trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det var en geopolitisk analyse av budsjettforliket som vil bli lest med interesse. Jeg er ikke sikker på at Saudi-Arabia og Russland akkurat jubler om dagen, men dette budsjettforslaget er et godt kompromiss, bl.a. om 26. konsesjonsrunde. I dag er det høy aktivitet på norsk sokkel, høy aktivitet i norsk industri. Det er ikke noen prioritet for Arbeiderpartiet å ha 26. konsesjonsrunde i 2022. Det har vi altså blitt enige om. Så det bildet som representanten tegner, når hun snakker om at man svikter oljearbeiderne og ødelegger en hel industri, mener jeg hun skal være varsom med å tegne. Det er en industri Arbeiderpartiet har vært med på å utvikle. Det var en tid – nå er ikke representanten opptatt av å snakke om fortiden – men det var en tid da Fremskrittspartiet og representanten Listhaug ønsket å sette dette ut på anbud til utenlandske selskaper og gi fra seg norsk eierskap. Vi har utviklet den næringen. Vi skal gjøre det videre. Vi skal gjøre det på en måte som utvikler ny teknologi, kutter utslipp og skaper jobber.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg mener det er en av flere rapporter som bør være på radaren til flere enn regjeringen, men også regjeringen. Vi ønsker å ha et skattesystem som er omfordelende, som bidrar til investeringer, og som utløser det beste i det norske samfunn. Systemet skal bidra til at vi kan ha råd til spleiselaget på en effektiv og god måte. Jeg mener vi har gjort dette skattesystemet mer rettferdig i de korte ukene vi hadde til å lage budsjett, bl.a. med SV. Så ja, det er på radaren, og vi må jobbe grundig med hvordan vi kan innrette skattesystemet slik at det bidrar til det. Så er det en rekke andre forhold som må utvikles for å gi folk mulighet til å leve av egen inntekt, komme over i arbeid og håndtere vanskelige livssituasjoner, slik at de kan bidra og leve av egen inntekt. Så ja, dette er en rapport jeg mener vi må ta med. Det er nedsatt et skatteutvalg som skal gi ulike perspektiver på hvordan skatten virker, og alle skattereformer i Norge er normalt underbygd av et godt faglig grunnlag, og denne rapporten vil være et bidrag til det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg har svart på det en del ganger nå. Det forslaget er et godt forslag for å fremme løsninger som kan avlaste situasjonen for dem som nå opplever en stram økonomi. Det er svært alvorlig for mange husholdninger og særlig for dem som har trangest økonomi. Det skal vi komme tilbake til. Så vil jeg igjen gjenta at vårt forslag til budsjett betyr håndfaste løsninger for vanlige folk med vanlig økonomi, gjennom skatt, rimeligere barnehage, rimeligere SFO, som også vil bidra til deres økonomi. Men forslaget de tre partiene fremmer, er rettet inn mot å avhjelpe den økonomiske situasjonen, særlig for dem som blir hardest rammet av de høye strømprisene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det som har vært en stor utfordring for kollektivtrafikken, særlig i de store byene, er at mange har jobbet fra hjemmekontor, vært mindre på vei til jobb, mindre på vei ut – det har vært mindre trafikk. Det har også ført til at mange har kjørt bil når de har vært ute, for å ha mindre kontakt med andre mennesker. Når pandemien har avtatt og man har levd mer normalt, er ikke de vanene tilbake der de var. Ikke like mange kjører kollektivt, og det er flere som fortsatt kjører bil. Nå er vi i en situasjon hvor vi har økning i smitten. Vi har fornyede tiltak. Vi har en mutant i viruset som vi skal håndtere. Så det å få trafikken tilbake igjen til der den var før pandemien, er ikke gjort uten videre. Derfor er regjeringen opptatt av å kunne støtte kollektivselskapene så godt det lar seg gjøre, og så håper vi at vi raskt kommer tilbake til å bruke kollektivtilbudet. Måten det har vært anerkjent på og ønsket av passasjerene, er noe jeg tror vi kan komme tilbake til når vi får en situasjon hvor det er normalt og trygt å ta seg til jobb og til virke.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Nå vil jeg for det første gjenta at det budsjettet vi har lagt fram, mener jeg har en innretning som hjelper vanlige folk og deres økonomi – og det er en økonomi de skal bruke til å betale bl.a. strømutgifter og andre utgifter – både gjennom skatt og en del av de tjenestene som nå blir gjort rimeligere tilgjengelig. Så gjentar jeg igjen det forslaget som de tre budsjettpartnerne legger fram her om strøm, hvor det er understreket at det bør være rettet inn mot dem som har særlige utfordringer med høye strømpriser, og å kunne gi dem en håndsrekning.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-02:
Et viktig klimatiltak er et godt og miljøvennlig kollektivtilbud. Vi har hatt en veldig god vekst i kollektivtilbudet i Norge i nesten 20 år, en eventyrlig vekst. Nullvekstmålet er nådd i de store byene. OECD roser Norges nullvekstmål og byvekstavtaler som ett av ti eksempler på gode klimatiltak. Nå har kollektivselskapene og fylkene store problemer på grunn av koronapandemien. I forliket som er presentert, som man har kommet fram til, er det lagt inn 500 mill. kr. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har lagt inn 850 mill. kr, men den forrige blå-grønne regjeringen brukte 2,75 mrd. kr til kollektivtrafikken i inneværende år. Mitt spørsmål blir: Vil statsministeren garantere at kollektivtilbudet vil bli like bra når vi kommer ut av pandemien, som da vi gikk inn, eller blir det første folk møter med en rød-grønn regjering, at kollektivtilbudet blir dårligere?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-02:
