trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Aud Kvalbein (Kristelig Folkeparti), 2007-05-24:
To tanker er særlig tydelige i den bioloven som vi nå vedtar i dag, nemlig tanken på det perfekte og lytefrie og tanken på det nyttige. Det blir nå lov å sykdomsteste embryoer før de settes inn i livmoren. Det syke kan sorteres ut for ikke å bli født. Se på meg, jeg er av en utdøende rase, skrev Bjørn Hatterud i Aftenposten i vinter. Han har ryggmargsbrokk. Antall senaborter på grunn av bl.a. ryggmargsbrokk og hjertefeil har økt jevnt siden 1999. Biolovens tillatelse til sykdomstesting av embryoer føyer seg inn i rådende tankegang i samfunnet og gjenspeiler jakten på det perfekte. Sterkt og friskt skal barnet være, ikke svakt og sykt. Det er en trend som vi ser på mange områder i samfunnet. Men gjør jakten på det perfekte oss lykkeligere? En studie fra York University i England som ble gjengitt i norske aviser i mars 2002, sier noe helt annet. Jakten på det perfekte gjør oss syke, het det. Forskerne i York hadde funnet at jakten på det perfekte på alle livets arenaer gir mange lav selvfølelse, liten selvtillit, depresjoner og stress. Dette er akkurat de problemer som øker mye i dagens samfunn. Den nye bioloven kan paradoksalt nok skyve oss i retning av mer sykdom, og da på områder som vil berøre flere mennesker enn de syke man kanskje i utgangspunktet ville hjelpe, og som man ikke vet om man kan få hjulpet. Det andre som slår meg ved den nye bioloven, er tanken på det nyttige. De mange befruktede eggene som blir til overs ved assistert befruktning, må brukes til noe nyttig, som nye behandlingsmetoder for sykdom, mener mange. Men er det ikke bra da, at syke blir hjulpet? Jo, men er vi sikre på at det bare er til hjelp? Et alvorlig sykt menneske er sjelden nyttig. Når nyttetanken driver oss til å forske på befruktede menneskeegg, vil nyttetanken også kunne prege andre valg vi gjør. I en annen situasjon kan tanken på det nyttige ramme de syke selv, og da i disfavør av dem. Det er ikke likegyldig hvordan vi tenker, for tankene våre former samfunnet. Istedenfor jakten på det perfekte og det nyttige trenger vi et samfunn som holder menneskeverdet høyt. Det er bare det som vil gi oss alle trygghet – for de fleste av oss vil verken være perfekte eller nyttige gjennom alle livets faser. En nederlandsk forfatter har sagt det slik: Den eneste garantien for at alle skal få fortsette å leve, er respekten for livet, respekten for ens medmennesker, og respekten for dem som er annerledes enn oss selv. Her ligger nøkkelen til et annet og mer menneskevennlig samfunn enn det den nye bioteknologiloven nå åpner opp for.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Jeg har gleden av å framsette et representantforslag på vegne av stortingsrepresentantene Siv Jensen, Arne Sortevik, Harald T. Nesvik og meg selv om Kyoto-tiltak med vekt på kostnadseffektivitet og nytte for miljøet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Det er betimelige spørsmål som representanten Brende tar opp. Stortinget framstår mer som en plagsom rundingsbøye for denne regjeringen, og man tar veldig lett på både tidsfrister og informasjonsflyt, som egentlig burde være en selvfølge. Det er vel gjerne den sedvanlige bruk av styringsadgang som vi ser fra Arbeiderpartiet. Det som overrasker meg enda mer, er hvor lett man tar på løftene om en aktiv næringspolitikk og et aktivt eierskap. Når vi ser på det som ligger i StatoilHydro-saken, ser vi altså ingen proaktive tiltak i denne prosessen utover at man skal følge nøye med, man skal ha dialog, og man skal styrke Petoro med noen stillinger. Utover det er det ingen proaktive grep der Regjeringen viser hva den aktive næringspolitikken og det aktive eierskapet består i. Spørsmålet er om statsråden overfor Stortinget kan oppklare hvor skillet er mellom denne regjering og forrige regjering når det gjelder aktivt eierskap. Kan statsråden påpeke noen områder som denne regjeringen er proaktiv på som man antar at den forrige regjeringen ikke ville vært?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Det er alltid interessant å høre når Regjeringen snakker om sin enorme satsing på fornybar energi. Det er ingen på Stortinget som har vært imot at en skal satse på dette området. Det en har diskutert, er hva slags system en skal bruke. Da Stortinget hadde høring om fornybarpolitikken, sa samtlige 14 høringsorganer som var til stede, at det systemet som Regjeringen har valgt, er feil i forhold til å prøve å nå de målene en har satt seg. Samtlige sa at dette systemet med statssubsidier ikke er den beste måten å innfri målet om 30 TWh på. Allikevel har Regjeringen tviholdt på dette og lenge sagt at det skal ligge fast uansett. Da er det positivt at statsråden i dag sier at en nærmest aktivt ville vurdere dette fra år til år – det er en positiv nyskaping. Men med tanke på at levetiden for de fleste kraftprosjekter er fem–seks år fra en begynner planleggingen til de står ferdig, haster det allerede nå for industrien å få vite at pengene vil være der. Når vil Regjeringen framlegge en ny evaluering av saken, slik at vi faktisk kan være sikre på at vi når målsettingen i 2016?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Det er en sær opplevelse å høre statsråden snakke om sin fornybarpolitikk. Mens hele kraftbransjen, miljøvernorganisasjoner og de som skal bygge ut, faktisk sier at Regjeringens system ikke holder vann, snakker Regjeringen som om dette er meget bra. Det ble framlagt en stortingsmelding på fire sider som beskrev Regjeringens fornybarpolitikk. Ingen av påstandene, verken om penger eller om at grønne sertifikater er dårligere enn Regjeringens system, ble forsøkt dokumentert, men påstandene gjentas gang på gang. Så når andre diskuterer systemer, snakker statsråden kun om å kaste mer penger ut i lufta etter dette. Spørsmålet som statsråden ennå ikke har svart på, og det han ikke har synliggjort, er: Har f.eks. denne regjeringens fornybarpolitikk gjort at det i dag er flere vindkraftprosjekter som skal realiseres, eller er det blitt færre vindkraftprosjekter som skal realiseres? Det gjelder også det som Statkraft driver med. Jeg har ikke fått med meg at de har lagt fram et eneste nytt prosjekt etter at fornybarsystemet ble lagt fram, men de har tvert imot sagt at flere vil bli lagt på is.