Bent Høie (Høyre), 2019-05-28:
Habilitering og rehabilitering er et viktig område for regjeringen. Derfor har vi lagt fram en treårig opptrappingsplan for dette feltet. I planen har vi løftet fram flere utfordringer på området og beskrevet tiltak for å møte disse. Fordi liggetiden i sykehus ofte er kort, har kommunene et stort ansvar for oppfølging av pasienter med behov for habilitering og rehabilitering. Planen har derfor mest oppmerksomhet på kommunene. Alle som har behov for habilitering og rehabilitering, skal få tilbud om dette. Helsedirektoratet har ansvar for å følge opp opptrappingsplanen i planperioden. I den forbindelse har Helsedirektoratet foretatt en midtveis oppsummering. Den er basert på statistikk fra IPLOS-registeret for 2017 og en Questback-undersøkelse fra kommunene fra samme periode. Oppsummeringen baserer seg med andre ord på materiale fra en tidlig fase i planperioden. Tall fra SSB viser at antall mottakere av rehabilitering i institusjon i kommunene har vært tilnærmet stabilt fra 2016 til 2017, mens mottakere av rehabilitering utenfor institusjon har gått ned. Mange kommuner registrerer av ulike grunner ikke rehabilitering utenfor institusjon i IPLOS. Aktiviteten hos avtalebaserte fysioterapeuter som arbeider med rehabiliteringspasienter, registreres heller ikke som rehabilitering i kommunene. Det er derfor grunn til å tro at det er en underrapportering av habilitering og rehabilitering i kommunene. Vi er i gang med å videreutvikle det kommunale pasientregisteret KPR. I videreutviklingen av dette vil vi lettere kunne hente ut data om habiliterings- og rehabiliteringsinnsatsen i kommunene. Fra 2016 til 2017 var det en nedgang på 1,8 pst. i antall pasienter som fikk rehabilitering i spesialisthelsetjenesten. Det var de lettere formene for rehabilitering som gikk ned, altså primær, enkel døgnrehabilitering og dag- og poliklinisk rehabilitering. Opptrappingsplanen inneholder et kommunalt stimuleringstilskudd som kommunene kan søke på. Den inneholder i tillegg en opptrapping av de frie inntektene på 200 mill. kr til kommunene, som er begrunnet i opptrappingsplanen. Helsedirektoratet har over år fulgt med på utviklingen av habiliterings- og rehabiliteringsvirksomheten i kommunene og sett at mange kommuner ikke har en politisk vedtatt plan for virksomheten. Et av kriteriene for å få tilskudd er at kommunen skal ha en politisk vedtatt plan for virksomheten, eller at midlene skal bidra til utvikling eller oppdatering av en slik plan. Kommunenes koordinerende enhet er sentral i utarbeidelse av planen. Målet med dette kriteriet har bl.a. vært å sørge for at habilitering og rehabilitering er godt forankret i kommunens ledelse. Jeg mener at dersom kommunen ikke har en slik plan for virksomheten, vil en satsing heller ikke treffe de målgruppene som trenger tilbudet mest. I undersøkelsen av kommunene i 2017 oppgir i overkant 40 pst. av kommunene at de har en oppdatert plan for habilitering og rehabilitering. Av foreløpige KOSTRA-tall for 2018 ser vi en positiv utvikling, og at antall kommuner med plan har økt til ca. 50 pst. Utvikling og politisk behandling av en slik plan tar noe tid. Helsedirektoratet forventer at andelen vil øke i takt med at flere kommuner mottar tilskudd til opptrappingsplanen. I 2018 mottok over 200 kommuner tilskudd, mot 150 i 2017. Helsedirektoratets oppsummering viser at det er en nedgang i antall brukere som har individuell plan, men samtidig har flere brukere fått tildelt koordinator. Helsedirektoratet erfarer at dette er et tema med behov for tydeligere lederforankring. Derfor har direktoratet i sine veiledere bl.a. tydeliggjort at for pasienter og brukere «med behov for langvarige og koordinerte tjenester» må kommunene oppfylle krav til den lovpålagte koordinatorrollen og arbeide i tråd med pasient og brukers rettigheter, jf. lovverk om individuell plan og koordinator. Det er opp til kommunene å organisere koordinerende enhet slik de anser det hensiktsmessig. Helsedirektoratet har i sin veileder gitt anbefalinger om organisering som skal sikre at enhetene kan ivareta den viktige rollen med å legge til rette for koordinering av tjenestene. Fylkesmennene rapporterer at det pågår et viktig utviklingsarbeid på dette