trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-04-27:
Konsekvensene av utbruddet av vulkanen under Eyjafjalljökull på Island er langt mer omfattende enn det en kan få inntrykk av i forslaget fra de tre fremskrittspartirepresentantene. Vulkanaske har stoppet flytrafikken, og det rammer selvsagt flyselskapene. Men konsekvensene er store langt ut over dette, og rammer store deler av reiselivet og næringslivet. Det er imidlertid liten grunn til å trekke representantenes engasjement for flyselskapene i tvil. Men når jeg leser begrunnelsen for forslaget, finner jeg en sammenblanding av en rekke gamle – og etter min mening dårlige – forslag fra Fremskrittspartiet og en repetering av den samme gamle leksa om å kutte skatter og avgifter. Det skinner tydelig gjennom at dette er mer fremskrittsparti-ideologi enn omsorg for flyselskapene. Representantene angriper til og med småflyplassene og den solidariske ordningen med at de store flyplassene finansierer de små, i et forslag om midlertidig fritak for landingsavgifter. Jeg er engasjert i konsekvensene av vulkanutbruddet og askeskyen, men vil se det i et langt videre perspektiv enn det som ligger i dette hastige forslaget. De første dagene var hotellene fulle av askefaste flypassasjerer. Nå er hotellene tomme fordi folk ikke tør å reise – enten fordi de er usikre på om de kommer hjem igjen, eller fordi de er blitt usikre på tryggheten i lufta. Hvor lang tid vil det ta før aktiviteten er oppe på gammelt nivå? Hva slags ringvirkninger har dette? Er aktiviteten i næringslivet generelt påvirket av dette og i hvor stor grad? Et annet viktig spørsmål: Hva har inntektstapet til Avinor vært, og hva ville de ha tapt dersom dette forslaget hadde blitt vedtatt? Det er mange spørsmål, og forslaget gir ikke svaret – i beste fall bare på en bitte liten del av spørsmålet. Flybransjen er en global bransje og det er viktig at vi ser på hvordan EU håndterer situasjonen. Det er ikke nok å se til Sverige, som har en flybransje og en flytrafikk som skiller seg vesentlig fra Norge. Vi må altså vurdere situasjonen grundigere og bredere enn det forslagsstillerne vil, og dette kan jeg forsikre om at både Arbeiderpartiet og Regjeringen vil gjøre. På denne bakgrunn kan ikke Arbeiderpartiet støtte representantforslaget fra Fremskrittspartiet.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2010-04-27:
Statsråden har helt rett når hun slår fast at det ikke er noen som vet om det kommer nye askeskyer og nytt nedfall – det forstår vi i Fremskrittspartiet også. Men det hjelper ikke de involverte partene. Vi trenger å få på plass en forutsigbarhet for flyselskapene, som ved flere utbrudd og stans i flygingen fort kan havne i en situasjon med både permitteringer og oppsigelser – og gå en veldig usikker framtid i møte. Derfor er det viktig å gi noen signaler der man garanterer for økonomi og forutsigbarhet på en sådan måte at de selskapene som vi har i dag, ivaretas på en god måte. Kan statsråden love å komme til Stortinget på egnet måte med dette?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-04-27:
Vulkanutbruddet på Island har fått uheldige konsekvenser for svært mange samfunnsaktører. Talere før meg har nevnt viktige næringer, som reiselivsnæringen, men også mange andre har blitt rammet av dette. Vi har diskutert dette forslaget i vår gruppe og kommet til at det vil være relativt uoversiktlig på denne måten og uten en bredere saksforberedelse å gi én spesiell gruppe en støtteordning over statsbudsjettet, så vi vil ikke støtte det forslaget som her er lagt fram. Skal vi ta forslagsstillerne på ordet, vil vi i neste omgang også få et finansieringsbehov overfor Avinor, så det er mange ting det kunne være grunnlag for å diskutere bredere i denne saken. Vi skjønner forslagets gode hensikt, men vi syns det er et altfor dårlig grunnlag å ta en slik beslutning på. Jeg vil også peke på, og det skyldes selvfølgelig at vi ikke har hatt tid til å behandle det, den smule motsetning som ligger i saken om sådan, og det som står i forslaget. I saken står det at man refererer til et spesifikt flyselskap, og man sier at man her vil ha fritak for landingsavgifter i en periode, mens i forslaget står det at det fremmes forslag om et midlertidig fritak for landingsavgifter ved norske flyplasser så lenge man har en uavklart situasjon knyttet til flyrestriksjoner. Det er ikke samme sak. Det er jo slik at hvis man ønsker å kompensere for bortfallet av en inntekt ved at man gir fritak for landingsavgifter i ettertid, er det én sak. Men å gi fritak for landingsavgifter i perioden hvor ting er uavklart, er noe helt annet. Paradokset i det er jo at i den perioden betaler man jo heller ikke landingsavgift, for da lander man ikke. Så den kompensasjonsordningen man her lanserer, burde vært med i forslaget til vedtak. Alt i alt syns vi at dette er for upresist og litt for lite gjennomarbeidet til at vi på stående fot kan støtte dette. Vi tror også at hvis det er avdekket urimeligheter blant næringsaktører som følge av vulkanutbruddet, har vi den forventning at Regjeringen kommer med et opplegg for det i revidert nasjonalbudsjett, og da vil vi vurdere det når det skjer.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2010-04-27:
Det er positivt at vi har oppmerksemd rundt situasjonen for flyselskap og for den saks skuld andre næringar som kan ha vorte ramma i samband med denne oskesituasjonen, som vi kallar det. Så vil eg berre i parentes nemne at eg kanskje synest samanlikninga med 11. september 2001 ikkje bør vere med vidare i debatten. Det er positivt at det er oppmerksemd rundt det, men vi vil likevel ikkje støtte forslaget. Det er dels fordi vi vurderer det som eit lite gjennomarbeidd og gjennomtenkt forslag, dels fordi vi synest det er upresist. Og eg kan ikkje forstå at det harmoniserer og tek inn over seg dei andre løysingane, som andre land no ser på i denne situasjonen. Men det er òg fordi vi ikkje har det fulle biletet av situasjonen enno, og då er det ikkje naturleg å ta endeleg stilling til det no. Vi veit ikkje sikkert om det kjem nye skyer som vil skape problem for luftfarten. Og sjølv om det no skulle vere slik at oskeproblema er over, må vi alle fall føresetje at vi har det fulle kostnadsbiletet både for luftfartsnæringa og andre næringar før vi set i verk eventuelle tiltak. Eg synest det som er naturleg no, er at ein får det fulle biletet av situasjonen for luftfartsnæringa, får det vurdert òg for andre aktuelle næringar, og at både SV og Regjeringa kjem tilbake og ser på det når ein har det fulle biletet, og vurderer om det er behov for tiltak når ein har den fulle oversikta.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-04-27:
Det er ingen tvil om at vulkanutbruddet har hatt en rekke negative konsekvenser for det norske samfunn, og det har vel vist til fulle at vi noen ganger er helt avhengige av naturens luner. Av det mer kuriøse slaget har vi fått etablert nye ord og begrep i situasjonen. Jeg har aldri hørt ordet «askefast» før, men det er nå etablert som begrep. Askekrisen, hvis vi kan definere det som det, har ført til en debatt om offentlige støttetiltak i en rekke land. Både våre skandinaviske naboer og øvrige europeiske naboer diskuterer det. Norge er et land som er veldig avhengig av flytrafikk, og Senterpartiet mener at det er viktig at vi sikrer flytilbudet også i framtiden rundt omkring i det ganske land. Askekrisen har som sagt vist at vi får store utfordringer når flyene står, enten det er for næringslivet eller for transport av pasienter fra hjemsted til sykehus og tilbake, og det er viktig at vi får sett konsekvensene for det øvrige næringslivet, som bl.a. reiseliv. Senterpartiet vil følge ettervirkningene av askekrisen nøye, og er det behov for å foreslå tiltak, vil vi komme tilbake til det på et senere tidspunkt. Jeg synes ikke dette Dokument 8-forslaget tar inn over seg alle sidene ved de utfordringene vi har sett knyttet til aske fra vulkanutbruddet på Island. På den bakgrunnen er Senterpartiets tilråding å avvise forslaget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-04-27:
Til liks med tidlegare talarar meiner eg at det er veldig greitt å få ein runde på den situasjonen me har, også i stortingssalen. Det har vore ein krevjande situasjon for mange som er råka, og særleg for flybransjen. Eg er einig i den oppsummeringa som representantane Bjørnflaten og Halleraker har gitt av situasjonen. Ja, det er ein krevjande situasjon som må følgjast nøye. Eg har òg lagt merke til at Regjeringa har hatt ein tett dialog med EU. Nettopp med denne typen problemstillingar må det vere eit samsvar mellom det Noreg gjer, og det andre europeiske land gjer. Det er fordi dette er ein konkurransesituasjon. Me har òg eit statsstøtteregelverk som me må sjå det i høve til. Eg er einig med representanten Sjelmo Nordås, som peiker på den særlege utfordringa Noreg har fordi me er eit land som er avhengig av å ha ein god flytransport. Den svenske regjeringa har teke grep, og eg reknar med at den norske regjeringa vurderer den typen grep. Eg kjenner ikkje i detalj dei grepa som den svenske regjeringa har teke, men dei har vore knytte til likviditet. Når representanten Bjørnflaten seier at Arbeidarpartiet og Regjeringa vil vurdere situasjonen nøye og følgje han, tolkar eg det som at Regjeringa vil følgje denne situasjonen nøye og eventuelt komme tilbake til Stortinget dersom dei ser det nødvendig. Kristeleg Folkeparti kjem ikkje til å støtte dette forslaget, men eg håper at statsråden kan bekrefte at dette er noko som Regjeringa vil følgje nøye, og eventuelt, dersom ein meiner det er nødvendig, komme til Stortinget med tiltak. Da vil sjølvsagt Kristeleg Folkeparti vurdere det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-27:
Det er for det fyrste slik at vi ikkje heilt kjenner omfanget av dei meirbelastingane som flyselskapa måtte ha hatt, heller ikkje kva ringverknader dette vil få for andre næringar. Eg kan streka under endå ein gong at vi følgjer situasjonen for dei av selskapa som høyrer til i Noreg, nøye. Vi følgjer òg dei retningslinene og dei regelverka som det måtte vera aktuelt å innføra i andre land, inklusiv det som EU no har varsla. Så høyrer eg at Framstegspartiet no er oppteke av permitteringar osv. Men eg registrerte at i ei sak nyleg som galdt emisjon for å ta vare på SAS, dei tilsette der og den betydinga det selskapet har, ynskte ikkje Framstegspartiet å stilla opp.
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2010-04-27:
Vulkankrisen minner oss om hvor viktige alle byggeklossene i samfunnet er for at alle de andre skal kunne fungere. At flyene er satt på bakken, merkes nok ikke minst i Norge, et land som, sett med europeiske øyne, har store avstander og et stort antall flyplasser. Oslo–Bergen og Oslo–Trondheim er blant de mest trafikkerte flystrekningene i Europa. Ord som «vulkanaske» og «askefast» har blitt en del av vårt hverdagsvokabular. Det er viktig å takke de menneskene i NSB og busselskapene og andre som har stått på for å få folk fram, mens flyene har måttet stå på bakken. Mitt inntrykk er at for de fleste av oss har dette gått veldig bra. Men for andre har vulkankrisen rammet langt mer alvorlig, både økonomisk og menneskelig. Når flyene ikke kan lette, rammes alt fra luftambulansen til hoteller, turistmål og forretningsreisende. Enkeltmennesket risikerer plutselig ikke å komme hjem til en fødsel, til et bryllup eller en begravelse. Økonomisk sett er det kanskje flyselskapene selv som har merket vulkankrisen mest. Jeg er enig i at det nå er viktig å følge de økonomiske konsekvensene av vulkankrisen nøye, men jeg mener likevel at forslaget om fritak for landingsavgifter i dag bør stemmes ned. For det første er forslaget ikke komitébehandlet. Spørsmålet blir da: Har Stortinget opplysninger som tilsier at flyselskapenes likviditet eller egenkapital er svekket på en slik måte at Stortinget skal vedta å sette i gang strakstiltak uten å ha vurdert ulike typer tiltak opp mot hverandre, uten å ha full oversikt over behovet og konsekvensene, og uten at departementet har fått anledning til å uttale seg eller behandle saken? Jeg er ikke kjent med slike opplysninger. For det andre er det som kjent slik at landingsavgiftene ikke er som merverdiavgiften eller andre avgifter som går inn på statsbudsjettets inntektsside, og som kan brukes til forskjellige gode formål, som sykehus, miljø eller eldreomsorg. Landingsavgiftene går til Avinor og blir brukt til tiltak på flyplassene. Da bør man ha oversikt over hvilke konsekvenser det vil ha for dem. Når det er sagt, vil jeg si at hvis det fremdeles kommer til å bli begrensninger for flytrafikken på grunn av vulkanasken eller hvis færre mennesker velger å fly, vil det på sikt få alvorlige følger, både for flyselskapene og for Avinor. Derfor mener jeg det er all grunn til å ta situasjonen på alvor og følge situasjonen nøye. Hvis Regjeringen mener det er behov for å gripe inn, er det full anledning til å komme tilbake til Stortinget med sine vurderinger og eventuelle forslag. Det mener jeg er den best egnede behandlingsformen og saklig sett en bedre måte å håndtere situasjonen på enn å vedta et hasteforslag i stortingssalen i dag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-04-27:
Først vil jeg si at man kan gjøre som Teigen og strutsen, stikke hodet i sanden og late som om man ikke vet. Det er i hvert fall ikke tvil om at alle som har vært på talerstolen før Teigen, har vært veldig klar over den viktige problemstillingen. Alle har sagt at dette er en viktig problemstilling som vi må se nærmere på – at vi må få helheten. Problemet er at det kan bli slik at man snart ikke har noen fly som kan fly lenger, fordi selskapene har store problemer og store utfordringer med fortsatt å kunne få fly fordi de har store underskudd på bakgrunn av den situasjonen som har oppstått. Og så prøvde statsråden seg på en frekkis da hun sa at Fremskrittspartiet hadde vært opptatt av en emisjon i et visst selskap. Forskjellen på det å gjøre noe med disse avgiftene og det å gå inn i en emisjon er at man ved en emisjon går direkte inn i et selskap. Det vi her snakker om, ville faktisk være til god hjelp for alle selskap som flyr på norske flyplasser. Det er jo hele poenget med dette forslaget. I motsetning til det å gå inn i ett selskap som staten er eier i, ønsker man faktisk å si at alle selskap som frekventerer i Norge, har den samme utfordringen. Når representanten Bjørnflaten sier at dette er ett av mange gamle fremskrittspartiforslag, vil jeg si at gamle forslag, hvis de er gode, gjerne kan gjentas mange ganger. Det er hele poenget. Dette er gode forslag, og det er forslag som selskapene sier de ønsker, nettopp fordi den situasjonen som har oppstått, har oppstått. Jeg synes det er alvorlig og bekymringsfullt at denne situasjonen, som statsråden sa, har kostet SAS 380 mill. kr og at for Norwegian er kostnaden ca. 100 mill. kr. Det bør være et varsko, og det viser den utfordringen som selskapene nå står overfor. Noen er opptatt av at dette er et dårlig forslag fordi man ikke lenger er i den samme situasjonen som vi var i. Nei, vi er ikke det akkurat nå, men da forslaget ble levert inn, var man i en situasjon der det var store utfordringer. Vi vet heller ikke når, eller om, det kommer et nytt vulkanutbrudd som gjør at vi kommer i den samme situasjonen som vi var i for kort tid siden. Da vil det være veldig bra om man fra statens og Regjeringens side har mulighet til faktisk å kunne sette i verk tiltak umiddelbart for å hindre at selskap går overende og at vi får store problemer med å få etablert selskaper på nytt igjen. Det er det dette handler om. Dette er også et forslag som vil sørge for at man fra Regjeringens side har verktøy når, og dersom, den samme situasjonen med problemer med aske skulle oppstå igjen. Derfor håper jeg at man får flertall for og støtte til dette forslaget fordi flyselskapene er veldig opptatt av dette og ønsker å få på plass en slik ordning.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
No har saksordføraren, Bekkevold, vore inne på det meste i saka. Som det blei sagt, er det ein samrøystes komité som står bak konklusjonen og vedtaket i denne saka. Men det er litt ulike merknader frå dei forskjellige partia. For Framstegspartiet er dette ei viktig sak. Som det blei nemnt, er dette ei ordning som blei etablert i 2005. Ho blei etablert i samband med forhandlingar mellom Framstegspartiet og Bondevik-partia. Det var eit krav frå Framstegspartiet om at ein måtte få inn ei rentekompensasjonsordning for kyrkjebygg for at vi skulle inngå eit forlik med dei dåverande regjeringspartia. Det fekk vi heldigvis til. Dette er blitt ein suksess. Beløpet har også auka dei seinare åra, og det synest vi er bra. Men no er for så vidt ei problemstilling at det er løyvd 1,2 mrd. kr i utgangspunktet, mens det berre er brukt 700 mill. kr. 500 mill. kr blir altså overførte til 2010. Det betyr nok ikkje at det ikkje er behov for slike midlar, men det tyder nok dessverre på at kommunane har veldig dårleg økonomi. Når dette viktige incitamentet som rentekompensasjonsordninga er, ikkje blir nytta, tyder det på at kommunane slit veldig med å få endane til å møtast. Det er noko som vi må ta på alvor. Det er også på andre område forfall. Andre kommunale bygg, som skulebygg, forfell. Det har også kome ganske graverande avsløringar som tyder på at infrastruktur, som vatn og kloakk, forfell, og at det ikkje er det vedlikehaldet som det skal vere. Dette er noko Framstegspartiet kommer til å jobbe vidare med, og vi vil foreslå vidare styrking av kommuneøkonomien. Vi vil også foreslå vurdert rentekompensasjonsordning på ulike område, for å få fortgang i vedlikehaldet på dei forskjellige områda, både når det gjeld istandsetjing av kyrkjebygg og andre kommunale bygg, og også infrastruktur.