trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det er hyggelig at representanten Strøm er fornøyd. Men representanten Sønsterud påsto at man ikke kunne sammenlikne Norge med Sverige, Finland og Danmark når det gjelder konsulentvirksomhet etc. Faktum er at vi har en konsulentfest i Norge. Vi bruker mange hundre millioner kroner på konsulenter. Fremskrittspartiets politikk er at vi ønsker å bygge mer i nord, vi ønsker å styrke trafikksikkerhet, vi ønsker å styrke rassikring, riksveier og fylkesveier langt mer enn det regjeringen gjør. Hvordan dette skal kunne kvele en landsdel, det blir litt vanskelig å forstå. Jeg trodde faktisk det skulle løse en del problemer for den landsdelen.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Arbeiderpartiet og Høyre vil underlegge hele den norske befolkningen døgnkontinuerlig overvåking gjennom å innføre EUs datalagringsdirektiv i Norge. Staten skal få bruke teleselskapet ditt til å registrere hver gang du kommuniserer med dine barn, din ektefelle, dine venner, dine forretningsforbindelser, dine klienter, din lege, dine politiske meningsfeller og samtlige andre. Til tross for at Norge er et velfungerende demokrati, bør vi likevel ikke ha blind tro på at norske myndigheter ikke kan misbruke makt. Tyskland har opp gjennom historien hatt svært dårlige erfaringer med dataovervåking. Det samme har Tsjekkia og Romania. Disse landene har derfor avvist implementeringen av datalagringsdirektivet i sine respektive grunnlovsdomstoler, og har slettet all data. Jeg mener at Norge ikke trenger å få noe norsk Stasi eller et Securitate før man innser at datalagringsdirektivet er feil. Det er en rekke uavklarte spørsmål knyttet til datalagringsdirektivet som gjør at det er nødvendig med ytterligere utsettelser. Da vi skrev representantforslaget, het det at loven skulle tre i kraft 1. januar 2013, men i statsrådens uttalelse til komiteen heter det nå at vedtatte endringer i straffeprosessloven og ekomloven først skal tre i kraft i løpet av 2013 – dette grunnet uavklarte forhold knyttet til sikkerhetskrav og andre tekniske krav samt utfordringer med å avklare kostnadsforholdene. Det er heller ikke registrert at forskriften er ferdig. EU har heller ikke lagt fram sitt forslag til revisjon av datalagringsdirektivet, som skulle legges fram i 2012. Datalagringsdirektivet er fortsatt ikke innlemmet i EØS-avtalen fordi Island i praksis har parkert direktivet. Det er dessuten uavklarte spørsmål både knyttet til lagring – rent teknisk – og avklaringer knyttet til innsynsretten. Dersom en abonnent får innsyn i brukerdata, betyr det at den i husstanden som er abonnent, får innsyn i dataene til andre brukere i husstanden. Denne adgangen ville i så tilfelle kunne brukes av ektefelle som overvåker sin ektefelles kontakt med f.eks. krisesentre. Det er viktig å utsette implementeringen av direktivet inntil alle detaljer er klare, først og fremst fordi alle detaljer må være på plass for best mulig å sikre brukerens personvern. Internett har hittil vært en viktig kanal for å spre tanken om frihet og demokrati, noe som er veldig positivt. Denne uken har imidlertid Den internasjonale teleunion, ITU, en stor konferanse i Dubai der det bl.a. skal diskuteres forslag fra Russland og den arabiske verden som i praksis vil innebære forsøk på myndighetskontroll over Internett. Det er også viktig å ha detaljene på plass for å unngå konkurransevridning mellom aktører som velger ulike løsninger, noe som kan unngås dersom man kan komme fram til en bransjestandard. Jeg vil takke for samarbeidet i komiteen, relatert til Kristelig Folkeparti, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. Jeg har gleden av å legge fram et felles forslag, fra disse partiene og Fremskrittspartiet, om å utsette implementeringen av datalagringsdirektivet på ubestemt tid.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Eg vil takka komitéleiaren for godt samarbeid. Kristeleg Folkeparti vil kasta oss raud-grøne ut av regjering og føretar derfor eit slags verdival som vil føra til at me får kutt i hjelpa til fattige folk i andre land, at me får reduserte inntekter til bøndene og at me på vårt område sannsynlegvis får høgare fart – ikkje på toga, men på vegane. Me får ikkje forsøk med alkolås, me får auka klimagassutslepp og me får dårlegare fartskontrollar. For meg ser det ut som om Kristeleg Folkeparti skal inn i eit slags ekteskap med Framstegspartiet, men dei gjer det liksom sånn at det blir tvangsekteskap fordi politikken dei får med seg på kjøpet er ein slags tvangssituasjon for Kristeleg Folkeparti. Så kva meiner Kristeleg Folkeparti om dette tvangsekteskapet dei skal inngå?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Det er på tide med ein liten Albania-quiz. Som me veit, var det tidlegare AKP(m-l)(m-l) (m-l) (m-l) «Vegen og vi», siste nummer, har sett litt nærmare på Albania. Det er altså 3 millionar innbyggjarar der, det er 420 000 kjøretøy, og hovudvegane er asfalterte. Av resten av vegane er berre 39 pst. asfalterte – i Noreg er det 85 pst. Det blir drepe langt fleire på vegane i Albania enn i Noreg, trass i at dei er færre. Kva for eit norsk fylke av dei 19 er det(presidenten klubbar) Framstegspartiet meiner skal brukast(presidenten klubbar) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Eit fyrtårn, altså.