Bent Hegna (Arbeiderpartiet), 1999-06-07:
I 1993 foreslo Arbeiderpartiet å verne nærmere 2/3 av Otta-vassdraget. Det fikk flertall den gangen. I dag går vi inn for å åpne for utbygging av ca. halvparten av det utbyggerne har søkt om – rundt 540 GWh. Det gjenstår å se om det får flertall i dag. Arbeiderpartiet går inn for en redusert, men likevel betydelig utbygging. Det er en kjent sak at vi går mot en periode hvor vi hele tiden vil bruke mer strøm i Norge enn det vi produserer. Det utvikler seg et stort misforhold i det som kalles kraftbalansen. Sånn sett er enhver utbygging med på å bedre den situasjonen. Kraftbalansen er likevel ikke noe veldig stort poeng i denne sammenheng. Vi bruker i Norge ca. 116 milliarder kWh i året. En full utbygging ville gitt i underkant av 1 milliard kWh og en halv utbygging noe mer enn en halv milliard kWh. Men, tross alt, halv utbygging sikrer kraft til alle husstander i en middels stor by for all framtid – den reineste kraft som finnes. En halv utbygging kan forsyne det offentlige tilbudet som skoler, aldershjem, offentlige kontorer osv. med strøm i ti middels store kommuner for alltid. For å illustrere størrelsen kan vi si at det er på størrelse med Alta-kraftverket, som er et kjent begrep for de fleste. Det som har vært viktig for Arbeiderpartiet, er at dette prosjektet gir en betydelig mengde kraft, og at det vil bli gjennomført med svært beskjedne naturinngrep. Ikke skal det bygges nye dammer, ikke skal nye elver berøres. Alle de seks omstridte elvene, inkludert den såkalte nordoverføringen, er tatt ut av prosjektet Arbeiderpartiet anbefaler. Et annet viktig forhold er kraftlinjer og traseer, som innebærer et betydelig naturinngrep ved enhver utbygging. Også i spørsmålet om utbygging av Øvre Otta har dette vært blant de mest omstridte spørsmålene. Ved å redusere utbyggingsprosjektet ned til ca. 540 GWh reduseres behovet for store master og kraftgater. Opplandskraft har allerede skissert mulige utbygginger innenfor Arbeiderpartiets forslag som gjør at man unngår at kraftlinjer legges opp i fjellet. Det er viktig å ha med seg at ved det omsøkte alternativet måtte det bygges nye kraftgater med svært store master som skulle føres opp i fjellet. Dette ville etter mange forskeres mening gitt store problemer i forhold til villreinstammen. Det er alltid uenighet blant forskere om slike spørsmål. Det som iallfall er sikkert, er at vi ved Arbeiderpartiets opplegg gjør behovet for nye kraftgater og store master mindre og reduserer dermed også problemet i forhold til villreinstammen. Høyfjellsnatur og vassdragsnatur er en ressurs det er viktig å forvalte på en ordentlig måte. Arbeiderpartiet mener at det vi foreslår, er fullt ut forsvarlig i forhold til å ta vare på naturen, samtidig som vi ivaretar andre hensyn. Faktisk er det slik at organisasjonen Vern Øvre Otta i sakspapirene Stortinget legger til grunn for behandlingen, anbefaler et slikt opplegg Arbeiderpartiet i dag foreslår, nettopp fordi det ikke innebærer store naturinngrep. Det er samtidig flere argumenter som taler for en utbygging i Øvre Otta. Jeg skal nevne noen. Dersom vi hadde sagt nei til enhver utbygging i Øvre Otta, ville vi i realiteten sagt nei til all videre utbygging av vannkraft i Norge. Det er utvilsomt slik at vannkraft er den reineste form for energi. Vannkraft har gitt og vil alltid gi betydelige bidrag til verdiskapingen i samfunnet, for ikke å si at vannkraften har vært selve fundamentet for verdiskaping i Norge. Vi har fortsatt noen steder igjen hvor naturressursen vannkraft kan utnyttes uten store