Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-02-15:
Nasjonal transportplan er en stor plan. Den skal ivareta den nasjonale infrastrukturen, og de enkelte transportformer skal ses i sammenheng. Dette poenget understrekes av de ulike fraksjoner i komiteen, som viser til at Nasjonal transportplan er den første helhetlige transportplan for landet. Så kan en stille spørsmålet: Er den det? Hvis vi bruker veinettet som eksempel, hvordan kan da Nasjonal transportplan beskrives som en helhetlig transportplan når den bare omfatter knapt en tredel av det samlede veinettet i landet? Komiteen tar til orde for å øke bevilgningene til drift og vedlikehold av veinettet, og viser til betydningen av en god veistandard for å redusere antall ulykker, for fremkommeligheten og dermed betydningen for transportkostnadene og verdiskapingen rundt om i landet. Jeg er enig i dette hvis bevilgningene hadde vært betydelig større. Hva så med resten av veinettet? Hvilke krav til kvalitet stiller vi til det kommunale og det fylkeskommunale veinettet? Mens det finnes standarder for vedlikehold av riksveiene, mangler det standarder for det øvrige veinettet. Det betyr at gapet mellom kvaliteten på riksveiene, som Stortinget bevilger penger til, og de kommunale veiene blir større og større. Det ble foretatt en undersøkelse av NITO i 1993 og 1999 for å kartlegge bevilgningene og vedlikeholdet på kommunal- og fylkesveier i perioden 1986-99. Resultatet viste at veibevilgningene til vedlikehold var halvert de siste 15 årene. I mange av landets kommuner er veivedlikeholdet så lavt prioritert at det går ut over sikkerheten, og det er påvist en klar sammenheng mellom antall personulykker og kvaliteten på veivedlikeholdet. Det er klart at dette også går ut over bileierne og bilparken, og vi sender regningen til den enkelte. Det er de som lider, den enkelte transportør. Vi har en skog av småbedrifter, en skog av småindustri, rundt om i distriktene, og de må kjøre på fylkesveier og på kommunale veier for å få fram de verdiene som skapes for at storsamfunnet skal få glede av det. Da er det en skam at det ikke gjøres mer for at vi skal få mulighet for å hjelpe småsamfunnene til å løse sine problemer og for å hjelpe til med Oslos problemer med veiutbygging og bygging av ny bydel i Oslo øst i forbindelse med operabygget der. Vi snakker om kanskje 100 milliarder kr som skal brukes før vi er ferdig med den «skøyen». Og hvem skal betale? Jo, det er nettopp de som er verdiskapere ute i distriktene. Riksvei nr. 1 er som vanlig undervurdert. Det er en vedlikeholdsfri riksvei som ligger langs hele kysten, i hver fjord og hver vik. Det sies nesten ingen ting om den muligheten man har for å transportere på sjøen. Hva sies det om utbygging av havner? Hva sies det om forsking på nye skipstyper som kan gå fort? Hva sies det om forsking på og utvikling av gass som fremdriftsmiddel for fartøyer og nye skipstyper? Ved å gå over til bruk av gass i skipstrafikken reduserer man NOx-utslippene med 90 pst. og CO2-utslippene med 30 pst. Det sies ingen ting – stort sett ingen ting – om det. En nasjonal transportplan må jo se framover. Vi har ikke følelsen av at det er tilfellet med denne planen. Jeg synes ikke at det er tatt nok hensyn til de mulighetene vi har for å ta i bruk sjøen som et sikkert og godt transportmiddel. Jeg er selvfølgelig ikke for at vi skal flytte all transport og all ferdsel til sjøen. Det er en umulighet. Men med dagens situasjon og med de avgiftsnivåene som nærfrakteflåten har, er det et tidsspørsmål før de har flagget ut under utenlandsk flagg hele gjengen. Jeg var på en konferanse i Haugesund for et par dager siden, og da kom det klart fram at med denne utviklingen er nærskipsfarten død i løpet av noen få år. Det er kun utenlandske fartøy som seiler på denne kysten og transporterer gods. Og da må jeg igjen spørre: Er det en slik utvikling Stortinget i realiteten vil ha, og er det den måten man ser framover på? En må sette et stort spørsmålstegn ved hele denne planen når det er så lite gjort og sagt. Så noen få ord om småflyplasser. Vi fikk i sin tid, da Kyllingmark var samferdselsminister, lagt ut alle disse «Kyllingmark-ene» rundt om i landet. Da var det optimisme. Vi har utnyttet dem og brukt dem, og det har vært en kjempefordel for hele Distrikts-Norge. Nå skal de legges ned i rekke og rad. Vedlikeholdet av terminalbygg og bagasjehåndtering på den enkelte flyplass er under enhver kritikk en rekke steder. Her trengs det opprustning.