trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-02-03:
Det er ingen i denne salen som er uenig i at utdanning er noe av det viktigste for å senke ulikheten, men også for å gi folk muligheter til å leve gode liv. Men det er altså regjeringen selv som i sin ulikhetsmelding sier at det at de rikeste blir enda rikere, er hoveddriveren bak den økende ulikheten. Jeg tror at de som kommer dårlig ut av koronakrisen, som blir ledige og permittert, vil komme bedre ut med Arbeiderpartiets politikk – hvis vi får ned forskjellene. At de rikeste skal bidra med mer, er et ledd i det. Nå kunne man lese i Klassekampen i dag at en person som knapt betaler skatt i Norge, har fått 260 mill. kr i krisestøtte, mens vi ser at permitterte arbeidsledige, som gjerne betaler mer i skatt, ikke får feriepenger. Når vi har kommet så langt som vi har kommet nå i krisen, vil regjeringen også se på forsterkede tiltak for dem som har vært arbeidsledige eller permittert, f.eks. gi dem tilgang til feriepenger denne sommeren?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Vi er fortsatt midt i krisen. Den økonomiske krisen vi nå opplever, er en følge av pandemien, og det er først når vi klarer å holde smitten nede, og når vi vinner kampen mot viruset, at vi igjen kan gjenåpne og få aktivitet i samfunnet vårt. Så er jeg glad for det samarbeidet vi har hatt så langt – regjering og storting og partiene på tvers – og også det samarbeidet vi har hatt med partene i arbeidslivet. Det har vært viktig for å få ordninger raskt på plass. Mitt hovedinntrykk er også at det er godt samarbeid ute på arbeidsplassene mellom arbeidstakere og arbeidsgivere, mellom organisasjonene, og at man står sammen i kampen for å redde bedrifter for å trygge arbeidsplasser. Det er uten tvil også noen dilemmaer knyttet til de ordningene vi har. Det er dilemmaer knyttet til en kompensasjonsordning som sådan. I normale tider ville vi jo aldri gitt kontantstøtte til bedrifter, men vi gjør det fordi staten stenger ned. Det er også dilemmaer når det gjelder hvor mye støtte hver enkelt bedrift skal få. Regjeringen foreslo i utgangspunktet et tak på 50 mill. kr, men stortingsflertallet ønsket et høyere tak, og det gjør jo at mange av de store kjedene og de store konsernene også har fått mer penger. Regjeringen er tydelig på at vi forventer at ledere og bedrifter viser moderasjon både når det gjelder lederlønninger, når det gjelder bonuser, og selvsagt også når det gjelder utbytter, og det er viktig at det er et godt samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene hvis man må nedbemanne. Men det kan være slik i enkeltbedrifter, og nå uttaler jeg meg ikke om navngitte bedrifter, at det å nedbemanne faktisk er et verktøy for å redde arbeidsplasser hvis alternativet ville være at bedriftene gikk konkurs. Jeg mener det er viktig at bedriftene tenker igjennom at de samarbeider med arbeidstakerorganisasjonene, men de må også av og til gjøre noen slike operasjoner for faktisk å redde bedrifter og arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg ser helt klart det spørsmålet som reises, og jeg er helt enig i at det er uakseptabelt dersom kontantstøtte til bedrifter går til utbytte. Men så er spørsmålet: Skal vi gå derfra til at vi skal regulere utbytteutbetalinger? Jeg mener at vi ikke skal gjøre det, for det kan være situasjoner der det er nødvendig og riktig for bedrifter å ta utbytte. Noen eiere må ta utbytte for å betale skatter og avgifter. Andre bedrifter kan gå dårlig en periode og mottar derfor kontantstøtte. Men så går de bedre, og så tar de utbytte for å investere i nye arbeidsplasser. Hvis man først skulle gå inn på den veien, ville det mest sannsynlig blitt såpass mange unntak i den ordningen at det også ville undergrave formålet. Jeg har derfor en veldig klar anmodning til eiere, og det er at man viser moderasjon, og at man viser solidaritet i den situasjonen vi nå er i – at man står sammen i kampen for å redde og trygge arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Svaret på det er ja. Og hadde Arbeiderpartiet støttet regjeringens forslag, ville taket på disse ordningene vært lavere. Regjeringens forslag var 50 mill. kr, mens stortingsflertallet har jekket det opp til 80 mill. kr, og det betyr jo også at de største har fått mer. Så kan man si at mange av de største også har hatt betydelige tap. De har mange arbeidsplasser. Jeg er enig i at det er noen dilemmaer her, og dem må vi selvsagt være åpne for å diskutere. Jeg er også enig i tilnærmingen at ja, krisen rammer ulikt, krisen rammer skjevt. Vi ser at 90 pst. av næringslivet har klart å opprettholde aktiviteten, mens 10 pst. har falt 25 pst. Det er ingen tvil om at mange av dem som har minst utdanning, de laveste lønningene og svakest tilknytning til arbeidslivet, rammes hardest, og ungdom er blant dem. Det er bakgrunnen for at regjeringen helt siden mai i fjor har foreslått tiltak: ungdomsløft, mulighet til utdanning under dagpenger og nå i siste krisepakke tiltak for studenter, men også for langtidsledige. Vi er helt enige – vi må tenke på veien ut av krisen, hvilket samfunn vi skal ha når vi tar hverdagen tilbake.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Det er riktig at vi har en måned nå da det både er kaldt og strømprisene er høye. Så har vi også bak oss et år, 2020, da vi hadde svært lave strømpriser. Da var strømprisene de laveste på ti år, og en vanlig husholdning sparte opp mot 5 000 kr. Nå er vi i den heldige situasjonen at magasinene er ganske velfylte. Det betyr at det kan produseres mer strøm utover året. Hvis man nå skal gjøre noe som er målrettet, mener jeg at det i så fall er bostøtten som er et egnet virkemiddel. Men jeg vil samtidig mene at det kan være fornuftig å vente noe utover vinteren for også å se hvordan strømprisene utvikler seg. Men det er riktig – nå er strømprisene høye. I fjor var de lave. Det kan være aktuelt med målrettede ordninger. Det er vi også åpne for å diskutere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg er glad for tilnærmingen i spørsmålet, for det er ikke alle som har fått det verre under denne krisen. Det er faktisk veldig mange med trygge jobber, det er lav rente, og vi har stor grad av sparing. Men det er noen som nå sliter, som har mistet jobben eller er permittert. Det har også vært bred enighet i Stortinget og med regjeringen om at vi skal ha en høyere kompensasjonsgrad for dem som har de laveste lønningene. