Anne Brit Stråtveit (Kristelig Folkeparti), 2000-03-02:
Lærerrollen er i endring, mer på grunn av en omvendt skolepolitisk tenkning med forsøk og utvikling i den enkelte skole, enn ut fra ovenfrastyrte reformer. Dette er et positivt rekrutteringspotensial om vi klarer å formidle mulighetene til utdanningssøkende ungdom, samtidig som vi gir etablerte lærere bedre utviklingsmuligheter. Vi er glad for at Stortinget i dag sier at muligheten for å innføre et «sabbatsår» for lærere skal utredes. Midler til etter- og videreutdanning for lærere skal økes ytterligere i årene framover, noe som har stått høyest på lærernes ønskeliste i mange år. Kristelig Folkeparti tror at de tiltak Regjeringen har foreslått for å rekruttere lærere til skolen, vil virke positivt, og Stortinget har sluttet seg til alle forslag. Vi har mange lærere uten godkjent utdanning. Mange av disse er godt kvalifisert, men mangler praktisk-pedagogisk utdanning. Departementet kan nå arbeide med bedre regional fordeling av slik utdanning og avkortingsordninger. Med mange eldre lærere vil skolen kunne komme i manko på lærere dersom rekrutteringstiltakene ikke virker. Og dette må vi følge nøye med på. En situasjon med langt flere kvinnelige enn mannlige lærere kan virke uheldig, både på rekrutteringen og på elevene som ikke får verdifull kontakt med lærere av begge kjønn. Regjeringen vil også her sette inn tiltak, og også for å rekruttere skoleledere. Norsk Lærerstudentlag og Studentenes Landsforbund hadde en konferanse i januar i år kalt «Jeg vil bli lærer». I referatet som foreligger, listes opp over 20 positive svar på hvorfor deltakerne valgte å ta lærerutdannelse, ti-tolv forskjellige yrker eller arbeidssteder hvor de kan tenke seg å bruke utdannelsen sin, og over ti forslag til hva som kan gjøres for å få unge mennesker til å ville bli lærer. De har mange gode forslag til å få en best mulig lærerutdannelse, og sier: «Vi må snu det negative til det positive, så vil vi få en holdningsendring. Lærere har ansikt utad i samfunnet, dere politikere må vise oss at vi er attraktive.» Det vil Kristelig Folkeparti være med og gjøre. Derfor mener vi at lønn er en viktig faktor for rekruttering til yrket og for å beholde lærere i yrket. Samtidig har vi respekt for at det er partene i arbeidslivet som forhandler fram lønnsavtaler. Vi vil at lærerutdanningen skal være i takt med den utvikling som skjer i grunnskolen, og kvalifisere for den jobben som skal gjøres, og ønsker at departementet skal vurdere utdanningen og komme tilbake til Stortinget med saken. Nå vil vi gi muligheter for å prøve ut ulike måter å organisere utdanningsårene på. Vi vil la høyskolene ta ansvar for oppfølging av ferdigutdannede lærere, og at det skal legges til rette for fadderordninger for nye lærere. Kristelig Folkeparti vil gi lærerne større handlingsrom og forenkle avtaleverket, slik at det gir mer rom for kreativitet på den enkelte skole. Skolen av i dag har også bruk for annen kompetanse enn den pedagogiske, og må åpne for ulike yrkesgrupper for å gi elevene et helhetlig tilbud. Kristelig Folkeparti vil derfor også løsne på kravet om to pedagoger i 1. klasse når det er over 18 elever i klassen, for at skolen selv skal kunne vurdere hvilken fagkompetanse, i tillegg til en pedagog, som vil egne seg best. Vi ønsker å beholde ressursene på trinnet, men ser at en åpning i lovverket i noen tilfeller kan være mer hensiktsmessig og også øke voksentettheten. Det viktigste er at elevenes behov kommer i første rekke. Sentrumspartiene har stadig blitt konfrontert med Voksenåserklæringens målsetting om å senke maksimum elevtall i klassene i ungdomsskolen til 28. Kristelig Folkeparti er glad for at det isteden er satt i gang et forsøk med andre modeller for tildeling av timer til ungdomsskolen. Vi tror at skolen er bedre tjent med å finne fram til nye modeller for tildeling av timer og ressurser. I innstillingen sier vi at forsøkene skal utvides. Dette vil øke lærertettheten og gi større muligheter til undervisning i grupper og individuelt der skolens og elevenes behov er størst. Vi ønsker ikke nå å låse fast en modell for tildeling av timer eller fastlåste minstestandarder, men en mer rettferdig ordning for tildeling av ressurser elevene og skolene imellom. Læreryrket er et av de viktigste yrker i samfunnet vårt. Læreren er uhyre viktig for elevene ved tilegning av kunnskaper, ferdigheter og holdninger. Klaging fra lærerorganisasjonenes side og svartmaling i media virker ikke positivt på utdanningssøkende ungdom. Respekt for og positiv omtale av dem som er i – og velger å gå inn i – læreryrket, er viktig for å øke læreryrkets status.