Grunde Almeland (Venstre), 2018-05-07:
Ethvert menneske skal føle trygghet for seg selv og sine livsvalg. Alle må få mulighet til å delta i samfunnet på like vilkår, og friheten til å få være seg selv er grunnleggende, men ikke like selvsagt for alle. De fleste som bryter med normer for kjønn og seksualitet, lever gode liv. Likevel opplever mange betydelige utfordringer som i hovedsak skyldes manglende kunnskap om kjønns- og seksualitetsmangfold. Rapporten «Rettane til LHBTI-barn i Noreg», som ble utarbeidet for Redd Barna, FRI og Skeiv Ungdom i 2016, viser at barn som bryter med normer for kjønn og seksualitet, er dårligere stilt enn andre barn på flere viktige områder. LHBTI-barn og unge kan oppleve utfordringer på en rekke arenaer, bl.a. gjennom skole, fritidsaktiviteter, helsevesen, barnevern og familievern. Forskning indikerer at LHBTI-ungdom er overrepresentert i barnevernet. Regjeringens gjeldende handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk berører derfor en rekke områder, som barnehage, skole, nærmiljø, idrettsarenaer, arbeidsliv osv. På dette området er det nødvendig med innsats på flere felt, fordi det handler om å spre kunnskap som kan bidra til å endre holdninger og skape større aksept for ulikheter og mangfold. Det er et stort mangfold av identitetskategorier som hører inn under gruppen av dem som bryter med normer for kjønn og identitet. Man trenger ikke kjenne alle, det holder med en grunnleggende forståelse av at det finnes mer enn to kategorier, og en respekt for at vi alle lever ulike liv. Vi må sørge for å sikre et åpent og inkluderende samfunn, uavhengig av seksuell orientering, kjønnsuttrykk og kjønnsidentitet. Det følger av Grunnloven § 100 sjette ledd at offentlige myndigheter skal legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale og for oppbyggingen av et velfungerende offentlig rom. Hatefulle ytringer kan begrense den enkeltes mulighet til å delta i den offentlige debatten. Det er derfor vår oppgave å se på tiltak for å sikre alle like muligheter til å delta i den offentlige debatten. Vi trenger først og fremst å spre mer kunnskap om kjønn, seksualitet og mangfold, fordi kunnskap gir bedre grunnlag for forståelse og respekt. I regjeringens strategi mot hatefulle ytringer fra 2016 omfattes derfor både skole og utdanning, arbeidsliv, rettsvesenet og mediesektoren. Det er som nevnt tidligere nødvendig med tiltak på en rekke samfunnsområder, men det er også nødvendig å se på det strafferettslige vernet. Som flere har påpekt i denne debatten, har personer som bryter med samfunnets normer for kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk, et diskrimineringsvern i likestillings- og diskrimineringsloven, men det er likevel ikke gjort endringer i straffelovens diskrimineringsvern. Det er jeg glad for at Stortinget i dag ber regjeringen gjøre noe med. Personer med et kjønnsuttrykk og en kjønnsidentitet som utfordrer samfunnets normer, trenger nemlig et spesielt vern. Hatprat, trakassering og hatkriminalitet er et stort problem. Mange opplever trakassering på nettet, i skolegården og i sin egen familie. En utvidelse av straffelovens bestemmelser om hatefulle ytringer, hatkriminalitet og diskriminering til å omfatte hatefulle ytringer som framsettes, eller diskriminering som utøves på grunn av en persons kjønnsuttrykk eller kjønnsidentitet, er derfor viktig. Dagens vedtak er en anerkjennelse av utfordringene mange mennesker opplever, og en tydeliggjøring av at diskriminering på dette grunnlaget ikke tolereres.