Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-10-06:
På vår vakt er vi blitt stilt overfor et av de største omslagene i norsk økonomi i nyere tid. Fra sommeren 2014 og gjennom fjoråret falt oljeprisen med over 70 pst. Det er det mest alvorlige oljeprisfallet på 30 år. Det merkes. Vår oljetunge økonomi på Sør- og Vestlandet er særlig hardt rammet. Oljeselskapene har måttet kutte kostnader, og flere har mistet jobben, både i petroleumsnæringen og i helt andre bransjer i regionen. Regjeringen tar utfordringene på arbeidsmarkedet på høyeste alvor. Det å ha en jobb å gå til er viktig for den enkelte. Trygge arbeidsplasser utjevner forskjeller, gir valgfrihet og større muligheter for alle – og det er ikke minst viktig for både verdiskaping og velferd. Arbeidsledighet er ikke bare tall, prosenter eller statistikk. Det er enkeltskjebner, personer som mister jobben. De mister arbeidsfellesskap, kolleger og ikke minst inntekten som finansierer familiens utgifter. Trygge arbeidsplasser til enda flere er regjeringens viktigste jobb. Regjeringen vil bruke målrettede tiltak for å skape aktivitet og jobber i de regionene og bransjene som er hardest rammet av oljeprisfallet. Det er et sammensatt bilde. Deler av næringslivet går godt. De mange bedriftene jeg møter rundt om i landet, opplever tøffe tak, men det er også et sterkt pågangsmot og optimisme. Omstillingen handler derfor også om å tenke nytt og fremtidsrettet. Dette er statsbudsjettet preget av. Samtidig ser vi at den politikken vi har ført gjennom tre år, begynner å gi resultater. Færre står i helsekø. Det er flere politifolk. Flere barn går i barnehage, og skoleklasser rundt om i landet får stadig flere dyktige og engasjerte lærere med faglig påfyll. Kommuner slår seg sammen og forbereder seg på fremtidens utfordringer. Det blir flere gründere, og det har trolig aldri vært skapt så mange nye bedrifter. Togene går hyppigere, og økt vedlikehold har gjort togene mer presise. Vedlikeholdsetterslepet på veiene har også gått ned, og mange av oss ferdes nå på tryggere og bedre veier. Dette skaper en tryggere og enklere hverdag for folk flest og legger til rette for verdiskaping i næringslivet. Budsjettet vi i dag legger frem, vil løse flere av de utfordringene folk flest møter i dag, og forbereder oss på det som er i vente. I 2017 fortsetter vi innsatsen for å forsterke vårt sosiale sikkerhetsnett – for sårbare barn, for ungdom som trenger hjelp til å mestre hverdagen, for voksne som risikerer å falle ut av arbeidslivet, for rusavhengige og for personer som trenger helsehjelp. Vi fortsetter satsingen på samferdsel og bygger mer vei og bane. Vi vil legge til rette for morgendagens jobber gjennom satsing på kunnskap, forskning og innovasjon. Vi fortsetter gjennomføringen av skattereformen, og vi reduserer skattene for å gjøre det mer lønnsomt å starte nye bedrifter og skape nye jobber. Slik styrker vi velferden i dag og trygger Norge for fremtiden. Det er i utfordrende tider som nå at vi fullt ut ser gevinstene av vår solide økonomi. Mens de aller fleste andre oljeeksporterende land har måttet stramme inn i offentlige budsjetter etter fallet i oljeprisen, har vi kunnet møte økonomisk motgang ved å ta i bruk handlefriheten oljefondet gir oss. Både i 2015 og 2016 har statsbudsjettet, sammen med lave renter og svakere krone, bidratt vesentlig til å støtte opp under arbeid, aktivitet og omstilling. Jeg er glad for at bedringen vi har ventet på i norsk økonomi, nå ser ut til å komme. Veksten er på vei opp, understøttet av en kraftfull økonomisk politikk. Både husholdninger og bedrifter ser lysere på fremtiden, og den registrerte ledigheten har gått ned i de fleste av landets fylker det siste året. Men det er for tidlig å friskmelde norsk økonomi. Den økonomiske veksten har så langt vært moderat, og sysselsettingen har ikke holdt tritt med befolkningsveksten. Det er store geografiske forskjeller, og på Sør- og Vestlandet har arbeidsledigheten