trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Svaret ble som forventet, men det var egentlig ikke noe svar på spørsmålet. Jeg kan for ordens skyld legge til at etter Fremskrittspartiets deltakelse i regjering, er det samlede skatte- og avgiftsnivået redusert med 26 mrd. kr. Men mitt spørsmål gikk på den fremtidige samarbeidskonstellasjonen hvor Senterpartiet kanskje skal inn og samarbeide om skatte- og avgiftspolitikk med Sosialistisk Venstreparti, Miljøpartiet De Grønne og for den saks skyld også Arbeiderpartiet. Hvilke avgifter tror representanten at man kan redusere eller fjerne i den samarbeidskonstellasjonen?
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Gratulerer til Gjelsvik og Senterpartiet med 100 år! Når vi no diskuterer og får framlegget til dei alternative budsjetta, får ein både sett på påplussingane og kva slags inndekning dei ulike partia foreslår. Senterpartiet har i all hovudsak i år, og i føregåande år, føreslege tre typar inndekningar: anten at Noreg skal bryte sine internasjonale avtalar og midlar som vi har forpliktande avtalar rundt, at ein skal leggje ned ein del statlege arbeidsplassar i ei bygd, så som i Leikanger, eller som no i den tredje inndekninga, at ein skal ha høgare skattar for ein del av dei lokale eigarane gjennom skatteendringane som regjeringa legg opp til. I forslaget sitt bruker Senterpartiet òg 30 mill. kr på eit tiltak som aukar beredskapslagringa av korn, som har ei totalrekning som er langt høgre enn dei 30 millionane. Kva slags nye inndekningar er det Senterpartiet skal skru opp for å finansiere resten av dei 100 millionane som trengs for denne beredskapslagringa? Bryte fleire avtalar? Er det andre bygder enn Leikanger(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Takk for eit stort og overordna spørsmål som er litt vanskeleg å svare på på eitt minutt. Eg er einig i mange av dei overordna grepa som representanten frå Arbeidarpartiet peiker på som retninga ut av krisa. Eg er òg einig med han i at det er viktig at vi har eit land med små forskjellar, og eg meiner at dette reviderte nasjonalbudsjettet leverer så til dei grader på det. Vi veit, og har sett gjennom denne krisa, at dei som blir råka hardast når arbeidsløysa stig, er dei som har den lengste vegen inn i arbeidslivet, dei med låg formell kompetanse og då spesielt våre unge. Dei er overrepresenterte i dei høge ledigheitstala som vi ser no. Der leverer regjeringa med ei pakke som skal skape aktivitet i heile landet, f.eks. det mest målretta tiltaket ein har, eit direkte lønstilskot til bedrifter til som tar tilbake folk som har vore permitterte . Dette meiner eg er konkret politikk som òg viser ei retning, og som eg meiner kjem til å bidra til at landet vårt både får opp igjen aktiviteten, sørgjer for at det er låge forskjellar og viser ein berekraftig veg ut av denne krisa.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Eg merkte meg at representanten frå Arbeidarpartiet ikkje syntest eg svarte på det førre spørsmålet, altså om reduserte forskjellar eller å halde forskjellane låge. Det viktigaste tiltaket vi gjer då, er å få folk i jobb. La meg seie det så tydeleg som det. Og då meiner eg vi har fått til ei einigheit med Framstegspartiet som leverer på det. Vi har f.eks. fått på plass ei større løyving til toppfinansiering for nye skip, som kjem til å skape aktivitet på norske verft, få verftsarbeidarar tilbake på jobb, bidra til ei utskifting av flåten vår, som blir grønare og blir meir berekraftig. Eit anna eksempel, som eg òg nemnde i mitt innlegg, er at ein har fått på plass 400 mill. kr til eldre, som har vore særleg sårbare og utsette når landet vårt har vore gjennom denne krisa. Det meiner eg viser at den heilskapen som regjeringspartia og Framstegspartiet har forhandla fram, er ein god heilskap, og den står eg fullt og heilt ved.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Igjen må eg takke for spørsmålet. Det er eit viktig spørsmål representanten Gjelsvik tek opp, og eg er glad for å høyre om ferieplanane hans. Fleire burde gjere som han gjer. Så meiner eg òg at regjeringa har levert ein god heilskap når det handlar om å sjå desse områda som no blir spesielt hardt ramma. Kviknes er eit eksempel på det, men ein heil kommune, som Aurland, er òg eit eksempel på det. Der leverer ein òg i tiltakspakke 3 og i RNB tiltak som skal sjå på heile lokalsamfunna og korleis desse endringane slår ut der. Når det kjem til kompensasjonsordninga, er dette noko vi òg har hatt oppe i forhandlingane med Framstegspartiet. Der har ein kome fram til ei einigheit som òg peikar framover, der det er mogleg å sjå på forbetringar. For det er openbert sånn at dette er viktige bedrifter som representerer viktige verdiar, og som det er viktig at vi har med oss gjennom denne krisa. Eitt grep vi gjer når vi no vedtek RNB og fase 3-tiltaka, er at vi bidreg til at denne typen familieeigde bedrifter på lengre sikt skal kome betre ut når ein f.eks. gjer endringar i skatteordningane, som Senterpartiet dessverre går imot.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Igjen: Eg er einig med representanten i det overordna behovet her. Det er òg sånn at gjennom heile debatten om kompensasjonsordninga har fleirtalet og eit samla storting vore innforstått med at det viktige har vore å få på plass dei breie grepa, og at det då har vore vanskelegare å levere på millimeterrettferd. Vi deler bekymringane som har vore opp mot ein del av desse sesongrelaterte bedriftene. Der har vi òg einigheitspunkt no som peikar framover på at ein ønskjer å følgje med på det. Så er det sånn at for desse bedriftene betyr det òg noko at ein får ei einigheit som peikar framover, òg på korleis ein ønskjer å ta vare på dei familieeigde bedriftene og det lokale eigarskapet. Då må ein sjå på breidda av politikken og korleis det slår ut for denne typen bedrifter. Dei skal vi ha med oss både i 2021 og i tida framover, for dei er viktige for landet vårt, og dei er særleg viktige for eit fylke som Sogn og Fjordane.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2020-06-19:
