Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2016-05-24:
La meg begynne med å si at dette håper jeg ikke blir et eksempel på at et veldig viktig arbeid som Riksrevisjonen har gjort over lang tid i en viktig sak, kommer så sent på dagen at vi ikke helt får sagt det vi skal. Det er mange saker og mange spørsmål som vi håndterer i kontroll- og konstitusjonskomiteen, det ene kommer og det andre går, for å si det sånn, men det er nødvendig at vi greier å opprettholde fokus og konsentrasjon, særlig tatt i betraktning av at det åpenbart – igjen, vil jeg si – er gjort et veldig grundig, ordentlig og skikkelig arbeid fra Riksrevisjonens side. Det er jo slik at man i denne saken konkluderer med at den skal vedlegges protokollen. Men den har en felles side, og det er at en samlet komité – i all hovedsak – slutter opp om de anbefalingene som Riksrevisjonen har, og som altså framkommer i innstillingen. Det er alternative merknader i denne saken. Jeg skal i mitt innlegg nå gi et oversyn over saken, og så legger jeg til grunn at de alternative kolleger og representanter i kontrollkomiteen redegjør for det de måtte finne grunnlag for å ta opp i tillegg til det jeg nå skal si. Jeg har allerede sagt at dette er et grundig arbeid fra Riksrevisjonens side. Jeg passer på å si det, fordi jeg skjønner hvor mye arbeid det er, og jeg vil takke Riksrevisjonen for en god og – vil jeg si – en viktig rapport. Den handler om undersøkelsen av myndighetenes arbeid med å fremme energieffektiviteten i bygg i Norge. Den omfatter årene fra 2009 og fram til 2015. Et av hovedmålene i bygningspolitikken er å oppnå godt utformede, sikre, energieffektive og sunne bygg. Det har vært et mål for Stortinget at energibruken i bygg skal reduseres vesentlig innen 2020 ved hjelp av juridiske og økonomiske virkemidler og ikke minst ved hjelp av informasjon. Energieffektiviseringen innebærer tiltak på bygninger som gjør at det er mulig å oppnå samme komfort eller produksjon som før, men med et lavere energibruk. Sentrale statlige virkemidler for energieffektiviseringen i bygg er bygningsregelverket, Enovas støtteordninger, Husbankens grunnlån samt informasjon ut om ordningene. Som vi vet, er det Kommunal- og moderniseringsdepartementet som har hovedansvaret for bygningspolitikken, og Olje- og energidepartementet som har hovedansvaret for å legge til rette for en samlet og helhetlig energipolitikk. Så til realitetene. Som rapporten fra Riksrevisjonen nå framstår i forhold til de målsettingene som Stortinget har satt om at det skal være en vesentlig reduksjon i energibruken innen 2020, er de funnene som Riksrevisjonen har gjort, alvorlige – igjen – fordi de viser at de juridiske virkemidlene for energieffektiviseringen av eksisterende bygg ikke fungerer, og at de økonomiske virkemidlene kun i liten grad fører til redusert energibruk i bygg. Enovas tilskudd til yrkesbygg har kun begrenset effekt, og Enovas boligsatsing har liten effekt. Husbankens grunnlån har begrenset effekt på kort tid, og – til slutt – det er fortsatt et stort behov for informasjon ut til folk om energieffektivisering og for bedre samordning av informasjon fra departementets side. Alt dette framkommer i rapporten. Da er vi igjen tilbake til det som vi litt for ofte opplever, at de mål som Stortinget har satt – i dette tilfellet altså med bruk av energifremmende tiltak i vår bygningsproduksjon – ikke fungerer etter hensikten, at vi er langt unna målet, og at det er vanskelig å nå det. Så må jeg si at komiteen er svært fornøyd med Riksrevisjonens anbefalinger om at Olje- og energidepartementet nå gjør en gjennomgang og ser om Enovas støtteordninger fungerer og faktisk fører til redusert energibruk i bygg. Komiteen understreker at arbeidet med å informere bedre om de eksisterende støtteordningene må økes betydelig. Jeg ser at statsråden sitter her, og det er bra, for dette er noe som adresseres direkte til hans ansvar og hans departement. Komiteen stiller seg svært undrende til at det ikke er gjort et bedre informasjonsarbeid rettet mot brukerne om de støtteordningene som faktisk finnes. Blant annet framheves det i Riksrevisjonens undersøkelse at Husbankens grunnlån er svært lite kjent. Informasjon om ordningen er uklar og knapp, og den dekker i liten grad boligeiernes behov for å få til bedre energieffektivisering av boligen sin. Det er også viktig, etter komiteens syn, at byggenæringen informeres godt og bredt om de ulike ordningene på dette feltet. Byggenæringen har en viktig rolle som rådgiver overfor husholdningene. Boligeierne bruker ofte aktører i byggevarehandelen – og håndverkere – på energieffektivisering når det skal gjennomføres oppussingsarbeid. Derfor er det også viktig at byggenæringen kjenner godt til de ordningene som faktisk finnes, og det er altså ikke faktum i dag, slik det framkommer i rapporten. Dette er jo ganske mange kritiske merknader, men det gjenspeiler altså den rapporten som Riksrevisjonen har levert Stortinget på dette punktet. Det er en samlet komité som i det alt vesentlige slutter seg til disse konklusjonene og også til de anbefalingene som framkommer i innstillingen, og som støtter det som Riksrevisjonen foreslår som veien videre. Det er å håpe at en behandling her i Stortinget fører til at regjeringen tar dette veldig konkret og følger dette ordentlig opp, og at vi sørger for å ha virkemidler, som vi har stilt til disposisjon, og som har til hensikt å nå de målsettingene som Stortinget har satt. Dette er også selvfølgelig et viktig miljøprosjekt.