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Det må vera noko gale i Sverige, for det kryr av svenskar i Noreg. Kommunane betaler dei for å reisa frå Sverige for at dei kan få seg jobb i raud-grøne Noreg. Og når ein går inn og ser på jernbanesida, som Høgre tidlegare har vore opptatt av, og som dei no liksom skal fornya, er det den fornyinga som har skjedd i Sverige, som har ført til at eg har måtta slutta å snakka om Sverige som ein verkeleg offensiv nasjon på jernbane. Det me ser, er at det er større forseinkingar i Sverige, og at privatisering har ført til masse trøbbel med drifta og i det heile manglande investeringar. Det er sånn i Sverige no at det går dårleg, og me ønskjer svenskane velkomne hit. Men me ønskjer ikkje den politikken dei fører i Sverige velkomen hit, og det er den politikken Høgre står for.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Ja, men eg kan starta med å fortelja, som òg Hareide var inne på, at i 2008 såg Framstegspartiet på toget som eit kollektivistisk sosialistisk prosjekt som var til fare for privatbilismen. Så det har vore ei viss utvikling i Framstegspartiet på dette området, det er gledeleg. Me prioriterer – ja – i mitt parti. Me prioriterer ikkje motorvegar i sentrale strøk, me prioriterer tog i sentrale strøk for å få betre løysingar for kollektivtransporten. Når det gjeld distrikta, prioriterer me vegar i distrikta, me ønskjer gule striper der, og me er òg – noko som kanskje forundrar representanten – faktisk for å prøva å sørgja for at endå meir transport går på sjøen ved at me går for Stad skipstunnel og vil prøva ut den løysinga for å få meir over på sjø. Men me er veldig kritiske til det som det blir lagt opp til frå Vestlandet, nemleg ein ferjefri forbindelse, for det vil øydeleggja for sjøtrafikken.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Viss representanten Schou høyrde etter i innlegget mitt, tenkte eg nytt om finansiering. Det burde òg Høgre gjera og ikkje berre gå for løysingar som fører til at bankane skal tena meir pengar, slik OPS-løysingar er, men faktisk skapa ei finansieringsløysing som gjer at me bruker pengar frå fellesskapet til å byggja jernbane. Då er òg Høgre sitt forslag om å kutta i formuesskatten og dermed ta pengar vekk frå fellesskapet ei svært dårleg løysing viss ein ønskjer å satsa på toget. Me må altså tenkja nytt for å finna ein modell som gjer at tog blir ein vinnar i budsjetta – uavhengig av budsjetta òg – slik at me får langsiktig utbygging. Det eg registrerer i Sverige, er at dei har ei blå-blå regjering, eg registrerer at det kryr av svensk ungdom i Noreg som søkjer arbeid fordi dei ikkje får arbeid i sitt eige land, og eg registrerer òg at eg ikkje lenger kan skryta av svenskane når det gjeld togsatsing. Det kunne eg før, og eg beklagar at den blå-blå regjeringa har øydelagt den moglegheita for meg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Det eg prøvde å illustrera, var at eg har SV 100 pst. i ryggen for å jobba for ein ny modell som kan gjera at Elisabeth Enger kan opna luker i adventskalenderen og faktisk finna pengar der til å byggja tog. Det var utgangspunktet i mitt innlegg. Så ser eg òg at Kristeleg Folkeparti er på banen med andre moglege løysingar enn dei eg snakka om. Dei bør me òg diskutera, for eg trur at viss me skal laga ei ny finansieringsform for jernbanen, bør me gjera det saman med flest mogleg, slik at me ikkje risikerer at den modellen me lagar, ramlar saman. Om det skulle bli Framstegsparti-regjering, som ikkje skal ha verken bompengar eller andre ting, må representanten slita med det. Me må tenkja på ein ny måte for toget, det var hovudpoenget i mitt innlegg. Ein kan ikkje ha det slik i Noreg at toget blir diskriminert, slik det blir i forhold til det representanten nemner, flyplassar, motorvegar og hamner. Ja, eg er klar.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Det er noko av debatten her i dag som går på modernisering av jernbanen og modernisering av transportpolitikken. No har me forstått at Framstegspartiet skal til Albania og få «modernisert» sin samferdselspolitikk. Der går toget i 20 km/t, men dei bryr seg ikkje noko særleg om tog. Så da går spørsmålet til dei tidlegare statsrådane Hareide og Ingjerd Schou som var i gang med å privatisera jernbanen, og som skapte trøbbel for oss når me skulle satsa meir på jernbanen. Kva er idealet dykkar? Viss det skulle vera truverdig, måtte det vera Sveits. Sveits er sannsynlegvis best i verda på tog. Kva slags moderne løysingar har Sveits? Jo, dei har faktisk statsbanar, slik som Noreg. Det er det beste toglandet i verda. Så skal de altså «modernisera» jernbanen. Javel, «modernisera», kva betyr da det? Da kan me reisa til Sverige. Der har dei «modernisert» jernbanen. Eller til England, der «moderniserte» dei jernbanen. Kva skjedde? Det gjekk på rauva! Dei måtte gå tilbake på det. Svenskane kjem til å måtta gjera det same, fordi det ikkje verkar. Viss ein går inn på statistikken og les kva som skjedde i 2010 med dette «moderne» opplegget, kva måtte du gjera? Jo, du måtte køyra til jernbanemuseet i Gävle og henta ein plog fordi dei ikkje hadde nokon som tok ansvar sjølv – ein museumsplog brøyta dei banane med! Dette er «moderne jernbane», folkens. Og kva skjedde med togtrafikken? Jo, 45 000 forseinkingstimar i persontrafikken, endå fleire forseinkingstimar i godstrafikken – 90 000. 29 000 persontog blei innstilte. Dette er «moderne», folkens. Det er «moderne» å ha forseinkingar, det er «moderne» å måtta ta i bruk museumsplog, det er «moderne» å sørga for at godstog står, det er så «moderne» at England som prøvde dette, sikkert aldri kjem til å gjera det igjen, for det gjekk så dårleg. Frankrike, som er eit av dei andre store toglanda, vil no slå saman NSB og Jernbaneverket, det er deira modernisering. Dei nye regjeringskollegaene som eg håpar aldri kjem i regjering, dei skal modernisera på den svenske og engelske måten. Det skal me fortelja det norske folket at vil vera ein katastrofe. Me må satsa på sveitsisk organisering av jernbanen, og da går me vidare på det sporet me er på i dag, og vekk frå den politikken som Hareide, Halleraker og andre stod for i 2005. Det hadde blitt ein katastrofe i Noreg òg, om den politikken hadde fortsett. Sjå til Sverige, de som vil ha ny regjering.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
