trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Noe av det jeg synes det er vanskelig å godta, er at representanter for regjeringspartiene fraskriver seg ansvaret for konsekvensene av de kuttene som nå må foretas. Jeg sitter med papirer fra Sykehuset Innlandet i mitt fylke, der psykisk helse kuttes, det er færre sengeplasser, og gjennomsnittlig liggetid for frivillig innlagte pasienter reduseres, noe som fører til økt andel reinnleggelser. Det er økonomien som tvinger det fram. Det er fullt i barne- og ungdomspsykiatrien. De har en kapasitetsutnyttelse på døgnplasser på 99,7 pst. Det sier seg sjøl at da er det ikke plass til noen ting. SV har fremmet forslag om 1 mrd. kr mer til sykehusene, og også 200 mill. kr til en opptrappingsplan for lavterskeltilbud i psykiatrien i kommunene. Hva er grunnen til at representanten for Høyre mener at det er viktigere med skatteletter enn med slike satsinger?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Jeg og SV håper også at representanten Bollestad har rett i det. Men jeg har gått igjennom tall fra alle sykehusene, som viser at det er kutt i pasientbehandlingen som kommer til å komme nå – både ved det kuttet som regjeringen la inn, og ved det ekstrakuttet som ble gjort i forliket. Jeg tror Kristelig Folkeparti på engasjementet når det gjelder både rus, barn og psykiatri. Men det er klart at når det kuttes i den spesialiserte behandlingen av dette, vil presset også lokalt komme opp. SV har i sitt opplegg store satsinger på dette lokalt, både på rus, på psykiatri og på det å ivareta utsatte barn med øremerkede midler. Spørsmålet er da om representanten mener at den prioriteringen som ble gjort i forliket, med kutt på sykehusøkonomi, ikke kommer til å ramme noen av disse sårbare pasientene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
De store utfordringene på helseområdet dreier seg om sosiale forskjeller. Det er entydig at det er forskjeller. Hvis en er vanskeligstilt, har en veldig mye større sjanse for å ha dårlig helse enn hvis en har mye. Det er kjent, og det er forskningsbasert. Derfor er det rart å høre på representanter for Venstre som snakker veldig klokt om forebygging og alle de tingene som vi burde gjøre for å sikre at alle sammen, særlig fra barndommen av, får muligheter til å utjamne de ulempene man har, f.eks. hvis man kommer fra en vanskeligstilt familie, gjennom bedre tilbud på helsestasjonen, gjennom skolen, osv. Hva er da grunnen til at Venstre velger å samarbeide med regjeringen og gi så store skattekutt – 20 mrd. kr – til de aller rikeste framfor å bruke mer penger på forebygging, slik SV gjør?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Med disse replikkene lurer jeg på om representanten egentlig har lest SVs alternative budsjett. Det kan hun umulig ha gjort. Der vil hun se at det er en stor satsing i skolen, som er veldig viktig. Vi satser på flere ansatte i barnehagene, som er et veldig viktig forebyggende arbeid. Vi satser 250 mill. kr mer enn det regjeringen har gjort, på å øremerke penger til skolehelsetjenesten. Vi satser på skolemåltid, som er svært viktig. Og ikke minst – blant det viktige vi gjør – ønsker vi å redusere de økonomiske forskjellene, der vi vet at de aller mest vanskeligstilte familiene sliter mest. Altså: Helseforskjellene er store ut fra at man har ulike økonomiske forhold. Derfor må vi hjelpe de vanskeligstilte. Det er også den beste forebyggende helsesatsingen vi kan ha.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Det er feil etter feil i representantens innlegg. For det første bruker SV sju milliarder færre oljekroner enn det representanten, regjeringen og flertallet gjør. Ja, vi prioriterer å redusere de økonomiske forskjellene i Norge, for det vet vi også er svært godt folkehelsearbeid. Men til forskjell fra regjeringen og Fremskrittspartiet har vi alle våre skatteletter til mennesker som tjener under 600 000 kr. I vårt opplegg vil alle som tjener under 600 000 kr totalt sett, få mye større skatteletter, mens regjeringens opplegg gir skatteletter til dem som har svært mye fra før og derved også vil være dem som er i best helseposisjon. Dette handler bare om hvordan man vil bruke pengene. Vi mener altså at å satse på eldreomsorg, gode barnehager, gode skoler og godt helsearbeid er mye viktigere enn at de aller rikeste skal bli enda rikere.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Jeg tror det kan være begge deler. At det har blitt en endring i synet på hvor fort pasienter skal skrives ut, også etter en fødsel, er helt på det rene. Da er det veldig avhengig av at jordmortjenesten i kommunene er god. Det er den nok ikke over hele landet ennå. Vi har jo hatt interpellasjonsdebatter her i Stortinget som viser at denne utviklingen har gått for fort, og at det nå utskrives for mange for tidlig. Jeg har gått igjennom papirene til helseforetakene som sier hvordan situasjonen er nå, og nå begrunner flere av dem behovet for å utskrive pasienter og fødende tidligere, med de økonomiske innstrammingene som foreligger, og det er det som er bekymringsfullt. Når det ikke er faglige vurderinger som ligger til grunn verken for det sykehuset gjør, eller for at man er sikker på at det er et tilbud i kommunene som kan ta imot disse kvinnene, mener jeg at dette er kritikkverdig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Det har alltid vært diskusjon om sykehusene har nok penger, men nå opplever de altså det som kalles effektiviseringskutt. Jeg har hørt flere her i salen nå i dag som har fromme ønsker om at dette skal tas administrativt og ikke på pasientene, mens dokumentene fra sykehusene viser klart at dette går på kutt på pasientbehandlingen. Når f.eks. Helgelandssykehuset i sine dokumenter setter et trygt fødetilbud i anførselstegn, er det et varsel. I Sykehuset Innlandet er det altså en overlege som nå har gått på dagen fordi man mener tilbudene ikke er forsvarlige. Slike varslingssaker har det også vært før i helsevesenet, der ansatte blir pålagt å si at noe er forsvarlig, som ikke er forsvarlig. Kan statsråden nå forsikre oss om at alle slike varsler blir tatt på alvor og ikke blir kategorisert bare som en kamp for egne saker, men som en varslingssak?