trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
I vårt skatte- og avgiftsopplegg ligger det et lavere skatte- og avgiftsnivå enn det norsk næringsliv hadde i 2013. Det er et mindre skatte- og avgiftstrykk enn det som var gjeldende da. I formuesskatten har vi fritatt dem med næringseiendom – vi har ikke ønsket å verdsette det så høyt som regjeringen har ønsket. Så har vi det store skatte- og avgiftsgrepet vi gjør på næringslivet, det er økt skatt på finansnæringen. Selvfølgelig har enhver skatt og avgift en pris og en kostnad, men vi mener – i likhet med Scheel-utvalget og som regjeringen har varslet – at den næringen kan skattlegges mer, og at vi kan bruke midlene på andre formål. Så har vi gitt målrettede skatte- og avgiftslettelser, f.eks. helt andre pendlerfradrag enn det regjeringspartiene har lagt opp til. Alle som har under 500 000 kr, får skattelettelser, og de som har over 600 000 kr, får litt skatteskjerpelse. Men folk flest får litt lavere skatt med vårt opplegg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det ser vi ulikt på, for det er helheten som teller. Det vi også har gjort i formuesskatten, er, som jeg sa i svaret, å skjerme næringseiendom på en annen måte enn det regjeringen har gjort. Næringsrelatert eiendom får en lavere formuesverdi enn med Fremskrittspartiets opplegg. Vi har økt bunnfradraget ytterligere i formuesskatten, og vi har gjort målrettede grep der vi forbedrer avskrivningssatsene, som gjør at det blir mer lønnsomt i bedriftene. Vi har også redusert transportkostnadene ved å sette ned bompengeavgiftene for transportnæringen og tungtransport. Det mener vi er et veldig målrettet grep som øker lønnsomheten her og nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Vårt forslag til beskatning av finansnæringen er basert på den islandske modellen. Der er det gjennomført en tydeligere beskatning av finansnæringen etter bankkrisen de hadde noen år tilbake. Det har vært en god modell og en rett modell. Vi mener at det er rett å beskatte finansnæringen mer når de hadde et overskudd i 2014 på 80 mrd. kr. Det er en politisk prioritering vi har gjort. Vi gjorde det i fjor, vi gjør det i år, og vi kommer også til å gjøre det til neste år. Vi mener det er en del av norsk næringsliv som kan ta en større del av den totale skattebyrden. Jeg tror også regjeringen kommer til å komme med forslag til det i løpet av året som kommer, fordi den ser at det ikke er noen grunn til å skattestimulere den næringen så mye mer enn andre deler av norsk næringsliv.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Synes Venstre det er bra at flyplassdirektør Tandberg har sagt at driften på Rygge skal legges ned fra 1. november? Er det noe som Venstre applauderer?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Finansminister og partileder Siv Jensen unngikk å svare på utfordringene rundt Rygge lufthavn, hun prøvde å snakke mest mulig rundt det. Men for de rundt tusen som står i fare for å miste jobben sin i Østfold, hjelper det ikke med utenomprat og snikksnakk; man må tørre å gi et svar. Mener man som finansminister det er rett at det som skjer, nå skal skje, eller mener man at det er feil at man innfører tiltak som man selv har skrevet i nasjonalbudsjettet ikke har klimaeffekt? I nasjonalbudsjettet står det at «ekstratiltak i Norge for kvotepliktig luftfart vil ikke bidra til å redusere de samlede utslippene fra luftfart i EØS-området» – på grunn av at det er en del av kvotepliktig sektor. Mener man det fortsatt? Hvis man mener det fortsatt, er det forunderlig at representant etter representant for regjeringspartiene argumenterer for denne nye avgiften som om det er et miljøtiltak. Da må i hvert fall finansministeren tørre å si det, og at det de skrev i nasjonalbudsjettet, ikke er riktig – det er et klimatiltak å gjøre det på den måten, og det er klokt å innføre en avgift en sen nattetime som man ikke har utredet konsekvensene av. Også samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen, som er i salen, har full mulighet til å ta ordet og si at det er godt for norsk samferdselssektor at man nå innfører den type avgifter i en håndvending, uten å ha det utredet. Så har da heldigvis de fire forlikspartene klart å komme til to slike nødparagrafer, §§ 3 og 4, i dette avgiftsvedtaket, der det står at «enkelttilfeller eller situasjoner som ikke var overveid da avgiftsvedtaket ble truffet», osv. osv, kan gjøre at man endrer avgiftsnivået. Det er opp til statsråden. Vil statsråden benytte seg av den muligheten hvis det nå viser seg at f.eks. Rygge lufthavn, med rundt tusen arbeidsplasser, blir borte? Eller vil statsråden velge den strategien å sitte stille, si minst mulig og håpe at minst mulig ansvar blir plassert der det hører hjemme, nettopp hos samferdselsministeren og finansministeren, som sitter og velsigner at den type avgiftsvedtak kommer igjennom i Stortinget, som vi vet har store negative effekter for samferdselssektoren, men som regjeringen selv sier ikke har noen effekt på CO2-utslippene samlet? Og så sier Heidi Nordby Lunde at det er litt smått å bekymre seg om tusen arbeidsplasser. Selvfølgelig er det ikke smått; det er kjempeviktig med de tusen arbeidsplassene for de familiene det gjelder. Og det er kjempeviktig for Haugesund at det er en velfungerende luftfart der, det er kjempeviktig for Nord-Norge at det er en velfungerende luftfart der – det er kjempeviktig for Norge, utenom Oslo sentrum, at vi har en velfungerende luftfartssektor. Da kan vi ikke bare innføre avgifter uten å utrede konsekvensene. Det er ikke ansvarlig politikk, og det er ikke ansvarlig overfor dem som har investert stor kapital i norsk luftfart.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-14:
