Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-12-05:
Med nytt storting og ny regjering og til overmål et tilløp til debatt om skattesatser på Svalbard og et ønske om økt fokus på nordområdene finner jeg som ansvarlig statsråd for det departementet som koordinerer Svalbard-politikken, grunn til å si noe om Svalbard og vår politikk. De overordnede målene for norsk Svalbard-politikk har ligget fast i lang tid og har hatt bred politisk oppslutning. De ligger fortsatt fast. Disse overordnede målene er først og fremst en konsekvent og fast håndhevelse av suvereniteten, korrekt overholdelse av Svalbardtraktaten og kontroll med at traktaten blir etterlevd, bevaring av ro og stabilitet i området, bevaring av områdets særegne villmarksnatur og opprettholdelse av norsk samfunn på øygruppa. I stortingsmeldingen som drøftet disse punktene, St.meld. nr. 9 for 1999–2000, ble det foretatt en bred gjennomgang av utviklingen innenfor de ulike samfunnsområdene, og det ble redegjort for de mål og prioriteringer og virkemidler som Regjeringa ønsker skal gjelde for den videre utvikling på øygruppa. For Justisdepartementet som koordinerende departement for Svalbard-politikken er det viktig at utviklingen på Svalbard ses samlet, og at målene for norsk Svalbard-politikk ligger til grunn for de politiske beslutninger som treffes. Bevilgningene over statsbudsjettet gjør det bl.a. mulig å ha et effektivt apparat og en administrasjon på Svalbard for løpende å kunne håndtere de problemstillinger som dukker opp, samt for å opprettholde norsk tilstedeværelse på øygruppa. Svalbardtraktaten legger begrensninger på adgangen til å oppkreve skatter og avgifter på Svalbard og på anvendelsen av disse midlene. Dette er bakgrunnen for at det utarbeides et eget svalbardbudsjett, som fremmes av Justisdepartementet samtidig med statsbudsjettet. Svalbardbudsjettet består av to hoveddeler. I del I gis det en samlet oversikt over hvilke tiltak Regjeringa vil fremme under de ulike fagdepartementers budsjettkapitler. Dette gir Stortinget en årlig gjennomgang av statlige bevilgninger til Svalbard-formål. For 2006 foreslås det bevilget netto ca. 308 mill. kr til Svalbard-formål over statsbudsjettet. I del II gis det en gjennomgang av de forslag til bevilgninger som fremmes over svalbardbudsjettet. Bevilgningene gjelder hovedsakelig drift av ulike statlige etaters administrasjon av Svalbard samt Longyearbyen lokalstyre. Svalbardbudsjettet for 2006 har en totalramme på ca. 188 mill. kr. Regjeringa endrer ikke forslaget til den forrige regjeringa om endringer i skattesystemet på Svalbard, som er en tilpasning til skattereformen. Det foreslås å heve skattesatsen fra 8 pst. til 12 pst. Skatt på lønn vil etter dette utgjøre 19,8 pst., inkludert folketrygdavgift. Etter Regjeringas vurdering bør det fortsatt være et moderat skattenivå på lønnen på Svalbard. Det er nedsatt en arbeidsgruppe som skal se på det samlede skatte- og avgiftssystemet på Svalbard. Arbeidsgruppa skal bl.a. se på mulighetene for å gi skatte- og avgiftssystemet en bedre sosial profil. Regjeringa er også opptatt av at lokale myndigheter gjennom Longyearbyen lokalstyre skal tas med i dette arbeidet, slik jeg også merker meg at en samlet komite nå forutsetter. Dette vil jeg bidra til. Jeg har for øvrig også merket meg at utenrikskomiteen er opptatt av at virkningen av de vedtatte endringene i skattesystemet for Svalbard må belyses nærmere. Jeg ser det som en naturlig del av det arbeidet som nå skal foretas av arbeidsgruppa. Energiforsyningen i Longyearbyen er en del av de oppgaver Longyearbyen lokalstyre har fått ansvaret for i forbindelse med at eierskapet til Svalbard Samfunnsdrift ble overført til lokalstyret. Det er behov for investeringer til opprustning og vedlikehold av energiforsyningen. Regjeringa foreslår i den forbindelse å videreføre bevilgningen på 7,1 mill. kr til arbeidet med opprustning og vedlikehold av distribusjonsnettet for strøm og fjernvarme. Regjeringa ser denne styrken som et bidrag til den opprustning og det vedlikehold som er nødvendig når det gjelder energiforsyningen i Longyearbyen. Regjeringa foreslår videre at et nytt reservekraftanlegg i Longyearbyen brukerfinansieres. Departementet vil sammen med Longyearbyen lokalstyre utarbeide ulike modeller for slik brukerfinansiering. Svalbard forskningspark står ferdig denne høsten, med offisiell åpning våren 2006. Arbeidet med å etablere en forskningspark på Svalbard har vært et samarbeidsprosjekt som har involvert flere departementer og andre offentlige instanser. Forskningsparken vil samle alle de akademiske miljøene i Longyearbyen. Samlokalisering av et akademisk miljø vil skape faglige synergieffekter og tilrettelegge bedre for publikum og lokalbefolkningen. Etablering av et kulturhistorisk magasin i forbindelse med Svalbard Museum vil dessuten gi anledning til å formidle kulturhistorie på Svalbard, både for fastboende og besøkende. Forskningsparken vil derfor ha mye å si både for lokalsamfunnet i Longyearbyen og for Svalbard. Til slutt registrerer jeg ellers med glede at Svalbard befester sin posisjon som ledende for nasjonal og internasjonal forskningsvirksomhet i Arktis. Det nye marinbiologiske forskningslaboratoriet i Ny-Ålesund, som blir åpnet 1. juni 2006, og interessen rundt dette laboratoriet, økningen i antall studieplasser ved universitetet på Svalbard sammen med åpningen av den nye forskningsparken er med på å understreke dette.