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Først til debatten om pengene: Ingen regjering har hatt så mye penger som denne regjeringen, så det skulle bare mangle om man ikke har brukt mer på sykehus. SV har valgt å bruke pengene annerledes. Vi har f.eks. prioritert 6 mrd. kr mer til kommunesektoren og 1 mrd. kr mer til sykehusene, og vi har også prioritert vanskeligstilte, både unge og uføre, slik at de får bedre økonomi. Da vet vi også at det i tillegg er et godt folkehelsetiltak. Så den debatten blir veldig rar, og det høres ut som om flere her er mer opptatt av SV enn av å høre på pasientene og dem som jobber i helsevesenet, som nå gir veldig mange varskosignaler. SV har fremmet to forslag her i dag. Det ene handler om basseng og rehabilitering. Nå er det mange bassenger som er lagt ned over flere år. Det siste som kommer nå – det har jo vært en stor debatt om Diakonhjemmets basseng – er bassenget knyttet til Sykehus Innlandet på avdelingen på Ottestad for bl.a. poliopasienter. Den skal nå flyttes til et sted der det ikke er basseng. Det er snart ingen igjen. Jeg skjønner at helseministeren mener at dette ikke er et ansvar for spesialisthelsetjenesten, men jeg mener at Stortinget først må klargjøre hvilken del av terapibassengbehandling som er en del av den spesialiserte helsetjenesten vår, og man må sikre at slike tilbud er på plass før man legger dem ned. Det andre forslaget vårt handler om at regjeringen har foreslått å overføre de ansatte ved rettsmedisinsk avdeling på Folkehelseinstituttet til Oslo universitetssykehus, uten å ha rådført seg med fagmiljøene. Selv mener de i hvert fall – for de har ikke fått noen anvisninger på hvorfor dette skal skje – at dette handler om å pynte på tallene om hvem som er ansatt i sykehusene, og hvem som er ansatt i byråkratiet. På papiret ser det ut som det blir mer helsepersonell og færre byråkrater ved å gjøre denne endringen, men det oppfattes ikke slik av dem som er der. Hvis regjeringen mener at dette er et godt forslag, kan de komme tilbake til Stortinget med det og vise hvordan de mener at dette skal styrke den rent faglige siden av det rettsmedisinske miljøet. Slik det er gjort nå, er det overhodet ikke klart, og derfor mener vi at man bør stoppe dette – som i tillegg koster mye penger uten at det er godtgjort noe sted at dette skal bidra til noen økt faglighet. Så jeg oppfordrer partiene til å støtte disse forslagene. Når det gjelder bassengforslaget, har det sammenheng med behovet for mer rehabilitering. Der har regjeringen lagt fram en plan som i realiteten er en nedtrapping.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-19:
Det stemmer ikke når representanter fra regjeringspartiene sier at vi som vil beholde diagnoselista, skyver mange pasienter ut. Nei, vi gjør ikke det, vi finansierer det i våre budsjett, slik at de som står på lista, får gratis fysioterapi og flere får behandling. Vi har lagt inn 500 mill. kr til dette i SVs budsjett, så det er 500 mill. kr mer til den typen behandling i vårt budsjett enn det er med regjeringens opplegg. Så til lokalsykehusene, som vi har diskutert svært lite. SV vil ta kampen opp for dem, for det store volumet av behandling kan foregå på lokalsykehusene. Det handler om vilje og evne til å satse og bygge trygghet for videre drift. Da er det mulig å rekruttere fagfolk også i de lokale sykehusene.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Det er riktig at i vårt alternative opplegg rundt egenandelene, for å bruke regjeringens egne uttrykk, øker med det 40 kr, basert på dagens nivå på egenandelstak 2. Grunnen til at vi gjør det og reverserer forslagene til senkning av taket som regjeringen har foreslått i sitt budsjett, er at vi mener forslaget om å fjerne diagnoselisten – som har fått ganske sterke reaksjoner fra veldig mange hold – hvor veldig mange enkeltpasientgrupper over natten rammes av å gå fra 0 til 2 000 kr i egenandelstak 2, er for svakt begrunnet i den forstand at skjermingsordningene for de pasienter som blir utsatt for dette, er for svake. Derfor har vi i våre merknader bedt om andre forslag, og regjeringen kommer tilbake med ny vurdering av saken. I påvente av det foreslår vi at alle forslag nullstilles, og at dagens system bevares til regjeringen kan fremme bedre forslag til skjermingsordninger for folk med stort behov og dårlig økonomi.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Nei, det siste er ikke viktig rent prinsipielt. Arbeiderpartiet lener seg på alle dem som i regjeringens egen høringsrunde om forslaget kraftig advarte mot dette systemet som Fremskrittspartiet har fått med seg regjeringen på. For det må åpenbart være det som har skjedd, at Bård Hoksrud, Siv Jensen og andre har fått overtalt andre i regjeringen til å gjennomføre noe de ellers vet med sikkerhet ikke er noen særlig god idé, er byråkratiserende og fordyrende – en uavklart situasjon for en lang rekke kommuner som gjorde at kommune etter kommune, som i utgangspunktet kunne tenke seg å være med på dette byråkratiske forsøksprosjektet til Bård Hoksrud og andre i regjeringen, tok papirene under armen og løp så langt vekk de kunne, og gjorde vedtak i kommune etter kommune og sier at nei, skal det være på denne måten som de fikk dokumentert, vil vi ikke være med. Arbeiderpartiet er tilhenger av nytenkning i både organisering og finansiering innen eldreomsorgen i Norge, men for å gjøre det på en ordentlig måte må vi ha tilgang til regjeringskontorene.