Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-12:
Innenfor det feltet vi diskuterer i dag, har vi jo internasjonalt sett i Norge at vi ikke skal reise så veldig langt før vi kan være veldig stolt av at vi har oppnådd det vi har oppnådd. Det vi har oppnådd, har vi oppnådd med mange driftige damer som har gått foran, og som har ofret mye for at vi skal ha de rettighetene vi har i dag. Vi har fått det til med de lover og regler vi har, og vi har også fått det til med det skatteregimet vi har i dag. Vi må huske på at det ikke er så veldig lenge siden Venstre i denne sal kjempet hardt for at kvinners lønn ikke skulle skattes hardere enn menns lønn, fordi noen partier syntes det var viktigere at flere menn kom i arbeid enn at man skulle ha luksusen med at damer skulle jobbe. Men vi er sjølsagt ikke i mål, heller ikke med det å få til lik lønn for likt arbeid. Store deler av yrkeslivet og store deler av akademia er de sektorene som henger igjen, og som vi må jobbe videre med for å komme i mål. Jeg syns også det er flott at vi får en debatt, og jeg syns det er bra at komiteen har lagt an en såpass bred debatt om et så viktig tema som dette. Det jeg kanskje må innrømme, er at skuffelsen er litt større når en skal se på de store grepene man gjør for framtida for å få til likelønn. Det er ganske viljeløst, og det er en litt gammeldags tankegang det som ligger i den meldinga vi nå har foran oss, en gammeldags tankegang om at kvinner er i det offentlige og menn i det private, og at sånn kommer det nok til å være, og det er ingen ønsker om liksom å bryte disse barrierene. At ammefri skal gjøre vei i vellinga, tror nok ikke jeg. Det er et hyggelig forslag for dem det passer for. For de aller, aller fleste har det lite å gjøre med arbeidshverdagen de er i, og lite å gjøre med det praktisk gjennomførbare, sjøl om regelen kan være fin for noen. Venstre støtter forslag nr. 3, som foreligger i innstillingen, om en kompetansepott. Vi tror det er viktig å bygge karrierer i og heve status for de yrkene som i dag henger etter lønnsmessig. En kompetansepott kunne være et sånt grep. Så tror vi at måten man organiserer turnuser på i arbeidslivet, og måten man har framelsket deltid på i arbeidslivet, spesielt innenfor offentlig sektor, er en stor utfordring. Det er påfallende at de store likestillingsutfordringene i dag stort sett fins i offentlig sektor, det er i offentlig sektor det henger igjen. Vi ser det både på midlertidige ansettelser innen høyere utdanning, på kvinneandelen i stillinger innenfor akademia og på likelønn når det gjelder kvinner i offentlig sektor. Jeg syns det burde være en aha-opplevelse for alle dem som påstår at offentlig sektor er den eneste som sikrer kvinner og kvinners rettigheter, at kvinners likelønn og kvinners rettigheter henger igjen i nettopp offentlig sektor. Og det er interessant å se på statusyrker innenfor offentlig sektor. Leger, f.eks., kan arbeide mye mer fleksibelt og ha utrolig mye lengre vakter enn det man kan i lavlønnsyrkene. Venstre syns derfor også det er viktig å få til sosialt entreprenørskap. Jeg syns det er rart at det som i Sverige blir sett på som det store kvinnefrigjøringsgrepet, nemlig å sørge for mer entreprenørskap innenfor det offentlige, sosiale feltet – innenfor hele den offentlige sektoren – i Norge ikke blir sett på som likestilling, men nærmest som undergraving av likestilling. Det er viktig å gi de samme sosiale rettigheter til de kvinnene som velger å starte egne bedrifter, gjerne innenfor det sosiale feltet. Men der henger man igjen, der vil man ikke gi kvinner de samme sosiale rettighetene. Venstre har lagt fram tre forslag som jeg gjerne vil ta opp, om mer fleksibilitet når det gjelder foreldrepermisjon, sosiale rettigheter og statlige innkjøpsordninger for å stimulere til sosialt entreprenørskap. Så vil jeg så en tanke i statsrådens hode – jeg vet ikke hvor åpen han er for det. Vi mener IA-avtalen er et felt man burde se på her. Bedrifter blir IA-bedrifter, men gir likevel ikke lik lønn for likt arbeid i egen bedrift. Kanskje kunne et av kravene for å være IA-bedrift være lik lønn for likt arbeid i egen bedrift. Det er jo lyspunkter. Vi begynner å se det innenfor noen studier, som f.eks. på NTNU, der studenter innenfor industriell økonomi opplever at jentene har mye høyere startlønn enn guttene – men det er fordi jentene gjør det mye bedre.