Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-09:
Dette er en stor og viktig dag, og det er på høy tid med en ny barnevernslov. Loven som i dag behandles, vil gjøre barnevernet proffere, og den vil bidra til bedre hjelp for sårbare barn og familier. Det er 30 år siden gjeldende lov ble vedtatt. Mye har endret seg, både i barnevernet og i samfunnet for øvrig. Det har derfor vært viktig for regjeringa å legge fram en oppdatert lov som sikrer barn og familier riktig hjelp til rett tid. Jeg vil takke komiteen for godt arbeid og for at komiteen støtter lovens intensjoner og i hovedsak slutter seg til lovforslaget. Den nye barnevernsloven er en mer tilgjengelig lov, som er bedre tilpasset dagens samfunn. Loven skal styrke rettssikkerheten, både gjennom klarere krav til saksbehandlingen, økt vekt på forebygging og tidlig innsats og med en tydeligere regulering av barn og foreldres grunnleggende rettigheter. Barnets beste skal fortsatt være det førende prinsippet i barnevernet, og dette framheves i loven. Barnets rett til medvirkning styrkes. Barn skal i større grad kunne forklare seg fritt til både barnevernstjenesten og nemnda. Det er lagt vekt på å ivareta gjenforeningsmålsettingen ved utformingen av samværsreglene. Det er også lagt stor vekt på menneskerettslige vurderinger. Flere av lovforslagene imøtekommer EMDs kritikk av norsk barnevern og gir klarere rammer for barnevernets praksis. Det stilles tydeligere krav til beslutningsgrunnlag, begrunnelse og dokumentasjon, og det skal framgå av vedtak hvordan hensynet til familiebånd er vurdert. Dersom tiltaket er nødvendig for å ivareta barnets beste, vil hensynet til barnet gå foran hensynet til foreldrene. Kompetanseheving er nøkkelen til å sikre gode vurderinger og viktig for å styrke rettssikkerheten til foreldre og barn. Jeg er derfor svært glad for at vi får en ny barnevernslov som stiller krav om mastergrad for barnevernstjenestens leder og for ansatte i barnevernstjenesten som skal utføre kjerneoppgaver. Videre er det viktig at loven legger bedre til rette for at kommuneledelsen skal kunne ta sitt ansvar for barnevernstjenesten. Dette er grunnleggende for et godt barnevern. Jeg har merket meg at komiteen vil gjøre enkelte endringer i lovforslaget. Retten til medvirkning har fått særlig oppmerksomhet. Jeg har foreslått en overordnet bestemmelse om barnets rett til medvirkning, som skal gjelde i alle faser av saken, og som nå gjøres mer utfyllende av Stortinget. Reguleringen av rettigheter og bruk av tvang på institusjon er et vanskelig område, og jeg har i proposisjonen varslet en bred gjennomgang av temaet. Jeg er glad for at komiteen har sluttet seg til de foreslåtte bestemmelsene. At slike viktige bestemmelser står i loven, og ikke i forskrift, som i dag, er viktig for å styrke ungenes rettssikkerhet. Jeg har merket meg at komiteen vil framheve barnets rett til medvirkning også i disse bestemmelsene. Vi ønsker å styrke de ideelle og statlige institusjonene, slik at det offentlige selv i hovedsak kan ivareta ungene med de mest omfattende og sammensatte behovene. Samtidig vil vi øke andelen ideelle plasser, særlig på bekostning av enkeltkjøp fra de kommersielle. Et bedre og mer fleksibelt offentlig tilbud skal altså gi grunnlaget for ideell vekst, og jeg er glad for at komiteen slutter seg til dette. Avslutningsvis vil jeg understreke at barnevernet er en sektor som krever kontinuerlig utvikling. Den nye barnevernsloven adresserer en lang rekke dokumenterte utfordringer, og jeg er veldig glad for at Stortinget nå skal vedta ny barnevernslov. Så har vi også satt ned et utvalg som skal se på nye utfordringer i barnevernet, slik at vi framover skal sikre både at barnevernet utvikles, og at det hele tiden forbedres, til det beste for ungene og for sårbare familier.