«Fysst lage me ein vei som e så gode at me kjøre for fort. Så lage me reglar og sedde opp skilt. Men det virke ikkje. Derfor lage me kunstige hompar i veien, for å tvinga oss sjøl te å striga på farten.(…) Me snakke møje om frihet, me som e nødt te å bygga kunstige hompar i veien.» (…) Dette er eit dikt av Gunnar M. Roalkvam, og det synest eg passar godt i den debatten me har hatt i dag om avgrensingar fridomen har innanfor transport. Me må av og til gjera noko for å få folk til å køyra lovleg, og sånn at dei ikkje blir drepne i trafikken. Derfor er avgrensingar nødvendige, bl.a. fartsavgrensingar og bl.a. målingar av fart, som gjer at ungdom ikkje tapar livet sitt i trafikken. Det håpar eg er litt til ettertanke.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Eg vil vera veldig kort, sidan representanten Fredriksen no har gjort greie for og teke opp forslaget frå oss i mindretalet. Dette er jo ein slags markeringsomkamp av den store debatten me hadde tidlegare, så eg forstår godt at enkelte ligg lågt og ikkje vil bruka mykje tid på dette, inklusiv meg sjølv. Berre eit lite tankekors: Det som no skjer, er at Høgre og Arbeidarpartiet har gått saman i denne saka for å implementera eit direktiv som veldig mange var imot. Det same såg me med vikarbyrådirektivet, der ein òg gjekk saman med Høgre for å gjera dette. No er jo det akseptert av oss som er med i regjeringa – det er ikkje det, men det er noko med EØS-avtalen, som stadig vekk angrip Noreg med det eg vil kalla import av Høgre-politikk. Derfor er det veldig bra når landsmøtet i Arbeidarpartiet vedtek at ein ikkje skal implementera EUs fjerde postdirektiv, f.eks. Eg trur me må ha meir sjølvstende i forhold til EU i fleire saker som kjem fram. No kjem sannsynlegvis snart det fjerde jernbanedirektivet. Det er det same der – import av Høgre-politikk, der ein ønskjer å privatisera jernbanen, og der NSB sannsynlegvis må leggjast ned for å få konkurranse på sporet – jf. den debatten me hadde om transportbudsjettet. Me støttar sjølvsagt forslaget om utsetjing, men bruker ikkje meir tid på dette denne gongen.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Aller først: Det er ingen tvil om at det rød-grønne flertallet har overoppfylt NTP på de økonomiske rammene. Så merker jeg meg at opposisjonen viser til at det er flere prosjekter som ikke er fulgt opp. Da er det riktig å påpeke at dette er prosjekter som ikke er ferdige til å kunne igangsettes. Representanten Hoksrud var bl.a. inne på prosjektene som var på egne poster. En viktig grunn til at vi ikke har kunnet gå videre slik vi ønsker når det gjelder bl.a. Oslo–Ski, og Filefjell, er at det har vært plantekniske og andre typer utfordringer som har gjort at vi ikke har kunnet gå videre med det. Men det er altså ingen som noensinne har vært i nærheten av å levere på samferdsel som vi gjør, og av å bruke så mye penger. Jeg synes det er litt interessant at når vi faktisk leverer på prosjekter og på finansiering og legger pengene på bordet, er det eneste opposisjonen har å komme med, at vi ikke tenker nytt Det er ganske puslete – for vi leverer.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Velgerne gjenkjenner Høyre. Det begynner vi så smått å se tendenser til når det gjelder meningsmålingene, og det tror jeg kanskje vi kommer til å se mer av framover. Det blir interessant å se fram mot valget hvordan gjenkjennelseseffekten slår ut. Så langt viser det seg jo at når folk gjenkjenner Høyre, begynner meningsmålingene kanskje å bikke i motsatt retning for Høyre. Når det gjelder OPS, synes jeg det er ganske interessant at Høyre har latt seg hisse sånn opp over denne merknaden, der vi valgte å støtte Fremskrittspartiet. Jeg håper at det kanskje blir litt avklaringer mellom Fremskrittspartiet og Høyre i debatten i dag, for det er jo de to partiene som har sagt at de skal samarbeide. Jeg skjønner egentlig ikke hvorfor Høyre bruker så mye tid på å diskutere OPS med oss, all den tid vi faktisk er uenige og ikke planlegger å ha et samarbeid med Høyre. Høyre og Fremskrittspartiet burde heller bruke tiden på å finne ut av disse tingene selv, all den tid de har tenkt å planlegge et samarbeid.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg tror at de fleste representanter her i denne sal har opplevd at Høyre har reist landet rundt og foreslått prosjekter som kunne finansieres ved hjelp av OPS, uten at vi har funnet dem igjen i budsjettforslagene. Jeg kan nevne et prosjekt i Troms, E8 inn til Tromsø. Representanten Halleraker påpekte for ikke så lenge siden at det var et prosjekt som kunne tas inn som et OPS-prosjekt, men jeg har ikke funnet det igjen i budsjettforslaget. Men jeg har litt lyst til å utfordre opposisjonen igjen, for Høyre og Kristelig Folkeparti prøver hele tiden å framstille det som om OPS gir mye billigere utbygging enn det som er tilfellet. Da kan jeg vise til at Den europeiske investeringsbanken, som bidro til finansieringen av to av de tre norske OPS-prosjektene, har gått igjennom alle OPS-prosjekter de har deltatt i fra 1990 til 2005. De konkluderer med at OPS-prosjektene i gjennomsnitt er 24 pst. dyrere enn prosjekter gjennomført på tradisjonell måte. Jeg har lyst til å utfordre opposisjonen tilbake: Kan opposisjonen komme med dokumentasjon på at det faktisk er billigere å iverksette OPS-prosjekter enn å gjennomføre dem ved tradisjonell utbygging?
