Bent Høie (Høyre), 2016-05-18:
La meg først gå til kjernen: Hva er rehabilitering? Det er ingen enkelttjeneste, men en organisering av flere tjenester som skal gi brukeren et helhetlig, målrettet tilbud med formål å bedre brukerens mulighet til egenmestring og opprettholdelse av funksjon så lenge som mulig. Mange eldre ønsker å bo hjemme lengst mulig, og mange kommuner har derfor styrket rehabiliteringsinnsatsen i hjemmet. Forskning viser at den beste rehabiliteringen skjer nettopp i hjemmet, i brukerens vante omgivelser, forutsatt at det settes inn tilstrekkelig med ressurser. Innsatsen i sykehjem blir ofte knyttet til korttidsplasser og rehabiliteringsavdelinger. Det er bra, men det bør ikke gå på bekostning av tilbudet til beboere på langtidsplasser. Alle brukere skal ha mulighet til å leve og bo selvstendig og leve et aktivt liv, fysisk og sosialt. Dette tydeliggjøres i helse- og omsorgstjenesteloven. Kommunene har plikt til å legge til rette for et tilbud om varierte og tilpassede aktiviteter. Alle brukere, uavhengig av alder, har rett til rehabiliteringstjenester. Flere skal få disse tjenestene i kommunene, i tråd med samhandlingsreformens og kommunereformens intensjoner. Pasientene utskrives tidligere fra sykehus, og det forventes at kommunene iverksetter rehabilitering i tidlig fase. Tett oppfølging og intensivt tilbud fra starten er ofte nødvendig for at rehabiliteringen skal ha effekt. Gode rehabiliteringstjenester handler om kompetanse, ledelse, ressurser, holdninger og kultur. Rehabilitering er en tankegang som er nødt til å gjennomsyre alle ledd og deltjenester i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Jeg er enig med forslagsstillerne i at rehabilitering av eldre og oppmerksomhet på kompetanse og tverrfaglig kompetanse i sykehjem er viktig. Mange sykehjemsbeboere vil ha en bedre hverdag hvis de får mer fysisk, sosial og psykisk stimulering. Rehabilitering er et viktig område for regjeringen. Vi vil følge opp forslagene i stortingsmeldingen om framtidens primærhelsetjeneste om å lovfeste kompetansekrav i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Blant annet gjelder dette krav om at kommunene skal ha fysio- og ergoterapeut. Videre har vi sagt at vi vil endre vilkårene for fastlønnstilskudd for fysioterapeuter for å gjøre fysioterapitjenesten mer fleksibel for kommunene. Vi har også lagt fram et kompetanseløft som skal bidra til å utvikle en faglig sterk tjeneste. Gjennom Kompetanseløft 2020 skal vi bidra til at sektoren har tilstrekkelig og kompetent bemanning. De senere årene har vi styrket tilskuddet til lederopplæring. Vi vet at god ledelse er avgjørende for utvikling av gode tjenester, også på rehabiliteringsfeltet. Jeg følger utviklingen av nye metoder på dette området med stor interesse. Nå har over 100 kommuner satt i gang prosjekter med hverdagsrehabilitering, og satsingen er evaluert. Mange kommuner har gode resultater. I min egen hjemkommune, Stavanger, gikk kostnadene til hjemmesykepleie og korttidsopphold ned fra 15 til 5,5 mill. kr tre måneder etter Prosjekt Hverdagsrehabilitering. Og det aller beste: De eldre ble fysisk sterkere og fikk tilbake troen på at det er mulig å komme seg. Lignende erfaringer har man i andre kommuner og i Danmark og Sverige. Evalueringen i Stavanger konkluderte med at dette tilbudet må bli bedre kjent blant fastlegene. Det er jeg helt enig i. I Omsorg 2020 har vi påpekt behovet for økt aktivitet og stimulering i sykehjem. Helsedirektoratets veileder om rehabilitering, habilitering, individuell plan og koordinator har gode forslag om hvordan kommunene kan organisere rehabiliteringstilbudet, og den er godt mottatt. Vi har også varslet en opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering, som vi tar sikte på å legge fram i år. Rehabilitering av eldre og oppmerksomhet på tverrfaglig kompetanse i sykehjem er viktig. Samtidig er det den enkelte kommune som vet best hvordan ressursene skal utnyttes og tjenestene organiseres til beste for brukerne og ut fra de lokale forutsetningene. Hvert enkelt menneske trenger et tilbud som passer for deres situasjon, og brukeren skal selv bestemme målet for rehabiliteringen. Helse- og omsorgspersonell må alltid stille spørsmålet: Hva er det som er viktig for deg? Dette er det viktigste spørsmålet, også når pasienten har behov for rehabilitering. Da er det også utrolig viktig at de som stiller spørsmålet, tar svaret på alvor.