Eg vil begynne med å seie at det er veldig bra at det er ei så pass brei samling når både regjeringspartia, Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og Senterpartiet leverer forslag i lag her. Eg vil takke dei som har bidratt med konstruktive innspel, slik at ein klarer å få desse forslaga på bordet. Sidan Kristeleg Folkeparti er inne i forslaga, er det kanskje ikkje overraskande at vi støttar dei, men eg synest likevel det er verdt å understreke at alle forslaga handlar om å få ein god gjennomgang for å sikre at dei konsesjonane som er gjevne, er gjevne på ein god måte, og at det er ei tydeleg avgrensing av moglegheita til å få forlengje fristen. Det er forslag som Kristeleg Folkeparti støttar. Til liks med føregåande talar synest eg det er verdt å understreke at dette handlar om å understreke prinsippet framfor å gje uttrykk for manglande tillit til at dette ikkje har vore tilfellet i dag. I tillegg til det meiner eg det er greitt å gje kred til statsråden for å ha levert fort på eit svarbrev til Stortinget, slik at vi har ein substans og ei utgreiing av dei forslaga som ligg på bordet i dag, når vi trass alt er her og skal hastebehandle eit slikt vidtgåande forslag. Det brevet handlar i stor grad om den innramminga som Stortinget faktisk også har, når vi i har laga lover som energilova og forvaltningslova, som desse konsesjonane blir styrte ut frå. Eg meiner det er viktig at den innramminga ligg tydeleg i dei forslaga som fleirtalet no går inn for. I tillegg til det vil eg avslutte med å seie at eg merkar meg at statsråden og regjeringa har fått lagt fram ei ny stortingsmelding om dette, med mange grep som er etterlengta og gode. Det er alltid slik at betre er mogleg, og når det handlar om å sikre betre lokal forankring, regional planlegging, tydelegare avgrensing i konsesjonsprosessar og større vekting av naturverdiar og anna, er det bra, og det er eit godt grunnlag for Stortinget sine vidare diskusjonar om vindkraft. Då håpar eg også at det breie fleirtalet som er her i dag, kan finne gode løysingar som sørgjer for eit betre regelverk rundt konsesjonssøknadene i tida framover. Betre er alltid mogleg.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Arbeiderpartiet er veldig motstander av å gi skattelette til bedrifter. Selv denne våren har man brukt mye tid på å mistenkeliggjøre bedriftseiere for å ønske å karre til seg. Slik vi kjenner de fleste bedriftseiere, er det seriøse og flinke folk som skaper arbeidsplasser for andre. Nå i en tid der de kjemper for å overleve, er faktisk skattelettelser viktig. Formuesskatten er en skatt der man skal skatte av verdiene per 31. desember 2019. Mange av de bedriftene som nå driver, opplever at deler av verdiene er forduftet. Likevel må de betale skatt. Men når det gjelder oljeskatten, var Arbeiderpartiet med på en skattelette på 8 mrd. kr. Da var det ikke noe problem, da det gjaldt å være med på det til den næringen. Hvorfor er det greit med skattelette til oljenæringen, men ikke til vanlige små bedrifter i resten av landet som sliter og karrer seg fram?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Vi er godt fornøyd med at vi nå får satt ned eiendomsskatten i Norge. Det kommer dem som eier hus og hjem til gode. Mange kommuner greier seg helt utmerket uten eiendomsskatt og har gode tjenester til innbyggerne. Derfor kan det ikke være slik at vi hele tiden bare pøser på med penger inn i offentlig sektor uten at det stilles krav om at man faktisk snur på kronene og prioriterer det viktigste først. Derfor skal kommunene få kompensert i forbindelse med koronapandemien. De har allerede fått 6 mrd. kr, og det jobbes nå med å gjennomgå alt materiale: alle utgiftene de har hatt og inntektene de har for å se hvor mye som mangler. Det arbeidet har Fremskrittspartiet tiltro til at regjeringen vil gjøre på en god måte, og at vi senere vil kunne ta stilling til det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Det synes Fremskrittspartiet overhodet ikke, og derfor er det en av flere ting vi har tatt opp med regjeringspartiene når det gjelder kompensasjonsordningen. Jeg er veldig glad for at vi nå bidro til å fjerne egenandelen, for det vil bety veldig mye for de små bedriftene. Det er også andre forhold som regjeringen nå skal komme tilbake til, f.eks. dette med sesongbedrifter. Det er helt meningsløst at de som driver ute, går inn under den ordningen, mens inne skal man ikke gjøre det når vi vet at f.eks. veldig mange hotell er sesongbedrifter som har åpent deler av året. For Fremskrittspartiet del er det viktig at regjeringen jobber videre med dette og finner gode løsninger. Det er grunn til å stille spørsmål om ordningen når vi ser at bare 2,5 mrd. kr er utbetalt. Her mente man det ville koste opp mot 50 mrd. kr. Nå er ikke Fremskrittspartiet opptatt av å bruke mest mulig penger, men de som fortjener det og er klar for det, skal få penger. Det er viktig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Som sagt har vi tatt opp disse problemstillingene, og det skal jobbes videre med dem. Det som var det viktigste for oss i denne omgangen, var to ting: Det var å sikre at vi fjernet egenandelen, det har vi lyktes med, og at man skal se på hvordan definisjonen for sesongbedrifter skal utarbeides. Det skal det jobbes videre med. Så er det sånn at i forhandlinger har Fremskrittspartiet mer enn én tanke i hodet. For oss var det viktig å sikre verftsnæringen på Vestlandet. Derfor fikk vi til flere ting som bidrar til økt aktivitet på skipsbyggingssiden, f.eks. å fjerne nettolønnsordningen, som er kjempeviktig for offshorerederiene. Vi fikk til å fjerne bompengene fem steder i Norge, som betyr kjempemye for de regionene der dette skjer. Og vi fikk til en milliard til helse og eldre. Så totalt sett er vi godt fornøyd med resultatet, selv om det selvsagt er ting vi også gjerne skulle sett enda bedre.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Når det gjelder kommuneøkonomien, ligger det inne 6 mrd. kr, og det skal jobbes sammen med bl.a. KS for å se hva de reelle behovene er. Så det er jeg helt sikker på at vi kommer til behandle nærmere til høsten, hvis man da har kommet så langt at man kan si noe nærmere om hvor mye som eventuelt mangler. Så er det sånn at noe av det viktigste for offentlig sektor, for eldreomsorgen, for at Norge skal gå rundt, er å sikre verdiskapingen i landet ved å sikre oljenæringen rammebetingelser som gjør at de investerer. Der har SV, for å si det forsiktig, ikke bidratt nevneverdig. Vi må sikre at de bedriftene som er rundt omkring i det ganske land, har rammebetingelser som gjør at de kan fortsette å skape verdier og betale skatt til fellesskapet. Det er noe av det viktigste for å sikre eldreomsorgen på sikt. Og vi kommer til å fortsette å prioritere det, for vi trenger skatteinntekter for å holde offentlig sektor gående.