Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-11-20:
At dagens hjelpetilbud til voldsutsatte ikke er tilfredsstillende på alle måter, er jeg enig i. Men jeg deler ikke representanten Thorkildsens syn på at det skulle være unødvendig å nedsette utvalg som ser på situasjonen for voldsutsatte generelt eller volds- og overgrepsutsatte kvinner spesielt, som den såkalte Kvinnevoldsutredningen. Det er stadig behov for mer kunnskap og systematisk jobbing på dette feltet, og det er viktig å innhente både erfaringskunnskap og forskningsbasert kunnskap. Arbeidet for å bedre situasjonen for volds- og overgrepsutsatte har høy prioritet. Sist jeg var justisminister, fremmet jeg sammen med barne- og familieministeren, helseministeren og sosialministeren en handlingsplan for å bekjempe vold mot kvinner. Politiets rolle er viet en sentral plass i denne handlingsplanen. Etablering av ordningen med familievoldskoordinatorer er ett av flere eksempler. Gjennom mer aktiv bruk av offentlig påtale og sterkere fokusering på bevissikring har antallet anmeldelser for familievold økt markant i prosjektperioden. For å videreføre arbeidet med å bekjempe vold mot kvinner har Regjeringen besluttet at det skal utarbeides en ny handlingsplan. Planen vil bli lagt fram i mai 2004 og skal utarbeides i samarbeid mellom Sosialdepartementet, Helsedepartementet, Barne- og familiedepartementet og Justisdepartementet. Planen skal særlig fokusere på behandlingstilbudet til menn som utøver vold mot nåværende eller tidligere partnere, tilbudet til barn som vokser opp i familier der det utøves vold, og tiltak som bidrar til å styrke kompetansen i hjelpeapparatet. Siden 1996 har det vært gjennomført en prøveordning med opprettelse av sju rådgivningskontorer for kriminalitetsofre. Kontorene er opprettet i samarbeid med politiet og bistår ofre for kriminelle handlinger med råd og veiledning og videreformidler behov for juridisk og helsemessig hjelp. I tillegg til de åtte kontorene som allerede er opprettet, et nylig i Stavanger, skal det også etableres to kontorer til, et i Hordaland og et i Oslo. For ytterligere å videreutvikle arbeidet med støtte til ofre og pårørende vil Justisdepartementet i samarbeid med Trondheim kommune, Sør-Trøndelag politidistrikt og Trøndelag statsadvokatembete etablere et støttesenter til fornærmede i straffesaker. Senteret skal kunne tilby støttesamtaler, praktisk hjelp, foreldre- og pårørendestøtte, rettergangsstøtte og rådgivning. Meningen er at støttesenteret skal kunne gi hjelp til selvhjelp og støtte til å komme videre i livet til tross for overgrep. Det vil være aktuelt å knytte til seg jusstudenter i de tilfeller der bistandsadvokat ikke er oppnevnt. Senteret skal i første omgang drives som et treårig prosjekt og vil bli lokalisert ved den nye politistasjonen i Trondheim. Bakgrunnen for dette senteret er noe av det som interpellanten tok opp, å bygge opp et bedre apparat i tilknytning til offeret som møter retts-, påtale- og myndighetsapparatet. Som representanten Thorkildsen nevnte, har vi i dag en rekke sentrale virkemidler eller hjelpetiltak rettet mot voldsutsatte. 50 krisesentre og 18 incestsentre er fordelt over hele landet. Situasjonen er at hver høst får vi meldinger om at tiltakene er nedleggingstruet, og at budsjettene lokalt vil bli kuttet. De fleste kommuner viser imidlertid ansvar, og krisesentrenes budsjett har vist en jevn økning fra år til år. Fra 2002 til 2003 var den totale økningen på tilskudd til krisetiltak på 15 pst. Krisesentrene mangler likevel forutsigbarhet og i mange tilfeller en bedre tilknytning til det øvrige kommunale hjelpeapparatet. I forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 62 for 1999-2000, Om kommuneøkonomien i 2001 mv., sluttet Stortinget seg til en plan for innlemming av øremerkede tilskudd i rammetilskuddet til kommunene som innebar innlemming av krisetiltakene fra 2004. Dette initiativet ble stanset i forbindelse