Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-04-11:
Saken vi behandler i dag, om endringer i jordloven med tilhørende nydyrkingsforskrift, må settes inn i en større sammenheng, der verdens nasjoner har blitt enige om å redusere klimagassutslippene dramatisk for å hindre et globalt økologisk sammenbrudd. I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2017 fremmet regjeringspartiene og samarbeidspartiene Venstre og Kristelig Folkeparti forslag om en større tiltakspakke for å nå klimamålene som Norge har forpliktet seg på gjennom Parisavtalen. Denne avtalen trådte i kraft 5. november 2016, etter at 55 land, deriblant Norge, hadde ratifisert den. I forkant av Parisavtalen meldte Norge inn at vi skal redusere våre utslipp av klimagasser med minst 40 pst. i 2030 fra referanseåret 1990. I denne tiltakspakken, som var bakt inn i vedtak nr. 108 av 5. desember 2016, lå det flere svært viktige element. Blant annet la de fire partiene inn i bestillingen en ny klimalov, som skulle kodifisere Norges forpliktelser til å nå klimamålene i henhold til Parisavtalen. Den loven ble fremmet våren 2017 og sanksjonert 16. juni samme år. Et annet tiltak som de fire partiene dannet flertall for den 5. desember 2016, var å be regjeringen fremme forslag om forbud mot nydyrking av myr. Det er beregnet at norske myrer lagrer karbon tilsvarende minst 3 500 mill. tonn CO 2 -ekvivalenter, og at myr som naturtype bidrar med et stort naturmangfold. Derfor vil vern av myr, ikke bare mot nydyrking, men også mot andre former for ødeleggelse, som byggeaktivitet og framføring av vei og annen infrastruktur, være et viktig bidrag for å oppfylle Norges klimaforpliktelser etter avtaler vi har ratifisert. Det er derfor viktig for Kristelig Folkeparti at vi, sammen med de øvrige regjeringspartiene og SV, understreker i en flertallsmerknad i komitéinnstillingen at det bør utredes om et forbud mot omdisponering av myr som klimatiltak burde gjelde alle samfunnssektorer, og ikke bare for landbruket. Vi i Kristelig Folkeparti imøteser en slik utredning, som vil være i tråd med vårt stortingsprogram, der det slås fast at Kristelig Folkeparti vil stanse ødeleggelse av myrområder. For noen uker siden demonstrerte titusenvis av barn i gatene over hele verden for å sende et tydelig signal til oss politikere. Tiden for festtaleretorikk om klimatiltak er forbi. Nå kreves det bestemt og konkret handling for å hindre at vi overlater kloden som et økologisk katastrofeområde til generasjonene som kommer etter oss. Det vil bli tiltak som svir, og som vil kreve innovasjon, kreativitet og omstillingsevne på alle samfunnssektorer, i alle deler av næringslivet, i offentlig forvaltning og hos den enkelte forbruker, som må belage seg på at skattetrykket vil bli tilpasset klimaavtrykket som den enkelte etterlater seg, gjennom de valgene en gjør ved konsum av varer og tjenester. Dette er den første av en lang rekke saker i årene som kommer der vi som politikere og beslutningstakere virkelig blir stilt overfor den vanskelige utfordringen med å veie hensynet til næringsinteresser opp mot hensynet til klimaforpliktelser og ansvaret for livsgrunnlaget til framtidige generasjoner. Dessverre viser det seg igjen at Senterpartiet i en viktig klimapolitisk sak stiller seg helt avvisende til å ta dette alvoret inn over seg. Vi i Kristelig Folkeparti merker oss med beklagelse at Senterpartiet som eneste parti i komiteen avviser at det er et effektivt tiltak for å redusere karbonutslipp å ta vare på norsk myr og våtmark. Det er heller ingen grunn til å legge skjul på at denne saken har vært krevende for regjeringspartiene. Det å avveie næringshensyn mot klimahensyn er en vanskelig øvelse når et innskjerpet regelverk mot myrdyrking nødvendigvis må føre til sterkere bindinger for næringsdrivende i landbruket. Det vil bli like vanskelig i andre næringer, som også må regne med å bli stilt overfor tilsvarende tøffe krav om klimatiltak i årene som kommer. Målsettingen Norge har forpliktet seg på i Parisavtalen, ligger fast, og årstallet 2030 rykker stadig nærmere. Det må enhver norsk regjering uansett farge og sammensetning forholde seg til. For regjeringspartiene har det likevel vært viktig å sikre at fleksible og realitetsorienterte dispensasjonsbestemmelser blir innarbeidet i den endrede nydyrkingsforskriften, og at departementet får nødvendig frihet i utformingen av forskriften. Det er ivaretatt gjennom flertallsmerknaden i komitéinnstillingen. Arbeidet med å omarbeide nydyrkingsforskriften må til enhver tid være kunnskapsbasert og bygge på den siste og mest oppdaterte informasjonen som foreligger. I likhet med de øvrige partiene har vi merket oss at NIBIO nylig leverte en rapport som viser at landbruket i langt flere kommuner enn tidligere antatt vil bli direkte berørt av et innskjerpet regelverk for nydyrking. Det viser på en god måte viktigheten av at departementet gis nødvendig handlingsrom til å utforme forskriften i tråd med et oppdatert kunnskapsgrunnlag. Det samme gjelder oppdaterte beregninger for karbonutslipp ved nydyrking av myr.