Frode Helgerud (Høyre), 2017-05-29:
Vi lever og bor stadig tettere. En hovedmålsetting med eierseksjonsloven er å balansere den enkeltes disposisjonsrett over egen eiendom med en nabos behov for å leve sitt liv på ønsket måte i leiligheten ved siden av. Denne loven angår mange. Nær 50 000 eiendommer er seksjonert. I Norge finnes det nærmere 350 000 boligseksjoner i sameier og nær 40 000 næringsseksjoner. Det er lagt ned et stort og betydningsfullt arbeid gjennom lang tid for å utvikle en lov som på best mulig måte skal sikre den enkeltes eierrettigheter, fremme gode bomiljøer og samtidig ta hensyn til offentlige behov. Loven skal gjelde alle sider av seksjoneringer og alle typer av seksjonerte sameier. Denne bredden har gjort lovprosessen omfattende, for det er forskjell på problemstillingene for gamle og nye sameier, for store bysameier hvor arealtettheten er høy, og mindre sameier med romsligere fellesareal. Og det er ulike forhold som skal reguleres for næringssameier, boligsameier og typiske hyttesameier. Samtidig går samfunnsutviklingen videre. Som saksordføreren nevnte er det fire år siden Wyller-utvalget ble nedsatt. I løpet av disse årene har to viktige utviklingstrekk som påvirker folks bosituasjon og boliglovgivningen, funnet sted: Antall biler som trenger elektriske ladepunkter er mangedoblet, og Airbnb-utleie har skutt fart. Dette er forhold som komiteen under saksordførerens stødige ledelse har brukt tid på, og det er forhold som trolig vil skape behov for ytterligere endringer i boligreguleringen i tiden framover. I hovedsak er det bred politisk enighet om å støtte departementets forslag til retning og konklusjoner. Med dagens behandling får vi en lov som er lettere å forholde seg til enn tidligere, og en lov som reduserer samfunnets bruk av ressurser. På noen områder i innstillingen er komiteen delt, og jeg tar med dette opp de forslag i innstillingen der Høyre er med som forslagsstiller. La meg også knytte et par kommentarer til noen av punktene der det er en viss uenighet. I dag har leietakere forkjøpsrett til å kjøpe bolig med rabatt i eiendommer som skal seksjoneres. Mens vi hadde husleieregulering, kunne det anføres gode sosiale argumenter for en slik rett. Høyre slutter seg til departementets vurdering av at denne forkjøpsretten i dag snarere har en negativ enn positiv sosial effekt. Med dagens forkjøpsrett vil en gårdeier som planlegger å seksjonere en eiendom, ha rasjonelle økonomiske grunner til å si opp et leieforhold i god tid før seksjoneringen. Det styrker ikke leietakerens mulighet til å fortsette leieforholdet gjennom og etter en seksjoneringsprosess. For bomiljøet, naboforholdet og en rettferdig fordeling av felleskostnader kan det være en utfordring om enkelte boligseksjoner blir tungt benyttet til korttidsutleie eller blir inndelt i flere hybler. lkke minst skaper Airbnb-utviklingen en naturlig uro rundt om i sameier. Fra Høyres side er vi opptatt av å få gjennomført en grundig vurdering av disse utfordringene og få tilbake til Stortinget et gjennomtenkt forslag til regelverk. Vi fremmer derfor ikke konkrete lovforslag på dette området, men anmoder departementet om å komme tilbake med forslag til løsninger. Så er vi i Høyre oppriktig overrasket over at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har foreslått å fjerne forslaget til grenser for hvilke økonomiske forpliktelser et flertall i et sameie kan påføre et mindretall. Jeg misunner ikke minstepensjonisten eller det nyinnflyttede småbarnsparet å få et økonomisk pålegg som de vanskelig kan bære, fra et flertall i sameiet– selv om formålet til kostnaden er hjemlet i sameiets vedtekter. Her synes det som om flere partier har glemt at utgangspunktet for loven er den enkelte sameier, ikke sameiet selv. Heldigvis står et flertall bak regjeringens forslag om å sette en øvre grense på 0,5 G per seksjon, med mindre alle sameiere sier seg uttrykkelig enige om å gå inn for tiltaket. Til slutt noen ord om ladepunkter for elbaserte kjøretøy. I dag utgjør salgsandelen av nye personbiler med behov for ladepunkter ca. 50 pst. Regjeringen legger opp til at innen 2025 skal alle nyregistrerte personbiler være nullutslippskjøretøy. Da sier det seg selv at innsatsen for å få etablert tilstrekkelig antall elektriske ladepunkter i boliger må trappes opp. Uten en slik opptrapping vil mye av miljøeffekten av å gi avgiftslettelser til kjøp og bruk av biler med ellading gå tapt. Faren for at ladbare hybrider i hovedsak blir kjørt på fossilt drivstoff vil også være stor. Derfor har en samlet komité tatt inn en lovformulering som krever av styrene i sameier at de kun kan nekte oppsetting av ladepunkter på fellesareal dersom de har en saklig grunn. Samtidig er det et krystallklart premiss for å gi den enkelte seksjonseier denne rettigheten at kostnadene skal dekkes av den enkelte. Dette er følgelig en åpning for private miljøinitiativ fra den enkelte sameier. Langt viktigere vil det selvsagt være at flest mulig sameier i tiden framover selv finner fram til gode og trygge fellesløsninger for ladepunkter hos dem, at det blir en selvfølge ved nybygging at godkjente ladesystemer skal være en del av prosjektet, og at relevante myndigheter øker sitt informasjonsopplegg om løsninger og farer knyttet til brann.