Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2010-03-04:
Jeg ønsker innvendinger og kritikk av forskning, også den IPCCs folk utfører, velkommen. Men for at kritikk skal bli ansett som relevant, må den innfri de samme kvalitetskravene som det er rimelig å stille til rapportene som blir kritisert. Jeg kan ikke se at det er tilfellet her. Kritikken fra representanten Solvik-Olsen er langt på vei disproporsjonal med unøyaktighetene det her er snakk om, og den er i mange tilfeller heller ikke spesielt godt fundert. Det viser også statsrådens gjennomgang. Jeg vil gjerne legge til et eksempel som er ganske talende. Representanten Solvik-Olsen viste i sitt innlegg til tilfeller med referanse til breene som minker i Alpene, der det ble slått stort opp og harselert med at man henviste til et klatremagasin som kilde. Men kritikerne unnlot i den sammenhengen å ta med at det også ble henvist til et titall andre fagfellevurderte kilder. Man kan ikke lese forskningen så selektivt som Fremskrittspartiet her gjør. Men for all del, vi tar gjerne debatten om disse tingene. Da får vi også demonstrert at unøyaktighetene som man har funnet i klimarapporten, er såpass marginale at de ikke har betydning for konklusjonene i rapporten. Men unøyaktigheter skal ikke forekomme, og jeg er glad for at klimapanelet tar dette på alvor. Jeg må si at jeg også reagerer litt på representanten Solvik-Olsens oversettelse av uttrykket «grey literature» til «gråsonelitteratur». Oversettelsen er ganske misvisende. Det mest presise ville vært å si «grålitteratur». Uansett er dette en litteratur som ikke har noe med gråsoner å gjøre. Det er rapporter fra myndigheter og organisasjoner, og i noen tilfeller frivillige organisasjoner. Som forskningspolitiker har jeg derfor noen spørsmål. Representanten fra Fremskrittspartiet ber i sin interpellasjon til statsråden om at Norge skal kreve at denne typen «grålitteratur» blir utelatt fra neste rapport. Jeg skulle likt å vite hvorfor representanten fra Fremskrittspartiet mener at man ikke skal henvise til rapporter fra institusjoner som Statistisk sentralbyrå, OECD, Det internasjonale energibyrå eller Verdensbanken. Mener Fremskrittspartiet at denne type rapporter er uegnet i forskningsøyemed? Er dette i så fall Fremskrittspartiets generelle forskningspolitikk, eller gjelder den bare i klimasammenhenger? Hvis det bare gjelder i klimasammenheng, skulle jeg gjerne likt å vite hva Fremskrittspartiet mener er den prinsipielle forskjellen mellom klimapanelets rapport og annen forskning eller andre forskningssammenfatninger. Jeg vil tro at det er flere enn meg som vil sette pris på en sånn avklaring av Fremskrittspartiets forskningspolitikk. Akkurat nå virker den mer enn uklar og lite prinsipiell. Mitt syn er også at Fremskrittspartiet gjør seg selv irrelevant, når de krever utelatelse av rapporter fra myndigheter og frivillige organisasjoner i forskningssammenheng. Jeg vil også benytte anledningen til å spørre om dette kravet om utelatelse av såkalt grålitteratur også betyr at Fremskrittspartiet kommer til å bli mer bevisst på sin egen bruk av næringslivsrapporter, tall fra Oljedirektoratet o.l., som grålitteratur rent faktisk er. Vil de i framtiden utelate referanser fra slike institusjoner når de selv deltar i den offentlige debatten?