trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Jeg er enig i det representanten Andersen sier om bostøtten, at den kanskje er – nei, jeg vil si at den er – vårt viktigste boligsosiale virkemiddel. Det er bakgrunnen for at vi gjennom den forrige fireårsperioden sørget for at bostøtten ble bedre. Den er blitt bedre ved at vi nå sørger for at bostøtten reguleres i henhold til prisutviklingen innenfor boligmarkedet. Den ble underregulert gjennom mange år. Vi har rettet opp de feilene som SV gjorde i regjering. Vi har sørget for at bostøtten har blitt bedre for barnefamilier, at man kan få bostøtte også hvis man bor i bokollektiv, og vi har sørget for at bostøtten tar utgangspunkt i siste måneds inntekt og ikke i hva man tjente for to år siden. Det er målretting. Det er å gjøre bostøtten bedre. Så varsler vi nå i regjeringserklæringen at vi vil gjøre bostøtten enda bedre for barnefamilier. Det betyr ikke at andre skal få mindre. Vi mener at bostøtten er det viktigste boligsosiale virkemiddelet. Vi har nå gjennom fire år løftet det boligsosiale området slik at det i dag er langt færre bostedsløse. Det var 6 000 bostedsløse. Nå er det 4 000. Vårt mål er at det ikke skal være noen som trenger å være bostedsløse i Norge. Vi skal fortsette å bidra til at flere kan gå fra å leie bolig til å eie bolig. Det er en stor verdi at folk flest har mulighet til å eie sin egen bolig, og vi har gjennom ulike boligsosiale tiltak tenkt å fortsette med å sørge for at folk har et trygt og godt sted å bo.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Jeg anerkjenner fullt ut representanten Andersens sterke sosialpolitiske engasjement. Men det er ikke slik at det ikke er noen minstepensjonister som sitter i et stort hus og betaler eiendomsskatt. Det er faktisk ganske mange med lav inntekt som må betale en høy eiendomsskatt, og som opplever det som usosialt. Det var SV i regjering som unnlot å sørge for at bostøtten ble tilpasset uførereformen. Det var SV i regjering som ikke bidro til at bostøtten ble regulert i henhold til prisutviklingen, men ble underregulert. Vi har rettet opp dette. Jeg mener at det fortsatt er behov for å bedre bostøtten, slik at de som har de største behovene, også får den. Derfor løfter vi spesielt frem barnefamilier i Jeløya-plattformen. Så er det selvsagt rom for også å diskutere andre endringer. Vi ønsker å sørge for en god bostøtte for dem som trenger det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Det er åpenbart at man kan lese Jeløya-erklæringen på ulikt vis. Jeg har sittet sammen med Venstre og Fremskrittspartiet og diskutert hvordan vi kan løfte sårbare grupper, hvordan vi kan hjelpe familier med lav inntekt, hvordan vi kan få til en inkluderingsdugnad så flere av dem som har funksjonsnedsettelser eller hull i cv-en, kan komme inn i arbeidslivet, og hvordan vi kan føre en bedre integreringspolitikk. Det er de spørsmålene vi har diskutert på Jeløya, og det er de spørsmålene vi løfter frem i plattformen. Så kan vi være uenige når det gjelder eiendomsskatt. Jeg mener at det er et lokalt spørsmål som skal avgjøres lokalt, men vi mener at Stortinget må sette en grense for hvor høy den skal være, for eiendomsskatten kan være usosial for mange enkeltmennesker. Når det gjelder bostøtten, har vi sørget for at den blir mer målrettet, og målretting betyr at de som har behov for det, får det, og det mener jeg er riktig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Bostøtten er det viktigste boligsosiale tiltaket og er for mange helt avgjørende for at de har et trygt og godt sted å bo. Derfor har vi, som jeg også har redegjort for i tidligere svar, sørget for at bostøtten har blitt bedre ved at man ikke lenger får bostøtte målt opp mot inntekten man hadde for to år siden, men mot den inntekten man har i dag, og ved at barnefamiliene også kommer bedre ut. Og vi ønsker å styrke bostøtten for barnefamiliene også i årene som kommer. Vi skal være stolte av å leve i et samfunn med små forskjeller. Det er en verdi som ikke tilhører venstresiden eller høyresiden; det er en norsk verdi. Det at det er kort avstand mellom velgere og politikere, at det ikke er for store forskjeller, er viktig i vårt samfunn. Regjeringserklæringen har mange gode tiltak som vil bidra til at vi kan løfte sårbare grupper, og til at flere kommer i arbeid og kan leve av egen inntekt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Jeg mener at vi må ha et åpent sinn for å kunne gjennomføre ulike forbedringer i bostøtten. Det er en realitet at bostøtten ble underregulert gjennom mange år. Det gjorde at færre fikk. Det har vi rettet opp i ved at bostøtten nå er tilpasset utviklingen i boligmarkedet. Det er en viktig systemforbedring som gjør at bostøtten følger utviklingen, og som gjør at man treffer dem som har behov. Det at bostøtten tidligere ble målt mot inntekt som kunne være ett–to år gammel, gjorde at mange måtte betale tilbake bostøtte fordi de hadde fått for mye. Vi har gjort en del systemendringer som jeg mener gjør at bostøtten blir bedre. Så skal vi diskutere med Stortinget, med vårt samarbeidsparti Kristelig Folkeparti, hvilke endringer vi skal gjøre, og vi har løftet frem barnefamiliene spesielt i Jeløya-erklæringen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Et bredt flertall på Stortinget sluttet seg i forrige periode til hovedlinjene i regjeringens forslag til kommunereform. Vi ønsker å ta vare på den norske tradisjon med sterke velferdskommuner som sikrer gode tjenester der folk bor. I juni 2017 fattet Stortinget vedtak om sammenslåing av 121 kommuner til 47 nye kommuner. I desember 2017 avviste et flertall i Stortinget i all hovedsak opposisjonens forslag om omkamper. Regjeringen vil i denne perioden fortsette arbeidet med kommunereformen, i tråd med avtalen mellom samarbeidspartiene Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti av 22. februar 2017. Men jeg kan forsikre representanten Slagsvold Vedum om at på samme måte som i forrige periode vil arbeidet selvsagt skje innenfor rammene lagt av Stortinget. Det bekreftet jeg også i debatten i Stortinget 7. desember 2017. Da sa jeg: «Jeg kommer som statsråd til å følge opp det Stortinget har lagt til grunn for inneværende periode – selvsagt.»