Med erfaring fra finansdebatten er det en viss spenning om hvilke forslag fra Venstre som faktisk kommer opp til votering. Men så lenge det ikke er blitt trukket, sier vi i hvert fall at vi kommer til å støtte forslag nr. 9 – jeg tror også flere andre partier vurderer det. Så får vi se om det kommer opp til votering denne gangen, eller det skjer slik som sist, at det blir trukket hvis det kan bli flertall. Så til flyplassavgiften. Det er jo forunderlig å sitte her og se på at samferdselsministeren er mer opptatt av å sende tekstmeldinger og riste på hodet enn å delta i debatten når en av Norges viktigste flyplasser kan legges ned på grunn av en politikk Fremskrittspartiet og regjeringen nå velsigner, og det er helt greit for partiets leder at i et av Fremskrittspartiets tidligere viktige fylker kan 1 000 arbeidsplasser forsvinne, og man tør ikke å gi uttrykk for at man kan vurdere om avgiften er feil. Jeg har en siste oppfordring til samferdselsministeren: Delta i debatten og forsvar det man nå gjør, ellers må man heller ta til orde for at dette bør endres. Jeg tror det er flertall for å endre det på Stortinget hvis samferdselsministeren og finansministeren ønsker det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Saksordføreren var innom mulighetene for en bred enighet om en skattereform i sitt innlegg. Jeg er enig i at når man ser på de ulike partiers innretning på skatt, kan det synes som det er et grunnlag for det. Hvordan vurderer Høyre og representanten Meling muligheten for et bredt forlik ut fra hvordan vi ser de ulike partier legge seg i skattepolitikken?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Vi har jo fått en grønn skattekommisjon, og vi har en stortingsmelding til behandling som gjelder skattesystemet. Mitt spørsmål til representanten Marthinsen og Arbeiderpartiet er: Ut fra det hun ser så langt, mener hun det ligger til rette for et bredt forlik om skattepolitikken framover?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Jeg har ikke noe problem med å se at det ikke akkurat er den delen av forliket som skaper den største entusiasmen, heller ikke hos Kristelig Folkeparti, men samtidig er det også noe med å se at man skattlegger i tråd med de generelle prinsippene. Det er jo et vederlag, eller en form for inntekt, man får, og generelt skal den type inntekter skattlegges. Jeg er klar over at det har vært spørsmål om hvilke konsekvenser det får bl.a. for ytelser via Nav. Jeg er opptatt av at vi skal finne en løsning som gjør det mest mulig lempelig for dem som kommer i denne situasjonen. Vi skal bidra til å sørge for at det som representanten Hagebakken tar opp, i minst mulig grad blir tilfellet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Det er interessant når man får en slik skattekommisjon, og ser utfallet av skattekommisjonens arbeid, hvordan kommentarene kanskje speiler det ståstedet man i utgangspunktet har – fra ulike interesseorganisasjoner til partier. Men det overordnede om at forurenser skal betale, og at det skal reflekteres i skattesystemet, det håper jeg også blir et bærende fundament for oppfølgingen som regjeringen skal ha, og som vi etter hvert også skal ha i Stortinget. Jeg synes den enigheten vi nå fikk om bilavgifter – først i forbindelse med revidert budsjett, som er fulgt opp i forliket – gir akkurat den beskjeden, og at det kan være et godt forbilde i så måte.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Etter min ringe erfaring: Er man far en gang, er man det for alltid. Men det er mulig det gjelder andre regler for flyplasser, jeg vet ikke helt. Jeg synes vi nå skal roe det litt ned. Jeg er ikke så veldig overrasket over at det er aktører som nå har sterke interesser i å mene det ene eller det andre om utfallet av det som er forliket, og hvilke konsekvenser det vil få i den fasen vi er i nå. Jeg tror vi med fordel kan avvente den høringsprosessen som skal være, og som vil gi de innspill som skal gis fra ulike aktører. Jeg tror vi skal se hvordan det da går, før jeg vil felle noen dom over det forslaget som representanten Slagsvold Vedum antydet.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Jeg var nesten litt skuffet nå over at jeg ikke fikk et spørsmål knyttet til bananer, men jeg skal prøve å svare. Vi har en grense, og den går både under og over vann, for å si det slik. Men jeg tror representanten Serigstad Valen burde være fornøyd når han ser den bokførte effekten av skatte- og avgiftsopplegget for neste år. Den er ikke så veldig langt unna null. Slik sett må jeg tro at også representanten Serigstad Valen mener at denne regjeringen og de forlikene vi inngår her på Stortinget, går i riktig retning.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Jeg lyttet til Snorre Serigstad Valens innlegg og ikke minst det som ble sagt om en nasjonal eiendomsskatt. Det er også sånn at de partier som nå utgjør flertallet, har skjerpet beskatningen for sekundærboliger i løpet av de tre siste årene. Jeg er rett og slett litt nysgjerrig, åpen og spørrende til måten SV ønsker å gjøre denne skatten på. Skal den ses helt uavhengig av det som skjer på kommunalt nivå? Skal summen kunne begrenses ut fra at noen kanskje har lav inntekt og har problemer med å greie både en kommunal eiendomsskatt og en nasjonal eiendomsskatt? Jeg ser det er noen forslag i den retning, så kan representanten utdype litt hva man tenker rundt det?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Statsråden vil ved å gå gjennom enkeltpartienes alternative budsjetter se at det er flertall for å innføre en eller annen form for merverdiavgift på finansielle tjenester. Det er en modell som bl.a. er presentert av Scheel-utvalget, og vi registrerer også at regjeringen i sin stortingsmelding om skattereform i hvert fall varsler at den kan komme. Så mitt spørsmål er: Ut fra at det nå synes å være en bred enighet om innføring av nettopp dette, kan statsråden bekrefte at dette vil være viktig for regjeringen å arbeide fram, slik at det kan presenteres i budsjettet for 2017?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Representanten Meling snakket om behovet for å skape verdier før de fordeles, og det er jeg helt enig i. Så er det jo sånn at en god fordeling av verdiene i utgangspunktet er bedre for veksten i økonomien. Det har OECD f.eks. vist oss de siste par årene, og derfor har de anbefalt Norge å innføre et mer utjevnende skattesystem. Hvordan stemmer representanten Melings ønske om å skape flere verdier før de fordeles, med en politikk der man kompenserer for store skattekutt til de rikeste med en eksplosiv vekst i oljepengebruken?