er en nøkkel, men det skal aldri gå på bekostning av rettssikkerheten for noen av de berørte.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg har et enkelt spørsmål til representanten Bjørnflaten. For kort tid siden bestemte flertallet at man skulle forby kjøp av sex her i landet. Samtidig forbyr man ikke salg av sex. Og da blir mitt spørsmål ganske enkelt: Hvem er det man har tenkt at disse jentene skal selge sex til i framtiden?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Dette minner meg faktisk om et spørsmål jeg fikk i fjor, men jeg skal selvfølgelig svare på samme måte som jeg gjorde i fjor. Vi har selvfølgelig tro på at det går an å effektivisere også offentlige etater. Jeg synes spørsmålet er betimelig, ikke minst når jeg registrerer at også regjeringspartiene nå mener at vi skal effektivisere norsk politi ved å slå sammen operasjonssentraler bl.a. At de er bekymret over at vi går inn for en mulig effektivisering av tolletaten, skatteetaten osv., det må de gjerne være, men samtidig ønsker de selv å gå inn for det når det gjelder norsk politi. Hva som er mest bekymringsfullt, går jeg ut fra er avhengig av hvor man står politisk.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Dette tror jeg også jeg svarte på i fjor, men jeg skal selvfølgelig gjøre det igjen. Jeg oppfatter at spørsmålet representanten Chaudhry stiller, er direkte umoralsk, siden det kommer fra en person som tilhører et av partiene som utgjør flertallsregjeringen. Kan representanten Chaudhry i sitt innlegg senere i dag referere til én innskjerpelse i alkohollovgivningen som denne regjeringen har foreslått? Ikke et eneste forslag har dere kommet med. Så kommer man og retter pekefingeren mot oss! Vi har i hvert fall vært konsekvente i forhold til politikken vår, i motsetning til bl.a. SV. En annen ting: Jeg leste nylig at oljefondet har investert 10,5 milliarder kr i ulike foretak, som bl.a. framstiller alkohol. Det er mulig at det er mer moralsk korrekt enn å ha en politikk som har en substans, og hvor man er konsekvent, noe som jeg oppfattet at representanten Chaudhry til de grader ikke er.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
La meg ta det første først, som gjelder alkoholavgiften. Da utfordrer jeg faktisk representanten Samuelsen til å se litt bredere på dette. Det er helt korrekt at da man i Finland senket alkoholavgiften, fikk man utfordringer i forhold til økt vold. Hvis man så går til Danmark, som har et større alkoholforbruk enn vi har og større enn i Finland, har de der et vesentlig mindre voldsproblem enn vi har. Så jeg tror man skal være særdeles forsiktig med å trekke konklusjoner. Det beror kanskje på om det norske lynnet er mer likt det finske enn det danske, men det får andre svare på. Når det gjelder folkevandring, integrering og utfordringene i så måte, er det vel ingen overraskelse for representanten Samuelsen at Fremskrittspartiet vil søke å hjelpe folk nærmest mulig der de bor. Vi har aldri vært tilhengere av å ta folk hit først, delvis integrere dem, og så sende dem tilbake. Det tror vi er verre for alle berørte parter, og vi mener det er en dårligere og mer kostbar løsning enn å hjelpe folk lokalt.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Det er fristende å starte med å si: Halleluja – alle kriser er løst, representanten Chaudhry har talt! Men det skal ikke jeg ta opp – jeg skal tvert imot utfordre Chaudhry på noe helt annet. For kort tid siden deltok representanten Chaudhry og jeg i en debatt i Ila fengsel, og diskuterte forvaring. Det var i en setting hvor jeg oppfattet at representanten Chaudhry var svært kritisk til bruken av forvaring. I budsjettinnstillingen har Fremskrittspartiet og Høyre påpekt at det finnes en del utfordringer rundt det, ikke minst utfasing etter gjennomført soning, når man skal tilbake til samfunnet. Jeg kan ikke se at representanten Chaudhry på noe som helst slags vis i innstillingen har signalisert hvor han står i forhold til disse utfordringene. Og da blir mitt spørsmål: Er det sånn at representanten Chaudhry bruker sin rolle som politiker og framfører et budskap avhengig av hvor han er? Er han en rendyrket SV-er når det er kun SV som er til stede, eller tar han inn over seg at han også er en del av en flertallskoalisjon?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Det er bestandig interessant å høre på representanten Samuelsen – noe jeg har hatt gleden av å gjøre i mange år, og jeg har tenkt å fortsette med det, i hvert fall en stund til. Representanten var inne på et vesentlig område, nemlig at politikk handler om prioriteringer. Representanten kommer fra et område som sliter med politidekning, store avstander, og han var inne på lokalkunnskap og viktigheten av det. Da synes jeg det er overraskende at man ikke er enda mer offensiv i forhold til de utfordringene distriktet har. Det som kanskje overrasker meg aller mest i den sammenheng, er at den regionen representanten Alf Ivar Samuelsen kommer fra, har store avstander i forhold til varetektstransport, der man bruker store politimessige ressurser. Fremskrittspartiet har tatt inn over seg de utfordringene som ligger i det, og har skrevet en merknad hvor vi påpeker at Midtre Hålogaland har en spesielt stor utfordring, og at man her må se på økt sonings- og varetektskapasitet. Det har altså Regjeringen valgt å la være å gjøre. Er det en god og bevisst prioritering fra Regjeringens side?