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Jeg sier ikke at representanten Bollestad er blant dem som av og til påpeker at de av oss som er en sterk tilhenger av kvinners enerådende rett til selvbestemt abort innenfor gitte bestemmelser, at de som forsvarer det, ikke er tilhengere av ulike abortforebyggende tiltak. Slik oppfattet jeg ikke representanten. Men det er dessverre noen der ute som prøver å skape det inntrykket. Selv er jeg blant dem som mener at alle som havner i en ulykkelig situasjon og er ufrivillig gravid, er i en meget vanskelig livssituasjon og har ofte behov for all støtte, alle samtaler og all omsorg vi kan gi hverandre. Derfor er ikke dette, på spørsmålet til representanten, noe mer hokuspokus enn at vi bevarer det vi synes er et ganske raust tilskudd, også til stiftelsen Amathea. Med vårt forslag til alternativt budsjett er vi tilbake på det nivået det var på da Stoltenberg II-regjeringen gikk ut av kontorene, og dagens regjering gikk inn. Vi har bl.a. prioritert annerledes ved å støtte f.eks. opprettholdelsen av Klara Klok, som er en nettjeneste der ungdom kan henvende seg med ulike spørsmål i livet.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Bare noen korte kommentarer om debatten fra meg. Når det gjelder dette med ungdomshelse eller digital plattform for ungdom som ønsker å komme i kontakt med voksenpersoner og fagpersoner for å diskutere forhold uformelt, hadde f.eks. tjenesten Klara Klok 2,4 millioner besøkende i fjor. Det er ikke noen liten sidetjeneste som er etablert i Bodø. Det er en svært godt besøkt side, og vi mener derfor det er uforståelig at man ikke velger å bygge videre på det når regjeringen sier at den satser på det samme. Til debatten om den såkalte diagnoselisten: Det er helt riktig, som flere påpeker, at den er ikke perfekt. Den er utformet på en måte som vi mest sannsynlig ikke hadde utformet den på hvis vi skulle lagd denne ordningen helt fra bunnen av i dag. Det er noe annet enn å være kritisk til de forslagene som regjeringen har fremmet på ganske kort tid, uten at man etter vårt syn og etter en lang rekke høringsinstansers syn har klart å fremme konkrete og rause nok skjermingsordninger for de personene og pasientene som har de største medisinske behovene og den svakeste økonomien. Derfor er heller ikke den løsningen som Arbeiderpartiet peker på i innstillingen, perfekt. Det er heller ikke en varig løsning, slik vi ser det, men en måte å skaffe seg økonomisk handlingsrom på fram til f.eks. revidert nasjonalbudsjett, hvor vi hadde håpet at regjeringen kunne komme tilbake med et annet forslag i dialog med dem det faktisk gjelder. Til spørsmålet om inndekning og proveny har vi etter aller beste evne forsøkt å regne dette hjem basert på budsjettspørsmål som er levert til regjeringen. Vi har til og med gått til det skrittet å øke egenandelstak 2 for neste år for å komme dette i møte. Alt annet nullstilt, sammen med spørsmålet om hva som skjer med pasienters adgang til denne type tjenester når frikortet nå blir automatisert, gjør at det er kronglete å komme helt tilbake til null. Men vi har gjort det etter beste evne. Til slutt om sykehus: Denne debatten kjenner jeg litt igjen, for å være ærlig. Jeg kjenner den igjen etter å ha vært med i et parti som i mange år hadde regjeringsmakt når det nærmet seg et nytt valg etter å ha styrt en stund. Da får nemlig ulike regjeringsparti – og det gjorde sikkert vi også – preg av at de er mer opptatt av hvordan man har budsjettert og får det til å se bra ut på papiret og på Excel-arket, uten helt å forholde seg til hva som foregår der ute. Sykehusbudsjettet som blir vedtatt, er omtrent på grensen til å dekke opp de demografiske endringene neste år. Det betyr at all annen kvalitetsheving og alle nye tiltak som sykehusene skal gjøre, som vi i denne sal pålegger dem, skal tas ut gjennom kutt, effektiviseringer eller økt produktivitet. Det er dessverre sannheten.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
Høsten 2015 uttalte representanten Micaelsen til NRK at han var bekymret for egenandelene i 2017 med Høyre i regjering. Men ærlig talt, nå ser vi at det folk virkelig burde bekymre seg for, er Arbeiderpartiet, som i 2017 øker egenandelstak 2 for folk som er helt avhengige av fysioterapi, men faller utenfor diagnoselisten. Det er pasienter som er kronisk syke, ME-syke, de har muskel- og skjelettlidelser, og de får et påslag på 722 kr mer enn det regjeringen foreslår neste år. Arbeiderpartiet har selv sagt i merknader i statsbudsjettet at de synes det er en urettferdig ordning. Nå gjør Arbeiderpartiet en urettferdig ordning enda mer urettferdig. Hva synes representanten Micaelsen om dette?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
Både Arbeiderpartiet og Høyre hadde løfter om tall før valget, men begge partier hadde også løfter om resultater. Arbeiderpartiet gikk til valg på én million flere behandlinger og utredninger ved norske sykehus i 2017. Den millionen nådde vår regjering allerede i 2015. Nå står det 80 000 færre i kø, og gjennomsnittlig ventetid er redusert med 12 dager. Dette viser at vår politikk virker. Vi er mest opptatt av effekten av pengene vi bevilger; pasientene er opptatt av resultatene vi når. Jeg møtte mange pasienter, slik også representanten Micaelsen sa i sitt innlegg, som er svært fornøyd med hvordan norske sykehus fungerer. Hvis Arbeiderpartiet mener at resultatene i norske sykehus ikke er gode nok, vil jeg gjerne lytte til det, men vi har altså klart å snu både ventetider og helsekøer, som deres regjering ikke klarte da man satt i åtte år.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
