Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-12-12:
Dette er den siste budsjettdebatten i denne stortingsperioden for Næringsdepartementet, og det kan være grunn til å løfte blikket litt og se hva en ny fireårsperiode med rød-grønn politikk har ført til. Den 9. august 2005 sa daværende næringsminister, Børge Brende, følgende til VG – han advarte mot krise i norsk næringsliv hvis Stoltenberg-regjeringens næringspolitikk ble gjennomført: «Deres politikk vil få dramatiske konsekvenser. Kronekursen vil stige, renten vil gå opp med flere prosentpoeng, og det vil jage arbeidsplasser ut av landet. Titusener av arbeidsplasser vil gå tapt.» Dette sa altså næringsministeren, fra Høyre, i 2005. En skulle tro at nå, etter snart åtte år med rød-grønn regjering, kunne Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre stå på talerstolen og briljere med forfallet i norsk næringsliv, konkurser, tap av arbeidsplasser, høy kronekurs, høy rente, manglende konkurransekraft og dårlige tider. Men denne næringsdebatten viser alt annet enn det. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre leter febrilsk etter et eller annet tall som kan beskrive at det går dårlig i Norge. Men det er svært vanskelig å finne, og forslagene til en alternativ næringspolitikk er også svært vanskelig å finne. Tvert imot fossror man unna det som har vært flaggskipet i hele stortingsperioden, nemlig fjerningen av formuesskatten. Tvert imot ser vi nå at vi har rekordvekst i antall arbeidsplasser – 330 000 nye jobber siden 2005, to tredjedeler av dem i privat sektor. Vi har rekordetablering av nye selskaper. Særlig etter at forenklingspolitikken fjernet revisjonsplikten og reduserte aksjekapitalkravet har det blitt lettere å starte opp nye selskaper. Arbeidsløsheten vår er den laveste i hele OECD-området. Næringsministeren hadde i 2005 rett i spådommen om krise, men den kom alle andre steder enn i Norge. Norge er rett og slett det landet som går best i hele Europa. Så skulle en tro at i en slik situasjon lente regjeringen seg litt tilbake og sa at nå går det så godt at nå kan vi slakke litt av på næringspolitikken. Tvert imot: I det året det går aller, aller best i norgeshistorien – vi har høyest BNP, lavest arbeidsløshet, høyest sysselsettingsvekst, god konkurransekraft, rekordstore overskudd på statsbudsjettet, overskudd på handelsbalansen – styrker vi næringspolitikken. Vi øker satsingen på å gjøre norsk næringsliv mer innovativt, mer forskningsorientert, mer konkurransekraftig, satser mer på forenkling og støtte til utviklingen av et dynamisk næringsliv. Vi styrker forenklingsarbeidet, vi viderefører en god eierskapsforvaltning i departementet, vi opprettholder og etablerer en fabelaktig god eksportfinansieringsordning. Det er rekordøkning også der som forteller om at det går veldig godt for bedrifter som selger til andre land. Vi legger til rette for innovasjon og nyskaping, og vi styrker det som var hovedretningen etter at vi overtok, fra den passive, næringsnøytrale «verktøykassa er tom-politikken» til en spesifikk klyngepolitikk, hvor vi satser på maritim industri, reiseliv, romvirksomhet og mange andre sektorer hvor vi er sterke. Nettolønnsordningen er en veldig, veldig viktig sak som symboliserer denne klyngetenkningen. Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre foreslår imidlertid dype kutt i denne ordningen som sikrer at vi har denne helhetlige klyngerammen rundt maritim politikk, og Fremskrittspartiet står ganske alene om å ville ha en styrking. Det skal bli spennende å se hvis et flertall av disse partiene skal gjennomføre sin politikk – tre pluss én, hvorav Fremskrittspartiet da er i mindretall, sier ganske klart hvilken retning en annen politikk vil gå i. Én ting er selve nettolønnsordningen, men det som er alvorlig, er å svekke klyngetenkningen. Et land med fem millioner innbyggere kan ikke bli best på alt, men vi kan være best på noe. Endringene virker, og vi fortsetter forenklingen også med 100 mill. kr ekstra til Altinn for å sikre kvalitet, leveringsdyktighet og driftssikkerhet i Altinn. Det er et av de beste forenklingstiltakene vi har. Vi styrker også satsingen på EDAG, som vil være et langt skritt videre i å bruke moderne teknologi for å gjøre arbeidsdagen for bedriftseiere, ledere og arbeidstakere bedre. Vi styrker også forskning og utvikling, med 2,4 mrd. kr til næringsrettet forskning. Midlene går til Forskningsrådet og til romrelatert forskning, og vi setter av i overkant av 1,5 mrd. kr til Innovasjon Norge. GIEKs garantirammer utvides til 135 mrd. kr. Eksportkreditt Norge har fått 28,5 mrd. kr til eksportlån i 2013. Vi fører en aktiv, god næringspolitikk, og la oss videreføre den i en ny fireårsperiode til beste for norske bedrifter og norske arbeidstakere.