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Det er ingen tvil om at for veldig, veldig mange framstår regjeringa i denne saka som både handlingslamma og forvirra. Eg synest ikkje at debatten her i dag har oppklart noko meir kva som skal skje framover. På den eine sida seier ein at ein skal utgreie vidare, også tildekking, og på den andre sida slår statsråden fast at regjeringa framleis står fast på at heving skal gjennomførast. Det spørsmålet eg sit igjen med då, er kor lenge regjeringa står fast på det. Kan vi vere sikre på at regjeringa står fast på heving også om eit halvt år, om eit år? Det trur eg det er veldig stor usikkerheit om. No kjem eg frå Nordhordland, frå dette området. Eg må berre seie at der er det veldig mange som føler seg lurt av regjeringa. Dei føler at dette går inn i eit mønster, der ein seier éin ting før valet, og så seier ein ein annan ting etter valet. Dette er noko som mange er opptekne av. Når eg går ned i senteret, kjem folk og spør: Kva tid skal ubåten hevast? Når eg går på REMA 1000 og skal handla, kjem også folk bort til meg og spør: Kva tid skal ubåten hevast? Eg må jo seie at det faktisk er veldig usikkert, og at det vil framtida vise. Det er ei ganske stor fortviling. Sist eg var heime, var det ein som kom bort til meg og viste til restriksjonane, at enkelte grupper ikkje skal spise fisk frå dette området. Så seier han ganske tørt til meg: Ja, når vi ikkje kan spise fisken frå dette området, får vi spikre han opp på veggen i staden og bruke han som termometer. Det var sjølvsagt ikkje seriøst meint, men det viser litt av fortvilinga og galgenhumoren som eksisterer i denne saka. Ein ønskjer handling, ein ønskjer at noko blir gjort. Dette gjeld altså ikkje berre for Hordaland, dette er sjølvsagt ei sak som set heile Noregs truverde på spel både som fiskeri- og miljønasjon. Eg hadde derfor håpt at statsråden kunne vore tydeleg i denne saka og gitt ein garanti for at ubåten blir heva så fort det er mogleg, at ein kunne gått opp og sagt tydeleg og klart at folk i nærområda til Fedje og Hordaland – og for så vidt langs heile kysten i Noreg – kan vere 100 pst. sikre på at ubåten skal hevast. Det hadde det stått respekt av. Dessverre har det førebels ikkje kome noko slikt frå statsråden, og eg trur heller ikkje at det kjem.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-31:
Hovudføremålet med ISA-programmet er, som det òg har vore for dei føregåande programma, å styrkje felleseuropeiske elektroniske offentlege tenester og infrastruktur. Norsk deltaking i programmet har betydning bl.a. ved at me på denne måten kan påverke den felleseuropeiske utviklinga på området, og ved at me her hentar verdifull røynsle og kompetanse. Komiteen framhevar betydninga av at felleseuropeiske IKT-system blir utvikla, slik at samhandling over landegrenser og på tvers av sektorar blir effektivisert og optimalisert. Norsk deltaking i programmet føreset ei endring av protokoll 31 i EØS-avtala. Innlemming inneber òg økonomiske plikter for Noreg over fleire år, i underkant av 6 mill. kr per år gjennom ein seksårsperiode. Det er derfor naudsynt med Stortinget sitt samtykke, og det er ein samrøystes komité som sluttar seg til forslaget frå regjeringa. Frå norsk side er det lagt opp til at Direktoratet for forvaltning og IKT, Difi, skal ha det operative ansvaret for norsk deltaking i programmet. Difi vil òg vere nasjonalt kontaktpunkt for ISA-programmet, slik det har vore for IDABC-programmet. Framstegspartiet, Høgre og Kristeleg Folkeparti har nokre særmerknader til saka, og eg viser her til innstillinga. Utanriks- og forsvarskomiteen har slutta seg til transport- og kommunikasjonskomiteen si innstilling utan ytterlegare merknader.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-31:
Statsråden siterer frå proposisjonen, men ho stoppar bevisst opp før setninga som seier: «Forstudien vil bli gjenstand for ekstern kvalitetssikring av konseptvalg(KS1) (KS1) Eit av dei alternativa som blir vurderte, er full tildekking. Nullalternativet seier ein i proposisjonen at ein ikkje vil følgje. Men full tildekking tek ein altså ikkje avstand frå i proposisjonen. Derfor må det skape forvirring om det er eit alternativ, når regjeringa seier at dette er eit alternativ ein sjølv ønskjer å vurdere. Men eg synest likevel debatten har vore avklarande, at det er heving regjeringa går for. Eg forstår at regjeringa ikkje kan nå målet om heving sommaren 2011 med tempoplanen sin. Men det er gode mogelegheiter for å nå målet om heving sommaren 2012. Og mitt spørsmål til statsråden er: Er det òg statsråden sitt mål at ubåten skal bli heva sommaren 2012?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-31:
Eg tek ordet for å kunne gi fred i sjela til representanten Bjørnflaten. Representanten Bjørnflaten tek opp dette med nullalternativet. Eg synest det er veldig tydeleg i proposisjonen. Det står at nullalternativet berre er der som eit referansealternativ, dvs. at det er ikkje det alternativet regjeringa går for. Problemet blir når ein da også har full tildekking som eit av dei alternativa som ein utgreier, og som ein seier ein skal velje blant. Da er det med på å skape forvirring. Eg synest det hadde vore meir naturleg om regjeringa hadde sagt at no skal me heva ubåten, me går i gang med å utgreie det, dersom ein treng meir tid på det, og deretter vil me sjå på full heving, leggje fram eit arbeid og gå inn i det. Det som no skaper forvirring, er at ein utgreier fleire ting samtidig, og det har ein gått til Stortinget og sagt i full visse. Det står så tydeleg i proposisjonen, og det er med på å skape ei uvisse. Så har ein teke opp spørsmålet om det er ei uvisse knytt til dette. Da har eg lyst til å vise til at Det Norske Veritas har jobba i eit og eit halvt år med førebuande arbeid knytt til dette. Dei går god for dette. Det same gjer da Lloyd's, som òg har gitt si godkjenning til dette arbeidet. Eg opplever at den faglege uvissa her er særdeles lita. Dovre-rapporten er i stor grad blitt imøtegått, og vi har fått argumenta klarlagde gjennom det arbeidet som Stortinget har gjort. Derfor er det ikkje noko gambling – som er eit uttrykk som har blitt brukt frå denne talarstolen – det opposisjonen gjer, men det er faktisk for å få gjort dette arbeidet så fort som mogleg. Eg er likevel meir roleg no enn eg var for nokre veker sidan. Det blei også nemnt i Bergens Tidende i førre veke at representanten Rommetveit ikkje var med på festspelopninga fordi han jobba så hardt med denne saka. Det eg opplever, er at regjeringspartia òg har vore tydelegare den siste veka om at ubåten skal hevast, og at ein jobbar med det som siktemål. Eg ser derfor fram til statsbudsjettet for 2011, som skal gi oss føring for og informasjon om nettopp det. Så vil eg òg seie til representanten Brandvik: Det at Kristeleg Folkeparti ikkje er med på akkurat den delen av innstillinga som gjeld Hordaland Arbeidarparti, har ikkje si årsak i at det er nokon mangel på tillit mellom Kristeleg Folkeparti og Hordaland Arbeidarparti.