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ble også enige om budsjettet for 2021, der vi ytterligere forbedret bostøtteordningen, som er en målrettet ordning for dem som har aller minst. Så i den grad det blir aktuelt å se på noen ordninger, mener jeg i så fall at det er bostøtteordningen som er mest målrettet for dem som sliter med høye boutgifter og lav inntekt eller lav trygd. Men jeg tror det er lurt å se noe utover vinteren på hvordan prisene faktisk utvikler seg, og at vi ikke tar det fra dag til dag.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg skal ikke uttale meg generelt om representanten Slagsvold Vedums hukommelse, men jeg kan vel si såpass at den med respekt å melde er ganske selektiv. I forbindelse med behandlingen av det siste budsjettet til Stoltenberg II-regjeringen, som Slagsvold Vedum var med på å vedta, foreslo man faktisk økt elavgift. Senterpartiet har også ved noen anledninger i forrige stortingsperiode stemt for økt elavgift, og de har foreslått reduksjon ved andre anledninger. I denne stortingsperioden har ikke vår regjering foreslått økt elavgift i det hele tatt. Vi har faktisk satt den ned. I fjor hadde vi en ekstremt lav strømpris, og jeg tror vi skal være glade for at vi har kabler til utlandet som gjør at når vi har stor overproduksjon, kan vi eksportere kraft. Når vi har stort behov for kraft selv, kan vi importere. Dette er markedet, og markedet fungerer. Vi produserer mye energi i Norge, men vi har også perioder med stort forbruk, og da må vi kunne ha god utveksling med utlandet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg kan bekrefte at den klimameldingen står Høyre fjellstøtt og begeistret bak. Dette er et helt nødvendig virkemiddel og en nødvendig plan for at vi skal kunne håndtere de store klimautfordringene vi står overfor. Klimakrisen er vår tids største utfordring. Den krever både nasjonal handling og internasjonalt samarbeid. Jeg har tro på at vi skal klare å håndtere klimakrisen. Etter at man har fått ny president i USA, er det håp om at det også blir internasjonal kraft bak de nødvendige tiltakene. Men la meg minne om at den planen vi har lagt, er en tiårsplan: en gradvis, forutsigbar økning i CO 2 -avgiften. Det er viktig for at forurenser skal betale, og ikke minst for at bedriftene skal ha tid til å tilpasse seg og ny teknologi kan bidra til at vi skaper nye arbeidsplasser. Vi skal kutte utslippene, men vi skal ikke kutte utviklingen. Jeg har tro på at regjeringens klimapolitikk vil bidra til grønn vekst og nye arbeidsplasser – samtidig som vi også gjør vårt i Norge og i samarbeid med EU for å få klimautslippene ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
For det første må representanten lese hele klimameldingen, for det står ikke at bensin- og dieselprisene skal opp i de nivåene som Listhaug sier. Vi har sagt at vi ikke har tatt stilling til om det skal være kompensasjon med redusert veibruksavgift, slik vi har gjort det i disse åtte årene, da de tre nåværende regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har styrt sammen. Vi har også sett på hva dette vil bety for flyprisene. Om ti år vil det være en økning på 70 kr for en flybillett forutsatt at det ikke er noen effektivisering og ny teknologi som bidrar til lavere utslipp. Dette er en forutsigbar plan som gjør at bedriftene får mulighet til å tilpasse seg. Så er det én ting vi står sammen om, og det er at når vi øker noen avgifter, setter vi ned andre. I disse åtte årene har vi redusert skatter og avgifter med om lag 30 mrd. kr. Ja, vi gjør det dyrere å forurense, men vi gjør det billigere å opptre miljøvennlig, og vi senker skatten for folk flest.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg sa i mitt forrige svar at vi hadde sett på hvordan dette vil slå ut for f.eks. en flyvning med Widerøe. Med den opptrappingen som ligger i klimaplanen, vil det med de forutsetninger som Widerøe har gitt, være en økning på 70 kr om ti år. Det betyr en økning på 7 kr per år. Det er basert på at det ikke blir energieffektivisering eller andre tiltak i flybransjen som bidrar til at vi får utslippene ned. Det som er viktig med den planen vi nå har lagt, er at vi har et tiårsperspektiv. Vi gjør dette fordi vi mener det er viktig. Det er viktig at vi får ned klimautslippene, at vi når Parisavtalens mål. Det er viktig for livet på kloden. Det er viktig for folk i Norge. Dette er en forsiktig økning av avgiften på fly: 70 kr per billett om 10 år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Hvis det hadde vært slik som representanten Listhaug beskriver det, hadde jeg vært enig, men slik er det ikke. Vi fører en aktiv klimapolitikk, og det er fordi vi ønsker å stoppe klimakrisen. Det er en av vår tids største utfordringer, og vi vet at bruk av avgifter og kvotemarkedet i EU er et av de viktigste virkemidlene for å få utslippene ned. I løpet av de årene vi har regjert sammen, har vi økt klimaavgiftene for at forurenseren skal betale, men samtidig har vi redusert andre skatter og avgifter. Jeg håper at representanten Listhaug og Fremskrittspartiet vil bidra til fortsatt borgerlig regjering, slik at vi kan fortsette å senke skatter og avgifter for folk flest, for det er det som betyr noe. Når vi reduserer skatten på arbeid, og når vi reduserer andre skatter og avgifter, bidrar det til at folk får mer igjen. Og så bruker vi avgiftene i klimapolitikken fordi det skal straffe seg å forurense og lønne seg å få klimautslippene ned. Vi må stoppe utslippene, ikke utviklingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Det er gode spørsmål som Kaski reiser. Det er ingen