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Aller først vil jeg beklage at jeg i stad kom i skade for å sitere Ibsen uten å kreditere forfatteren, men jeg skal selvfølgelig ta presidentens påpekning til etterretning. Så har jeg lyst til å si til Fremskrittspartiet, som kritiserte oss for manglende nordområdesatsing: Det største ansvaret for at vi ikke har en større satsing på samferdsel i Nord-Norge, er det faktisk Fremskrittspartiet og Høyre som må ta, etter at de har skutt ned E8 og ny innfartsvei til Tromsø, som er et av de aller viktigste veiprosjektene i nord, og som vi sto klar til å ta fatt på i 2013. Jeg har også bare lyst til å påpeke, som representanten Bratli var inne på, at forslaget fra Fremskrittspartiet bare vil føre til at vi forsterker en skjevfordeling som går i favør Sør-Norge, hvis det skulle følges opp. Så er Høyre fortørnet over at vi har støttet Fremskrittspartiets merknad, som lyder: «Komiteens flertall(…) påpeker at OPS-prosjekter uten noen statlig finansiering slik Høyre ser ut til å legge opp til, innebærer at prosjektene i sin helhet må finansieres av bompenger.» (…) Man kan stille spørsmål ved om hvorfor Høyre ikke stilte replikken til Fremskrittspartiet, men til oss, i og med at vi gikk inn i Fremskrittspartiets merknad. Men det kan vi som sagt bare spekulere i. Men Høyre og Kristelig Folkeparti mener at flertallet ikke har dekning for påstanden. Jeg vil snu på det. Jeg vil be Høyre og Kristelig Folkeparti godtgjøre at de faktisk har belegg for sin påstand om at disse to partiene ikke noen steder i sine merknader legger opp til OPS-prosjekter uten statlig finansiering. I sitt alternative budsjett legger Høyre inn 200 mill. kr til planlegging av OPS-prosjekter i 2013. I tillegg ber Høyre regjeringen fremme sak om OPS-finansiering og -organisering på fire prosjekter i 2013: E39 Rådal–Svegatjørn – der ligger det litt penger inne i budsjettet – E18 Akershus–Riksgrensen, E18 Vestkorridoren og jernbaneprosjektet Bergen–Arna, der det ligger inne 50 mill. kr. Men det ligger altså ikke inne penger i statsbudsjettet verken til E18 Akershus–Riksgrensen eller E18 Vestkorridoren. Hvordan vil da Høyre og Fremskrittspartiet finansiere disse to prosjektene uten bompengefinansiering i sin helhet, når partiet ikke foreslår statlige investeringer og det ikke er foreslått gjennom budsjettet? Jeg vil utfordre disse to partiene til å komme med belegg for sine påstander i sin mot-merknad til flertallet. Jeg begynner jo å tro at det er en grunn til de veldig sterke reaksjonene fra Høyre og Kristelig Folkeparti i denne saken, nemlig at de ikke har belegg for sine påstander.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Først til representanten Iversen: Spør du folk i Tromsø om hvem det er sin feil at vi ikke får ny innfartsvei til Tromsø, ny E8, tror jeg ikke de kommer til å peke på regjeringen. Da kommer de til å peke på det mørkeblå Høyre- og Fremskrittsparti-byrådet, som har satt en stopper for en vei som har vært planlagt i 24 år – den viktigste innfartsveien til den viktigste og største byen i Nord-Norge – og det er et ansvar som Høyre og Fremskrittspartiet må ta alene. Jeg er helt enig med Hareide: Det etatene er opptatt av, er forutsigbar finansiering, at det er viktigere enn finansieringsspørsmålet i seg selv. Til Høyre: Vi fikk svaret, her gjør man opp regning uten vert. Ikke bare er det slik at Høyre ikke kan godtgjøre at alle OPS-prosjekter skal ha statlig finansiering, vi får heller ikke vite hvor stor regningen blir. Det får vi først vite om mange år. Til slutt vil jeg benytte anledningen til å takke for det som har vært min aller siste budsjettdebatt i Stortinget. Det har vært underholdende – som alle andre budsjettdebatter. Og til alle som skal fortsette: Lykke til videre!
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Saksordfører Ingjerd Schou har gitt en god redegjørelse for behandlingen av implementeringen av datalagringsdirektivet og flertallets holdning til denne saken. Arbeiderpartiet mener – i likhet med Høyre – at begrunnelsen for implementeringen ikke har endret seg, og at direktivet fortsatt er like relevant. Forslagsstillerne ønsker å utsette implementeringen av datalagringsdirektivet på ubestemt tid fordi de mener det er for store uklarheter knyttet til direktivet. For det første er det viktig å påpeke at forhold som forslagsstillerne peker på, heller ikke var avklart da Stortinget vedtok å implementere direktivet. Dette gjelder bl.a. forhold som resultatet av EUs revisjon og kostnader ved innføringen, som også saksordføreren var inne på. Likevel var stortingsflertallet av den klare oppfatning at det var nødvendig å implementere direktivet for å sikre politiets tilgang til trafikkdata, og dette behovet har selvfølgelig ikke endret seg siden den gang. Som saksordføreren nevnte, er EU tydelig på at det ikke skal vurderes om man faktisk skal beholde direktivet. Revisjonen skal skje med tanke på å foreta en forbedring av direktivet, noe som også vi er positive til. Statsråden påpeker i sitt brev til komiteen at Post- og teletilsynet har til behandling forskrifter for datalagring, og vi registrerer med tilfredshet at det er et godt samarbeid mellom PT og politiet for å finne gode løsninger på praktiske problemstillinger som er innkommet i høringen. Til slutt: Mindretallet hevder igjen at datalagringsdirektivet åpner for overvåking. Arbeiderpartiet mener at dette er like lite tilfelle i dag som da vi hadde debatten sist i Stortinget. Overvåking innebærer aktivt og kontinuerlig å følge med på hva noen foretar seg. Stortingets vedtak har ikke noe med overvåking å gjøre. I utgangspunktet har ikke politiet tilgang til noen data, og de vil kun få tilgang til utvalgte data på bestemte vilkår. Arbeiderpartiet støtter på denne bakgrunn at forslaget vedlegges protokollen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det kan ikke være vanskelig å være glad for et veiprosjekt til 2 mrd. kr der man ikke skal flå bilistene med bompenger, som denne regjeringen stort sett gjør i alle de andre prosjektene som blir startet opp i 2013. Men jeg har lyst til å utfordre representanten Bjørnflaten. Hun sier at Nasjonal transportplan er oppfylt. Så viser det seg altså at 20 pst. ikke er oppfylt hvis man skulle fulgt Nasjonal transportplan som ble vedtatt i 2009. Det andre er at representanten Bjørnflaten hele tiden skryter av at