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Jeg har et spørsmål til olje- og energiministeren. De siste månedene har vi sett at viktige organ som FN, ved Hans Blix, EU og Det internasjonale energibyrået, IEA, har sagt at kjernekraft er noe som verden må vurdere for å sikre sin energibalanse. Man ser for seg en energibruk som gjerne blir firedoblet fram til år 2100. Da framstår etter Fremskrittspartiets mening thoriumkraftverk som en spennende mulighet globalt. Det er et stort energipotensial. Det kan løse både sikkerhets- og avfallsutfordringene hvis man får det til å virke, og Norge har store forekomster av thorium. Fremskrittspartiet har vært en stor pådriver på Stortinget for å se på thorium til energiformål, ikke for at vi nødvendigvis må bygge et slikt kraftverk i Norge – her har vi store mengder gass, vann, vind og bioenergi som kan brukes – men i erkjennelsen av at alle våre naboland, bortsett fra Danmark, har kjernekraft, er det i vår egen interesse å sikre at den er så god som mulig. I Stortinget den 15. november 2006 sa statsråden at det var uaktuelt for denne regjeringen å følge thoriumsporet, som Fremskrittspartiet la opp til. Riktignok satte han ned et thorium-utvalg etter press fra Fremskrittspartiet, men politikken skulle ligge fast: Thorium og kjernekraft var ikke aktuelt. Nå har, de siste ukene, norsk industri kommet på banen. Flere selskaper ser på muligheten for å bygge thoriumkraftverk, og det er spennende. Det som er enda mer spennende, er at Statkraft også har kommet på banen og skal se på thorium. Statkraft er jo et heleid statlig selskap, som styres gjennom signal fra Regjeringen, en regjering som har lovet et aktivt eierskap og en aktiv næringspolitikk, noe bl.a. Senterpartiets Lars Peder Brekk og SVs Inge Ryan har henvist til flere ganger i debatter overfor Statkraft når de ikke har gjort som de vil. Da er det spesielt å se at man fra Statkrafts side løfter fram thorium. Da er mitt enkle spørsmål: Er Statkrafts arbeid med thorium i tråd med styringssignal som Regjeringen har gitt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Mitt spørsmål var ikke om utvalget. Jeg er veldig godt fornøyd med at det er blitt nedsatt, og at det består av profesjonelle, gode folk. Så statsråden skal ha ros for at han ikke har utvannet det. Det ble nevnt 20 år, og det gjelder nok Carlo Rubia-modellen for kjernekraftverk, men allerede i dag jobber India med å bruke thorium i eksisterende teknologi, så dette er ikke nødvendigvis noe som ligger mange tiår fram i tid. Og da er dette en viktig avklaring overfor Statkraft, i og med at det er et heleid statlig selskap, der staten skal gi styringssignaler, som mange rød-grønne politikere har ivret etter å gi. Da må vi anta at Statkraft ikke agerer på tvers av Regjeringens politikk, i så fall burde styret i Statkraft fått klar beskjed om det. Og da er det en viktig politisk avklaring fra Regjeringen å si – jeg fikk inntrykk av at statsråden sa at dette var helt greit – at han og Statkraft ser på det. Men hvis Statkraft ser på dette og finner at det kan være aktuelt å bygge dette – gjerne ikke i Norge, men i utlandet – vil statsråden da være positiv til at Statkraft gjør det?
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-05-30:
Jeg har gleden av å fremsette et representantforslag på vegne av Elisabeth Aspaker, André Oktay Dahl, Sonja Irene Sjøli, Svein Flåtten og meg selv om utredning og innføring av internettbasert tjenesteportal til bruk ved kjøp av plasser i barneverntiltak.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-05-30:
Åslaug Haga mente sammenlikningen med alkoholpolitikken haltet, og at det vil være vanskeligheter med å ha et kommunalt selvstyre innenfor spill i forhold til de nasjonale rammene. Jeg har sett litt på Senterpartiets sentralstyres begrunnelse. Senterpartiets sentralstyre sier at man ønsker en nasjonal spillpolitikk, slik at man kan ha felles rutiner, felles fordeling for overskudd, felles policy overfor illegalt spill og felles strategier for å møte utenlandske spill. Dette er vi enig i alle mann, iallfall i Høyre. Dette ville jo være de nasjonale rammene, det nasjonale regelverket som man har. Men det burde ikke forhindre at kommunene kunne ha en reservasjonsrett og kunne diskutere hvordan man ville håndtere spillpolitikken innenfor de gitte rammene. Det er vanskelig å se hva i den oppramsingen som Senterpartiets sentralstyre gjør, som skulle gjøre dette til noe problem.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-30:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Før jul lanserte statsminister Jens Stoltenberg med brask og bram Nordens største fusjon gjennom tidene, Statoil–Hydro-fusjonen. Statoil blir Nordens mest dominerende selskap, og også, som statsråden selv sa i Stortinget den 10. januar i år: «Denne nye aktøren blir helt klart dominerende på norsk sokkel.» Selskapet får kontroll med mer enn 80 pst. av alt operatørskap på det som da også står for de aller største og viktigste skatteinntektene til den norske stat. Det er ikke tvil om at når man får en så dominerende posisjon, så reiser det også en rekke konkurransepolitiske problemstillinger. Konkurransen på sokkelen har bidratt til at Norge har fått høye og stabile og gode skatteinntekter. Derfor stilte energi- og miljøkomiteen et spørsmål til statsråden 11. mai i år om Regjeringen på noen annen måte har anmodet Konkurransetilsynet om å si sin mening om fusjonen. Hvis ikke, hvorfor? Så svarer statsråden komiteen 22. mai og sier at nei, norske myndigheter har ikke uttalt seg om dette. Han skriver: «I denne saken ble det besluttet at norske myndigheter ikke skulle uttale seg.» Den 24. mai avslører Dagens Næringsliv at Konkurransetilsynet har uttalt seg til Regjeringen i et femtensiders brev om et utkast til et engelsk brev til også EUs konkurransemyndigheter om implikasjoner og kommet med flere merknader og identifisert flere områder med behov for ytterligere utredning. Hvorfor valgte statsråden ikke å svare Stortinget om Konkurransetilsynets rapport? Er det slik at Regjeringen bestemte seg for at fusjonen ikke er noe problem, og så bestemte seg for at verken Stortinget eller noen andre skulle få vite at den kunne være et problem?