tvil om at krisen rammer ulikt, og den rammer skjevt. Den rammer ulikt på bransjer, og den rammer skjevt blant folk. De som rammes hardest nå, er de som ofte har lite utdanning og lav lønn, ungdom, skoleelever, langtidsledige, og det er også bakgrunnen for at vi gjennom hele denne krisen nettopp har vært opptatt av at vi skal ha tiltak som rettes inn mot disse gruppene. Det lanserte vi allerede i fjor vår, da vi lanserte strategien for veien ut av krisen – at vi må skape mer, men også inkludere flere. Derfor satser vi mer på integrering i denne krisen. Vi satser mer på tiltak for sårbare grupper. Vi gjennomfører nå et utdanningsløft for at flere ungdommer skal få mulighet til å få utdanning. Vi har gjort det mulig å ta utdanning med dagpenger. Vi har en rekke andre tiltak som er rettet spesielt inn mot ungdom, og har også åpnet for mer bruk av sommerskoler til sommeren. Dette henger sammen, fordi vi må sørge for at vi kommer ut med den styrken vi hadde før krisen, nemlig et samfunn hvor vi har tillit til hverandre, hvor vi har samhold, og hvor vi også har små forskjeller. Dette er regjeringen veldig bevisst på, og vi er også opptatt av at tiltakene må rettes inn slik at vi løfter dem som nå sliter. Så er jeg også enig i at vi må være kritisk til maktkonsentrasjon på private hender, på samme måte som vi må være det på statlige hender. Derfor er jeg for maktspredning. Vi skal ha et sterkt privat eierskap, men vi må spre makt og sørge for at vi har flere medeiere, og at vi også øker muligheten for flere til å bli medeiere i egen bedrift. Helt til slutt når det gjelder kompensasjonsordningen: Ja, vi er åpne for å justere. Hvis man hadde gått tilbake til det regjeringen foreslo, ville også noen av de aller største selskapene fått noe mindre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg vil advare mot å generalisere, slik representanten Kaski nå gjør. De aller fleste eiere og bedriftsledere kjemper en kamp for sin bedrift for å trygge sine ansattes arbeidsplasser. Det finnes helt sikkert eksempler på dem som utnytter systemet, og det må det slås ned på. Når det er sagt, er noe av det viktigste for veien ut av krisen at vi legger til rette for at det kan skapes flere arbeidsplasser i privat sektor. Det er privat sektor og private arbeidsplasser som nå rammes av nedstenging, og som rammes av både den nasjonale og den globale økonomiske krisen. Det betyr at vi må legge til rette for at det kan skapes flere arbeidsplasser i privat sektor. Og skal man skape flere arbeidsplasser i privat sektor, trenger man også privat kapital. Det er også bakgrunnen for at regjeringen har redusert skatten på arbeidende kapital. Det er fordi man må ha privat kapital som kan investere i norske arbeidsplasser. Det vil vi ha behov for i årene som kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Jeg har ikke sett så veldig mange forslag fra SV på det området. Det vi har vært enige om, er at vi skal ha gode permitteringsordninger, og at vi øker kompensasjonsgraden for dem som tjener minst. Det har det vært bred enighet om i Stortinget. De ordningene er forlenget. En viktig del av krisepolitikken er å sørge for at de som blir permittert eller mister jobben, blir godt kompensert. Vi har også åpnet for at flere av dem som er permittert, kan ta utdanning mens de går på dagpenger. Regjeringen har helt siden i fjor vår også pekt på dilemmaene i kompensasjonsordningen. Vi foreslo en reduksjon av kompensasjonsgraden frem til august. Vi har også foreslått et lavere tak i ordningene. Det er fordi vi også ser at det er de største konsernene, som kan hente kapital i markedet, som med et veldig høyt tak vil kunne bli bedre kompensert. Når det er sagt, er dette også bedrifter som har mange ansatte og mange arbeidsplasser, og det er arbeidsplassene som er den viktigste veien ut av krisen – å sørge for at folk har en jobb å gå tilbake til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
De som har mest, skal selvsagt også bidra mest. Men det vi har sett under denne krisen, er at de som rammes hardest, er de som har en svak tilknytning til arbeidslivet. Det er ikke slik at de får det noe bedre hvis Arbeiderpartiet øker skatten på arbeidende kapital, den såkalte formuesskatten. De kan få det bedre ved at vi satser mer på utdanning, ved at vi satser mer på integrering, ved at vi satser mer på tiltak for dem som er langtidsledige. Jeg tror vi langt på vei er enige om at det er viktig at vi i Norge har små forskjeller, at vi har tillit til hverandre, men vi er åpenbart litt uenige om hva som er virkemidlene. Mitt svar er utdanning, utdanning, utdanning. Jo flere som fullfører videregående skole, jo flere som får fagbrev, jo flere som får en jobb å gå til, jo større er sjansen for at vi klarer å opprettholde det som gjør Norge til et av verdens beste samfunn å bo i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-02-03:
Nå la vi sist fredag frem en krisepakke på 16 mrd. kr. En uke før det la vi frem en tilleggsproposisjon på over 2 mrd. kr. Det betyr nesten 20 mrd. kr i løpet av en uke. De 20 milliardene tilsvarer omtrent det handlingsrommet som fremtidige regjeringer vil ha i fem budsjetter på rad. Vi bruker nå veldig mye penger både for å trygge jobbene og for å sikre at de som rammes av krisen, får nødvendig hjelp. Jeg mener at det er nødvendig, men det er nå lagt frem forslag med store summer, som jeg mener at vi gjerne kan diskutere en enda bedre innretning for, slik at vi kan bidra til et løft ut av krisen. Men la meg igjen også understreke at det aller viktigste for å redusere forskjellene er at folk har en jobb å gå til. Da trenger vi også private eiere som er villige til å bruke sine egne penger på å investere i norske arbeidsplasser. Det er bra med en rik stat, men vi trenger også flere private eiere. Vi trenger flere arbeidsplasser i privat sektor, slik at folk har en jobb å gå til når vi kan legge denne krisen bak oss.