Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-15:
Jeg er skuffet over at regjeringspartiene ikke tar problematikken knyttet til mennesker med gjeldsproblemer tilstrekkelig alvorlig, sånn at de går inn for et vurderingsforslag. Vi snakker om et vurderingsforslag, og så står representantene her oppe og sier at de tar dette alvorlig. Det beviser at man ikke gjør det, når man ikke er villig til engang å vurdere det. Problemene det pekes på, er så alvorlige for de menneskene det gjelder, at regjeringspartiene burde ha vært mer utålmodige etter å oppnå forbedringer – i det minste vurdere forslag til forbedringer. Nå avslører regjeringspartiene nok en gang at det er mye prat og lite handling. Fremskrittspartiet er opptatt av at mennesker som stiller seg i økonomisk gjeld, skal gjøre opp for seg, men mener at det er viktig at man har gode systemer, slik at dette oppgjøret kan skje på en smidig og god måte, til minst mulig skade for alle parter. Det vil samfunnet som helhet være tjent med, og det vil partene være tjent med. At gebyrer i forbindelse med gjeldsinndrivelse ligger langt høyere i Norge enn i andre skandinaviske land, burde føre til en større vilje til å gå dette etter i sømmene og se på mulighetene for fornuftige systemforbedringer, til fordel for både skyldnere og kreditorer – altså en ny vurdering, som regjeringen burde se på. Det er også hevdet at høyere innkassogebyrer virker preventivt, og at ordningen i Sverige med lave gebyrer svekker muligheten for å komme fram til en løsning med nedsettelse av gjeld. Det er kommet innspill om at mangel på informasjon kan bidra til dårlige kredittvurderinger, noe som igjen øker risikoen for å skape flere mennesker med gjeldsproblemer – en vurdering. Det er også pekt på at det er enkelt å få tilgang til lån, uten muligheten for en god kredittvurdering i forkant, og at gjeldsproblemene for mange starter med at de finansierer langsiktige investeringer med kredittkort og forbrukslån, noe regjeringen også kunne sett på og vurdert. Sentralisering av namsmannens oppgaver er nevnt. En sentralisering kan svekke kjennskapet til lokale forhold, noe som kan være viktig i de vurderinger som gjøres. Dette bør også vurderes og ses på. På den andre siden er det hevdet at en sentralisering vil kunne styrke kompetansen innen gjeldsrådgivning, som i mange tilfeller er for dårlig i dag. En styrking av politiet bør vurderes. Det vil også kunne avhjelpe dette. Ønsker vi å gå den veien at namsmannen tar utlegg i skyldners bil, selv om transportmiddel er unntatt fra utlegg dersom skyldner trenger dette til arbeid? Dette bør også vurderes. Det forutsettes ofte automatisk at skyldner kan benytte offentlig kommunikasjonsmiddel når man tar bilen fra en part. Alt dette er vurderingsforslag, det er innspill, det er ikke bare snakk. Det er konkrete forslag som regjeringen bør ta med seg i sin videre vurdering. Men her virker det som sagt som om det er mye snakk og lite handling. Det verste er at de som ønsker å gjøre opp for seg, gir tilbakemeldinger om at de har fått gjort avtaler med de private aktørene om en nedbetalingsordning. Men de har ikke fått gjort avtaler med staten og det offentlige. Det bør også være med i vurderingen videre framover. Men jeg skjønner at det er noe regjeringen og de rød-grønne ikke ønsker. Jeg tar med dette opp forslaget i innstillingen.