Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2000-11-27:
Igjen behandler vi statsbudsjettet, den siste muligheten vi har til å si noen ord om et fullstendig statsbudsjett i denne stortingsperioden. Og igjen registrerer jeg at maritim sektor er en salderingspost. Igjen kuttes det i refusjonsordningene for sjøfolk innen transport og innen sektoren for seismikk. Det igjen betyr at de lærlingene som har satset på denne næringen, må gå i land. De har blitt lurt til å satse på en næring som vi i denne salen ikke lenger vil at de skal delta i. Vi opplever igjen at utenlandske fartøyer overtar frakten langs kysten. De seiler med billigere mannskap. Dette tok jeg for meg under behandlingen av forrige statsbudsjett, men det er ikke blitt noen endring siden i fjor. Det er heller blitt atskillig forverret. Fraktnæringen har ikke noe valg. Det er å flagge ut. Man får ikke lov til å flagge over til NIS, man må bytte flagg. Og da er det enten til et bekvemmelighetsflagg eller eventuelt å gå over til dansk flagg. Danske myndigheter har mye bedre rammebetingelser enn det norske myndigheter har. Norske sjøfolk er om kort tid en saga blott. Jeg vil si det så sterkt at den satsingen som man hadde på midten av 1990-tallet, var å lure folk inn i en næring. Nå må de gå i land. Det må tas noen grep, og de grepene blir ikke tatt. Næringen påføres økte avgifter: økte CO2-avgifter og økt svovelavgift. Man konkurreres rett og slett ut, og båtene og rederiene går konkurs. Det er resultatet av den politikken som føres. Det er ikke stort likere på land. Man skulle ikke tro at vi driver en produksjon som er ekstremt eksportorientert. Transport som går på hjul, har det akkurat på samme måten. Vi har verdens dyreste drivstoff. Utenlandske biler overtar transporten på veiene. Det er akkurat det samme på nytt igjen. Vi har hatt demonstrasjoner som har dokumentert dette, men det ser ikke ut til å nytte. Igjen er det transport som skal være salderingen, og det er transport som skal skaffe penger i statskassen. Men det hjelper ikke mye når det er utlendingene som overtar. Vi har også en sektor som gjelder fartøyvern, som gjelder sikker navigasjon og sikker seilas. Det er en liten økning i bevilgningen til opprustning av leier. Behovet er enormt i forhold til det som er bevilget. Det er en liten økning i bevilgningen til sjøkartlegging. Men hvis vi skal holde på i det tempoet som vi har i dag, vil vi ikke få oppmålt kysten før vi er langt ute i 2010. Redningstjenesten har vi ikke greid å oppgradere på et skikkelig vis. Det er ennå ikke tatt stilling til nye redningshelikoptere. Det krangles ennå mellom forsvarssektoren og justissektoren om hva slags helikopter vi skal ha. Bevilgningen til redningsselskapet ble det kuttet i med 10 mill. kr, for vi skal ikke ha en skikkelig redningstjeneste heller. Båter blir lagt i bøye. Når det i budsjettforliket bevilges 10 mill. kr tilbake, blir de 10 mill. kr fremstilt som en stor seier og en stor påplussing. Men når man tar 10 mill. kr og så gir tilbake 10 mill. kr, kan det – med ærbødighet – for meg ikke fremstå som en stor påplussing. En av de tingene som skal dekke inn utgiftene i statsbudsjettet i år, er salg av laksekonsesjoner. Det er noe helt nytt: å ta seg betalt for konsesjoner i fiskerinæringen. Det er et helt nytt prinsipp. Da oppdrettsloven ble laget, var det presisert at konsesjonsdokumentet ikke skulle ha noen verdi. Vi har opplevd at kapitalsterke aktører har kjøpt seg inn i næringen, men de har kjøpt anleggene, de har kjøpt fisken, og det