man er offensiv og tenker nytt. Det eneste nye denne regjeringen har klart å gjøre, er å vedta noen poster på statsbudsjettet. De har altså bare oppfylt to av de tre prosjektene som nå ligger som egne poster på statsbudsjettet, med 60 pst. Det viser at dette er ikke mye nytenkning. Og at man klarer å bygge 15 km motorvei til neste år, og 1 km kollektivfelt, er ikke mye å rope «hurra-meg-hei» for. Det er vel ikke sånn at dette er mye nytenkning. Så jeg lurer på: Når kommer nytenkningen fra denne regjeringen, etter syv år i regjeringskontorene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Fremskrittspartiets politikk er faktisk ikke viktig bare for distriktene, den er viktig også for sentrale strøk. Det handler om å binde sammen landsdelene, det handler om å binde sammen de store byene, og det er det vi må gjøre først. Det er godt å se at representanten har fått med seg at vi faktisk bruker 1,6 mrd. kr mer enn regjeringen på viktige riksveiprosjekter også i andre deler av landet enn mellom de største byene. Det viser at Fremskrittspartiet har en politikk som satser både i distriktene og mellom de store byene. Hvis representanten Bratli ikke har fått det med seg, foreslår vi faktisk å øke rammen til fylkeskommunene med 2 mrd. kr for å ruste opp et fylkesveinett som er i fritt forfall, og hvor forfallet dessverre – siden denne regjeringen overtok – har økt med mange, mange milliarder kroner. Regjeringen tar altså ikke dette inn over seg og foreslår puslete med midler til fylkeskommunene for å rydde opp i det. Jeg håper også statsråden kan lytte: Mange veier som fylkene har overtatt fra staten, er i en utrolig dårlig forfatning og burde ha vært rustet opp.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Tusen takk for det, president! Hele poenget med Albania er at det var jo det gamle regimet som ikke ville bygge veier, litt sånn som man ser med denne regjeringen, at man altså bygger 15 km motorvei. Albania har på under tre år bygd 120 km motorvei bare på strekningen mellom Tirana og Pristina, i Kosovo. Det viser i hvert fall at det er et land som bygger i et helt annet tempo. Og de er ikke glad i kommunister og gamle AKP(m-l) (m-l) Jeg synes at representanten Langeland burde reise dit og se at Albania har bygd ut et motorveinett som vi kan misunne dem. Det er et mye mindre land, men de bygger altså ut i en helt annen skala. Reisetiden fra Pristina til Tirana var på 8,5–9 timer, nå er den på 2,5–3 timer. Det viser at de har satset i et langt større tempo enn det man gjør her i landet. Dette betyr altså at man på tre år har bygd mer enn det man har klart gjennom Vestfold på 16 år. De viser en helt annen vilje til å satse på infrastrukturbygging. Det er det Fremskrittspartiet også vil.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det som i hvert fall er sikkert, er at så lenge den representanten som står på talerstolen nå, har sittet på Stortinget, har han vært opptatt av jernbane. Jeg har kjempet for Eidangerparsellen, hvor man altså skal bruke 6 år på å bygge ut 20 km dobbeltsporet jernbane. Jeg synes det er flott at representanten Knut Arild Hareide og andre i denne salen er veldig opptatt av og ønsker å bygge mer jernbane – ha en mer offensiv jernbaneutbygging – men det må altså penger til. Kristelig Folkeparti har i sitt statsbudsjettforslag 200 mill. kr ekstra til investering i jernbane. Fremskrittspartiet har 3,4 mrd. kr i sitt selskap, som kan gires opp med lån, slik at man kan sikre at intercitytriangelet blir bygd ut i henhold til det Jernbaneverket har sagt – på den mest effektive måten og på 12–13 år. Det ønsker Fremskrittspartiet å stille seg bak. Jeg ønsker bare at Hareide vil komme med, og at han vil være med og finne pengene, sånn at vi, når vi kommer i regjering i 2013, kan sørge for at det blir bygd ut jernbane i et langt mer offensivt tempo enn det denne regjeringen gjør, og at vi får tog med en hastighet på 200 – kanskje opp mot 250 – km/t.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Samferdselsminister Marit Arnstad prøvde i en kronikk i VG 9. november å stemple kritikk av regjeringens samferdselspolitikk som myter om norsk veibygging. Jeg svarte på innlegget i VG og tilbakeviste Arnstads mislykkede forsøk på myteknusing. Kort tid senere sender samferdselsministeren sin kronikk til lokalaviser i hele landet. Det interessante er at samferdselsministeren hadde gjort noen endringer i kronikken sin fra den sto på trykk i VG til den sto på trykk andre steder i landet. Borte var argumentet om at regjeringen bruker like mye på vei og jernbane som det regjeringen tar inn i bilavgifter. Betyr dette at regjeringen nå innrømmer at det ikke er noen sammenheng mellom bilavgifter og samferdselsinvesteringer, at jernbane og fylkeskommunale veier ikke har noe i et slikt regnestykke å gjøre, og at det tvert imot er slik at regjeringen planlegger å ta 55 mrd. kr i bil- og drivstoffavgifter fra bilistene i 2013, mens Statens vegvesen bare får 17,8 mrd. kr over statsbudsjettet?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det er veldig bra at justisministeren kommer i Stortinget. Vi har ikke vært bortskjemt med det de sju årene som den rød-grønne regjeringen har styrt. Dessverre har vi sett at det ene problemet etter det andre har dukket opp i forbindelse med nødnettet. For ikke så veldig lenge siden hadde vi stormen Dagmar, da store deler av basene datt ned i Akershus. Statsråden sier at det fungerer godt nå. På Ila datt hele nettet ned under en øvelse. Det er jo ganske kritisk at nødnettet ikke håndterer den type situasjoner, som er avgjørende for å sikre at de menneskene som er i førstelinjetjenesten, har gode apparater og godt utstyr som de kan bruke. Vil nå statsråden bruke noe mer penger for å sikre at det er god nok strøm? Eller skal vi fortsatt oppleve at en liten snei av en storm er det som sørger for at store deler av nødnettet detter ut og ikke klarer å håndtere såpass små ting? Man har muligheten nå. Hvis man bare vil, kan man putte mer penger inn for å sikre at man har god strømforsyning. Men det betyr altså at man kanskje må bruke noe mer penger.