Gaveforsterkningsordningen burde vi beholde, men jeg skal ta en annen sak. Statsråden sier i sitt innlegg at regjeringen bruker 300 mill. kr mer på kultur i budsjettforslaget. Men det er vel egentlig ikke riktig, for i budsjettet for kultur bruker statsråden og regjeringen bortfall av 250 mill. kr i reduserte husleieutgifter på Nasjonalmuseet til å finansiere andre faste driftsutgifter i samme sektor, altså kultur. Det endrer seg ikke selv om SV får inn noen ekstra midler også i det som er forliket. Siden man nå finansierer neste års økninger i driftsmidler på kulturområdet med midler som ikke kommer til å være tilgjengelige framover, blir mitt spørsmål: Hvordan vil statsråden kunne garantere kulturbudsjettet for påfølgende år når Nasjonalmuseet da trenger disse midlene tilbake i sin ordinære drift, altså de 250 mill. kr? Hvordan vil man da sikre den andre økningen, som nå legges inn i dette budsjettet?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-02:
Nå må denne regjeringen vise at de kan levere. På samme dag som vi diskuterer budsjettet for neste år, varsler finansministeren at det vil komme en ny krisepakke til Stortinget allerede i januar på grunn av de tiltakene mot koronapandemien som er varslet i dag. Å komme med nye tiltak til Stortinget i januar er nok for kollektivtransporten. Den må styrkes. Det er ikke nok, det som er lagt inn av regjeringspartiene og SV der vi er nå. Det kan være tidsnok for togselskapene som ikke får noen kompensasjon slik det nå er, men som må få det når vi kommer utpå våren. Det er ikke nok og tidsnok for alle ansatte i utelivsbransjen, alle de som igjen er i en situasjon hvor de vil bli møtt med permittering, og det vil komme fort. Det finansministeren må gjøre, er for det første: Heldigvis lagde det blå-grønne flertallet i revidert i fjor en reservepott til ordningen via kommunene på 500 mill. kr. Der er det igjen 200 mill. kr. De må ut via kommunene umiddelbart. Den fullmakten har regjeringen. Den saken trenger ikke å komme tilbake til Stortinget. For det andre må vi lære av det vi gjorde i fjor. Da bevilget det blå-grønne flertallet 250 mill. kr fra nysalderingen direkte til kommunene ut til utelivet. Det virket. Det ble levert ut i løpet av to uker, og det fungerte. Det trenger vi å gjøre også i år. For det tredje: Arbeidsgiverperioden som bedriftene skal betale for, kommer til å begynne å løpe nå allerede i helgen for de første permitteringene. Jeg ser NHO varsler at de vil ha en reduksjon fra ti til fem dager. Den løsningen sitter NHO på selv sammen med LO, for dette er en del av Hovedavtalen, og LO og NHO må bli enige om å forlenge den avbruddsperioden, altså perioden hvor en bedrift kan gjeninnsette og ansette permitterte uten å risikere ny arbeidsgiverperiode ved nye permitteringer. Den ble forlenget i vår ut september. Nå må den forlenges på nytt. Dette må LO og NHO gjøre i morgen 3. desember, ellers vil arbeidsgiverperioden begynne å løpe for ansatte allerede i helgen. De ansatte i utelivsbransjen skal også betale strømregninger, og de skal feire jul. Det regjeringen må gjøre, er umiddelbart å gi en garanti for at en slik regelendring ikke påvirker retten til dagpenger ved permitteringer. De tre tingene må finansministeren gjøre. Det må varsles i morgen, og det må gjennomføres i morgen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Vi avvikler gaveforsterkningsordningen. Den var vi imot da den ble opprettet, og vi har hatt forutsigbare alternative budsjetter i mange år der vi prioriterer bort gaveforsterkningsordningen. Det er etter vår mening ikke rettferdig at en andel av statsbudsjettet – eller nå spillemidlene, som det etter hvert ble med høyreregjeringen, enda mer urettferdig – skal fordeles på aktører kun etter ett kriterium, og det er om de har og tiltrekker seg private penger. Det er ikke slik at de private slutter å gi penger selv om gaveforsterkningsordningen forsvinner. Tvert imot er de fleste som gir til små og store organisasjoner i Norge, stiftelser som har som formål nettopp å gi ut gaver. Så er det veldig viktig å si at når de 70 mill. kr som høyreregjeringen har brukt av spillemidlene på gaveforsterkningsordningen, forsvinner, er det ikke slik at pengene forsvinner. Nei, de 70 mill. kr skal nå fordeles som spillemidlene ellers fordeles, på en rettferdig måte mellom relativt små aktører over hele landet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Nei, det stemmer nok ikke helt. Tvert imot sier de store stiftelsene at gaveforsterkningsordningen ikke er noe insentiv for giverne. Det er heller ikke slik at små og store organisasjoner og institusjoner kun jobber med å få flere ben å stå på på grunn av gaveforsterkningsordningen – de aller fleste innenfor norsk kulturliv har så mange ben å stå på at de nesten snubler, for man klarer seg ikke uten å være aktiv også opp mot de private. Vi mener at de 70 mill. kr bør fordeles etter mer rettferdige kriterier enn bare hvem som mottar private penger. Ser man på oversikten over hvem som nyter godt av gaveforsterkningsordningen, er det nesten bare i de store byene, i de sentrale Østlands-strøkene, aktørene mottar, mens i Utkant-Norge er det svært lite å hente på gaveforsterkningsordningen. Nå vil disse pengene bli brukt som tippemidlene ellers, på små og store aktører spredt rettferdig over hele Norge.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Forrige regjering ville jo ikke evaluere denne ordningen, og jeg skjønner grunnen til det, for det er en lite treffsikker ordning, for å si det slik. Det er altså ikke slik som representanten sier, at gaveforsterkningsordningen har gitt milliarder i private bidrag. De bidragene var der fra før, og de hadde kommet også uten forsterkning fra statens side. Hvis representanten mener at man skal erstatte gaveforsterkningsordningen med en annen ordning som gjør at de samme aktørene får penger, ja, da burde vi bare latt gaveforsterkningsordningen bli værende. Men vi har vært imot denne ordningen og har i mange år sagt at vi skal avvikle den. Nå er det slik at søknadsfristen går ut 31. desember, så alle som søker fram til da og har budsjettert med gaveforsterkning til neste år, vil få de pengene. Men fra 2023 er det altså slutt. Da skal vi bruke de pengene på en mer rettferdig måte. Så håper jeg representanten Hjemdal også la merke til at etter besøket i Bergen kommer det mer penger til KODE.