Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Jeg vil starte mitt innlegg med en kommentar til et av de temaene som har vært debattert her i dag. Høyresidens privatiseringsiver vil ramme Distrikts-Norge sterkt. Da Kristin Clemet var utdanningsminister, gikk skoleelevene i Sør-Trøndelag i demonstrasjonstog, fordi et frislipp av privatskoler ville føre til at man fikk ny privat kapasitet i de største byene, mens de offentlige distriktsskolene ville bli tappet for inntekter og elever. Som finnmarking opplever jeg ikke noen stor interesse fra private aktører som vil etablere seg innen verken skole eller omsorg, fordi de logisk nok vil etablere seg der det er mest folk og størst marked. I Danmark har antallet private sykehus økt fra 43 til 221 under borgerlig styre. Dersom vi skulle få den samme utviklingen i Norge, ville det ramme helsevesenet og eldreomsorgen i Distrikts-Norge hardt. Der er det allerede utfordringer knyttet til rekruttering av helsepersonell. Flere private tilbud gir ikke flere leger og sykepleiere, men det gir hardere konkurranse om dem. Det vil skape store forskjeller i velferdstilbudet i landet vårt. Vi lever i verdens beste land, og regjering og storting har klare mål for å styrke velferdsutviklingen i Norge. Det betyr at det legges nasjonale føringer for kommunal politikk, som krever politisk prioritering. Det er nå tid for et stort løft for tilbudet til de eldre. Svært mye av eldreomsorgen som ytes i kommunene, er av god og høy kvalitet. Mye er bra, men vi mangler plasser, både på sykehjem og i omsorgsboliger, med et heldøgns omsorgstilbud. Arbeiderpartiet har som mål at det skal være full dekning av sykehjemsplasser og omsorgsboliger innen 2015. Dette har regjeringen fulgt opp gjennom å øke tilskuddet av statlig medfinansiering til kommunene for å bygge ut disse plassene. Vi kan med glede konstatere at regjeringen i Prop. 29 S for 2010–2011 varsler en økning i tilskuddssatsene fra gjennomsnittlig 25 pst. til 35 pst. Disse prosentene kan illustreres i kroner med at tilskuddet til en sykehjemsplass øker fra i overkant av 660 000 kr til om lag 890 000 kr. Tilsvarende øker tilskuddet til en omsorgsbolig fra i overkant av 440 000 kr til om lag 670 000 kr. Staten tar en større del av regningen ved utbygging av flere plasser. Dette kraftfulle bidraget gis tilbakevirkende kraft, slik at alle de kommunene som har bygd ut sykehjemsplasser eller omsorgsboliger, og som har fått tilsagn etter at ordningen ble opprettet i 2008, får utbetalt etter de nye tilskuddssatsene. Arbeiderpartiets mål om full sykehjemsdekning eller heldøgns omsorgsboliger innen 2015 er et langt skritt nærmere å la seg realisere etter disse påplussingene, gjennom en økning i frie midler og øremerkede tilskudd. I tillegg styrkes de frie midlene for inneværende år med 1 mrd. kr. Det betyr mer penger direkte til kommunene. Oslo får 105,5 mill. kr, Bergen får 50,2 mill. kr, Trondheim får 31,2 mill. kr, Stavanger får 22,5 mill. kr, og Tromsø får 11,9 mill. kr. Økningen på tilskuddssatsene og den ekstra milliarden kom som et resultat av tilbakemeldinger nettopp på dette feltet fra lokalpolitikere ute i kommunene. Regjeringen lyttet til landets kommunepolitikere og deres organisasjon KS, og handlet raskt. Kommunesektoren er landets velferdsmotor som holder Velferds-Norge i gang. Kommunepolitikerne gjør en uvurderlig jobb rundt omkring i landet. Masse er bra i Kommune-Norge. Mye kan sikkert gjøres enda bedre, men jeg vil fra denne talerstolen få lov til, på vegne av Arbeiderpartiet, å få takke for den innsatsen som legges ned hver dag i kommunen av ansatte og politikere. I fellesskap skal storting, regjering og norske kommuner forbedre og forsterke velferdssamfunnet.