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Jeg vil takke representanten Steffensen for å udødeliggjøre mine sitater her i salen. Og jeg skal ta selvkritikk: Jeg kan rette meg til at Fremskrittspartiets skattekutt for folk flest begrenser seg til en banan om dagen, og da er jo spørsmålet: Hvilken forskjell gjør egentlig det? Hadde ikke de pengene man har brukt på det, vært bedre anvendt på f.eks. å bevare skattefritaket på sluttvederlag? Hva slags melding er det egentlig å sende til de tusenvis av menneskene som i disse dager har mistet jobben, at man skal begynne å skattlegge deres arbeidsløshet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Representanten Steffensen snakket om at skattenivået skal videre ned, det skal gjennomføres flere skattekutt. Det er jo et uomtvistelig faktum, selv om Fremskrittspartiet framhever beskjedne skattekutt til folk flest, at det virkelig er de aller mest velstående i Norge som har fått de aller største skattekuttene. Har Kristelig Folkeparti noen grense for hvor mye de kan være med på av videre skattekutt med en så usosial fordeling?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Representanten Breivik uttalte til Dagens Næringsliv etter at statsbudsjettet ble lagt fram, at han i utgangspunktet er imot en avgift på finansielle tjenester. Så det er vel ikke bare om den er praktisk gjennomførbar fra 1. januar 2016, som er spørsmålet, men hva man faktisk mener om at finansnæringen skal ha samme rammebetingelser som øvrig næringsliv i Norge, og ikke være fordelsbeskattet. Det har jo regjeringen slått fast at finansnæringen er – i sine nasjonalbudsjetter har de skrevet det. Derfor foreslår regjeringen innført en slik avgift. Nesten alle opposisjonspartier støtter det. Hva er det som gjør at Venstre skiller seg ut ved å være imot en mer rettferdig og lik beskatning av finansnæringen og annen og mer produktiv virksomhet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Svaret er enda enklere: Det var manglende oppslutning. SV er alene om å ville gjennomføre virkemiddelet som Fordelingsutvalget sa var klart viktigst for å eliminere barnefattigdommen. Det er å gjeninnføre barnetrygda som en ordentlig fordelingsordning i Norge. Den har ikke vært inntektsjustert siden 1997 eller 1998. Det er svært uheldig. Det må både tidligere regjeringer, den rød-grønne regjeringa og den nåværende regjering ta ansvaret for. Jeg kan love at hvis flere gir sin stemme til SV, vil vi kunne gjennomføre denne økningen i barnetrygda som beviselig kommer til å sørge for at langt færre unger må vokse opp i fattigdom, må vokse opp med dårligere muligheter enn de andre barna, rett og slett vokse opp under forhold som er uverdige i Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Nå er det jo Fremskrittspartiet som avgiftsbelegger folk flest i distriktene om dagen, og ikke SV. Jeg kan lese opp et kort regnestykke for representanten Svendsen. Se for deg at du har en familie med to voksne og to barn på fire og åtte år. De tjener 400 000 kr hver, som er under landsgjennomsnittet, de har ingen formue, det yngste barnet går i barnehage, de har en bolig med markedsverdi på 5 mill. kr, de har et gjennomsnittlig strømforbruk, og de har en dieselbil med gjennomsnittlig kjørelengde i året. De vil med alle SVs endringer i skatte- og avgiftsopplegget gå 3 294 kr i pluss. Man kan faktisk doble bruken deres av dieselbil og doble strømforbruket, og de går fortsatt i null. Poenget med det er nettopp at man ikke skal straffe folk flest. Man skal sørge for at det blir billigere å velge miljøvennlig, at det er mer omfordeling i samfunnet, og at det er de med høyest inntekt og høyest formue som skal betale for det grønne skiftet. Sannheten er at alle inntektsgrupper opp til 600 000 kr i året kommer langt bedre ut med SVs opplegg enn med Fremskrittspartiets, selv etter at vi har innført eiendomsskatt og økt miljøavgiftene.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Jeg er glad for åpne spørsmål. Det vi foreslår, er en skatt som har et litt annet formål enn å øke likningsverdien på sekundærbolig. Det vi ønsker å gjøre, er å flytte en gjennomsnittlig person i Norge sin skattlegging noe fra arbeidsinntekten til vedkommende og over på eiendom. På den måten betaler ikke folk flest mer i skatt, men en større andel av det de betaler i skatt, er på bolig. Det vil ifølge Statistisk sentralbyrås siste rapport, som faktisk kom for to uker siden, føre til dempet boligprisvekst og vil ha en utjevnende effekt på flere plan i Norge. Vi foreslår et bunnfradrag på 1 mill. kr og en promille på 1 uavhengig av den kommunale skatten, siden det ikke fører til netto skatteøkning for en gjennomsnittlig husholdning i Norge. Så ønsker vi også å ha en ordning for utsettelse av betaling av denne skatten for personer med lave inntekter, slik at det påløper som et krav ved skifte, f.eks. Andre unntaksordninger er jeg også helt åpen for å snakke om. Vi er overhodet ikke gift med denne modellen; det er prinsippet vi ønsker å synliggjøre.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Jeg syns det er mye kritikk mot finansministeren på avgiftssiden, så jeg har tenkt å ile til med litt støtte. Jeg vil bare si at jeg vil gratulere finansministeren med innføring av en flyseteavgift – det er bra for miljøet – og ønske finansministeren god jul.