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Det har virkelig gått unna på Stortinget nå i vår, og jeg vil takke finansministeren for samarbeidet. Mye har gått fort. En av de tingene som har gått veldig fort, var å på plass kompensasjonsordningen, som kom på plass i løpet av veldig kort tid. Den var jo berammet til å koste 50 mrd. kr, og man ser at så langt ligger utbetalingene på rundt 2,5 mrd. kr. Nå må jeg understreke at Fremskrittspartiet ikke har noe mål om å bruke mest mulig penger, men etter tilbakemeldingene å dømme, er det i hvert fall helt klart at denne ordningen kanskje ikke treffer så godt som det i hvert fall mange her i Stortinget ønsket. Nå får vi til i dette forliket med regjeringspartiene både å fjerne egenandelen, at vi skal se nærmere på ordningen for sesongbedrifter, at vi også må ta høyde for at ikke alt i sesongbedrifter skjer ute, men at noe der også kan skje inne. Jeg lurer på: Er finansministeren fornøyd med ordningen, og hva vil han gjøre for å gjøre den bedre og mer treffsikker?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Ja, vi skal fase ut ordningen. Nå vet vi jo ennå ikke hvordan verden kommer til å se ut til høsten, og det er også grunn til å følge godt med på det. Nå skal vi gjennom en sommer der vi håper at mange av de bedriftene som har slitt tungt, ikke minst innenfor reiselivsnæringen, kan ta igjen noe av det tapte, få inntekter gjennom sommeren som kan bidra til å trygge deres situasjon. Men hvordan det kommer til å bli til høsten, er det ingen som vet, og jeg lurer på hva finansministeren nå tenker å gjøre gjennom sommeren for å følge med på det som skjer, og hvilke vurderinger han gjør f.eks. av behovet for å se på permitteringsordninger, som vi får mange tilbakemeldinger fra bedriftene om at man mener bør utvides.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Vi er i en koronakrise, men vi er også i en klimakrise. Vi har ambisiøse mål som vi skal nå det neste tiåret. Vi skal redusere de norske utslippene med 50 pst., vi skal bare selge nullutslippskjøretøy innen 2025. Da blir jeg litt overrasket over at Arbeiderpartiet i sitt forslag nå kommer med forslag om å innføre avgift på elbiler. Mitt spørsmål er: Er målet å innføre avgift, eller vil man tilpasse avgiftene, slik at vi faktisk når målet om bare å selge nullutslippskjøretøy innen 2025?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Det er vel ganske klart at i dag gjør vi ikke det. Vi fører vår egen strategi for å få til det grønne skiftet. Når det gjelder fornybar energi, handler satsingen i dette reviderte budsjettet og i tiltakspakken først og fremst om Enova og de støtteordningene som de har der. Når det gjelder Skogn spesielt, har Venstre tidligere vært helt sentrale i å få på plass biogassanlegget på Skogn, som vel er det største i Europa, i hvert fall i Nord-Europa. Så vidt jeg vet, er det slik at med den politikken vi fører for omstilling til nullutslippsløsninger – å regne biogass som en nullutslippsløsning innenfor transport – viser fjorårets tall at salget øker. Jeg tror det er med 27 pst. i fjor alene, så det er en politikk som virker.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Det er jo helt feil. Det er nettopp med et borgerlig flertall at vi har laget systematikk og tydelige mål for å få til det grønne skiftet vi trenger. Det er med vår politikk vi har fått en enighet og felles målsetting med EU i kvotepliktig sektor – nå også i ikkekvotepliktig sektor. Vi har satt opp målsettingen for 2030 til 50 pst., og vi fører en politikk som vil gi systematikk med utslippsreduksjoner i årene framover. En viktig del av dette vil selvfølgelig også rette seg mot industrien. Industrien har bidratt med utslippsreduksjoner. Siden 1990 har den redusert sine utslipp med 40 pst., er det vel, og vi vil støtte opp under omstillingen innenfor industrien. Blant annet var det for å støtte opp under omstilling viktig for Venstre å beholde CO 2 -kompensasjonsordningen for industrien. Det har vært viktig i de årene som har gått.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Det er mange kompensasjonsordninger innenfor kulturfeltet. Det er for kultur, frivillighet og idrett – for kultursektoren, og frivillighets- og idrettssektoren, og alle disse er styrket i de forslagene vi nå har. Jeg tror det er 1,5 mrd. kr på den første, 650 mill. kr på den andre og 850 mill. kr på den tredje, i tillegg til det som går til museer og annet. Så er dette støtteordninger som hele tiden tilpasses. Denne ordningen vi nå får, tar – som nettopp blir sagt her – underleverandørene inn i kompensasjonsordningen. Og så er og har Venstre alltid vært et parti som har bygget oppunder og støttet oppunder kultursektoren, og det komme vi til å fortsette å gjøre.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
I motsetning til Petter Eide og SV har jeg og Venstre jobbet for en annen løsning i regjeringskvartalet helt siden man hadde konseptvalgutredningen tilbake i 2012 – gjennom arkitektkonkurranser, gjennom to valg, gjennom et vedtak i Jeløya-plattformen om man skal se på en reduksjon av prosjektet. Det å bevare Y-blokka har vært viktig for meg, og det er det fortsatt så lenge den står. Det er viktig at vi til slutt får et regjeringskvartal som skal bygges – det skal utvikles over tiår – og som er godt tilpasset de byomgivelsene vi har i Oslo. Dette er et viktig og stort prosjekt. Jeg tror både spørsmålsstilleren og alle andre veldig godt vet hva jeg mener om dette – Y-blokka bør stå. Akkurat når det gjelder avstemningen i dag, får vi se hvordan den gjennomføres.