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Dette er en sak som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har vært gjennom i mange år. Det å innfri idrettens, kulturens og frivillighetens største ønske og viktigste krav, full momskompensasjon, at de får tilbake hver krone de betaler i moms, har så enormt mye å si for deres mulighet til å drive med enda mer aktivitet der ute i by og bygd over hele landet. Derfor er jeg glad for at vi ikke bare har fått på plass full momskompensasjon for neste år, men at vi klarte å få på plass full momskompensasjon også for inneværende år. Så er det slik at når man skal gjøre ordningen regelstyrt, slik at man ikke trenger å tenke på hvor mange penger man må plusse på i budsjettet for at det skal være fullt, trenger man litt mer tid enn en og en halv uke, som var den tiden vi hadde på å lage en tilleggsproposisjon. Det må jo lages et sett med kriterier for en regelstyrt momskompensasjon, så det jobber vi med nå fram mot 2023-budsjettet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det er riktig at det kommer et engangskutt i den egenkapitalen som Nasjonalmuseet har bygd opp, fordi museet nå er under bygging, ikke i drift, og at det er en faseforskyvning i prosjektet. Derfor har det vært rom for å ta litt av den egenkapitalen. Det kommer ikke til å gå ut over Nasjonalmuseets evne til å drive formidling, og vi gleder oss alle sammen til at museet skal åpne til sommeren. Det blir fantastisk. Jeg er glad for spørsmålet fra Elvestuen. Vi har sagt i Hurdalsplattformen at vi skal løfte kulturen, og det betyr også at vi må bruke mer penger på kultur. I forbindelse med 2023-budsjettet kommer vi tilbake til hva kulturløftet og beregningene rundt énprosenten skal inneholde. Jeg gleder meg til å legge fram for denne salen de videre kulturbudsjettene, for er det én ting regjeringen er enige om, er det at kulturen skal satses på.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-12-02:
Først vil jeg benytte anledningen til å gratulere Anette Trettebergstuen med posten som statsråd. I debatten her i dag har Arbeiderpartiet snakket mye om den forrige regjeringens smålige kutt. Er det noe som virkelig er smålig, er det vel at Arbeiderpartiet vil skrote den vellykkede gaveforsterkningsordningen – det er det jeg vil kalle en revers. Ved private gaver til kulturen topper staten det med 25 pst. av summen. Siden ordningen ble innført, har faktisk 2 500 små og store institusjoner hatt glede av dette. I mitt hjemdistrikt er det Johan Halvorsens Musikkfest, Laagendal Festivalen, Blaafarveværket, Vestfossen Kunstlaboratorium, Hallingdal Museum – for å nevne noen. Det er ikke store, tunge institusjoner, men små institusjoner, som har hatt glede av dette. Jeg spør nå: Kan regjeringen garantere at de som nå har fått midler, som er ganske små, vil bli kompensert når staten eller Arbeiderpartiet skal overta denne utdelingen, og ikke bruke gaveforsterkningsordningen lenger?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-12-02:
Jeg noterer meg dette med rettferdighet. Budsjettet har økt under Solberg-regjeringen, og dette dreier seg om 1,5 mrd. kr over flere år. Det er små penger som skal sildre rundt i det ganske land. Det skal være en motivasjon til rett og slett å se utenfor staten, man skal få flere ben å stå på. Jeg vet ikke – er det mer rettferdig at det er Arbeiderpartiet som skal bestemme, enn at det er de små organisasjonene som kan ta initiativ til å søke? Så vet vi selvfølgelig at Sparebankstiftelsen vil fortsette å gi penger, men da kanskje bare til de store, og det er faktisk de små som vil falle igjennom.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-12-02:
Høyre mener at vi skal ha et så rikt kulturliv som mulig i Norge, og for å få det til må alle gode krefter mobiliseres. Det innebærer også at vi må ha et stort privat engasjement for kulturen. Det er en styrke at private engasjerer seg. I denne debatten har Arbeiderpartiet snakket mye om regjeringens smålige kutt, men er det noe som virkelig er smålig, er det at Arbeiderpartiet vil skrote den vellykkede gaveforsterkningsordningen. Private gaver blir toppet opp av staten med 25 pst. av summen. Siden ordningen ble innført, har små og store kulturinstitusjoner – ja, hele 2 500 – fått glede av dette. Flere og flere benytter seg av ordningen. På de mange besøkene til enten festivaler, museer eller konsertarrangementer er meldingen klinkende klar: ikke rør denne ordningen. Den gir litt ekstra til dem som får midler fra enten stiftelser eller andre private selskaper. Det er ikke kommersielle selskaper, som jeg aner en angst for at skal støtte og påvirke kulturen, det er stort sett fond og stiftelser. Jeg synes det er synd at små festivaler som Johan Halvorsen Musikkfest i Drammen, Glogerfestspillene i Kongsberg og Vestfossen Kunstlaboratorium for samfunnskunst, som kanskje ikke er så store institusjoner, og som har hatt glede av dette, nå får det strøket ut. Jeg lurer på om regjeringen kan garantere for dem som har fått midler fra denne ordningen og har hatt glede av det, når staten eller Arbeiderpartiet skal overta disponeringen. Jeg tror ikke det. Og jeg er veldig spent på hvordan den berømmelige énprosenten vil deles ut. For Høyre er det et viktig prinsipp at offentlige penger skal brukes der private penger ikke alltid strekker til, nettopp for å utløse private bidrag. Det gjør kulturlivet mer robust, og de får flere ben å stå på. Den offentlige kulturfinansieringen skal selvsagt alltid være bunnplanken. Gaveforsterkningsordningen er et supplement, den skal ikke erstatte offentlige midler. Det er andre store ordninger på kulturbudsjettet som skal sikre geografisk spredning, som vi er opptatt av, og det at vi har kultur over hele landet. Jeg undrer meg over at det er så greit å sponse idretten, mens penger til kultur vekker stor mistenksomhet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Jeg vil rose statsråden for at hun tok en av sine første turer til kulturhovedstaden, Bergen. Men der stopper det, for allerede der varslet statsråden at det ville komme en sak hvor man ville avvikle gaveforsterkningsordningen – til stor frustrasjon for kulturlivet i Bergen og mange andre. Det man da etterlyste, var hva statsråden eventuelt ville gjøre for å erstatte denne ordningen. Det fikk de ikke svar på. Jeg synes det er utrolig trist at man først får en sak der man går til angrep på private givere, f.eks. når det gjelder skattefradrag for gaver til frivillige, og nå dette – nå skal det stoppes. Dette gjør man samtidig som man vet at denne ordningen de siste årene har gitt nærmere 2,3 mrd. kr til kulturlivet, ved privat giverglede. Jeg lurer på: Hvorfor haster dette nå, når man ikke engang har tatt seg tid til å evaluere ordningen?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-02:
Jeg merker meg at statsråden legger vekt på at regjeringen vil ha mindre sosiale forskjeller. Det er ingen tvil om at åtte år med borgerlig styre i skolepolitikken har bidratt til at skolen bidrar til mindre sosiale forskjeller – ved at flere elever fullfører, og ved at de elevene som har hatt det svakeste utgangspunktet, løfter seg mest. Når vi nå ser på retningen i den budsjettavtalen som er lagt frem, handler det viktigste løftet om penger per skole for å fryse fast dagens skolestruktur. Samtidig kuttes det i penger til å tette kunnskapshull for elever, til lærerspesialister og til naturfagtimer som skal bidra til mer praktisk undervisning. Hvordan vil disse grepene bidra til at skolen skal redusere de sosiale forskjellene, når kunnskap prioriteres ned og gammel skolestruktur prioriteres opp?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-02:
En god kommuneøkonomi er viktig, men i vår regjeringstid ble det flere kvalifiserte lærere i skolen, og det har aldri vært så få elever per lærer. Jeg er enig i at vi skal ha en mer praktisk og variert undervisning. Derfor foreslo vi en ekstra time naturfag på ungdomsskolen. Den kunne bidratt til at elevene fikk en mer variert og praktisk undervisning. Fagfornyelsen legger nettopp vekt på at naturfagtimen skal være søkende, pirre nysgjerrighet og bidra til variasjon i undervisningsformer, men dette prioriterer den nye regjeringen bort. Istedenfor har man prioritert penger til billigere SFO, ikke for lavinntektsfamiliene, men for alle andre. Når man går igjennom og ser hva regjeringen har kuttet, handler det nettopp om kompetanse og kvalitet og det som kunne bidratt til mer variert undervisning.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-02:
Gjennom dagen – og i og for seg gjennom de siste åtte årene – har de rød-grønne partiene kjempet utrettelig for å skape et inntrykk av at velferden er bygget ned under Solberg-regjeringen, at armoden har senket seg over landet, at fellesskapet er i ferd med å forvitre, at kommunekassene er bunnskrapte, og at de som trenger samfunnets hjelp, nærmest er overlatt til seg selv. Det eneste problemet med dette narrativet er at det er usant. Jo da, enkelte ordninger er endret, og det har vært gode grunner for det, men det store bildet er at skatteinngangen har økt betydelig, at de store pengene er brukt på å styrke velferden, og at det er flere i jobb og flere som fullfører skolen. Den boligsosiale politikken er styrket betydelig, og det har aldri før vært færre bostedsløse. Sykehusene er tilført 21 mrd. kr, ventetidene ble redusert betydelig før pandemien, kommunesektoren har 70 mrd. kr på bok, som er 40 mrd. kr mer enn de hadde i 2013, de frie inntektene har økt med 35 mrd. kr, og antall kommuner på ROBEK er redusert fra 46 til 17. Det er 486 flere psykologer i norske kommuner, vi styrket helsestasjons- og skolehelsetjenesten med 1,3 mrd. kr, og vi økte antall årsverk i tjenesten med over 1 400. Vi gjennomførte et taktskifte i rusomsorgen med satsinger på over 2,4 mrd. kr, og vi ønsket en ny rusreform, som de svakeste i samfunnet beskrev som den viktigste sosialpolitiske reformen på mange tiår. Vi rettighetsfestet brukerstyrt personlig assistanse til dem som trenger det, og vi satset systematisk på arbeidsplasser til personer som står utenfor arbeidslivet. Vi ga gratis kjernetid i barnehage og SFO for familier med lav inntekt, vi økte barnetrygden, vi økte engangsstønaden, vi satset på fritidstilbud til barn, vi senket terskelen for å komme inn i arbeidslivet gjennom individuell jobbstøtte og funksjonsassistanse, og vi satset enormt på skolen, med 4 000 flere kvalifiserte lærere, og 40 000 lærere fikk videreutdanning. Vi gjennomførte et integreringsløft og en inkluderingsdugnad – og jeg kunne fortsatt. Neste år vil det brukes mer penger over offentlige budsjetter enn noen gang før, men det treet kan ikke vokse inn i himmelen. Handlingsrommet i norsk økonomi vil bli betydelig mindre i årene som kommer, enn det vi har vært vant til, og det betyr at vi som sitter i denne sal, må begynne å interessere oss mer for hvordan vi bruker pengene vi har, enn hvor mye mer vi skal bruke. Så langt har interessen for dette vært laber, men det vil tvinge seg frem en debatt om hvordan vi kan bli mer innovative i offentlig sektor. Ny teknologi, som kunstig intelligens, tingenes internett og deling av data, kan gjøre det mulig å tilby vanlige – og uvanlige – folk enda bedre tjenester innenfor strammere økonomiske rammer. Et godt sted å starte er offentlig sektors innkjøpsmakt. 600 mrd. kr brukes hvert år på varer og tjenester. Hvordan vi bruker de pengene, har enorm betydning for hvor innovative, bærekraftige og effektive vi blir, men også for hva slags næringsliv vi får, og ikke minst for hvordan velferden kan videreutvikles, til glede for både vanlig og uvanlig levd liv i hele dette landet som vi er så glad i.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det er fristende å starte svaret med å si at Høyre ser ut til å prioritere gamle talepunkter opp og faktisk å lese budsjettet ned. Dette er et budsjett for mer kunnskap. Jeg kan gå innom høydepunktene for hvorfor. Vi vet at det viktigste for at barn og unge skal lære mer, er å ha en god lærer, og at vi har mange nok lærere. En viktig del av å ansette flere kollegaer til de gode lærerne vi allerede har, er å styrke kommuneøkonomien. Vi vil inkludere flere barn og unge i det viktige fellesskapet det er å gå i barnehage og ha et tilbud om SFO. Derfor prioriterer vi å senke prisen. Det er også bra for myk overgang til skole. Så er vi opptatt av at alle våre barn og unge skal få komme inn i skolen som hele mennesker, enten de foretrekker å sitte stille med en bok eller å bruke armer, bein og andre fysiske gjenstander for å lære seg ting. Derfor er vi opptatt av en mer praktisk skole. Alt dette, sammen med flere grep vi skal gjøre i det videre, bidrar til mer kunnskap i skolen, og det er jeg helt overbevist om at dette budsjettet er med på å understøtte.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