området. Dette er også et sentralt tema i pilot for strukturert tverrfaglig oppfølgingsteam. Regjeringen har styrket satsingen på grunn-, videre- og etterutdanning av ansatte i helse- og omsorgstjenestene med nærmere 170 mill. kr. Samlet bevilgning i 2019 er om lag 360 mill. kr. Både tilskuddet til opptrappingsplanen og tilskuddet til kompetanse og innovasjon forvaltes av fylkesmennene. Helsedirektoratet er i dialog med fylkesmennene som følger opp opptrappingsplanens målsettinger, og som også følger med på utviklingen på området. Selv om statistikkgrunnlaget på kommunenivå er mangelfullt, har vi gode data på ressurstilgangen i kommunene gjennom KOSTRA. Når det gjelder årsverksutviklingen for fysio- og ergoterapeuter, har denne vært svært positiv de senere år. Fra 2013 til 2018 har det vært en jevn økning i årsverksutviklingen for begge grupper. I tillegg til de lovbestemte faggruppene som inngår i lov om kommunale helse- og omsorgstjenester i dag, skal kommunene fra 2020 ha ergoterapeut- og psykologkompetanse i sitt tjenestetilbud. Disse er begge viktige aktører i habiliterings- og rehabiliteringsarbeidet i kommunene. Opptrappingsplanen inneholder en rekke tiltak som regjeringen følger opp. Poliklinisk tilbud til barn med hjerneskade ble en del av fritt behandlingsvalg i 2017. Det er gitt særskilt bevilgning til alle regionale helseforetak for å etablere et sammenhengende behandlings- og rehabiliteringsforløp til barn med ervervet hjerneskade. Pilotprosjektet ParkinsonNet foregår nå i Stavanger og Oslo. Prosjektet viser at økt kompetanse hos både fagpersoner og brukere gir bedre kvalitet på behandlingen. En evaluering viser stor enighet om at arbeidsformen kan gi brukerne økt selvstendighet, og at det blir mindre behov for sykehustjenester og sykehjemsplass. Økning av ambulante tjenester er fulgt opp som oppdrag til helseregionene. Tilbakemeldingene viser at ambulante tjenester utvikles innen flere fagområder hvor personell fra spesialisthelsetjenesten reiser ut i kommunene for å behandle, følge opp og veilede både brukere, pårørende og de kommunale tjenestene. Digitale løsninger tas også i bruk her. St. Olavs hospital leder et prosjekt i alle regioner om å etablere tverrfaglige diagnosesentre og læringsnettverk for pasienter med langvarige smerte- og/eller utmattelsestilstander med uklar årsak. Prosjektet har gitt et nasjonalt faglig løft på områder som langvarig utmattelse av uklar årsak for barn og ungdom med sammensatte symptomlidelser og smertetilstander. Det er f.eks. laget standardiserte pasientforløp for pasienter med smertetilstander. Vi har foretatt noen forenklinger i regelverket som skal gjøre det lettere å få tilgang til logoped. Her har vi også gitt Helsedirektoratet i oppdrag å gå gjennom takster og regelverk og foreslå tiltak som kan knytte logopedene tettere til kommunene. Vi har foretatt en rekke tiltak i fysioterapitjenesten, som sammen bidrar til bedre tilgjengelighet, kvalitet og pasientsikkerhet. I tillegg har vi innført fritt rehabiliteringsvalg for at pasienter fra hele landet skal få mer likeverdig tilgang til private rehabiliteringsinstitusjoner. Vi har startet arbeidet med å fase inn rehabiliteringstilbud i godkjenningsordningen for fritt behandlingsvalg. Det skal også etableres pakkeforløp for ulike pasientgrupper. Arbeidet med pakkeforløp for rehabiliteringsfasen etter hjerneslag har nylig vært på høring. Det planlegges også pakkeforløp for smerte-, muskel- og skjelettsykdommer og for utmattelseslidelser. I tillegg foregår det andre gode initiativ og prosjekter fra kommunene på dette feltet. 2017 var første år i planperioden. Erfaringen fra kommunale stimuleringstilskudd gitt på andre områder tilsier at det tar tid å bygge opp kapasitet og kompetanse på kommunale tjenester. Jeg har derfor tro på at effekten av stimuleringstilskuddet og økningen av kommunerammen med begrunnelse i opptrappingsplanen først sees etter noen år. Det blir derfor viktig å følge med på hvordan utviklingen går videre, for å se om den negative trenden på noen områder har snudd. Jeg vil sørge for å gi Helsedirektoratet i oppdrag å evaluere tiltakene i hele planperioden, slik at vi kan få bedre grunnlag for å konkludere etter planperiodens slutt i 2019.