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg registrerer at det har vært en viss interesse for Fremskrittspartiets alkoholpolitikk. Jeg har tidligere i dag snakket om konsistensen i ting. Det er klart at vi har sagt ja til lavere alkoholavgifter, bl.a. fordi vi synes dagens avgiftsnivå er altfor høyt. Vi tar derfor konsekvensen av det. Det er en av grunnene til at vi styrker politiet. Men her er det en nyanse som de som har angrepet oss, ikke tar med seg. Vi er tilhengere av ordinært bruk av alkohol som et nytelsesmiddel. Vi er til de grader imot misbruk. Siden det virker som bruk er synonymt med at det automatisk skaper samfunnsmessige problemer, er det fristende å si at vi er tilhengere av lavere bilavgifter. Betyr det at vi automatisk åpner for at folk skal bryte fartsgrenser? Det er etter mitt skjønn en fantastisk logikk hos flertallet som er helt uten substans. Så oppfatter jeg at statsråden snakker om at han har innfridd løftene i Soria Moria-erklæringen. Da har man to muligheter: Enten har ambisjonsnivået til Regjeringen vært utrolig defensivt, eller så har man satt det så lavt for å sjekke hvor langt man nådde. For virkeligheten ute blant publikum og de som berøres i dag, er milevis fra det glansbildet statsråden beskriver. Les aviser! Se nyheter! Følg med! Jeg har nær sagt til gode å se en særlig positiv beskrivelse f.eks. av Politi-Norge. Man kan gjerne skryte av opptak av flere studenter. Skal de som trenger hjelp i dag, vente til 2011? Er det løsningen til den rød-grønne regjeringen? Det tar tre år å utdanne flere politifolk. I så fall lever man i en illusjon, med respekt å melde. Jeg mener at mye kunne ha vært gjort. Jeg ser at statsråden var på landsmøtet til PF og slo om seg med 52 mill. kr. Det er vel i underkant av 2 mill. kr pr. politidistrikt. Det er mye mulig at det kommer politikraft ut av det, men det er, med respekt å melde, ikke spesielt imponerende. Det er mulig statsråden blir imponert over seg selv i speilet, men det kan ikke være mange andre som blir spesielt imponert over det. Ellers skal jeg slutte meg til dem som sier at det i all hovedsak er stor grad av enighet i justisdebatten i Norge. Hvis vi tar 5–10 pst. på begge yttersidene, er det nyanser vi er uenige om. Det synes jeg er bra, for det er på en måte et kvalitetstegn. Hvis det ikke var uenighet, hadde debattene blitt desto kjedeligere. I så måte er jeg glad for at vi har politisk uenighet, for det er det som skaper dynamikken, det skaper politikken, og det er det som er grunnlaget for valg – og snart er det valg.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Lederen av forsvarskomiteens kommentar til Fremskrittspartiets forslag nr. 2 om at det var å «slå inn åpne dører», får stå for komitélederens egen regning. Intensjonen vår med å fokusere på bekymringer rundt «cyber crime» og «cyber attack» handler mer om at en god ting ikke kan sies for ofte. Den oppfatningen tror jeg statsråden deler, etter å ha hørt ham før i dag da han snakket om utdanning av flere politistudenter – mer enn en gang. Ambisjonen må jo være at man samlet sett står best mulig rustet til å håndtere de ulike utfordringene man får. I så måte er jeg glad for at flertallet har vist til at man regner med at Nasjonal sikkerhetsmyndighet skal få til oppdrag å jobbe videre med dette. Jeg går ut fra at NATO vil være en tung premissleverendør i samarbeidet. Mitt spørsmål til statsråden blir da: Finnes det andre nasjoner utenfor NATO som Norge kan ha et samarbeid med, for å forebygge og møte denne type vesentlige utfordringer?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg må først si at det var hyggelig at så mange kom for å høre på innlegget mitt. Jeg var heldig med den! Jeg skal starte med å takke statsråden for en positiv tilbakemelding på forslag nr. 2, og jeg ønsker selvfølgelig å gjøre det om til et oversendelsesforslag. Så er jeg glad for at komiteen har gjort en såpass god jobb, ikke minst at man har påpekt utfordringer med de nye redningshelikoptrene. Der deler jeg den veien og den retningen som Justisdepartementet har tatt. Jeg synes det er bra at man har sett bort fra enhetshelikoptertanken. Meg bekjent skulle de første av de 90 helikoptrene ha vært levert for fire år siden, og ingen har sett snurten av en rotor av dem ennå i hvert fall. Så til slutt: Representanten Bjørn Jacobsen tok opp en ting i forhold til koordinering innenfor Redningstjenesten. Det mener jeg er et vesentlig område, hvor man kan gjøre en enda bedre jobb. Der gjør Hovedredningssentralen både i sør og i nord en fantastisk jobb, ikke minst ved å reise rundt og utfordre de lokale redningssentralene. De utfordrer ulike deler av det offentlige tjenesteapparatet på hva slags oppgaver de har når kriser oppstår. Der har vi et potensial som ikke er utnyttet. I så måte skal jeg bare avslutningsvis gi forsvarskomiteen honnør for en vel utført jobb.