For alle dem av oss som er opptatt av fellesskap og universelle ordninger som også gir støtte til og oppslutning om både skattesystem og velferdsgoder, er det bedre å ha universelle ordninger som er tilgjengelige for alle, enn at noen få må komme med lua i hånden og be om hjelp. Når det er sagt, er det ikke sånn at moderasjonsordningene ikke er mulig å ha samtidig som barnehagepris og SFO-pris reduseres. Det er fullt mulig å gjøre begge deler på samme tid. Vi vet at ungdommene våre har det laveste motivasjonsnivået på noe tidspunkt i skoleløpet mens de går i ungdomsskolen. Derfor er vi opptatt av å gjøre noe med både motivasjonen og innholdet i ungdomsskolen. Det er Hurdalsplattformen helt tydelig på. Det er påfallende at Høyre det siste året – av åtte år – de sitter i regjering, legger inn en helt ny naturfagtime på ungdomstrinnet, noe som helt sikkert kan være riktig, men det første de gjør etter at de har tapt valget og spasert ut av regjeringskontorene, er å legge inn et forslag også om en ungdomsskolereform. Jeg er opptatt av å gjøre dette på en helhetlig og god måte, og det kommer jeg tilbake til hvordan vi skal gjøre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Det kunne jo høres ut på representanten Steffensen som om det er kutt i driftstilskudd til private barnehager vi har foreslått i budsjettet. Det er det altså ikke. Vi foreslår å redusere noe av den overkompensasjonen for pensjonsutgifter som private barnehager har mottatt over år. I 2019 mottok private barnehager rundt 1 mrd. kr mer i kompensasjon for pensjon enn det de hadde av reelle utgifter. Det er ikke fornuftig bruk av skattebetalernes penger, det skaper ikke legitimitet for offentlige overføringer til våre velferdstjenester, og det er ikke nødvendigvis penger som jobber for våre barn i våre barnehager. Mitt mål er at vi har et finansieringssystem til både private og kommunale barnehager som er rettferdig, hvor pengene går til barna, og hvor vi ikke har store konsern som har store overskudd og tar med seg profitten ut av barnehagesektoren, men tvert imot at vi får en rimelighet i både regelverk og overføringer. Det har regjeringen varslet tydelig at vi kommer til å komme med forslag på, og det jobber vi med å få på plass så raskt som mulig.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg slutter meg helt til Øvstegårds oppsummering av hvorfor dette er et viktig og bra tiltak. Jeg tror for det første vi må følge tett oppfølgingen av den nye rammeplanen for SFO. Det er egentlig ganske utrolig at vi i år innfører rammeplan for SFO for første gang. Det er et stort rom for å gjøre mer for kvalitetsutvikling i våre skolefritidsordninger. Så tror jeg vi må følge kommunene tett i videre arbeid med dette, og jeg tror også vi må utvikle noen verktøy for å heve kompetansen og bidra til kvalitet over hele linjen til våre ansatte i SFO. Det er det også satt av penger til i budsjettet. Så vil jeg legge til at det er litt interessant å se for seg dette, som representanten Øvstegård var inne på: Hvis vi skulle funnet opp organiseringen av småtrinnet på skolen på nytt – og det er også en påminnelse til alle som er opptatt av arbeidslinjen – tror jeg ikke at vi ville gjort det sånn at etter lunsj må barna betales for når de er på skolen, mens før lunsj er det gratis. Det støtter heller ikke at flere skal delta i arbeidslivet.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Jeg er enig i at det er skremmende hvor stor andel av barnehageplassene som etter hvert er i de store barnehagekonsernene, og også hvordan en del av de konsernene både går på børs og er registrert i utlandet. Jeg er opptatt av at pengene vi bruker på barnehage, skal jobbe for barna våre, men også at norske barnehageplasser skal være norske barnehageplasser, og ikke objekter som er gjenstand for spekulasjon. Jeg er opptatt av at vi får en bedre balanse i hvordan vi utvikler tilbudet av barnehageplasser i hver enkelt kommune. Det betyr at hver enkelt kommune må få mer å si i etableringen av private barnehageplasser, men også sterkere mulighet til å si at når barnekullene går ned, er det de kommunale plassene som blir værende, mens de private kanskje ikke lenger får fortsette. Jeg er enig i ambisjonen om at det ikke skal tas ut store overskudd på drift av barnehager, og hvordan vi skal oppnå det, vil jeg komme tilbake til så raskt som mulig.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-02:
En helt ny forskningsrapport viser at Norge er verst i klassen når det gjelder frislipp av kommersielle aktører i barnehagesektoren, og det er ikke en pallplassering å være stolt av. De kommersielle kjedene blir stadig større. Fire kommersielle barnehagekjeder eier til sammen hver tredje private barnehageplass. Rapporten tegner også et skremmende bilde: De kommersielle aktørene er i ferd med å oppnå en størrelse hvor de kan utgjøre en vetomakt mot politiske endringer. Danskene gjennomfører i disse dager en reform som medfører at barnehageeierne ikke lenger kan ta ut overskudd. Danmark går altså lenger enn oss, og vi må følge etter. Det er åpenbart at vi ikke har noen tid å miste. Mitt spørsmål er, med bakgrunn i budsjettforliket med SV: Mener statsråden at Norge bør gå i samme retning som Danmark og sikre profittfrie barnehager?