Børge Brende (Høyre), 2007-05-30:
Jeg er enig med statsråden i at noe av det verste som kan skje, er at konkurransen blir svekket på norsk sokkel. Det ville være ille, ikke minst for norske myndigheter. Men jeg tror kanskje at det er litt naivt å tro – og forutsette – at et selskap som blir sittende med 82 pst. av operatøransvaret, er det som i størst mulig grad vil ivareta konkurransen. Det er bare ikke slik det fungerer. Derfor har vi myndigheter som skal påse at det er konkurranse i markedet. Hele statsrådens proposisjon bærer jo litt preg av at det går nok bra, selskapet vil ivareta dette. Da er nok jeg mer bekymret for den utviklingen vi vil se fremover, for det var jo varslet at det skulle komme kompenserende tiltak. Når selskapet blir så dominerende, må man rett og slett ta initiativ til og gjennomføre tiltak for å styrke konkurransen. Jeg lurer på hvilke konkrete forslag det er i proposisjonen fra Regjeringen som viser initiativ når det gjelder å styrke konkurransen på norsk sokkel.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-30:
2/3 av fornybarprosjektene droppes på grunn av at det norske regelverket for støtte er for dårlig. Det er 15 TWh, tilsvarende ca. 30 Alta-kraftverk, som da er gryteklare fornybarprosjekter som kunne ha vært igangsatt. Hele bransjen ser at mange av disse droppes fordi nivået i Norge er lavere enn i våre naboland. Da kan selvsagt statsråden prøve å overbevise oss om at det er fantastisk bra, det regelverket som Regjeringen har utformet. Men det leverer ikke varen, nemlig mer fornybar energi, som er viktig for at Norge skal lykkes i å redusere sine egne klimagassutslipp – og de europeiske. Så jeg lurer på om ikke det bekymrer statsråden at 2/3 av prosjektene droppes. Da er det også offshore vindkraft, det er dette tidevannskraftverket i Hammerfest o.l. Når Høyres leder gikk ut med en invitasjon på vårt landsmøte om at vi kan tenke oss å samarbeide om å øke støtten, er dette en invitasjon statsråden mottar?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg har i etterkant av at det svaret gikk til Stortinget, også i media uttalt at svaret dessverre var noe upresist på akkurat det punktet. Regjeringen har overhodet ingenting å skjule i forhold til den rapport, eller det notat, som Konkurransetilsynet på ordinær måte har utarbeidet til Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Det er helt ordinær prosedyre at det blir gjort. All korrespondanse rundt dette har ligget på postjournalen til Fornyings- og administrasjonsdepartementet og har i så måte vært tilgjengelig. Men beklageligvis var mitt svar på det punkt upresist. Det er altså ikke slik at Konkurransetilsynet overfor EØS-myndighetene, eller overfor EUs konkurransemyndigheter, har en selvstendig funksjon. Det er Regjeringen som uttaler seg i denne type spørsmål. Konkurransetilsynet var og er underliggende etat til Fornyings- og administrasjonsdepartementet i denne type saker og ble selvsagt spurt. Så er det selvsagt slik som jeg har hevdet fra dag én, at det nye selskapet vil komme til å få en svært sterk posisjon på norsk sokkel. Nå er det selvfølgelig sånn at selskapet selv har gode grunner til å ivareta konkurranse. Det å svekke konkurransen er det verste selskapet kan gjøre. All erfaring har vist at nettopp det mangfold vi har, og de mange selskapene vi har innenfor leverandørindustrien, har brakt Norge dit vi er, i verdensklasse på teknologi. Det nyter Statoil godt av, det nyter Hydro godt av, og det vil også det nye selskapet nyte godt av. Derfor vil det å svekke konkurransen være noe av det verste dette selskapet kan gjøre. Vi er opptatt av å opprettholde konkurransen. Jeg er opptatt av å opprettholde den, og har også adressert det kraftig i den stortingsproposisjonen som nå ligger til behandling, og som vi skal debattere i Stortinget allerede til uken, slik at vi får rikelig anledning til å komme tilbake til dette spørsmålet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det er flere ting som vil bli gjort i tiden framover. Vi vil for det første følge utviklingen ganske nøye. Det er riktig at det nye selskapet vil være stort som operatør i de nærmeste årene. Det vil endre seg i løpet av relativt få år. En rekke nye selskaper på norsk sokkel har fått andeler og også blitt operatører, ikke minst initiert av den forrige regjeringen. Disse vil etter hvert ha en styrket plass på norsk sokkel. Dernest er det en oppgave for meg å bidra til å ivareta konkurransen mellom leverandørbedrifter. Vi snakker om litt ulike ting her. Jeg er opptatt av å opprettholde et mangfold av leverandørbedrifter for å få utviklet den beste teknologien. Det kan vi gjøre på mange måter. Blant annet hadde jeg i går et møte i det som kalles Topplederforum, der nettopp en nasjonal strategi som har til hensikt å utvikle leverandørindustrien som ett element, var tema. Det ble godt mottatt av den industrien som var til stede i går, og vil være blant de ting som vi vil jobbe med framover.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg tror at det på en rekke områder er lett å se forskjell. De siste ukers medieoppslag om Regjeringens holdning til lederlønninger i statlige selskap er ett eksempel. Eierskapsmeldingen, som Stortinget har fått, viser Regjeringens eierskapspolitikk. Nå snakker vi om litt ulike ting. Når Petoro blir nevnt i denne sammenheng, er det ett av forvaltningsorganene som skal ivareta statens eierinteresser på norsk sokkel. Det har ingenting med aktiv næringspolitikk å gjøre. Det er nødvendig å styrke og se på hvordan vi skal møte den nye situasjonen på norsk sokkel gjennom Petoro, gjennom Oljedirektoratet og gjennom departementets arbeid. Det ser vi på nå. Det vil vi følge opp nøye i tiden framover. Dernest er det slik at forskning og teknologiutvikling er temaer som vil være sentrale i forhold til å styrke norsk sokkel i tiden framover. På dette området har vi økt bevilgningene til forskning. Dette er noe vi også vil følge opp i tiden framover. Det å ivareta konkurransen mellom de ulike leverandørbedriftene er sentralt for fortsatt å ha framgang på norsk sokkel.