Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2010-06-17:
Representantforslaget fra Høyres representanter Røe Isaksen, Mathisen, Flåtten og Gundersen tar opp forhold vedrørende praktisering av gradert sykmelding i små og mellomstore bedrifter. Under komitébehandlingen har Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti gitt sin tilslutning til forslagene. Det er tverrpolitisk enighet om viktigheten av å ha god relasjon til arbeidslivet når en syk. Vi vet at lengre tids fravær øker mulighetene for å bli værende utenfor arbeidslivet. Arbeid og arbeidsdelaktighet er en vesentlig og bærende stolpe i vårt velferdssystem. Det er derfor bra at man tverrpolitisk er opptatt av å forbedre arbeidsnærværet. Så er det bare å konstatere at våre veier skilles på flere viktige politikkområder når det gjelder arbeidslivspolitikken og virkemidler for å ha et velfungerende arbeidsliv. Til tross for det relativt høye fraværet i Norge – som forslagsstillerne peker på – har vi høy produksjon og et forutsigbart og trygt arbeidsliv for de aller fleste. At vi er kommet dit, henger – etter flertallets syn – nøye sammen med det gode trepartssamarbeidet og at arbeidsmiljøloven ivaretar en større helhet: for de ansatte, for arbeidstakerne og for samfunnet. Partene i arbeidslivet har forhandlet seg fram til en videreføring av IA-avtalen. I den nye avtalen er det uttalt bred enighet om at det er ønskelig med økt bruk av gradert sykmelding når en arbeidstaker blir syk. Og det er bra at den nye avtalen har hatt som overordnet målsetting å fokusere på de tiltak som har hatt god effekt. Det er viktig å bruke offentlige penger på en god måte. Evalueringsrapporten fra IA-arbeidet viser at det er noen suksessfaktorer. Grunnleggende tilslutning til IA-avtalens idé, god skolering av ledere og ansatte, tett oppfølging fra nærmeste ledere, delaktighet fra sykmelders og den ansattes side. Vest-Agder fylke klarte – som det eneste fylke, er det blitt meg fortalt – å oppnå sykefraværsmålene i den forrige IA-avtalen, og flere kommuner og bedrifter har fått ned sykefraværet ved systematisk arbeid over tid. Mandal kommune er et godt eksempel på det, og Hennig Olsen Is i Kristiansand er en annen bedrift med gode resultater, også på de andre målene. For det er lett å glemme at IA-avtalen har tre mål: redusert sykefravær med 20 pst., økt sysselsetting av personer med nedsatt funksjonsevne og økt yrkesaktivitet etter 50 år. Forslagsstillerne ønsker endringer i arbeidsmiljøloven. De borgerlige partiene har i flere representantforslag foreslått forskjellige former for endringer i arbeidsmiljøloven. Det er vanskelig å få oversikt over helheten i mindretallets arbeidslivspolitikk. Men vi ser de store linjene: svekkelser av arbeidstakerrettigheter, økt midlertidig tilknytning og at større lønnsforskjeller skal gi et mer dynamisk arbeidsliv. Flertallet ønsker ikke et oppstykket og fragmentert arbeidsliv. Flertallet ønsker helhet og forutsigbarhet, trygghet og like muligheter for alle. Vi mener at den framforhandlede avtalen gir gode styringsverktøy, slik den ligger i dag. Skal vi lykkes, må det også være tilrettelegging på arbeidsplassen som kan gjøre dette mulig. Og min erfaring er at det ikke alltid er lovendringer og mer forskrifter som skal til. En historie fra en mellomstor meieribedrift viser dette. Lederen hadde gjort et registreringsarbeid over tid av alt som var av forefallende arbeid. Dette var registrert og lagt i en egen mappe. Det var alt fra renhold av maskiner, utvikling av nye prosedyrer og forskjellig andre oppgaver. Dermed var grunnlaget for alternativt arbeid ved sykmelding på plass. Den sykmeldte og lederen startet samarbeidet fra den dagen den ansatte gikk til legen. Det ga svært gode resultater. Med bakgrunn i at partene nå er enige om å følge opp mer av det som har vist seg å virke, og det arbeidet regjeringen har signalisert den vil gjøre for å følge opp avtalen, foreslår flertallet at mindretallets forslag vedlegges protokollen.