økt mye etter omslaget i oljemarkedet. Budsjettet inneholder en like stor tiltakspakke rettet mot Sør- og Vestlandet og berørte bransjer som i fjorårets budsjett, på til sammen 4 mrd. kr. Vi foreslår bl.a. ekstraordinære vedlikeholdstilskudd til kommuner på Sør- og Vestlandet, slik at de kan pusse opp skoler og sykehjem. Sykehus på Sør- og Vestlandet skal moderniseres. Veier skal asfalteres, og gang- og sykkelveier bygges og rustes opp. I tillegg foreslår vi ekstra midler til flom- og skredsikring. Tiltakene møter to viktige hensyn; vi setter ledige hender i arbeid, samtidig som vi utfører helt nødvendige oppgraderinger av offentlige bygg og veier. Vi legger fortsatt opp til et ekstraordinært høyt nivå på arbeidsmarkedstiltakene. Vi viderefører utvidet rett til dagpenger under permittering og stimuleringstilskudd for permitterte og oppsagte lærlinger. Det gir flere hjelp på veien tilbake til arbeidslivet. Et mangfoldig privat eierskap er viktig for å skape og trygge arbeidsplasser som bidrar til verdiskaping og velferd. Regjeringen foreslår å innføre en midlertidig ordning med utsatt betaling av formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd. Eiere av bedrifter som er i en krevende fase, trenger dermed ikke å tappe bedriften for kapital for å betale formuesskatten. Tiltakene omfatter også oljeforskningsprogrammet DEMO 2000, oppgradering av forskningsfartøy, vedlikehold i Sjøforsvaret samt tilskudd til vedlikehold av kirker og utbedring ved museer. Midlertidige rekrutteringsstillinger ved universiteter og høyskoler og nye studieplasser videreføres på et høyt nivå. Det samme gjør en rekke ordninger rettet mot næringslivet som skal hjelpe bedrifter og gründere fra gode ideer til lønnsomme arbeidsplasser. Regjeringen vil også fremskynde anskaffelsen av nye kystvaktfartøy med to år. Anskaffelsen forbeholdes norsk industri av nasjonale sikkerhetshensyn og gir økt aktivitet for norske verft fra 2018. Disse tiltakene vil bidra til å holde hjulene i gang i berørte områder. Regjeringen har lagt vekt på å prioritere tiltak som kan virke raskt, samtidig som de kan reverseres når situasjonen tilsier det. Statsbudsjettet for 2017 svarer dermed på de utfordringene Norge står overfor, og fortsetter en kraftfull innsats for å dempe virkningene av lavere oljepris der den har rammet hardest. Tiltakene kommer på toppen av regjeringens allerede offensive satsing på vei og bane, helse og politi. Samlet sett gir statsbudsjettet for 2017 et bidrag til økt etterspørsel etter varer og tjenester på 0,4 pst. av verdiskapingen i fastlandsøkonomien. Bruken av oljepenger økes med 15 mrd. kr, til 225,6 mrd. kr. Den økonomiske politikken virker. Tiltakspakken rettet mot Sør- og Vestlandet har bidratt til å begrense veksten i ledigheten. En fortsatt kraftfull innsats for arbeid, aktivitet og omstilling er viktig for å unngå at ledigheten biter seg fast på et høyt nivå i de deler av landet hvor den har økt. Den betydelige bedringen i vår konkuranseevne gir samtidig grunn til optimisme. Med en kronekurs slik den har vært i gjennomsnitt de siste månedene, er vårt kostnadsnivå tilbake på nivåer fra midten av 2000-tallet. Det er ventet å bidra til en oppgang i eksporten fremover. Lave renter vil trolig også fortsette å støtte opp under forbruk og investeringer her hjemme. Selv om det kan ta noe tid før vi ser de fulle virkningene av bedret konkurranseevne, ser vi allerede tegn til vekst i noen næringer. Et eksempel er reiselivsnæringen. Flere har lagt ferien til Norge, og antall hotellovernattinger har økt det siste året. Det er også stor etterspørsel etter norsk sjømat. Fjoråret var tøft, og prognosene viser at vi også har et krevende år foran oss. Men faren for et enda kraftigere tilbakeslag i norsk økonomi fremstår nå som mindre enn i vinter. Etter å ha blitt halvert to ganger på kort tid er oljeprisen nå kommet opp i rundt 50 dollar fatet. Terminmarkedet indikerer at oljeprisen skal noe