Dag Jostein Fjærvoll (Kristelig Folkeparti), 1999-04-21:
Posten Norge BA ble etablert som et særlovsselskap pr. 1. desember 1996. I samsvar med det overordnede styringsopplegget som er etablert, skal Samferdselsdepartementet som eier annethvert år legge fram en stortingsmelding om virksomheten i selskapet. Meldingen som behandles i Stortinget i dag, er den første eiermeldingen etter at Posten ble etablert som særlovsselskap, og den baserer seg på Postens strategiplan for perioden 1998-2000. Komiteens innstilling stadfester at det er stor politisk enighet, som mange har vært inne på tidligere, om at hovedoppgaven for staten på postområdet er å sikre husstander og bedrifter over hele landet grunnleggende posttjenester av god kvalitet og til rimelige priser. Jeg har i denne sammenheng merket meg at komiteen slutter seg til at departementet vil foreta en kartlegging og vurdering av kvaliteten på de landsdekkende posttjenestene. Jeg har for øvrig merket meg at komiteen er enig med Samferdselsdepartementet i at det generelt er godt samsvar mellom de hovedstrategier som er presentert i Postens strategiplan, og de rammebetingelser som er lagt til grunn fra Stortingets side. Jeg har videre merket meg at komiteens flertall ber departementet om å foreta en gjennomgåelse av framsendingsmålet for A-post. Kravet om at minimum 93 pst. av A-posten skal foreligge hos mottaker senest dagen etter innlevering, framkommer i konsesjonen til Posten Norge BA, og er det måltallet man har styrt etter på 1990-tallet. Som Stortinget er kjent med, ble det i mars i år fastsatt endringer i postloven ved behandlingen av Ot. prp. nr. 18 for 1998-1999, Om lov om endringer i postloven. Bakgrunnen for lovendringene var i hovedsak implementering av EUs postdirektiv i norsk rett og endringer i forhold til postlovens regler om erstatningsplikt. Samferdselsdepartementet vil som et videre ledd i arbeidet med å implementere postdirektivets bestemmelser også fastsette endringer i postforskriften og i konsesjonen til Posten Norge BA. Ved vurderingen av behovet for revidering av Postens konsesjon vil det også være naturlig at departementet foretar en gjennomgåelse av fastsatte servicemål for A-post. Det framgår av postlovens formålsparagraf, § 2, at lovens formål er å sikre et landsdekkende formidlingstilbud av postsendinger til rimelig pris og av god kvalitet. Av komiteinnstillingen framgår det at det er stor politisk enighet om at det for de tjenester som i dag faller inn under Postens enerett, skal være geografisk enhetsporto, men at dette ikke vil være til hinder for at Posten på forretningsmessig basis fortsatt kan tilby rabatter og differensierte priser. Som det også er redegjort for i stortingsmeldingen, er det viktig at det trekkes et skille mellom prisfastsettingen for konkurranseutsatte tjenester og tjenester som omfattes av eneretten. For å sikre en reell konkurranse for tjenester som faller utenfor enerettsområdet, er det i meldingen lagt vekt på at Posten i størst mulig grad bør ha de samme rammevilkår som konkurrentene med hensyn til prisfastsetting. Et viktig utgangspunkt for prisfastsettingen vil være at kostnadene som knytter seg til konkurranseutsatte tjenester, skal dekkes av inntekter fra disse tjenestene, og ikke av inntekter fra enerettsområdet. Jeg har videre merket meg at et mindretall i komiteen, bestående av komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre, har fremmet forslag om å omdanne posten til aksjeselskap fra 1. januar 2000. Med henvisning til den redegjørelse og de vurderinger som er gitt i meldingen, mener jeg det er grunnlag for å konkludere med at erfaringene så langt er at særlovsselskapsformen i hovedsak har svart til forventningene. Jeg vil imidlertid understreke betydningen av at Posten gis tilstrekkelig forretningsmessig frihet og fleksibilitet til å kunne foreta raske forretningsmessige avgjørelser og tilpasninger til endrede markedsforhold. Jeg har i denne sammenheng merket meg at flertallet i komiteen er enig i at Posten, så lenge samfunnspålagte servicekrav er oppfylt, må ha stor frihet til å utvikle sin egen organisasjon innenfor rammen av fastsatte vedtekter, til å utvikle sitt tjenestetilbud og til å velge de betjeningsformer som er best egnet i det enkelte tilfellet. Etter min vurdering vil dette være svært viktig for at Posten skal kunne løse de hovedutfordringer selskapet står overfor. Posten har i de senere år gjennomført en rekke tiltak for å oppnå mer rasjonelle og kostnadseffektive løsninger i produksjonen av sine tjenester. Tiltakene omfatter bl.a. betydelige omlegginger innenfor ekspedisjonsnettet. Jeg legger til grunn at det fortsatt vil være behov for å videreutvikle og tilpasse produksjonsapparatet til behovene i markedet, og at det i første rekke vil være konsesjonen til Posten og servicekravene som er fastsatt der, som setter grenser for hvor langt selskapet kan gå i effektivisering og omlegging av nettstrukturen. Samferdselsdepartementet vil følge trafikkutviklingen i postkontornettet nøye og komme tilbake til Stortinget dersom det blir aktuelt med mer vesentlige endringer i nettstrukturen. Jeg vil komme tilbake til Høyres og Fremskrittspartiets påpekning når det gjelder framsendingsmålet for A-post og sammenligningen mellom Norge og Sverige i et senere treminuttersinnlegg.