Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-03-29:
Norge er et av de landene der det er minst forskjell på folk. Det er bra på mange måter. Det er bra for landets konkurranseevne, og det er bra for dem som bor i Norge. Små inntektsforskjeller bygger opp under målet om likeverd, demokrati og solidaritet. En jevn fordeling gir innbyggerne bedre muligheter til å få utdanning, arbeid, en trygg bolig og god helse. Derfor satser vi på omfattende fellesskapsløsninger, et godt sosialt sikkerhetsnett, et godt utdanningssystem og et godt utdanningssystem for alle. Noe av det viktigste i dette er at trepartsamarbeidet og de som deltar i organisasjonene i arbeidslivet, har sørget for at de som har de laveste lønningene, henger med i inntektsutviklingen. Vi har greid å kombinere jevn fordeling og et sosialt sikkerhetsnett med økonomisk vekst. Som et resultat av vår samfunnsmodell er vi blant de land med jevnest inntektsfordeling i Europa. Arbeid er bærebjelken i regjeringens fordelingspolitikk. Derfor skal vi føre en ansvarlig økonomisk politikk som sikrer lav ledighet og høy yrkesdeltakelse. I tillegg må vi kvalifisere, utdanne og utvikle arbeidskraften og ha et arbeidsliv der alle gis muligheter, for det er avgjørende for jevn fordeling i framtiden. Det er grunnen til at vi har satset på utdanning og et inkluderende arbeidsliv. Vi kommer tilbake til en annen side av fordelingspolitikken i neste sak, så jeg skal spare mine synspunkter til den – det handler om kapitalinntekter, formuesskatt, og det som har skjedd etter 2005, som har gitt en jevnere inntektsfordeling gjennom omfordelinger i skattesystemet. I mange år har andelen av befolkningen som har inntekt under lavinntektsgrensen, vært stabil. Den har holdt seg stabil til tross for at økende innvandring har gitt et betydelig påfyll nederst i inntektsfordelingen. Det har sammenheng med at mange kommer seg ut av fattigdom etter få år. Blant annet opplever mange innvandrere god inntektsøkning etter noen år i Norge. Det er også gledelig at forekomsten av lavinntekt blant innvandrere har gått ned siden 2004. Men fordi innvandrere totalt sett har blitt flere, har antallet innvandrere med lavinntekt økt. Derfor blir integreringspolitikken viktig framover. Selv om andelen med lavinntekt i befolkningen er den samme, er nå sammensetningen av gruppen lavinntekt en annen, med færre pensjonister og flere innvandrere. Men samtidig har familier med lavinntekt økt. Det er en viktig utfordring. Unger har krav på trygghet, gode oppvekstvilkår og gode muligheter for utvikling. Å gi alle unger like muligheter til en god start i livet bidrar til sosial mobilitet. Derfor retter vi en særlig innsats mot ungene gjennom satsing på barnehager, skoler, en aktiv fritid og et godt barnevern. Det er ingen tvil om at den beste forsikringen mot fattigdom er deltakelse i arbeidslivet. Det er det bred enighet om. Innsatsen for et mer inkluderende arbeidsliv, sysselsettingsstrategi for funksjonshemmede og særlige tiltak for å hjelpe flere innvandrere inn i arbeidslivet er en viktig del av innsatsen mot fattigdom. Jevn fordeling er en verdifull kvalitet ved det norske samfunnet. Det er en kvalitet vi vil verne om, men det kommer ikke av seg selv, det krever kontinuerlig oppmerksomhet og innsats. Regjeringens melding gir et godt grunnlag for dette arbeidet. Samfunnet og fellesskapet skal være så sterke at mennesker ikke behøver å frykte for å bli svake: Det kan være et viktig utgangspunkt i det arbeidet – at vi stiller opp for hverandre i det nære og gjennom et sterkt fellesskap og bidrar gjennom fellesskapsløsninger, at vi får til en god balanse mellom egenansvar og fellesskapets ansvar, at vi får en god balanse mellom generelle ordninger og målrettede tiltak, at vi får en god balanse mellom arbeidslinjen på den ene siden og fattigdomsfeller på den andre siden, kan gjøre at folk kommer seg ut i arbeidslivet. Vi måler utviklingen i økonomiske størrelser. Samtidig er det også viktig at vi kan måle utviklingen med andre størrelser. Derfor har regjeringen i nasjonalbudsjettet utviklet indikatorer for såkalt bærekraftig utvikling. Et viktig mål framover blir også å inkludere livskvalitetsverdier inn i disse indikatorene, slik at vi kan måle samfunnet på andre måter enn kun gjennom økonomiske størrelser.