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg skulle gjerne ha sett at det svaret hadde vært mer presist, som jeg også sa i mitt første svar til Børge Brende. Det betyr likevel ikke at vi i Regjeringen har gjort noe som helst forsøk på å underslå denne type informasjon. Notatet fra Konkurransetilsynet til Fornyings- og administrasjonsdepartementet var en del av en helt ordinær saksbehandling som er vanlig i denne type saker. Det lå på postjournalen. Det burde selvfølgelig ha vært nevnt i mitt brev, men det jeg var opptatt av å få svart Stortinget på, var egentlig realiteten i saken, nemlig at norske myndigheter ikke hadde sett noen grunn til å uttale seg til EU-kommisjonens konkurransemyndigheter om denne saken. Svaret skulle ha vært mer presist.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Som jeg har svart på flere spørsmål allerede: Det som var grunnleggende for meg, var å få besvart realiteten i spørsmålet fra Børge Brende, nemlig hvorvidt norske myndigheter hadde sett behov for å uttale seg overfor EUs konkurransemyndigheter. Det har vi ikke gjort, etter nøye vurdering i Regjeringen, for det er EUs konkurransemyndigheter som er rette myndighet i denne type saker. Den saken det her dreier seg om, ble drøftet i det såkalte EØS-utvalget for konkurransesaker, der alle relevante departementer var representert. Vi uttalte oss – på bakgrunn av anbefalinger fra dem – ikke i denne saken. Konkurransetilsynet er underliggende etat til Fornyings- og administrasjonsdepartementet i denne type saker. Som jeg har sagt gjentatte ganger: Nettopp det at Konkurransetilsynet har skrevet et sånt notat til Forbruker- og administrasjonsdepartementet, burde selvsagt ha vært nevnt i mitt svar. Men det grunnleggende er at vi som myndighet ikke har uttalt oss i dette spørsmålet. Dette har jeg svart på gjentatte ganger.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Nei, det ser jeg faktisk ingen grunn til. Det jeg har sagt, er at svaret til Stortinget burde ha vært mer presist på det punktet. Det skulle jeg gjerne ha sett. Det var overhodet ikke noe forsøk på å underslå informasjon, som mange nå prøver å framstille dette som. Det notatet har vært tilgjengelig. Det skulle selvsagt ha vært sagt tydeligere i mitt svar til Stortinget. Jeg har innrømmet at jeg gjerne kunne ha vært mer presis på dette. Så er det altså ikke slik at Konkurransetilsynet hadde kraftige innvendinger mot fusjonen. Det som står i dette notatet, er at Konkurransetilsynet gjerne skulle hatt belyst en del tema, bl.a. det som jeg fra dag én har sagt vil være et av de krevende områdene i forbindelse med fusjonen, nemlig konkurransen i leverandørindustrien og konkurransen på norsk sokkel. Vi har aldri lagt skjul på at nettopp det kunne komme til å bli krevende. Det vil også være et av de områdene som vi vil komme til å følge opp nært i tiden framover.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Svaret er ja. Den forrige regjering fjernet i løpet av sin regjeringsperiode bevilgningene over statsbudsjettet til satsing på fornybar energi og innførte i stedet en forbrukeravgift på en øre pr. kWh, som i løpet av den perioden gav Enova nærmere 700 mill. kr årlig til disposisjon. Det denne regjeringen har gjort, er å ha mer enn fordoblet den bevilgningen, først gjennom etableringen av et fond på 10 milliarder kr, som vil bli økt med ytterligere 10 milliarder kr i neste omgang. Det vil gi i overkant av 800 mill. kr i tillegg til de 700 mill. kr som allerede ligger inne hos Enova. Disse midlene skal brukes på satsing på fornybar energi. For det er riktig som representanten sier, vi har fremdeles et stort potensial. Ikke minst på energieffektivisering har vi et stort potensial å ta ut. Det er altså ikke en tafatt satsing. Jeg vet ikke hva man vil karakterisere satsingen fra forrige regjering som, hvis dette er en tafatt satsing. Vi har altså mer enn fordoblet bevilgningene, vi vil satse offensivt, og målet på 30 TWh står fast. Det målet skal vi nå. Som jeg har uttalt tidligere, det er ikke målet på 30 TWh som vil bli justert, men Regjeringen vil fra år til år følge nøye med på om de bevilgninger som er gitt, er tilstrekkelige til å nå det målet som vi har satt oss.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
10 mill. kr var nok mer i tråd med den forrige regjeringens satsing. Det denne regjeringen har satset, er 10 milliarder kr, og vi skal øke med ytterligere 10 milliarder kr. Det er altså en økning som ingen tidligere regjeringer har vært i nærheten av å foreta på dette området. Jeg har heller ikke sagt at det er snakk om å endre satsene. Vi viser allerede til gode resultater. Enova oppnådde i fjor resultater som var bedre enn det man noensinne har gjort på dette området, ikke minst på energieffektivisering og satsing på bioenergi, som er de to områdene hvor det skjer mest for tiden. Det er positivt, for det er faktisk to av de områdene som er minst omstridt, og hvor vi har et betydelig potensial. Sverige bruker like mye bioenergi som vi produserer vannkraft i Norge. Vi har ikke et så stort potensial i Norge, men vi har et betydelig uutløst potensial på bruk av bioenergi og fjernvarme. Det er et av de viktigste satsingsområdene, og der kan vi allerede vise til gode resultater. Så er det energieffektivisering. Jeg har tidligere nevnt eksemplet hvor Enova gjennom å bruke 250 mill. kr har utløst 600 GWh spart energi i tre industribedrifter. Det er gode resultater å vise til.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Nå vil jeg for det første minne om at denne ordningen skal iverksettes fra 2008, og da i Stortinget å begynne å etterspørre en evaluering før ordningen er trådt i kraft, synes jeg kanskje er å være litt tidlig ute. Jeg har heller ikke sagt at vi fortløpende vil evaluere denne ordningen. Det jeg har sagt, er at vi fortløpende vil se på bevilgningsnivået – altså hvorvidt vi skal bruke 1,6 milliarder kr, 1,7 milliarder kr eller 1,8 milliarder kr, eller hva vi må bruke for å nå målet på 30 TWh. Det vil vi følge nøye fra år til år. Målet på 30 TWh står fast. Så er det ikke slik at alle mener at det systemet som vi har lagt oss på, er et dårligere system enn andre systemer. Det er tvert imot også rapporter som viser at grønne sertifikater, som mange ønsket seg, faktisk kan ha større risiko for å kollapse, og at man bør se til den type støtteordninger som Regjeringen nå har vedtatt at vi skal ha i Norge. Så kan vi selvfølgelig diskutere om støttesatsen er stor nok – det er en annen diskusjon.