Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-01-09:
Takk til saksordføreren, som loset arbeidet med meldingen i havn på en god måte, med den smule tidspress vi hadde før jul. Det er en myte at ungdomsskolen er det glemte trinn. Men faktum er at noe gikk galt ved innføringen av Kunnskapsløftet, siden vi ikke kan spore de endringer et samlet storting sluttet seg til våren 2004, da stortingsmeldingen Kultur for læring ble behandlet. Det må vi lære av. Derfor er det klokt at ungdomsskolemeldingen ledsages av en gjennomføringsstrategi. Da kan vi overvåke implementeringen, og vi kan unngå å gå i samme fella en gang til. Høyre har kritisert stortingsmeldingen for å virke uferdig. Regjeringens ungdomsskolemelding følger opp fornyelsen av ungdomstrinnet slik målsettingen var i Kunnskapsløftet, men Høyre mener tiltakene ikke går langt nok eller er forpliktende nok. Basert på forskning og erfaringer etter Kunnskapsløftet har Høyre fremmet 20 forslag, alene eller sammen med andre. Vårt mål er tilpasset opplæring fra dag én på ungdomstrinnet, og satsing på høyt kvalifiserte lærere skal motivere elevene til større innsats. Dette er Høyres viktigste tiltak for å snu trenden med fallende motivasjon gjennom ungdomsskolen. Samtidig har Høyre forslag som kan sikre at den nye ungdomsskolen blir en realitet også for elever ved små skoler. Høyre er glad for at 16 av 20 forslag har fått støtte fra andre partier. Vi har også merket oss signalet som ligger i at regjeringspartiene har bedt om at forslaget om karakterer i valgfag oversendes regjeringen. Den oversendelsesanmodningen vil vi imøtekomme. Men vi skulle jo ønske at regjeringspartiene ville støtte flere av forslagene som skal sikre fornyelsen av ungdomsskolen. Motivasjon er grunnleggende for læring. Forskning har påvist fallende motivasjon fra 5. klasse, og ungdomsskolen har ikke greid å demme opp for dette. Det betyr at mange elever møter en mer krevende skoledag på ungdomstrinnet uten nødvendig motivasjon for å mestre nye utfordringer. Denne trenden må snus om skolen skal kunne ruste elevene kunnskapsmessig for videre utdanning og det arbeidslivet som trenger dem senere i livet. Høyre mener den nye veilederen fra Utdanningsdirektoratet, «Undervisningsvurdering – en veileder for elever og lærere», kan gi et motivasjonsløft hos elevene. Det er et godt utgangspunkt at både Utdanningsforbundet, Elevorganisasjonen og KS står bak veilederen. Høyre ønsker å involvere elevene og gi dem mulighet til å påvirke og å endre det som ikke fungerer i undervisningen. Slik medvirkning kan bidra til å heve kvaliteten og styrke læringsutbyttet i skolen. Høyre mener derfor alle landets ungdomsskoleelever må gis samme mulighet til evaluering av undervisningen, og mener veilederen må tas i bruk på alle landets ungdomsskoler. God tilpasset opplæring forutsetter god elevkunnskap. Derfor vil Høyre ha en overgangsprøve i 7. klasse slik Oslo har innført. Prøven vil gi ungdomsskolen verdifull informasjon om elevenes faglige nivå. Det betyr at lærerne på ungdomsskolen får mulighet til å sette inn tiltak fra start for elever som ellers står i fare for å tape ytterligere terreng faglig. Jeg har merket meg at komiteens leder, Marianne Aasen, støttet dette i valgkampen, men nå har forlatt det standpunktet. Høyre mener det er nødvendig at skolen er mer åpen for at noen elever sliter mer enn andre, og at andre elever har evner som gjør det mulig å gå raskere fram. Opplæringslovens bestemmelse om tilpasset opplæring gjelder alle elever. For PP-tjenesten, som utreder elever med problemer, pekes det på at skolen kommer til kort overfor begge disse elevkategoriene. Hvis vi skal unngå å tappe norske klasser for ressurser, må flere elever få et mer tilpasset opplæringstilbud, uten tidkrevende utredninger og vedtak om spesialundervisning. Høyre mener større armslag for skolene i organisering av undervisningen er en forutsetning for å kunne lykkes bedre med dette. Ingen partier vil gjennomføre tidligere tiders kursplaner. Derimot mener Høyre vi nå må tenke mer i retning av intensiv kursing av elever som har mistet tråden i ett eller flere skolefag – etter mønster av lesekursene vi allerede finner i skolen. Rask hjelp som kan få elevene over den faglige kneika, slik at de kommer videre, er viktig for å ta vare på deres skolemotivasjon og viktig for deres skoleresultater. Vi må unngå at elever gir opp, noe som kan bli helt ødeleggende for senere læring. Når dette er utgangspunktet, er det etter Høyres syn behov for å ta i bruk regjeringens Ny GIV-tiltak tidligere. Høyre foreslår at Ny