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Klimagassutslippene i Norge gikk ned med 3,4 pst. i fjor. Og vi har mange målsettinger – 50 pst. reduksjon innen 2030 gjør vi sammen med EU, vi skal kutte 50 pst. fra skipsfart, vi skal bare selge nullutslippskjøretøy i 2025. I forrige uke fattet også Stortinget et viktig vedtak med at vi skal redusere utslippene fra petroleumssektoren med 50 pst. innen 2030. Det krever altså elektrifisering, flytende havvind, det krever en dramatisk forbedring av skipsfarten med utslippskutt i løpet av de ti årene for å ha mulighet til å nå det. Representanten Bastholm bruker mye tid på hvorfor hun var imot det vedtaket om petroleumsskatteregime forrige uke. Fra Venstres side kan vi være enig i at regjeringens forslag var bedre enn det som ble endelig vedtatt, men er likevel representanten enig i at vedtaket om 50 pst. reduksjon i petroleumssektoren er et bra vedtak? Det vil føre til innovasjon og nytenkning.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Så er representanten Bastholm enig i at det er et godt vedtak, og da handler det om hvordan man får denne typen vedtak til. Det er de forhandlingene man står i. Mitt spørsmål er da: Hvis man ikke har vilje til å gå inn i forhandlinger som også omhandler skattesystemet, som for petroleum, hvordan ser da representanten at det skal være mulig å få til den type vedtak om 50 pst. reduksjon? Det er vi helt avhengig av for å nå målene våre og for å få den teknologiutviklingen. Er hun enig i at det er viktig som parti å være med i forhandlinger, eller er det viktigere å stå utenfor og være ren?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Jeg har også et spørsmål om klima. De norske klimagassutslippene gikk ned 3,4 pst. i fjor. Det kom nye tall fra SSB i dag. Det er fjerde året på rad at vi reduserer utslippene. Norske byer der SV er med og styrer, sliter mer. Blant annet i Oslo gikk utslippene i 2018 opp. De er vel høyere nå enn de var i 2015. Da er mitt spørsmål: Hva er det vi gjør nasjonalt og med et borgerlig flertall som er riktig, og hva er det SV i byene gjør feil?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-19:
Det er bra at så mange i løpet av debatten etterlyser grønne tiltak når vi nå skal ut av koronakrisen. Men vi har en grønn tiltakspakke – forslaget fra regjeringen – på 3,6 mrd. kr, og den bygger på en grønn omstilling som vi har hatt gjennom mange år, med innføring av klimasats og støtte til kommunene. Vi har hatt 80 pst. økning på Enova hvert eneste år, til 3,2 mrd. kr – 1 mrd. kr økning i fjor og 2 mrd. kr nå. Vi har etablert Nysnø og fylt på i hvert eneste år. Vi er ledende i verden innenfor nullutslippstransport enten det er nesten 50 pst. elbilandel, eller det er den grønne skipsfartsutviklingen vi har. Kollektivandelen bare øker og øker for hvert år. Dette er en politikk som virker. I fjor reduserte vi utslippene med 3,4 pst. Vi er nå nede på 50,3 mill. tonn CO 2 -ekvivalenter i Norge. Nå har vi altså øyekontakt med klimamålet fra klimaforliket i 2012. Hvis vi gjennomfører de samme utslippskuttene nå i 2020 som vi gjorde i 2019, når vi målet med å komme ned på 48,6 mill. tonn. Vi skal videre og halvere utslippene fram mot 2030. Det krever at vi fortsetter innsatsen. Da kan vi ikke ha partier som Arbeiderpartiet som allerede nå sier de skal innføre avgifter på elbiler, før vi vet om vi når målene om nullutslipp i 2025. Da kan vi ikke ha SV som ikke har mot til å bruke biodrivstoff og gå framover for å utvikle det avanserte biodrivstoffet som vi trenger for å opprettholde målsettingen om å få ned utslippene. Og vi kan ikke ha Senterpartiet som vil kutte i miljøavgifter, og ikke vil ha det internasjonale samarbeidet vi trenger for å gjennomføre nødvendige klimagassutslipp. Det er nettopp gjennom det internasjonale samarbeidet at vi også får næringsutviklingen som vi trenger i Norge. Det er gjennom et samarbeid at det vi gjør i Norge – der vi ligger i front, der vi har et stort hjemmemarked – gir en mulighet for at vårt næringsliv også skal kunne eksportere og bruke den teknologien internasjonalt. For det er en kjensgjerning at kanskje det viktigste vedtaket som skal gjøres for Norges klimapolitikk nå i det nærmeste året, er når EU bestemmer seg for hvor mye de skal forsterke sine mål fram mot 2030. Det gjør de forhåpentligvis i september. Vi skal slutte med fossile energibærere innen 2050. Vi skal samtidig ha mer natur, det er 50 mill. kr til det i dette budsjettet, og vi skal etablere en global markedsøkonomi innenfor naturens tåleevne. Og vi er godt i gang.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Representanten Listhaug snakker varmt om de eldre, og Sivert Bjørnstad snakket i stad varmt om kommunal handlefrihet, men når det gjelder kommunenes handlefrihet til å skaffe seg inntekter for å satse på eldre, er det bom stopp hos Fremskrittspartiet. I årets budsjett fikk man gjennomslag for å senke taket for eiendomsskatten fra 7 til 5 promille. Det har kostet kommunene flere hundre millioner kroner. Min egen, Trondheim, har det kostet 77 mill. kr. Det er mye penger sammenlignet med de 10–12 mill. kr de får, av de 400 mill. kr fra Fremskrittspartiet til eldreomsorg. Man har kuttet ligningssatsen fra 80 til 70 pst. Det er ikke provenyberegnet, men koster antakelig 1 mrd. kr eller mer. Så skal man gå fra 5 til 4 promille neste år, heller ikke provenyberegnet, men koster kanskje 1,5 mrd. kr. Fremskrittspartiets tidligere ordfører i Bamble sa vi må velge skattelette mot sykehjem da han nektet å kutte eiendomsskatten og i stedet bygger sykehjem. Hvorfor vil ikke Listhaug la andre kommuner gjøre samme valg: sette eldre foran skattekutt?