Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-10-23:
Det norske språket er i stadig utvikling. Bruken av norsk språk og en felles språkforståelse er en kraftig identitetsbygger på tvers av sosiale, økonomiske, kulturelle og etniske skillelinjer. Det er derfor viktig at vi gjennom barnehage og skole utvikler ferdigheter og positive holdninger til bruk av norsk språk. Språk er helt avgjørende for å kunne fungere godt i et samfunn. Vi er en del av en globalisert verden, både økonomisk og kulturelt. Det øker også behovet for en helhetlig språkpolitikk som vektlegger både det norske språket og utviklingen av det samt språkmangfoldet gjennom allsidig fremmedspråklig kompetanse. Som nasjon er det helt avgjørende for oss at vi behersker fremmedspråk. Ikke minst gjelder det næringslivet vårt, som i stor grad er en del av den globaliserte verden der god språkforståelse ofte er helt avgjørende for om en lykkes, på samme måte som god fremmedspråklig kompetanse er nødvendig om vi ønsker økt internasjonalisering innenfor høyere utdanning og forskning. Godt utviklet muntlig språk har en egenverdi. Tidlig og god språkstimulering er med på å gi barn et redskap til å uttrykke seg, til å forstå og til å delta i fellesskapet. Jeg vil understreke viktigheten av at alle barn har gode språkferdigheter når de begynner på skolen. Barnehagene har i den sammenhengen en svært sentral rolle. Det er imidlertid slik at det også er barn som ikke går i barnehage. For disse barna er det avgjørende at kommunene har systemer som oppdager barn som har særskilte behov for språkstimulering, og legger til rette for gode og lett tilgjengelige tilbud til disse. Det å kunne lese er grunnleggende for videre læring. Det er derfor bekymringsfullt når undersøkelser viser at barn ikke utvikler tilstrekkelig leseferdigheter til å kunne delta i videre utdanning og yrkesliv. Det er derfor helt avgjørende at vi styrker arbeidet for å bedre elevenes leseferdigheter. Jeg er svært glad for de styrkingstiltakene som er satt i gang for nettopp å bedre leseferdighetene hos barna. Ikke minst tror jeg det er vesentlig at vi har utvidet timetallet i norskfaget på barnetrinnet, og jeg vil understreke viktigheten av at lese- og skriveopplæringen prioriteres gjennom timetallsutvidelsen. I likhet med gode ferdigheter i lesing er også god skrivekyndighet viktig. Opplæring i lesing og skriving henger sammen. Komiteen har merket seg at etableringen av Nasjonalt senter for leseopplæring og leseforsking i Stavanger har vært vellykket og vil at det skal opprettes et tilsvarende nasjonalt senter for skriveopplæring og skriveforskning. Et mindretall i komiteen har foreslått at det opprettes i Trondheim, noe også komiteens flertall tror er det riktige etableringsstedet. Men flertallet mener at vi må ta oss tid og vente til alle fagmiljøene som er forespurt, har fått anledning til å svare, slik at vi er sikre på at etableringen av et slikt nasjonalt senter har bred støtte i fagmiljøene. Jeg vil peke på at den norske språksituasjonen med stor dialektvariasjon og to norske målformer er en viktig ressurs. Det er av stor betydning at en opprettholder både bokmål og nynorsk som to fullt utbygde, samfunnsbærende skriftspråk. Det er viktig at elevene i den norske skolen får en tidlig start i begge målformene. Spesielt er det viktig å starte tidlig med nynorsk i de skolene som har bokmål som opplæringsmål. Elever som har nynorsk som opplæringsmål, leser begge målformene parallelt fra de begynner å lese. Det er imidlertid bekymringsfullt at elever som har nynorsk som opplæringsmål, ikke får læremidlene sine til samme tid og til samme pris som elever som har bokmål. Det er derfor gledelig at kunnskapsministeren i går lovte å trappe opp satsingen på nynorskfaget med flere millioner kroner både i år og til neste år. Det er helt nødvendig om vi skal oppfylle målsettingen om to likeverdige skriftspråk i Norge. Samisk språk er anerkjent som et offisielt språk på linje med norsk. Komiteen har vært opptatt av utfordringene som finnes, og har merket seg at det er stor mangel på samisktalende lærere til barnehage og skole, og at det er problemer med å få tilsatt folk i vitenskapelige stillinger. Videre har komiteen understreket at det er spesielt viktig å rette økt oppmerksomhet mot de minste samiske språkene, lulesamisk og sørsamisk. I en slik situasjon er det viktig at ordningen med nasjonale ansvarsområder for samiske lærerutdanninger videreføres, og at satsingen på høyere samisk utdanning og forskning blir opprettholdt. Stortingsmeldingen er svært innholdsrik og et godt bidrag til å utvikle det norske språket og det språklige mangfoldet gjennom allsidig fremmedspråklig kompetanse. Til slutt vil jeg be Fremskrittspartiet og Høyre om å oversende forslag nr. 2, om to separate eksamensdager for norsk hovedmål og norsk sidemål. Regjeringspartiene er ikke nødvendigvis uenig, men trenger noe mer tid før en kan fatte et endelig vedtak om framtidig eksamensform.