med stortingsbehandlingen av kommuneproposisjonen for 2004 i juni i år, og det kom ingen klare signaler fra Stortinget om alternativ modell for finansiering og forvaltning av krisetiltakene. Dette er en utfordring som Regjeringen må ta alvorlig, nettopp på grunn av den situasjonsbeskrivelsen som eksisterer. Vi vet at incestsentrene ikke har oppnådd den samme forankringen lokalt i kommunene som krisesentrene har. Vi vet også at Incestsenteret i Vestfold spesielt har problemer i forhold til den lokale finansieringen, selv om vi ikke vet noe sikkert før kommunene har vedtatt sine budsjetter for kommende år. Regjeringen ønsker nå å se på den totale organiseringen av krisetiltakene. De forslag som vil bli skissert, vil også ses i lys av arbeidet på regionalt nivå med å utvikle kompetanse om vold og traumer og utbyggingen på regionalt nivå av Statens barnevern og familievern, SBF. Det er en viktig oppgave for Regjeringen å videreutvikle tilbudet til menn som utøver vold. Dette er derfor utpekt som ett av tre sentrale områder i den nye handlingsplanen om vold som legges fram i mai neste år. I tillegg til å sørge for at tilbudet til voldsutøvere blir landsdekkende, skal det foretas en nærmere avklaring både av tilknytningsform og finansiering. Pr. i dag er tilbudet til menn som utøver vold i Norge, lokalisert ved følgende institusjoner: 1. Prosjekt Sinnemestring ved Brøset i Trondheim – regionalt kompetansesenter for fengsels-, sikkerhets- og rettspsykiatri for Midt-Norge2. Institutt for Klinisk Sexologi og Terapi3. familievoldsprosjektet ved familievernkontoret i Molde4. Alternativ til Vold, Oslo, Drammen og Langesund5. de øvrige regionale kompetansesentrene for fengsels-, sikkerhets- og rettspsykiatri Justisdepartementet har i samarbeid med Barne- og familiedepartementet og Helsedepartementet gitt et krisetilskudd på 1 610 000 kr til Alternativ til Vold i 2003. Tilskuddet er en videreføring av den «krisebevilgning» på 800 000 kr som ble gitt i 2002. Tildelingen ble gitt fordi departementene anser det arbeidet som ATV utfører, for å være viktig for å utvikle kompetansen på hvordan man best kan hjelpe menn som er motivert til å komme ut av voldsbruk. Videre ble det i 1999 inngått en avtale mellom Barne- og familiedepartementet og Telemark fylkeskommune om å drive et tidsavgrenset prosjekt på tre år. Det faglige ansvaret for gjennomføringen av prosjektet ble lagt til Stiftelsen ATV. Prosjektperioden for ATV Telemark gikk ut sist sommer, men videreføres ut året for fylkeskommunale midler. Regjeringen er innstilt på å se hvordan dette tiltaket kan sikres videre. Videre ønsker Regjeringen å styrke arbeidet mot barn som utsettes for eller er vitne til vold i nære relasjoner. Det er foreslått bevilget 6,5 mill. kr til dette tiltaket i budsjettet for 2004. Samtidig skal arbeidet med en samlet plan mot fysiske og seksuelle overgrep mot barn prioriteres. Det vil bli iverksatt flere tiltak for å styrke tilbudet til og oppfølgingen av barn som er vitne til vold, og som utsettes for vold i nære relasjoner. Dette gjelder barn som kommer til krisesentrene, og barn som ikke fanges opp av krisesentrene. Regjeringen vil bl.a. bidra til å styrke kompetansen i barnevernet, i familievernet og på krisesentrene og styrke hjelpetilbudet og støtten til barna innenfor de ulike tjenestene. Det skal etableres regionale enheter med utgangspunkt i barnevernet og familievernet. Disse enhetene skal tilby undervisning og veiledning til ulike kommunale instanser, og samarbeidet med krisesentrene skal systematiseres og styrkes. Det er beregnet at om lag 180 000 mennesker over 16 år utsettes for vold eller trusler om vold hvert år. Det omfatter bl.a. volds- og seksualofre – barn og voksne – overgripere, katastrofe- og ulykkesrammede, flyktninger, asylsøkere, FN- og NATO-veteraner og bistandsarbeidere med internasjonale oppdrag i katastrofeområder. Det er behov for å styrke kompetansen og tilbudet i