Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-03-02:
Vi har en stor bredde blant museene i landet vårt, fra Norsk Folkemuseum i Oslo til Baroniet Rosendal i Hardanger, fra Norsk Teknisk Museum til Nynorsk kultursentrum. Tema, profil og arbeidsmåte varierer i stor grad, og det er viktig. Vi trenger mange forskjellige typer museer i Norge for å gjenspeile mangfoldet i vårt samfunn. Vi er enige om at museene forvalter og formidler verdifulle deler av vår kulturarv. De velger ut, tar vare på og tilgjengeliggjør samlinger. Det gir grunnlag for kunnskap og opplevelser om samfunns- og kulturutvikling. Det er et mål at alle skal ha tilgang til denne kulturarven. I 2000 ga Stortinget sin tilslutning til hovedtrekkene i ABM-meldingen. Meldingen som behandles i dag, er en statusrapport. Den viser hvordan museumslandskapet ser ut åtte år etter reformen. Det er bl.a. gjennomført en stor strukturreform. Omfattende konsolidering har ført til større fagmiljøer og har styrket museene, slik at de har flere ressurser å spille på. De siste årene er det etablert store enheter: Hedmark fylkesmuseum, Vestfoldmuseet, Akershusmuseet, for å nevne noen. Mye er altså på plass, men i noen fylker vil det fortsatt være riktig å se på behovet for ytterligere konsolidering. Det peker også komiteen på. I denne meldingen skisserer vi imidlertid et nytt hovedfokus. Fra nå av skal det legges vekt på faglig og kvalitativ utvikling av museene. Et overordnet perspektiv for en slik utvikling er museenes samfunnsrolle. Museene forvalter en kulturarv som alle bør få tilgang til, og kan sette viktige aktuelle spørsmål på dagsordenen. Her har det skjedd mye de siste årene. Noen eksempler: Akershusmuseet lagde en utstilling om svineinfluensaen november 2009 og stilte bl.a. følgende spørsmål: Tar myndighetene ansvar, eller er det bare hysteri? Norsk Teknisk Museums utstilling «Sanatoriebarn» høsten 2008 dokumenterer overgrep mot tuberkulosesyke barn på sanatorier på 1950-tallet. Flere aviser fulgte opp. Jeg er ikke enig med Fremskrittspartiet, som tilsynelatende ser ut til å hevde at det er en motsetning mellom å nå et bredere publikum og å satse på kvalitet på kunstnerisk interessante utstillinger. Jeg tror det i stor grad er en sammenheng. De museumsutstillingene som har en god faglig utvikling, når også et bredere publikum. Vi har jo sett når vi de siste årene har satset på kvalitativ utvikling, at også museenes besøkstall har økt – med 30 pst. siden 2001. Jeg merker meg at komiteen er positiv til dette, og vi er også opptatt av å gjennomføre publikumsundersøkelser og utvikle mye mer målrettede formidlingstiltak. Norsk publikumsutvikling i Bergen er et godt tiltak i så henseende. Meldingen peker også på store utfordringer å ta fatt i. Det gjelder forvaltningen av samlingene. Det er behov for bedre oversikt, registrering, utbygging av konserveringstjenester og bedre magasiner. Når det gjelder samlingsforvaltning, har jo Norges museumsforbund kommet med veldig mange gode innspill. De ser behov for koordinering på nasjonalt nivå for å bevare og for å utvikle samlingene. Museumsforbundet peker også på den tette sammenhengen mellom samlingsforvaltning og digitalisering. Dette er verdifulle innspill som jeg vil ta med meg videre. Vi har formulert ambisiøse mål for forvaltning, forskning, formidling og fornying i meldingen, og jeg er glad for at komiteen i så stor grad stiller seg bak hovedtrekkene i den. Til slutt vil jeg legge til at når det gjelder organiseringen av ABM-utvikling, vil jeg komme tilbake til Stortinget med en proposisjon i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Stortinget vil altså få rikelig anledning til å diskutere disse forholdene. Helt til slutt vil jeg peke på at det i 2014 er 200-årsjubileum for Grunnloven. Museet er i en unik posisjon til å formidle både historien om 1814 og utviklingen av det moderne Norge de siste 200 årene. Dette vil være et arbeid som vi vil styrke fram mot 200-årsjubileet.