Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Dette er et viktig tema. Derfor har regjeringen allerede i sine føringer for etatenes arbeid med Nasjonal transportplan sagt at et av grepene vi skal ta, er å utarbeide en klimastrategi. Det skal være en strategi som prioriterer prosjekt som i størst mulig grad bidrar til omstilling til lavutslippssamfunnet. Det tror jeg nok også er forklaringen på hvorfor Høyre og Fremskrittspartiet mener at selve forslaget er overflødig, rett og slett fordi regjeringen allerede er i gang med et arbeid på dette området. Og så er det opp til Stortinget, når vi fatter vedtak i 2017, sannsynligvis, om Nasjonal transportplan, å foreta vurderinger og korrigeringer og fatte de endelige vedtakene om hva transportplanen blir. La meg allikevel si at arbeidet med å kutte uønskede miljøutslipp er viktig. Vi har med dagens flertall så langt overoppfylt målsettingene i Nasjonal transportplan. Vi ligger foran skjema på bevilgninger. Som vi nettopp har diskutert, har vi økt bevilgningene spesielt til vedlikehold langt mer enn det som var målsettingen i Nasjonal transportplan. Bevilgningene til jernbane har økt med 50 pst. Det er en formidabel satsing, spesielt når en vet hvor mange kroner som nå etter hvert begynner å ligge i hver prosent. Så har vi også på kollektivsatsingen i de større byene, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, sørget for at belønningsordningen ligger 30 pst. over skjemaet for i år. Det betyr at flere byer kan satse mer på kollektive løsninger enn det som har vært målsettingen. Det er også viktig for å gi folk et alternativ til privatbil, et alternativ som gjør at de får hverdagen til å fungere samtidig som de kan reise mer miljøvennlig. På andre områder, som på sykkel og gange, er det opprettet en egen belønningsordning. Pengene der er fordelt. Men til det som jeg egentlig er enda mer fornøyd med, for én ting er hva en lover i budsjettene når pengene bevilges, en annen ting hva en faktisk realiserer: Når det gjelder Nasjonal transportplan, klarte daværende regjering for 2010–2013 å innfri ca. 70 pst. av de løftene de ga på antall kilometer hvert år. I 2014 realiserte vi 30 pst. flere kilometer enn det vi hadde lagt opp til, så istedenfor å skryte av tall og ikke innfri, skryter vi av tall og overinnfrir. Det mener jeg er viktig. Så har vi jobbet iherdig for å få ned kostnadene på sykkelveier som skal bygges, så en får flere kilometer for pengene. Vi jobber for å sikre at en bygger dem der en kan få til bedre omlegging av transport, altså at en legger til rette for at flere ønsker å sykle. Da må en ofte gjøre dette der det er mye folk. I tillegg jobber vi med kommunene for å få til at en noen steder kan få lov til å ta mer ansvar for bygging av selve sykkelveien selv, i håp om at vi får ned kostnadene, men opprettholder kvaliteten. Når etatene jobber med Nasjonal transportplan, har jeg sagt at de må være visjonære. Dette må ikke bare være en tilnærming der klimastrategien betyr at en skal omprioritere rekkefølgen når en bygger jernbane eller veiprosjekt. En må heller se for seg hvor en skal være i 2030 og 2050 med tanke på å ha lagt opp til ny infrastruktur for den type biler, busser og lastebiler som kjører på veiene en gang i framtiden. Det betyr at vi må se på hva slags ladeinfrastruktur en må ha rundt i landet. Hva slags syn har en på hydrogen og infrastrukturen for det? Der ser vi at det er veldig ulike syn om en spør Elbilforeningen, som vil ha masse ladepunkt i sentrum, kontra f.eks. Tesla, som ser for seg at det er viktig å ha ladepunkt mellom byene, for å gi rekkevidde. Vi må se på ITS – intelligente trafikksystemer – og bruke moderne teknologi for å hjelpe folk med å finne ut hvilke tilbud som finnes for å løse deres transportbehov, men også aktivt påvirke dem i deres valg. Ved å gjøre tilgjengelig den informasjonen som er om ulike tilbud, kan en også påvirke de valgene de tar der og da, i motsetning til i dag, da folk gjerne reiser av gammel vane. At dette er mulig – det er jeg overbevist om. Det er mulig for folk å velge annerledes hvis de vet at de samtidig gjør et minst like godt valg for sin hverdag. Da er det summen av informasjon, summen av investeringer, summen av tilbud og summen av teknologi som vil være suksesskriteriet for å innfri gode klimamål – og ja, gjerne kommer lenger enn det som var planlagt.