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Nei, overhodet ikke. For det første er det slik at denne ordningen er bedre enn det vi ville ha vært i stand til å oppnå om vi skulle ha akseptert det Sverige forlangte av oss på grønne sertifikater. Det ville ha veltet betydelige kostnader over på forbrukerne. Det ville ha vært en ordning som kun hadde rettet seg inn mot elektrisitetsproduksjon. De beste resultatene oppnår vi på andre områder, de oppnår vi ved å satse på fjernvarme, satse på bioenergi, satse på energieffektivisering. Ja, det er riktig at investeringene på f.eks. vindkraft ikke er blitt så store som vi gjerne skulle ha sett. Det er mange grunner til det, ikke minst at det er høykonjunktur på det området, og at kostnadene på vindkraft har økt vesentlig. Så kan man jo spørre seg: Er det virkelig fornuftig å gjennomføre omfattende investeringer i en periode hvor kostnadsnivået er så høyt? Så er det mulig at vi ville ha fått grønne sertifikater med den forrige regjering, men det ville i så fall ha vært på premisser som ville ha påført forbrukerne betydelige kostnader. Denne regjeringen har bevilget dette over statsbudsjettet – ikke til forbrukernes ulempe, men til satsing på fornybar energi.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det er ikke riktig at vi ikke har engasjert oss. Jeg har faktisk ganske nylig hatt møte med selskapet. Dette selskapet har fått tilskudd gjennom Enova og vil kunne oppnå det også i framtiden, og man vil kunne få støtte også gjennom andre deler av det statlige virkemiddelapparatet til et slikt prosjekt som dette. Så er det imidlertid slik at Storbritannia har etablert svært rause støtteordninger, støtteordninger som ikke er i nærheten av noe verken tidligere regjeringer eller nåværende regjering har vurdert å etablere i Norge. På den bakgrunn kan jeg selvfølgelig forstå at man har vurdert hvorvidt man skal etablere seg i Storbritannia. Vi har imidlertid ikke gitt opp håpet om at dette skal bli industriell utvikling i Norge, og har som sagt hatt kontakt og vil fortsatt ha kontakt med dette selskapet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det var faktisk de tre partier som nå sitter i regjering, som var pådrivere i Stortinget i forrige periode for å få etablert en ordning med grønne sertifikat. Jeg har lest de utredningene som den forrige regjering la fram på dette området, og jeg tror jeg ville vært forsiktig med å bruke beskrivelsen «offensiv satsing» fra den forrige regjering på de utredningene som er lagt fram. Det var et godt stykke igjen. Det viktigste gjenstod nemlig, og det var å gjennomføre forhandlinger med Sverige om betingelsene knyttet til grønne sertifikat. Det var der det strandet, ikke på Regjeringens vilje til å gjennomføre dette. Men vi kunne ikke akseptere at norske forbrukere skulle betale en regning per capita som var dobbelt så stor som det svenske forbrukere skulle betale. Jeg forundres over at man nå sier at den forrige regjeringen ville ha kommet til å akseptere en byrdefordeling som var så skeiv i forhold til hva vi oppfattet som rettferdig. Derfor ble det ikke et resultat. Vi kunne ikke akseptere de krav som vi ble stilt overfor fra svenske myndigheter. Den forrige regjering kom aldri så langt at man gjennomførte forhandlinger om dette.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
For det første er det ikke slik at det er denne statsråd som gir styringssignaler til Statkraft. Statkraft ble i forrige periode under den forrige regjering underlagt Nærings- og handelsdepartementet og er konstitusjonelt næringsministerens ansvar. Det sørget den forrige regjering for. Så er det ikke slik at det er Statkraft som bestemmer om man skal bygge ut atomkraft eller ikke i Norge. Alle typer energiproduksjon skal underlegges konsesjonsbehandling. Det er ikke denne regjeringens politikk at det skal satses på atomkraft i Norge. Hovedsporet til denne regjeringen er satsing på fornybar energi og satsing på CO2-håndtering på gasskraftverk på en helt annen måte enn det den forrige regjering stod for. Der er også Statkraft en aktør, og vil forhåpentligvis også være det i teknologiutvikling på dette området. Jeg tror ikke representanten skal undervurdere Statkrafts satsing på fornybar energi. Statkraft er landets største produsent av fornybar energi og også det selskapet som har satset tyngst på produksjon av vindkraft. Det formoder jeg at dette selskapet også vil komme til å være i tiden framover, både når det gjelder satsing på fortsatt utbygging av vannkraft der det ligger til rette for det, og når det gjelder satsing på vindkraft. Så til at støttesatsen for produksjon av vindkraft er lavere i Norge enn den er i de fleste andre land. Ja, det er riktig. Men det er et annet forhold som representanten bør ta med seg, og det er det at forholdene for å produsere vindkraft i Norge er langt, langt bedre enn de er i noe annet land. Så dersom støttesatsen skulle være like høy i Norge som den var i Tyskland f.eks., eller i Sverige for den del, ville norske vindkraftprodusenter få en betydelig bedre støtteordning enn det de gjorde i de samme landene, rett og slett fordi forholdene for å produsere kraft er langt bedre. Det blåser mer langs norskekysten enn det gjør i Sverige.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg er absolutt positiv til at Norge og norske selskaper også eksporterer fornybare prosjekter. All eksportaktivitet av denne type er selvsagt positiv. Hvis norske selskaper ser muligheter til å tjene penger på å være med og produsere fornybar kraft i Tyskland eller Danmark eller Sverige, eller hvor det måtte være, trodde jeg faktisk at også representanten Kvassheim ville synes at det var bra. Det at norske selskap investerer ute, har alltid vært en del av norsk industrihistorie. Det skal det være i framtiden. Det er ikke slik at potensialet for å bygge ut vindkraft i Norge blir borte om Statkraft bygger vindmøller, vindparker, i Tyskland, eller hvor det måtte være. Det potensialet er der fortsatt. Denne regjeringen har ambisjon om å utnytte det, og vi skal nå målet vårt om 30 TWh fornybar energi og energieffektivisering innen 2016. Akkurat nå er satstingen størst på bioenergi og på energieffektivitet. Det synes jeg er bra.