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Jeg skal bare kort kommentere utfordringen til samferdselsministeren. Jeg er helt enig i at han bør delta i en debatt om en avgift han delvis får ansvaret for å implementere. Nå er vi i en situasjon der ulikhetene i Norge øker, der oljepengebruken for første gang overgår netto kontantstrøm fra oljen, og der det innføres skatt på sluttvederlag, mens tusenvis har mistet jobben, spesielt på Vestlandet. En skulle tro at debatten da kunne reflektere dette litt mer enn den har gjort i dag. Miljøavgifter kommer til å ha effekt. Det er en bra ting, det er derfor man innfører miljøavgifter. Det som avgjør om vi får skaffet mennesker arbeid i framtidas mer klimavennlige Norge, er om vi fører en politikk som stimulerer til mer miljøvennlig produksjon, ny industri, nye ting vi kan eksportere, osv. Der har jeg og samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen sannsynligvis helt ulike oppskrifter, men jeg vil fra SVs side ønske ham lykke til med gjennomføringen av en sånn avgift. Jeg synes ikke det lover bra for et eventuelt nytt stortingsflertall i 2017 at man over tid så ensidig i både denne debatten og den forrige prøver å skape usikkerhet rundt en avgift som et flertall av partiene på Stortinget, uavhengig av blokk, egentlig er for. Jeg skulle egentlig ønske jeg ikke var nødt til å holde dette innlegget, men nå synes jeg kanskje det holder med flypassasjeravgift i denne debatten. Hvis en miljøavgift ikke har effekt, bør den heller ikke innføres. Men vi skal innføre mange miljøavgifter i framtida, det snakker alle partiene om. Da må vi sørge for å kompensere for de miljøavgiftene ved å gi skattekutt på vanlige inntekter. Vi må sørge for å gi bedre mulighet for investeringer i nye arbeidsplasser og i ny industri. Å lene seg tilbake, sitte ned og si ingen ny avgift noe sted gir sikkert noen raske poenger her på talerstolen, men det gir ikke noe grønt skifte i Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Om en skal se på effekten ulike miljøtiltak har på arbeidsplasser, bør en helst anvende det prinsippet jevnt over. Jeg vet at mange i Senterpartiet er tilhenger av en ny utredning av lyntog. Skulle vi bygd lyntog, hva vil da skje med mange av arbeidsplassene på flyplassene? Om vi øker CO2-avgiften på luftfart, som jeg vet at mange i både Senterpartiet og Arbeiderpartiet er for, hva vil da skje med mange av arbeidsplassene i flybransjen? Om vi gjør som både Arbeiderpartiet og Senterpartiet har tatt til orde for og avskaffer taxfree, hva kommer til å skje med mange av arbeidsplassene på flyplassene da? Jeg sier ikke at det er galt å kritisere at enkeltvedtak regjeringen gjør, fører til tap av arbeidsplasser. Men det er veldig lite konsekvens i kritikken som kommer mot regjeringen, fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, og det skader Stortingets mulighet på sikt, med et nytt flertall, for å gjennomføre god miljøpolitikk. Da får heller Senterpartiet komme med gode alternativer til en transportsektor i Norge som gjør seg stadig mer avhengig av fly.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-14:
Sosialistisk Venstreparti mener det er rom for å øke enda noe mer på bistandsbudsjettet og på humanitær hjelp, og derfor tar jeg opp det forslaget som foreligger fra SV i innstillingen.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Nå må jeg vel få replisere at vårt landsmøtevedtak om å utrede en flyseteavgift etter tysk modell nevnte jeg spesifikt i mitt innlegg. Så det er på ingen måte glemt. Det er mitt ønske at Stortinget kan klare å komme fram til en bedre løsning på den avgiften enn det som nå kom opp i tolvte time fra forlikspartiene. Jeg mener at det er en kortslutning som vi ofte ser hos Høyre, at man setter likhetstegn mellom lavest mulig skattenivå og antall arbeidsplasser som skapes i et samfunn. Jeg mener at forrige regjeringsperiode er et godt eksempel på at det ikke nødvendigvis er tilfellet. Hvis man reiser rundt og snakker med bedrifter, som jeg er sikker på at både representanten Meling og jeg ofte gjør, hører man gjerne «infrastruktur», «virkemiddelapparat», «forskning», «utvikling» nevnt, lenge før f.eks. temaet formuesskatt. Det er selvfølgelig en sammenheng på sikt mellom evnen til å finansiere disse godene som bedriftene våre også er opptatt av, og det samlede skattenivået.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg har merket meg at representanten Steffensen har lest våre merknader til årets budsjett på den måten. Men det er absolutt ingenting oppsiktsvekkende i de merknadene. Merknadene sier i grunnen det samme som vi har sagt hele tiden siden arveavgiften ble avskaffet. Det er for det første at vi ikke kommer til å gjeninnføre den gamle modellen for arveavgift. Det var en modell som etter hvert traff dårlig, som stort sett bare traff dem som arvet f.eks. nedbetalte hus, og traff i veldig liten grad større formuer. Samtidig mener jeg at ethvert seriøst parti må ha en bevisst holdning til hvordan formue beskattes, og hvordan man unngår at formue konsentreres på færre og færre hender over tid, fordi dette rett og slett undergraver dynamikken og vekstevnen i et samfunn. Nå kommer landsmøtet til Arbeiderpartiet til å ta stilling til hva slags skattenivå vi går til valg på i 2017 – det kommer velgerne til å få svar på i god tid. Men jeg er helt sikker på at vårt landsmøte vil være opptatt av at vi skal ha et progressivt skattesystem, hvor formue beskattes i Norge.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Representanten Breivik tolket meg i hvert fall riktig da han la til grunn at Arbeiderpartiet er positive til et grønt skatteskifte. Det har vi etter hvert også en lengre historikk på, bl.a. med bil, som jeg refererte til i mitt innlegg. Omleggingen av bilavgifter har gjort at utslippene fra nybilsalget nå har gått ned med over 30 pst., og det skyldes i all hovedsak avgiftspolitikken. Grønn skattekommisjon er nettopp kommet, og vi må bruke tid på å sette oss inn i det. Men det jeg merker meg, er de første reaksjonene fra miljøbevegelsen, som er noe skeptisk til det som er lagt fram, fordi man i liten grad gjennom den innstillingen viser vilje til å bruke avgiftssystemet aktivt for å få til atferdsendringer. Man skal gjøre det dyrere å forurense, men det er i liten grad vilje til å bruke ulike nivåer for f.eks. å trigge en teknologi-overgang, som man har gjort med stor suksess med elbil.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Takk for et viktig, men omfattende spørsmål. Ja, vi har valgt å tolke den meldingen om skattereform som kom fra regjeringen, positivt. Vi ser at den tar opp i seg mange av Scheel-utvalgets anbefalinger, og man ser også i vårt alternative budsjettopplegg at vi stemmer for en del av de skatteendringene som er foreslått som en direkte konsekvens av Scheel-utvalgets innstilling. Så jeg mener at det er mye som ligger til rette for at Stortinget skal kunne samle seg om noen grunnleggende prinsipper for vårt skattesystem, men jeg tror nok, hvis jeg skal tørre å spå noen måneder fram i tid, at vi i likhet med i 1992, om vi skulle komme fram til et forlik, ikke vil få noen omforent holdning i Stortinget til satser og til skattenivået som sådant.