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Jeg gir ikke tåpelige svar. Når det gjelder spørsmål om politibemanningen, er det helt riktig at jeg nærmest har gitt et standardsvar. Det ville jo være merkelig hvis jeg skulle begynne å forandre svaret på det samme spørsmålet, for det er altså det samme spørsmålet som nå blir stilt av Fremskrittspartiet og Høyre særlig, når det gjelder politibemanningen ute. Det viser på mange måter hvor trang justisdebatten har blitt – jeg holdt på å si bornert, for å bruke et aktuelt uttrykk. Jeg mener at det er viktig at vi kommer oss ut av denne spørsmålsstillingen, for den gir de samme svarene: Man styrker budsjettene, man bidrar til økte opptak på Politihøyskolen. Men hvis vi bare skal fokusere på dette ute i det offentlige rom, her i Stortinget og i den alminnelige politiske debatt, glipper det både når det gjelder forebygging, og, som jeg nevnte i mitt hovedinnlegg, når det gjelder å reagere bedre. Jeg ønsker meg ikke en justispolitikk som er så trang at vi bare har blikket på det. Vi må ha blikket på det hele. Det gagner også politiet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Vår plan ligger i budsjettet, og det har vært kjent lenge hva vi mener om dette. La meg bare ta Oslo som eksempel, hvor Høyre nå foreslår at man skal tilleggsbevilge 30 mill. kr, og katastrofen skal være avlyst. Hvis man ser hva det vil innebære for Oslo, er det min påstand at man ville tjene mer i Oslo på politikraft ved å få Høyre i Oslo bystyre til å stenge kranene kl. 02. Det ville innebære en reduksjon av kriminaliteten, men den tida politifolk er ute, ville antakelig være verdt mer enn de 30 mill. kr man klarer i forhold til sivile stillinger. Det ligger jo heller ikke noe i Høyres budsjettopplegg som skulle tilsi at man hadde grepet fatt i spørsmålet verken om påtalemyndighetens situasjon eller om politiets situasjon. Jeg mener at det budsjettet som nå ligger der for Oslos del – og også for landet for øvrig – har godt rom i seg til å videreutvikle politiet slik vi ønsker det, og nettopp nå også til å begynne å ta imot de økte ressurser som kommer.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Aller først må jeg si når det gjelder egenmeldinger, at – jeg holdt på å si – når ingen andre gjør det, får jeg gjøre det! Det gjør jeg ikke bare for å fortelle at det ligger mye i budsjettet som er bra. Dette har vi samlet et tverrpolitisk flertall om også – når det gjelder redningstjenesten, når det gjelder DNA, som det er mange som er med og støtter, osv. Det er jo en jobb som gjøres. Jeg har faktisk det på hjertet og mener det er avgjørende viktig nå også overfor befolkningen at man ikke svartmaler situasjonen, slik vi har sett i løpet av de siste månedene og ukene. Når det gjelder spørsmålet om hjemmesoning, er det slik at det i dag er adgang til å bruke fengslingssurrogater i stor stil som et alternativ til fengsling. Og jeg er på linje med justiskomiteens leder: Når man har adgang til å be et menneske om f.eks. å ta opphold hjemme eller innenfor et geografisk område, kan man også utvide ordningen i forhold til det. Det er jeg åpen for, men det er en vurdering som man får ta.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Vi kjører nå et veldig høyt opptak på Politihøgskolen – det blir altså 552 studenter til neste år, og det er 432 som er blitt tatt opp i år. Jeg minner om at under den forrige regjering var det 240 på det laveste, så det er over 600 flere politifolk som utdannes i denne fireårsperioden. Det er en viktig historisk opplysning, for det sier noe om bakgrunnen for hvorfor det er så få politifolk som blir uteksaminert i dag. Vi har sprengt taket på Politihøgskolen, som ikke kan ta mer enn 432. Det er derfor vi nå ønsker å bruke Kongsvinger, øvelsessenteret på Sæter gård, slik at man skal kunne klare et så stort opptak som vi gjør til neste år. Så har vi et arbeid på gang i departementet for å se på hvordan vi utvikler framtidens politihøgskoleordning. Jeg er kjent med at replikanten er opptatt av Værnes. Jeg har sjøl vært på Værnes og fått framlagt planene der. Vi har så langt sagt at det ikke vil være aktuelt for oss å vurdere noen utflytting av Politihøgskolen i Oslo, men vi er avhengig av å få flere bein å stå på, og der har vi ennå ikke konkludert.