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Nå nærmer vi oss kjernen i saken. Her får vi gjentatt det andre allerede har lest, nemlig at det er, slik det står skrevet på side 4 i proposisjonen, fire alternativer. Det vil si: Det er egentlig fem alternativer som utredes, for også nullalternativet omtales. Det er et alternativ ikke å gjøre noe som helst. Det er også i verktøykassen til denne regjeringen, rett og slett ikke å gjøre noe som helst! Jeg spør igjen på bakgrunn av den veldig klare forsikringen som kom her i Stortinget sist onsdag om at det er snakk om heving: Hvorfor utreder man da full tildekking av kvikksølvet, og hvorfor utreder man delvis tildekking av kvikksølvet, hvis det er metoder regjeringen ikke har tenkt å bruke? Skal vi tro statsråden sist onsdag og statsministeren uken før, er det uaktuelle alternativ. Hvorfor vil man allikevel utrede?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Med fare for å bli oppfattet som utidig både på egne og andres vegne: Dette er en sak som engasjerer sterkt. Det er også en vanskelig sak, det har statsråden selv gitt uttrykk for flere ganger. Da må jeg til slutt gå tilbake og knytte linjen fra onsdag i forrige ute til her vi står nå. Klokken 11.09 svarer statsråden: «Fagstatsråden er enig med statsministeren. Ja.» Men spørsmålet er altså om man er enig i at ubåten skal heves. Da blir mitt siste spørsmål i siste replikk om statsråden eksplisitt kan si her at hun er enig i at ubåten skal heves.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Det er mange etterlysninger man kunne sende i denne saken. Jeg sender én. Jeg har sett meg rundt i salen, men jeg ser ingen representant fra Arbeiderpartiets gruppeledelse. Gruppeleder Helga Pedersen, som har spilt en viktig rolle i denne saken tidligere, og som har vært åpen og lyttende til det Stortinget har hatt for seg, ser jeg ikke. Intet ligger fast i denne saken, ikke engang ubåten ligger fast. Den ligger i en skråning. Men kanskje viktigere når det gjelder den politikken og de politiske vedtak som har preget denne saken fra januar 2007 og frem til siste dag i mai 2010, er det at ingenting har ligget fast. Alt har endret seg underveis. La meg også peke på noe av det som står på side 4 i proposisjonen, som andre har vist til, og som jeg nå viser til igjen: «Forstudien vil bli gjenstand for ekstern kvalitetssikring av konseptvalg(KS1) (KS1) Da har man altså ramset opp de fire alternativene, hvorav to inneholder tildekking. Ja, da er det slik at vi i Fremskrittspartiet er engstelige for at vi får samme nesegruse knefall for utredningen, altså en KS1 som man nå viser frem for konklusjonene i KS2, at man følger det konsulentene legger på bordet. Det gir grunn til bekymring, og etter vårt syn understreker og forsterker det preget av at regjeringen slett ikke har bestemt seg. Uansett hva statsråden nå gjentar og gjentar om at det bare er heving som gjelder, sier altså regjeringen noe helt annet. Inntil statsråden kan avkrefte denne formuleringen om at det er konseptvalgutredningen som faktisk avgjør hvilket alternativ som velges, ligger jo usikkerheten der og trusselen om at man faktisk velger de mest miljørisikofylte løsningene, nemlig tildekking eller delvis tildekking. Jeg skal be om å få komme tilbake i et senere innlegg. Jeg skal bare nøye meg nå avslutningsvis med å minne om rammene for denne saken. Dette er altså ingen Fedje-sak, det er ingen Hordaland-sak, dette er en nasjonal sak som gjelder Norges anseelse både som fiskerinasjon og som miljønasjon. Igjen er det slik at man ser ut til å være best på miljø ute, og noe dårligere hjemme.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
Vi nærmer oss slutten på en interessant debatt. La meg minne om tidsrammen for å gjennomføre heving. Det tror jeg ingen har vært inne på. Men det er altså slik at vi snakker om et tidsvindu. Av hensyn til de værmessige forhold er dette en operasjon som bare kan gjøres midt på sommeren. Tidsrammen for 2011 er vi nå i ferd med å bruke opp. Nå har riktignok Mammoet forsikret om at hvis de får et positivt vedtak om inngåelse av en fullstendig avtale, kan de gjøre jobben sommeren 2011. Men vi er i ferd med å bruke opp det vinduet. Det er altså slik at det bare er i den gunstigste tiden vi kan gjennomføre operasjonen. Det gjør jo også at en utsettelse raskt kan bli flere års forsinkelse, hvis det i det hele tatt skulle bli en heving. Så merker jeg meg at opposisjonen blir beskyldt for å være uansvarlig. Jeg har lyst til å minne om at vi ble beskyldt for å være uansvarlige i 2007 da vi tok til orde for heving. La meg igjen minne om at regjeringen da hadde satset tungt og hardt på tildekking som den eneste forsvarlige metoden. Vi som foreslo heving og forsøkte å få til en hevingsløsning, ble i 2007 beskyldt for å være svært uansvarlige, også her i Stortinget. Men det var etter initiativ fra dem som ville ha heving, Fremskrittspartiet spesifikt fremmet et Dokument nr. 8-forslag. Så ble det altså slått kontra fra regjeringen. Jeg har også lyst til å minne om hva statsministeren sa i mars 2007 – en gang til vil jeg minne om det. Han sa at «det haster med tildekking». Nå har statsministeren i 2010 vært på ny sjarmtur på Vestlandet og blitt konfrontert med dette politiske gnagsåret på Fedje, og han har sagt: Nå skal vi heve, men vi må ha en sikker metode. Så veldig uansvarlige kan vi umulig ha vært i 2007. Etter vårt syn er vi heller ikke uansvarlige når vi nå foreslår å gjennomføre en fullt mulig operasjon. Hvem er Dovre? Det er altså et konsulentfirma, som riktignok står på en prekvalifiseringsliste hos Finansdepartementet for å se på store statlige investeringer i bygg, vei, anlegg osv. Men det er bekreftet både skriftlig og muntlig at de har ingen erfaring med å kvalitetssikre bergingsoppdrag. Det å heve ting ute i sjøen, ute i havet, heve fra havbunnen, har de altså ingen erfaring med. Langt mindre kompetanse har altså South West Consult, et enmannsforetak som er satt til å vurdere Mammoet. Mammoet er altså en stor bergingsgruppe med verdensledende kompetanse. De er klare til å gjennomføre operasjonen i 2011 på en trygg måte.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-05-31:
La meg begynne med to ting som ikke er belyst. Det ene er en merknad fra regjeringspartiene som sår tvil om hvorvidt det er mulig å gjøre endringer i anbudsregler, i anbudskonkurranse, i kontrakt. Det har vi undersøkt. Konklusjonene vi har fått, gjør at vi overhodet ikke tviler på at det er fullt mulig. Det er fullt mulig å gjøre de avgrensninger og presiseringer som er gjort mellom Kystverket om Mammoet tidligere, og som de faktisk har fått kritikk for av fagstatsråden. Det er også fullt mulig å forhandle seg frem til en prisgaranti, så innvendingen fra regjeringspartiene om at anbudsreglementet setter grenser, mener vi er feil. Kort til representanten Bratli, som mener at dette er et politisk spill. Vi minner kort om at Stortinget har både rett og plikt til å opplyse saker. Det gjør vi i denne saken. Vi gjorde det i denne saken i 2007, og det har vi også gjort nå. Vi har hatt en åpen høring i Stortinget. Vi har fått frem ny og viktig informasjon som trekker i tvil de sterke og bastante konklusjonene som er kommet i KS2-rapporten. Så til slutt min oppsummering: Tvilen som videreføres her i dag, er i hovedsak basert på to ting. Det ene er at regjeringen skriftlig sier at den skal utrede konsept, og da er altså tildekking og delvis tildekking med som mulige konsept. Det skal utredes før man bestemmer seg for hvilket konsept og hvilken løsning man skal velge. Så til det som overhodet ikke er kommentert, så vidt jeg har registrert – verken fra statsråden eller fra regjeringspartiene – altså trioen styring, risiko og kostnad. Hva er akseptabelt med tanke på styring, risiko og kostnad? Det ligger jo en enorm begrensning her. Uten at man presiserer hva som ligger i denne uttalelsen, er det en reservasjon som i ytterste konsekvens gjør at vi kommer tilbake til nullalternativet. Ingenting skjer – det koster ingenting. Man kan bare la skitten ligge. Det koster absolutt ingenting. Men det jeg mener både lokalbefolkningen på Fedje, befolkningen på Vestlandet og de som er opptatt av Norges anseelse som fiskeri- og miljønasjon, har rett til å få en avklaring av, er regjeringens og statsrådens egen bruk av disse begrepene. Hva innebærer denne reservasjonen som ligger i saken, om at man må finne en løsning som er akseptabel med tanke på styring, risiko og kostnader? Dette, sammen med det første punktet, nemlig at det er utredning som skal velge konsept og løsning – ikke regjeringen selv – er med på å skape forsterket usikkerhet om denne saken. Det er det opposisjonen beklager, og det er derfor man burde velge en annen vei, nemlig å gjennomføre en fullt ut brukbar, sikker, økonomisk hevingsløsning.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2010-05-31:
Det har kome fram noko uvisse rundt dette med nullalternativet, og eg må berre seia at eg er veldig for at me skal greia ut nullalternativet. Får ein greidd ut det, vil ein få veta kor gale det kan gå viss ein ikkje gjer noko. Det er omtrent som viss eit politisk parti – lat oss ta f.eks. Framstegspartiet – fram mot valkampen skulle greia ut: Korleis skal me driva valkamp? Korleis blir valresultatet viss me gjer det sånn, korleis blir det viss me gjer det sånn, korleis blir det viss me gjer det sånn? Så må ein ha eit nullalternativ. Korleis blir valresultatet for partiet vårt viss me ikkje gjer noko? Det er ikkje sikkert det var eit heilt godt eksempel, men ein kan jo tenkja på det. Eg synest at mykje av essensen i dette ligg i at det no er omtrent 3 kg kvikksølv som lek ut kvart år. Me veit ikkje kor mykje meir det vert år etter år, men me veit at dersom noko skulle gå riktig gale i ein hevingsoperasjon og 67 000 kg skulle koma ut, då er det katastrofe både for folk og for kyst. Då er det ikkje berre Fedje, men det meste som kjem ut av lage. Derfor synest jo eg at det òg er miljømessig klokt å gjera dette endå meir grundig før ein set i gang. Oppe i dette synest eg òg at ein kan greia ut både null- og null pluss-alternativet – og kva det skal vera. Stemninga her er nokså klar på kva ein vil ha av effekt, men det er så ekstremt farleg det ein har med å gjera, at ein må ha størst mogleg garanti for at det går ordentleg føre seg. Me har sagt i merknadene frå fleirtalspartia her i denne salen at me òg vil ha ein status, ei orientering, i samband med statsbudsjettet. Det er jo ikkje så lenge før det vert lagt fram, og ein får nok ikkje ei full oppskrift og full framdrift og fast dato, som mange etterlyser. Men det er eit punkt, og ein har grep på det, og dette er ei sak som me kjem til å følgja veldig nøye framover.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-05-31:
Jeg syns det er hyggelig at statsråden kommer til Stortinget og stiller oss spørsmål og søker kunnskap. Kan jeg bidra, vil jeg gjerne det. Hun unnlater nok å fullføre sitatet 100 pst. Jeg sa at jeg var enig med henne på grunnlag av at jeg syns dette var en rammende rapport om Kystverkets rolle og Kystverkets evne til å løse oppgaven. Det sa jeg også i spørretimen forrige onsdag. Det står jeg ved. Det var det jeg mente i stor grad var tilbakevist ved det som har skjedd under og etter høringen, som gjør oss trygge på at dette er et fornuftig prosjekt å gå videre med. Hvis dette som statsråden anfører er riktig, vil jeg komme med følgende spørsmål: Hva er grunnen til at regjeringen ikke stoppet saken og kom til Stortinget med saken etter at Veritas-rapporten ble kjent? Det var nemlig en konseptvurdering som der var gjort.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-05-31:
Jeg har først lyst til å takke for anerkjennelse for at jeg setter meg godt inn i saker vi skal behandle, og i særdeleshet i denne saken. Og det har jeg gjort. Jeg har også stolt på regjeringen og den enighet vi kom fram til for halvannet år siden. Det var også derfor jeg meget overrasket uttalte da Dovre-rapporten kom, at dette er jo nærmest et slakt – det er neppe et parlamentarisk uttrykk så jeg får si desavuering – av Kystverkets rolle og evne. Jeg mener at dette forholdet har fått altfor liten oppmerksomhet, men det har fått oppmerksomhet andre steder. Kystverket, som altså er en statlig etat, og deres advokat Frithtjof Herlofsen fra advokatfirmaet Vogt & Viig har funnet grunn til å forsvare Kystverket – i et 12 sider langt brev – mot de angrepene som den departementsbestilte Dovre-rapporten anfører. Det er vel et paradoks. Jeg skal få lov til å sitere fra en annen rapport, som jeg synes er svært interessant, nemlig Lloyd's rapport om gjennomførbarhet: «Lloyd's Register konkluderer med at den foreslåtte planen er teknisk gjennomførbar. Utstyret og teknikkene som er foreslått benyttet, er vurdert som tilgjengelig og velprøvet teknologi.» Når det gjelder kompleksiteten til operasjonen, vil man rangere dette prosjektet blant dagens undervannsprosjekter innen olje- og gassindustrien. Nei, vi hører på faglige konklusjoner, og vi lytter til dem. Jeg har lyst til å minne Bjørnflaten om at det var regjeringen med støtte fra Stortinget som ville ha saken tilbake for en avgjørelse i Stortinget. Det er faktisk derfor vi behandler saken her i dag. Det tilligger ikke meg å oppsummere, men jeg registrerer at lokale arbeiderpartirepresentanter og alle representanter fra SV og Senterpartiet som har hatt ordet, finner grunn til sterkt å presisere hevingsvedtaket som nå er uttalt – muntlig i alle fall – overfor sin egen regjering; ja, nærmest som en åpen bestilling til egen regjering. Så det er en grunn til å spørre statsråden nok en gang: Kan vi stole på at ubåten heves innen få måneder?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-05-31:
To små oppklaringer: Jo, dette er gjort før – til og med av dette selskapet som regjeringen og Kystverket har inngått forhandlinger med. Det hevet «Kursk». Så trekker statsråden fram mitt resonnement knyttet til KS2-rapporten og departementets rolle og Dovre. Men hun unnlater å nevne mitt hovedpoeng, at Kystverket – som også er en etat under hennes departement – finner grunn til å forsvare seg overfor regjeringskonsulenten i et brev på 12 sider. Jeg avslutter i alle fall for min del nå, og velger å gjøre det positivt. Jeg oppfatter at regjeringen gjør halvveis retrett – den er positiv – og jeg ser fram til at hevingen kommer i gang.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-31:
Representanten Halleraker avsluttar med å spekulera i om det er økonomien som er utgangspunktet her. Då var det litt morosamt, synest eg, at representanten Halleraker meinte at me allereie hadde brukt titals milliardar på utgreiing av dette. Han meinte nok titals millionar. Men det er litt rart at han spekulerer i økonomien når han tydelegvis går litt i surr i økonomien sjølv. Men lat no det liggja. Eg konstaterer at Stortinget i dag slepp å prøva ut det prosjektet som opposisjonen ønskjer seg, og som ikkje er kvalitetssikra, fordi posisjonen ønskjer å gå vidare med utgangspunkt i den rapporten som er kommen. Etter kritikken som kjem fram der, må ein altså gå nye rundar, og ein skal i budsjettet for 2011 leggja fram kor langt ein er kommen i den prosessen. Det høyrest ut som om det me gjer i dag, er å gå imot heving, når ein hører på Halleraker og Sortevik og sikkert andre i opposisjonen òg. Men det er ikkje det, for – og dette veit eg, for eg har jobba like lenge som Halleraker og Sortevik med denne saka – me var veldig glade i 2009, då ein la fram konklusjonen. Men så har ein altså fått ein ny runde – me må gå ein runde til for å kvalitetssikra. Eg synest at det er ganske krevjande når det går an å tvila på det som både statsministeren og statsråden har sagt når det gjeld heving, når spørsmålet er om denne ubåten blir heva, og svaret er ja. Kor mykje tydelegare kan ein vera? Eg synest ein har ei litt dårleg sak frå opposisjonen si side når me snakkar her. Eg har vore igjennom tre høringar om denne saken no. Eg synest at den siste høringa var den mest interessante, faktisk, for då kom det opp ein del nye hevingsalternativ – dei var til og med norske – som for meg gav ein del ny kunnskap om korleis ting me gjer innan olje- og gassindustrien, kan knytast opp til ei slik sak som dette, der me kan utvikla vår eigen kompetanse på dette området og ikkje berre smokkar til på ein gigantisk global aktør – ein anerkjend global aktør, for all del. Den kunnskapen som kom fram på den siste høringa, får me no anledning til å gå inn i. Eg er berre kjempetydeleg på – som òg landsmøtet i SV har vore – at denne ubåten skal hevast. Det har statsministeren sagt, det har statsråden sagt, og det seier no SVs representant på Stortinget. Kvikksølvet skal opp.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-31:
For meg, som er ein av dei som har følgt denne saka over tid, er engasjementet frå Framstegspartiet litt rart. Eg forstår jo at det er viktig å rakka ned på regjeringa, med ulik språkbruk, men eg hugsar kva ein var oppteken av tidlegare. Det var ikkje nødvendigvis hevinga, men det var kven som skulle heva. Det var eit firma på Kvinnherad, Eide Maritim, som var veldig viktig å få med i dette arbeidet. Det var ei veldig sterk fokusering på det for ein del år sidan. No har ein funne ei løysing, eit anerkjent, globalt firma, og så seier ein: Dei skal ha det, that’s it. Då tenkjer eg, når eg høyrer på debatten her: No har ein altså funne ei sviktsikker løysing. Eg hugsar kva BP-sjefen sa da blow-outen kom i Mexicogolfen – det var problem med ein «sviktsikker» mekanisme. Sånn som opposisjonen, spesielt Framstegspartiet – det er litt meir sakleg, synest eg, frå dei andre – snakkar, har dei altså no funne ei løysing som er sviktsikker, og som gjer at dei snakkar om at det er ei føre-var-løysing. Ei føre-var-løysing har dei funne for kvikksølv. Ja, den var god! Ein kan jo sjå det på mange måtar, men dersom den føre-var-løysinga førte til at kvikksølvet spreidde seg ut over heile Fedje og ut i Norskehavet, var det ikkje noka god føre-var-løysing. Men ein har altså ein sviktsikker mekanisme med denne løysinga, sånn som ein debatterer det. Eg må seia eg er litt forskrekka over den skråsikkerheita som opposisjonspartiet Framstegspartiet viser i denne saka, når eg hugsar ein annan, audmjuk inngang