behandlingsapparatet og hjelpeapparatet når det gjelder ulike grupper av volds- og traumrammede eller overgripere. Det er også behov for å øke tverrfaglig og tverretatlig samarbeid. Helsedepartementet har i samarbeid med Barne- og familiedepartementet, Justisdepartementet, Sosialdepartementet og Forsvarsdepartementet besluttet å etablere et nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress fra 1. januar 2004. Senteret skal ha en tverrfaglig profil, og formålet er å styrke forskning, undervisning og veiledning på feltet. Det nye senteret innebærer en økt satsing på de områdene som inkluderes, i tillegg til at det gir muligheten til å styrke satsingen på områder som ikke tidligere var definert innenfor et etablert kompetansemiljø. Følgende av dagens enheter vil inngå i senteret: Psykososialt senter for flyktninger, HelsedepartementetNasjonalt ressurssenter for seksuelt misbrukte barn, HelsedepartementetKompetansesenter for voldsofferarbeid, Barne- og familiedepartementet, Helsedepartementet, Justisdepartementetnoen ressurser fra Kontor for katastrofepsykiatri, Forsvarsdepartementet Senteret skal samarbeide med Alternativ til Vold og Institutt for Klinisk Sexologi og Terapi, IKST, om kunnskapsutvikling knyttet til familievold og tilbud til overgripere. Sosial- og helsedirektoratet utreder på oppdrag fra Helsedepartementet regional og lokal kompetanse og tjenestetilbud, som skal være ferdig i 2004. Her er det snakk om at tiltak for å styrke tilbudet regionalt og lokalt vil bli fulgt opp når utredningen foreligger. I utredningen skal det vurderes hvordan man kan sikre regionale kompetansemiljøer som ivaretar ulike grupper av traumerammede utsatt for voldtekt og seksuelle overgrep, utsatt for vold, katastrofer, ulykker osv., på en helhetlig, tverretatlig og tverrfaglig måte. Det vurderes også på hvilken måte arbeidet med forebygging av vold og kompetanse om overgripere kan knyttes til regionale ressursmiljøer. Arbeidet lokalt er i gang, og første skritt har vært å kartlegge kompetansebehov og organisering av tilbudet til personer som har vært utsatt for vold, voldtekt og seksuelle overgrep. Sosial- og helsedirektoratet utfører kartleggingen på oppdrag av Helsedepartementet. Kartleggingen vil bl.a. fokusere på følgende: hvilke behandlingstilbud som er etablert til voldtatte i den enkelte kommunehvorvidt det er etablert faste rutiner for håndtering av voldtektssakertilgjengelighetoppfølgingstilbud – psykososiale støttetjenester og henvisning til psykisk helsevernfinansieringorganiseringforankringfordeler og ulemper ved å være organisert som eget voldtektsmottak ved kommunal legevakt, legevakt ved sykehus, avdeling ved fylkessykehus eller regionsykehus Kartleggingen vil resultere i en oversikt over hvilke deler av landet som har voldtektsmottak, og hvordan disse finansieres. På bakgrunn av resultatene av kartleggingen vil Sosial- og helsedirektoratet legge fram forslag om organisering, finansiering og innhold i tjenestetilbudet ved voldtektsmottakene i landet, som Helsedepartementet så vil ta stilling til. Sosial- og helsedirektoratet har også nedsatt en arbeidsgruppe som skal komme med innspill til en veileder med hensyn til psykososiale støttetjenester ved kriser, ulykker og katastrofer. Som kriser regnes bl.a. brå død og selvmord, men det kan også omhandle familievold. Det vil bli vurdert om det er hensiktsmessig å anbefale at det etableres et kriseteam i hver kommune for å ta hånd om slike kriser. Det jeg beskriver her, er det faktum at vi i vårt samfunn startet litt sent med å ta disse problemene på alvor – senere enn det man gjorde med hjerte- og lungelidelser, som representanten viser til. Det er satt i gang et arbeid på bred basis, og det handler om å styrke kompetansen innenfor forskjellige departementsområder. Jeg er veldig enig med representanten Thorkildsen i at da må man også sikre det planmessige i det, det systematiske og de gode og viktige møteplassene.