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Det er kaldt, og kuldeperioden er spådd å vare ganske lenge. Strømprisene stiger, og selv om vi har lagt bak oss et år med ganske lave priser, opplever vi nå et prisnivå på strøm som vi kun har hatt ti ganger før i historien. Vi må altså forvente ekstreme utslag over kortere eller lengre perioder også fremover. I en situasjon med flere enn 200 000 permitterte og arbeidsledige, med utbetalinger på vesentlig lavere nivå enn normalt, kan økte strømpriser bli en utfordring for mange. Hvilke tiltak vurderer regjeringen som aktuelle for å bidra til å avhjelpe situasjonen hvis strømprisene fortsetter å stige, slik det er grunn til å anta?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Jeg er glad for det siste som finansministeren sa, at det kan være aktuelt med målrettede tiltak, for det er riktig at strømprisene svinger. Vi hadde lave priser i fjor. Det er ikke unormalt at de stiger når kulden setter inn. Det som er det spesielle nå, er for det første at vi får en lang periode – det er i hvert fall grunn til å forvente det – og for det andre at veldig mange nå er permittert eller arbeidsledige. Det betyr at utbetalingene er lavere enn de normalt er. Det betyr også at det blir vanskeligere å overholde sine løpende forpliktelser. Hvis man får en langvarig økt strømpris, vil det bety mye for de husholdningene som nå er rammet. Spørsmålet er mer konkret: Én ting er de offentlige ordningene som er der, men hva gjør man konkret overfor dem som går på dagpenger og ikke har andre offentlige ordninger de kan benytte seg av? Hvilke tiltak kan man konkret rette inn mot den gruppen som nå muligens vil oppleve problemer på grunn av det som skjer i markedet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-02-03:
Da Fremskrittspartiet og Høyre inntok regjeringskontorene i 2013, ble Tord Lien olje- og energiminister, og på vegne av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen uttalte han at han var lei av lav strømpris. Han ville ha høyere strømpris. Han argumenterte kraftfullt på Statkrafts konferanse for at det var viktig for Norge at vi skulle få høyere strømpris. Han gikk så langt, sammen med Høyre, at man bl.a. endret loven for å tillate flere eksportkabler for strøm. På det området kan jeg se at Fremskrittspartiet og Høyre har hatt måloppnåelse: De har fått høyere strømpris. I tillegg til markedspolitikken økte avgiftene da Siv Jensen var finansminister, fra 11 kr og 61 øre per kWh til 16 kr og 13 øre per kWh i dag. Det har vært ca. 50 pst. økning av elavgiftene under Høyre og Fremskrittspartiet. Mener Høyre fortsatt at den målsettingen man hadde ved starten av sin regjeringsperiode, at man ønsket seg høyere strømpris i Norge, er klok, og mener man det er klokt å ha en så høy avgift på strøm?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-02-03:
Til slutt er all politikk konkret. Det handler om livet til folk. Nå har vi rekordhøy ledighet i Norge. Et norsk ordtak er at lediggang er roten til alt ondt. Vi ser at spesielt blant dem som jobber innenfor servering, sånn som kokker og servitører, de som jobber på hotell, de som jobber i luftfart, kabinpersonale, er det mange som har stor, stor usikkerhet rundt jobben sin, er permittert eller har mistet jobben sin. Vi som politikere har et ansvar for å prøve å legge ting til rette. Vi ser noen veldig negative utviklingstrekk. Vi ser det kommer inn internasjonale aktører, sånn som Wizz Air, og presser arbeidsvilkårene innenfor luftfarten ytterligere. Syns statsråden det er positivt, eller syns han det er negativt? Så gjorde regjeringen et grep midt oppi denne krisen. Man ga et frislipp for drosjenæringen, når vi vet at mange tusen drosjesjåfører allerede har problemer med å få en lønn til å leve av. Er det god konservativ politikk å gi et frislipp for sånne som Uber, når så mange allerede sliter?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Mitt spørsmål går til finansministeren, men først har jeg behov for å referere til en av representanten Slagsvold Vedums tidligere statsråder fra samme parti, som ønsket at Norge skulle være Europas grønne batteri og eksportere mest mulig strøm. Vi vet hva som ville skjedd med norske strømpriser hvis det hadde skjedd. Norge er i en unik posisjon til å håndtere krisen på grunn av oljeformuen vår. Bare det siste året har oljefondet økt med over 1 000 mrd. kr. Fremskrittspartiet mener at vi ikke skal være redde for å bruke penger nå for å hjelpe folk og bedrifter gjennom krisen. Derfor har vi styrket betydelig de krisepakkene som regjeringen har lagt fram. Over 200 000 personer er nå meldt helt ledige, ifølge Navs siste tall. Samtidig med at Norge står i denne krisen, legger regjeringen fram en klimamelding som i praksis kan flagge ut tusenvis av norske industriarbeidsplasser i årene som kommer. Høyre vil innføre særnorske, skyhøye skatter og avgifter som kan ta knekken på norske arbeidsplasser. I tillegg kan det føre til større utslipp fordi produksjonen flyttes til land med mindre kostnader og krav. Regjeringen foreslår dette uten å svare på hvilke konsekvenser det vil ha. Det kommer på toppen av at flere partier i denne sal ønsker å legge ned olje- og gassnæringen, som er den viktigste næringen for landet. De samme partiene bruker gladelig disse pengene som hardtarbeidende oljearbeidere og kunnskapsmiljøer i verdensklasse har skaffet landet. Også oljenæringen skal få svi gjennom særnorske skatter og avgifter. En CO 2 -avgift på 2 000 kr, som Høyre nå har foreslått, har Miljøpartiet De Grønne foreslått før. Da mente Høyre det var uansvarlig. For å understreke det: Fremskrittspartiet kommer aldri til å støtte dette. Mitt spørsmål er: Er det Venstre og Kristelig Folkeparti som styrer klimapolitikken, eller foreslår Høyre denne politikken, som vil flytte verdier og arbeidsplasser ut av landet, helt frivillig?