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Arbeiderpartiet uttalte i fjor, i forbindelse med sitt alternative statsbudsjett, at de ønsket å beholde det samlede skatte- og avgiftsnivået som det var i 2013. Trond Giske bekreftet dette i Politisk kvarter for en uke siden, da han sa at de skulle reversere alle skattelettelser som denne regjeringen hadde gjennomført. I fjor skrev Arbeiderpartiet i merknader at de ikke legger opp til å gjeninnføre arveavgiften etter den modellen som var gjeldende i 2013. Men for å kompensere for dette foreslår Arbeiderpartiet at formuesskatten skjerpes. For noen dager siden bekreftet derimot Arbeiderpartiet at de vil innføre en ny modell for arveavgift likevel, selv om de har foreslått å stramme inn formuesskatten for å kompensere for bortfallet av arveavgiften. Betyr det at vi fra 2018 kan regne med å ha en enda høyere formuesskatt enn i 2013, i tillegg til en ny arveavgift, om Arbeiderpartiet kommer i regjering?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Først og fremst vil jeg gripe fatt i det som representanten tar opp om skattelette til de rikeste. Jeg vil minne om at i dette budsjettet har Fremskrittspartiet kuttet avkortingen for gifte pensjonister, som betyr at 650 000 pensjonister får økt sin pensjon med 4 000 kr ekstra i året. På toppen av det har vi fått til 4 000 kr i økt pensjon fra 1. september for enslige alderspensjonister, og som jeg sa fra talerstolen har vi også sørget for at 60 pst. av lettelsene i årets budsjett går til dem med inntekter på mellom 350 000 og 750 000 kr. Når det gjelder spørsmålet om sluttvederlag, så har skattefriheten med den type vederlag vært et fradrag som er med og bidrar til å gjøre skattesystemet mer byråkratisk, mer tungvint. Vi har sagt at vi ønsker å avbyråkratisere, gjøre ting enklere. Det gjør vi ved å sørge for at det er lavere skattesatser og få fradrag, det er en bedre løsning enn å ha høye skattesatser og store fradrag. En positiv effekt av vedtaket er at dette nå også vil regnes som pensjonsgivende inntekt.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg takker for spørsmålet, men jeg vil minne representanten om at det grønne skiftet i budsjettforliket definitivt ikke var Fremskrittspartiets primærpolitikk. Bortsett fra at vi er godt fornøyd med at trygge, eksisterende familiebiler skal bli billigere, så må vi nok innrømme at det grønne skiftet er det andre partier som må ta sin del av æren for. Men vi har vært med og stemt for forslaget, og det inneholder den paragrafen som du nevner. Nå skal dette ut på høring, nå skal det gjennomgås, vi skal få innspill fra næringen for å se på hvordan avgiften best mulig kan innrettes, men jeg tror nok ikke at vi opplever det samme som vi gjorde med poseavgiften, at den blir fjernet fullstendig. Jeg vil også påpeke det som representanten tok opp i spørsmålet til Siri Meling tidligere, om Haugesund lufthavn, og så vil jeg også si at Widerøe har vært ute og sagt at markedssvikt i markedsandelen kanskje er den viktigste årsaken til at de velger å kutte ruter.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Når det gjelder hva som nå skal skje videre i arbeidet med denne avgiften, så er det slik at Stortinget har vedtatt at denne avgiften skal iverksettes, og så har vi sendt det over til departementet, for det er de som skal gjennomgå dette. Så det mest naturlige er jo å spørre statsråden hva som vil skje med avgiften og den paragrafen, for det ansvaret er løftet fra Stortinget og til statsråden.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Nok en gang tror jeg Snorre Serigstad Valen bommer med kalkulatorutregningen, for i så fall må det være kilopris på bananer han snakker om – ikke på enkelte bananer. Men når det gjelder sluttvederlag, vil jeg nok en gang si at dette er en måte å forenkle skattesystemet på, ved at vi prøver å fjerne en del typer fradrag, sørger for at alt blir regnet som inntekt. Og da får vi også positive fordeler, som at det blir regnet som pensjonsgivende inntekt for dem som mister jobben.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Med litt velvilje tolkar eg avslutninga på innlegget til representanten Marthinsen dit at Arbeidarpartiet no er positive til eit grønt skatteskifte. Etter at Grøn skattekommisjon la fram rapporten sin, har me m.a. høyrt frå stortingsrepresentant Martin Henriksen, òg Arbeidarpartiet, at Grøn skattekommisjon er på ville vegar og for vidtrekkjande, og frå stortingsrepresentant Terje Aasland, også Arbeidarpartiet, at Grøn skattekommisjon er altfor puslete og berre i liten grad vil føra til åtferdsendringar – ein litt forvirrande bodskap, men som dessverre føyer seg inn i rekkja av noko uklare og tvetydige meldingar frå Arbeidarpartiet når det gjeld klima- og miljøpolitikk. Spørsmålet er om Arbeidarpartiet eigentleg er for eller imot eit grønt skatteskifte, og kva nivå ser Arbeidarpartiet føre seg at eit sånt skatteskifte skal vedta, gitt at me faktisk skal nå måla om utsleppsreduksjonar – mål som òg Arbeidarpartiet har slutta seg til?
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Det allereie omtalte skatteforslaget på finansielle tenester skal ifølgje Senterpartiet sitt budsjettforslag gje auka skatteinntekter på over 5 mrd. kr allereie i 2016. Som representanten veit, er bedriftsskatt inklusive finansielle føretak etterskotspliktig. Overskot for 2016 vert først skatta i 2017. Å setja i verk tilbakeverkande skattereglar for skattlegging av aktivitet i 2015 er heller ikkje lovleg. Det finst heller ingen konkrete forslag til regelverk eller lovvedtak i innstillinga me no behandlar – i alle fall ikkje som eg har klart å oppdaga – frå Senterpartiet si side, ei heller vert det fremja nokre sånne i finansinnstillinga. Forslaget til Senterpartiet er på alle område umogleg å gjennomføra frå 1. januar 2016, slik Senterpartiet føreset. 5 mrd. kr av påplussingane er urealistiske, og kva påplussingar er det i Senterpartiet sitt budsjettforslag dei planlegg å avlysa og nedprioritera som følgje av ei heilt urealistisk budsjettering?