videre opp på sikt. I oljeselskap og leverandørbedrifter gjennomføres store kostnadskutt, kostnadskutt som bidrar til at flere oljefelt kan bli lønnsomme. Norske bedrifter har vunnet mange av oppdragene i forbindelse med utbyggingen av det store Johan Sverdrup-feltet. Flere tusen personer går på jobb hver dag på prosjektet i den fasen det er i nå. I årene fremover vil Johan Sverdrup-feltet skaffe inntekter til fellesskapet på flere hundre milliarder kroner. Det forteller oss at det norske oljeeventyret langt fra er over. Men petroleumsvirksomheten vil ikke være den samme motoren for økonomien som før. Norge må derfor gjennom omstilling. Vi har vært gjennom omstillinger før, og vi vet at endringer alltid er krevende. Men historien har også fortalt oss at det ikke er noe alternativ. Slik er det nå også. Vi har lenge visst at norsk økonomi må få flere ben å stå på. Oljeprisfallet har fremskyndet dette. Mindre drahjelp fra oljevirksomheten er en varig, strukturell endring. Utfordringene kan ikke møtes med kortsiktige tiltak alene eller med en storstilt utbygging av offentlig sektor. Vi må legge til rette for nye arbeidsplasser i privat sektor som kan bidra til å finansiere velferd i fremtiden. Heltene i denne omstillingen, ja, det er ikke oss politikere. Det er gründerne, nytenkerne, de som ser løsninger og muligheter. Det er arbeidsinnsatsen til folk over hele landet, i små og store virksomheter, som bærer det norske velferdssamfunnet på sine skuldre. Derfor kan aldri velferd settes opp mot verdiskaping – det ene forutsetter det andre. Trygge og gode arbeidsplasser med evne til å skape overskudd over tid kommer ikke av seg selv. Et godt skattesystem er viktig for næringslivets konkurranseevne, for arbeidsplasser og grunnlaget for verdiskaping og velferd. Et godt skattesystem er også viktig for enkeltpersoner. Når man kan bestemme over større deler av egen inntekt, stimulerer det til å jobbe mer. Når vi senker selskapsskatten, gjør vi det mer lønnsomt for næringslivet å investere, satse og skape nye arbeidsplasser i Norge. Så langt har vi redusert skatter og avgifter med over 18 mrd. kr. Både folk flest og næringslivet har fått lettelser. Regjeringen forslår nye netto lettelser i skatter og avgifter på til sammen 2,8 mrd. kr for 2017, og vi fortsetter innfasingen av skattereformen. Aller viktigst er forslaget om å redusere skattesatsen for selskap og personer fra 25 til 24 pst. Satsen skal videre ned til 23 pst. i 2018, i tråd med skatteforliket i Stortinget. Samtidig reduser vi marginalskattesatsene slik at folk flest får lavere skatt på sist tjente krone. Da blir det mer attraktivt å jobbe litt ekstra. Med regjeringens skattelettelser vil en vanlig familie med to inntekter og gjeld på egen bolig betale over 8 000 kr mindre i skatt enn da vi tok over. Gjennom årene er det investert betydelig i maskiner, teknologi og lokaler for å skape trygge arbeidsplasser. Regjeringen vil at norske bedrifter og eiere også i fremtiden skal ha gode forutsetninger når de investerer i og omstiller norsk næringsliv. Formuesskatten hemmer det private norske eierskapet fordi den bare rammer norske eiere og kan svekke investeringene i virksomheter som er avhengige av norsk kapital. Et sterkt norsk eierskap i næringslivet er viktig, ikke minst i økonomisk krevende tider. Derfor senker regjeringen ikke bare selskapsskatten, men også formuesskatten, særlig på arbeidende kapital. Regjeringen foreslår nå å innføre en verdsettingsrabatt på 10 pst. for aksjer og driftsmidler og den tilhørende gjelden. Rabatten økes til 20 pst. i 2018, i tråd med skatteforliket. Vi har allerede redusert den skattemessige favoriseringen av sekundærboliger og næringseiendom. Fra 2017 foreslår regjeringen at den tilhørende gjelden får samme verdsetting som disse formuesobjektene, altså 80 pst. Med endringene kan mer av den private sparingen gå til investeringer i næringsvirksomhet. Regjeringen foreslår samtidig å styrke