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Ja – og flytte arbeidsplasser ut av landet! Bilen er vårt viktigste transportmiddel. Over 80 pst. av persontransporten i Norge går med bil. De aller fleste av oss er helt avhengige av bilen i hverdagen, enten det er for å komme seg på jobb, på butikken eller for å kjøre barna på trening. Jeg hører at Høyre er med på dette med begeistring. Det er jo nesten ikke til å tro at Høyre i klimameldingen foreslår diesel- og bensinpriser på over 20 kr literen. Det vil ramme knallhardt dem som har minst, alle som ikke har råd til å kjøpe Tesla eller elbil, som ikke kan bruke elbil fordi det ikke passer til deres behov, som ikke har tid til å lade, eller kanskje heller ikke har noe sted å lade. Det er en tvers igjennom usosial politikk som rammer dem som har minst. Fremskrittspartiet kommer aldri til å støtte dette. Vi vil gjøre hverdagen enklere for folk og sette avgiftene ned, for dette rammer dem som har minst. Hvordan kan Høyre påføre vanlige folk og bedrifter bensin- og dieselpriser på minst 20 kr literen, noe som vil gjøre det enda vanskeligere å få endene til å møtes for dem som har dårlig råd?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Det kan altså bli en bensin- og dieselpris på over 20 kr literen. Flyet er et viktig framkomstmiddel for mange i Norge. Noen flyr til jobb i andre deler av landet, andre flyr for å kunne besøke familie når de har tid, eller når de ikke har mulighet til å kjøre. For mange familier er sydenturen om sommeren årets høydepunkt – når verden er fri for korona. Flyet er avgjørende for at Norge skal fungere, særlig i distriktene der dette er det eneste kollektivtilbudet man har. Flyselskapene er i krise. SAS sliter, Widerøe sliter, og Norwegian er på randen av konkurs. Det er knallhard internasjonal konkurranse og en kamp for selskapene for å overleve. Svaret fra Høyre i klimameldingen er å skru avgiftene kraftig opp, slik at det blir mye dyrere å fly. Det rammer mest dem som har minst, og gjør det vanskeligere og kanskje umulig for vanlige folk og familier å bruke flyet som framkomstmiddel. Man unner tydeligvis ikke vanlige folk og familier å kunne ta seg en flytur til besteforeldrene, det skal være forbeholdt rikfolk. Man skal gjøre hverdagen vanskeligere og dyrere for folk flest. Mitt spørsmål er: Hvordan kan Høyre stå i spissen for å gjøre det dyrere å fly i Norge, noe som rammer vanlige folk, mens rikfolk flest kan fortsette å fly Norge og verden rundt?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-02-03:
Nå er det sånn at Fremskrittspartiet i år har sørget for å fjerne flypassasjeravgiften. Den har denne regjeringen til hensikt å innføre igjen. Så hører jeg at man sier at det er snakk om 70 kr. Vel, når vi ser i hvilken retning dette går, der politikerne bruker alle midler for å piske og plage folk i klimapolitikken, tror jeg nok mange hjemme i stua har vanskelig for å tro at det kommer til å bli 70 kr. Problemet med klimapolitikken som føres av regjeringen og av mange andre, er rett og slett at den rammer helt vanlige folk med vanlige inntekter som ikke har råd til å strø om seg med penger. Blir det dyrere å fly, dyrere med bil, dyrere med alt mulig, går dette ut over helt vanlige folk med vanlige inntekter. Derfor lurer jeg på hvorfor Høyre er med på å føre en politikk som straffer vanlige folk, og som gjør at rikfolk bare kan leve livet sitt akkurat som de ønsker, enten det er om fem år, ti år eller lenger inn i framtiden.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Spørsmålet mitt går til statsråd Røe Isaksen. Vi har en omfattende innreise fra utlandet av arbeidsfolk som pendler, som er midlertidig ansatt eller ansatt i bemanningsbyråer. Denne pendlingen er en stor kilde til smittespredning. Statsministeren uttalte på pressekonferansen den 27. januar, ifølge VG: «I praksis blir grensen stengt for alle som ikke er bosatt i Norge(…) (…) Likevel viser tall fra innreiseregisteret at det var 10 169 grensepasseringer fra natt til fredag 29. januar til og med 1. februar, da de nye tiltakene skulle virke, ifølge statsministeren. 42 pst. av disse sier at de har unntak fra innreisekarantene. Det finnes ikke noen offentlig oversikt over hvor mange av de totale grensepasseringene som er ved arbeidspendlere. I løpet av de siste 20–25 årene har Norge kommet i den situasjonen at vi ikke greier å drive Norge med folk som er bosatt her. Dette gjør oss sårbare og er en viktig årsak til at vi har så mange helt eller delvis arbeidsføre mennesker som ikke får inntektsbringende arbeid. Dette skaper uverdige forhold for folk – større inntektsforskjeller og en sterk økning i statens utgifter over Nav. Sånn kan vi ikke ha det. Senterpartiet går inn for full sysselsetting og kamp mot arbeidsledighet. Da må vi gjøre Stortinget viktigere. Stortinget må styre de store linjene i arbeidsmarkedet. Det må opprettes balanse mellom tilbud og etterspørsel av arbeidskraft. Derfor må vi få på plass en kontrollert arbeidsinnvandring fra alle land utenfor Norden. Vi må stramme inn arbeidsmiljøloven, sånn at det blir mindre og lovlig bruk av midlertidig ansatte. Vi må sikre et sterkt trepartssamarbeid, styrke fagorganiseringen, legge til rette for bedre allmenngjorte tariffavtaler og bedre de stortingsbestemte økonomiske rammebetingelsene for bedrifter som trenger styrket lønnsevne – dette for at interessert ungdom kan ta utdannelse og satse på yrker som helsefagarbeider, fiskefagarbeider, slakter, murer og gartner. Mitt spørsmål er: Hva er regjeringas plan for å redusere vår avhengighet av utenlandske arbeidsfolk som pendler til Norge?