Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-07:
Først vil jeg få takke komiteen for en konstruktiv innstilling. Erkjennelsen av at høyere utdanning er en masseutdanning, er kanskje det viktigste utgangspunktet for å forstå og forbedre Kvalitetsreformen. I 1960 var det rundt 10 000 studenter i høyere utdanning. I dag er det, som flere av representantene har vært inne på, rundt 200 000. Endringer knyttet til studentenes undervisningssituasjon har derfor vært et hovedtema i vår oppsummering av status for Kvalitetsreformen. Utdanningspolitikken skal gi alle mulighet til å utnytte sine evner best mulig. For å sikre lik rett til utdanning i vår tid er det nødvendig å følge opp studentene sterkere. En ny gradsstruktur har gitt studieløp hvor emnene i større grad bygger på hverandre. Nye undervisnings- og vurderingsformer sikrer studentene en tettere oppfølging gjennom studiene. Fortsatt er det viktig å følge opp studentenes læringsutbytte. Da er det nødvendig å videreføre det gode pedagogiske arbeidet som evalueringen av Kvalitetsreformen dokumenterer. Det pedagogiske utviklingsarbeidet må løftes fram på alle nivåer i universitetene og høyskolene. Kvalitetsreformen er også en styringsreform. Problemstillinger knyttet til institusjonenes autonomi, selvstyre, er derfor et andre hovedtema i statusrapporten for Kvalitetsreformen. Selvstendige og faglig sterke institusjoner er viktig for å fremme norsk forskning og styrke Norge som kunnskapsnasjon. Universitetene og høyskolene har selv hovedansvaret for studietilbudet og er gitt utvidede fullmakter på det økonomiske, faglige og organisatoriske området. Utdanningsinstitusjonene er dermed gitt et stort ansvar og har faglige friheter. Institusjonene i sektoren har drevet innenfor dette rammeverket i forholdsvis kort tid. Det er grunn til å tro at både myndigheter og institusjoner fortsatt vil høste erfaringer og utvikle utøvelsen av disse rollene. Oppsummering av status for Kvalitetsreformen har vært gjort på et forholdsvis tidlig tidspunkt. Det er derfor ikke gitt entydige svar på alle de forskjellige sidene ved Kvalitetsreformen. En rekke funn i evalueringen gir grunnlag for optimisme, spesielt knyttet til studiereformen. I det videre arbeidet med Kvalitetsreformen ser jeg fire hovedutfordringer, knyttet til finansieringssystemet, til sammenhengende tid til forskning, til mulighetene for å virkeliggjøre heltidsstudenten og til internasjonalisering. Finansieringssystemet skal bidra til å realisere reformens mål om økt kvalitet i utdanning og forskning. Den skal fremme studiegjennomføring og stimulere til vitenskapelig produksjon. Finansieringssystemet er et av mange styringsvirkemidler, og det er viktig at systemet virker i samme retning som de overordnede målsettingene for sektoren. Jeg vil derfor sette i gang en evaluering av finansieringssystemet i 2009 for å sikre dette. Jeg har merket meg synspunkter om at nåværende finansieringssystem ikke stimulerer til samarbeid. Dette synspunktet vil være svært viktig for meg i det videre arbeidet. Det har vært en ganske klar tilbakemelding fra sektoren om at innføringen av Kvalitetsreformen har utfordret personalets mulighet for å sette av sammenhengende tid til forskning. Noe av dette kan skyldes overgangsproblemer knyttet til innføring av reformen. Men skal man løfte kvaliteten i både forskning og utdanning, må forskningen gis tilfredsstillende rammevilkår. Den tredje utfordringen er knyttet til heltidsstudenten. Den nye støtteordningen med økt støttebeløp og stipend for gjennomført utdanning skulle legge til rette for at studentene kan studere på heltid. Regjeringen har derfor, i tråd med Soria Moria-erklæringen, prisjustert lån og stipend i de årlige budsjetter. Den nye støtteordningen må imidlertid også ses i sammenheng med andre tiltak i Kvalitetsreformen, som tettere oppfølging av studentene og nye undervisnings- og vurderingsformer. Sammen bør dette gjøre det mulig å studere på heltid for de studentene som ønsker det. Jeg ser imidlertid at studentene ikke studerer mer enn før, men de studerer kanskje på en annen måte, og de avlegger flere studiepoeng enn før Kvalitetsreformen ble innført. Også innen internasjonalisering er det gjenstående utfordringer som jeg vil ta opp i den meldingen som er bebudet om nettopp dette. Til slutt vil jeg framheve at universitetene og høyskolene har gjort en formidabel innsats med å iverksette og gjennomføre reformen. Nye studieløp og vurderingsformer foregår innen rammen av ny gradsstruktur. Det er en gjennomgripende og krevende nyordning. Hovedmålene er fortsatt viktige og relevante. Regjeringen vil holde fast ved disse som grunnlag for det videre arbeidet. Jeg registrerer med tilfredshet at komiteen deler denne oppfatningen.