SkatteFUNN-ordningen ytterligere for å stimulere til forskning og utvikling i bedriftene. Beløpsgrensene økes for både egenutført og innkjøpt forskning og utvikling. Dette kommer på toppen av regjeringens tidligere endringer i SkatteFUNN-ordningen, som har bidratt til at bevilgningene er mer enn doblet fra 2013, til om lag 3,1 mrd. kr i 2016. I tråd med skatteforliket i Stortinget foreslår regjeringen også at det innføres en finansskatt på lønn og overskudd. Hensikten med finansskatten er å korrigere for manglende merverdiavgift på finansielle tjenester. Regjeringen har gitt betydelige lettelser i selskapsskatten som også har kommet finansnæringen til gode. I tillegg vil verdien av merverdiavgiftsunntaket næringen har i dag, fortsatt være betydelig større enn finansskatten. Grønn skattekommisjon har gitt oss råd om hvordan skatte- og avgiftssystemet bør endres for å ta mer hensyn til miljøskadelig aktivitet. Regjeringen følger opp ved å fremme forslag om et grønt skatteskifte i dette budsjettet. Regjeringens forslag innebærer at miljøbegrunnede avgifter økes med nærmere 1,6 mrd. kr. De som forurenser mye, må betale litt mer. Vi legger opp til sektorvise lettelser i skatter og avgifter sammen med kompensasjoner, slik at bilistene totalt sett vil betale mindre neste år enn de gjør i dag, samtidig som vi leverer et grønt skifte i tråd med budsjettenigheten med Kristelig Folkeparti og Venstre. Regjeringen foreslår å øke veibruksavgiftene på bensin og diesel reelt med henholdsvis 15 og 35 øre per liter. Forslaget bidrar til å utjevne avgiftsforskjellen mellom diesel og bensin og til bedre prising av samfunnets kostnader ved veitrafikk. CO 2 -avgiften på mineralolje til bruk utenfor vei er i dag lavere enn for bensin og diesel til biler og lastebiler – selv om et gram CO 2 har like stor skadevirkning om den kommer fra en båt, gravemaskin eller bil. I tråd med anbefalingene fra Grønn skattekommisjon foreslår vi å heve CO 2 -avgiften på mineralolje til samme nivå som for bensin og diesel. For å kunne bekjempe klimautfordringen og redusere utslippene må vi ha næringsliv og folk flest med på laget. Selv med noe høyere pris på bensin og diesel kommer bilistene godt ut av dette, med en samlet lettelse på over 900 mill. kr. Vi foreslår å redusere årsavgiften for biler med 12 pst. reelt. Det gjør det billigere å eie bil. Vi flytter avgiftsbelastningen fra å eie til å forurense. Det er et godt miljømessig grep. Reisefradraget økes. Det er viktig for mange med lang reisevei til jobben. Fradraget gjelder også personer som benytter kollektivtilbud på lange reiser, og samlet sett blir det dermed mer lønnsomt å reise kollektivt for dem som har mulighet til det. For å kompensere næringslivet for økte drivstoffutgifter foreslår regjeringen å øke avskrivningssatsen på drosjer, busser, lastebiler og varebiler. I tillegg foreslås det en tilskuddsordning for å redusere bompengetakstene utenfor byområdene. Mindre bompenger vil komme vanlige familier og næringsdrivende til gode. Samlet bidrar den grønne skatteomleggingen til å forsterke klimaforliket og redusere klimagassutslippene. Engangsavgiften for kjøretøy foreslås lagt ytterligere om i miljøvennlig retning. Dette er blitt et viktig redskap i klimapolitikken. Vi har hatt gode resultater med tidligere omlegginger av engangsavgiften. Ingen land i EU hadde lavere CO 2 -utslipp fra nybilsalget enn Norge i fjor. Dette skyldes bl.a. at regjeringspartiene og samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre har endret bilavgiftene. Når vi premierer dem som kjøper biler med lavt utslipp, ja, så kjøper folk biler med lavt utslipp. Under den forrige regjeringen ble det satt rekord i salg av dieselbiler. Under denne regjeringen settes det rekord i salg av lavutslippsbiler. Det er slik fremtidens miljøpolitikk må utformes. En raskere fornying av bilparken vil bidra til mer miljøvennlig transport. Det holder ikke bare å øke avgiftene. Skatter og avgifter