tidlegare. Då er det ikkje noko anna ein driv på med, enn å slå politisk mynt på regjeringa. Ein er ikkje oppteken av løysinga for kvikksølvet, som alle andre synest å vera opptekne av. Ein er altså berre oppteken av å få valt si løysing, for det trur ein folk flest vil ha. Kanskje, men eg trur faktisk ikkje folk flest vil ha ei løysing som kan gå gale, og som eit firma seier ein må sjå nærare på, for det er ikkje sviktsikkert. Så eg vil gjerne at talarane frå Framstegspartiet forklarer oss om dei har ei sviktsikker løysing, og forklarer oss kvifor ein går vekk frå alle dei norske aktørane som har meldt seg på banen med andre løysingar. Kvifor er det no berre denne løysinga som gjeld? Kvifor er det sånn at ein no har funne ei sviktsikker løysing, når ein ser kor sviktsikre ting kan vera i Mexicogolfen? Var det opp til Framstegspartiet, hadde ein jo òg bora i Lofoten og Vesterålen, med sviktsikre oljeplattformer. I denne saka er det viktig å ta omsyn til lokalbefolkninga, til lokale fiskarar, til lokalmiljøet og til nasjonen, ved å velja ei løysing som ein er sikker på verkar, og ikkje ei løysing som kan svikta.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-05-31:
Ubåten ved Fedje er en sak med en lang historie som flere representanter har gjort veldig godt rede for, så jeg skal ikke gå inn i den problematikken. Senterpartiet mener at det er riktig og nødvendig at ubåten og dens innhold håndteres på en trygg måte. Senterpartiet står også fullt og helt inne for at ubåten skal heves. Men det må gjøres på en sånn måte at miljø og sikkerhet ivaretas. Det ville vært en kjempedårlig sak både for lokalbefolkningen, for de produktive hav- og kystområdene, for miljøet og for dem som skal foreta hevingsoppdraget, om noe hadde gått galt under operasjonen. Det er det som ligger til grunn for at vi gjør den ekstra runden med kvalitetssikring. Det er nødvendig å gå skikkelig inn og se på de konseptene som er valgt, noe som også KS2-rapporten pekte på. Kvikksølvlasten skal fjernes. Det må gjøres med så liten risiko som overhodet mulig, og vi må bruke de ressursene som er nødvendig for å sikre en god framdrift. Det står fast. Videre rapportering om framdrift og status for prosjektet har vi sagt skal skje i statsbudsjettet for 2011. Det er ikke snakk om en utsettelse, det er snakk om å gjøre det på en skikkelig måte. Og rapporteringer kommer raskt – til høsten. Til slutt vil jeg gjenta at vedtaket om heving av ubåten og lasten står fast, noe som både statsministeren og fiskeri- og kystministeren ved ulike anledninger i år har slått fast, og som vi i Senterpartiet fullt og helt stiller oss bak.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-31:
Bare en kort stemmeforklaring fra Venstre: I forrige periode, da Venstre satt i transport- og kommunikasjonskomiteen, ble denne saken grundig debattert, med to høringer, som saksordføreren redegjorde for. Venstre stemte for heving i 2007 og kommer i dag til å stemme for at dette skjer så raskt som flertallet i komiteen foreslår. Venstre er for å søke kunnskap og å utrede spørsmål godt før beslutninger tas. Men denne saken har vært igjennom så mange utredninger og høringer at jeg vanskelig kan se at det vil dukke opp nye momenter som er tungtveiende nok til å kunne utsette den. De kritiske bemerkningene som har kommet fram i rapportene, er det naturligvis viktig å ta med seg i prosjektet. Det bør man også gjøre i forbindelse med sluttføringen av forhandlingene med det selskapet som skal stå for hevingen. Blir dette vraket liggende, frykter jeg at Norge vil miste troverdighet og tyngde i internasjonale miljøspørsmål, slik flere har vært inne på. Ethvert argument fra norske myndigheter om å rense radioaktive utslipp, som Halleraker var inne på i forbindelse med Sellafield – og vi er også kritiske til en del prosjekter i Russland – vil falle på sin egen urimelighet dersom det lekker kvikksølv fra et vrak som har ligget rett utenfor stuedøren vår over lang tid. Venstre vil derfor stemme med flertallet her i dag.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-31:
Ja, vi vil stemme med flertallet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-05-31:
Bare for å ta en kort sveip innom nullalternativet, vil jeg si at det er formaliteter. Det skulle jeg gjerne likt å stryke, men det handler om formaliteter i denne type saksbehandling. Jeg skal ikke gi meg i kast med å forklare hvorfor det må være med. Det er ikke noe realistisk alternativ, så jeg ber om at vi bare legger det bort. Til det at det blir tatt med både full tildekking og delvis tildekking: Det siste er tatt med fordi uansett heving må det en tildekking til. Den ble også gjennomgått i kvalitetsrapporten, som manglende beskrivelse knyttet til den. Det vil også være en særdeles viktig del av en operasjon knyttet til dette kvikksølvet. Det er 30 000 m2 som allerede er sterkt forurenset. Jeg er ikke veldig teknisk anlagt, men selv jeg skjønner at det ikke er mulig å få opp absolutt alt av den minste lille forurensning. Det er også grunnen til at vi må ha med delvis tildekking. For øvrig gjentar jeg det jeg har sagt: Regjeringen har ikke endret standpunkt i saken.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-05-31:
Jeg kan gjenta enda en gang hvorfor vi har med de forskjellige alternativene. Nullalternativet er kvittert ut, det er uaktuelt. Når det allikevel også er med et alternativ om tildekking, er det, som jeg har sagt gjentatte ganger, for å være helt sikker på at uansett hva som skjer, så skal det være et realistisk alternativ. Så for ikke eventuelt i ytterste konsekvens å tape tid er det med. Jeg vil igjen minne om viktigheten av å fokusere grundig også på tildekking, for det vil uansett bli en form for tildekking. Samme hvor mye vi får opp, må det skje en tildekking i tillegg. Det er også en viktig del av det totale prosjektet, så å ha en grundig gjennomgang med hensyn til tildekking er nødvendig. Jeg må innrømme at jeg ikke helt skjønner hvorfor redselen knyttet til dette er så stor, når det gjentatte ganger fra denne talerstolen er sagt at regjeringen ikke har endret vedtaket. Vi står fast på det vedtaket som opprinnelig er fattet.