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Transport står for ca. ein tredjedel av dei totale utsleppa i Noreg, og dersom me skal nå utsleppsmåla i 2020 og til og med forsterka dei i forhold til klimaforliket og no ytterlegare forsterka dei som eit resultat av Paris-avtalen, er det vanskeleg å sjå føre seg at ein ikkje er nøydd til å gjera noko anten med vegbruksavgifter eller aller best CO2-avgifter.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Takk for eit viktig spørsmål. Kombinasjonen er jo eigentleg perfekt for å bidra til at norsk næringsliv aukar konkurransekrafta si på ein verdsmarknad der grøne verdiar allereie er ein av dei store drivarane. Det er ikkje tvil om at eit grønt skatteskifte gjort på rette måten, som Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia legg opp til for 2016, der ein skattar meir det ein vil ha mindre av, som forureining, og stimulerer det ein vil ha meir av, arbeidsplassar og næringsutvikling, er veldig bra. Kombinerer ein det med alle dei andre tiltaka som me legg opp til i statsbudsjettet for 2016 – me forsterkar ulike tilskotsordningar, kall det brukarstyrte teknologiutviklingsordningar, og ikkje minst det nye spennande investeringsfondet Fornybar AS, altså 20 friske milliardar kroner, som skal gå til oppskalert teknologi – trur eg me har lagt eit veldig godt grunnlag.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Flyplassavgifta er jo primært ei grøn avgift. I eit grønt skatteskifte er me, som eg sa frå talarstolen, heilt avhengige av å leggja avgift på forureining. Fly er dessverre ei av kjeldene som er skadelege for klimaet. Det illustrerer òg veldig godt eit grønt skatteskifte der ein legg avgift på sjølve forureininga, altså flyginga, samstundes som ein bruker meirinntektene til m.a. å innføra ei lågare flyplassavgift på drivstoff som er meir klimavenleg enn det dei fleste flya går på i dag. I tillegg til at me gjev næringslivet betydeleg skattelette gjennom senkinga av selskapsskatten, aukar me fridomen deira til å velja om dei vil bruke det på fly eller andre ting. Om konsekvensen vert sånn som det som ligg underforstått i spørsmålet frå Trygve Slagsvold Vedum, gjenstår å sjå.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Eg trur eg startar med å minna representanten Valen om det som regjeringa sjølv skriv i skatteproposisjonen. Dette er for det første ikkje utgreidd på nokon som helst måte. Det er ein jobb som gjenstår. Så det er punkt nummer 1: Kva type tenester skal avgiftsleggjast, korleis skal ein gjera det, omfang etc. Hovudgrunnen til at Venstre er skeptisk, er at skatt på finansielle tenester indirekte vert ein forbrukarskatt. Denne næringa har heller ikkje noka anna moglegheit til å inndriva ei meirutgift enn å velta det over på «hvermannsen» i neste omgang.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-14:
Sjølv om sentrale delar av tilrådinga frå Grøn skattekommisjon nærast vart avlyste av representantar frå finansministeren sitt parti, kanskje særleg på bilavgiftsida, føreset eg sjølvsagt at finansministeren står ved budsjettavtalen om korleis me skal følgja opp dette, noko som ho for så vidt bekrefta. Det viktige med grønt skatteskifte er nettopp eit skifte – auka skattar eller avgifter på den eine sida, men å gje tilbake med lettar på den andre sida, sånn at det vert lønsamt å ta grøne val, t.d. når det gjeld eingongsavgifter for bilar, som finansministeren sjølv refererte til, og som premierer null- og lågutsleppsbilar. Så spørsmålet til finansministeren er kort og godt: Kva grep i tilrådingane frå Grøn skattekommisjon er det finansministeren utan vidare kan støtta, og kvar ser ministeren behov for å gjera ytterlegare forbetringar, sånn at det vert lettare for både bedrifter og folk å ta miljøvenlege val?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Kreativiteten har jo vært veldig stor for å få frigjort penger, slik at en får finansiert skattekuttene til landets rikeste, og et av årets påfunn – med virkning fra neste år – er sluttvederlagsordninger som skal skattlegges. Jeg spør: Vil skattleggingen gjelde begge former for sluttvederlag? At en nå kaller det for «inntekt», vil det medføre avkorting i Nav-ytelser, eller vil Fremskrittspartiet – og regjeringa, for den saks skyld – gå imot det? Og hva med saker som er under behandling, vil de bli berørt av skattlegging, eller slipper de unna når utbetalingene kommer neste år? Dette er spørsmål som er viktige for mange i en vanskelig situasjon.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Representanten Roy Steffensen var mer opptatt av kalkulatorer og bananer enn han var av å svare på spørsmålet som han fikk fra denne talerstolen. Jeg prøver derfor med en representant som jeg tror – forhåpentligvis – har bedre evne til å lytte. Jeg vil først spørre om det er slik at jeg har rett i at innerst inne er Kristelig Folkeparti og representanten Syversen enig med meg i at det rett og slett er dårlig gjort og usosialt å skattlegge arbeidsledighet, som representanten Serigstad Valen så godt sa det? Vil Kristelig Folkeparti f.eks. at det skal være avkorting i Nav-ytelser knyttet til en sluttvederlagsordning som nå blir definert som inntekt? Det var et av tre spørsmål som jeg stilte til representanten Steffensen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg registrerer at representanten Slagsvold Vedum er veldig opptatt av skatte- og avgiftsnivået. Det er i utgangspunktet veldig positivt, men det er vanskelig å se sammenhengen med det skatte- og avgiftsopplegget som Senterpartiet har foreslått for 2016, og som Siri Meling også var innom. Blant annet er det slik at alene legger man en ekstra belastning på norske eiere med ca. 8 mrd. kr gjennom økt beskatning av utbytte og også at man skjerper formuesskatten. Da kan man spørre seg: Hvor overveid er det, og hvordan skal Senterpartiet i det hele tatt klare å gjennomføre så massive skatte- og avgiftsskjerpelser uten at det rammer næring i distriktene?