Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-12-13:
Budsjettet for 2005 er en videreføring av Regjeringens målrettede og sterke innsats for å styrke kvalitet og innhold i hele vårt utdanningssystem. I stortingsperioden har budsjettene blitt økt og tiltak iverksatt for å bringe utdanningen opp på et kvalitetsmessig nivå som ligger nærmere de beste av de landene vi bør kunne sammenlikne oss med. Kvalitetsreformen i høyere utdanning er iverksatt og fullfinansiert. Her kan vi allerede se gledelige resultater. Flere studenter fullfører sine studier på normert tid, og med gode resultat. Antall studenter i høyere utdanning er samtidig på et historisk høyt nivå. Forskningsbevilgningene har vokst i hele stortingsperioden, i tillegg viser næringslivets egen forskning og næringslivets medfinansiering på ulike forskningsområder en kraftig vekst. De skattestimulerende ordningene som er gjennomført på dette området, virker positivt. Også på dette området er kvalitet og relevans satt i fokus, og norske forskere hevder seg godt på flere områder i internasjonal sammenheng. I grunnskolen og i videregående skole iverksettes nå kultur for læring samtidig som timetallet på barnetrinnet er kraftig økt. For å styrke undervisningen i grunnleggende ferdigheter blir de første skoleårene utvidet med tolv undervisningstimer i løpet av stortingsperioden. I tillegg er lærerutdanningen endret og forbedret. I sum er dette tiltak som over tid vil bringe norsk skole fra det middelmådige og dårlige til et skolesystem med innhold og kvalitet på internasjonalt toppnivå. Det fortjener våre barn og ungdommer. Det er helt nødvendig for å kunne skape arbeidsplasser og kunne opprettholde vår konkurranseevne, og ikke minst: Det er helt nødvendig for å sikre vår framtidige velferdsutvikling. Alle disse positive tiltakene er foreslått av Regjeringen, vedtatt av Stortinget og iverksatt før de siste dagers offentliggjøring av nye PISA-resultater. Det kan sies mye om denne undersøkelsen, som baserer sine konklusjoner på innhentede data fra 2003. Men i denne sammenhengen vil jeg bare konstatere at behovet for de tiltakene og reformene som er iverksatt, er blitt ytterligere synliggjort og understreket. Det er også grunn til å påpeke at opposisjonen, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, knapt kan kalles noen pådriver i denne reformprosessen – snarere tvert imot. Sosialistisk Venstreparti ser fortsatt ut til å være opphengt i de glade 68-eres reformpedagogikk, Arbeiderpartiet i skole- og fritidsordning og Senterpartiet i grendeskoler. Den tafatthet som preger sosialistene i forhold til behovet for fornyelse av pedagogikk, metoder, læreplaner og faglig innhold i skolen, særlig i forhold til kvalitet og faglige ferdigheter, er nærmest påfallende. PISA-undersøkelsen er på mange måter en uhildet bekreftelse på at det var helt nødvendig å ta et oppgjør med hele L 97 og den skolepolitiske og pedagogiske tenking som gjennomsyrer dette planverket. Kultur for læring – eller Kunnskapsløftet, som reformen også kalles – vektlegger bl.a. grunnleggende ferdigheter, krav til kvalitet og innhold i fagene, nye læreplaner i samtlige fag, med tydelige og klare målformuleringer, nasjonale prøver og større pedagogisk frihet for den enkelte lærer. Dette er noen av de tiltakene som nå bearbeides og iverksettes fortløpende. Statsbudsjettet følger opp dette, først og fremst gjennom en kraftig satsing på etter- og videreutdanning for lærerne. Nærmere 500 mill. kr er i neste års budsjett avsatt til den største satsing på etter- og videreutdanning for denne viktige yrkesgruppen noen gang. Jeg har i ulike sammenhenger framhevet lærernes betydning for det å kunne skape en god skole. Det er svært positivt at det meste av disse midlene vil bli styrt lokalt – etter utarbeidelse av konkrete handlingsplaner i den enkelte kommune og med utgangspunkt i de lokale behov som avdekkes – for å kunne nå kompetansemålene i nye læreplaner. Jeg tror ikke det blir vanskelig å forutse at opplæringsbehovet er stort i en rekke fag, men nå kan lærerne se fram til mange gode tilbud om etter- og videreutdanning innenfor sine respektive fagområder. Forutsatt at de samarbeidende regjeringspartier vinner valget neste høst, har Regjeringen allerede lovet at denne satsingen vil fortsette i flere år, med en kostnadsramme på 2–3 milliarder kr. Jeg finner grunn til å gi ros til vår samarbeidspartner Fremskrittspartiet for ryddige og greie budsjettforhandlinger. Gjennom omprioriteringer i komiteen har vi fått på plass reisestipendet for dem som trenger det mest, dvs. studentene med de høyeste reisekostnadene. Og landslinjene blir videreført. Her er Regjeringen bedt om å komme tilbake til Stortinget med en vurdering av hele landslinjeordningen, med sikte på mer varige og stabile rammebetingelser for de tilbud som skal ha landslinjestatus i framtiden. Med det foreliggende statsbudsjett blir det lagt et godt grunnlag for gjennomføringen av Kunnskapsløftet i grunnskolen og for videreføringen av Kvalitetsreformen i høyere utdannelse.