er ikke dokumentet i seg selv som har blitt solgt. Så staten legger opp til en helt ny politikk uten lovhjemmel, etter min mening. Vi er i en fase der Forsvaret er inne i en stor omleggingsprosess. I realiteten skal Forsvaret i Nord-Norge nedlegges. Det skal legges ned på Reitan, det skal flyttes til Otta, vi skal legge ned Andøya flystasjon og kystvaktbasen skal flyttes fra Sortland og til Ramsund. Hva slags fortjeneste som ligger i dette, kan ikke jeg forstå. Det blir iallfall mindre produksjonstid for kystvaktfartøyene, for de skal nemlig oppholde seg utenfor 4-milsgrensen. Det er først da de begynner å fungere. Seilingstiden inn til den nye basen vil gå sterkt ut over produksjonstiden. Så er det planlagt å ta 100 mill. kr fra Luftforsvaret. Det er i realiteten å sette flyene på bakken, og de 100 mill. skal brukes å bygge nytt regionskytefelt her på Østlandet. Og så skal vi gå inn i en EU-hær, der norske ungdommer skal sette sitt liv på spill for EU, en union som vi ikke engang er med i. Man kan vel i dag trygt stille spørsmålet om ungdommene i dag er villige til å ofre livet for Norge – og så skal vi sende dem ut i krig. Det er et stort spørsmålstegn vi må sette der. Det kuttes i andre ting også. Det kuttes i rehabiliteringssentrene. Jeg må få bekjenne at det at jeg står her på talerstolen i dag, nettopp er et resultat av at jeg har fått lov til å gå på rehabiliteringssenter etter både en hjerteoperasjon og før det igjen også et infarkt. Det er selvfølgelig mange som ville ha vært glade for at jeg ikke hadde vært i denne salen her i dag, men jeg er nå her, og det kan godt hende at jeg kommer til å plage representanter her neste periode også. Så til momsreformen. 1. januar stiger momsen til 24 pst. 1. juli skal matmomsen halveres. Da er jo regningen allerede betalt. Men én av de tingene som jeg syns er særdeles urettferdig, er at det er gjort unntak for fornøyelsesparkene og for alpinanleggene, for når vi snakker om fornøyelsesparker til distriktsbefolkningen, nemlig tivoli, skal de ilegges full moms. Ca. 10 mill. kr er omsetningen de tre tivoliene i Norge har. Og det er det barna og ungdommene rundt om i distriktene kan få glede seg over, mens Tusenfryd og alle stasjonære fornøyelsesparker ikke skal betale moms. Det er umulig for meg å forstå. Og jeg stiller spørsmål ved hvordan man skal få kontrollert den halve momsen. Hva slags avgiftspoliti er det som skal opprettes? Vi har et fyringsoljeavgiftspoliti som drar rundt og kontrollerer om det er fylt mer enn 1 400 liter på en gårdstank. Hvis det er fylt mer enn 1 400 liter, skal hele den tanken pålegges autodieselavgift. Jeg ser for meg den hæren av politi som drar rundt og kontrollerer momsen – en umulig kontroll. Så skal vi få ny skattereform, og vi skal få fjernet investeringsavgiften fra 2002. Skattereformer går alltid ut over den menige mann. Det er aldri mulig å nå dem som det sies skal nås, å ta fra de rike og gi til de fattige. Nei, det er den menige mann som skal flås. Det er nøyaktig det som skjer. Jeg må sammenligne med at man flår en sel og drar av alt skinnet. Så skal man kle på selen det skinnet igjen, men man har tatt vekk halvparten av det. Det er nettopp det det norske folk blir utsatt for ved hver eneste skattereform. Og jeg ser ikke for meg at den skattereformen som skal iverksettes, blir noen fordel for det norske folk. Jeg ser også for meg den momsreformen som vi ennå ikke har sett slutten på. Jeg tar opp de forslagene som jeg har fremmet sammen med andre, og det jeg har fremsatt alene.