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Det statsråden nå sier, er at en i det store skal fortsette med dagens politikk. Vi skal fortsette med dagens politikk, som innebærer at arbeidsmarkedet i Norge i stort ikke skal styres av Stortinget. Konsekvensen av det er sjølsagt at de som i denne sal snakker om full sysselsetting og kamp mot arbeidsledigheten, ikke har virkemidlene for å gjennomføre det. Det vil fortsette sånn som det har vært. Og sånn som det har vært, er at i noen yrker er det stor tilgang på flotte ungdommer fra utlandet, som gjør en kjempejobb, men som medvirker til å presse lønns- og arbeidsvilkår nedover. Det vil statsråden og høyreregjeringa fortsette med. Så sier han at vi skal få mer yrkesutdanning. Ja, det er vi enige om. Det er bare det at de som utdanner seg til et praktisk yrke, må ha trygghet for fast arbeid og trygghet for ordentlig inntekt. Og foreldre – og alle – ser at en rekke bransjer ikke har det: slaktere, murere, gartnere og fiskefagarbeidere. Derfor må vi gå inn på en systemkritikk. Vil altså statsråden ikke gjøre noe med det store systemet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Det vi får presentert her, er at regjeringa ikke har noen plan, har ingen plan. Den ønsker at en skal fortsette med det systemet som bl.a. innebærer at partene i arbeidslivet har allmenngjorte tariffavtaler på 127 kr per time. Tror regjeringa da at dyktige ungdommer vil utdanne seg til de yrkene? Sjølsagt gjør de ikke det. Dermed blir det behov for arbeidsfolk utenfra, fra utlandet, som er villige til å arbeide under sånne forhold. Det er interessant at når vi snakker om å få makta over arbeidsmarkedet tilbake til Stortinget, er det altså snakk om å melde seg ut av EØS. Det er mange som ikke er enig i at det er nødvendig. Er det virkelig sånn at Høyre mener at det å ta makta tilbake til stortingssalen over det viktigste av alt, nemlig arbeidsmarkedet, innebærer at vi må melde oss ut av EØS? Hvis det er tilfellet, går vi en interessant tid i møte.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Jeg kan forsikre statsråden om at Senterpartiet er mot EU-bestemt lønn. Jeg kan forsikre om at vi står på at lønn skal avtales mellom partene. Partene kom til at situasjonen var så vanskelig at en må gå bort fra det hovedprinsippet i forbindelse med allmenngjøring – vi måtte dermed også støtte det. Lønnsdannelsen skal skje mellom partene i arbeidslivet. Men det er jo ganske enkelt å forstå at når det er overskudd av arbeidskraft i en bransje, vil det føre til et press på lønns- og arbeidsbetingelser nedover. Det betyr videre at det skjer nedover i de bransjer hvor lønnsomheten er for svak. Når statsråden snakker om jordbruket og gartnere, kan jeg understreke at der er lønnsomheten svak, og det er noe av årsaken til problemet i Norge som i alle andre land. Vil statsråden da bedre lønnsomheten i primærnæringene fisk og jordbruk, sånn at en kan betale allmenngjort tariffavtale innen bygg og anlegg?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Dette er ikke noen diffus samfunnskritikk. Og ellers kan jeg opplyse statsråden om at det ikke er noe som heter landbruksavtale, men jordbruksavtale, og det er det overordnede, så såpass bør statsråden ha fått med seg. Ellers er arbeidslivspolitikken statsrådens ansvar. Hvem som arbeider i jordbruket, er nå et heftig spørsmål. Vi er nødt til å utdanne gartnere, sånn at vi kan holde oss med den matproduksjonen på egen kjøl, og da må vi få opp lønnsomheten, sånn at de som driver disse virksomhetene, kan betale det. Og det er store muligheter for det. Det er store muligheter for å få det opp hvis statsråden vil. I stedet sier statsråden: Vi skal ikke endre systemet på noe sett og vis. Bare den gamle leksa kommer: Nå skal vi utdanne flere fagarbeidere. Til hva? Til det lønnsnivået som en ikke kan leve av i Norge? Her trengs det systemkritikk, og jeg erfarer da at statsråden ikke er interessert i det, men den debatten kommer til å gå utenfor denne salen. Det er en av de viktigste debattene vi nå har når det gjelder langsiktige tiltak etter koronakrisen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
«Avtalen med entreprenørselskapet Skanska om bygging av nytt sykehus på Hjelset i Møre og Romsdal er kansellert. Kan statsråden redegjøre for bakgrunnen for denne dramatiske beslutningen og hvilke konsekvenser det vil ha for Stortingets vedtak om finansiering av sykehuset?»
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Dette er interessant. Det statsråden sier, er at den rammen som Stortinget har bevilget, står fast. Det var en ramme som ikke var tilstrekkelig. Det var en ramme som konsulentfirmaet Metier allerede i forbindelse med avlysningen av konkurransen i 2018 påpekte var for liten. Det var en ramme som ved inngåelsen av kontrakten med Skanska i oktober 2019 også viste seg å være for liten. Og da hadde helseforetaket detaljert innsyn i tallene. Er det nå sånn at den ekstrakostnaden, som vi ikke vet hvor stor blir, skal dekkes av Helse Midt-Norge og Helse Møre og Romsdal?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-03:
Dette er ganske spesielt. Statsråden sier at han er uenig i min beskrivelse, når statsråden sier at den rammen som Stortinget har bestemt, er for liten, sånn at en må få tilleggsfinansiering fra både Helse Midt-Norge og Helse Møre og Romsdal for å realisere prosjektet i henhold til planene. Jeg ber om at statsråden avklarer om det er en korrekt beskrivelse eller ikke. Ellers fikk vi avklart noe viktig i forbindelse med at konsernsjef i Skanska, Ståle Rød, gikk ut i Tidens Krav den 20. januar i år og sa at Skanska ga et anbud den 8. desember på 3,215 mrd. kr. Prosjektleder Johan Arnt Vatnan hadde et tilsagn den 18. desember på 3,150 mrd. kr, altså en differanse på 65 mill. kr. Kan statsråden bekrefte at det var tallene som sto ved lag før anbudet ble kansellert?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Regjeringens plan er å utdanne norsk ungdom som norske fagarbeidere – få flere til å velge yrkesfag, få flere lærlingplasser. Hvis representanten Lundteigen ser på utviklingen før korona, viser det seg at med nettopp det har vi kommet et godt stykke på vei. Det er flere som får lærlingplass, det er flere som tar yrkesfag, for å nevne noe. Jeg mener at den oppskriften som representanten Lundteigen antyder, vil gjøre det motsatte. Vi må lese hva som er politikken bak slagordene her: å få kontroll over arbeidsinnvandringen fra utenfor Norden, altså i praksis melde Norge ut av EØS. Hva innebærer det? Jo, at vi kutter båndet til det viktigste markedet vi har. Så kan man argumentere med at vi skal lage en handelsavtale med EU i stedet. Noen har latt seg inspirere av det som har skjedd i Storbritannia. For å si det sånn: Arbeidsfolk i eksportrettede bedrifter i Storbritannia har ikke fått en tryggere hverdag og en tryggere arbeidsplass med det som har skjedd i forbindelse med brexit – snarere tvert imot. Så løsningen er å ha to hoder – nei, ikke å ha to hoder, men å ha to tanker i det ene hodet man har, samtidig.