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Jeg er helt uenig i det premisset som representanten Slagsvold Vedum har. Det er riktig at vi har gjennomført endringer i inntektssystemet, men det er fordi det gamle inntektssystemet var en hindring for kommunesammenslåinger. Det er klart at når et bredt flertall i Stortinget og mange lokale Senterparti-ordførere ønsker sterkere kommuner, kan vi ikke ha et inntektssystem som i realiteten har straffet mange av de kommunene som har ønsket å bli større og sterkere for å kunne gi innbyggerne gode tjenester der de bor. Inntektssystemet som er vedtatt, er mer nøytralt enn det forrige. Inntektssystemet skal sikre gode tjenester og grunnlag for gode tjenester i alle kommuner, men vi kan ikke ha et inntektssystem som straffer kommuner som ønsker å gå sammen. Nå er inntektssystemet innført. Det vil selvsagt bli evaluert og selvfølgelig da også vurdert om det skal gjøres justeringer på et senere tidspunkt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-01-17:
Jeg skal være forsiktig med å gi råd til representanten Slagsvold Vedum. Men slaget er tapt. Det er et faktum at 119 kommuner nå går sammen – og de aller, aller fleste etter gode lokale prosesser og lokale vedtak. De gjør det fordi de ønsker å sikre gode tjenester til innbyggerne sine, der de bor, i årene som kommer. Derfor kommer det også til å komme mange sammenslåinger i inneværende periode, fordi kommunepolitikerne ser, også mange fra Senterpartiet, at det er helt nødvendig. Vi skal sørge for at det er gode incentiver og gode ordninger for dem som ønsker å gå sammen. Vi kan ikke ha det inntektssystemet Senterpartiet la opp til, nemlig at man straffer dem som ønsker å gå sammen. Inntektssystemet må være mer nøytralt, og så må vi sørge for gode ordninger for dem som ønsker å bygge sterkere kommuner. Det kommer også den blå-grønne regjeringen til å gjøre i årene som kommer, og i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og andre partier i Stortinget.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
Det er tydelig at vi har en kommunalminister som mener at kommuner i Norge driver veldig ineffektivt, og at kommunene har store muligheter for å effektivisere driften innenfor administrasjon av alle de velferdstjenestene kommunene leverer. Bare i Trondheim betyr en reduksjon av skatteinntektene på bare 1,05 promille et tap for Trondheim kommune på over 100 mill. kr. Vil kommunalministeren si til kommunen at her kan man effektivisere driften uten å redusere tilbudet innenfor barnehage, skole og helse for eldre?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2018-01-17:
Regjeringens forslag vil fjerne ca. 400 mill. kr av kommunenes inntekter, viser beregninger foretatt av KS. Dette kommer på toppen av bortfall av maskinskatten, det kommer på toppen av sterkt reduserte overføringer til små og mellomstore kommuner. Reduserte inntekter gir reduserte tjenester. Skole, eldreomsorg, barnevern og barnehager vil få reduserte budsjett når det blir mindre inntekter til kommunene. Det er ikke slik at eiendomsskatt innføres for å ansette flere rådmenn eller for å slippe å tenke effektivitet. Kommunenes effektiviseringstiltak står ikke noe tilbake for det som gjennomføres i staten. Høyre-styrte Kristiansand mister 40 mill. kr i inntekter. Senterparti-styrte Haram er redd det nå er deres tur til å måtte innføre eiendomsskatt, fordi de ble tvangssammenslått med Ålesund og andre kommuner. 86 pst. av kommunene har innført eiendomsskatt. Det har blitt en nødvendig del av finansieringen. Her er det tre alternativ: eiendomsskatt, statlige overføringer eller nedleggelse av skoler. Er statsråden enig i at skoleelever, eldre og barnehager skal betale regningen når regjeringen nå begrenser kommunenes mulighet til inntekt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-01-17:
Det har aldri vært så mange kommuner som har måttet ta inn eiendomsskatt som etter at denne regjeringen overtok. Det er en av grunnene til at mange av dem nå får budsjettene sine til å gå i hop. Det er jo ingen som tar inn eiendomsskatt for moro skyld. Jeg har også registrert at man nå har tenkt å gjøre endringer i eiendomsskatten, slik at det blir satt et tak for dem med enorme boliger eller store hyttepalass, mens man ikke gjør noe i bunnen, f.eks. med å sikre et bunnfradrag for dem som har en vanlig, liten bolig eller en liten leilighet. Jeg registrerer at Høyre vil ha en debatt om eiendomsretten, men det er vel like mye eiendomsrett for den som har en liten bolig og en liten inntekt. Så hvorfor velger Høyre å skjerme dem som har mest, og ikke dem som har minst, når eiendomsskatten skal endres?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-01-17:
Mitt spørsmål går til statsråd Sanner. Ingen regjering har hatt så mye penger å rutte med som denne, og regjeringen har vært veldig raus med skatteletter til dem med store formuer. Samtidig er det mange som sliter med inntektene og med boutgiftene sine. De siste fem–seks årene er det 16 000 færre som får bostøtte i Norge. Det skjer samtidig med at boutgiftene har økt med 18 000 kr og gjennomsnittsinntekten til dem som får bostøtte, har sunket med 7 000 kr – ifølge Husbanken. Ja, de sier til og med at bostøttereglene nå er slik at minstepensjonister regnes som en høyinntektsgruppe. SV mener at bostøtten må økes kraftig. Det trengs, for regjeringen har også latt være å utgiftsregulere grensene i mange år. Regjeringen sier at barnefamilier skal få mer. Budsjettet til neste år varsler at færre skal få. At barnefamilier får mer, er bra, men når regjeringen nå skal målrette bostøtten mer, må man spørre seg: Hvem er det da som skal få mindre? Det å målrette bostøtten mer, slik som regjeringen varsler i regjeringserklæringen, må bety at det er noen som i dag får, som ikke lenger skal få. Nå bruker vi altså mindre penger på bostøtte enn det vi gjorde for seks–sju–åtte år siden. Hvilke er det nå som regjeringen mener ikke skal få bostøtte lenger, som i dag får det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-01-17:
Det kan bare være inni hodet på en statsråd fra Høyre det er mulig å tenke at bostøtten har blitt bedre, når det altså er færre som får, og når de som får, får dekket en mye mindre del av boutgiftene sine enn før. I neste års budsjett varsles det kutt i bostøtten, så bostøtten har ikke blitt bedre, den har blitt dårligere. Og da er det grunn til å spørre: Bedre for hvem? Det har vel blitt bedre for statskassen, i og med at vi betaler mye mindre ut i bostøtte nå enn vi gjorde før. Men jeg savner at statsråden nå kan forklare hvorfor de rikeste blant oss trenger skattelette til sine store hyttepalass, mens vanlige folk, pensjonister og uføre ikke skal få bostøtte – hvorfor det er en viktigere sak for Høyre å gi skattelette til dem som har råd til store hyttepalass, og ikke mer bostøtte til dem som bare trenger en vanlig bolig.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2018-01-17:
I den nylig offentliggjorte Jeløya-erklæringen står det mye fint om lokaldemokrati og desentralisering av makt, noe som jeg er veldig glad for, fordi det gir en del muligheter. Jeg har lyst til at vi skal se på spørsmålet om eiendomsskatt som et prinsipielt spørsmål. Hvilken tillit har statsråden til at lokalpolitikere er i stand til å kunne forvalte den lokale beskatningen på en god måte med tillit fra sentrale politikere? Har statsråden tillit til at lokale politikere kan gjøre denne vurderingen? Og til slutt: Det er viktig at det er lokale skatteformer som lokalpolitikerne kan rå over. Er eiendomsskatten en slik skatteform, eller ser statsråden for seg andre skatteformer i framtiden?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Spørsmålet mitt går til landbruksministeren. «Forutsigbarhet» og «forutsigbare rammevilkår» er ord som regjeringa ofte strør om seg med når ein snakkar om næringspolitikk. Det gjeld openbert ikkje for landbruksnæringa. Me har ei regjeringsplattform der dei såkalla næringsliberale partia no går inn for å innføra eit næringsforbod. Ein vil altså leggja ned ei lønsam næring i Noreg, ein vil leggja ned pelsdyrnæringa. Stortinget har hatt ein brei prosess rundt pelsdyrnæringa, med offentleg utgreiing, stortingsmelding, høyring og debatt, og landa for eitt år sidan på, – med støtte frå Høgre og Framstegspartiet – at ein ville ha ei berekraftig utvikling for pelsdyrnæringa, og at ein ville skjerpa krava til dyrevelferd. Norsk pelsdyrnæring skulle ha verdas beste dyrevelferd. No har ein snudd opp ned på dette. No vil ein altså leggja ned ei næring som bidreg med hundrevis av millionar i eksportinntekter, som sysselset eit par hundre familiar i Norge, og som er ei viktig distriktsnæring. Senterpartiet har sagt at dei tre partia får fram det verste i kvarandre. Denne saka viser det. Det rammar bygdene, og det rammer norsk landbruk – det er i Framstegspartiets ånd. Det er symbolpolitikk som påfører folk skade, men som ikkje verkar – det er i Venstres ånd. Og Høgre-folka skal altså framleis få lov til å kjøpa pelskåpene sine i konfeksjonsbutikkar rundt om i landet, for omsetning av dette produktet skal vera fullt ut lovleg i Noreg. Så mitt spørsmål er: Kva er det som har gjort at Framstegspartiet no går inn for eit næringsforbod, og at landbruksministeren, Framstegspartiet og Høgre på eitt år har skifta meining i denne saka?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Pels er ei vare som vert omsett internasjonalt. Det at ein legg ned næringa i Noreg, betyr at produksjonen vil skje i andre land med dårlegare krav til dyrevelferd. Dette har ein kostnad. Det vert ofte snakka om at det vert avgrensa økonomisk handlingsrom i åra som kjem. Me må spara. I ein slik situasjon skal ein altså bruka store summar til å leggja ned ei lønsam næring for å flytta dyra til land som har dårlegare krav til dyrevelferd. NILF har anslått ein kostnad – eg trur det var i 2014 – på 7,45 mrd. kr. Det er det denne regjeringa ønskjer å bruka det økonomiske handlingsrommet til framover. Mitt spørsmål til landbruksministeren er – eg antek at han kan gje eit svar: Kva for kostnadsoverslag har ein gjort med det vedtaket som ein er for no?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Me har fått ei regjeringsplattform som bidreg til liberalisering, som peiker på svekt tollvern osv. Men det står òg at ein skal basera seg på det som dei fire partia vart einige om i jordbruksmeldinga som vart behandla våren 2017. Etter at meldinga vart behandla våren 2017, har det eigentleg skjedd berre éin stor ting, og det er at Høgre, Framstegspartiet og Venstre har mista fleirtalet sitt i Stortinget. Me snakkar om at det skal vere føreseielege vilkår for næringslivet. Då er spørsmålet mitt til statsråden, som eg håpar han kan svara ja på: Føler landbruksministeren seg forplikta og bunden av innstillinga til denne jordbruksmeldinga, som er ei klar føring for jordbrukspolitikken dei neste åra? Vil han leggja henne til grunn i landbrukspolitikken i åra som kjem, eller vil han shoppa fritt imellom og ta omkampar der det passar seg?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Det var hyggeleg at fiskeriministeren fann tid i kalenderen til å svara på følgjande spørsmål: «Fiskeriministeren er raus med lovnadar om vekst i oppdrettsnæringa og tilhøyrande utbetaling til vertskommunane. Realiteten er at det har vore lite vekst dei siste åra. Kan det lovast vekst i 2018, og korleis har statsråden tenkt å innfri dei lovnadane som er gitte?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Eg undra meg litt då eg høyrde på svaret, men eg vart jo glad då statsråden kom til det forholdet at det er ein viss samanheng mellom produksjonskapasiteten og den faktiske produksjonen, eller produksjonsmoglegheitene. Vekstmoglegheitene er viktige for næringa, men òg for vertskommunane er det knytt betydeleg spenning til om ein vil ta imot denne veksten, om ein vil sjå seg i stand til det, og kva inntekter det vil gje, som skal fordelast på kommunane. Ein er ikkje så atterhalden når ein er ute som representantar frå Høgre og Framstegspartiet og snakkar om kor mykje pengar kommunane skal få i 2018. Statssekretær Roy Angelvik lova tidenes pengesjekk til kommunane. Hitra, Frøya og Snillfjord skulle f.eks. få 118 mill. kr i 2018 frå Havbruksfondet. Då er spørsmålet mitt til statsråden: Vil òg statsråden seia til desse tre kommunane at dei vil få 118 mill. kr i 2018?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-01-17:
Eg trur det hadde tent saka om både statsråden, statssekretærar og stortingsrepresentantar frå Høgre og Framstegspartiet var like moderate når dei er ute og snakkar til media om kva som skal koma, som me høyrer statsråden er her i dag, som tek dei atterhalda eg ikkje høyrer når dette vert presentert utetter. Det er slik at veksten i oppdrettsnæringa og moglegheitene for vekst, vil òg verta påverka av dei rammevilkåra som gjeld. Me har no fått ei ny regjeringsplattform, der det er omtale av havbruksnæringa, og eitt av punkta der er at den nye regjeringa vil «stille strenge miljøkrav til havbruksnæringen». Spørsmålet mitt til statsråden er: Vert det i dag stilt strenge miljøkrav til havbruksnæringa?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Då vi la fram pelsdyrmeldinga – den regjeringa som bestod av Høgre og Framstegspartiet – føreslo vi ei berekraftig utvikling, men basert på bestillinga frå Stortinget greidde vi også ut moglegheitene for ei styrt avvikling av pelsdyrnæringa. Vi konkluderte annleis då. Så har det vore eit val i mellomtida, og vi har no inngått grunnlag for ei ny regjering med Venstre, der dette er eitt av dei gjennomslaga Venstre har fått. Det gjer likevel at vi skal gje denne næringa nødvendige føreseielege rammer, men i ein annan fase enn det tidlegare har vore. Det har vore strid rundt pelsdyrnæringa i veldig mange år. Det har ikkje vore mitt primære utgangspunkt å ønskje å avvikle denne næringa, men når vi no skal gjere det, er det viktig, både for Høgre, Framstegspartiet og Venstre, at dei både vert gjevne føreseielege rammer gjennom ein nødvendig avviklingsperiode sett til sju år, og at vi lovar næringa at vi no skal gjennomgå ei ordning for å kompensere for dei økonomiske lastene dei vil lide fram til avviklinga skjer – og vi har sagt at det arbeidet skal skje så raskt som mogleg, slik at det gjev føreseielege vilkår i ei krevjande tid. Pelsdyrnæringa har vore omstridd. Mange av dei som har stått opp for pelsdyrnæringa, har etter kvart også sett spørsmålsteikn ved om ein i tilstrekkeleg grad har teke inn over seg alvoret i dei politiske bestillingane som er gjevne. No er det min jobb å sørgje for at gjennomføringa av den styrte avviklinga skjer på eit vis som gjer at pelsdyrbøndene opplever at regjeringa stiller opp i tråd med det som er signalisert i plattforma, og vi skal gjere det på eit slikt vis at lasta for pelsdyrbøndene, som må avvikle innan 2025, blir så lita som råd.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Det er nesten fornøyeleg å høyre at Senterpartiet er bekymra for at vi skal bruke for lite pengar i landbrukssektoren. Det er det første gongen eg opplever. Men vi har gjort vurderingar på dette. Det ligg også i den pelsdyrmeldinga der vi har vurdert styrt avvikling. Der ligg det ein rapport, så viss leiaren i næringskomiteen har lese den, ser han at Menon Economics har gått gjennom dette og sagt at kostnaden vert anslått å vere 300–500 mill. kr med ein avviklingsperiode på tre til fem år. Det er tal som er nokre år gamle, og som det er behov for å oppdatere. Vi har likevel relativt god oversikt over kva den økonomiske konsekvensen av dette vedtaket om lag vil vere – basert på dei tala som ligg i pelsdyrmeldinga. Difor må ein òg sjå på korleis det vil slå ut når ein no vel ein lengre avviklingsperiode, som vil gjere det meir føreseieleg for dei pelsdyroppdrettarane som no skal avvikle.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Det hadde vore ein fordel viss tilleggsspørsmålet tok inn over seg dei svara eg har gjeve på dei føregåande spørsmåla. Det er nemleg at eg ikkje går ut ifrå 7,5 mrd. kr-anslaget. Eg har vist til dei utgreiingane som Menon Economics har gjeve med ein avviklingsperiode på tre til fem år. Eg har sagt at summen truleg går ned viss ein vel ein lengre avviklingsperiode, som vi no har signalisert. Vi skal laga eit oppdatert anslag på dette, og vi skal etablere kompensasjonsordningar for dei pelsdyrbøndene som må avvikle, slik at dei ikkje lir unødig last som følgje av dette vedtaket. Det har vi forplikta oss til gjennom denne plattforma, og det kjem vi til å levere på. Men det ville vore fint for alle om Senterpartiet var litt edruelege når dei presenterer tal, slik at dei ikkje blæs opp forventningane til pelsdyrbøndene, som i utgangspunktet no har vanskelege dagar når dei ser føre seg at dei skal få endra rammevilkåra betydeleg. Difor skal eg vere tydeleg, og vi skal følgje opp dette så raskt som mogleg.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Dette avklarer for så vidt regjeringsplattforma allereie. Der seier vi at vi i tillegg til å etablere ei kompensasjonsordning skal sjå på om andre tiltak bør setjast i verk for å lette omstillinga til annan landbruksproduksjon for dei produsentane det er aktuelt for. Det er ikkje gjeve at det er alle, for det er rett som representanten Aasland seier, at ein del av desse produsentane held til i tradisjonelt næringsfattige område der moglegheitene for alternativ jordbruksproduksjon kan vere mindre. Det gjer også at vi i regjeringsplattforma seier at vi skal gå i dialog med kommunar der det kan vere tilfellet, og der ein vert sterkt ramma, for å sjå på andre moglegheiter for å handtere dette på ein god måte. Vi har ikkje alle svara på dette i detalj i dag, men vi skal jobbe så raskt så mogleg for å få til desse løysingane og presentere dei for Stortinget, både gjennom eit lovforslag om å ha ei styrt avvikling av pelsdyrnæringa og ved å kome tilbake med kompensasjonsordningane.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Eg er usikker på om det er innanfor parlamentarisk skikk og bruk, men eg trur eg kan betrakte dette som ei noka klam omfamning dersom det gjeld alle dyr med hår på. Dersom det er landbruksforståinga i SV, at det berre er pelsdyra som har hår på seg, kjem vi til å ha betydelege utfordringar i desse landbruksdiskusjonane i tida framover!(Munterheit i salen.) Vi skal jobbe så raskt som mogleg med dette, med sikte på at pelsdyrbøndene skal få ei så rask avklaring som mogleg. Det gjer at vi både vil jobbe med lovforslag, vi vil jobbe med kompensasjonsordning, og vi vil drøfte med partane i jordbruksoppgjeret for 2019 korleis vi best skal vareta omstillingsperioden fram til avviklinga ved utgangen av 2024. Eg er innstilt på å jobbe så raskt som mogleg. Nokon nærmare tidsplan for det er ikkje klar. (Munterheit i salen.)