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Ulike deler av det norske samfunnet har blitt rammet av covid-19-viruset på ulike måter. Noen har blitt rammet av at etterspørselen har gått ned, andre av at handelen med utlandet har blitt svekket, og noen har blitt direkte rammet av de vedtakene politikere og myndigheter har gjort om innskrenkninger av aktivitet. Kulturlivet, idretten, frivilligheten hører til først og fremst i siste kategori. Det er våre konkrete vedtak som gjør at disse aktivitetene er rammet. Desto mer har vi et stort ansvar for å gjøre alt vi kan for at disse sektorene kommer seg godt igjennom krisen. Kulturlivet ble brutalt rammet: Konserter, teaterforestillinger og frivillig kulturliv ble stoppet over natten, og næringsgrunnlaget ble dratt vekk. Men allerede fra første krisepakke bar regjeringens politikk preg av at man ikke forsto den sektoren som nå ble rammet, ikke forsto hvordan næringskjedene var skrudd sammen, ikke forsto hvordan man best mulig kunne bidra til at man skulle klare seg gjennom ordningen. Først var det en billettstøtteordning hvor summen var satt til 25 000 kr. Svært mange arrangement kom ikke inn under denne hjelpepakken. Så var det en manglende forståelse av at næringskjeden er lang og kompleks, hvor mange er gjensidig avhengig av hverandre, hvor det trengs eventbyrå, arrangører, kunstnerisk innhold, teknisk personale og andre underleverandører. Først nå, i revidert nasjonalbudsjett, kommer det et anmodningsvedtak om å ta en begrenset gruppe knyttet til tekniske underleveranser inn i hjelpepakken. Det trengs en helt annen og offensiv satsing for å sikre at vi har et godt kulturliv også etterpå. Det er også uforståelig at det kan samles 200 stykker etter hverandre, gang på gang, på samme benker, på samme toalett, på samme rekkverk, men ikke 200 i separate grupper langt fra hverandre, uten smittefare mellom gruppene. Her er man rett og slett vrangvillig i stedet for velvillig når idretten, frivilligheten og kulturen kommer og ber om gode løsninger. Media er en annen bransje som er rammet. De er rammet av at andre bransjer går dårlig. Det har vært en stor annonsesvikt. Igjen treffer pakken dårlig. Arbeiderpartiet foreslår 150 mill. kr mer i pressestøtte og kompensasjonsordning. Frivilligheten er også sterkt rammet. Stortinget har vedtatt enstemmig at vi skal innføre full momskompensasjon. Arbeiderpartiet sier: La oss gjøre det nå, slik at vi hjelper lag og foreninger gjennom hele Norge, og har lagt 355 mill. kr mer inn i budsjettet. Vi er nødt til å ta et mye større ansvar for de sektorene som er spesifikt rammet av de innstrammingstiltakene vi har vedtatt.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-06-19:
SV vil legge ned vår største næring, som gir oss inntektene til å redde næringslivet, og blåse opp oljepengebruken med hele 33 mrd. kr. Og ikke nok med det – de vil ta opp statsgjeld for å la oljefondet investere i aksjer. Joda, oljefondet er dyktig, men å spekulere i aksjer med lånte penger betyr høyere risiko og en mindre oversiktlig statsøkonomi. Ikke minst vil staten være på en farlig vei som gjør det lettere for politikere å bruke penger de ikke har, og er det noe jeg ikke tør, er det å slippe venstresiden løs med kredittkortet til det norske folk. Så spørsmålet til representanten blir: Hvorfor vil SV sette Norge i gjeld for å spekulere med fellesskapets penger?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-06-19:
En skal være ganske god i kreativ i regning for å få det som primært er en skatteutsettelse, til å tilsvare over 33 mrd. kr i økt oljepengebruk som vi ikke får igjen. Representanten Kaski kommer ikke unna den økte risikoen forslaget hennes vil innebære. Her vil SV ut på shopping med det norske folks kredittkort for å kjøpe aksjer. Hvem skulle trodd det? Men vi har en anleggsbransje, som også fortjener oppmerksomhet. Selv om representanten nylig avslo en invitasjon til Cayman Island, er hun hjertelig velkommen til Rogaland, som hun ganske sikkert ikke bare har lest om i en bok. Der vil hun finne en værhard fjord der ferjene med jevne mellomrom slutter å gå. Hun vil finne Norges mest lønnsomme veiprosjekt, der spaden har vært i jorda, et prosjekt som er mer miljøvennlig enn et fortsatt ferjealternativ. Regjeringen jobber for å få Rogfast i gang. SV foreslår i budsjettet sitt å ta en omkamp. Så mitt spørsmål til SV er: Hvorfor vil SV stanse Norges mest lønnsomme veiprosjekt når vi vet at det blir dårligere for folk, dårligere for miljøet og vil føre til flere permitteringer?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-06-19:
Når vi snakker om miljøet, og når SV vil kutte ut Rogfast, et viktig prosjekt for sysselsetting, for aktivitet, for å binde Rogaland og Vestlandet sammen, så la oss gå litt nærmere inn på miljø. Statens vegvesen har regnet ut at selv om man tar med anleggsperioden i prosjektet og fortsatt ferjedrift som går på elektrisitet, så vil fortsatt tunnelalternativet være bedre for miljøet. Hva er det representanten og SV vet som Vegvesenet og de som har regnet på det, ikke vet når de slår fast at ferjealternativet er best for miljøet?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-06-19:
Jeg vil starte med å takke de over 200 000 fagfolkene som jobber i vår største næring. De står på for vår felles velferd, de har bidratt til å bygge opp et oljefond med 10 000 mrd. kr som nå redder AS Norge gjeldfri gjennom krisen. Takk! Selvfølgelig skal vi nå stille opp for å sikre jobbene deres, det skulle bare mangle, fordi de fortjener det og fordi vi trenger kompetansen og kapitalen for å skape lønnsomme grønne jobber. Norge trenger flere ben å stå på. Vi må bruke tiden framover til å bygge ny grønn industri. Derfor har samarbeidspartiene lagt fram grønne tiltak for 4,9 mrd. kr. Vi har fra før satt i gang verdens største flytende havvindpark. Nå åpner vi to nye områder rett utenfor vestlandskysten. I revidert styrker vi industriens arbeid med offshorevind. Hydrogenstrategien følges selvfølgelig opp med 100 mill. kr i støtte til konkrete prosjekter. Det kommer 100 mill. kr til regjeringens strategi på sirkulærøkonomi, som handler om å bruke produktene bedre og få mer ut av mindre. Vi holder full framdrift på karbonfangst og -lagring og satser tungt på grønn skipsfart. En av de beste nyhetene er at det i år totalt kommer 1 mrd. kr i økt tilskudd, investeringskapital, til Nysnø klimainvesteringer i energihovedstaden Stavanger. Det handler om å bruke markedet til å akselerere det grønne skiftet, skape trygge lønnsomme grønne jobber og inntekter for fellesskapet. I en krise som denne er jeg stolt over å være norsk, ikke bare fordi jeg som rogalending har vokst opp med norgeshistoriens største industrieventyr i eget nabolag som har skapt de inntektene vi nå bruker til å berge oss gjennom krisen. Jeg er stolt over å bo i et land som er forberedt på uvær og er godt rustet til å hjelpe medmennesker, familier og næringsliv i både by og land. Vi tar vare på hverandre både fordi vi vil og fordi vi har råd til det. Vi tar vare på de jobbene vi har, samtidig som vi bygger opp nye. Det er Norge på sitt beste. God sommer!
