Svein Harberg (Høyre), 2021-02-11:
Først vil jeg takke komiteen for godt samarbeid og rask behandling. Det er en samlet komité som slutter seg til forslagene i saken, og det samme gjelder merknadene for å understreke noen forutsetninger komiteen vil bemerke. Bakgrunnen for de forslag vi behandler i dag, er i hovedsak arbeidet til Valglovutvalget, som leverte sin innstilling i mai 2020 i NOU 2020:6 Frie og hemmelige valg. Utvalget kom med en rekke forslag til endringer og en rekke dissenser. Grunnlovsforslagene fra utvalget er fremmet for behandling i neste stortingsperiode, og det vil naturlig nok bli behov for en del endringer i valgloven som et resultat av den behandlingen. Departementet har imidlertid prisverdig grepet fatt i noen tekniske endringer og forbedringer som kan vedtas allerede nå, slik at de gjelder fra valget allerede i år. De tre forslagene som altså har tverrpolitisk tilslutning, gjelder ombudsplikten, personlig assistanse i stemmeavlukket og etterbehandling av valgkort. Endringen vedrørende ombudsplikten og som det haster mest med å få på plass siden valglistene for stortings- og sametingsvalget om ikke lenge skal sendes inn og godkjennes, gjør at valgloven blir samstemt med Grunnloven i henhold til den endringen Stortinget har gjort denne perioden. Den gjelder rett til ikke å stå på en spesifikk liste, noe som tidligere måtte begrunnes i visse kriterier, men som nå i § 3-2 første ledd skal lyde: «c) den som har avgitt skriftlig erklæring om at vedkommende ikke ønsker å stå på den aktuelle valglisten.» Det gjelder den spesifikke listen valglisten og er ikke et generelt fritak. De øvrige fritaksgrunner består som før. En annen svært viktig endring som foreslås, er rettighetene for personer med psykisk eller fysisk funksjonsnedsettelse i § 9-5 femte ledd. Endringen er at det ikke lenger kreves at stemmemottaker, en valgfunksjonær, skal være med inn i avlukket dersom disse har med seg en annen person som de selv har pekt ut til å hjelpe seg. De kan selvsagt fortsatt peke ut en stemmemottaker til å hjelpe seg, men kan altså velge en annen. I høringsrunden er det pekt på at noen har møtt utfordringer på grunn av manglende kjennskap til reglene rundt dette hos stemmemottakerne. Komiteen understreker derfor at det er helt avgjørende at rettighetene til denne gruppen gjøres godt kjent for alle parter, og at personalet i stemmelokalene er godt forberedt og har fått nødvendig opplæring. Det siste endringsforslaget gjelder å fjerne kravet om å oversende alle valgkort til fylkesvalgstyret etter stortings- og fylkestingsvalg. De fysiske valgkortene har ikke lenger den funksjonen i kontrollen med valgoppgjøret etter at elektronisk valgkort ble innført og brukes av størsteparten av velgerne. Komiteen vil samtidig understreke at denne endringen ikke skal endre det viktige prinsippet om at de som har reservert seg i kontakt- og reservasjonsregisteret og stemmeføre som ikke har lagret eller oppdatert kontaktinformasjon i registeret de siste 18 månedene, fortsatt skal få valgkort tilsendt per post. Avslutningsvis vil jeg bare gjøre oppmerksom på at departementet i proposisjonen også redegjør for noen praktiske tilpasninger for å sikre god gjennomføring av valget også i en situasjon med fortsatt pandemi. Videre er det viktig å merke seg at tiltaksplanen for å styrke motstandsdyktigheten mot påvirkningskampanjer og hybride trusler mot valggjennomføringen følges opp, og at arbeidet med å ivareta og å styrke sikkerheten ved valggjennomføringen blir videreført fram mot stortings- og sametingsvalget i 2021.