må også ned, det er slik vi får til et grønt skifte. Nye utfordringer gir ny teknologi, nye næringer og nye arbeidsplasser. Omstillingen av norsk økonomi og det grønne skiftet går derfor hånd i hånd. Regjeringen har løftet Norges ambisjoner i klimapolitikken. Vårt mål er å kutte klimagassutslippene med 40 pst. frem mot 2030 sammenlignet med 1990-nivå. Det er et taktskifte i norsk klimapolitikk, og vi følger opp med konkrete forslag. Vi øker innsatsen for å utvikle og ta i bruk ny klimavennlig teknologi. Vi har fått et jernbanebudsjett som prioriterer vedlikehold. Togene går hyppigere og er mer presise. I tillegg er det billigere å reise fordi prisen på års- og månedskort på toget i flere områder er satt ned med 20 pst. Og vi øker innsatsen til store kollektivprosjekter i byene. Samtidig vet vi at det fremdeles er utfordringer som vi ikke har funnet løsninger på. Da må satsingen på teknologi og forskning bli bedre. CO 2 -håndtering er viktig for at verden skal nå sine klimamål. Stortinget og regjeringen har høye ambisjoner om et fullskala demonstrasjonsanlegg for fangst og lagring av CO 2 . Det krever at vi jobber målrettet med å etablere et godt beslutningsgrunnlag. Regjeringen foreslår derfor å bevilge 360 mill. kr til konseptstudier av fullskala CO 2 -håndtering i Norge. Regjeringen vil gjøre grønn og miljøvennlig produksjon til et konkurransefortrinn. Norge har et godt utgangspunkt – med ren kraft, en godt utdannet befolkning, avansert teknologi og verdensledende kunnskapsmiljøer. Et godt eksempel på denne omstillingen ser vi med utviklingen av Hydros pilotanlegg på Karmøy, som med støtte fra Enova skal utvikle teknologi som reduserer energiforbruket ved produksjon av aluminium. I statsbudsjettet tilføres Enova om lag 2,3 mrd. kr. I tillegg løftes satsingen på ENERGIX-programmet, og vi foreslår å bevilge 71,5 mill. kr til forskning. Innsatsen skal rettes inn mot å nå klimamålene for 2030, spesielt innenfor transportområdet. Sammen med regjeringens satsing på forskning for omstilling og fornyelse i næringslivet legger regjeringen med dette budsjettet til rette for at norske kunnskapsmiljøer kan bidra til grønn omstilling. Regjeringen har stått for en betydelig satsing på samferdsel. Bevilgningene til samferdsel vil med budsjettforslaget øke med over 20 mrd. kr siden regjeringsskiftet. Det er en økning på nær 50 pst. I statsbudsjettet forsetter vi å bygge landet gjennom en stor satsing på infrastruktur. Regjeringen foreslår en bevilgning til samferdsel på om lag 66,8 mrd. kr. Samlet vil bevilgningene til utbygging av vei, bane og kollektivtransport overoppfylle rammen for første fireårsperiode i inneværende Nasjonal transportplan med nærmere 9 mrd. kr. En godt utbygd infrastruktur gir grunnlag for økt verdiskaping i norsk økonomi. God fremkommelighet og lave transportkostnader bedrer næringslivets rammevilkår, slik at nye jobber kan skapes. Det gjør også hverdagen enklere for oss alle, enten vi pendler til jobb, henter barn i barnehagen eller kjører til hytta. Samtidig bør vi få mer igjen for investeringene våre. Da må vi ta vare på den infrastrukturen vi har. Etter flere tiår med økende etterslep er vedlikeholdsetterslepet på vei og jernbane redusert. Regjeringen vil fortsette å prioritere vedlikehold i 2017, slik at bedriftene våre kan komme raskere frem med varene sine. Vi legger også til rette for å bygge nye veier. Vi setter av midler til ny vei over Sollihøgda mellom Bjørum og Skaret. Det legger til rette for en raskere forbindelse på E16 mellom Oslo og Hønefoss. Med ny vei på E39 mellom Bjørset og Skei i Sogn og Fjordane vil det bli tryggere reisevei på en strekning som i dag har til dels svært dårlig standard. Og med midler til oppstart av Rogfast tar regjeringen et viktig steg for ambisjonen om ny fergefri E39. Samtidig skal det nye veiselskapet planlegge, bygge, drifte og vedlikeholde flere veistrekninger. Regjeringen foreslår en betydelig økning av tilskuddet til