André Oktay Dahl (Høyre), 2009-12-04:
Dette er en viktig debatt. Det er egentlig synd at Stortinget ikke diskuterte Stockholm-programmet før det ligger klart til vedtak i EU, men vi får i hvert fall glede oss over at debatten kommer. Vi burde egentlig debattert dette i går, da vi diskuterte justisbudsjettet, og kanskje brukt litt mer tid på det istedenfor på en del litt mindre viktige ting, som vi faktisk diskuterte i går. Interpellanten konsentrerte seg om asyl- og migrasjonspolitikk, men programmet omfatter jo også viktige justispolitiske problemstillinger. Jeg håper at justisministeren kan hjelpe oss med å belyse litt mer konkret hvilke prioriteringer som er lagt fra Regjeringens side, og si noe mer om hva det vil bety for norsk justispolitikk. De senere årene har vi sett en rask økning i antall innbrudd og ran som utføres av bander fra nye EU-land. Norge er jo ikke det eneste landet i Vest-Europa som har opplevd det. Temaet er naturlig å diskutere i forbindelse med utviklingen av Stockholm-programmet. Norge er til dels ganske kraftig på etterskudd når det gjelder å bekjempe denne type kriminalitet. Spørsmålet er jo da i hvilken grad vi inspirerer andre EU-land til å gjøre noe lurt som vi kanskje ikke har begynt med her hjemme. Jeg har derfor lyst til å utfordre statsråden til å konkretisere hva som har vært Norges bidrag inn, og om statsråden mener at programmet i tilstrekkelig grad gir noe håp om at det kan komme nye felles tiltak eller planer for å stoppe og bekjempe denne type kriminalitet. Statsråden var inne på soningskøer og fulle fengsler. Det har jo vært en gjenganger i norsk debatt. Soningskøene er nå så godt som fjernet, men vil trolig øke igjen. I all hast måtte jo flertallet i justiskomiteen omprioritere midler til økt varetektskapasitet fordi det kom som en bombe at mer politi etter en avblåst politikonflikt ville medføre økt press på varetektskapasiteten. Det har også en viktig europeisk dimensjon, for det skyldes jo da at man i stor grad tar flere utenlandske kriminelle. Mange innsatte i norske fengsler kommer fra EØS-området, og de opptar en god del soningsplasser. Det er grunn til å tro at enkelte av disse også fortsetter å koordinere kriminelle handlinger fra fengselscellen. Hvordan fengselsregimet skal hindre det, skaper nasjonale utfordringer, men spørsmålet er også hvordan europeisk samordning knyttet til soningsoverføring i større grad skal skje for å møte utfordringene for Norge – som statsråden var inne på. Justisfraksjonen i Høyre har stilt spørsmål i forbindelse med dette, men ikke fått noe klart svar på hvordan statsråden ser for seg at man skal få gjennomført soningsoverføringene til EU-land. Ikke minst skal jo enkelte innsatte tilbakeføres til de landene de kommer fra, så det er også for å sikre tilbakeføring av dem. Dette vil jeg også at statsråden svarer på. Jeg har lyst til å komme inn på det statsråden sa om samfunnssikkerhetsspørsmål. Statsråden var inne på det, men han sa ikke konkret hvilke innspill Norge har gitt. Det er helt riktig at samfunnssikkerhetsspørsmål får en stadig mer fremtredende plass i EU-samarbeidet, og at det får betydning. Vi diskuterte ikke dette mye i budsjettdebatten i går, selv om vi altså ligger kraftig på etterskudd på nasjonalt nivå i forhold til f.eks. sivilforsvaret, så jeg vil på vegne av Høyre utfordre statsråden til å si noe om hvilke konkrete innspill man egentlig har gitt når det gjelder samfunnssikkerhet, og ikke minst hvilken troverdighet Norge har i forhold til at vi ikke følger opp det som var Stortingets forutsetninger da vi behandlet stortingsmeldingen om samfunnssikkerhet. Prüm-beslutningen er bra. Men det tok to år. Og det er jo utfordringen vår i forhold til europeisk integrasjon: at vi må ha separate avtaler. Utviklingen går ekstremt fort på det justispolitiske området. Jeg har derfor lyst til å utfordre statsråden på om vi risikerer lignende behandlingstid for de ulike lovgivningsinstrumentene som etter hvert vil komme ut av Stockholm-programmet. Høyre er enig i at Prüm er viktig for Norge. Vi får imidlertid anledning til å diskutere spørsmålet om DNA-analyse senere i tilknytning til et forslag Høyre har fremmet for Stortinget i dag. I forbindelse med det er det grunn til å merke seg at EU allerede nå jobber med regelverk som vil kunne vanskeliggjøre den politikken vi fører nasjonalt i forhold til DNA-analyse, nemlig at vi ikke kan opprettholde f.eks. Rettsmedisinsk institutts monopol. Så statsråden bør ta med seg at det allerede nå ligger an til at EU-politikk vil kunne påvirke nasjonal politikk når det gjelder DNA-analyse. Avslutningsvis noen ord om datalagringsdirektivet. Vi får god tid til å diskutere det senere – men kan statsråden også si noe om hvilken betydning et norsk veto vil kunne ha for vår troverdighet i forhold til EU? Det var mange spørsmål. Statsråden bør i hvert fall kunne svare på noen av dem.