Høyre på Stortinget mener ikke at det ikke skal investeres i sykehus i årene fremover, og det gjøres jo også i 2017. Det er store investeringer i budsjettet for 2017 når det gjelder både sykehusbygg og medisinsk utstyr. Det er slik at de resultatene vår regjering leverer, med den sykehusøkonomien vi har lagt til rette for i fire år, gir svært gode resultater. Vi får ned helsekøene, vi får ned ventetidene, og samtidig ser vi at sykehus har mulighet til å investere både i nye bygg og i medisinsk utstyr. Det er det aller viktigste med politikk – at vi skaper resultater som kommer pasientene til gode.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
SV satt så vidt jeg vet, åtte år i regjering. Sykehusøkonomien som vår regjering leverer, har faktisk gjennom våre fire år lagt opp til en høyere aktivitetsvekst enn det SV selv klarte å bidra til i regjering. Det har skapt gode resultater. Når det gjelder psykisk helse og rus, var SV i regjering med på å fjerne regelen som instruerer helseforetakene om å prioritere denne veksten høyere. Hva hadde skjedd hvis ikke vår regjering hadde gjeninnført denne regelen? Det er utrolig viktig at vi krever av helseforetakene at de nettopp prioriterer rus og psykisk helse. Så har det skjedd en vridning knyttet til poliklinisk behandling innenfor psykisk helse, som er viktig, og som er ut fra pasientenes behov om å få behandling nærmere der de bor.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
Det har vært debatt om avviklingen av den såkalte diagnoselisten for fysioterapi, og det er forståelig at det kan virke urettferdig å måtte betale egenandel for noe en har sluppet tidligere. Men det er svært mange som oppfatter dagens ordning som veldig urettferdig. I Sarpsborg Arbeiderblad i forrige uke uttalte både pasienter og en fysioterapeut at de mener det er mange gode poeng for å endre denne ordningen. Den ene pasienten sa: «Det er aldri bra å betale noen ting, man vil jo helst ha det gratis. Men når det først er slik, skjønner jeg at man treffer flere på denne måten. Flere kan få behandling hvis alle betaler litt.» Fysioterapeuten uttalte: «Diagnoselisten har vært vag og vanskelig å tolke, og den har vært svært urettferdig. For eksempel har mange kreftformer ikke gitt egenandelsfritak. Som fagperson har det vært vanskelig å forsvare logikken i dette her.» Allerede i 2007 pekte en arbeidsgruppe under Arbeids- og velferdsdirektoratet på at sykdomslisten ikke treffer alle brukere med stort behov. I 2014 nevnte også Norheim-utvalget i sin NOU at sykdomslisten bør revurderes. Dagens ordning er urettferdig overfor de pasienter som har behov for fysioterapi, men ikke står på sykdomslisten. I Høyre mener vi det er mest rettferdig at alle behandles likt og i tråd med den praksis vi har i resten av helsetjenesten, der alle pasienter betaler en lav egenandel inntil en frikortgrense. Hvis Arbeiderpartiet, som i dag stemmer imot dette, hadde hatt flertall her i salen, ville 45 000 kronikere som ikke har en diagnose som står på denne sykdomslisten, fått en skjerpelse til neste år på 722 kr. Arbeiderpartiet setter en strek over regjeringens forslag om å gi 9 500 barn mellom 12 og 16 år fritak for egenandeler under egenandelstak. Det er julegaven fra Arbeiderpartiet og representanten Freddy de Ruiter. Ikke bare gjør Arbeiderpartiet en urettferdig ordning enda mer urettferdig. Vi undrer oss også over om Arbeiderpartiet har inndekning for dette. Etter våre beregninger ser det ut som Arbeiderpartiet mangler over 100 mill. kr, og det ville derfor være fint om vi kunne få en redegjørelse for hvordan Arbeiderpartiet har inndekning til å beholde diagnoselisten og samtidig finansiere opp den viktige opptrappingsplanen for rehabilitering. Avslutningsvis: Når det gjelder de forslagene som er fremmet i salen i dag, vil Høyre stemme imot disse. Jeg rekker ikke å redegjøre for alt, men når det gjelder forslagene fra Senterpartiet, undrer vi oss litt over hvorfor dette ikke har vært en del av komitébehandlingen. Det er jo et budsjett som har ligger der siden oktober. Vi mener det er for tidlig å vurdere disse synergiene knyttet til Norsk helsearkiv, og at IKT-systemene vil være innordnet under det nye Direktoratet for e-helse. Når det gjelder dette med forskning, mener vi at det må vurderes av dem som faktisk vurderer hvor og hvordan man skal forske.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2016-12-19:
Arbeiderpartiets representanter fortsetter å fremstille det som om sykehusbudsjettene kuttes. Det er vitterlig feil. Det blir ikke riktigere om det gjentas og gjentas.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
Det er interessant å høre på representanten Micaelsens såkalte brennende engasjement for eldreomsorgen. Jeg registrerer at representanten etter valget sa at man hadde mislyktes i eldreomsorgen og ikke gjort det man burde for å sikre eldre en verdig, trygg og god omsorg. Det er interessant at vi etter åtte år med de rød-grønne så at det ikke hadde skjedd noe på omorganisering eller nye måter å tenke og å gjøre ting på innen eldreomsorgen. Nå har vi en regjering som prøver ut nye metoder og ser på nye muligheter for å få det til, og vi har Arbeiderpartiet, som stritter imot og som i fjor sa at man kanskje burde ha litt mer øremerkede midler. Men i dette budsjettet fjerner man den ordningen hvor man tester ut én statlig finansiering og én med øremerkede midler. Da må representanten svare meg på hvordan han ser at det er fornuftig. Er det viktigere med kommune-skiltet på veggen enn at det leveres gode omsorgstjenester til eldre og pleietrengende mennesker?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