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Vi mener det nå er helt avgjørende at vi får inn flere sivile i politiet. Jeg er helt enig med replikanten i at hvis det bare hadde vært de 10 mill. kr som nå ligger som et tillegg i budsjettet, man kunne bruke til det, hadde det vært det som jeg ikke tør si, men som replikanten var inne på. Det hadde vært for lite. Jeg må egentlig si at av den store delen av budsjettet til politiet, som er på flere milliarder kroner, brukes det betydelige beløp på sivile – bl.a. på politiarresten, på transport, men også på andre oppgaver. Det ønsker vi å videreutvikle, men vi har satt en klar grense – vi ønsker ikke å få private inn i politiet i den forstand at man har privat virksomhet. Man skal ansette folk i politiet som skal håndtere dette. Jeg tror også det vil være en utfordring framover og en mulighet for oss å bruke det i større grad, inntil de store opptakene kommer ut fra Politihøgskolen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
La det være sagt med én gang at jeg har stor sans for helsepolitisk utvalg i Høyre, som har fokusert veldig tydelig på norsk kriminalitetsbekjempelse. Jeg håper det får gjennomslag. Det ville være veldig viktig. Hvis man ser på alkohol opp mot narkotikaens rolle i forhold til kriminalitet, er det ikke narkotika som er det store og dominerende, slik representanten André Oktay Dahl nå gav uttrykk for. 60–70 pst. av den voldskriminaliteten som skjer, skjer i alkoholrus. Så vi må tørre å ta et oppgjør med det rusmiddelet som mange av oss også pleier lovlig omgang med, og forstå at det bidrar til mye av kriminaliteten. En av grunnene til at vi har forholdsvis lite kriminalitet i Norge, er at vi har hatt en aktiv avgiftspolitikk og har et vinmonopol, og vi har også andre regler som virker godt. Jeg vil også ta sterk avstand fra det som representanten Ørsal Johansen tok opp, og heller be ham lese innstillingen fra Høyres helsepolitiske utvalg, som har mye godt i seg. Når det gjelder spørsmålet om varetekt i Midtre Hålogaland, som er tatt opp spesielt, er det også en sak som jeg har bedt departementet se på. Vi trenger varetektsplasser der. Vi har nok soningsplasser i nord, men vi trenger spesielt varetektsplasser der. Og det er derfor jeg håper at vi skal kunne sørge for det i framtida. Så ble det sagt at omorganisering på færre steder gir lavere responstid. Jeg har bare lyst til å kommentere det. I Follo, hvor man har dette prøveprosjektet, prøver man nå å omorganisere for å få færre steder. Det gir bedre responstid, fordi man får en Follo-patrulje til, slik at man faktisk har folk som er på jobb, og biler som er ute for å rykke ut, istedenfor å ha mange lukkede kontorer. Så vi må være nyanserte med hensyn til hvordan vi måler politiets effekt, særlig opp mot responstid. Jeg ville nok foretrekke en modell som gir rimelig tilgang til et lensmannskontor, samtidig som vi har lav responstid. I Follo vet vi jo at avstandene ikke er så lange, slik at den modellen som avtegner seg i Follo, må jo være interessant også for et parti som Høyre, som er opptatt av at man får mest mulig ut av kronene. Så til spørsmålet om arbeidstidsbestemmelse for påtalejurister. Det er riktig som det ble sagt fra representanten Aspaker, at man hadde restforhandling igjen, slik at man er ikke i havn når det gjelder det spørsmålet. Det ville jo være rart om jeg nå her fra Stortingets talerstol sa at så mye vil den reformen koste når den ikke er ferdig implementert. Men jeg vil love Stortinget og også representanten Aspaker at med én gang vi har oversikt over eventuelle tilleggskostnader – for det stiller seg noe annerledes enn det gjør for vanlige politifolk, det er nok noe enklere faktisk, og kanskje også noe rimeligere – og dette faktisk er i havn, skal jeg ikke nøle med å orientere Stortinget i egnet form.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
I den globale verden vi lever i, hvor informasjon, særlig via Internett og annen teknologi, flyter friere og friere, er det åpenbart at vi har mye å hente, også fra land utenfor NATO. Samtidig ser vi at norsk justissektor og norsk sivilsektor generelt bare blir mer og mer avhengig av informasjonsflyten, ikke bare i Norge, men også overfor andre land. Når det gjelder f.eks. etterforskning av svært alvorlig kriminelle handlinger, ser vi at det nå bygges opp systemer, og hvis de skulle falle ut, ville det få betydelige konsekvenser for oss. Det er derfor jeg mener at Fremskrittspartiets forslag har mye godt i seg. Men samtidig henviser jeg til det vi skriver på meldingens side 42, der vi faktisk tydeliggjør at dette er et arbeid vi tar på alvor. Her tror jeg ikke det er nødvendig å konstruere særlig politisk uenighet.