Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2016-04-07:
Det er nå slik at vi skal behandle Dokument 1 for 2015–2016, som er et av de viktigste dokumentene som kontroll- og konstitusjonskomiteen arbeider med i løpet av et år, og det dokumentet, som alle her kjenner til, gjelder gjennomgangen av norsk forvaltning. Det er tillagt Stortinget å foreta denne kontrollen med den utøvende makt, bl.a. gjennom denne årlige revisjonen av forvaltninga, men også av statens regnskaper. Årets revisjon viser at det er gjennomgående svært god kvalitet på statens avlagte regnskaper og den gjennomførte budsjettdisponeringa. Av til sammen 227 statlige virksomheter som har fått revisjonsberetning, er det 30 virksomheter som har fått vesentlige merknader, altså 30 av 227. 21 virksomheter har fått vesentlige merknader til budsjettgjennomføringa. Kun 9 virksomheter har fått revisjonsberetning med forbehold, altså det som kalles modifisert beretning, grunnet feil i regnskapene eller at revisor ikke er i stand til å innhente tilstrekkelig og hensiktsmessig revisjonsbevis til å kunne konkludere med at regnskapene totalt sett ikke inneholder vesentlig feilinformasjon. Dette må kunne karakteriseres som et meget tilfredsstillende resultat av revisjonen, vil jeg si. Det er en enstemmig komité som stiller seg bak en slik uttalelse fra min side. Dette viser på et generelt grunnlag at det er en tilfredsstillende styring med statens økonomiske midler. Men det vi i kontroll- og konstitusjonskomiteen imidlertid er mer bekymret for, er at Riksrevisjonen fortsatt rapporterer om alvorlige svakheter og mangler på flere samfunnskritiske områder, og ikke minst mener vi at det er særlig alvorlig at mangler blir påpekt gjentatte ganger uten at de blir rettet opp. Her vil jeg ta et lite stopp. Nå har jeg vært i kontroll- og konstitusjonskomiteen i seks år, og jeg sier dette hver gang, men det hjelper altså ikke helt. Jeg vet at jeg sa dette sist også. Dette er et felles problem for både regjering og storting, og det har ingen ting med regjeringsfargen å gjøre. Her har vi med et overordnet problem å gjøre. Det er noen områder, og jeg kommer til å bruke mye tid på det om et øyeblikk, hvor vi altså åpenbart ikke klarer å rette opp de feilene som Riksrevisjonen påpeker, og som vi er enige om i Stortinget at må rettes opp. Jeg sier dette på denne måten, for det er et uttrykk for noe som en stortingsrepresentant fra en talerstol ikke skulle si, men jeg sier det allikevel: Dette er et uttrykk for en frustrasjon, for det er gjennomgående. Riksrevisjonen sier sitt, komiteen sier sitt, Stortinget sier sitt, og så hjelper det ikke noe. Det er et betydelig problem og et skår i gleden ved framleggelsen av innstillinga knyttet til Dokument 1 i år. De siste årene er det gjort endringer for å oppnå mer åpenhet om økonomistyringa i staten. I 2014 ble det innført en ny, felles kontoplan og standarder for oppstilling av årsregnskap for statlige virksomheter og fond på bakgrunn av tall som blir rapportert til statsregnskapet. De nye kravene til årsregnskap er innført bl.a. for å gi allmennheten bedre innsyn i offentlig pengebruk. Det kommer fram i Riksrevisjonenes gjennomgang at det har vært krevende for mange virksomheter å få på plass et årsregnskap med noter innen de fastsatte frister. Komiteen slutter seg til Riksrevisjonens anbefaling om at veiledningsmaterialet oppdateres på bakgrunn av årets erfaringer. Så til det jeg i denne sammenhengen vil kalle spesielt alvorlig, og det mener jeg faktisk er spesielt alvorlig. Det er viktig at både helseminister og finansminister hører nøye på dette, fordi det er veldig spesielt at vi får presentert i Dokument 1 at det er et regnskap som ikke kan godkjennes. Årets revisjon har avdekket at Helse- og omsorgsdepartementet ikke har fulgt opp regnskapsrapporteringen for underliggende virksomhet godt nok i 2014. