Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2010-06-04:
Saksordføreren gjorde på en utmerket måte rede for de punktene der komiteen er enig. Vi står jo samlet om de fleste lovendringene. Men som saksordføreren sa, er det uenighet rundt lovfesting av gratis leksehjelp på 1.–4. trinn. For Arbeiderpartiet er leksehjelp viktig for å utjevne sosiale forskjeller. Vi vet at skolen i dag er for dårlig til dette, selv om det har vært et stort fokus fra denne regjeringen de siste fem årene på det. Å gi gratis leksehjelp kan være med på å utjevne sosiale forskjeller. Vi begynner på de laveste trinnene. Dette er i tråd med strategien om tidlig innsats for bedre læring. Det kan med tiden være behov for å innføre leksehjelp også på høyere trinn. Arbeiderpartiet er for lekser. Selv om vi innfører leksehjelp, betyr det ikke at det skal være slutt på at elever tar skolearbeidet med seg hjem. For å bli god må man øve, slik er det f.eks. innenfor idretten. De som deltar i denne byens store friidrettsarrangement, Bislett Games, som starter i dag, har gått på trening i idrettslaget, men de har i tillegg øvd, trent og repetert når de har kommet hjem. Slik er det også i skolen. Man må øve for å bli god. Utformingen og bruken av lekser skal være fornuftig. Lekser skal ikke være nytt stoff, men øving på og repetisjon av noe som allerede er gjennomgått i klasserommet. Leksene skal heller ikke være en uforholdsmessig stor arbeidsbelastning for elevene. Da virker de mot sin hensikt. I etterkant av at leksene er gjort, er det viktig at lærerne følger opp i klasserommet, fordi elevene trenger tilbakemelding på det de har gjort. Elever har ulikt utgangspunkt. Noen trenger mer støtte enn andre. Skolen må ha et tilbud til dem som trenger ekstra hjelp. Derfor innfører vi leksehjelp for alle. Lekser er en viktig del av samarbeidet mellom skolen og hjemmet. Ved å gi elever hjemmearbeid involverer skolen foreldre i skolearbeidet. Vi vet at foreldrenes engasjement er en sentral faktor for læring. Det er viktig å presisere at selv om mange skoler allerede har innført leksehjelp, er det først fra høsten av at alle skoler skal innføre leksehjelp på trinnene 1.–4. De skolene som jeg har besøkt, og som tilbyr leksehjelp allerede, har elever som er godt fornøyd med dette tilbudet. De har muligheten til å gjøre mye av skolearbeidet ferdig mens de er på skolen, og har deler av ettermiddagen fri til ulike fritidsaktiviteter. De som vil bli gode, eller som sliter litt ekstra i noen fag, må ta med bøker hjem for å øve. Selv om dette nå lovfestes, står kommunene fritt til å velge hvordan de vil organisere leksehjelpen – om det skal være innenfor skolefritidsordningen, om det skal være pedagoger til stede, om rektor skal lede tilbudet og om det skal være bindende påmelding. Slike spørsmål er det opp til kommunene selv å finne svar på. Saksordføreren kom med ganske kraftig kritikk av spørsmålet om kravet til pedagoger. Vi har en vanskelig situasjon i dag, for det er mangel på lærere. Det er viktig at lærerne er i ordinær undervisning og ikke i leksehjelp. Lærerne skal gjennomgå pensum. Leksehjelp er bare hjelp til trening av gjennomgått skolearbeid. Det er litt spesielt at vi ønsker at elever skal ta med skolearbeid hjem, at foreldre skal hjelpe til med det, for foreldre er ikke nødvendigvis pedagoger som kan dette – men når leksehjelp tilbys i skolen, skal det være pedagoger til stede. Dette er altså opp til den enkelte kommune å bestemme. Det er også litt spesielt at opposisjonen selv i merknader peker på at leksehjelp i stor grad fungerer uten pedagoger, jf. frivillige organisasjoner, som jo Venstre peker på i sin merknad. Avslutningsvis vil jeg knytte noen kommentarer til forslaget om å endre opplæringsloven slik at rektor får mulighet til å delegere myndighet til lærerne til å vise bort elever fra undervisningen. Bakgrunnen for denne endringen er en debatt som gikk, spesielt i Oppland fylke, i slutten av forrige periode, etter at ledelsen ved Gausdal videregående skole bestemte seg for å bortvise bråkete elever for å gi andre elever arbeidsro. Denne praksisen var da i strid med opplæringsloven, og skolen fikk påpakning fra Utdanningsdirektoratet. De endringene vi gjør i dag, åpner for at lærere kan bortvise elever fra én opplæringsøkt, eller maks to klokketimer. Det kan være med på å skape ro og orden i timene. Skal elevene bortvises i mer enn to klokketimer, må dette gjøres av rektor. Lærerne har ikke myndighet til å bortvise elever fra sine kollegers timer. Jeg vil presisere at bortvisning som virkemiddel for ro og orden må brukes varsomt og sjelden. Elever som bortvises, kan gå glipp av viktig undervisning i tiden utenfor klasserommet. Representanten Espen Johnsen vil redegjøre for Arbeiderpartiets syn på skyss til og fra skolefritidsordningen for funksjonshemmede.