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Jeg trodde kanskje vi begynte å nærme oss slutten på debatten, men det var ikke lenge jeg var der. Jeg registrerer at tidligere samferdselsminister Meltveit Kleppa var her og skrøt av gjennomføringskraften til denne regjeringen. Jeg har lyst til å se på et svar jeg har fått fra departementet som gjelder kollektivfelt. I 2009 bygde vi 11,2 km kollektivfelt, i 2010 1,7 km, i 2011 1,6 km, 2012-prognose: 0,3 km. I 2012 skal vi øke det til 1,2 km. Ja, det er bra for kollektivtrafikken i dette landet. Da kommer vi mye fortere fram i køen med den enorme satsingen fra denne rød-grønne regjeringen. Det gjør vi definitivt ikke! Når jeg hører på representanten Tor-Arne Strøm og andre skryte av at regjeringen ruller ut asfalt – det er ikke regjeringen som ruller ut asfalt. Regjeringen bevilger 6,8 mrd. kr. Det er bilistene som ruller ut asfalt i form av nesten 15 mrd. kr i bompenger neste år, i tillegg til 55 mrd. kr i andre avgifter. Det er bilistene som bygger, det er ikke denne rød-grønne regjeringen. Det er bilistene som gjør hele jobben. Regjeringen kommer med smuler i forhold til hva bilistene betaler inn for å bygge infrastruktur i dette landet. Når det gjelder streknings-ATK, som representanten Bratli var inne på, sier Statens vegvesen at de trenger mer tid for å se om det har den ønskede effekten. Det er bare å slå det fra oss med en gang: Det er ikke sikkert at det er en god løsning for å redusere ulykkene. Jeg har lyst til å utfordre samferdselsministeren: Jeg vet at du har vært hjemme ved kaffebordet til tidligere kollega Terje Riis-Johansen for å prate om utfordringene for fylkeskommunene og den ansvarsfraskrivelsen fra regjeringen da man overførte fylkesveinettet til fylkeskommunene. I Telemark er det to prosjekter. Tinnsjøtunnelene skulle koste ca. 60 mill. kr å ruste opp. Regningen er på nesten 160 mill. kr. Det er gammel latskap og etterlatenskap som denne regjeringen burde ha ryddet opp i før de overførte det til fylkeskommunen. Det andre er i Nome kommune, Kaste–Stoadalen, som bare er ute av vegvesenets planer med masse forfall som det skulle ha vært ryddet opp i for lenge siden. Jeg forutsetter og regner med at samferdselsministeren kommer på talerstolen etterpå – jeg ser at hun har tegnet seg – og forteller hvordan hun skal rydde opp i gamle etterlatenskaper fra denne regjeringen, som de bare har sendt over til fylkeskommunene uten å sørge for at det kommer ordentlige penger til fylkeskommunene. Fylkeskommunene forventer faktisk å få svar på hvordan de i det hele tatt skal kunne klare å rydde opp i alle problemene flertallet har gitt dem. Og til representanten Toppe, som var opptatt av trafikksikkerhet: Fremskrittspartiet er opptatt av trafikksikkerhet, men i stedet for å redusere farten som representanten Toppe og den rød-grønne regjeringen vil, gjør vi noe med ulykkesstrekningene og sørger for at ulykkene ikke skjer. Det er forskjellen på Fremskrittspartiet og den rød-grønne regjeringen. Derfor bruker vi 900 mill. kr mer til trafikksikkerhetstiltak.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Jeg registrerer at representanten Bratli var opptatt av Albania-turer. Så vidt jeg vet var også hennes tur betalt av skattebetalerne, for det var vel i OSSE-sammenheng. Jeg mener også at representanten Bratli faktisk bør gå tilbake og se hva representanten Hoksrud har sagt når han har uttalt seg. Jeg har sagt at de har bygd motorveinett i et tempo vi bare kan drømme om i Norge. Så har jeg sagt at de har sosiale utfordringer, og jeg har sagt at det er mye dårlig vei der, men de gjør altså noe helt annet enn det vi gjør i Norge. Norge bruker 16 år på å bygge 78 km gjennom Vestfold, og det er seks forskjellige prosjekter på 78 km. I Albania kjører de i 120 km/t og bygger det på tre år. Vi skal altså bruke 16 år – det kan bli 17 år. Så behøver jeg ikke å reise til Hellas. Det er et sosialiststyre, og jeg ønsker ikke å reise til sosialiststyrer nødvendigvis for å lære mer. I Albania er de ikke så veldig glad i den måten å styre på, så jeg tror faktisk det er bedre å reise dit. Der er det noen som er opptatt av å gjøre ting rasjonelt og effektivt, og der er ikke noe kjørt på skakke av sosialister. Så … da er jeg ferdig.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
For det første synes jeg det er hyggelig at også velgerne gjenkjenner Høyre for tiden, så det støtter jeg representanten Bjørnflaten i. Ellers tror jeg faktisk ikke det imponerer så mange, verken velgere eller andre her i salen, at man må ta i bruk uparlamentariske uttrykk for å dekke over sin manglende politikk. Men jeg skal konsentrere meg om ett spørsmål. Det går på en merknad som står på side 93 i innstillingen, hvor Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet sier følgende: «OPS-prosjekter uten noen statlig finansiering slik Høyre ser ut til å legge opp til, innebærer at prosjektene i sin helhet må finansieres av bompenger.» Da er mitt spørsmål: Hvor kan representanten Bjørnflaten finne at vi sier dette i våre merknader, i våre programmer og i vår politikk ellers? For det er faktisk det stikk motsatte som er tilfellet. Det er det som er OPS.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Vi har støttet regjeringens samferdselssatsing i hvert eneste budsjett, så det at man klarer å kritisere det, syns jeg er ganske oppsiktsvekkende. Når vi sier at vi ikke er fornøyd med vedlikeholdsbudsjettet, har vi altså anvist en løsning på det ved å sette av et fond på 50 mrd. kr, hvorav altså 500 mill. kr ville gå til vedlikehold på jernbanen. Det har vi sagt ganske mange ganger, så det er rart at det ikke siger inn. Det som vi først og fremst kritiserer regjeringen for når det gjelder jernbane, er manglende vilje til modernisering og å følge opp det som Bondevik-regjeringen startet. Det er vårt fremste anliggende når det gjelder modernisering: å få en mer smidig organisasjon, å la aktørene få større frihet og bruke sin kompetanse til å utvikle et moderne jernbanenett i Norge og konkurranseutsette på sporet, slik at kundene får et bedre tilbud. Det er det vi ønsker, og det tror jeg Gorm Kjernli skal få se at vi greier å gjennomføre i regjering.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Det er en betydelig større satsing. Hvis representanten Nordås hadde fulgt med i innlegget mitt og lest i innstillingen, ville hun sett at vi nær dobler regjeringens innsats på trafikksikring. Jeg brukte lang tid i innlegget mitt på å begrunne hvorfor vi nettopp går for trafikksikring. Så er det interessant at man kritiserer Høyre for å støtte regjeringen på de andre delene av budsjettet. Men vi er altså misfornøyde med at man ikke satser nok på trafikksikring, for det er mange som mister livet hvert eneste år fordi veiene er for dårlige. Så har jeg lyst til å si – jeg ser at klokka ikke går, men jeg kan gjerne holde på litt lenger.