(Munterhet i salen.) Det ene er å sørge for at vi utdanner flere fagarbeidere. SSB beregner at vi kan mangle så mange som 100 000 fagarbeidere i Norge innen 2035. Jeg er for at vi skal ha en høyere selvbergingsgrad av norske fagarbeidere. Det gjør vi gjennom å få ungdom til å velge yrkesfag. (Munterhet i salen.) Det andre jeg vil nevne, som er mitt konstitusjonelle ansvar, er at hvis vi skal få til dette, hjelper det ikke bare med økt lærlingtilskudd eller å samarbeide med partene for å øke rekrutteringen til fagutdanning – vi må også slå hardt ned på useriøse, kriminelle aktører i arbeidslivet. Det å fortsette å rydde opp og fortsette å skaffe oss nye verktøy for å slå ned på arbeidslivskriminalitet er også avgjørende.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Verken jeg eller regjeringen ønsker å melde Norge ut av EØS – og det er jo systemkritikken. Det er selvfølgelig både et privilegium og viktig at man driver med systemkritikk, men man må også se på hva som er realitetene, hva de faktiske konsekvensene av politikken man ønsker, blir. Nå har jeg allerede i første innlegg sagt noe om hva som er de faktiske konsekvensene av å skape usikkerhet om tilgangen til det største markedet norske bedrifter har. Så kan vi ta et steg videre: Jeg er enig i at vi, som jeg har sagt, må utdanne flere norske fagarbeidere. Vi kan ikke være avhengig av importert arbeidskraft for å dekke hele behovet vi har, men vi kommer til å være avhengig av arbeidsinnvandring også i årene som kommer. Alternativet for en norsk virksomhet, et verft f.eks., som har sterke svingninger, noen ganger oppdrag, andre ganger ikke, til å ha mulighet for å leie inn, ofte også fra utlandet, er jo ikke at alt fortsetter som før. Det er kanskje at verftet flytter til utlandet, som så mange andre norske verft har gjort tidligere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Jeg skal nyansere svaret mitt – og, det er klart, nå må jeg tolke hva representanten Lundteigen mener med sin systemkritikk: Det er også en annen måte, hvis man skal ta makten tilbake over f.eks. lønnsdannelsen i Norge. Når det gjelder minstelønn, også der det er allmenngjort, altså at vi har fastsatt en lovbestemt minstelønn, er det at man fastsetter minstelønn fra Stortinget og ikke mellom partene i arbeidslivet. Det vil gi Stortinget større makt, men hva vil det også gjøre? Jo, det vil undergrave noe av fundamentet for den norske modellen i arbeidslivet, som er at det er partene som forhandler om lønn. Når Brussel – og dette vil kanskje representanten Lundteigen like – antyder at de skal innføre en EU-bestemt minstelønn, som kanskje også vil gjelde Norge, protesterer denne regjeringen, sammen med alle partene i arbeidslivet. For vi har en tradisjon for at det er partene i arbeidslivet som forhandler, ikke en tradisjon for politikersatte lønninger. Så synes jeg at man skal gå til noen som Senterpartiet kjenner godt, nemlig norsk landbruk, og spørre: Hva vil skje hvis vi struper tilgangen til utenlandsk arbeidskraft?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Jeg må innrømme at når vi går inn på det konkrete innholdet i landbruksavtalene, er vi utenfor både mitt konstitusjonelle ansvar og hva jeg er kapabel til å svare i detalj på. Men jeg er enig i at arbeidskraftinnvandring ikke er uten problematiske sider. Det har f.eks. skapt problemer i forbindelse med en del håndverksyrker i Norge – særlig har det vært mange eksempler fra bygg og anlegg både på grunn av kriminelle aktører og fordi man kanskje for lett har tatt inn innleid arbeidskraft i stedet for å vedlikeholde og bygge den kompetansen man trenger selv. Derfor har vi måttet justere fra bransjens side, og man har gang på gang lagt frem nye tiltak for å slå ned arbeidslivskriminalitet. Et parti som Høyre har også godtatt at vi skal ha allmenngjorte ordninger, altså lovbestemt minstelønn, i noen bransjer som er spesielt utsatt. Vi kommer til å fortsette å slå ned på arbeidslivskriminalitet med nye tiltak. Vi kommer til å fortsette arbeidet for å få flere norskutdannede fagarbeidere, men vi kommer ikke til å sette den velstanden vi har hatt de siste 20 årene, på spill gjennom eksperimenter basert på en eller annen diffus samfunnskritikk.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Jeg tar umiddelbart selvkritikk når det gjelder jordbruksavtalen og landbruksavtalen, så er det gjort. Jeg kan i og for seg skjønne innfallsvinkelen til representanten Lundteigen. Problemet er at han sier A, og så trekker han ikke konsekvensene ved å si B og C også. Så er det sånn i denne konkrete situasjonen: Ta norsk landbruk, f.eks., forsyningssikkerhet, norsk matsikkerhet – det at vi får både plantet og hentet opp avlinger, er avgjørende. Derfor laget vi i fjor spesialregler for bl.a. å få flere som var arbeidsledige, til å kunne ta en jobb innen norsk landbruk. Jeg er villig til å tenke nytt om masse. Jeg er villig til å tenke nytt om f.eks. den måten vi har ordningen for dagpengemottakere på i dag, hvor en melder inn timer i stedet for inntekt – er det til hinder for mer dynamikk i arbeidsmarkedet? Problemet er at det ikke er det representanten Lundteigen ønsker. Lundteigen ønsker jo nærmest en systemrevolusjon, og det kan ikke jeg som konservativ høyremann være med på.