Det var interessant å høre på representanten Toppes innlegg. Alle er selvfølgelig enige om at det handler om å forebygge og hindre at folk blir syke. Det er vi veldig enige om. Men Senterpartiet prøver å framstille seg som lokaldemokratiets store forsvarer og mener det er viktig at kommunene får lov til å drive eldreomsorg. Men jeg opplever at hver gang kommunene ikke gjør som Senterpartiet vil, vil Senterpartiet gjerne overstyre. For å bruke bilder: Hvis det sitter tre barn i sandkassa, den ene er staten, og de to andre er kommunene, og de to kommunebarna ikke gjør som statsbarnet Toppe ofte representerer ved Senterpartiet, vil, skal man ikke få lov til å være lokaldemokrati lenger og få lov til å gjøre som man vil. Jeg ser bøtter med forslag fra Senterpartiet i denne sal hvor de ønsker å overstyre kommunepolitikerne og overstyre lokaldemokratiet. Da må jeg stille spørsmålet: Hvorfor er man så kritisk til å være med på en statlig finansiering av eldreomsorgen som ville sikre en god, verdig og trygg eldreomsorg?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
Det har vært en interessant debatt. Etter å ha hørt representanten Pedersen tenker jeg at hun kanskje burde ta en tur hjem til kommunen sin og se hvordan man styrer eldreomsorgen der, hvor man altså legger ned sykehjemsplasser til tross for at regjeringen har gitt tilskudd, og tilskuddsordningene er langt bedre enn dem man har hatt noen gang før. Jeg synes også det er bra at statsråden satte SV på plass når det gjelder økonomi og hvor mye penger man ønsker å bruke på bl.a. sykehus. Representanten Karin Andersen kan ikke være stolt av det hun klarte å få til på åtte år i regjering. Så til representanten Toppe, som svarte på min replikk med at Senterpartiet var for lokaldemokratiet. Men om Senterpartiet mener kommunene ikke gjør som det statlige Senterpartiet vil, da vil det statlige Senterpartiet overstyre kommunene. Det er jo lokaldemokrati, det også. Fremskrittspartiet mener faktisk at finansiering av eldreomsorgen er en statlig oppgave, og vi ønsker at det skal være en statlig oppgave. Derfor har vi også fått gjennomslag for å få på plass en forsøksordning. Denne regjeringen har faktisk satset kraftig på styrking av eldreomsorgen. Vi har sørget for kraftige økninger i tilskudd til sykehjem og heldøgnsplasser, når det gjelder både antall og muligheten til å søke. Da de rød-grønne gikk av, var det 1 750 plasser, og det har vært 2 500 plasser hvert år fram til det som nå ligger i forslaget, med 1 800 nye plasser. Det økonomiske tilskuddet er økt kraftig i forhold til det den rød-grønne regjeringen la opp til, noe som gjør at kommunene nå faktisk søker, og at det blir mange flere nye sykehjemsplasser og heldøgns pleieplasser i framtiden. Når det gjelder dagaktivitetsplasser for demensomsorgen, har denne regjeringen foreslått 1 200 plasser hvert år fram til neste år, hvor tallet er redusert til 800, men det er fordi det er under 600 som benytter seg av muligheten. Vi har styrket lovverket som sikrer at folk faktisk skal få en plass hvis de trenger det og oppfyller kriteriene, noe den rød-grønne regjeringen ikke ville gjøre noe med i de åtte årene de satt. Vi har sørget for at man får på plass en ventelisteoversikt, som de rød-grønne ikke ønsket å få på plass, så man faktisk vet hvor mange mennesker det er der ute som ønsker å få et heldøgns pleietilbud eller en sykehjemsplass. Vi har sørget for at det nå kommer krav om politiattest for ansatte i kommunal omsorgstjeneste. Det er viktig, og det er ting som betyr noe. Vi har sørget for at man gjør noe med hensyn til matglede og matkvalitet, ved at man har satt i gang en konkurranse hvor man har utfordret sykehjem og andre som driver institusjonene, til faktisk å lage god mat som både er ernæringsmessig riktig og ikke minst smaker godt, nettopp for å få opp ønsket om mer mat og få eldre som er underernært, til å spise mer mat. Vi har vedtatt at man skal gjøre noe med legemidler. Det viser at dette er en regjering som vil, som satser, og som vil at de eldre skal ha en trygg og verdig eldreomsorg.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
For det første håper jeg det ikke vil skje at Arbeiderpartiet kommer inn i regjeringskontorene i 2017. Igjen: Jeg håper fortsatt at den regjeringen som sitter, skal fortsette å sitte. Til representanten Kjenseth må jeg si at Telemarks synspunkt er at vi ikke ønsker å slå sammen Vestfolds og Telemarks sykehusområder, så der er jeg veldig uenig med representanten fra Venstre. Men det var representanten Trettebergstuen som fikk meg til å ta ordet – etter å ha hørt henne i denne sal. Hun er veldig skeptisk til at penger har gått inn i kommunerammen, for da forsvinner de og man vet ikke helt hva man skal bruke dem på. Jeg registrerer at i Arbeiderpartiets alternative budsjett er det nå foreslått veldig mye inn i kommunerammen for at kommunene skal få velge hva de skal bruke pengene på. Da er det litt rart at Arbeiderpartiet ønsker at akkurat det skal være en egen post, mens f.eks. eldreomsorg, å sikre alle en trygg og verdig eldreomsorg, ikke er viktig nok for Arbeiderpartiet til å si – som Fremskrittspartiet – at her bør vi få på plass en statlig finansiering, og her bør man teste ut en statlig forsøksordning, som handler om noe mer, det er nemlig en ordning med flere øremerkede midler for å sikre en god, trygg og verdig alderdom og eldreomsorg. Det er litt rart. Når Arbeiderpartiet ikke ønsker å se på muligheten for å si at man må ha en statlig finansiering i eldreomsorgen, må de jo være svært fornøyd med situasjonen slik som den er der ute. Jeg har lyst til å dra fram noen få eksempler. Det ene er fra mitt eget hjemfylke, Telemark, fra Skien kommune, hvor det er sånn at man mener at man gir en trygg, god og verdig alderdom. Og ja, det gjør man heldigvis i de fleste tilfeller. Men det er også folk som ikke får den verdige og gode eldreomsorgen de skal ha, f.eks. ved livets slutt. Det har vært oppslag om Ester i Kragerø, som ikke fikk den sykehjemsplassen hun ba om, og rett før helgen var det en reportasje fra Arendal om to eldre som ikke får lov til å bo sammen. Fellesnevneren for alle disse tre kommunene er at Arbeiderpartiet styrer og har ordføreren i alle sammen. Det er nok ikke så rart at representanten Tove Karoline Knutsen sier at kommunene ikke vil dette. Nei, dessverre, med bakgrunn i at over 200 av dem er styrt av Arbeiderpartiet, er det kanskje ikke så rart. Hadde flere av dem vært styrt av andre, tror jeg resultatet ville blitt noe helt annet. I min egen hjemkommune var det én stemme som gjorde at man ikke ble med i en statlig finansiering av eldreomsorgen, og mange sa etterpå at de gjerne ville vært med og stemt for det.