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Vi skal nå vedta et godt budsjett for vanlige folk. Vi gjør det vi har sagt at vi skal gjøre. Sykehusøkonomien, velferdstjenester, kommune- og fylkesøkonomien styrkes. Maksprisen i barnehage kuttes, gratis kjernetid i SFO innføres, vi starter på en tannhelsereform. Vi reverserer en rekke usosiale kutt fra den avgåtte regjeringen, som i barnetillegget for uføre. Vi forlenger retten til arbeidsavklaringspenger. Vi avkorter ikke uføres inntekt fra første krone. Vi styrker brillestøtten for barn. Arbeidsledige og permitterte skal få feriepenger. Vi skrur opp tempoet i arbeidet med å skape jobber og kutte utslipp. I dag er det 49 dager siden velgerne fikk sitt ønske innfridd om en ny regjering med en ny politikk for en ny retning for landet. Vi i Arbeiderpartiet drev valgkamp bl.a. med en plan for hva vi ville starte opp med de 100 første dagene med vår regjering. Vi leverer nå på den, punkt for punkt. Vi styrer etter Hurdalsplattformen og fører en mer rettferdig politikk for å minske forskjeller både mellom folk og mellom by og land. Vi skal sørge for at folk kan bo, jobbe og leve sitt liv i alle deler av landet. Vi gjør det billigere å reise med ferje. Det skal bli gratis for en god del øysamfunn. Vi gjør det enklere å pendle ved å senke bunnfradraget og forenkle kilometersatsen. Vi legger inn mer midler til bredbånd. Vi skal få flere som står utenfor, inn i arbeidslivet igjen. Vi øker tallet på tiltaksplasser og bedrer mulighetene for at flere kan delta i jobb og bidra med sine evner i en meningsfylt hverdag. Det er mange som nå er urolig og fortvilet over høye strømpriser. Det hjelper lite at markedet sørger for at strømprisen i perioder er nede på nesten null, når vi opplever prisrekorder i perioder hvor behovet i husstandene er størst, nå på den hardeste vinteren. Her må vi finne løsninger som avhjelper situasjonen. Vi må gi svar som er bedre enn det som ble gitt i 2016, da den største bekymringen til ansvarlig statsråd den gangen var at strømprisen var for lav. Vår viktigste oppgave er å føre en politikk som sørger for en god og trygg hverdag for folk. Neste års budsjett blir et godt verktøy for det.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-12-02:
Me har no lagt bak oss åtte år med ei Høgre-styrt regjering – ei regjering som frå dag éin visste kva vårt viktigaste prosjekt skulle vera. Me skulle utvikla Noreg. Me hadde hatt fleire år til å førebu oss på korleis me skulle ta nye grep, og då me kom i posisjon, var me klare. Me rulla ut den eine strategien etter den andre. Me sette kurs mot det grøne skiftet, teikna retning i ukjent terreng. Me visste kva som måtte til for å få fart på norsk næringsliv, for å skapa jobbar og med det byggja velferdsstaten vår. Me hadde det travelt, for me hadde mykje å ta fatt i. Me sette i gang reformarbeid, for Noreg anno 2013 var noko anna enn det var fleire år tidlegare. Me var opptekne av at alle skulle ha ein jobb å gå til, for det er det viktigaste tiltaket for å hindra utanforskap og ulikheit, for å fremja inkludering og gode samfunn. Folk i arbeid er vår viktigaste økonomiske resurs. Og skal me greia det, må me begynna med skulen, med utdanning, med folk sin kompetanse. Her legg diverre Arbeidarparti-regjeringa opp til å svekkja budsjettet me skal vedta i dag. Kompetanse er viktig, kunnskap er viktig, men det er også eit sterkt næringsliv, for det er her jobbane vert skapte. Når Arbeidarparti-regjeringa no tappar næringslivet og pålegg auka skattebyrde, begynner varselklokkene å ringja. Noko av det viktigaste for å skapa nye, grøne arbeidsplassar er å byggja landet – byggja landet med kunnskap, men også med infrastruktur. Det legg grunnlag for varig endring for eit næringsliv som får tak i den kompetansen dei treng, som får varene fram dit dei skal, og som får folk trygt fram, frå heim til arbeid og fritidsaktivitetar. Me har teke formidable løft innan sektoren gjennom dei siste åra. Me har omstrukturert, og me har effektivisert. Me har fått meir ut av kvar krone, og me har innovert og søkt å finna nye løysingar. Ikkje berre er det nye løysingar, men også løysingar som skaper morgondagens arbeidsplassar i det grøne skiftet, som me har gjort med grøn skipsfart og vår satsing på å byggja ut elinfrastruktur og lademoglegheiter. Me har fått ein NTP, som er det overordna dokumentet me styrer etter. For Høgre er det no viktig at me held oppe dette tempoet og følgjer den planen me i fellesskap har vorte einige om. Det gjer diverre ikkje Arbeidarparti-regjeringa med sitt framlegg til budsjett. Allereie frå år éin i NTP-perioden sakkar me akterut, og i tillegg ser me at ein ikkje følgjer opp den offensive satsinga Solberg-regjeringa har lagt opp til med tanke på teknologi og forsking på området. Her vert det diverre òg kutta. Skal me byggja landet, er det viktig å koma rett ut frå hoppkanten. Det gjer me diverre ikkje med dette budsjettet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-02:
Det er rørende å høre på regjeringspartienes representanter fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet som forteller om at nå er det en ny kurs. Ja, det er helt riktig – det er en ny kurs. På samferdsel kutter man viktige investeringsmidler, og det går ut over trafikksikkerheten. Det handler om hverdagen til folk. For meg er det også vanlige folk som ferdes på de veiene. Det er strekninger som er farlige, som kunne vært utbedret og trygget, noe som hadde gjort hverdagen enklere og ikke vanskeligere. I budsjettframlegget til regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, ser man en rørende omsorg. En ny kurs – ja, det er det. Man øker drivstoffavgiftene. Man øker bilavgiftene. Det er en ny kurs. For meg handler ikke det om å trygge hverdagen – tvert om. Man snakker om alle arbeidsgrupper, inntektsgrupper, vanlige folk, arbeidsfolk. Det gjør det ikke lettere når vi har en strømkrise. Vi har en drivstoffkrise med tidenes høyeste priser. Det er en varslet matvarekrise. Da handler ikke dette budsjettet til regjeringen om å løse utfordringer for folk flest. Jeg er skuffet over dagens debatt. Når man i replikkordskifter snakker om strøm og de høye prisene og hva regjeringspartiene og regjeringen vil gjøre, er regjeringspartiene med statsråder og representanter mer opptatt av å drive retorikk på utspill som ble gjort i mediene i 2013. Jeg tror ikke folk som hører på eller ser debatten der ute, som sliter med regningene og er bekymret for hvordan de skal klare seg gjennom vinteren, er veldig imponert over dagens styring eller dagens storting. Jeg håper på en litt mer redelig og ryddig debatt som tar folk på alvor. Fremskrittspartiet gjør det. Derfor fremmer vi en krisepakke. Det handler om drivstoffpriser som er skyhøye. Folk er helt avhengig av det. Det handler om matvarepriser, det handler om strømpriser, og det handler om arbeidsfolk, som man sier her fra talerstolen. Det er heller ikke noen god hilsen Arbeiderpartiet og Senterpartiet inkludert SV sender næringen som ligger med brukket rygg, luftfartsnæringen, når de i dagens budsjett gjeninnfører passasjeravgiften. Vi er mange som har hatt møter med dem, og dette er det siste de trenger. De ligger med brukket rygg. I den næringen er det meg bekjent også vanlige folk som jobber. Jeg skulle ønske at dette storting kunne samle seg om Fremskrittspartiets forslag og gi en krisepakke, tiltak som virker umiddelbart, som kan gi en tryggere hverdag for folk flest. Man må slutte med tom retorikk og snakke om hva som skjedde for åtte år siden. Dagen i dag, situasjonen nå, er helt ekstraordinær.
Truls Vasvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
Ordet kommuneøkonomi er omtrent like spennende som ordene midtdeler, brannslukningsapparat og sykkelhjelm. Det er kjedelige ord som kan utgjøre forskjellen på å være og ikke være. Der midtdeler, brannslukningsapparat og sykkelhjelm kan redde oss enkeltvis, er bedre kommuneøkonomi et sikkerhetsnett for de mange kommunene som sliter med å gi innbyggerne sine de tjenestene de har krav på og fortjener. Vi har i flere år hørt mantraet «aldri har kommunene fått mer penger». Det som ikke har vært utbasunert like stolt og tydelig, er at staten har knepet igjen på andre overføringer, som f.eks. tilskuddsordningene for ressurskrevende tjenester. For mange kommuner har dette utgjort titalls millioner kroner årlig. Den 21. oktober fikk jeg en SMS fra økonomisjefen i Larvik kommune. Der sto det: Jeg har på ledersamling i kommunen lovet at dersom ny regjering reverserer innstramningene i tilskuddsordningen for ressurskrevende tjenester, ja, da skal jeg på neste samling framføre My Way fra scenen. Den 8. november svarte jeg at jeg så fram til framførelsen på video. Med mindre økonomisjefen lykkes med å søke politisk asyl på Island, som han sa, får vi i Arbeiderpartiet noe å glede oss over nå i førjulstiden. Hvorfor forteller jeg dette? Jo, for det budsjettet som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i dag får igjennom, utgjør en forskjell. Det utgjør en forskjell for vanlige folk som får lavere skatt. Det utgjør en forskjell for dem som er arbeidsledige og likevel kan ta ferie sammen med ungene sine. Det utgjør en forskjell for dem som sliter psykisk og nå lettere skal få hjelp. Og det utgjør altså en stor forskjell for kommunene våre. Det er jeg stolt av, og det gir mening i det å være politiker – og attpåtil så uendelig privilegert at jeg får stå på denne talerstolen. Ifølge Store norske leksikon er politikk en aktivitet som går ut på å styre eller lede samfunnsutviklingen. Så vet vi at de forskjellige partiene har ulike målsettinger og ønsker knyttet til den styringen. Dette budsjettet viser en annen retning enn den som har vært førende de siste åtte årene. Dette budsjettet bringer ulikhetene ned, ikke opp. Det styrker det offentlige helsevesenet. Det gir flere barn mulighet til å leke med vennene sine på SFO. Det gir yngre mulighet til å fikse tennene sine uten å ta opp forbrukslån. Og det styrker den norske modellen ved at det skal bli enda mer lønt å fagorganisere seg. For å få til dette må de med sterkest rygg bære den største børen. De som tjener mest, skal betale mer. Noen påstår at det er gjort av misunnelse og sjalusi. Det er feil. Det er rett og slett fordi det er mest rettferdig.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-02:
Norge står overfor flere store utfordringer: For det første har vi den store globale klimakrisen. For det andre trenger vi økt vekst for å trygge framtidens velferd. For det tredje må vi yte god velferd til dem som trenger det mest. Budsjettforslaget fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti er innrettet for å gi svar på nettopp disse utfordringene. Når vi skal redusere klimagassutslippene i ikke-kvotepliktig sektor, er det mest effektive tiltaket økte CO 2 -avgifter. Regjeringen Solberg la i klimameldingen fram et forslag til en forpliktende opptrappingsplan fram mot 2030, som beklageligvis ikke fikk flertall i Stortinget den gangen. Solberg-regjeringens budsjettforslag for 2022 innebærer en økning av CO 2 -avgiften i tråd med opptrappingsplanen. Regjeringen Støre spente raskt bein på dette tiltaket ved å redusere veibruksavgiften, slik at det er høyst usikkert om like store utslippskutt som det Solberg-regjeringen la opp til, kan oppnås med det rød-grønne flertallsbudsjettet. Vi må skape mer, ikke skatte mer, for å trygge framtidens velferd. Vi trenger jobbskaperne som er villige til å satse sin trygge økonomi for å skape noe de har tro på, og skape nye arbeidsplasser. Vi trenger en god skole, med faglig oppdaterte lærere og med satsing på