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Det norske sexmarkedet har endret seg betydelig i løpet av de siste årene, og vi ser et stadig større innslag av utenlandske prostituerte i gatebildet. Det er den viktigste grunnen til at vi nå mente at det var viktig å innføre et forbud mot kjøp av sex. Det er grunn til å tro at mange av disse jentene er ofre for tvangsprostitusjon, ofre for menneskehandel. Erfaringen viser oss at det er veldig vanskelig å foreta noen grensedragning når det gjelder dette, derfor mente vi at det var viktig å innføre forbud nå. Det er mange som har spurt hvorfor vi da ikke også kriminaliserer det å selge sex. Grunnen til det er nettopp det jeg pekte på, at mange av disse allerede er ofre, de er ofre for tvangsprostitusjon, de er ofre for menneskehandel, de er ofre for fattigdom, de er ofre for rus, og derfor mener vi at det ikke er riktig å pålegge disse en enda større byrde.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Da arbeidstidsbestemmelsene ble innført, hadde det også bakgrunn i at bl.a. Politiets Fellesforbund var av de som ivret mest for å få arbeidstidsbestemmelsene på plass, fordi man mente at det var behov for at politiet fikk en mer regulert arbeidstid. Jeg ser også at arbeidstidsbestemmelsene har gitt gode resultater mange steder hvor man før hadde reservevakt, og hvor man nå har en aktiv heldøgns tjeneste. Jeg er ikke enig med representanten når hun sier at vi ikke har tatt høyde for dette. Som jeg var inne på i mitt innlegg, har vi nå på tampen av året styrket driftsbudsjettet, og vi styrker driftsbudsjettet til politiet ytterligere, noe som betyr at det er mulig å ansette 300 flere. Jeg viser til at politĳuristenes fagforening, PEL, også har gått langt i å støtte den sittende regjeringen når det gjelder vår virkelighetsbeskrivelse, og støtter den sittende regjeringen i det arbeidet den gjør for å styrke politiet. Jeg er veldig glad for at det nå er en dialog mellom ministeren og organisasjonene om bl.a. arbeidstidsbestemmelsene.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Som representanten Syversen var inne på, er det jo foreløpig en prøveordning. Og selv om de første resultatene så langt er positive, er det også viktig at vi evaluerer ordningen før vi kommer tilbake til hvordan den eventuelt skal utvides og hvordan den skal benyttes. Men jeg forutsetter jo at dersom resultatene blir så positive som de har vært fram til nå, at vi også vil vurdere det i forhold til varetektsfengsling. Så vil jeg også si at vi til våren skal ha en debatt om kriminalomsorgsmeldingen, hvor nettopp alternativ til soning blir viktig, og hvor dette er et av de viktige virkemidlene for å hindre tilbakefall og medvirke til en god tilbakeføring til samfunnet for den tiltalte og den domfelte.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Jeg er glad for at Fremskrittspartiet i komitémerknadene både understreker betydningen av å bekjempe økonomisk kriminalitet og ikke minst erkjenner hvor viktig skatteetatens rolle i dette arbeidet er. Jeg viser til en felles komitémerknad, der det heter: «Komiteen viser videre til at etater som skattetaten, tolletaten og Kredittilsynet gjør et svært viktig arbeid i forhold til å avdekke kriminalitet. Komiteen er tilfreds med at skattetatens arbeid mot økonomisk kriminalitet har blitt styrket de siste årene. Komiteen vil understreke betydningen av at disse etatene fortsatt får tilstrekkelige ressurser, slik at dette viktige arbeidet kan fortsette.» Da finner jeg det underlig at Fremskrittspartiet i finanskomiteen derimot gjør det motsatte av det Fremskrittspartiet i justiskomiteen ønsker, nemlig å kutte i toll- og skatteetaten og Kredittilsynet. Så mitt spørsmål til representanten er derfor: Hvem skal vi tro på, representanten Ellingsen som vil bekjempe økonomisk kriminalitet, eller representanten Leirstein i finanskomiteen, som vil kutte i disse etatene?
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Innledningsvis vil også jeg si at jeg synes det er veldig positivt at det er såpass stor enighet om de lange linjene i justispolitikken som det som har kommet fram her, og jeg ser fram til at vi skal ha diskusjoner om viktige prinsipielle saker til våren, som kriminalomsorgsmeldingen og straffeloven. Det er noen innlegg jeg må kommentere. Først til Høyres Elisabeth Aspaker og André Oktay Dahl. De beskriver utsagnene fra politiorganisasjoner som at det er en katastrofe i politiet. Samtidig registrerer jeg at lederen av PEL, Curt A. Lier, nylig har sagt at det var verre før. Og det er helt riktig. Vi har ikke bare videreført politibudsjettet som den forrige regjeringen gjennomførte, vi har også styrket det. Høyre foreslo til og med et kutt, som vi snudde da vi tok over. Vi har altså mer enn fordoblet antall studenter på Politihøgskolen, vi har innført DNA-reformen, vi har gjort en rekke grep for å styrke politiets situasjon. Jeg har lyst til å utfordre Høyre på hvilke reaksjoner de opplevde på sin politisatsing på Politiets Fellesforbunds årsmøte nå nettopp. Opplevde Høyre at de hadde troverdighet i sin politisatsing i forhold til den politikken de selv var med på å føre da de satt i regjering? Så vil jeg kommentere Jan Arild Ellingsens innlegg i forhold til effektivisering. Han