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Alle partier i denne sal har sagt at de ønsker å redusere aborttallene i Norge. Stiftelsen Amathea er en rådgivningstjeneste som driver gratis veiledning til kvinner og par som har blitt ikke-planlagt gravide. I Norge er stiftelsen alene om å ha veiledningstjeneste som hovedoppgave. I tillegg driver de forebyggende helsearbeid i folkehelseperspektiv. De var med i 2009 og 2010 og arrangerte aksjonsdag mot kjønnslemlestelse i Norge. Hva er Arbeiderpartiets begrunnelse for å kutte til nettopp denne organisasjonen som har det formålet alle i denne salen er enige om å få til?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Overgrepsutsatte barn som avhøres ved Statens barnehus, skal tilbys medisinske undersøkelser. Kristelig Folkeparti mener at finansieringsansvaret bør ligge i helsesektoren, som en del av deres sørge for-ansvar. Det vil si at alle barn som blir utsatt for vold og overgrep, og som avhøres på barnehus, skal få medisinske undersøkelser. Uavhengig av om politiet ber om det eller ei, skal dette være en del av rutinen for barnas del. Skal vi kunne avdekke vold og overgrep, må de som er i stand til å se dette, på en helt annen måte enn kun å snakke med barna, faktisk være en del av dette arbeidet. Det er et sørge for-ansvar i helsesektoren.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Først har jeg lyst til å si at de 200 stillingene som det var snakk om å skjære ned i Helse Sør, var det snakk om lenge før Kristelig Folkeparti sa vi skulle kutte 0,1 pst. i budsjettet. Det er noe Helse Sør har gjort uavhengig av Kristelig Folkepartis budsjett. Når det gjelder effektiviseringen som Kristelig Folkeparti har lagt inn, viser jeg til Dagens Medisin, som viser noe om at veksten ikke alltid har vært knyttet til pasientbehandling. Kristelig Folkeparti viderefører 1,888 mrd. kr, som regjeringen hadde i sitt budsjett. Men veksten i administrasjonen – hvis man går til de regionale helseforetakene – har vært formidabel, og ledernivået har økt veldig. Jeg tror faktisk at Kristelig Folkeparti, sammen med Senterpartiet, er villig til å ta en reduksjon i administrative oppgaver i de regionale helseforetakene. Og Kristelig Folkeparti forventer at effektiviseringen foregår der og ikke i pasientbehandlingen, eller nær pasienten.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Kristelig Folkeparti videreførte regjeringens forslag på 1,888 mrd. kr. Av dem flyttet vi noe fra innsatsstyrt finansering – vi var uenig med regjeringen i det – over på rammene, og vi øremerket 250 mill. kr nettopp til barn og unges psykiske helse i spesialisthelsetjenesten. Jeg synes også det er en utfordring at det ikke blir en slik økning som Kristelig Folkeparti hadde tenkt. Jeg mener likevel at vi kan legge politiske styringer på at vi ikke forventer at dette skal være en reduksjon i pasientbehandling, og vi kan legge politisk styringer på at dette skal være kutt i administrative utfordringer i de regionale helseforetakene. Det mener jeg er fullt mulig når vi leser Dagens Medisin, som har eksempel på den formidable veksten som har vært innen administrasjon.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Karin Andersen har helt rett i at det er viktig at kvinner som har født, får god hjelp etter fødselen. I 2007–2013 var jeg ordfører i kommunen som hadde yngst befolkning. Over natten fikk vi beskjed om at en skrev ut pasienter fra fødeavdelingen i Stavanger opptil flere dager før det som var gjort tidligere. Mitt spørsmål, når representanten Andersen er så opptatt av at dette er på grunn av budsjettkutt: Det som skjedde da, var det dårlige budsjetter i helseforetakene som gjorde at de begynte å skrive ut fortere, eller var det også da faglig begrunnet at de skrev ut pasienter fortere fra fødeavdelingen?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Statsråden har prisverdig vært opptatt av å redusere ventelister og ventetid for ulike pasientgrupper. Det er likevel én gruppe hvor ventetiden og køen ikke har gått ned. Det gjelder barn og unge som venter på behandling innenfor psykisk helse i spesialisthelsetjenesten. Hva tenker statsråden om at den køen ikke har gått ned? Det er få som går i fakkeltog for akkurat den gruppen pasienter. Hva vil han gjøre for å få ned den køen?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Det har vært mye snakk om svekking av beredskap. Det har vært snakk om ulike sykehus som Flekkefjord, Arendal, Narvik, Gravdal, Odda og Stord. Jeg minner om at dette ble vedtatt i helse- og sykehusplanen, hvor det var noen få partier som stemte imot, fordi vi også ville ha en beredskapsvurdering av både legevakt- og ambulansetjeneste og luftambulansetjeneste i bunn før vi begynner å legge ned akuttberedskap ved de mindre sykehusene. Derfor tenker jeg at det blir litt søkt å si at de 200 stillingene som skal kuttes i Helse Sør, er på grunn av dagens budsjett. Det var faktisk en debatt som gikk allerede i vinter om nedskjæring av 200 stillinger i Helse Sør. Så til de forslagene som er kommet fra Senterpartiet og SV. Kristelig Folkeparti støtter forslag nr. 1 fra Senterpartiet og ikke nr. 2, og støtter ikke forslagene fra SV.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-12-19:
Hvis representanten Lundteigen opplever at jeg neglisjerte dem, var det på ingen måte meningen. Kristelig Folkeparti er fullstendig klar over Senterpartiets engasjement, og det har vært det samme fra Kristelig Folkepartis side. Derfor gikk Kristelig Folkeparti ut av samtalene som var mellom regjeringspartiene og Venstre, for vi kunne ikke stå inne for den akuttmedisinske behandlingen som ble vedtatt. – Bare så det er sagt fra denne talerstolen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Den rød-grønne regjeringen økte også sykehusbudsjettene – man skulle nesten ikke tro det når man hører regjeringspartienes representanter – og den fikk kontroll over økonomien i sykehusene, som er den viktigste premissen for å styre ressursene i helsetjenesten. Så har Høyre løpt fra sine egne løfter til pasientene i sykehusene ved å ikke innfri egne valgløfter om en styrking opp til 12 mrd. kr i løpet av perioden. Det må vi bare erkjenne når det er det siste budsjettet som blir lagt fram. I tillegg forhandler man med samarbeidspartiene i Stortinget om å kutte godt over 400 mill. kr til for sykehusene. Dette utgjør resultatkravet for mange helseforetak alene, altså forskjellen mellom videre drift og kutt. Målt mot rekordhøy oljepengebruk, behovene i sykehusene med flere eldre og nye, kostbare medisiner, er representanten fornøyd med sykehusbudsjettet som Høyre har levert?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Som representanten var inne på, er kanskje et av våre viktigste samfunnsansvar å beskytte barn mot overgrep og omsorgssvikt. Når vi jobber innenfor rusbehandling, viser det seg at 90 pst. av de tunge rusavhengige har valgt rusen som flukt fra en barndom de ikke mestrer, og veldig mange er blitt utsatt for overgrep. Derfor er det viktig både å hindre at flere blir utsatt, som representanten var inne på i innlegget sitt, og også at de som blir utsatt, blir fulgt opp på en fin og riktig måte. Antall barn som blir avhørt i barnehus, har økt dramatisk. I 2013 var det 227, i 2015 var det 432, og i år, så langt, 595. Det har også vært stilt spørsmål ved finansieringen, at den ikke bidrar til at vi klarer å gi alle den medisinske undersøkelsen de har krav på, verken ut fra rettsmedisinske hensyn eller av hensyn til den videre behandlingen. Hva mener representanten er riktig måte å ta tak i det med finansieringen på?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Kreft er en av de diagnosene som øker mest. Heldigvis har det skjedd en radikal utvikling i behandlingstilbudet. Protonterapi er mer presis enn stråleterapi. Det vil gi færre senskader og færre bivirkninger og dermed være bedre for den enkelte pasient og også samfunnsøkonomisk ved at det gir mindre påvirkning når det gjelder framtidig funksjonsnivå. På samme måte som det ordinære stråleterapitilbudet som vi har i dag, er desentralisert, ønsker man også at protonterapitilbudet blir desentralisert. I utgangspunktet ønsker man et slikt tilbud i hver helseregion, men faglig er det anbefalt å starte opp i Helse Sør-Øst og Helse Vest. Det er der vi har de to sterkeste fagmiljøene, og det er viktig at de kan få utfylle hverandre i utbyggingen av et norsk protonterapitilbud. Helse Bergen ligger langt framme faglig sett, kanskje lengst framme. De har allerede tomten klar og har fått en gave på 250 mill. kr som kun kan brukes til dette formålet. I budsjettforliket står det at man er enig om at det skal planlegges for to protonterapisentre, men bygges ett før 2022, mens det under behandlingen i komiteen kom en flertallsmerknad hvor man ønsker å presisere at man fortsatt ønsker mulighet for at det kan etableres to protonterapisentre parallelt, ved to ulike sykehus. Dette tror vi er viktig, faglig sett. Selv om det er Bergen som ligger lengst framme, er den største populasjonen i Oslo, og det er viktig at disse to miljøene får en faglig utvikling. Sverige har allerede fått på plass sitt protonterapisenter. Det er ingen grunn til at Norge skal holde igjen, spesielt innenfor et område hvor – som jeg sa innledningsvis – antall kreftdiagnoser øker, men også innenfor et område hvor Norge generelt sett ligger langt framme. Det er litt underlig at man her velger å bryte med den finansieringsformen som man har fått på plass – som kanskje er en av hovedgrunnene til at en har fått kontroll over økonomien i sykehusene – ved å innføre et investeringstilskudd bare til dette formålet og ikke til andre. Jeg tror at det vil få den virkning at man da kan vise til dette når man skal bygge andre ting senere. Det er uheldig.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-12-19:
Senterpartiet hadde et Dokument 8-forslag der de sa at 25 pst. av den samlede omsorgssektoren skal være drevet og organisert som ideell virksomhet. Senterpartiet hevder at det trygger lokalsamfunn, styrker demokrati og bygger bro mellom innbyggere og det offentlige. Men jeg stusser veldig over at i en merknad i innstillingen til statsbudsjettet under avsnittet om forskning og innovasjon sier Senterpartiet at «det er kun det offentlige som kan foreta helhetlige vurderinger av hva som er samfunnets behov». Det strider nettopp mot det at ideelle organisasjoner er opprettet der samfunnet ikke møter behovet. Det er f.eks. rusorganisasjonen Veien Ut, Kirkens Bymisjon osv. Hvordan kan Senterpartiet forklare denne totale inkonsekvens, at det er kun staten som kan vurdere helsebehov?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-12-19:
Jeg har lyst til å bemerke når det gjelder sykehusøkonomi, at ingen av de store prosjektene som regjeringen har kommet med, er redusert. Tvert imot er det økt – en tiltakspakke på 100 mill. kr til områder på Sørlandet og Sør-Vestlandet som rammes av prisfallet i oljen, og det skal gå til rehabilitering av sykehus. Det er også funnet rom til en preforskningsfase – eller forprosjektfase – for protonsenteret i Norge, som skal bedre stråleterapi og kreftbehandling innen 2020. Dette er store satsinger som fortsatt ligger i budsjettet. Andre satsinger som jeg vil komme inn på, er bl.a. at vi har et nytt begrep som kommer, persontilpasset medisin. Ny kunnskap og ny teknologi gir mange muligheter for bedre pasientbehandling, og persontilpasset medisin er en av dem. Det er biologiske data som ventes å bli en permanent del av pasientbehandlingen. Der har vi fått en nasjonal strategi, som departementet har fulgt opp. Det er gledelig at det er bevilget penger til dette – 5 mill. kr til oppbygging og drift av en nasjonal anonym database over genetiske varianter hos norske pasienter, som vil gi en bedre tolkning av prøvesvar, og det er også satt av 3 mill. kr til etablering av et nasjonalt nettverk for tverrfaglig kompetanse. Det er gode bidrag til pasientbehandling. Helsenæring er et viktig område for utvikling av ny næring i landet. Det er et stort uutnyttet potensial for helsenæring i helsesektoren. Det er potensial for omstilling og effektivitet og, ikke minst, at private leverandører av ny teknologi og innovative løsninger får bedre markedsadgang. Merverdiavgiften i helseforetakene kan føre til en motivasjon til mer framtidig egenproduksjon framfor å kjøpe fra private tilbydere. Fra 2017 innføres nøytral merverdiavgift for helseforetak. Det vil omfatte drift i denne omgang, og departementet skal høste erfaringer med dette før en utvikler det videre. Men selvsagt går Arbeiderpartiet mot dette. Arbeiderpartiet taler varmt for helsenæring, men når det kommer til stykket, faller man tilbake til gamle takter. Det er skuffende. Dette tiltaket er tiljublet av helsenæringen. Senterpartiet har ikke overraskende også hengt seg på. Det er en klippetro på at så lenge staten leverer tjenester, er kvaliteten sikret. Vi ønsker å gå videre og ser på pasienten.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-12-19:
Når Arbeiderpartiet snakker om svik og løftebrudd i sykehusøkonomien, må de virkelig se seg i speilet. Jeg har lyst til å nevne foretaket Vestre Viken. I 2011 manglet sykehusene en inndekning på 190 mill. kr. Fylkeslegen ropte varsku. Hvor var indignasjonen til Arbeiderpartiet og Senterpartiet da? Borte. Vi trenger ikke en ny regjering, for vi vet hva det betyr – økte køer, færre rettigheter til pasientene, mindre penger til forskning, mer klippetro på systemer og staten og mindre tro på pasientene.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-12-19:
Jeg opplever at det er Klara Klok representanten er opptatt av. Det har over mange år vært en tjeneste som Nordland fylkeskommune har bygd opp på en forbilledlig måte. Venstre er enig med regjeringspartiene om en ungdomshelsestrategi. Ung.no skal være portalen for ungdom framover. Det er det viktigste. Der er ikke helsetilbudet til ungdom bygd opp tilstrekkelig ennå. Det er et mål å bygge den opp til å bli en digital helsestasjon for ungdom. Klara Klok er det første eksemplet på det i Norge. Det er veldig bra at Nordland fylkeskommune har bygd opp tilbudet og inngått avtaler med mye helsepersonell for å drifte det. Det er en anonym tjeneste for ungdom. Det tilbudet skal videreføres. Nordland fylkeskommune kan drifte det når dette overføres til ung.no. Klara Klok avvikles på sikt som en ungdomshelsestasjon på nett.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-12-19:
Takk for spørsmålet. Til fakkeltoget på Lillehammer: Det handler om sykehustilbudet i Innlandet, som jeg er veldig opptatt av. Som representanten Toppe vet, gikk jeg til valg på nei til storsykehus i Innlandet. Jeg vet at representanten Toppe er enig med meg i det, men Oppland Senterparti er jo ikke enig i det. Jeg kjemper for sykehustilbudet i Oppland. Over tid har det blitt bygd ned på bekostning av tilbudet ved sykehusene i Hedmark, som har fire akuttsykehus. Det er en utfordring å fordele dette på de sykehusene som vi har. I sykehusavtalen mellom regjeringspartiene og Venstre står det at ingen sykehus skal legges ned. Jeg tar for gitt at sykehuset i Odda ikke skal legges ned, og vil gjerne se den rapporten før jeg uttaler meg om det. Som representanten Toppe vet, snakket vi i sykehusplanen om de sykehusene som har et innbyggertall på over 10 000. Så er det utfordringer i Odda som omhandler også lange avstander …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-12-19:
Jeg hører stadig vekk SV snakke om disse skattekuttene. Jeg må ta en runde innom det, for det er i hovedsak formuesskatten som er reduksjonen i skattene. Ute i distriktene, særlig i Oppland og Hedmark, hvor representanten Andersen og jeg hører til, er næringslivet basert på de virksomhetene som har færre enn ti ansatte. De vil gjerne investere disse skattekronene i egen virksomhet og i egne arbeidsplasser. Så forundrer det meg stadig vekk at SV ikke ønsker å strukturere kommunesektoren og primærhelsetjenesten bedre. I 2013 ble det 9 færre helsesøstre i Norge, de siste fire årene har det blitt 292 flere. Vi har lagt nesten 1 mrd. kr i potten for å skape flere. Kommunene har dessverre ikke prioritert det. Vi må strukturere ressursene annerledes for å skape den gode barndommen som skal vare livet ut, i alle norske kommuner.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2016-12-19:
Et av Venstres gjennomslag for 2016-budsjettet er å utarbeide en diabetesplan. I Norge har vi en vekst i diabetes som begynner å ligne på en epidemi, dessverre. Jeg skulle ønske vi hadde fått til mer på den diabetesplanen i 2017, jeg håper statsråden vil sette inn en innsats der. I Danmark har de nå bevilget 60 mill. kr over de neste tre årene til innsatsen mot diabetes. En annen sak den danske helseministeren, statsrådens kollega i Danmark, har gjort, er å bryte gjennom og akseptere bruken av blodsukkermåleren FreeStyle Libre, som jeg har vært opptatt av flere ganger. Nå er det gått mer enn 180 dager siden kunnskapssenteret fikk oppdraget med å utrede bruken av FreeStyle Libre i Norge. Da tillater jeg meg å stille spørsmålet igjen: Vet vi nå mer om hvordan det ligger an i Norge?