Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-06-10:
Norsk forskning og norsk forskningspolitikk blir stadig bedre. Norske forskere publiserer mer og er mer internasjonale enn noen gang. Det er bra. Jeg var saksordfører for den forrige forskningsmeldingen – Klima for forskning. Slik jeg leser den meldingen vi behandler i dag, bygger den på den forrige meldingen, men går mange skritt videre innenfor viktige områder, og det er svært gledelig. Og det er svært gledelig at det nå lages en tiårig langtidsplan for forskningen. Det vil bl.a. gi forutsigbarhet om investeringer i kunnskapsbygg og forskningsinfrastruktur, og dette er noe som etterspørres når vi møter sektoren. Det er bra at regjeringen foreslår å opprettholde 3 pst.-målet. Det er et krevende mål å oppnå, ikke minst med tanke på at næringslivet skal bidra med 2 av de 3 prosentene av BNP. Å tidfeste måloppnåelsen vil etter min mening ikke bidra til noe som helst når det gjelder å nå 3 pst.-målet. Det vil imidlertid de ulike virkemidlene vi har i bruk for å stimulere norsk næringsliv til mer forskning. Ett av flere virkemidler er de regionale forskningsfondene, som jeg vil vie litt oppmerksomhet. Forskningsprosjektene som lyses ut i disse fondenes regi, ligger ikke noe tilbake når det gjelder krav til innhold og kvalitet sammenlignet med andre forskningsmidler som lyses ut i regi av Norges forskningsråd. De regionale forskningsfondene ble opprettet i forrige stortingsperiode, uten Fremskrittspartiet og Høyre sin støtte. Det er oppsiktsvekkende – når vi i dag hører disse partienes representanters omsorg for næringslivets muligheter for forskning og ambisjonene om å nå 3 pst.-målet. Det er imidlertid gledelig for oss som støttet opprettelsen av dette virkemidlet, at disse regionale miljøene får gode evalueringer når det gjelder forskning og innovasjon i små og mellomstore bedrifter. Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning, NIFU, har evaluert de regionale forskningsfondene i to omganger. Etter tre års drift slås det fast at ordningen setter tydelige spor og bidrar til å mobilisere forskning og utvikling i regionene. Jeg kjenner Regionalt forskningsfond i Midt-Norge best. Når jeg ser hvilke prosjekter som nå er lyst ut, er jeg overbevist om at fondene bidrar til økt verdiskaping og nyskaping i regionen og dermed i landet vårt. Ett av flere områder som nå er utlyst, er blå-grønn bioteknologi, som også er et nasjonalt satsingsområde. Forskningsprosjektene som får støtte, må være godt forankret i de deltagende virksomhetene og gi gode muligheter for å utnytte resultatene i ettertid. Samhandling, tverrfaglighet og klyngetenkning er vesentlig i disse prosjektene og en forutsetning for støtte. De regionale forskningsfondene skal ha en forberedende funksjon for nasjonale og internasjonale prosjekter. Regionene har et særskilt ansvar for at det er tett samspill mellom aktivitetene i regionene og deres relasjoner til andre nasjonale og internasjonale programmer og aktiviteter. Sammen med andre virkemidler, som VRI, virkemidler for regional innovasjon, BIA, SkatteFUNN, TTO-ene ved universitetene og andre, så bidrar vi til økt forskningsaktivitet og innovasjon i norsk næringsliv og har derved større muligheter for å nå 3 pst.-målet på lang sikt. Meldingen gir et godt bilde av viktigheten av forskning på flere nivåer. Det er bred støtte til grunnforskningen, og komiteen understreker også viktigheten av å sikre grunnforskningens frihet samt stabile og langsiktige rammebetingelser. Det er ingen motsetning mellom dette og satsing på det mer næringsrettede forsknings- og innovasjonsarbeidet. For meg er det heller ingen motsetning mellom sentrale, sterke forskningsmiljøer og de miljøene som nå bygges opp regionalt, og som bidrar til at norsk næringsliv også i de små og mellomstore bedriftene øker sin aktivitet innenfor forskning for å få økt verdiskaping. Helt til slutt vil jeg uttrykke glede over økt forskningsaktivitet i offentlig sektor. Oppretting av en ordning med doktorgrad for offentlig ansatte etter modell av nærings-ph.d.-ordningen er svært velkommen. Ikke minst vil dette være viktig innenfor helse- og omsorgssektoren, som står overfor store utfordringer knyttet til demografiutviklingen. Utdanningssektoren er en annen sektor som har stort behov for innovasjon og nyskaping for å møte kunnskapssamfunnets utfordringer. I det hele tatt er meldingen vi behandler i dag, en framtidsrettet og god melding og en verdig oppfølger til Klima for forskning, som Tora Aasland la fram for fire år siden.