Vidar Helgesen (Høyre), 2016-12-14:
La meg først få takke Venstre og Kristelig Folkeparti, som har bidratt til gode prioriteringer i budsjettet. Og la meg takke komiteen for godt arbeid på kort tid. Klimasatsinger i budsjettforslagene fra denne regjeringen har blitt styrket etter forhandlinger med samarbeidspartiene. Det har skjedd i år igjen; tidenes grønneste budsjett er blitt enda grønnere. Vi bygger videre på det samarbeidet vi var enige om da denne stortingsperioden startet: å styrke klimaforliket. Vi har styrket grønn forskning og innovasjon langt utover klimaforliket, gjennom Enova, men også i Forskningsrådet og Innovasjon Norge, fordi det er nødvendig med store teknologisprang for å komme til lavutslippssamfunnet. Vi har stått sammen om en kraftfull overoppfyllelse av de rød-grønnes nasjonale transportplan. Den samlede satsingen på miljøvennlige samferdselsformål er i dette budsjettforliket økt med nesten 1,5 mrd. kr. Dette betyr at vi overoppfyller planrammene for jernbanen i NTP med nær 5,2 mrd. kr., og vi ligger an til å overoppfylle NTP på belønningsmidler til kollektivtransport med mer enn 30 pst. Så har vi sammen med samarbeidspartiene lagt frem 2030-mål, som betyr et tidsskille i klimapolitikken. Vi skal kutte 40 pst. frem til 2030. Vi skal få nasjonale utslippsbudsjett gjennom samarbeidet med EU. Vi kommer til å bli underlagt et strengt rapporterings- og kontrollregime. Dette betyr at vi skal gjøre betydelige utslippskutt innen transport og landbruk, og vi gjør sterke tiltak i dette budsjettet i den retningen, ikke minst gjennom å forlenge og forsterke fordelene ved å gå fra fossil til fornybar energi gjennom en kjempesatsing på ladeinfrastruktur, ved å trappe opp innsatsen for klimateknologi, en sterk prioritering av grønn skipsfart, en offensiv, forutsigbar og planmessig satsing på biodrivstoff og nye offensive tiltak for å gjøre vare- og tungtransporten grønnere. La meg nevne at utenfor budsjettet har regjeringen lagt frem en jordbruksmelding som gir klar beskjed om at landbruket har en stor jobb å gjøre med å kutte utslipp i tråd med klimamålene for 2030. Vi og samarbeidspartiene er også enige om en forsterket klimalov, der vi lovfester de karbonbudsjettene vi skal få for 2030-målene, der vi lovfester de femårige ambisjonsøkningene som Paris-avtalen krever, og der vi lovfester at lavutslippssamfunnet i 2050 skal bety 80–95 pst. lavere utslipp. Vi gir også en styrking i budsjettet til kommunale tiltak for å kutte utslipp av klimagasser. Klimasats-ordningen skal gå til noen av de beste prosjektene på klimagassreduksjon og omstilling til lavutslippssamfunnet. Den største økningen i budsjettavtalen er omleggingen av engangsavgiften. Vi legger om engangsavgiften for kjøretøy videre i tråd med den helhetlige gjennomgangen av bilavgiftene, fjerningen av effektkomponentene i engangsavgiften mer enn oppveies av økte avgifter på CO 2 - og NO X -utslipp. Den helhetlige gjennomgangen av bilavgiftene i 2015 varslet en retning for utviklingen av bilavgiftene med større vekt på miljø. Det er fulgt opp og vil bidra til at målet om en nyere, sikrere og mer miljøvennlig bilpark nås. I budsjettavtalen skal avskrivningssatser for nullutslipps varebiler økes til 30 pst., mot 20 pst. i 2016. Budsjettforliket innebærer også en viktig styrking av klassisk naturvern og av kulturminnevern. Den blå naturen får et kraftig løft på 60 mill. kr mer til kalking, villaks og nye laksetrapper. Satsingen på frivillig skogvern økes ytterligere. På fire år har samarbeidspartiene satset langt mer enn den forrige regjeringen gjorde på sine åtte år. Vi har mer enn doblet tempoet i skogvernsarbeidet. Vi får sterkere bekjempelse av fremmede arter, spesielt mink og stillehavsøsters, og vi øker innsatsen for restaurering av myr, som er viktig både for naturmangfold og for karbonlagring. Kulturminnetiltak styrkes med 50 mill. kr til fredede bygg i privat eie, Fartøyvernsenteret, verdiskapingsarbeid og Kulturminnefondet. Dette er tilskuddsmidler som gir raske resultater på kulturminnefeltet. Det sikrer verneverdier som er viktige for hele nasjonen, og det utløser i tillegg stor privat verneinnsats som flerdobler de statlige bevilgningene. Å bedre rammevilkårene for private eiere av fredede og bevaringsverdige kulturminner er særlig prioritert av regjeringen, og styrkingen av tilskuddspostene for dette er viktige bidrag til det arbeidet. La meg til slutt minne på, som flere har vært inne på, at selv om klimainnsatsen vi gjør i Norge, er viktig, er det grunn til å fremheve at det aller viktigste vi gjør, er å gi solide norske bidrag til effektive globale tiltak mot vår tids største globale utfordring, nemlig klimaendringene. Her står klima- og skogsatsingen i en særstilling. Vi har sett god fremdrift og gode resultater av denne satsingen i år, og vi er også tilfreds med økningen som kom i budsjettforliket i så måte.