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Nå er det altså slik, som jeg allerede har sagt, at denne ordningen først skal tre i kraft fra neste år. Det er gjort investeringsbeslutninger i inneværende år for nye vindkraftprosjekter – flere stykker faktisk – og det blir gjennomført investeringer i vindkraft. I tillegg til det blir det gjennomført betydelige investeringer i energieffektivisering og satsing på bioenergi. Vi følger selvsagt denne utviklingen nøye, som jeg har sagt, for det som står fast, er at vi skal nå et mål om 30 TWh innen 2016. Så må vi se fra år til år om måloppnåelsen er slik som vi mener at den bør være for å komme til 30 TWh innen 2016. Hvis ikke må vi selvfølgelig se på om virkemidlene er gode nok. Så langt er det ingen grunn til å tro at vi ikke skal nå det målet – riktignok med en større andel på energieffektivisering og satsing på varme enn vi i utgangspunktet hadde trodd. Men det er altså målet, som står fast, og ikke hva som blir bygd ut, som er det vesentlige for meg.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Ja, jeg takker for alle invitasjoner til å prøve å få til et samarbeid til beste for satsing på fornybar energi. Det ser jeg positivt på. Så er det ikke slik, som representanten hevder, at to tredjedeler av prosjektene droppes. To tredjedeler er muligens riktig når vi kommer til f.eks. vindkraft, men jeg tror det er litt tidlig å konkludere også der. I fjor ble det realisert 860 GWh varmesatsing. På tre prosjekter brukte Enova 250 mill. kr på energieffektivisering, som gav 600 GWh i redusert elforbruk. Det satses tungt på disse områdene, for noe av det viktigste vi kan gjøre nå, er å komme ut av strømfellen. Ikke i noe land bruker man så mye strøm til f.eks. oppvarming som vi gjør i Norge. Og noe av det viktigste vi kan gjøre i et så sterkt vannkraftbasert system som vi har, er å få til en overgang til varmekraft og redusere elektrisitetsforbruket. Der satses det tungt, så det et altså ikke slik, som representanten hevder, at fornybarsatsingen er borte. Men satsingen kommer på noen andre områder enn det representanten Brende ønsker seg.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det er riktig, som representanten sier, at klimautfordringen er en av de aller største og viktigste utfordringene vi står overfor i framtiden. Derfor bruker Regjeringen mer midler på fornybar energi enn noen tidligere regjering har gjort. Derfor bruker Regjeringen mer penger og mer ressurser på forskning og utvikling av teknologi for CO2-håndtering enn det som tidligere har vært gjort. Vi er faktisk ledende på dette området, og det er jeg stolt av. Det er et arbeid vi skal videreføre. Det brukes til sammen store ressurser på disse områdene. Som representanten sier: Offshore vindkraft er et av de virkelig spennende områdene hvor også Norge har et stort potensial når det gjelder satsing på fornybar energi. Der skjer det mye spennende, og det vil skje spennende ting i tiden framover. Det nye selskapet har allerede i forbindelse med fusjonen uttalt at satsing på alternativ energi og fornybare energikilder vil være et viktig satsingsområde for selskapet. Utover høsten, etter at fusjonen er effektiv, vil selskapet utvikle sin strategi. Da får vi komme tilbake til dette spørsmålet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Nå kan først representanten Sponheim vente og se hva som kommer i klimameldingen, og hva som allerede er brakt inn der før den kommer til Stortinget. Jeg husker meget godt det øyeblikket da Bondevik I-regjeringen bestemte seg for at vi var nødt til å gå på en så viktig klimasak som denne. I motsetning til den forrige regjering, som representanten Sponheim deltok i, har faktisk denne regjeringen lagt fram en ambisiøs plan og en stor bevilgning for satsing på fornybar energi. Men ikke nok med det: I tillegg tar denne regjeringen fatt i de store utfordringene, nemlig å bidra til å utvikle en teknologi for å håndtere CO2.Der var den forrige regjering, som representanten Sponheim var et sentralt medlem av, tafatt. Den tok ikke på alvor det den burde ha gjort i forhold til de konsesjoner som var gitt for gasskraft. Der er vi godt i gang. Det vil være et viktig bidrag til framtidens klimapolitikk. Men la det ligge. Jeg er definitivt positiv til et samarbeid for å få til et best mulig resultat når klimameldingen kommer til behandling i Stortinget.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det er riktig, som representanten sier, at 15. november i fjor tok Ketil Solvik-Olsen initiativet til en interpellasjon i Stortinget, hvor jeg i mitt avslutningsinnlegg sa at jeg ville ta initiativ til å få foretatt en utredning med hensyn til muligheter og trusler knyttet til thorium. Det som bl.a. står i mandatet til dette utvalget, er at utvalget skal gjennomføre en utredning for å etablere et godt faktagrunnlag i forhold til både muligheter og risiki ved bruk av thorium til energiproduksjon på lang sikt. Jeg vil nok minne representanten om at bruk av thorium i alle fall sannsynligvis ligger 20 år fram i tid. Det er riktig at Norge har store ressurser. Derfor har jeg tatt dette initiativet til å få foretatt en slik faktautredning om muligheter og risiki. Det at Statkraft og andre selskaper ser på det samme, synes jeg det overhodet ikke er noe galt i. Det selskapet må også selvfølgelig ha full anledning til å se på hva slags muligheter og risiki som er knyttet til thorium så vel som til andre energikilder. Det betyr ikke at Regjeringens politikk i forhold til kjernekraft er endret. Vi vil ikke ta i bruk kjernekraft i Norge. Vi har et stort potensial av fornybar energi som vi ennå ikke har utnyttet på langt nær fullt ut, og vi er også i gang med å satse tungt på utvikling av CO2-håndtering fra gasskraftverk. Det vil faktisk være det største bidraget til å redusere verdens klimagassutslipp i de neste 30 år, for fossile energikilder vil komme til å stå for så mye som 80 pst. av veksten i energiforbruket fram til 2030. Derfor har også IEA understreket at det å håndtere CO2-problemene med bl.a. rensing av CO2 fra gasskraftverk vil være det viktigste bidraget man kan gjøre. Dette er da også Regjeringens viktigste satsing.