Trine Skei Grande (Venstre), 2013-06-14:
Venstre la grunnlaget for den felles offentlige skolen. Jeg har lyst til å trekke fram to hovedpunkter som har vært viktig for Venstre i skolehistorien. Da vi laget den felles offentlige skolen, var fellesskapet viktig. Det var viktig at husmannsdatteren og prestesønnen satt på samme skolebenk, og det var viktig at man så hele mennesket. Jeg tror jeg har nevnt det før, at det var ganske radikale tanker på den tida det at alle mennesker skulle lære seg f.eks. å lese og skrive og regne, sjøl om de kanskje aldri skulle holde i et ark. Men det at man også introduserte musikk som et fag, mener jeg var en viktig del av det kunnskapssynet som Venstre-skolen var basert på, der man skal se hele mennesket og ikke bare det lille akademiske barnet. Alt i skolen starter med læreren. Ut fra vår analyse om hovedutfordringa i norsk skole, er lærermangelen og den store bruken av ufaglærte en av de største utfordringene vi kan definere. Hvis vi skal gjøre noe med det, må vi først og fremst bygge en ny lærerutdanning i bunnen – basert på en femårig lærerutdanning med godt integrert praksis. Vi må ha en rett og en plikt til etter- og videreutdanning. Vi må innføre en sertifiseringsordning som henger sammen med den retten og plikten, og som er med på å øke statusen til yrket. Vi vil ha avlastning gjennom å få flere yrkesgrupper inn i skolen. Venstre har nå foreslått 1 000 nye helsesøstre i de siste sju budsjettene – tror jeg det er – og vi er glad for at regjeringa er litt på vei. Å bidra med den type yrkesgrupper tror vi er med på å få flere lærere tilbake. Vi vil kutte i byråkratiet. Vi har hatt en tidsbruksmelding her i Stortinget som ikke har hatt noen som helst annen virkning enn en mellomrapport i spesialundervisninga – og ingen store grep for å kutte i byråkratiet. Og vi må ha flere lærere som i dag er utdannet som lærere, ut igjen i yrkespraksis som lærere. Jeg er kjempeglad for at veldig mange av de tingene som Venstre nå har snakket om gjennom flere år, begynner å få mer og mer tilslutning i salen. Jeg er kanskje mest glad for at det forslaget som vi behandlet for to måneder siden om karriereveier for lærere, som ble nedstemt med brask og bram, nå plutselig har hele opposisjonens støtte. Det betyr at landsmøter kan være sunt for noen og hver. Jeg er veldig glad for at vi har fått så mye støtte til den ideen. Jeg merker meg også at helt inn i regjeringa begynner man nå å se at systemet med leksehjelp, som vi var veldig kritiske til da det ble innført, ikke fungerer som det skal, og at mye større handlefrihet lokalt til å organisere dette, kunne vært en løsning der man kunne ha nådd akkurat de elevene man skal nå. Når det gjelder yrkesfag, ligger det mange gode grep fra regjeringa, men det er også en del som vi er uenig i. For det første mener vi at praksisbrev bør være en søkbar vei å få velge å ta utdanninga si på. Jeg er veldig forundret over grepene overfor medier og kommunikasjon, der man er så hard at man ikke kan se på ulike løsninger for en linje i forhold til de utfordringene man har. Jeg er liberaler. Det betyr at jeg egentlig liker folk som ikke passer inn i firkanter. Jeg liker det egentlig når vi klarer å lage systemer rundt mennesker, istedenfor å prøve å få mennesker til å passe inn i systemer. Det er derfor Venstre og Kristelig Folkeparti har fremmet det forslaget om medier og kommunikasjon, at man burde ha laget en hybrid mellom de to hovedretningene, som kunne gitt en mulighet for at dette faget kunne utvikle seg i den rette bredden. Det har fått veldig stor støtte i fagmiljøet. Jeg har fått veldig mange henvendelser de siste dagene, som handler nettopp om at de som jobber med dette faget, syns det er en god idé. Jeg er lei meg for at vi ikke får bred støtte i dag. Det er sjølsagt mulig at noen snur i løpet av dagen. Det å styrke yrkesfag handler også om en mye mer aktiv stat, også når det gjelder å hente inn lærlinger. Hvis man skal opprioritere yrkesfag, gjøres ikke det ved å tro at de skal være helt lik de mer akademiske løpene. Denne grunnleggende troen på at akademiske