Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-03-26:
Som saksordfører for Forsvarsdepartementet og Miljøverndepartementet skal jeg knytte noen kommentarer til disse områdene. Riksrevisjonen har tidligere kommet med klare merknader til Forsvarsdepartementet, og det er også situasjonen i år. Det som er forholdet, er at det er en enstemmig komité som påpeker en del sentrale forhold som jeg har lyst til å ta opp. Når det gjelder Forsvarsbygg, konstaterer Riksrevisjonen i 2010-årsrapporten at flere forhold gjentar seg av ting som Riksrevisjonen tidligere har påpekt. For eksempel har Riksrevisjonen påtalt brudd på anskaffelsesreglementet siden 2007 og mangelfull internkontroll siden 2008. Riksrevisjonen viser til at departementet har fulgt opp med ulike tiltak de seineste åra og i 2010 la ned styret i Forsvarsbygg for å kunne gi klarere styringslinjer og styrke oppfølgingen av virksomheten, samt at departementet har etablert en høynivågruppe for forsvarlig forvaltning, som bl.a. medfører at departementsråden avholder regelmessige møter med etatssjefene. Komiteen viser til at Riksrevisjonen likevel konstaterer at etablerte tiltak og Forsvarsdepartementets oppfølging gjennom styringsdialogen fremdeles ikke har hatt tilstrekkelig effekt. Komiteen viser videre til at Riksrevisjonen har en rekke kritiske og alvorlige merknader til Forsvarsbyggs oppfølging av forvaltningsansvaret for forsvarssektorens eiendom, bygg og anlegg. Komiteen forutsetter at Riksrevisjonens merknader, kritikk og innvendinger til måten Forsvarsbygg forvalter forsvarssektorens eiendom, bygg og anlegg på, blir ordnet opp i, og at dette blir redegjort for i kommende rapporteringer. Når det så gjelder materiellforvaltningen, viser en enstemmig komité til at Riksrevisjonen de siste åra har tatt opp en rekke kritikkverdige forhold rundt materiellforvaltningen til Forsvaret, og dette ble tatt opp spesielt i Dokument 3:9 for 2010–2011 og i tilhørende innstilling, Innst. 101 S for 2011–2012. Komiteen viste til at Riksrevisjonen avdekket svakheter på en rekke områder, og komiteen understreket at flere av problemene umulig kunne være av ny dato for forsvarsledelsen, i og med at Riksrevisjonen gjentatte ganger har rettet kritikk mot Forsvarsdepartementet og Forsvaret for disse feilene. Komiteen vil understreke viktigheten av at departementet følger opp sin lovnad om å få på plass et komplett og sentralt materiellregnskap. Riksrevisjonens forventning om at departementet følger opp forholdet i styringsdialogen med Forsvaret må etterleves. Når det så gjelder investeringsprosjekter og styrkeproduksjon, er det også en samlet komité som finner det lite tillitvekkende for Forsvarsdepartementet at Riksrevisjonen påpeker forsinkelser med ett år eller mer på 12 av 34 reviderte investeringsprosjekter i Forsvaret. To av disse er attpåtil forsinket med minst fem år. Komiteen slutter seg til Riksrevisjonens merknad om at forsinkelser i leveranser av materiell kan ha negativ innvirkning på den operative evnen til Forsvaret, og at nettopp dette har vært tilfellet for Sjøforsvaret. Vi viser også til at Riksrevisjonen er kritisk til at Hæren har betydelige personell- og materiellmangler. Riksrevisjonen registrerer at en rekke særskilte tiltak har vært nødvendig å iverksette for å bedre Hærens måloppnåelse målt mot hovedmålene i inneværende langtidsplan. Videre konstaterer Riksrevisjonen at verken Kysteskadren eller Kystvakten nådde målene for samlet seilingsaktivitet i 2010, men at Forsvarsdepartementet vurderer det slik at hovedmålene for 2012 er innenfor rekkevidde. Komiteen ber Forsvarsdepartementet sikre at fastsatte mål for seilingsaktivitet etterleves. Når det gjelder virksomhetsstyring, sier komiteen at Riksrevisjonens kritikk av de seinere års investeringer i nytt felles integrert forvaltningssystem, som også inkluderer et avansert økonomi- og regnskapssystem – FIF 2.0 – ikke i større grad har bidratt til å bedre kvaliteten på budsjettprognosene og den økonomiske styringen. Som en forstår, er det ganske klare merknader fra komiteen til Forsvarsdepartementets bruk og forvaltning av sine ressurser. Det er et sterkt ønske fra komiteen om at det her blir bedring, slik at vi kan få en situasjon hvor en unngår å få slike merknader fra komiteen seinere. Det er Stortingets klare mening. Når det så gjelder Miljøverndepartementet, som jeg også har saksordførerskapet for, er situasjonen annerledes. Vi har merket oss at det er avgitt ni avsluttende revisjonsbrev uten merknad. Det er forbilledlig, og vi er glade for at Miljøverndepartementet har nådd en slik kvalitet. På ett område, som jeg kort vil nevne, har Riksrevisjonen merknader, og det er til at departementet ikke har rapportert i Prop. 1 S om de resultater som er oppnådd ved enkelte tilskuddsordninger. Dette er ikke i henhold til bevilgningsreglementet. Vi legger til grunn til at departementet vil gi mer virkningsrettete rapporter der dette er mulig, i tida framover.