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg vil på nytt minne om at bruk av thorium ligger langt fram i tid. India vurderer å bygge en pilot for mer bruk av thorium. India er et av de andre landene som har store ressurser av thorium. Men bruk av thorium ligger langt fram i tid. Det er ulik teknologi også på det området, og det skjer en teknologiutvikling. Det jeg har sagt, og det jeg svarte på representantens spørsmål, er at jeg har ingen motforestillinger mot at Statkraft foretar vurderinger knyttet til dette. Det betyr selvsagt ikke at Statkraft har tatt investeringsbeslutninger eller er i ferd med å ta investeringsbeslutninger. Og det betyr slett ikke at Regjeringens politikk på dette området er endret.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Det er en betydelig satsing som skjer på fornybar energi. Vi bruker penger på CO2-håndtering, og vi utvikler teknologi for CO2-håndtering som vil være noe av det viktigste bidraget vi kan gi. Der bruker vi mer penger enn noen tidligere regjering har gjort, og vi har påtatt oss store oppgaver i de nærmeste årene for å bidra til teknologiutvikling på dette området. Å si at det ikke gjøres nok når det gjelder forskning og utvikling på dette området, må jeg, med all respekt, si er et ganske kraftig blindspor, for aldri tidligere har noen regjering satset så tungt i forhold til å håndtere et av de alvorligste klimaproblemene vi står overfor, og vi er i gang med noe som kan være et bidrag også internasjonalt. Vi får ros for dette nærmest fra alle hold, fra IEA og fra EU-kommisjonen, som sier at Norge ligger i front når det gjelder arbeidet med CO2-håndtering, og det gjør vi faktisk også, og den posisjonen har vi til hensikt å beholde i årene framover. Men samtidig er det viktig at vi også på andre områder satser tungt. Jeg vil understreke at når det gjelder thorium, vil vi rundt årsskiftet ha et faktagrunnlag for å kunne diskutere det temaet som representanten tar opp.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Jeg kan ikke svare for noen andre enn denne regjeringen. Denne regjeringens politikk er nei til kjernekraft i Norge. Det vil stå fast så lenge denne regjeringen har ansvaret for dette. Hva som vil skje om flere tiår, er det nok vanskelig for både meg og representanten Kvassheim å svare på. Når det gjelder thoriumdebatten, vil jeg si at vi har en stor ressurs på dette området. Men jeg deler fullt ut representanten Kvassheims oppfatning av dette. Det er en betydelig risiko knyttet til bruk av kjernekraft. Vi ønsker det ikke i Norge. Men jeg har altså bedt om at det blir foretatt en utredning for å se på muligheter og også risiki knyttet til bruk av thorium, slik at vi har et faktagrunnlag å føre den debatten på. Det betyr definitivt ikke at Regjeringens politikk er under endring. Regjeringens politikk er satsing på fornybar energi og satsing på CO2-håndtering fra gasskraftverk, som vil være element i norsk energiproduksjon i framtida. Vi vil i større grad ta gasskraft i bruk framover, og da må vi håndtere CO2-utfordringen knyttet til det. Kjernekraft er ikke en del av Regjeringens politikk.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-30:
Regjeringens mål er at vi skal være selvforsynt med kraft i et normalår med nedbør. Regjeringens hovedspor er å satse videre på fornybar energi. I tillegg tar vi nå i bruk gasskraft. Og vi bruker betydelige ressurser på å utvikle CO2-håndtering fra gasskraft. Dette er Regjeringens spor. Gjennom de valgene skal vi bli selvforsynt med elektrisk energi og dermed redusere behovet for import – også import av kjernekraft. Vi skal fortsatt være en del av et nordisk marked. Dermed vil det i det markedet også være kjernekraftproduksjon. Men det forhindrer ikke at Norge kan være selvforsynt og i størst mulig grad klare seg med egen produksjon, basert på mest mulig fornybar kraft.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-05-30:
StatoilHydro-saka er jo ei av dei aller største industripolitiske sakene på lang tid. Ho vil få store konsekvensar på mange område, både for samfunn, for bedrifter og for enkeltmenneske. Derfor er det også viktig at alle opplysingar kjem fram, og at opplysingane er pinleg nøyaktige. Derfor vert det ei ganske alvorleg sak når statsråden her seier at han «beklaglegvis» har gjeve upresise opplysingar til Stortinget. Spørsmålet mitt vert: Vil statsråden beklaga at han har gjeve misvisande opplysingar til Stortinget?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-05-30:
Denne saken har gjort at politiske kommentatorer har brukt ganske kraftige uttrykk om Regjeringen og statsråd Enoksens håndtering, med flertallsmakt til å gjøre dumme ting, og det handler om å bryte de vanlige demokratiske spillereglene. Nå har vi hatt meget spesielle startminutter på dette stortingsmøtet, der statsråden har gått langt i å beklage. Han har brukt ordene: «beklageligvis» var svaret «upresist». Det er etter mitt skjønn bekreftet at det er gitt misvisende, mangelfull informasjon til Stortinget. Da gjenstår det bare én ting, og det er at statsråden faktisk beklager at han har gitt misvisende og mangelfull informasjon til Stortinget og ikke bare gjerne hadde sett at brevet hadde vært mer presist. Beklager statsråden mangelfull informasjon til Stortinget?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-05-30:
Det er gått syv år siden statsråd Enoksen og hans etterfølger som partileder i Senterpartiet, som satt ringside, gikk av på en klimasak. Det var et historisk øyeblikk. Knapt noen regjering i verden har gått av for å slåss for framtid og miljø. I lys av det må jeg si at det ikke er noe historisk høydepunkt vi ser i dag, når Regjeringen svarer for sine manglende ambisjoner på dette avgjørende området. Men vi har en mulighet, og den muligheten ligger i klimaforliket. Jeg skal ikke spørre om statsråden er lei seg og har tenkt å reise hjem. Men vi har en mulighet for å skape et historisk viktig øyeblikk i Stortinget når et mulig klimaforlik vedtas. Venstre er innstilt på å være med på det. Vi er innstilt på å løfte mange viktige saker. Vi er innstilt på å ta de avgjørende skrittene framover. Disse utfordringene er større enn det både dagens regjering og den forrige regjering og Senterpartiet og Venstre til sammen har hatt. En viktig del av et slikt klimaforlik vil åpenbart være å legge til rette for å gjøre Norge til et fornybart samfunn. Vi er villige til å bringe dette inn i klimaforhandlingene. Statsråden sier han ser positivt på det. Ønsker statsråden at vi skal gjøre det?