det nye selskapet for å gi sammenhengende utbygging når maskinene først er på plass. Det betyr mer vei for pengene. Det er et høyt aktivitetsnivå for jernbaneinvesteringer. Regjeringens budsjettforslag sørger for god fremdrift på alle igangsatte jernbaneprosjekter og for planlegging av nye prosjekter. Vi prioriterer vedlikehold og fornying av jernbanen for at flere skal kunne komme seg raskere og mer effektivt til og fra jobb. Siden starten av 2000-tallet har kriminaliteten gått ned, og det er én gruppe mennesker som har særlig betydning for vår trygghet. Jeg vil gjerne takke politiet. Det gleder når norske politifolk beroliger bekymrede familier, bruker ord før fysisk makt og får smilet frem hos barn som har opplevd ting de burde være forskånet for. Politiet opptrer med ryddighet og respekt, er profesjonelle og gir oss alle trygghet. Men vi vet at kampen mot kriminalitet langt fra er over. Regjeringen ønsker et trygt samfunn. Et trygt samfunn skaper frihet – frihet til å bevege seg fritt uten frykt for overgrep, frihet til å leve det livet en ønsker, uten frykt for å bli utsatt for krenkelse. Vi har gjennom tre år i regjering lagt til rette for over 1000 nye politistillinger. Det øker nærheten til politiet. Samtidig gjennomfører vi en nærpolitireform som vil gjøre politiet bedre i stand til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger. Regjeringen vil øke politibemanningen ytterligere, og vi utvider derfor handlingsrommet i politidistriktene slik at de kan ansette 350 nye politifolk i året som kommer. Dagens politihelikoptre er gamle og må skiftes ut. Det settes i gang kjøp av to nye politihelikoptre som vil være operative fra 2019, med opsjon på et tredje. Det styrker beredskapen. Moderniseringen av politiets IKT-systemer fortsetter også med dette budsjettet. Når politiet får økte ressurser og blir mer effektive, kan soningskapasiteten bli presset. Regjeringen har vurdert både tradisjonelle og utradisjonelle løsninger for å bedre fengselskapasiteten og for å fjerne soningskøen som ble arvet fra den forrige regjeringen. Den beste kortsiktige løsningen ble funnet i Nederland, der fengselet Norgerhaven med 242 plasser ligger. I fjor flyttet de første innsatte inn, og det bidrar til at soningskøene nå reduseres. Samtidig som vi fortsetter å leie fengselsplasser i Nederland, skal det bygges flere fengselsplasser ved norske fengsler. 181 nye fengselsplasser i Ullersmo og på Eidsberg ferdigstilles til neste år, og et nytt fengsel i Agder med avdelinger i Froland og Mandal er under prosjektering. Landets forsvar er en av statens viktigste oppgaver. I en tid med mer usikkerhet i verden og en ny sikkerhetspolitisk situasjon må Forsvarets evne til å håndtere krise og væpnet konflikt i egne og alliertes nærområder gis høyere prioritet. Forsvarets ambisjonsnivå og krav til beredskap må svare til det trusselbildet krever. I tiårene bak oss har Forsvaret verken blitt prioritert eller fått nødvendige ressurser. Etterslepet tidligere regjeringer har etterlatt seg, må nå hentes inn. Statsbudsjettet for 2017 representerer et forsvarspolitisk taktskifte. Regjeringens forslag til ny langtidsplan for forsvarssektoren ble lagt frem for Stortinget før sommeren. Det er en ambisiøs plan, og den vil ta tid å gjennomføre. Et moderne og tilstrekkelig forsvar kan ikke bygges opp over natten. 2017 blir det første året i den nye langtidsplanen. Regjeringen legger opp til å styrke forsvarsbudsjettet med 1,1 mrd. kr i 2017 til oppfølging av langtidsplanen. Med det legger vi til rette for at vi kan intensivere arbeidet med å gjenoppbygge Norges forsvarsevne. Det trygger Norge for fremtiden. Det settes av betydelige ressurser til å ta inn det vedlikeholdsetterslepet som har bygget seg opp, anskaffe reservedeler og gjenoppbygge beredskapsbeholdninger. Målet er å øke Forsvarets operative evne på kort og lang sikt, ved å styrke tilgjengelighet, utholdenhet og beredskap og ved å fornye materiellet.