løp er mer verdt enn yrkesfagløp, og at det derfor er veldig viktig å få yrkesfagløp til å ligne på akademiske løp, mener jeg nedskriver både akademiske løp og de yrkesfaglige løpene. Det å påstå at alt er likt, handler om å ikke gi noen ting verdi. Derfor har Venstre den posisjonen som vi har når det gjelder disse grepene. Jeg tror at det man nå er i ferd med å gjøre ved å si at alt er likt uansett om man har hatt tre eller tolv timer matte i skolen, vil diskvalifisere både det akademiske løpet og de praktiske løpene. Så tror jeg at vi trenger å gjøre noen store grep på spesialundervisning, og jeg er kjempeglad for at vi har fått bred støtte for å prøve ut nye ting for å avbyråkratisere spesialundervisninga. Måten vi organiserer spesialundervisning på, har noen grunnleggende negative trekk. Én ting er byråkratiseringa av det, det andre er jaget på en diagnose knyttet til barn, og det tredje er at du får hjelpen altfor sent i skoleløpet. Det fjerde, som jeg kanskje syns er det mest negative, er at lærere som kjemper for å få ekstra ressurser til sine elever, må fokusere veldig mye på hva de elevene ikke fikser. Det er problemer hos elevene som blir i fokus i en søknad om spesialundervisning, og jeg mener at elever – i hvert fall de elevene vi her snakker om – har behov for å høre hva de også kan. Men det er det nesten farlig for en lærer å skrive i en søknad, fordi det argumenterer mot de ressursene som den samme læreren ønsker til den eleven. Dette er en grunnleggende negativ spiral. Vi må prøve ut nye måter for hvordan vi skal ivareta rettssikkerheten til barna og sikre at de får de ressursene de trenger, kanskje lage mer positive spiraler rundt dem, og ikke minst komme inn så tidlig i studieløpet at de faktisk får en reell hjelp, ikke ha mest spesialundervisning i slutten av ungdomsskolen. Så syns vi i Venstre det er viktig å ha en skole for alle, en skole der alle har mulighet til å delta fullt ut. Derfor kommer vi til å stå på når det gjelder universell utforming. Det å bygge om er dyrt, det har representanten Sørensen rett i, men det å planlegge for universell utforming er ikke noe dyrere enn andre løsninger. Det å ha gode, kloke arkitekter og gode, kloke maler for hva som er gode løsninger for å sørge for at alle kan bruke et bygg, gjør det ikke dyrere. Men det krever at man har det på dagsordenen, det krever at man prioriterer det høyt, og at man har kompetanse på alle nivåer for å få det igjennom. Derfor kommer vi til å stå hardt på vår målsetting om universell utforming. Det siste er tegnspråket. Jeg mener at det at vi ikke får støtte til dette forslaget i dag, nærmest bryter med den språkmeldinga som vi behandlet i forrige periode, og som jeg var saksordfører for. I den språkmeldinga er det bestemt at tegnspråk er et offisielt språk i Norge, på linje med de andre minoritetsspråkene vi har. Det krever at vi behandler det sånn at det får muligheten til å utvikle seg som språk. Det betyr at det skal være like vanlig å kunne ta tegnspråk som et valgfag eller som et fremmedspråk i ulike deler av utdanningsløpet, hvis du har venner eller omgangskrets som har tegnspråk som hovedspråk. Det er ikke sånn at det at flere barn kan få operasjoner som hjelper dem til å bli delvis hørende, kommer til å fjerne behovet for tegnspråk. Det er veldig viktig å huske at de barna er tospråklige, og dette er en tospråklighet der det i hvert fall er viktig å satse på at folk får muligheten til å utvikle førstespråket. Tegnspråk er et spennende språk, som jeg mener at vi burde ha hatt mange flere grep for å gjøre mer hverdagslig – få det inn i norsk skole og i norsk samfunnsliv generelt. Dette er en gruppe som vi burde ha hatt mye mer fokus på, og jeg hadde trodd at det at vi fikk det inn som et offisielt språk i språkmeldinga, ville gitt det mye mer status enn hva vi har klart å gjennomføre. Men vi kommer i hvert til å stå på for å klare det framover. Da skal jeg avslutte med å ta opp de forslagene som eventuelt gjenstår etter denne tiraden av opptak av forslag. Det er i hvert fall energi og ønske om endring i denne komiteen.