Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2002-12-19:
Det vi nå skal behandle, er de siste forslagene til endringer i statsbudsjettet for 2002. Siden finanskomiteen behandlet revidert nasjonalbudsjett i juni 2002, har det strukturelle, oljekorrigerte underskuddet økt med knapt 4,4 milliarder kr. Dette brukes av enkelte som et argument for at man ikke lenger trenger å være så nøye med budsjettbalansen. Påstanden er at vi kan bruke mer oljepenger enn det Regjeringen foreslår, fordi det endelige regnskapet likevel ikke blir som det vedtatte budsjettet. Logikken i denne argumentasjonen er det vanskelig å følge. Vil statsbudsjettet sprekke mindre hvis det i utgangspunktet er budsjettert med en større bruk av oljepenger? Nei, dette er bare nok et forsøk på å skaffe seg et argument for å bruke mer penger til gode formål, uten å ta belastningen med konsekvensene dette vil ha for bl.a. konkurranseutsatt industri. For høy bruk av oljepenger må betales på en eller annen måte. For Arbeiderpartiet er det viktig at det ikke er arbeidstakerne som må betale, i form av høy rente og økt arbeidsledighet. Vi er derfor opptatt av å bruke statsbudsjettet som et aktivt virkemiddel i den økonomiske politikken, så godt det lar seg gjøre. Det har vært uenighet om kun ett punkt i nysalderingen, nemlig barnehagene. Flertallet er opptatt av å sikre at barnehagene får en økonomisk situasjon som de kan leve med. Derfor er Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet enige om å utbetale 135 mill. kr i ekstraordinære driftstilskudd til barnehagene i 2002. Disse pengene er allerede bevilget på barnehagekapitlet. Det er et anslått mindreforbruk på om lag 180 mill. kr på barnehagekapitlet for 2002. Finansdepartementet vil bruke disse pengene til å dekke merforbruket på 217 mill. kr på kontantstøttekapitlet. Flertallet er ikke enig i dette. Det vedtaket som fattes i dag, er en klar instruks til Regjeringen om å utbetale 135 mill. kr til barnehagene før nyttår. Vi er klar over at det er knapp tid. Flertallet ville egentlig gjøre denne bevilgningen overførbar, slik at pengene kunne utbetales i januar hvis departementet ikke rakk det før nyttår. Men finansministeren skriver i et brev til Høyre: «Det er ikke meningsfylt å gjøre en overslagsbevilgning overførbar.» Det står videre: «Dette vil undergrave selve grunntanken i bevilgningsreglementet for en overslagsbevilgning, og sterkt svekke kontrollen med utgiftene i budsjettet.» Det er litt pussig at Finansdepartementet skriver dette, siden det samme departementet foreslo følgende vedtak V i St.prp. nr. 30 for 1998-99: «Stortinget samtykker i at bevilgningen på statsbudsjettet for 1998 under kap 947 Tilskudd til sysselsetting av sjøfolk, post 70 Tilskudd, overslagsbevilgning, gjøres overførbar med tilføyelse av stikkordet «kan overføres».» Det kan virke som om departementet mener det er greit å gjøre en overslagsbevilgning overførbar, så lenge forslaget kommer fra departementet selv. Jeg tror Regjeringen gjør lurt i å innse at stortingsflertallet akter å sikre gjennomføringen av barnehagereformen, med eller uten Regjeringen som medspiller. Vi har gang på gang oppfordret Regjeringen til å bli en del av barnehagealliansen. Spørsmålet er: Ønsker ikke regjeringspartiene flere og billigere barnehager? Jeg finner det nødvendig å minne om Kristelig Folkepartis valgkampløfter fra 6. august 2001, hvor de skriver: «En barnehageplass bør koste under 1 500 kroner i måneden. KrFs mål er at det innen 2003 skal være barnehageplass til alle som ønsker det.» Videre vil jeg vise til Sem-erklæringen, hvor det står: «Samarbeidsregjeringen vil: – arbeide for full barnehagedekning innen 2003.» Regjeringspartiene burde egentlig juble og ikke surmule over at opposisjonen hjelper dem med å innfri deres egne barnehageløfter.