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Eg besøkte pelsdyrbøndene på Øye i fjor. Det er ingen tvil om at det er flinke folk som er opptekne av dyrevelferd, og difor hadde vi eit anna utgangspunkt enn det som no vert konklusjonen. Eg skal gjere mitt for at vi greier å få ei omstilling som også dei kjem tenleg ut av. Men er det noko sunnmøringar kan, så er det å omstille seg. Så viss det er nokon pelsdyrbønder eg ikkje er bekymra for – eller minst bekymra for, i alle fall – er det dei som bur i ein fjord med store, nye moglegheiter. Hjørundfjorden er jo den nye Geirangerfjorden på Sunnmøre. Koplinga mot turisme er stor, veksten rundt hotellet er formidabel, det er enormt mange driftige folk som er i stand til å finne nye bein å stå på – og vi skal gjere det vi kan for å lette omstillinga.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Svaret på det er nei. Eg trur ikkje det går an å lukke Noregs grenser for importert pels. Når det gjeld den pelsdyrproduksjonen vi har i Noreg, er i utgangspunktet ca. 99 pst. berekna på eksportmarknaden. Det går alltid an å meine at vi ikkje skal kunne omsetje pels i norske butikkar, men å sjekke alle koffertane til folk som reiser inn til Noreg, for å sjå om det kan liggje ein pels oppi, vil i praksis vere uråd og ikkje hensiktsmessig. Difor er det ikkje eit alternativ.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Stortinget kjem til å få sjå ein føreseieleg landbrukspolitikk, slik det har vore i den perioden vi har bak oss, og som har gjort at vi har lagt til rette for auka verdiskaping frå skogen, bygd ut infrastruktur som har gjort det mogleg å hogge meir, og lagt til rette for ei god utvikling i jordbruket. Men denne regjeringa kjem også til å vere oppteken av privat eigedomsrett, og det trudde eg også at Kristeleg Folkeparti var. Eg trur difor vi skal finne gode løysingar også i tida framover. Stortinget har så seint som i juni, og i tilleggsmerknad i desember, vist til at det framleis kan vere behov for endringar i konsesjonslova, f.eks. for å sørgje for at folk som i dag driv jordbrukseigedomar, i større grad kan eige dei eigedomane dei driv. Det er eit utgreiingsarbeid i gang som regjeringa vil ta stilling til, men som ein prinsipielt avklarar, og der ein ser på slike endringar i plattforma. Samtidig kan ein ikkje oppleve det å setje ned eit lovutval for å samle landbrukslovgjevinga i færre lover som ein trussel. Tvert imot er det slik at veldig mykje av regelverket vi har på jordbruksområdet, er ganske gamalt og tilpassa ein heilt annan driftsstruktur enn vi har i dag. For eksempel er beitelova og gjerdelova, som ikkje har vore justerte sidan 1960-talet, openbert lover som det er behov for å sjå på. Ein av dei tinga som er krevjande i jordbruket, er å ha oversikt over alle dei plassane ting er regulerte. Det ville vore hensiktsmessig, heilt utan at ein går inn i substansen i forslaga, å samle dette i færre lover enn i dag, noko som ville gjere det meir oversiktleg. Denne regjeringa kjem til å føre ein føreseieleg landbrukspolitikk som legg til rette for å bruke arealressursane våre til å produsere meir mat. Derfor gler det meg at matproduksjonen i Noreg er større enn nokon gong, at inntektsveksten til bøndene dei fire siste åra har vore dobbelt så høg som for andre grupper, at stadig fleire investerer, at mange unge ser til jordbruket for å skape sitt nye arbeid der. Så dette kjem vi til å få til i fellesskap.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Ja, det er det, og det er difor vi må jobbe systematisk for både å passe på kostnadsutviklinga i norsk jordbruk og styrkje konkurransekrafta vår. På veldig mange område har vi det høgaste tollvernet vi kan ha i samsvar med internasjonale forpliktingar, og også der taper vi konkurransekraft viss vi heile tida fokuserer på tollvern i staden for på korleis vi styrkjer vår eiga konkurransekraft mot dei importerte varene. Men denne regjeringsplattforma seier først og fremst at vi skal ha gjensidig nedsetjing av toll gjennom handelsavtaler eller bilaterale avtaler når det er hensiktsmessig for Noreg. Det er heilt avgjerande viktig for ein næringspolitikar, nesten uansett kva for eit parti ein representerer i Stortinget, at vi tek vare på norske interesser. Handel er heilt grunnleggjande for Noreg. Utan handel med verda rundt oss hadde også jordbruket hatt for lite ressursar til å produsere det vi produserer i dag. Difor må vi klare å balansere dette også i framtida.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Den utgreiinga Stortinget har bestilt, skal eg sørgje for vert levert. Eg har ikkje konkludert om noko før ho ligg føre. Men det regjeringsplattforma avklarar, er ein prinsipiell motstand mot at norske bønder, f.eks. storfeprodusentar i Noreg i dag, betaler omsetningsavgift for å auke den generiske marknadsføringa av storfekjøt som vi må importere frå utlandet. Norske storfebønder betaler for reklame for importert storfekjøt, samtidig som dei meiner at dei sjølve har for låg inntekt. Ein må av og til evne å prioritere, og eg gjer det. Difor har eg vore ærleg med jordbruket om at viss ein meiner at generisk marknadsføring er viktig, har eg ikkje behov for å regulere vekk moglegheita til å drive med det. Men at staten gjennom Landbruksdepartementet skal påleggje kvar enkelt bonde ein viss avgiftssatssats for å reklamere for importerte produkt, er eg usikker på om den norske bonden er tent med.