hevdet at vi ønsker å effektivisere, og at det ikke er noen forskjell på vårt ønske om effektivisering av politietaten og Fremskrittspartiets ønske om å effektivisere skatteetaten. Men det er en ganske formidabel forskjell. Vi har i løpet av de årene vi har styrt, økt bevilgningene til politiet med over 800 mill. kr, mens Fremskrittspartiet derimot ønsker å kutte i skatteetaten med over 200 mill. kr bare for inneværende år. Det er to vidt forskjellige utgangspunkt med hensyn til effektivisering. Det vil ha dramatiske konsekvenser ikke bare for bekjempelsen av økonomisk kriminalitet, men også for muligheten til å foreta narkotikabeslag på grensen. Det vil sette oss langt tilbake. Når det gjelder Solveig Hornes innlegg, vil jeg påpeke at det løftet vi har tatt på kriminalomsorgen, fører nå til at belegget i fengslene går ned. Det fører til en mye bedre hverdag både for de innsatte og de ansatte i fengslene. Så skulle jeg gjerne likt å bruke litt tid på Ørsal Johansens pinlige bortforklaringer av Fremskrittspartiets alkoholpolitikk. Jeg må se om jeg kan komme tilbake til det etterpå. Til slutt vil jeg bare rette en henstilling til justisministeren, og det gjelder varetektskapasiteten i Midtre Hålogaland. Jeg håper at justisministeren kan vurdere det i løpet av den tiden som er igjen av denne perioden.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Jeg opplever at opposisjonen prøver å skape et bilde av at det er først nå vi har tatt fatt i bemanningsutfordringene i politiet. Det er helt feil. Hvis ikke representanten Ellingsen har fått med seg at det f.eks. har vært en opptrapping av antall politistudenter over år, som fører til at det til neste år vil komme ut over 100 flere politistudenter, synes jeg det er trist. Til representanten Horne: Det kan jo være at virkelighetsbildet til Horne ikke stemmer overens med virkeligheten. Jeg har også lyst til å kommentere representanten Hornes uttalelser om DNA-satsingen. Jeg ble veldig overrasket da jeg hørte den, for så vidt jeg kan erindre, var det en enstemmig komité som pekte på behovet for å bygge opp et miljø i Tromsø. En av grunnene til det var at vi også ønsket å bygge opp et tilbud der man kunne ha et utdanningsløp parallelt med at en bygde opp analysekapasiteten. Jeg lurer på om dette er helt nye signaler fra Fremskrittspartiet når det gjelder DNA-satsingen, som vi tidligere har vært enige om.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Representanten Bjørnflaten var innom politiet flere ganger i sitt innlegg. Men jeg har lyst til å utfordre henne på følgende: Sommeren 2007 forsvant det 120 årsverk fra politiet som følge av nye arbeidstidsbestemmelser, uten at det ble tatt noen grep eller at det foreligger noen strategi for å kompensere for disse. Fra nyttår 2009 kommer det nye arbeidstidsbestemmelser for politĳuristene, og det er antydet at mange titalls årsverk kommer til å forsvinne som følge av det. På hvilken måte tar 2009-budsjettet høyde for denne tappingen av påtalekapasitet i politiet?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Dette er et interessant spørsmål. Jeg vet ikke hvem som skal ha monopol på sannheten, for jeg tror sannheten vel er mer nyansert enn den regjeringspartiene bekjenner. Jeg hører at man skyver foran seg de som passer inn i det bildet av virkeligheten i Politi-Norge som er skapt av regjeringspartiene. Politimesteren i Bergen sier at han får et driftsbudsjett i 2009 som gjør at han ikke kan ansette i alle stillinger. Når politiet rundt omkring sier at de ikke får vaktlistene til å gå opp, at de ikke greier å yte den service til publikum som de ønsker, tar Høyre dette på alvor. Vi ser en polititjeneste som er i ferd med å rakne. Vi ønsker større politibudsjetter, og vi har over år vist at vi ønsker å følge opp politiet. Høyre har vært klinkende klare på at det ikke er fredsplikten vi utfordrer, men vi utfordrer regjeringspartiene i denne sal til å gi politiet de driftsbudsjettene de trenger for å kunne oppfylle nærpolitirollen og også ta hånd om den organiserte alvorlige kriminaliteten.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Det var egentlig bra at jeg fikk denne utfordringen, for det gir meg en mulighet til å si at det ikke finnes belegg for at Høyre-kommuner kutter når det gjelder forebygging. Jeg har bred dialog med Høyres kommunepolitikere, og jeg vet at de satser på forebygging. Jeg vet at de er opptatt av SLT, jeg vet at de er opptatt av politiråd. Jeg vet at Høyres budsjettopplegg er et budsjett for trygghet for hus, hjem og jobb, og det er også et budsjett som bygger opp under at kommunesektoren i Norge skal kunne utføre sin del av jobben. Så har jeg lyst til å si at man i regjeringspartiene kanskje burde merke seg at det faktisk nå i en god del Høyre-styrte kommuner settes i verk tiltak når det gjelder skjenketider osv. nettopp for å se om dette kan bidra til å dempe gemyttene, og som et innspill til å drive bedre forebyggende arbeid.