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Jeg var for så vidt ferdig.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Jeg oppfattet ikke noe spørsmål, men jeg synes det er interessant at representanten Langeland stiller spørsmål og ber meg svare for svensk politikk i det norske parlamentet. Jeg har lyst til å holde meg til norske forhold, og det var kanskje det som var avledningsmanøveren også. For i Norge ser vi at i 2011 var færre tog i rute, det var flere innstillinger og flere forsinkelsestimer enn det var for fem år siden. Det er jo det representanten Langeland burde være bekymret for. Det er nettopp det som skjer i Norge, som er vårt ansvar. Det Langeland burde bruke sin energi på, er å endre dette – forbedre dette. Vi tror faktisk at det kan vi greie, men da må vi ta større strukturelle grep, som å gjøre om på hvordan vi forvalter Jernbaneverket og deres muligheter til å gjøre en god jobb for oss.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Vi har slått sammen noen saker i denne debatten, og jeg har lyst til å ta en replikk på statsråden om det Dokument 8-forslaget som Høyre har til behandling i dag. Vi har fått et svar fra statsråden, hvor hun sier at det er «nødvendig å bruke nye ideer og bedre løsninger», og videre: «I arbeidet med nasjonal transportplan vil det være viktig å legge til rette for økt konkurranse, effektiv produksjon og langsiktig og forutsigbar finansiering.» Dette er faktisk ganske løfterikt fra denne statsråden. Hun har også uttalt seg i samme retning i avisene. Da blir mitt spørsmål: Hvilke moderne metoder vil denne statsråden ta i bruk? Da trenger vi egentlig ikke noen ny utlegning om E6-løsningene på Helgeland, heller ikke om de tre prosjektene som står på egne budsjettposter, for dem vet vi veldig godt om. Hvilke andre moderne metoder vil denne statsråden ta i bruk?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Jeg la merke til at statsråden betegnet vårt 20 mill. kroners kutt i forbindelse med Kystverket som «kraftige kutt». Det er altså i et budsjett på 2,5 mrd. kr, som er økt med 130 mill. kr. Det er nok slik at det også innenfor kystforvaltningen er behov og mulighet for effektivisering. Vi kan godt hjelpe statsråden med tiltak for det, bl.a. kan hun skille ut rederiet til Kystverket i et eget selskap. Det tror jeg vi vil se gode resultater av på flere måter. Jeg har en annen – kanskje liten, men viktig – sak som jeg gjerne vil spørre statsråden om. Flertallet går inn for at det snarest utarbeides planer for å utbedre leia inn til Florø, fordi det ligger et skipsverft der som gjerne vil ta opp riksservice-aktivitet. De rød-grønne i komiteen henviser til NTP. Jeg tror det vil interessere kystbefolkningen hva statsråden mener om den saken. Hvilken framdrift ser hun for seg?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Før vi virkelig tar fatt på den lange rekken av treminuttersinnlegg fra regjeringspartiene som skal skryte av regjeringen, kan det kanskje være av interesse å høre hva regjeringen selv svarer Høyre på et spørsmål om antall kilometer vei som er bygd i de siste periodene. Fra 2002 til 2005 ble det bygd 525 km vei, skriver departementet. Fra 2006 til 2009 – altså forrige regjeringsperiode – ble det bygd 535 km. Etter det har vi skilt ut fylkesveiene – justerer vi for det, blir det 175 km i første periode og 178 i andre periode. I den perioden vi er inne i – hvis vi gjør et anslag for 2013 og er litt velvillige til det som står i budsjettet – vil antall kilometer vei komme opp i vel 180, står det i brevet fra departementet. Vel, det er altså et faktum som kommer fra departementet selv, og det hjelper ikke hele tiden å henvise til kronebeløp når ting er blitt så mye dyrere: Man bygde like mange kilometer vei under forrige regjering. Det er i hvert fall det som står i brevet fra departementet. Jeg er nødt til å si litt om den saken vi behandler sammen med budsjettet, nemlig OPS. Sakens ordfører, Susanne Bratli, hadde en skikkelig tirade, som må imøtegås på en rekke punkter. For det første er det slik at denne regjering ikke har tatt i bruk nye ideer – ikke én ny idé. Vi var faktisk ganske oppløftet da vi fikk Soria Moria-erklæringen, for der var svaret på OPS-suksessen, som altså Jernbaneverket, Vegvesenet, TØI – en rekke instanser innenfor vårt fagområde – sa var noe vi burde satse på videre. Svaret fra regjeringspartiene den gangen: Ja, la oss satse på en modell som er innenfor det statlige regimet – prosjektfinansiering. Hva skjedde med det forslaget? Det ble skrinlagt av Finansdepartementet året etter. Etter det har det ikke skjedd annet enn at vi har fått disse tre budsjettpostene. Så er det et annet faktum som er helt feil: Ingen i Europa bruker det. Det må basere seg på at man ikke kan dette. Veldig mange land i Europa bruker det. Det var ett land som kom skjevt ut på grunn av at Labour styrte økonomien i mange år, og det var England. Vi har kritisert måten Labour tilrettela for dette på, ikke for at de brukte instrumentet. Men de aller, aller fleste land i Europa som prosjektfinansierer veiene sine, gjør det på den måten som vi anviser.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2012-12-06:
Først til ministerens invitasjon: Ja, vi skal gjerne være udogmatiske når det gjelder OPS og prosjektfinansiering. Vi har flere ganger sagt at vi gjerne ser prosjektfinansiering også i statlig regi, som vi måtte gjøre på f.eks. jernbane, hvor vi har foreslått eget selskap – den modellen. Så utfordrer Bjørnflaten meg på OPS, og jeg vil speilvende hennes argumentasjon. Det er dristig å antyde fra denne talerstol at en såpass oppegående representant faktisk ikke har skjønt hva hun har vært med på. La meg sitere komiteens flertall: «(…) OPS-prosjekter uten noen statlig finansiering slik Høyre ser ut til å legge opp til, innebærer at prosjektene i sin helhet finansieres ved bompenger.» (…) Det har vi aldri lagt opp til. Det har vi aldri gjort. Vi har aldri sagt det – snarere tvert imot: Vi mener OPS er en måte å finansiere store prosjekter raskt på uten bompenger, fordi opptrekket kommer om mange år. Derfor trenger vi heller ikke å legge inn penger til prosjektene nå.