bl.a. naturfag, som dessverre regjeringen nå fjerner. God velferd til dem som trenger det mest, handler om å løse problemene for dem som har dem, ikke for alle andre som ikke har disse problemene. Når strømprisen er høy, må de som har dårlig råd, få økonomisk støtte i stedet for at vi reduserer strømprisen for alle, noe som treffer best dem med boblebad og varmekabler i oppkjørselen. Fordi vi så at de med lav inntekt hadde problemer med foreldrebetalingen i barnehagen, innførte regjeringen Solberg et tak på 6 pst. av inntekten, noe som treffer nettopp dem med lavest inntekt. Så når flertallet nå vil redusere maksprisen for barnehage, treffer det oss med høye og middels inntekter, og ikke dem med dårlig råd. Fordi vi så at enkelte barn ikke får delta på fritidsaktiviteter på grunn av familiens økonomi, etablerte regjeringen Solberg fritidskortet for barn. Dette er en målrettet og god ordning som dessverre regjeringen nå vil fjerne, uten at det finnes andre tiltak som treffer denne sårbare gruppen. Det er vår oppgave som politikere å levere virkelige løsninger på virkelige problemer for virkelige mennesker. Det ligger til grunn for budsjettforslaget fra Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-02:
Hva er det rød-grønne prosjektet – det som forener og engasjerer de tre partiene som nå har lagt fram et felles budsjettforslag? Når jeg lytter til innleggene fra de tre rød-grønne partiene, er det tydelig at det rød-grønne prosjektet er reversering. Mange av Arbeiderpartiets representanter har i dag snakket om en ny kurs. Den kursen som er staket ut, peker rett bakover. Man skulle tro at regjeringspartiene etter åtte år i opposisjon hadde klekket ut en hel rekke nye ideer og bedre løsninger. Men det er ikke nye satsinger, men reversering av fungerende politikk fra regjeringen Solberg som får mest plass i innleggene fra regjeringspartiene. Så mange reverseringer hadde Arbeiderpartiet i sin hundredagersplan at de etter statsministerens utsagn ikke hadde tid til å legge alle inn i tilleggsnummeret og måtte bruke forhandlingene med SV til å få lagt inn de siste. De rød-grønne partiene har blitt enige om å reversere mangfoldet i velferdstjenester. Det er ikke brukerne som står i fokus for de rød-grønne, men ideologiske skylapper når partiene planlegger utfasing av kommersiell drift i skattefinansierte velferdstjenester. Slike formuleringer vitner heller ikke om forståelse for at verdier skal skapes. Om de private fastlegene og tannlegene også er blant dem som regjeringen vil utfase, er uvisst. Høyre gjennomførte i regjering en etterlengtet kommunereform som ga sterkere fagmiljøer og bedre tjenester til innbyggerne. Regjeringen Støres fremste ambisjoner for kommunesektoren synes å være å splitte opp velfungerende nye organisasjoner. Min hjemkommune, Lillestrøm, ble kastet ut i uvisshet da kommunalministeren som en av sine første embetsgjerninger sendte brev til den nygifte kommunen og spurte om den ikke kunne tenke seg å vurdere en skilsmisse. Sent mandag kom det en gledelig avklaring fra Arbeiderpartiet lokalt om at man er opptatt av å videreutvikle den nye kommunen i stedet for å følge regjeringens reverseringsplan. Tilsvarende har finansministerens eget hjemfylke, Innlandet, avvist regjeringens ønske om å reversere og splitte opp det nye fylket. Regjeringspartiene lokalt ønsker ikke en sentralstyrt reversering. I budsjettdebatten er det få tegn til at regjeringspartiene har ambisjoner for tjenestetilbudet til innbyggerne. For Høyre er det innbyggerne og tjenestetilbudet til innbyggerne som er det helt sentrale.
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2021-12-02:
I dag vedtar Stortinget et historisk godt budsjett for folk i hele landet. Kommunene er kjernen og fundamentet i vår velferdsstat. Det er mange år siden vi har sett et budsjett som løfter Kommune-Norge og kommuneøkonomien slik vi gjør nå. Det kommer ikke av seg selv, og det er heller ikke tilfeldig at det skjer. Det handler om å prioritere, om å innfri valgløfter – om å holde det en lover. For åtte år siden, i august 2013, holdt daværende helse- og omsorgsminister Jonas Gahr Støre et foredrag på Litteraturhuset her i Oslo om Arbeiderpartiets framtidsprosjekt. Han sa da at det handler om å gi alle mennesker størst mulig frihet, der fellesnevneren er rettferdighet og like rettigheter for vanlige folk, i alle deler av landet. Og mens høyreregjeringen brukte åtte år på å skape et samfunn med større forskjeller og en dårligere kommuneøkonomi, har Støre brukt tiden på å forme en politikk og et parti som går i motsatt retning. Det går en rød tråd fra Støres tale i 2013 til dagens regjering, ledet av Støre, som i stedet for skattekutt til de rike bruker pengene på å skape et mer rettferdig samfunn, der vanlige folk på nytt skal oppleve at deres liv og deres utfordringer står øverst på den politiske dagsordenen. Det viser vi i Stortinget i dag når vi fremmer forslag som vil redusere belastningen for folk som rammes av høy strømpris. Vi rydder opp i en sak som er arvet fra forrige regjering. Vi viser det ved at folk med høye inntekter skal betale mer i skatt, og at de som tjener under 750 000 kr, skal få mindre skatt. Kommunene og fylkene får en realvekst på 4,5 mrd. kr i frie inntekter. En styrket kommuneøkonomi gir ansatte og folkevalgte i hele landet den nødvendige støtten de trenger for å fortsette den enorme jobben som blir gjort ute i kommunene. Når vi samtidig sørger for feriepenger på dagpenger, gjenoppretter barnetillegget for uføre, gir mer penger til brillestøtte og tannhelse, kutter maksprisen i barnehagen, innfører gratis kjernetid i SFO, øker pendlerfradraget og sier at bredbånd skal være en rettighet på linje med strøm, da kan vi med stolthet si at dette budsjettet gir vanlige folk muligheten til å leve et godt liv i hele landet.