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Vi bygger vårt budsjettforslag på de diskusjonene som har vært her i Stortinget om hva man forventer når det gjelder asylsøkere og tilstrømning til Norge til neste år. Jeg mener at vi har et godt og solid opplegg for bistand til de områdene som representanten Samuelsen var inne på. Det må overhodet ikke konstrueres en konflikt mellom det å satse på politiet og trygghet for hus, hjem og jobb i Norge og det faktum at vi både skal integrere, bosette og påta oss forpliktelser overfor mennesker i nød i andre land. Jeg synes det blir en ganske søkt oppkonstruering av en konflikt.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Hvis statsråden hadde lyttet, hadde han hørt at det ikke var jeg som karakteriserte budsjettet som katastrofalt. Det var det politiorganisasjonene som gjorde på høring i justiskomiteen, både Politiembetsmennenes landsforening og Politiets Fellesforbund. Det er snart nyttår, og da kommer ny ATB for politĳurister, og det er anslått at flere titalls årsverk kommer til å forsvinne fra påtaleleddet. Da har jeg to spørsmål til statsråden. For det første: Mener ikke statsråden at dette er informasjon som Stortinget bør ha? Og: Hva er grunnen til at denne saken verken er nevnt i budsjettet eller i nysalderingen? Men enda viktigere er det kanskje å spørre statsråden om han nå har en plan for hvordan han vil erstatte de titalls årsverkene som forsvinner ut, samtidig som vi har en DNA-reform og vi har forventninger om at det skal komme flere saker, og det vil være behov for minst den kapasiteten vi har på påtalesiden i politiet, framover?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-12-03:
Jeg tror vi har truffet en øm tå i dag hos de rød-grønne partiene. Når man bruker mange innlegg her nå for å kritisere at Høyre er for opptatt av politiets situasjon, tar jeg det med den største ro. Det skulle bare mangle at ikke Stortinget skulle være opptatt av hvordan situasjonen er i politiet, av de problemer folk opplever at man har, og at vi ikke skulle være opptatt av at vi skal ha en polititjeneste i hele landet som faktisk oppfyller de forutsetninger og forventninger vi har nedfelt gjennom politirollemeldingen og gjennom politireformen, og som det faktisk er tverrpolitisk enighet om i denne salen. Så spurte representanten Anne Marit Bjørnflaten om hvordan Høyre ble møtt på Politiets Fellesforbunds landsmøte. Jeg vil si vi ble møtt veldig positivt. Det er klart at det skal vel noe til før politiet vil si at det blir nok penger, men jeg opplever at de grepene som Høyre hadde tatt i sitt alternative budsjett, faktisk blir hilst velkommen. Flere sivile stillinger og en sentral seniorpolitikk var faktisk blant de ting som ble framhevet, som det ble vist til. Vi er faktisk også helt enig med Politiets Fellesforbund på et annet viktig punkt, og det er at vi trenger en større og grundigere politistudie for å få et beslutningsgrunnlag som er sikrere og bedre enn det Bemanningsutvalget så langt har kunnet gi oss. Jeg må igjen be statsråden kommentere disse nye arbeidstidsbestemmelsene. Det er ikke mulig at han kan forlate Stortinget i dag når vi skal vedta justisbudsjettet, uten at Stortinget blir informert om hva som er resultatet av de forhandlingene som er avsluttet, og eventuelt om han kan si noe mer om de restforhandlingene som jeg forstår gjenstår når det gjelder bl.a. Oslo. Jeg er overbevist om at det går an å effektivisere innenfor politiet, og jeg tror særlig det er mye å hente på bedre teknologisk utstyr. Høyre vil advare mot at politiet fysisk skal lokaliseres til stadig færre steder, med kun ett resultat, og det er at responstiden øker. Når man snakker med folk ute, sies det at ja, vi omorganiserer av nød, men ikke av lyst. Man lokaliserer ikke politiet til færre steder fordi man synes det er gunstig, man gjør det altså fordi budsjettene er så trange. Så må jeg til slutt få lov til å oppklare en misforståelse når det gjelder politirådene. Jeg har aldri fnyst av politirådene. Jeg synes politirådene er viktige. Det jeg advarte mot, er at politirådene skal bli en sovepute, at bare vi møtes i politirådene, kan vi senke skuldrene og ikke være så opptatt av om politiet greier å drive sitt forebyggende arbeid. Det må være et supplement. Den koordineringen som skjer i politirådet når det gjelder forebygging på mange plan i lokalsamfunnet, er viktig, men det er svært viktig at politiet er i stand til å fylle sin forebyggende rolle også etter at politirådene er kommet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Komiteens leder var innom prøveordningen med elektronisk soning, og lovpriste den ut fra de få resultatene man allerede ser. Så jeg ville i grunnen spørre: Kan man i en videreutvikling av dette forvente at det som ble presentert i det foreløpige høringsutkastet til dette, nemlig at også elektronisk soning kunne bli benyttet i varetektsfengslingssaker, er noe regjeringspartiene nå ønsker å se nærmere på?