Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-06-08:
De store teknologiske endringene gir rom for nye typer næringsvirksomhet. Vi ser f.eks. at det skapes nye bedrifter og nye arbeidsplasser basert på den nye informasjonsteknologien. Dette er arbeidsplasser som nesten bare bygger på kunnskap. De er ikke avhengige av naturressurser e.l. som ligger et spesielt sted, de kan flyttes raskt. Tilsvarende kan de som arbeider i disse næringene, flytte raskt til virksomhet i andre land. De bedriftene som vi her snakker om, startes ofte opp uten å ha mye penger. Bedriftene håper imidlertid å gjøre det godt i framtiden. Samtidig er lønnsnivået for dem som arbeider der, høyt. De nye bedriftene kan vanskelig betale så mye, og internasjonalt er det derfor blitt vanlig at en del av lønnen utbetales nærmest som en «tro på framtiden». De ansatte får en rett til å kjøpe en del av bedriften i framtiden til en fast pris. Dersom verdien stiger, kan det være lønnsomt. De som har slike kjøpsmuligheter, har en interesse av at verdien av bedriften økes. Det samme har bedriftens eiere. Internasjonalt er det derfor vanlig at også de som skal kjøpe seg inn i en bedrift, ønsker at bedriften skal ha opsjonsordninger for ansatte. For Norge er det helt avgjørende at vi får del i de nye bedriftene som startes, bl.a. innenfor IKT-bransjen. Det er viktig for å sikre et næringsliv for framtiden. Likeså er det viktig at de som har denne typen kunnskap, finner det interessant å arbeide i Norge. Det gjør igjen at vi vanskelig kan ha regler som gjør det vesentlig vanskeligere for bedrifter å etablere seg og utvikle seg i Norge enn i andre land. Det igjen gjør at vi også må ha regler for opsjoner som ikke atskiller seg mye fra det som er i nabolandene. Norge er sannsynligvis det eneste land i verden som har skatteregler for opsjoner som er slik at denne muligheten til å kjøpe aksjer mv. skattlegges før muligheten benyttes. I våre naboland beregnes skatten når aksjene kjøpes. Det er heller ikke mulig å beregne den virkelige verdien av opsjonene før det. I Norge har vi derfor hatt regler hvor det betales skatt av en verdistigning som ingen vet om kommer. Det har gjort det vanskeligere å få etablert denne typen teknologibedrifter i Norge. I Regjeringens framlegg foreslås det å endre de norske reglene i tråd med det som er mer vanlig internasjonalt. Opsjoner skal nå beskattes på det tidspunkt aksjene kjøpes. Differansen mellom det som er verdien på aksjene og det den ansatte har betalt, eventuelt hele verdien dersom den ansatte ikke har betalt noe, beskattes fullt ut som lønn. Det betyr ikke nødvendigvis noen skattelette. Skattesatsene endres ikke. Endringen betyr først og fremst at tidspunktet for beskatning forskyves til det som er vanlig internasjonalt. Endringen kan også i gitte tilfeller bety økt skatt. Regjeringen er mot næringslivets forslag om å vente med beskatningen helt til aksjene selges. Regjeringen er mot å fordele skatten over flere år, og Regjeringen er mot å beskatte verdistigningen som kapitalinntekt, noe som ville gitt lavere skatt. Det er all grunn til å reagere kraftig på den grådighetskulturen og det misbruket av opsjonsordninger som vi tidvis har sett. Men dette er en kritikk mot grådigheten, ikke mot opsjonsordninger som system. Regjeringen legger vekt på flere tiltak som kan begrense slike urimelige tillegg for høyinntektsgrupper. Aksjeselskapene må opplyse om opsjonsordningen i årsregnskapene. Hele verdien av opsjonen må beskattes som lønnsinntekt, dvs. at de høyeste inntektsgruppene må betale 55,3 pst. inntektsskatt. Likeså blir det beregnet arbeidsgiveravgift etter særskilt høy sats. Samlet sett vil det begrense nytten av gunstige ordninger for dem med høyest inntekt. Komiteflertallet, alle unntatt medlemmene fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, har fremmet forslag hvor en ber om at Regjeringen i samband med statsbudsjettet for 2001 legger fram en vurdering av eventuell endring i opsjonsskattleggingen for ytterligere å forsterke opsjoner som et virkemiddel for å fremme sunn næringsutvikling og medeierskap. En slik vurdering vil selvsagt bli lagt fram. I proposisjonen er det nevnt en planlagt høring om et par opsjonsskattetemaer. Det ene gjelder beskatning av opsjoner ved inn- og utreise fra Norge. Det andre gjelder beskatning i tilfeller der arbeidsgiver har lagt til rette for en aksjegevinst ved å sikre arbeidstaker mot tap ved utstedelse av salgsopsjon, kursgaranti e.l. Det gjenstår ennå noe arbeid før den vil bli sendt på høring. Jeg tar sikte på å komme tilbake med de endelige forslag til Stortinget i løpet av høsten.