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
For oss i Arbeiderpartiet er ikke samferdsel noe mål i seg selv, men et virkemiddel. Det er et virkemiddel for å ta Norge videre, et virkemiddel i næringspolitikken for å bidra til å skape og trygge arbeidsplasser, og et virkemiddel for å ta hele landet i bruk og redusere avstandsulemper – altså også et distriktspolitisk virkemiddel. I finansdebatten ble Fremskrittspartiets representant Tybring-Gjedde utfordret på konsekvensene for næringslivet ved Fremskrittspartiets forslag om å kutte i utjevningsordningen for nettleie. Da svarer fremskrittspartirepresentanten bl.a.: «Det kan godt hende at det blir mer sentralisering og mer fornuftig bruk av ressursene i Norge.» Mitt spørsmål til representanten Hoksrud er derfor om deres forslag til samferdselsbudsjett bygger opp om denne «fornuftige» bruken av ressursene, i og med at av Fremskrittspartiets investeringsbudsjett for riksvei på 11,6 mrd. kr skal 10 mrd. kr brukes sør for Trondheim, mens «hele» 1,6 mrd. kr skal brukes på oss som bor nord for Trondheim.
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Vi diskuterer den gamle Nasjonal transportplan og det siste året i det fireårige handlingsprogrammet med dette budsjettet. Fra regjeringas og regjeringspartienes side har vi vært veldig påpasselige med å si at vi innfrir de løftene vi har gitt. Vi er på rett veg. Det er gledelig å konstatere at vi er på rett veg på flere områder innafor transportsektoren. Særlig synes jeg det er gledelig å konstatere at vi er på rett veg når det gjelder trafikksikkerhet. I fjor ble 168 mennesker drept i trafikken i Norge. Det er 168 for mange – det skal vi aldri slutte å si – men det er det laveste tallet siden 1953. Det viser at vi er på rett veg. Og heldigvis viser tallene ved utgangen av november at vi ligger bedre an i år enn vi gjorde i fjor på dette tidspunkt. Så det kan hende at 2012 kommer ut som et enda bedre år enn det forrige. Vi har nullvisjonen som ledestjerne i trafikksikkerhetsarbeidet – ønsket om en framtid uten drepte og hardt skadde i trafikken. Derfor må vi ta i bruk tiltak som gjør at tallene kommer ytterligere ned. Summen av mange tiltak har virket positivt, slik at vi har kommet dit vi er nå. Summen av mange tiltak må fortsatt virke positivt for at vi skal komme videre. Det handler om nye og bedre veger. Det handler om flere midtrekkverk. Det handler om mer og bedre vedlikehold. Det handler om kurveutbedring. Det handler om bygging av rundkjøringer i stedet for trafikkfarlige kryss. Det handler om vegbelysning, og det handler om andre fysiske tiltak på vegen – selvfølgelig gjør det det. Men like viktig er det å påpeke at det også er andre tiltak som skal virke sammen. Vi som er sjåfører, må ta vårt ansvar, og kjøretøyene må være trafikksikre. Det er viktig at fartsgrensene er satt ned på trafikkfarlige vegstrekninger. Det er viktig at kontrollvirksomheten er økt. Det er viktig at vi har tatt i bruk automatisk trafikkontroll og strekningsvis automatisk trafikkontroll, såkalt gjennomsnittshastighetskontroll, og det er viktig med holdningsskapende arbeid og opplæring. Vi må bare ta det til etterretning når vi i budsjettmerknadene fra Fremskrittspartiet leser at de mener at trafikksikkerhetsutfordringene bare skal løses med investeringer i veger. Det er beklagelig å registrere i budsjettforslaget og i merknadene som Høyre og Fremskrittspartiet står sammen om, at de vil avvikle strekningsvis automatisk trafikkontroll. Dette er et tiltak som virker effektivt. Ifølge trafikksikkerhetshåndboka er dette et godt og effektivt trafikksikkerhetstiltak. Høyre og Fremskrittspartiet argumenterer bl.a. med at det er så få som har mistet førerkortet, derfor virker ikke tiltaket. For meg betyr det at så få har mistet førerkortet, nettopp at tiltaket fungerer. Transportøkonomisk institutt mener at dette er et effektivt tiltak på ytterligere 539 kilometer med veg. Vi er nødt til å ta upopulære beslutninger. Vi er nødt til å ta i bruk kunnskap og forskning hvis vi skal komme videre i trafikksikkerhetsarbeidet.