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Jeg merket meg at representanten Chaudhry hadde noen råd til Oslo-politiet, bl.a. at man på politifaglig bakgrunn ikke burde advare mennesker mot å oppholde seg på visse steder i Oslo sentrum på visse tider av døgnet. Nå er det vel en grunn til at disse stedene er så pass utrygge at politiet finner det nødvendig å advare folk mot å være der på visse tidspunkt av døgnet, f.eks. at man ikke har ressurser til å ha patruljerende politi i de aktuelle områder. Så jeg vil gjerne få bekreftet at det faktisk er slik at representanten Chaudhry advarer politiet mot å gi de råd på politifaglig bakgrunn som politiet selv mener er nødvendige for å hindre kriminalitet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Det kunne jo være veldig interessant å ta en lengre debatt om straffens begrunnelse og hva man skal tenke seg videre framover i den retning. Jeg tror vel mye av det representanten Heggø sa, samsvarer med mitt syn. Straffen skal selvfølgelig være en reaksjon. Så skal den også ha en rehabiliterende side ved seg. Det får vi betydelig tid til å diskutere i forbindelse med den meldingen som Regjeringen har lagt fram. Når det gjelder muligheten for samarbeid med andre partier – jeg regner med at det var Høyre og Fremskrittspartiet det ble henvist til – vil jeg si at da vi hadde forrige behandling av den kriminalomsorgsmeldingen som fortsatt er styrende, lot det seg absolutt gjøre å finne gode forslag og felles politikk også med Høyre og Fremskrittspartiet på det området, så jeg er ikke så veldig bekymret for det. Visse uenigheter kan det være, men de er også eventuelt til å overvinne.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Når det gjelder ubehag ved å være uenige i asylpolitikken, må jeg vel nesten si at da kan jeg sikkert få betydelig rådgivning fra representanten Akhtar Chaudhry, som altså representerer et parti som har tatt dissens på asylpolitikkens område for kun kort tid siden. Så det ubehaget som eventuelt måtte føles ved det, kan jeg sikkert stifte nærmere bekjentskap med da. Det er i hvert fall ganske oppsiktsvekkende at den rød-grønne regjeringen makter å få fram dissenser på det området. Hvis og om det blir samarbeid med Høyre i en gitt situasjon, er jeg helt sikker på at vi skal finne fram til omforente løsninger, uten dissenser.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Det var en skikkelig egenvurdering som statsråden begynte sitt innlegg med. I gamle dager fikk vi med oss skussmål hjem fra skolen, og her var det i hvert fall avkrysset for alle gode ting – det er helt sikkert. Det var nesten så jeg begynte å lure på om rettsstaten Norge oppstod ca. oktober 2005. Men det kan vel hende det har skjedd noe positivt før også, under andre regjeringer. Jeg har imidlertid lyst til å komme tilbake til et spørsmål jeg tok opp med justiskomiteens leder, nemlig spørsmålet knyttet til såkalt elektronisk hjemmesoning, hvor komiteens leder faktisk åpnet for – i tråd med et første høringsutkast – at også innenfor området varetektsfengsling kan denne formen for soning vurderes benyttet. Er det også et prinsipielt ståsted fra justisministerens side?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Det er ingen skjult politikk at Fremskrittspartiet vil ha en liberal alkoholpolitikk. Skjenking og salg av alkoholholdige varer skal være lov nær sagt 24 timer i døgnet. En byråd i Oslo fra Fremskrittspartiet har sagt at skjenkebevilling skal være lett å få. Han har også sagt at den skal være lett å miste. Den siste delen betviler vi, men uansett, den skal være lett å få. Så ser vi at politiet sier: «Ting tyder på at nordmenn og stor tilgjengelighet på alkohol er en dårlig kombinasjon. I forhold til skjenketider bør man snarere gå bakover i tid enn fremover i tid.» Da viser man til en skjenkeplan i Oslo, som bl.a. Fremskrittspartiet la fram. Den ble slaktet av Oslo-politiet bl.a. ut fra det de selv sier. Da er mitt spørsmål til Fremskrittspartiet: Hvordan går det an å kombinere det å styrke politiet og samtidig kutte 670 mill. kr i alkoholavgiftene og å ha en liberal politikk?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Det var veldig interessant at representanten Aspaker hoppet pent og elegant over den revyen som representanten Ellingsen framførte her angående de fire årene Høyre hadde makt. Det andre bildet, den andre komponenten, som Høyre hopper veldig pent over, er forebygging. Denne regjeringen har bevilget 28 milliarder kr i frie midler til kommunene. Likevel er det slik at de forebyggende, ikke lovpålagte tilbudene kuttes i Høyre-styrte kommuner. På den andre siden ønsker Høyre mer penger til politiet for å bekjempe kriminalitet som nettopp er et resultat av fravær av forebyggende tiltak. Ser representanten Aspaker en sammenheng her?