Erna Solberg (Høyre), 2007-05-30:
Det er ikke slik at Regjeringen kan forvente at Stortinget leser postjournalene. Regjeringen har en opplysningsplikt overfor Stortinget. I forbindelse med et spørsmål stod denne statsråden 10. januar og lovte at alle sider av fusjonen skulle belyses, også – ikke minst – det samtlige partier fra opposisjonen bad om, konkurransemessige sider av denne. Det lovte statsråden å opplyse om. Så velger man å ikke opplyse at Konkurransetilsynet, som er fagmyndighet, har innvendinger, og at staten gjennom departementet har overprøvd disse innvendingene og ikke tatt dem opp overfor EU. Det er i og for seg Regjeringens privilegium. Men det er egentlig ikke Regjeringens privilegium samtidig å bestemme at dette var det unødvendig å informere Stortinget om. Jeg synes statsråden burde beklage dette fra denne talerstol.
Erna Solberg (Høyre), 2007-05-30:
Denne regjeringen utmerker seg kanskje først og fremst ved å være utrolige historieforfalskere. Ettertiden vil sikkert bedømme det. Men jeg synes ikke statsråden bør underslå at alternativet til denne regjeringens politikk på fornybar energi har vært et system med grønne sertifikater, som den forrige regjeringen la mye arbeid i å få utarbeidet, og som et enstemmig storting gav oss støtte på i forrige periode som det viktige tiltaket. Så torpederte denne regjeringen det mest effektive virkemidlet, og så kom man opp med noe som statsråden på det tidspunktet lovte skulle være like godt, nemlig et fond for fornybar energi. Nå viser det seg at prosjekt på prosjekt legges vekk, fordi det er bare halvparten av nivået som ligger i det fondet som nå er, i forhold til det man mente ville komme frem med grønne sertifikater. Da er mitt spørsmål til statsråden: Er dette også et område hvor han har vært noe upresis i forhold til hva han lovte først, og hva han har levert?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Mitt spørsmål går til statsråd Åslaug Haga. Eldreomsorgen i Norge står fortsatt – basert på jevnlig omtale i medier – overfor store utfordringer, problemer og mangel på kvalitativt godt nok tilbud. Hver gang dette er oppe i Stortinget, svarer Regjeringens medlemmer at de har styrket kommuneøkonomien. I realiteten har jo Regjeringen egentlig meldt seg ut av ansvar for eldreomsorgen, i og med at både hjemmehjelpstjenester, hjemmesykepleie, omsorgsboliger og sykehjem er en ren kommunal oppgave og et kommunalt ansvar, og Regjeringen har ingen virkemidler til å gripe inn overfor tilbudet av eldreomsorgstjenester, med det systemet som Regjeringen har valgt. Fremskrittspartiet ønsker et statlig ansvar og mulighet til å gripe inn for å sikre en eldreomsorg som skinner, som statsråden er vel kjent med. Men når det gjelder kommuneøkonomien, er det i kommuneproposisjonen ikke varslet noen reell vekst for kommunene. Ellers er det Regjeringens snakk om full barnehagedekning som i realiteten står i første rekke. Vi har aldri hørt regjeringsmedlemmer snakke om at full sykehjemsdekning er noen målsetting for Regjeringen. Så mitt spørsmål er: Er det slik at Regjeringen nå har gitt opp å få full dekning etter de offentlig godkjente behov for hjemmehjelpstjenester, hjemmesykepleietjenester, omsorgsboligtjenester og sykehjemstjenester, i og med at man ikke lenger øker kommuneøkonomien noe særlig? Og det andre spørsmålet: Vil statsråden være enig i at den eneste muligheten for Stortinget til direkte å sikre eldreomsorgstjenester, er å gi øremerkede bevilgninger? Jeg vet det nå er snakk om et investeringstilskudd til nye bygninger neste år – vi vet ikke hvor stort det er – men intet til drift. Hva vil Regjeringen gjøre for å sikre at vi får en forsvarlig, akseptabel og valgfri eldreomsorg i Norge, når man ikke styrker kommuneøkonomien lenger?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2007-05-30:
Jeg kunne begynne med å gjenta spørsmålet, for jeg snakket om fremtiden og ikke fortiden, og i fremtiden er det ikke varslet noen økning for kommunene som videre kan øke det statsråden hevder hun er opptatt av, nemlig både omfanget av og kvaliteten på eldreomsorgen. Regjeringen har jo i realiteten omtrent ingen direkte innflytelse verken på omfang eller på kvalitet i eldreomsorgen. Tilgang på fagpersonell har Regjeringen strupet ved å redusere tilbudet om sykepleierutdanning, gjennom å lage vanskeligheter for de private innenfor sykepleierutdanningen. Regjeringen innrømmer i realiteten at den ikke har noen virkemidler og er helt avhengig av hvorledes de ulike kommuner prioriterer. Og målsettingen – kan statsråden innrømme det? – er først og fremst å sørge for full barnehageutbygging. Når vil vi kunne forvente at Regjeringen sier at det er et uttalt mål med full eldreomsorgstilbudsutdanning, og at den er villig til å bruke de nødvendige virkemidler med øremerking – direkte penger – til eldreomsorgstilbudene?