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg registrerer at Slagsvold Vedum ikke svarer på mitt spørsmål. Det er ikke alle som gjør det i replikkordskifte. Det bør allikevel være en viss redelighet, for det som ligger i skatte- og avgiftsopplegget til Senterpartiet, er bl.a. at man foretar en betydelig skjerping av formuesskatten, og man øker altså eierbeskatningen ved at man øker utbytteskatten. Det er jo tilleggselementer. Det er det som går direkte på det norske eierskapet og rammer norske eiere, og ikke de elementene som Slagsvold Vedum tok frem i svaret.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Det var et spennende vedtak om klimaavtale som kom i Paris, men de konkrete vedtak og tiltak skal gjøres nasjonalt. Sånn sett er Grønn skattekommisjon viktig og spennende for å få til nettopp dette grønne skatteskiftet som Venstre snakker mye om. Men Grønn skattekommisjon fikk jo blandet mottakelse, inkludert fra samarbeidspartiene. Fremskrittspartiet var raskt ute og avblåste mange forslag, spesielt de som gjelder transport, og de innrømmet også her i replikkordskiftet at de motarbeidet det grønne skatteskiftet i forhandlingene rundt forliket. Venstre var ute og sa at transport må bidra mer, og det er vi i Arbeiderpartiet helt enig i. Mitt spørsmål er derfor: Vil Venstre kunne støtte et statsbudsjett for 2017 der en ikke har økninger i bilavgiftene, og der transportsektoren ikke bidrar mer?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Det ble, og har blitt, snakket mye om et grønt skatteskifte, og vi har merket oss formuleringen i forliket om at det skal fremmes politikk fra regjeringa som bygger på nettopp Grønn skattekommisjon. Tidligere i replikkordskiftet spurte jeg Venstre om hva de la i nettopp det, Venstre var tydelig på at en ikke kommer unna økt veibruksavgift eller økt CO2-avgift i statsbudsjettet for 2017. Så mitt spørsmål er derfor sånn sett ganske enkelt: Blir det fremmet et forslag om økt veibruksavgift eller eventuelt økt CO2-avgift i statsbudsjettet for 2017?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Nei, jeg hadde nok kanskje ikke forventet noe konkret svar akkurat på hva som lå i statsbudsjettet, men det ble også sagt i replikkordskiftet fra Fremskrittspartiets representant – egentlig ganske tydelig – at det var Fremskrittspartiet på Stortinget som jobbet mot mye av de grønne skatteskifteforslagene som kom fram i forliket. Så mitt oppfølgingsspørsmål er derfor, i forlengelsen av det svaret som statsråden nå sa, at en konstruktivt skal jobbe for et grønt skatteskifte: Hvilke av de forslagene som ligger i Grønn skattekommisjon, kommer Fremskrittspartiet spesielt til å jobbe og kjempe for at skal få gjennomslag, eller kommer en til å fortsette den jobbe mot-linjen som representanten fra Fremskrittspartiet tidligere snakket om?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Det var representanten Flåtten som fikk meg til å ta ordet, for han viser tydelig i sitt innlegg at han ikke lytter, og ikke minst at han hører det han heller vil høre. Jeg skal gjerne ta det én gang til – forklare vårt budsjett – og jeg håper nå at representanten for regjeringspartiene lytter og ikke har tatt en tidlig juleferie. Vårt forslag innebærer en merverdiavgift for finansnæringen. Representanten Flåttens egen regjering innfører denne fra 2017. Vi foreslår, som Kristelig Folkeparti, å innføre den fra 1. juli 2016. Dette er en ordning som er grundig utredet, dette er mulig å få til. Vi støtter også regjeringas innstramninger i rentebegrensningsregelen, og vi har et tillegg som inkluderer eksterne renter. Vi bruker Finansdepartementets, altså representanten Flåttens eget finansdepartement, forsiktige anslag for hva dette vil kunne føre til. Jeg forstår veldig godt at representanten Flåtten ikke har tillit til Finansdepartementets beregninger. Han husker kanskje poseavgiften fra i fjor, med det vedtatte anslaget som det ikke ble noe av. Representanten Flåtten avsluttet med en slags invitasjon. Arbeiderpartiet har vært tydelig i alle sine innlegg på at vi skal delta, og vi skal være med og diskutere et skatteforlik. Jeg må si jeg er spent på hvordan Høyre og Fremskrittspartiet skal lede denne prosessen, hvordan de skal ta ansvar. Vi i Arbeiderpartiet venter, men det er uansett krystallklart at Arbeiderpartiet vil ha – og har – større ambisjoner for fellesskapet enn Høyre tidligere har hatt, og det kommer vi heller aldri til å ville forhandle bort. Innlegget til representanten Flåtten viser også den teoretiske tilnærminga regjeringa har til de store utfordringene vi står overfor. Vi ser nå den høyeste ledigheten på 22 år. Regjeringa legger fram et budsjett med rekordhøy oljepengebruk. Skattekutt er da ikke svaret til de 127 000 som nå er arbeidsledige, når samtlige økonomer, samtlige rapporter, uansett hvor teoretiske representanten fra regjeringspartiene mener de er, sier at dette er tiltak som ikke virker. Men det er regjeringas største tiltak. Jeg er helt enig med finansministeren når hun sier at det viktigste vi nå gjør, er å skape flere arbeidsplasser. En skulle da kanskje tro at regjeringa la fram et budsjett som nettopp bidro til å skape flere arbeidsplasser, som ikke bare stilte seg i rekken av den teoretiske argumentasjonen der en legger fram forslag som ikke svarer på de viktige, store utfordringene som Norge nå står overfor.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-14:
Av og til tenker jeg at jeg er veldig enig med SV når man snakker om at man ønsker velferd til alle, tilgjengelige helsetjenester til alle, god utdannelse til alle – ting som også er viktige for Høyre. Jeg blir litt satt ut av at vi skal være så usosiale, vi som konsekvent scorer høyest som det landet som er best å bo i. SV gikk selv til valg på å avskaffe fattigdom. Svaret da vi tok over i regjering, var at det ikke var 15 000 flere fattige i Norge, men 15 000 flere fattige barn. Samtidig har denne regjeringen gitt 15 mrd. kr i skattelette, men det var 15 mrd. kr som SV i regjering kunne ha brukt til å gjøre noe med fattigdom blant barn. Da lurer jeg på: Var det manglende vilje eller manglende prioritering som gjorde at dere fikk de resultatene?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-14:
Jeg forlenger med glede debatten noen minutter for å kunne si litt til. Da Høyre var med på å liberalisere flynæringen, reduserte vi prisene på flybilletter med rundt 75 pst. Når man da tar opp som et relativt populistisk poeng at det noen steder er mulig at noen ruter blir nedlagt, bør vi minne oss selv på at i den siste tiden er det rundt 30 000 mennesker som har mistet jobben sin i oljenæringen, og at dette har fått ringvirkninger andre steder i økonomien, særlig blant dem som har levd godt av en næring med betydelig reisevirksomhet. Noen av selskapene sier at grunnen til at de legger ned ruter, er at de opplever markedssvikt, dvs. de har ikke lenger passasjergrunnlag. Jeg er glad for at Senterpartiet har en rørende omsorg for bl.a. Ryanair, hvor det oftere er dyrere å ta flybussen til flyplassen enn det er å reise utenlands med selskapet. Og det er nesten ikke mulig å subsidiere dem mer for at man skal kunne reise mer. Er man opptatt av klima, mener jeg at det vi gjør når det gjelder flypassasjeravgiften, er en riktig retning å gå i. Det er en klimaavgift etter prinsippet om at forurenser betaler – som jeg ønsker – men det er ikke den som gjør at flyselskapene kutter ruter. Hvis man ønsker å se på dette, kan man gå tilbake til oppslag i bl.a. Moss Avis fra 2011, hvor de sier at «antallet innenlandspassasjerer har sunket med 66,3 prosent» på Rygge. På den annen side blir jeg litt rørt av at min egen lokalflyplass – for meg som bor på Grünerløkka, er Rygge en av dem – av Senterpartiet blir oppfattet som en distriktsflyplass. Da er dette i all sannhet et langt og vidstrakt land, hvor det aller, aller meste er distrikter.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
SV sier i sine merknader at de fleste vil gå i pluss selv om man tar med økte drivstoffavgifter på 1 kr per liter diesel og 50 øre for bensin. Et spørsmål kan jo være om SVs forslag er en slags belønning eller straff for dem som hørte på tidligere finansministeren fra SV, Kristin Halvorsen, som sa til folk: Kjøp dieselbiler. Det ser ikke ut som om SV er mye å stole på der. Festvåg er en liten plass to–tre mil utenfor Bodø. Det bor for få der til at det kan gå kollektivtilbud for arbeidsreisende, noe som gjelder for mange plasser rundt omkring i Norge. Barnefamilier må til Bodø når barna skal på trening eller på musikkøvelse. De har ikke noe valg; de må bruke personbil. Det er de som får regningen, ikke de som velger kollektivt. Spørsmålet er: Skal de straffes gjennom avgifter til å flytte til sentrale områder, eller vil SV ta initiativ til et flyttetilskudd?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Det vil representanten få klarhet i når de fire partiene har gjort det grundige arbeidet som de nå skal i gang med. Det er et viktig arbeid som jeg ser frem til. Jeg tror ikke det blir lett, for det er litt ulike innfallsvinkler fra de fire partiene. Men vi har vist før at vi klarer å lage gode, brede forlik som gir gode resultater, og som ikke bare handler om å bruke pisk, men som snarere tvert imot også handler om å bruke gulrot. Det så vi veldig tydelig da vi ble enige om å legge om engangsavgiften i mer miljøvennlig retning, som samtidig gjør det mulig for barnefamilier å kjøpe seg en tryggere bil. Så det har vi vist at vi klarer. Jeg vil ikke nå forskuttere hva vi konkret kommer til å lande ned på, men vi har jo sagt at det vi skal forsøke å jobbe i retning av, er sektorvise skatteskift, og det vil jo bety at man netto sett ikke nødvendigvis skal komme dårligere ut av en omlegging.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg tror jeg skal minne representanten om at det var Fremskrittspartiets stortingsgruppe som sammen med representanter for de andre tre samarbeidspartiene forhandlet frem enigheten rundt engangsavgiften. Det ble et godt forlik som gjør at vi kan legge om bilavgiftene på en god måte, både i retning av å stimulere til en raskere utskiftning av bilparken, mer miljøvennlige biler, og ikke minst trygge, familievennlige biler. Så jeg vil mene at Fremskrittspartiets stortingsgruppe bidrar på en positiv måte i samarbeid med de andre partiene. Hvordan vi nå skal følge opp Grønn skattekommisjon, det gjenstår å se. Rapporten deres har vært kjent i kun få dager, det er mye å gå gjennom der, også mange sider som er kommet fra Grønn skattekommisjon som jeg har merket meg at mange ikke vil diskutere, nemlig forslagene knyttet til landbrukssektoren, for eksempel, som står for 16 pst. av utslippene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Som regjeringen varslet i skattemeldingen, er det et forslag vi nå jobber videre med. Men jeg har jo merket meg at noen partier i sine alternative budsjett har foreslått å innføre den allerede neste år. Det mener regjeringen er urealistisk. Derfor har vi heller ikke foreslått å gjøre det med virkning fra neste år. Men vi har sagt at det er nødvendig å utrede et slikt forslag noe bedre før vi kan fremme et konkret forslag om å innføre det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
For det første forholder jeg meg til det avgiftsvedtaket som Stortinget nå fatter. Det betyr at vi skal utforme et forslag til forskrift som så vil bli sendt på høring, med den helt klare intensjon å unngå konkurransevridninger gjennom måten avgiften utformes på. Det er viktig for å sikre like vilkår for alle aktørene som opererer i luftfarten. Vi har tenkt å gjøre det på en ryddig og skikkelig måte, selvsagt også slik at alle berørte aktører får uttrykke sine syn på dette. Det må vi gjøre når vi sender forskrifter på høring, og det vil vi også gjøre denne gangen.