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-19:
I en tid med store ekstraordinære kostnader på grunn av pandemien, er det ikke så rart at vi gjør vedtak her i Stortinget som vi ikke kan ha full kostnadskontroll på. Men SV mener at på de områdene vi kan ha kostnadskontroll, bør vi ha det. Bygging av regjeringskvartalet er et område hvor vi kan ha kostnadskontroll, men stortingsflertallet, med Venstres støtte, har valgt ikke å ha det. Nå gjøres det store endringer der, og det rives også bygninger som jeg vet at Ola Elvestuen er veldig opptatt av – vi snakker om Y-blokka. Vi er klar over at Venstre ikke vil støtte SVs forslag her om å få tilbake en kostnadsramme for regjeringskvartalet og stanse rivingen inntil vi har fått det. Mitt spørsmål til representanten Elvestuen er: Er han villig til å bryte ut av Venstre og faktisk stemme for SVs forslag om at vi skal sikre Y-blokka inntil vi har fått en kostnadsramme for hele regjeringskvartalet?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
For Arbeiderpartiet er det et mål å komme ut av denne krisen med et bedre samfunn hvor vi har skapt arbeidsplasser, fått ned klimagassutslippene og redusert de økonomiske forskjellene mellom folk i landet vårt. Vi må jo bruke disse debattene og replikkordskiftene til å finne ut hva vi er uenige om og hva vi er enige om, og nå har vi prøvd å spørre representanter fra andre regjeringspartier de siste ukene og månedene om de ønsker å redusere de økonomiske forskjellene i Norge, eller å bevare dem på omtrent samme nivå som i dag. Da er spørsmålet mitt til representanten Storehaug om Kristelig Folkeparti har en ambisjon, som Arbeiderpartiet, om å redusere de økonomiske forskjellene i Norge, og eventuelt hvordan dette reviderte nasjonalbudsjettet bidrar til en slik målsetting?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Jeg stiller et nytt spørsmål, siden jeg ikke helt fikk svar på det forrige: Når en har budsjettenigheter, slik som denne, mellom en regjering og et støtteparti i Stortinget – som her Fremskrittspartiet – så pleier jo enten de parlamentariske lederne eller de finanspolitiske talspersonene å proklamere at et godt budsjett har blitt enda bedre. Jeg hørte ikke så mange si at et godt budsjett var blitt enda bedre etter enigheten med Fremskrittspartiet denne gangen, og det kan jo være fordi Fremskrittspartiet fikk inn avgiftskutt på brus, eller kutt i eiendomsskatt eller fjerning av bompenger, som ikke akkurat er Kristelig Folkepartis hjertesaker. Så spørsmålet er om representanten Storehaug syntes at et godt budsjett ble enda bedre etter enigheten med Fremskrittspartiet i Stortinget.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Det reviderte budsjettet og forliket om krisepakken vi i dag behandler, er tydelige tegn på at blåfargen er tilbake i de fire høyrepartienes prioriteringer, for høyresiden, med Erna Solberg i spissen, deler ut skattekutt til landets rikeste, samtidig som helt vanlige folk venter på dagpenger og lønnskompensasjon. Den siste krisepakken som blir behandlet her i dag, har en prislapp på over 30 mrd. kr etter enigheten med Fremskrittspartiet. Selvfølgelig er det poster i en så stor sum som Arbeiderpartiet støtter. Likevel mener vi at krisepakken mangler det mest vesentlige, nemlig sosial rettferdighet. Vi vet allerede at krisen vi står i, særlig rammer de unge og lavtlønte med kort utdanning. Da er det fortvilende at regjeringens krisetiltak øker byrden for dem med lite, og letter den for dem med mye. Det mest urettferdige forslaget har mange vært inne på her og handler om formuesskatten som ble kuttet i revidert nasjonalbudsjett. Arbeiderpartiet synes det er bra at folk med mye penger og formue bidrar over skatteseddelen. Høyre har aldri klart å vise hvordan kutt i denne skatten skaper arbeidsplasser, men fortsetter å kutte skatteregningen for landets rikeste i dette budsjettet. På samme tid har staten, altså oss alle i fellesskap, brukt enorme summer på krisestøtte til bedrifter. Fortsatt stilles det ingen krav til stopp i store utbytter, bonuser eller lederlønninger. Etter forrige finanskrise så vi at useriøse aktører slo seg opp i arbeidslivet, og med så rause støtteordninger for næringslivet som vi nå har, burde det vært et sterkere vern mot misbruk, slik at de seriøse bedriftene vinner fram. Likevel er det ingen styrking av kampen mot arbeidslivskriminalitet å spore i regjeringens krisepakke. I tillegg legges det opp til en enda skjevere byrdefordeling mellom bedrifter og ansatte. Arbeidstakere skal få færre dager med full lønn, mens bedriftene skal betale mindre. Det er også utenfor min fatteevne at vi i en tid med den høyeste arbeidsledigheten siden andre verdens krig, har en regjering som foreslår null nye plasser på arbeidsmarkedstiltak i sitt budsjettforslag. I sum tegner dette et bilde av en høyreregjering som er i ferd med å finne tilbake til blåfargen etter en litt sosialdemokratisk vår i Stortinget – om vi kan si det sånn – og som med politikken nå bidrar aktivt til å øke de økonomiske forskjellene mellom folk.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-06-19:
Det er viktig å bruke den omstillingen vi står oppe i, til å understøtte det grønne skiftet. Bare gjennom de siste ukene har vi fått på plass tiltak for grønne investeringer summert opp til hele 5 mrd. kr. Samtidig har vi fokusert på å ta vare på jobbene og kompetansen i olje- og gassindustrien og leverandørindustrien, som er hovedmotoren i overgangen til fornybarsamfunnet. Som vi hørte, vil MDG avvise hele krisepakken for oljenæringen. Kan da MDG fortelle hvordan de over 200 mrd. kr vi finansierer velferden med, kan erstattes av skatteinntektene fra umodne grønne jobber, som reelt sett er på utviklingsstadiet, og kan MDG fortelle oss hvor i velferden de vil kutte for å få regnestykket til å gå opp?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-06-19:
Jeg vil si litt om salderingen, MDGs forslag i sin alternative pakke her i revidert: Partiet reverserer hele tilskuddet til Avinor – over 4 mrd. kr. Det er et tilskudd som er viktig for å skape aktivitet i hele landet, for å trygge jobbene og verdiskapingen rundt omkring. Fly er kollektivtilbudet i distriktene på samme måte som tog, bane og buss er det i de større byene. Hvorfor er MDG så lite opptatt av Distrikts-Norge når det tross alt er der de største verdiene til fellesskapet skapes?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-06-19:
I møte med den verste krisen i Norge siden mellomkrigsårene har Stortinget svart opp gjennom til nå å vedta fire store krisepakker, for å hjelpe enkeltmennesker og bedrifter gjennom den akutte fasen, sikre inntekt, hindre konkursras og bidra til at folk har en jobb å komme tilbake til. Nå skal vi ta neste skritt og vise veien videre ut av krisen gjennom flere nye tiltak i revidert nasjonalbudsjett og fase 3-proposisjonen. Heldigvis er det en positiv utvikling i pandemien. Vi har rimelig bra kontroll over smitten, men etter hvert som vi nå åpner opp, er det også en risiko for oppblomstring, for viruset er der fortsatt. Derfor må vi fortsatt ha nødvendige forholdsregler for å unngå nye tilbakeslag. Hvor dyp denne nedgangen vil bli, vet vi ikke ennå. Vi vet heller ikke hvor langvarig nedturen vil bli, heller ikke om og hvor raskt verdensøkonomien vil ta seg opp. Hvor mange bedrifter vil klare seg? Hvor mange av de flere hundretusen som er rammet av ledighet nå, vil kunne komme tilbake i jobb? Det eneste vi vet, er at det meste er usikkert. Det betyr at de tyngste utfordringene kan ligge foran oss. Vi kan komme til å gå fra koronakrise til jobbkrise, for det er ikke bare koronakrisen alene som gjør situasjonen dramatisk for Norge. Det er kombinasjonen med det store oljeprisfallet og den internasjonale lavkonjunkturen. Før koronautbruddet rammet oss, var handlingsrommet i norsk økonomi på om lag 3,4 mrd. kr. Bare tiltakspakken for grønne investeringer er av et større økonomisk omfang enn hele det handlingsrommet. Samtidig er de grunnleggende utfordringene i norsk økonomi fortsatt der og må løses. Det betyr store omstillingsutfordringer framover. Heldigvis sørget regjeringen for en ansvarlig pengebruk da det var gode tider. Det har gjort at vi har hatt ressurser å sette inn da viruset slo til, og til videre tiltak. Den største utfordringen blir altså å lykkes i å skape flere jobber i privat sektor som skal finansiere velferden framover. Vi må skape mer og inkludere flere. Veien ut av krisen handler om å få folk tilbake i jobb, sikre flere bein å stå på, skape en grønn framtid, fortsette satsingen på kunnskap og kompetanse og inkludere flere. Det krisen har vist oss, er hvor viktig privat sektor er. En måned med stengte bedrifter har kostet oss flere hundre milliarder kroner. Ni av ti permitterte er i privat sektor. Jobbene vi mister i private bedrifter, må erstattes av nye private jobber. Derfor vet vi at det er viktigere enn noen gang med en politikk som legger til rette for vekst og aktivitet – ikke mer skatt og økte byrder og en offentlig sektor som eser ut. Men vi skal klare dette. Sammen skal vi fortsette dugnaden, og sammen skal vi få fart på Norge igjen.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-06-19:
Representanten Moxnes snakker ofte om solidaritet. For meg er solidaritet mellom generasjoner en politisk grunnplanke. Samtidig som det denne våren har vært viktig – og vel verd – å bruke mye penger på å redde arbeidsplasser i dag for å unngå konkurser i framtiden, har det også vært viktig med en ansvarlig finanspolitikk. Det opplever jeg at de aller fleste partiene i denne salen er enige om, men ikke så med Rødt. I denne omgang foreslår Rødt å bruke 50 mrd. kr mer enn regjeringen, med inndekning fra oljefondet. Videre har jeg registrert at Rødt i en artikkel i Klassekampen 4. juni foreslår å bruke 1 000 mrd. kr fra oljefondet. Selv om dette skulle skje over tid, vil det altså tappe fondet for ca. 10 pst. av verdiene. Er ikke representanten Moxnes enig i at fondet skal vokse for framtidige generasjoner, slik at de får de samme mulighetene som vi har hatt?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-06-19:
Denne våren har Stortinget vist seg fra sin beste side. Da pandemien rammet og Norge ble stengt ned, var det et samlet storting som vedtok den første krisepakken, og etter det har et bredt flertall samlet seg om de neste tiltakspakkene. Målet for Høyre og regjeringspartiene har hele tiden vært å redde flest mulig arbeidsplasser over hele landet for at Norge skal ha et bærekraftig næringsliv nå og i framtiden. Det er i næringslivet verdiskapingen skjer. Det er fiskeren som leverer fangsten og bonden som planter, sår og passer dyrene sine, som sørger for at vi har norsk mat på bordet. Det er oljearbeideren som sørger for at pumpene går, og de ansatte i teknologibedriftene på steder som Fornebu og Kongsberg som jobber fram nye grønne løsninger på bakgrunn av kunnskapen fra oljeeventyret, og grønne bærekraftige løsninger for framtidens arbeidsplasser utvikles. Det er vår oppgave å bidra til at flest mulig av de sunne bedriftene vi hadde før pandemien, kan fortsette den gode verdiskapingen når samfunnet åpner opp igjen. Vi skal gjenopprette hverdagen vi hadde, og som de fleste av oss tok som en selvfølge, selv om den sikkert blir litt annerledes. Uten oppsparte midler i oljefondet hadde det ikke vært mulig for Stortinget å gjøre alle tiltakene og bidra med bevilgninger i 100 milliarder-klassen uten å ta opp lån. Men det er ikke bærekraftig å tømme oljefondet, og det er heller ikke solidarisk med kommende generasjoner. Derfor har det vært viktig for oss at tiltakene i forbindelse med koronapandemien skal være tidsbegrenset. Vi bor alle i en kommune, og i revidert nasjonalbudsjett legger vi grunnlaget for å ta hverdagen tilbake. Vi prioriterer sykehusene, fastlegene og tjenester til sårbare barn som trenger ekstra oppfølging, og vi reduserer arbeidsgiveravgiften midlertidig. Det har vært og er viktig for oss å trygge innbyggerne på at kommunen vil bli kompensert for de ekstrautgiftene kommunen har hatt i forbindelse med pandemien. Kommunene skal fortsette å gi de gode tjenestene de ga før pandemien også når pandemien er over. Dette er noen blant flere grep som skal bidra til å ta oss alle gjennom koronakrisen på en best mulig måte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
