Ola Elvestuen (Venstre), 2020-11-26:
Jeg vil også takke forsvars- og utenrikskomiteen for behandlingen av langtidsplanen og for den enigheten jeg opplever, som – selv med ulike flertall – er en bred enighet i komiteen. Fra Venstres side er vi spesielt fornøyd med at vi nå får en enighet som styrker mannskap og soldater med 300 mann, allerede i 2021, at dette framskyndes, og at vi, etter det som har vært en lang diskusjon, får enighet om en helikopterskvadron som er dedikert til Hæren og stasjonert i Bardufoss. Vi er også fornøyd med at vi får en styrking av Cyberforsvaret. Ved behandlingen av forrige langtidsplan og også ved behandlingen av landmaktutredningen la Venstre vekt på at vi trengte å styrke landmakten. Vi er derfor glade for at vi i behandlingen av denne langtidsplanen får en bekreftelse på at Kystjegerkommandoen, som i 2017 var foreslått nedlagt, ikke blir det. Denne gangen er det ingen diskusjoner om det. Vi er glade for at Heimevernet fortsetter sin modernisering basert på 40 000 mann, og at selv om Sjøheimevernet ikke er der lenger, vil det for prioriterte objekter med sjøside øremerkes trente HV-soldater for formålet. Vi husker også diskusjonen om 2. bataljon. I dag er det enighet om at vi trenger fire manøverbataljoner. Ut fra at vi også har behov for nye stridsvogner, vil regjeringen komme tilbake med en sak om det allerede neste år. Finnmark landforsvar forsterkes. Der det også har vært en diskusjon tidligere, har vi nå en bred enighet om en levetidsforlengelse for kystkorvetter. Vi er i en krevende sikkerhetssituasjon, med et Arktis som blir stadig viktigere, både på grunn av klimaendringer og økt tilgjengelighet og på grunn av rivalisering og forholdet mellom stormakter. Russland er i økende grad selvhevdende og risikovillig. De er villige til å ta i bruk både militære og ikke-militære virkemidler. Vi har et Kina med ambisjoner og evne og vilje til å sette makt bak disse ambisjonene. Vi har også et område sør og øst for NATO-landene som i ulik grad er preget av usikkerhet og ustabilitet. Man kan se det i ulik grad helt fra Afghanistan til Mali – et område av verden hvor USA trekker seg tilbake, og hvor Norge, som i en krise- og konfliktsituasjon er så avhengig av alliert støtte, også må vise vilje til å delta i internasjonale operasjoner, enten disse er under FN-flagg, eller det er NATO-ledede operasjoner. Forutsetningen er selvfølgelig at man må opptre innenfor folkeretten. For Venstre vil det være helt feil, i den situasjonen disse landene er i – enten det er Afghanistan eller Irak – å trekke disse styrkene tilbake nå. Vi gikk inn med NATO, og vi må være der så lenge NATO er der, fordi oppgavene i seg selv er viktige, men også for å styrke den norske posisjonen innad i NATO. Vi er – noe som også understrekes i langtidsplanen – avhengige av en global verdensorden der rett går foran makt. Arbeidet inn mot FN kan ikke overvurderes. Likevel er NATO en forutsetning for norsk forsvar og sikkerhet, og vår posisjon i og styrking av NATO er avgjørende. Likevel er vi også glade for det styrkede nordiske samarbeidet det legges opp til, med økt samarbeid innenfor infrastruktur. Vi må forsterke det bilaterale samarbeidet med land innad i NATO, enten det er Storbritannia, Tyskland, Frankrike eller Nederland. Det er også viktig å være en del av EUs utviklende forsvarssamarbeid, og fra Venstres side er vi spesielt glade for at det nå er enighet om at vi skal knytte oss til Det europeiske forsvarsfondet.