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Antydinga om at statsråden ikkje har tenkt å følgje opp Stortingets vedtak heile tida, er det ikkje grunnlag for. Tvert imot seier vi jo i denne regjeringsplattforma at vi vil basere hovudlinjene i landbrukspolitikken på den forståinga som dei fire ikkje-sosialistiske partia stilte seg bak. Dei partia har framleis fleirtal. Eg innser at det er trasig for Senterpartiet å sitje i opposisjon. Eg er veldig glad for at dei skal fortsetje med det i fire år til, for det vil gje grunnlag for vekst og sysselsetjing i distrikta òg i framtida, det gjev grunnlag for inntektsvekst for bøndene, det gjer at jordbruksarealet framleis kan haldast i hevd, det kan gjere at færre bønder legg ned enn då Senterpartiet sist styrte. Så eg er heilt sikker på at dei fire partia som gjekk til val på å sørgje for at Erna Solberg framleis skulle vere statsminister, kjem til å forvalte det ansvaret på eit vis som gjer at vi fortset å levere god landbrukspolitikk også i åra framover. Og heldigvis vil det på mange måtar fendre Senterpartiets moglegheit til å stå fast i alle gamle løysingar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Dette er ei heilt utruleg tilnærming. Norske bønder er jo stolte av at dei hentar mesteparten av inntektene sine i marknaden. Bondelaget skryt stadig vekk av at 70 pst. av inntektene til norske bønder ikkje er henta i statsbudsjettet, men i marknaden. Føresetnaden for at norske bønder skal lykkast, ikkje berre med å produsere større volum, men med meir mangfald, er jo at dei rettar seg mot marknaden og ser kva moglegheiter marknaden gjev både for produktutvikling og for auka inntening. At marknaden skal vere bonden sin verste fiende, er ei heilt utruleg tilnærming frå Arbeidarpartiet – og heldigvis ei tilnærming Arbeidarpartiet aldri har hatt når dei har styrt. Den norske bonden har ikkje ein sjanse om han ikkje er på lag med marknaden. Og den norske forbrukaren er jo den norske bonden sin beste kamerat, som handlar norsk i dei fleste tilfella, som vel norske produkt, og som vil ha landbruk over heile landet. Å setje opp eit skilje mellom forbrukaren og produsenten, slik som Arbeidarpartiet her forsøkjer, er ei heilt utruleg tilnærming, som eg håpar Stortinget ikkje har tenkt å ta.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-01-17:
Denne beregningen som ble gjort, og som vi fikk se på i november 2014, viste jo at det ville være en kostnad på hele 7,5 mrd. norske kroner for å ha en styrt avvikling av pelsdyrnæringa og kompensere for omstillingen. Når statsråden står her i dag og garanterer denne kompensasjonen, er mitt spørsmål kort og godt: Tenker Fremskrittspartiet og landbruksministeren nå å bruke av skattebetalernes penger og ta av midlene vi har til bl.a. vei og eldreomsorg, til å dekke denne regningen?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
Jeg er vel en av dem som nå er glad for at landbruksministeren faktisk vil gå inn for en styrt avvikling av pelsdyrnæringen. Det er et standpunkt Arbeiderpartiet har hatt i flere år. Men det som er hovedspørsmålet her, er om det blir en omstilling eller en nedlegging. Vi vet at mange av dem som driver med pelsdyr i dag, driver på marginale gårdsbruk, hvor pelsdyr er, skal vi si, en binæring til ordinær matproduksjon. Hvis pelsdyrholdet forsvinner, vil det slik sett være en svært krevende situasjon. Gjennom våre vedtak, fra Arbeiderpartiets side, er vi veldig tydelige på at vi må omstille næringen og styrke det grunnlaget som er på det enkelte gårdsbruket, slik at en sikrer at en fortsatt utvikler matproduksjon på de gårdsbrukene som i dag har pelsdyrnæring. Jeg kunne tenke meg å høre hvordan statsråden tenker at han faktisk skal få til en omstilling og ikke en nedlegging, og da spesielt knyttet til de mer marginale brukene rundt omkring i Distrikts-Norge.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-01-17:
Statsråden er fra Volda, og han har god kjennskap til pelsdyrmiljøet som er i verdensklasse, og som gjennom generasjoner har gitt grunnlag for bosetting og næringsvirksomhet i den vesle bygda Øye i nabokommunen Ørsta. Innerst i Hjørundfjorden går fjellsidene stort sett rett ned i fjorden, og det er svært sparsomt med dyrkbar jord som ikke allerede er tatt i bruk. For to år siden fikk jeg gleden av å besøke dyktige næringsdrivende i det pelsdyrmiljøet, sammen med representanter fra Møre-benken. Vi besøkte pelsfarmer der alt var på stell, med god dyrevelferd, noe som også ble bekreftet av Mattilsynet. I går sto en av pelsdyrfarmerne som var vertskap for oss, fram på NRK Møre og Romsdal. Han kalte det en katastrofe for bygda deres at den blå-grønne regjeringen nå vil avvikle pelsdyrnæringen. Med sin kjennskap til næringsliv og topografi i bygda Øye innerst i Hjørundfjorden, ser statsråden for seg at det er mulig å få til en omstilling til ny næringsvirksomhet som kan erstatte inntektene fra pelsdyrnæringen i Øye?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-01-17:
Mitt spørsmål går til landbruks- og matministeren. Etter at den nye regjeringsplattformen ble presentert, har det vært mye oppmerksomhet rundt ulike saker, og i landbrukskapitlet har det vært avvikling av pelsdyrnæringen som har fått mest oppmerksomhet. Men jeg har selvsagt lest plattformen nøye, og legger merke til at regjeringen vil ha liberaliseringer av konsesjonsloven, utrede konsekvensene av å avvikle odelsloven og grunnlovsvernet av odelsretten, samle landbrukslovgivningen i færre lover og avvikle konsesjonsplikten og boplikten på skogeiendommer. Plattformen ble ikke godt mottatt av faglagene i landbruket, og det må også kunne sies å være godt kjent at Kristelig Folkeparti og regjeringen har vært uenige om mangt og mye når det gjelder liberalisering i landbrukssektoren i forrige periode. Det jeg tror mange spør seg om nå, er hva slags landbrukspolitikk en ny, utvidet regjering vil føre framover. Så mitt spørsmål til statsråden er: Skal denne regjeringserklæringen leses som at liberalisering er hovedvirkemidlet til regjeringen innenfor landbrukspolitikken?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-01-17:
I svaret er statsråden inne på inntektsvekst for bøndene. Plattformen til den nye, utvidede regjeringen slår fast at målet er at mest mulig av bondens inntekter skal hentes fra markedet, samtidig som plattformen også sier at regjeringen skal jobbe for å bygge ned tollbarrierer. Det særnorske kostnadsnivået gjør at tollbarrierer er en nødvendighet for å opprettholde muligheter for å hente inntekter fra markedet. Samtidig vet vi at det på mange landbruksprodukter allerede i dag er lite reelt tollvern igjen. Er statsråden enig i at det er utfordrende å hente inntekter i markedet hvis tollvernet blir redusert?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-01-17:
Jeg vil gratulere statsråden med ny regjeringserklæring. Jeg tillater meg også å gratulere med enigheten om å avvikle pelsdyroppdrett, selv om dette ikke er Fremskrittspartiets politikk. Avviklingen vil etter De Grønnes mening ha stor og positiv betydning for dyrevelferd i Norge, men betydningen blir enda større hvis vi samtidig forbyr import av produkter fra pelsdyroppdrett. Et forbud i Norge vil juridisk sett åpne muligheten for å iverksette et forbud mot import av tilsvarende produkter fra pelsdyroppdrett, ofte produsert med dårlig – kanskje enda dårligere – dyrevelferd andre steder. Så vårt spørsmål er: Vil statsråden utrede og benytte denne muligheten?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-01-17:
Det er umulig ikke å se at det er en rød tråd som går gjennom regjeringsplattformen. En gir lettelser som i størst grad kommer dem med høyest formuer til gode, samtidig som innstrammingene rammer dem som har minst. Bostøtten er et eksempel på dette. Den går nå til færre enn før, til tross for et økt behov, og regjeringen har ikke rettet opp etterslepet. Og plattformen varsler ytterligere innstramminger, eller «målretting», som vi hører at høyresiden kaller det. Så vil statsråden ha oss til å tro at eiendomsskatten i Norge, som går til mer velferd for alle, er usosial. For det er visstnok ingen sammenheng mellom stort og dyrt hus, arv og hvor mye penger man har. Mon det – det er en påstand som må belegges grundigere fra statsrådens side. Men spørsmålet er om statsråden ser at det er grunnleggende urettferdig – og nok også oppleves slik – at eiendomsskatten reduseres mest for dem som har mest, samtidig som bostøtten for dem som har minst, blir redusert.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
I den nye plattformen står det veldig fint at regjeringen har som mål å ha «et samfunn med små forskjeller». Videre står det at regjeringen ønsker å få til en «målrettet innsats mot fattigdom». Her sier de også at de ønsker å «forsterke det boligsosiale arbeidet». Mitt spørsmål er: Hvor fattig må en barnefamilie være for å kunne motta bostøtte, og ser regjeringen for seg å øke rammen for bostøtten og på den måten forsterke det boligsosiale arbeidet?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-01-17:
Antallet mottakere av bostøtte er synkende. Jeg registrerer statsrådens engasjement for boligsosialt arbeid, men når man hører svarene på spørsmålene her, kan man lure på om man er i samme verden. Jeg må i hvert fall si at verken undertegnede, Leieboerforeningen eller Fattignettverket Norge deler statsrådens oppfatning av at ordningen med bostøtte er blitt mer målrettet og dermed bedre. Det er ikke nødvendigvis noen sammenheng her – at om man målretter, så blir en ordning bedre. Det kan også bety at man innskrenker muligheten for at flere kan få, fordi man ønsker å redusere kostnadene. Det var for så vidt andre inne på tidligere her. Mine spørsmål er: Mener statsråden det er forsvarlig at det er stadig flere med lave inntekter som mister retten til bostøtte, og vil han se på muligheten for å rette opp de skjevhetene som inntrådte da vi innførte uførereformen?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-01-17:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «I et brev datert 10. november 2017 fra Forsvarsdepartementet til Eirik Skarland i organisasjonen Bevar Andøya Flystasjon skriver departementet at «departementet legger opp til å offentliggjøre informasjon om konseptvalgutredningens anbefalte løsning – herunder plassering av bygg og kostnadsestimater – så snart konseptvalgutredningen er ferdigstilt, og forhåpentligvis innen 17. november 2017». Hva er grunnen til at departementet fortsatt ikke har lagt fram konseptutvalgutredningen?»