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen betegner dette som sterkt kritikkverdig – sterkt kritikkverdig; alle i denne salen vet hva et slikt uttrykk betyr i Stortinget – og viser til at mangelen på pålitelig regnskapsinformasjon medfører at Riksrevisjonen ikke kan utføre sine lovpålagte oppgaver som Stortingets kontrollorgan på en tilfredsstillende måte på dette punktet. Komiteen slutter seg derfor til Riksrevisjonens kritikk, som altså lyder «sterkt kritikkverdig» på dette feltet. Komiteen mener derfor at dette bør få en nøye oppfølging fra departementets side for å sikre at underliggende virksomheter gjennomfører aktiviteter i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger. Da har jeg sagt dette, og komiteen slutter seg til det. Jeg forventer at særlig helseministeren i løpet av denne debatten redegjør for akkurat dette punktet, fordi det er selvfølgelig en veldig alvorlig kritikk mot et så stort regnskap som det Helse- og omsorgsdepartementet har ansvaret for. Det neste er at Riksrevisjonen viser at det er alvorlige svakheter med informasjonssikkerheten i en rekke statlige virksomheter. Dette er, som jeg sa, en av gjengangerne. Flere virksomheter har også tidligere fått merknader om mangler ved informasjonssikkerheten uten at forbedringstiltak som er gjennomført, har gitt nødvendige resultater. I likhet med Riksrevisjonen ser komiteen alvorlig på de manglene som her er avdekket. Revisjonen for 2014 viser at det er vesentlige svakheter også med arbeids- og velferdsetatens økonomisystem og den infrastruktur som der er bygget opp. Komiteen har merket seg at arbeids- og velferdsetaten, ifølge revisjonen, dessuten ikke har et tilfredsstillende system for å forebygge og avdekke svindel med sykepenger. Komiteen ser alvorlig på dette og ber om at Riksrevisjonen følger opp dette i kommende revisjoner. Det ville være bra om også Finansdepartementet hadde et øye på akkurat dette. Videre er det en sak som vi her nevner spesielt. Riksrevisjonen har avdekket vesentlige mangler i prosessen for saksbehandling og utsendelse av biometriske pass. Komiteen har merket seg at det er gjennomført tilsvarende revisjoner i Belgia, Latvia, Litauen, Portugal og Sveits, og at Norge, sammenlignet med disse landene, kommer svært dårlig ut. Komiteen ser det som svært alvorlig at det ikke er etablert en tilfredsstillende sikkerhet og kontroll med prosessen for behandling og utsendelse av denne typen pass. Komiteen ber derfor om at Riksrevisjonen følger opp dette i den kommende revisjonen. Statens havarikommisjon for transport undersøker hendelsesforløp og årsaksfaktorer for ulykker og alvorlige hendelser i transportsektoren. Årets revisjon viser at oppfølginga av sikkerhetstilrådningene for vegsektoren er for dårlige. Komiteen har merket seg at Samferdselsdepartementet ikke har etablert et godt nok system for å følge opp at sikkerhetstiltakene blir gjennomført. Komiteen mener at departementet bør følge opp dette, slik at nødvendige tiltak blir gjennomført og iverksatte tiltak med bakgrunn i sikkerhetstilrådningene blir evaluert. Det er også – og nå skal jeg ikke bruke det ordet for mye – en veldig spesiell sak, fordi komiteen i forbindelse med Dokument 1 denne gangen har mottatt en hemmelig, en fortrolig rapport som ikke kan omtales i sin bredde her i stortingssalen. Men det som komiteen har bestemt seg for å si, er at årets revisjon har avdekket en alvorlig mangel i Heimevernet som er rapportert i denne særskilte, graderte rapporten. Jeg sier her, slik at forsvarsministeren hører dette, at komiteen slutter seg til Riksrevisjonens anbefalinger i den graderte rapporten og vil uttrykke at regjeringa straks må legge en plan for hvordan de aktuelle manglene i Heimevernet operativt kan bedres. Etter at departementenes tilskuddsforvaltning ble utførlig gjennomgått etter avsløringene om til dels store mislighold, ble forvaltninga av tilskudd betraktelig bedre. Komiteen er derfor tilfreds med at Riksrevisjonen rapporterer at det gjennom årets revisjon synes å være gjennomgående bedre etterlevelse av regelverket for tilskuddsforvaltning. Komiteen har merket seg at bl.a. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har iverksatt en rekke rutiner og tiltak for å etterleve økonomireglementets krav til departementets tilskuddsforvaltning og forvaltningslovens krav til habilitet. Komiteen viser imidlertid til at det igjen er behov for forbedringer og ber om at Riksrevisjonen følger opp dette overfor de departementene det gjelder. Så til en annen spesiell sak. Det er svært alvorlig at Riksrevisjonen i 2014 har avdekket at kravene om permanente sikkerhetstiltak rundt departementsbygningene ennå ikke er oppfylt i samsvar med kravene i forskrift om objektsikkerhet. Komiteen har merket seg at også andre sikkerhetsoppgraderinger er sterkt forsinket eller er satt på vent. Etter komiteens oppfatning er det svært alvorlig at kravene i objektsikkerhetsforskriften til permanent grunnsikring ennå ikke er oppfylt, og at andre sikkerhetsoppgraderinger er sterkt forsinket eller satt på vent. Dette viser, etter komiteens syn, at oppfølginga av dette området, til