Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-10-13:
I gårsdagens trontaledebatt spurte Siv Jensen lett foraktelig hvor den rød-grønne regjeringa nå ville la velferdsstaten ese ut. Svaret har hun fått i dag. Velferdsstaten vil ese ut på viktige områder som betyr noe for barns oppvekstsvilkår, for eldre menneskers trygghet og livskvalitet, for miljøet og for innbyggernes vilje til å bidra til fellesskapet. Budsjettet viser solid gjennomslag for SVs hovedsaker. Miljø, rettferdig fordeling og barns oppvekstvilkår kommer styrket ut av dette budsjettet, som er såkalt svakt ekspansivt. Utvidet skoledag, to timer gratis SFO i uka med leksehjelp til de yngste barna, tiltak mot frafall i videregående skole, barnehagereformen, nytt tilskudd til kulturskoler og rentekompensasjonsordning, slik at vi kan pusse opp skoler og svømmeanlegg, er viktige grep som barn og unge vil få glede av i åra som kommer. Jeg tror ikke de vil dele Siv Jensens lett nedlatende beskrivelse av en velferdsstat som eser ut, eller uttalelsen til hennes kollega Tybring-Gjedde om umyndiggjøring. På miljøområdet tas det viktige løft. Vår regjering har fått mye oppmerksomhet for regnskogsatsinga fra klimaforliket, som nå forsterkes. Jeg vil si litt om hvorfor dette er viktig. For det første er det slik at en femtedel av de globale klimagassutslippene skyldes ødeleggelse av regnskog og andre tropiske skoger. Å stanse tapet av tropeskog er det mest effektive og det rimeligste strakstiltaket for å begrense klimaendringene. For det andre er store deler av naturmangfoldet knyttet til regnskog. Og for det tredje er det viktig å sikre urfolks og andre skogbaserte folkegruppers rettigheter, som igjen er avgjørende for å stanse avskoginga og dermed redusere klimagassutslippene. Kanskje fins løsninga på kreftgåten, hiv/aids eller malaria i regnskogens naturmangfold. Også norsk natur har gitt viktige bidrag til menneskers helse og velferd. I 1969 fant f.eks. et sveitsisk ektepar som gikk tur på Hardangervidda, en uanselig jordsopp. Soppen inneholdt stoffet ciklosporin, som har vist seg å gjøre det enklere å transplantere hjerter og andre organer. Ved siden av klimaendringer er utryddelse av artsmangfoldet vår tids største miljøutfordring, og det kan altså frarøve oss mennesker viktige nøkler til bedre helse og livskvalitet. Forskere anslår nå at hastigheten på og omfanget av artsutryddelsen er opp mot tusen ganger større enn normalt. Om trenden fortsetter, kan så mye som en tredjedel av alle arter på kloden gå tapt innen midten av dette århundret. Regjeringas skogsatsing må også ses i lys av dette. I tillegg øker vi nå bevilgningene til Miljøverndepartementet, slik at vi kan følge opp naturmangfoldloven – det viktigste verktøyet for å stanse tapet av naturmangfold her hjemme. Budsjettet preges også av satsing på CO2-rensing, klimaforskning, miljøteknologi og innføring av viktige miljøavgifter i tillegg til varslede grep for å gjøre det mer lønnsomt å velge biler som forurenser lite, og mer ulønnsomt å velge biler som forurenser mest. Dette er veldig viktig fordi økningene fra utslipp i veitrafikken er veldig store og gjør det vanskelig for oss å nå klimamålene hvis vi ikke setter inn viktige grep. Vi har varslet at vi skal gjøre det, og vi fortsetter den omlegginga som vi startet på. Endelig får vi også på plass CO2-avgift på gass, som vil fjerne et viktig konkurransehinder for bioenergi. Her ligger det muligheter for en grønn næring som kan gi mange nye arbeidsplasser framover. Litt om fordeling til slutt. Regjeringa vil med statsbudsjettet for 2010 innføre en mer rettferdig formuesbeskatning av bolig. Innslaget på NRK i dag tidlig, med Peter Batta i spissen, var fullstendig misvisende i forhold til hva som nå skal skje. Vår regjering har, i motsetning til forrige regjering, hvor Høyre var med, systematisk gjort formuesbeskatninga mer rettferdig. Store grupper har fått lettelser eller slipper nå å betale formuesskatt, mens vi har strammet til på toppen. Det er i tråd med prinsippet om at vi skal yte etter evne. Grepene som nå tas for å sikre en riktigere og mer rettferdig verdsetting av boliger, vil først og fremst bety lettelser for store grupper av mennesker. Men for en liten gruppe på ca. 1 000 personer med bruttoinntekt på i snitt over 3 mill. kr vil formuesskatten øke med ca. 15 000 kr pr. år. Det store bildet er at vi nå sikrer en omfordeling fra Oslos vestkant og Bærum, Jan Tore Sanners kjerneområder, til Oslos østkant og resten av landet. 92 pst. av befolkninga i Oslo får, som finansministeren sa, lettelser i formuesskatten eller uendret formuesskatt. Åtte av ti som i dag betaler formuesskatt, får lettelser. Det gir litt perspektiv på denne diskusjonen. Vår regjering er for rettferdighet. Vi er ikke for skatt bare for skattens skyld, men fordi det er rettferdig at folk yter etter evne og får etter behov.