Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-02-22:
La meg først få takke interpellanten for at han reiser et meget viktig spørsmål. Vi får håpe at det ikke blir med denne interpellasjonen og den lille debatten vi har i dag, for jeg tror interpellanten er inne på noe vesentlig hvis vi skal få på plass – la meg få lov å si – verdens beste infrastruktur i løpet av et 20–30 års perspektiv. Jeg synes også at interpellanten følger opp det som var Fremskrittspartiets intensjoner i budsjettet for 2007, der Fremskrittspartiet etterlyste fornyelse i arbeidet med Nasjonal transportplan. Dette ligger i budsjettinnstillingen for 2007 i merknads form, men på det tidspunktet ble det avvist av andre partier. I merknaden skriver Fremskrittspartiet: «På denne basis» – altså de enkelte etaters stamnettutredninger – «mener disse medlemmer at en samlet stamnettmelding innenfor samferdselssektoren for perioden 2010–2040 bør legges frem for Stortinget i 2007 med forslag til mål, strategier, hovedprioriteringer og langsiktig finansiering av stamnettutbyggingen i Norge.» Dette fulgte vi opp med et forslag, men på det tidspunktet fikk det bare Fremskrittspartiets stemmer. Det mener jeg var et forslag som kanskje mer fanger opp intensjonene i interpellasjonen, men selvsagt uten å legge noen premisser for f.eks. jernbane og høyhastighetstog, som jeg føler at interpellanten gjør. Det som er viktig, er at vi trenger korrekt statistikk på både miljøeffektivitet og transporteffektivitet for de ulike transportmidlene. Dagens statistikk og gårsdagens statistikker har vært mangelfulle og direkte misvisende. Antagelser om jernbane, og da kanskje i retning av høyhastighetsbane, og miljø i forhold til annen transport er fortsatt ikke godt nok dokumentert. Men jeg håper at det ligger i interpellasjonen at vi må få fram dokumentasjon. Det fører meg over til noe vi vet, og som statsråden også var inne på. Nå har vi fått tilgang til stamnettutredningen, og der ser vi behovene i de transportsektorene vi opererer innenfor i dag. Ved å unnlate å ta disse behovene som er der i dag, alvorlig, kan det norske samfunnet tape 60–70 milliarder kr pr. år. De behovene som er der i dag, er bortimot 90 milliarder kr til eksisterende jernbane. Det er 230 milliarder kr til vei. Det er et investeringsbehov på bortimot 40 milliarder kr til fly. Det er også noen titalls milliarder kroner til havn og sjø. Det er disse behovene vi må ta inn over oss når vi skal legge langsiktige strategier for å få, som interpellanten også helt korrekt er inne på, optimal oppnåelse innenfor både næringsutvikling, offentlig sektor, miljø og skader og ulykker. Hvis vi greier å få på plass et samfunnsregnskap, som jeg faktisk tror vil gi oss et positivt fortegn hvis vi finansierer disse behovene som ligger i stamnettutredningene nå, tror jeg vi har kommet meget langt. Men da må én forutsetning legges til grunn, og det er at vi tverrpolitisk tror på disse utredningene, dokumentasjonene og statistikkene som etter hvert blir produsert, sånn at det ikke går politisk prestisje i dette, som vi kanskje var vitne til i en tidligere debatt i dag – at noen blir betraktet som et veiparti og noen blir betraktet som et jernbaneparti, men at en tror på de rapportene som en får fram i den sammenhengen. Jeg har sagt gang på gang at den planleggingsprosessen vi har i forbindelse med Nasjonal transportplan, har vært mislykket, og jeg har også «synset» rundt omkring at store samferdselsprosjekt kanskje bør tas utenom Nasjonal transportplan, noe som vi har suksess med på enkelte områder. Da tror jeg vi også bør se på de planprosessene som vi har rundt omkring i det ganske land. Når man opererer med 431 kommuner, 19 fylkeskommuner osv., er det ikke så enkelt å få rask og effektiv framdrift for å få på plass de stamnettene som vi sannsynligvis tverrpolitisk ønsker oss alle sammen.