konflikter med naturen i forbindelse med nye utbygginger. Sier Stortinget i dag nei til enhver utbygging i Øvre Otta, er det stor grunn til å tro at det vil være vanskelig å gjennomføre andre prosjekter seinere. Alt vi gjør har konsekvenser. Bygger vi ikke ut ny vannkraft, må strøm hentes fra andre kilder, og det er importert kullkraft. Selvsagt har det også konsekvenser å bygge ut, men vi mener at i dette tilfellet kan det gjøres på en slik måte at begge hensyn ivaretas. Den halve utbyggingen i Øvre Otta kan på mange måter ses på i samme klasse som det vi kaller opprusting av gamle kraftverk. Det er vannet i en eksisterende dam som skal utnyttes, og det skal ikke berøre elvene og nordoverføringen. Vi åpner for å produsere strøm fra en dam hvor det allerede er lagret vann. Også når det gjelder såkalte opprustingsprosjekter, har vi et betydelig kraftpotensial i Norge. Miljøbevegelsen er jo også svært opptatt av dette, og det er viktig for oss å få utnyttet den muligheten til å skaffe oss mer rein energi, mer strøm, ut av allerede eksisterende kraftverk. Skal vi beholde kunnskapen og kompetansen omkring kraftutbygging, er det nødvendig med oppdrag til den delen av næringslivet som står for dette. Spørsmålet om kraft og energi vil bli et stadig mer aktuelt spørsmål etter som vi går mot stadig større underskudd. Vi må kunne tilby den delen av industrien som produserer generatorer og annet nødvendig utstyr for kraftproduksjon, oppdrag som kan sikre at fagmiljøer beholdes i Norge. Det vil komme oss til gode når vi i framtiden må sikre oss energi også på andre måter enn gjennom videre vannkraftutbygging. Det har vært sterke føleleser i lokalbefolkningen i området. Det er absolutt forståelig. Regionen er så heldig å ha svært vakre og svært store naturområder. Samtidig trenger regionen sårt næringsutvikling og inntekter. Det er ingen tvil om at en utbygging vil gi et stort bidrag både til sysselsettingen og til inntekter til Skjåk kommune. Hos enkelte var det stor skuffelse da vedtaket om halv utbygging ble gjort i Arbeiderpartiets gruppe. Men jeg må få lov å si at Arbeiderpartiet faktisk har gått inn for en utbygging, en betydelig utbygging. Selv en halv utbygging vil gi store inntekter til Skjåk kommune i form av eiendomsskatter o.a., og det trenger kommunen. Debatten omkring utbyggingen av Øvre Otta har gjort oss smertelig klar over minst to ting: Vi trenger stadig mer strøm i et moderne samfunn, og vi har stadig mindre natur å hente den fra. I det forslaget Arbeiderpartiet i dag lanserer, forener vi begge disse forholdene. Vi får en stor utbygging som i liten grad går på bekostning av naturen. Jeg ser at det i helga har blitt sendt svære reklameinnslag i TV hvor såkalte kjendiser advarer mot enhver utbygging. Ikke vet jeg hvordan disse kjendisene bor, eller om de har hytter, og ikke bryr jeg meg noe særlig om det heller, men jeg har observert at en rekke kjendiser står fram og viser oss sine nye hytter, eller slott, som mange kaller det. Tror disse såkalte kjendisene at strømmen de bruker til varmekabler og utelys og annet elektrisk «leamikk», produseres inni kontakten på veggen? Jeg har ikke noe fasitsvar på hva som er mest verdt, strøm til alle gode formål eller urørte vassdrag, men jeg mener at ved å stemme for Arbeiderpartiets forslag forenes begge hensynene. Dagens samfunn krever mer strøm, og framtidens generasjoner trenger urørte vassdrag – et vanskelig valg. Ved å stemme for Arbeiderpartiet forslag vinner begge. Til slutt skal jeg ta opp de forslag som Arbeiderpartiet har lagt inn i innstillingen.