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Jeg ønsker ikke Wizz Air velkommen til Norge. Jeg ønsker ikke selskaper som – i hvert fall basert på uttalelsene som har kommet – er fagforeningsfiendtlige, ikke ønsker at de ansatte skal organisere seg. Jeg mener at det ikke er noe godt tilskudd. Det har vel flere medlemmer fra regjeringen sagt også. Betyr det at vi med lov i hånd skal hindre etablering? Nei, det betyr det ikke, men det betyr at vi som politikere også har et ansvar for å påpeke verdien i det norske arbeidslivet og i et godt organisert arbeidsliv for både arbeidstakere og arbeidsgivere. Jeg er ikke enig i beskrivelsen – selv om det også er på et annet område – av at det har vært frislipp for drosjenæringen. Det har det ikke vært. Men det som ikke er god konservativ politikk, er å forsøke bare å bevare når verden endrer seg. Grunnen til det er veldig enkel: Risikoen man løper da, er ikke at alt blir som det er, men at utviklingen løper fra, og når endringen til slutt kommer, blir den mer omfattende og mer grunnleggende.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Det er vanskelig å svare på et så polemisk spørsmål, annet enn at det er vi selvfølgelig ikke. Så er det en egen forklaring på hvorfor. Også når andre partier sitter i regjering, er det vanlig at man ikke umiddelbart stemmer for alle forslag som kommer fra Stortinget som kan være positive, bl.a. fordi man jobber med det. Vi kommer med ny arbeidslivskrimstrategi, den er like rundt hjørnet. Det er ikke noe nytt vi har startet med nå, vi startet med den første i historien da vi kom i regjering. Så er det sånn at det ikke bare er gode intensjoner, og det er i hvert fall ikke det at en statsråd sier det, som gjør at flere velger yrkesfag. Ja, det er viktig å rydde opp i de bransjene som er useriøse. Da mener jeg f.eks. bygg og anlegg har kommet godt på vei. Men det er også viktig med politikk. Derfor har vi støttet, kommer til å støtte og kommer også til å legge frem nye tiltak for å bekjempe useriøse aktører og sikre gode, skikkelige, anstendige vilkår. Så er det viktig med lærlingtilskuddet, som har økt, og det er viktig at vi stiller krav gjennom offentlige innkjøp, f.eks. lærlingkravet, som kom med denne regjeringen. Tidligere regjeringer har tydeligvis syntes det har vært for vanskelig å få på plass.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
I den akutte situasjonen som vi er i nå, er det Nav gjør, å finne arbeidstakere som er klare til å starte. Men det er nok sånn at selv om jeg gjerne ser at mange flere norske ungdommer både går inn i norsk jordbruk som sesongarbeidere og plukker jordbær og er med på det viktige skreifisket, er det verdt å huske på bakteppet her. Vi har hatt 20 år med høykonjunktur i Norge, selv om vi også har hatt noen kriser. Det er nok ikke sånn at et land hvis største problem både har vært og nok kommer til å bli mangel på arbeidskraft, skal rigge hele systemet sitt for å sikre at vi bare kan ha nordmenn som står på fiskemottakene på land under skreifisket. La meg bare ta et eksempel: Vi har en dagpengeordning som er bygd opp sånn at vi skal sikre at man får kompensasjon for lønnen man har hatt. Det betyr at hvis man blir ledig som maskiningeniør eller som bilmekaniker, er lønnen der utgangspunktet. Det er et høyere lønnsnivå enn man får f.eks. i jordbruk og fiske. Å harmonisere de to gjennom å kutte dagpengeordningen er selvfølgelig en dårlig idé.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Nå skal jeg være rørende enig med Rødts representant i to ting. Det ene er et stort problem som får altfor lite oppmerksomhet, sysselsettingsgraden, altså hvor mange som er jobb, særlig blant menn – kall det gjerne arbeiderklassen, jeg som er Høyre-mann, sier sosioøkonomiske bakgrunnsvariabler i stedet, men vi kan godt bruke klasse i denne sammenhengen. Det skyldes en rekke forskjellige trekk i samfunnet vårt, bl.a. at mange industriarbeidsplasser er blitt borte, selv om industrien fortsatt går så det suser, mange typer yrker har blitt borte, og kompetansekravene er høyere. Så er jeg også enig i at staten skal gjøre mer for å matche dem som har ledige hender, med ledige jobber. Det gjør vi gjennom tiltaksplasser, det gjør vi gjennom at Nav er på, bl.a. har Nav i Nordland nå helt konkret lister med folk som kan gå inn i fisket på land. Men så kan det hende bransjen også ser at de trenger å ha litt mer forutsigbarhet, kanskje gjennom å ha et tettere samarbeid med Nav.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
Begrunnelsen for at vi nå har foreslått å forlenge ordningen for AAP-mottakere som er arbeidssøkere, altså de som er ferdig avklart, og er arbeidssøkere, er at det er rimelig å sammenligne dem, som da skal ut i arbeidsmarkedet, med dagpengemottakere som skal ut i arbeidsmarkedet. Så når arbeidsmarkedet er i krise, som det er nå – dette er større enn finanskrisen, større en oljeprisfallet – er det rimelig at de får en forlengelse. Så var det rimelig i vår at alle fikk en forlengelse. Det var bl.a. fordi nesten samtlige tiltak hos Nav måtte stenge ned, og Navs kapasitet var sprengt, og dermed klarte de ikke å ha den oppfølgingen. Det betyr også at når jeg ikke har foreslått en forlengelse nå, er det fordi tilbakemeldingen vi får fra Nav, er at oppfølgingen i det store og det hele er som den har vært tidligere. Det betyr også at dersom vi kommer i en situasjon hvor vi ser at Nav ikke har en reell mulighet til å avklare, må vi vurdere det en gang til.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-02-03:
For å ta det siste først: Stortinget har jo vedtatt å forlenge disse til 1. oktober. Det som gjenstår nå, er å gjøre et budsjettvedtak og i noen tilfeller også et lovvedtak. Alt det ligger i en proposisjon som er til behandling i arbeids- og sosialkomiteen nå, en tilleggsproposisjon som kom tre dager etter Stortingets vedtak på de fleste av disse områdene. Så det er ingen tvil om at dette blir forlenget, for det har Stortinget bestemt. Det er en viktig påminnelse at når en del går ut av ordningene om sommeren, skal Nav være der også da. For vi vet at noen av dem som f.eks. ikke har blitt avklart, enten til uføretrygd eller til arbeidsmarkedet, i AAP, trenger videre hjelp fra Nav. Så det er en god påminnelse som jeg skal ta med meg, og som vi også var klar over fra før. Men vi stenger ikke muligheten til å få den hjelpen man trenger, selv om det er sommer. Det skal vi ikke gjøre.