På det punktet tar representanten feil. Det har vært grunnleggende for regjeringen hele veien. Så pekes det både fra representanten nå og i flere andre innlegg på den første pakken. La meg bare minne om at den var skrevet og gjort ferdig før Norge ble stengt ned. Samtidig som vi la den frem, varslet vi at vi startet arbeidet med nye pakker og nye tiltak, både for å skape trygghet for arbeidstakere og ikke minst for at bedrifter skulle kunne holde seg flytende gjennom krisen. Den første helgen, da partiene satt og forhandlet på Stortinget og forsterket regjeringens forslag og bidro med mange andre nye gode tiltak for å skape trygghet, så jobbet vi med nye tiltak som kunne bidra til at bedrifter fikk mulighet til å holde seg flytende gjennom krisen, bl.a. 100 mrd. kr knyttet til lånegaranti og obligasjonslån. Her har det vært jobbet godt fra både regjering og storting for å skape trygghet for arbeidstakere og for bedrifter gjennom denne situasjonen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
Det kan også tenkes at Arbeiderpartiet og regjeringspartiene bruker litt forskjellige ord når vi skal beskrive de tiltakene vi iverksetter. Jeg mener det er tiltakene som iverksettes, som er det sentrale. De tiltakene som storting og regjering sammen har iverksatt, har bidratt til inntektssikring for arbeidstakere, de har bidratt til trygghet for familiene, de har bidratt til at vi har unngått at krisen er blitt for dyp, og de har bidratt til at vi har reddet arbeidsplasser. Det er det sentrale. Når vi nå har laget en strategi for Norges vei ut av krisen, er nettopp inkludering, integrering, å sikre at de som har svakest tilknytning til arbeidslivet, ikke blir støtt ut, en sentral del av regjeringens strategi.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
Ja, jeg er godt fornøyd med ordningen, og den kom på plass i rekordfart. Mens andre land, som f.eks. Danmark, har snakket mye om manuell saksbehandling, fikk vi på plass en automatisert løsning i løpet av bare et par uker, og vi fikk det på plass etter et tett samarbeid med LO, NHO, Virke og mange andre organisasjoner. Så langt er det 42 000 bedrifter – 42 000 bedrifter – som har fått hjelp og støtte. Men da vi la frem løsningen, var jeg krystallklar på at her har det å få penger ut raskt vært viktigere enn millimeterrettferdighet. Jeg registrerer også at det er mange som sier at de ikke har fått nok, eller at de ikke har kommet inn, men det er nå engang slik at når man skal ha en automatisert løsning, er det også grenser for hvor mange justeringer man kan gjøre. Jeg har sendt brev til komiteen og gjort det helt klart at ytterligere endringer ville ført til at hele systemet kanskje ville brutt sammen. Nå skal vi fase ut denne ordningen. Den skal gjelde ut august. Nå må vi satse på tiltak som kan få opp aktiviteten, ikke tiltak som var tilpasset en situasjon hvor Norge var stengt ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
Allerede førstkommende torsdag, neste uke, skal jeg i møte med partene i arbeidslivet og også SMB Norge, og det er nettopp fordi vi nå trenger å få tilbakemeldinger og vurderinger fra arbeidstakersiden, fra bedriftene, fra næringsorganisasjonene om hvilke utfordringer de ser kommer etter sommeren. For jeg er helt enig i at det er ekstremt stor usikkerhet, og derfor følger vi så tett næringslivet, hvordan det utvikler seg i ulike lokalsamfunn, nettopp for å kunne være godt stilt og godt skodd både på analysesiden og på tiltakssiden når høsten kommer. Vi følger også utviklingen når det gjelder permitteringsordninger. Det har vi allerede varslet at vi kommer til å se på tidlig på høsten. Det er ikke slik at regjeringen nå vil vente til oktober, når budsjettet kommer, nei, vi er klare til å komme med forslag til Stortinget når tiden er inne for det. Men de tiltakene som var tilpasset en situasjon hvor Norge var stengt ned, må nå justeres, for nå er Norge åpnet opp, og da må vi også ha tiltak som kan få opp aktiviteten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
Jeg har litt lyst til å spørre representanten om han har lest de brevene jeg har sendt til komiteen, hvor jeg har pekt på nettopp hvorfor regjeringen ikke har foretatt flere endringer i kompensasjonsordningen. Noen har vi foretatt; vi har f.eks. redusert egenandelen – og nå fjernes den helt – og også ordningen for sesongbedriftene. Men dette handler om kapasiteten i skatt. Jeg er klar over at partier i Stortinget ikke har tatt på alvor de advarslene som har kommet når det gjelder Nav. Jeg har advart også når det gjelder skatt. For kjernekompetansen som nå jobber med kompensasjonsordningen, er flyttet fra andre oppgaver som handler om kontroll, som er en kjerneoppgave for skatteetaten, og det er kompetanse som ikke kan hentes i markedet. Dette handler ikke om å være sliten, dette handler ikke om unnskyldninger, dette handler om harde realiteter. Og hvis ikke representanten har lest de brevene jeg har sendt til komiteen, hvor jeg advarte om dette, vil jeg be representanten om å gjøre det. Ja, det er urettferdigheter. Ja, det er svakheter i ordningen, men den har vært viktig å få på plass. Det er 42 bedrifter som har fått støtte, og dette har trygget og reddet arbeidsplasser.