Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2012-05-03:
Kristelig Folkeparti mener ansvaret ved å sette et barn til verden bør være like stort for menn og kvinner. Vi ønsker å likestille farsansvaret med morsansvar. Vi mener at fars arveanlegg ikke er mindre viktige eller mindre verdt enn mors. Debatten handler ikke om familieformer. Likevel blir Kristelig Folkepartis ønske om å gi far et større ansvar, slik som mor allerede har, møtt med svært mange påstander om nettopp dette. Debatten, som egentlig handler om det moderne samfunnets syn på menn, møtes også med svært reaksjonære røster. Fars rolle i 2012 er heldigvis styrket når det gjelder rettighetene, nå er det tid for også å snakke om ansvaret. I statsrådens innlegg pekes det på den store utviklingen i samfunnet de siste årene. Det har skjedd utrolig mye når det gjelder å likestille kvinner og menn, heldigvis. Nå kan vi ta et steg videre. I representantforslaget, forslag V, ber man om å presisere mandatet til Likestillingsutvalget. For meg er det ganske uforståelig at dette ikke får flertall i denne sal. Selv om det er mange gode hensikter bak tilbudet om sæddonasjon, er jo ikke ordningen i tråd med det moderne synet på menn, farskap og ansvar. Ordningen med sæddonasjon oppfordrer menn til å gi bort sine arveanlegg. Dette skjer i en tid hvor det ellers, og heldigvis for det, legges stadig større vekt på behovet for likestilling og tilstedeværelse fra far. Det er svært viktig med pappaperm. Kan man samtidig si at det ikke er like viktig med pappa, slik representanten Øyvind Håbrekke stilte spørsmål om? I statlig regi kan en sædgiver i dag være opphav til opptil åtte barn uten å ha noen juridiske eller økonomiske forpliktelser overfor barna. Donorbarn har heller ikke juridiske rettigheter overfor sitt opphav. Barnekonvensjonen har bestemt at barn har rett til å kjenne sitt genetiske opphav. Derfor tillates ikke anonym sæddonasjon i Norge. Når barnet blir 18 år gammelt, har det derfor rett til opplysninger om sædgivers identitet. Barnets rett til å få vite sitt genetiske opphav oppfylles altså, men først etter at barndommen er over. Det er paradoksalt. Kristelig Folkeparti mener at praksisen med bruk av donorsæd ved assistert befruktning på sikt bør avvikles. Hvor er det ellers egentlig grunn til å sette grensen for hvem som skal ha rett, og hvem som ikke skal ha rett til sæddonasjon ved assistert befruktning? Nå mener en del at enslige kvinner blir diskriminert siden de ikke har tilgang til assistert befruktning ved sæddonasjon. Skal vi ende opp med at alle kvinner i utgangspunktet har krav på å få barn ved statens hjelp bare i kraft av å være en voksen, kvinnelig borger? Tilbudet om sæddonasjon har vært med på å utløse en rettighetstenkning som utfordrer samfunnets syn på barn og foreldreskap. Derfor er denne debatten i dag veldig viktig – den har en viktig prinsipiell side. Kristelig Folkeparti mener det er nødvendig med en modernisering av lovverket, slik at fedre skal få samme ansvar for barn som kvinner alltid har hatt. Tilbudet om sæddonasjon er en forskjellsbehandling av kvinner og menn. Dagens barnelov § 4 a slår fast at et barn må ha en mor, men ikke en far. I 2012 burde vi ha et lovverk som sier at far har et like stort ansvar som mor.