tross for 22. juli-rapportens konklusjoner om bl.a. manglende bevissthet om gjennomføringa av sikkerhetstiltak, ikke tas tilstrekkelig alvorlig. Komiteen mener at dette er kritikkverdig og ber regjeringa umiddelbart forsterke oppfølginga av permanente sikkerhetstiltak. Vi husker diskusjonen etter 22. juli, om Grubbegata og alle de andre tingene. Vi er nesten der vi var, og det må vi gjøre noe med. Det er det som påpekes tungt i denne rapporten, og komiteen slutter seg til de påpekningene som er framført fra Riksrevisjonen på dette punktet. Dette er et ansvar som regjeringa har direkte, og som det er viktig at påpekes på den måten som jeg gjør her nå. Så er det slik, som det alltid er, at jeg overlater til de andre komiteene som er ansvarlige for de forskjellige feltene, å kommentere sine områder. Jeg skal kommentere litt mer spesielt det som jeg personlig har ansvar for, før jeg slutter dette innlegget. Det er først Finansdepartementet. Når det gjelder Finansdepartementet, har komiteen merket seg at forvaltninga av særavgifter og innførselsmerverdiavgift 1. januar 2016 ble overført fra toll- og avgiftsetaten til skatteetaten, samtidig som toll- og avgiftsetatens grensekontroll ble styrket, at Statens innkrevingssentral ble innlemmet i skatteetaten fra 2015, og likeledes at overføring av skatteoppkrevingsfunksjonen fra kommunene til staten ble stilt i bero i påvente av at regjeringa skulle belyse spørsmålet ytterligere. Komiteen viser til at Riksrevisjonen har gjennomgått informasjonssikkerheten i hele statsforvaltninga med sikte på å avdekke svakheter på dette viktige området. I den forbindelse har Riksrevisjonen flere ganger tatt opp hvilke utfordringer Finansdepartementet har ansvar for. I 2014 gjennomførte Riksrevisjonen IKT-revisjoner på ulike deler av Finansdepartementets ansvarsområde og avdekket at SSB og Direktoratet for økonomistyring ikke vurderes å være i samsvar med anbefalte standarder – SSB, det er så, men at Direktoratet for økonomistyring ikke er i samsvar med anbefalte standarder! Komiteen slutter seg derfor til Riksrevisjonens merknader til Finansdepartementet for 2014. Komiteen tilrår at departementet følger opp Riksrevisjonens tiltak og påser at SSB og DFØ viderefører arbeidet med informasjonssikkerhet og kontroller, slik at tiltakene gis den tiltenkte effekten. Til slutt til Kommunal- og moderniseringsdepartementet: Som jeg allerede har sagt, dreier det seg om mangelfull objektsikring av departementenes lokaler, mangler på informasjonssikkerhet i Husbankens lånesystem og Statens kartverks regnskaper. Vi ser svært alvorlig på at revisjonen i 2014 har avdekket at departementet som sitter med et konkret ansvar for dette, ikke har greid å følge opp sikkerhetstiltakene slik det er forutsatt i forskrift. Komiteen er enig i Riksrevisjonens anbefalinger til Kommunal- og moderniseringsdepartementet og forventer at departementet følger opp disse. I særlig grad gjelder dette objektsikringen, men også at Statens kartverk faktisk etablerer tilfredsstillende rutiner, slik at virksomheten blir i stand til å legge fram et regnskap som gir et dekkende bilde. Komiteen vil understreke at den ser alvorlig på at Husbanken nok en gang har vesentlige merknader, og mener det er viktig at departementet nøye følger opp at Husbanken etterlever kravene til informasjonssikkerhet ved behandling av lån og tilskudd. Komiteen er fornøyd med Riksrevisjonens revidering av internkontrollen av departementets beregning av rammetilskudd. Rammetilskuddet til kommuner og fylkeskommuner utgjør 80 pst. av Kommunal- og moderniseringsdepartementets regnskap, og ikke minst er dette betydelige inntekter for kommuner og fylkeskommuner og grunnlaget for innbyggernes velferd. Det er derfor særs viktig at tilskuddene beregnes korrekt, og at utbetaling og regnskapsføring gjøres på en korrekt måte. Komiteen er svært tilfreds med at revisjonen her ikke har vist feil på noen områder – det er bra. Komiteen er derimot ikke tilfreds med at det fortsatt hersker usikkerhet med hensyn til hvorvidt departementet og Direktoratet for forvaltning og IKT har sørget for at informasjonssikkerheten i statsforvaltninga er tilfredsstillende på alle felter. Komiteen registrerer at en handlingsplan ble varslet før sommeren 2015 og ber om at Riksrevisjonen undersøker hvorvidt handlingsplanen blir fulgt opp videre i praksis. Jeg forutsetter nå at mine kolleger i komiteen går inn på sine respektive områder. Dette var den generelle gjennomgangen fra komiteens side.