Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
Da jeg i august i fjor la fram handlingsplanen «Tid til nyskaping og produksjon», var det resultatet av et omfattende arbeid i 14 departementer. Jeg hører representanter både fra Høyre og Fremskrittspartiet si fra denne talerstolen at denne regjeringa ikke har noen ambisjoner og er sendrektig. Jeg hørte til og med representanten Hansen antyde noe i retning av at denne regjeringa ikke gjorde så mye for å bekjempe arbeidsledigheten, og viste til Sverige. Nå er det vel sånn at det høyrestyrte Sverige har større utfordringer på det området – mildt sagt – enn oss. Det kan skyldes flere ting, men det er i hvert fall ikke riktig at denne regjeringa ikke gjør absolutt det den kan for å håndtere finanskrisa og holde flest mulig mennesker i arbeid, og ikke minst for å skape nye bedrifter. Jeg er helt enig i at i det arbeidet er det sjølsagt kjempeviktig at bedrifter bruker tid på det bedrifter bør bruke tid på: drive med verdiskaping, produsere, selge sine varer – og minst mulig tid på unødige skjemaer. Det opplever jeg at vi alle er enige om. Den jobben Regjeringa gjør på dette området, nytter. Regjeringas arbeid for forenkling sparte næringslivet for over 230 årsverk i 2008. Det er den nest største nedgangen siden målinga startet i 1998. Dette er tall fra Brønnøysundregistrene som viser at tida næringslivet brukte på å rapportere til det offentlige, ble redusert med om lag 230 årsverk i fjor. Mye av denne nedgangen henger sammen med at store deler av selvangivelsen for næringsdrivende var forhåndsutfylt for første gang. Det er sjølsagt bra. Det viser at det redskapet som Stortinget har bevilget bra med penger til, nemlig Altinn, fungerer, og vi skal sørge for at det blir enda bedre. Vi er fra Regjeringas side sjølsagt opptatt av å vise framdriften i det arbeidet vi gjør. Derfor vil vi før sommeren legge fram en status for forenklingsarbeidet. Vi vil rapportere om framdriften i alle de tiltak som er foreslått i handlingsplanen. Vi vil i tillegg legge fram en rapport som viser hvordan næringslivets administrative kostnader har utviklet seg mellom målepunktene 1. september 2006 og 1. september 2009. Jeg varslet som kjent i stortingsmeldinga om innovasjon, som jeg la fram i desember, at vi skal lage en næringspolitisk strategi for små og mellomstore bedrifter. Det er en strategi som skal fremme innovasjon og forskning, bl.a. med sikte på å styrke små og mellomstore bedrifters posisjon i utlandet. Det er ingen tvil om at forenkling og reduksjon i administrative kostnader vil bli et sentralt tema og element i denne strategien, fordi administrative krav er krevende, det koster mer, og det er sjølsagt mer krevende for små bedrifter enn for større. Derfor mener jeg også at vi i større grad må vurdere differensiering mellom små og mellomstore bedrifter og de store bedriftene. Den internasjonale utviklinga innenfor næringsrettet forenkling viser at elektroniske, offentlige tjenester er en viktig del av løsninga for reduksjon av administrative kostnader. Det vi allerede har fått til med nettportalen Altinn, vekker interesse langt utover Norges grenser. Men vi skal bli enda bedre. Vi satser derfor nå både langsiktig og tungt på at Norge skal bli verdensledende innen elektronisk forvaltning. Svært viktig i dette arbeidet var bevilgninga på vel 200 mill. kr fra Stortinget til å videreutvikle denne nettportalen nå i høst. Målet for forenklingsarbeidet er at kostnadene skal reduseres betydelig. Det er, slik jeg ser det, et ambisiøst mål. Når vi måler belastninga for næringslivet på nytt, skal vi se på hvilke regelverk og tiltak som har redusert kostnadene, og hvilke faktorer og regelområder som eventuelt har økt kostnadene. Så må vi sette inn støtet der det betyr mest i dette arbeidet. Vi ser fram til å få resultatene av denne oppdaterte målinga, og vi tror og håper at det samlede resultatet vil vise en reduksjon av de administrative kostnadene for næringslivet utover det jeg har redegjort for.