GIV-tiltak mot frafall, som i dag settes inn i 10. klasse, må kunne settes inn allerede i 8. klasse for elever som er i faresonen. Høyre foreslår også å myke opp opplæringsloven § 8-2, slik at det blir enklere å tilpasse undervisningen uten å komme på kant med loven. Mange ser til Finland. Finnenes tidlige intervensjon betyr at skolen tar fatt i elevenes problemer før det baller på seg. Dette er trolig hovedforklaringen på at omfanget av spesialundervisning i Norge øker med alder, mens utviklingen går den motsatte vei i Finland. Norge har tre ganger så mye spesialundervisning på 10. trinn som på 1. trinn. Det understreker alvoret i situasjonen og det akutte behovet for å få til en snuoperasjon på dette feltet. Flinke elever som ikke utfordres nok, kan ta energien sin ut på aktiviteter og utvikle atferd som virker ødeleggende både for dem selv og for klassen. Samtidig skal disse elevene etter Kunnskapsløftet gis mulighet til å kunne ta fag på høyere nivå når dét er riktig for dem. Undersøkelser viser at det er stor variasjon mellom kommunene når det gjelder slike tilbud. For å sikre et mer likeverdig tilbud mener Høyre det kreves en nærmere presisering av retten og av finansieringsansvaret, og ber regjeringen bidra til det. Høyre går inn for skriftlig avgangseksamen i de tre basisfagene norsk, matematikk og engelsk. Hensikten er å kunne følge utviklingen i faglig nivå hos avgangselevene. En slik ordning vil av mange elever også oppleves som mer rettferdig enn i dag, der noen er så heldige å komme opp i favorittfaget, andre ikke. Samtidig skaper eksamen mer alvor i leken, og videregående skole kan få mer kunnskap om elevene før de overtar dem. Fornyelse av ungdomsskolen handler om at hele skoleuken må oppleves mer engasjerende. To valgfagstimer kan ikke gjøre jobben alene. Viktigst av alt er det å sørge for at lærerne har den kompetansen som trengs for å være gode klasseledere og gode faglærere. Satsing på metoder som entreprenørskap, noe bl.a. Rakkestad ungdomsskole har gjort med stort hell, og utvikling av temaskoler, som teknologilinjen ved Hundsund ungdomsskole på Fornebu, har bidratt til entusiasme både hos elever og hos lærere. Slike erfaringer må bygges inn i lærernes kompetanseheving. Vi er i gang med satsing på lærere og skoleledere. Høyre mener omlegging av lærerutdanningen til en femårig masterutdanning nå må gis prioritet. Høyere status skal tiltrekke flere og bedre kvalifiserte søkere. Større fleksibilitet i PPU-utdanningen kan bane vei for andre yrkesgrupper inn i skolen. Teach First er et annet spennende rekrutteringstiltak som flere skoler bør få tilgang til. På kort sikt er etter- og videreutdanning nøkkelen til å gjennomføre meldingens visjon om en mer relevant, motiverende og variert ungdomsskole. Derfor vil Høyre ha høyere gjennomføringstakt for lærere på ungdomstrinnet når det gjelder etter- og videreutdanning. Fornyelsen av ungdomsskolen stiller krav til skolen om ny kompetanse, bl.a. i valgfag. Foruten kompetanseheving hos dagens lærere må skolen mer aktivt kunne spille på kompetanse hos andre yrkesgrupper og personer med bakgrunn fra arbeidslivet, bl.a. gjennom en Lærer 2-ordning. Høyre støtter innføring av valgfag som gis status gjennom innhold som bygger opp under andre skolefag og for å høyne motivasjonen ved at elevene kan velge fag som interesserer dem. Høyre vil ha karakterer i valgfag som teller ved opptak til videregående på lik linje med øvrige skolefag. I en globalisert verden er Høyre også opptatt av at fremmedspråk får en sentral plass i valgfagtilbudet. Valgfag må ikke bli et gode for elever ved store skoler, mens elevene ved mindre skoler avspises med få valgmuligheter. Høyre mener aktiv bruk av IKT kan utvide valgfagkretsen. Det samme gjelder innføring på hele ungdomstrinnet samtidig på små skoler. Valgfag på tvers av skoler er en tredje vei til at flere kan få oppfylt sitt valgfagønske. I en tid da verdien av åpenhet og demokrati er kraftigere understreket enn noen gang, mener Høyre svaret ikke kan være å usynliggjøre demokratiopplæringen i skolen. Vi forstår ikke regjeringspartienes standpunkt, og har også med interesse merket oss at Trond-Viggo-utvalget i sin innstilling Ungdom, makt og medvirkning rett før jul har tatt til orde for et nytt, bredt demokratifag i skolen. Høyre mener det nå ikke kan være riktig å pakke inn, men pakke ut og løfte fram relevante temaer fra andre fag for å gi elevrådsfaget et utvidet innhold. Med dette tar jeg opp forslagene fra Høyre og de forslagene som Høyre er medforslagsstiller til som ikke tidligere er tatt opp.