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-01-17:
Jeg takker for svaret og må berømme statsråden for at han har bedt om å få utsatt debatten til den eksterne kvalitetssikringen foreligger. I den nye regjeringserklæringen skriver Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre at regjeringen vil «basert på den pågående eksterne kvalitetssikringen av konseptvalgutredningen av Evenes flystasjon, foreta en oppdatert gjennomgang av grunnlaget for nedleggelsen av Andøya flystasjon og etableringen på Evenes». Regjeringen skal altså ikke bare foreta en vurdering av kostnadene ved Evenes, men også – som de skriver – «foreta en oppdatert gjennomgang av grunnlaget». Noen få timer etter at dette ble lagt fram, virket det som om statsråden forsøkte å løpe vekk fra løftet fra regjeringen, bl.a. i NRK. Nå må statsråden snart svare forståelig: Vil regjeringen foreta en oppdatert gjennomgang av grunnlaget for nedleggelsen av Andøya flystasjon, eller er det kun en gjennomgang av regnestykkene som regjeringen har tenkt å foreta?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-01-17:
Hvis det er det som statsråden nå redegjør for, som ligger bak formuleringen, skulle jeg ønsket at det var det som var skrevet inn i regjeringserklæringen, slik at det er forståelig for Stortinget hvilken retning regjeringen har tenkt å ta i dette spørsmålet. Det er jo tydelig at man mener at dersom det foreligger særlige økonomiske endringer, skal man foreta en helhetlig gjennomgang. Men det er ikke nødvendigvis det spørsmålet har dreid seg om. Spørsmålet som flere har etterlyst svar på, bl.a. gjennom representantforslagene, dreier seg om å se på og å ta en helhetlig gjennomgang av flere forhold enn kun de økonomiske regnestykkene, som det for så vidt også har blitt stilt store spørsmål ved. I kvalitetssikringen som skal foretas, regner man seg gjennom bl.a. investeringsbudsjettet, hvis jeg har skjønt det rett. Kan statsråden garantere at det i investeringsbudsjettet som ble lagt fram i beslutningsgrunnlaget for å velge Evenes, er satt av tilstrekkelige midler til å sikre en fagmilitært anbefalt drivstoffkapasitet, som flere har løftet som et nytt moment de senere ukene?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-01-17:
I næringskomiteens budsjett rett før jul viser et flertall til at Omsetningsrådet har fått i oppdrag å gjennomgå markedsbalanseringen i landbruket. Det er naturlig at Opplysningskontorets rolle og finansieringsmodell inngår i dette arbeidet. Mitt spørsmål til statsråden er: Har regjeringen konkludert på forhånd med hensyn til den utredningen som nå foregår? Den sier i plattformen at den vil fjerne muligheten til å bruke omsetningsavgift til generisk markedsføring av landbruksprodukter.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
Fremskrittspartiet, Venstre og Høyre varsler å kutte i fellesskapets satsing på norsk matproduksjon gjennom å si at nå skal inntektene til bonden i størst mulig grad hentes ut av markedet, samtidig som det er et press på klok og fornuftig politikk for stabile priser. Dette vil gå ekstra hardt ut over mindre og mellomstore bruk – naturligvis fordi man ikke har muligheten til å produsere så store volum. Vi er sterkt bekymret for mulighetene for lokalt næringsliv og ikke minst mulighetene for å produsere mat på mindre og mellomstore bruk rundt omkring i landet vårt hvor de er avhengige av en spredt jordressurs mellom fjord og fjell. Vi lurer derfor på: Er dette i praksis en melding fra Jeløya om at mindre og mellomstore bruk skal ut av det norske landbruket?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
Spørsmålet mitt er til samferdselsministeren. Norge er et land med mye vær, og de siste dagene har det vært mye snøvær mange steder. Hvert år skjer det samme når snøen kommer: Utenlandske vogntog blir stående fast eller kjører av vegen og skaper store trafikkproblemer. I dag er avisene fulle av oppslag med lastebiler – de fleste av dem utenlandske – som i går sto fast. Her har jeg dagens oppslag i Romerikes Blad som et eksempel. Her sier Øst politidistrikt at bare i det politidistriktet sto i går 18 vogntog fast, og politiet bekrefter at de aller fleste av dem er utenlandske. Etter mitt skjønn er dette et økende problem på norske vinterveger. Det kontrolleres mer, og det gjøres mye, ja – men åpenbart ikke nok. Det er flere og flere utenlandske lastebiler – mange av dem ikke skodd og utrustet for norske vinterforhold i det hele tatt. Spørsmålet mitt til samferdselsministeren er rett og slett: Hvorfor lar myndighetene dette skje, og hvorfor stoppes ikke disse trafikkfarlige vogntogene på grensa før de kjører rundt i Norge og skaper store problemer?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-01-17:
Jeg tror helt sikkert at det gjøres mye fra myndighetenes side. Denne regjeringen gjør mye, forrige regjering gjorde mye, men det gjøres åpenbart ikke nok. Det må sterkere lut til. Mange av de utenlandske lastebilene gjør ikke opp for seg i Norge. Derfor er det innført en ordning med obligatorisk bombrikke for alle lastebiler. Problemet er at det hjelper ikke, de betaler ikke regningene sine likevel. Derfor virker det å være stor enighet om, både i transportnæringen og i hele bransjen, at det må etableres et system der det må være betalt inn penger på bombrikka før kjøretøyet kjører inn i Norge. På den måten kan vi få luket ut noen av verstingene. Alle sier dette er en god idé, men det er enda ikke trådt i kraft. Spørsmålet mitt er rett og slett: Når blir det krav om at det skal være betalt inn penger på bombrikkene før utenlandske kjøretøy kjører inn i Norge?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-01-17:
Det er et spørsmål som jeg stilte meg selv mange ganger da jeg satt i opposisjon, og derfor var dette noe av det første vi grep fatt i da vi kom i regjering. Vi gikk inn og strammet inn regelverket, noe som gjør at der Arbeiderparti-regjeringen krevde vinterdekk kun på forhjul, har vi krevd vinterdekk på alle hjul på et vogntog. Vi har økt kontrollvirksomheten kraftig. Når vi reiser rundt og snakker med kontrollørene i Vegvesenet nå, bekrefter de at antallet utenlandske vogntog som er dårlig skodd, har gått kraftig ned fordi reglene er strammet inn. Virkemidlet for å stoppe kjøretøy og holde dem igjen ved bruk av hjullås er nå innført. I tillegg er det flere kontroller av at man har kjetting i kjøretøyet. Vi jobber også aktivt opp mot våre internasjonale venner for å få en gjensidig regel i førerkortet om at en skal ha vinterkompetanse for å kjøre på veiene. Det er et litt lengre lerret å bleke. Det er viktig at vi har et internasjonalt førerkortregelverk som gjør at norske sjåfører lett kan kjøre i utlandet, på samme måte som utlendinger skal kunne kjøre i Norge. Men vi har ikke gitt opp det arbeidet, og senest for et par uker siden møtte en av mine statssekretærer en europeisk kollega nettopp for å diskutere bl.a. dette og kabotasjeregelverket. I tillegg har vi jobbet godt opp mot Justisdepartementet for å sikre at politiet kan beordre vogntog som kjører seg fast, flyttet, og at en ikke kan få lov til å sitte og nærmest vente på våren i håp om å unngå kostnadene ved det. Når vi også ser på ulykkesstatistikken og ulykkesfrekvensen, ser en at antall ulykker som vogntog har vært involvert i, har gått kraftig ned de siste årene. Jeg har ingen forskningsbelegg for å påvise at det har med innstramming i regelverket, økt kontroll o.l. å gjøre, men det er god grunn til å tro at det skjer samtidig. Vi har også veldig god kontakt med Norges Lastebileier-Forbund og andre i transportbransjen for å se på hvordan vi kan få enda mer målrettede kontroller nettopp for å hindre at dårlig skodde både norske og utenlandske vogntog – ikke minst de siste – kjører på norske veier.