Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-02-14:
Dagens miljødebatt er sterkt preget av de globale klimautfordringene. Ukontrollerte klimaendringer vil være en trussel mot viktige naturverdier, mot balansen i naturen og mot vår evne til å løse andre miljøproblemer. Vi har mange andre viktige miljøpolitiske utfordringer. La meg bare nevne de aller viktigste, og som denne innstillingen bærer preg av: CO2-utslippenesikring av det biologiske mangfoldet kjemikalier som truer helse og miljø langtransportert kvikksølvforurensning reduksjon av våre årlige NOx-utslipp i henhold til Göteborgprotokollen arealforvaltningen avfallshåndtering Dette er de store utfordringene vi står overfor nasjonalt, og også internasjonalt. Dette har også mye med den økonomiske veksten i samfunnet å gjøre. Det er utfordrende å kunne takle disse utfordringene. Mange av disse utfordringene er ikke bare nasjonale, men også internasjonale. Det er derfor viktig å få internasjonale avtaler på plass, slik at vi kan være i samme båt når det gjelder de store utfordringene. Det internasjonale miljøarbeidet blir mer og mer viktig. Problemer og utfordringer krysser landegrensene, og de kan ikke løses ved alenegang, de må løses i fellesskap. Norge tar derfor et stort ansvar. Men når vi tar dette ansvaret og skriver om det i protokollene, er det viktig at vi også følger det opp nasjonalt. Vi må søke å finne løsninger som også er bærekraftige. Norge er et av de få land som deponerer CO2. Regjeringen legger nå opp til et stort arbeid på det området. Det kommer man tilbake til i senere debatter. Men det er viktige forutsetninger for dette. Fra Regjeringens side og fra Arbeiderpartiets side er det lagt føringer for at det i framtiden ikke gis tillatelser til bl.a. gasskraftverk før man har kontroll på håndteringen av CO2-utslippene. Når det så gjelder en ansvarlig arealforvaltning, har Regjeringen tatt grep på dette området, og vil fortsette dette arbeidet. En ny plan- og bygningslov er nær forestående. Vi vil der legge økt vekt på å styrke den kommunale og regionale planleggingen som et grunnlag for arealdisponeringen. I samband med den nye loven vil vi også selvfølgelig stramme inn når det gjelder bygging i 100-meterssonen - som vi gikk til valg på og som står i Soria Moria-erklæringen - slik at allmennheten får maksimal tilgang til dette området. Jeg ser også fram til en helhetlig forvaltningsplan for Norskehavet som vil bli presentert som en stortingsmelding i løpet av 2009. Vi skal være en pådriver når det gjelder forvaltning av våre havområder. Det skal foregå gjennom både planarbeid og samarbeid med andre land. Det er også viktig for oss å opprettholde våre strenge krav til petroleumsvirksomheten i våre havområder. Nullutslippsprinsippet som gjelder for selskapene som opererer i våre farvann, må selvfølgelig også gjelde i framtiden. Til slutt: Vi bør også stille spørsmålet om meldingen om rikets miljøtilstand i den nåværende form fungerer etter hensikten. Det som i utgangspunktet skulle være en faglig og vitenskapelig miljørapportering fra Regjeringen til Stortinget, har på mange måter endt opp i å bli arena for politiske symbolmarkeringer. Jeg tror vi nå framover må ta et ansvar for å gradere denne opp, og vi må stille spørsmålet om vi ønsker en slik rapport i framtiden. Jeg tror det kan gjøres langt bedre.