Knut Vollebæk (Kristelig Folkeparti), 1999-06-17:
Som representanten Hove var inne på, har heldigvis en rekke ting skjedd på Balkan etter at St.prp. nr. 88 for 1998-99 ble lagt frem for Stortinget 4. juni i år. En fredsavtale er inngått, og fredsbevarende styrker er på vei inn i Kosovo. Målet er at samtlige serbiske styrker skal være ute av provinsen innen 21. juni. Den humanitære situasjonen inne i Kosovo er svært uoversiktlig. Det har foreløpig vært liten kontakt med de internt fordrevne, men det rapporteres om mindre grupper som nå tar seg ned fra fjellene hvor de har ligget i skjul i løpet av konflikten. Disse skal være både utsultet og forkomne. Ved inngåelsen av en fredsavtale har det vært mulig å sende inn lastebiler med nødhjelp, og allerede 13. juni ankom 52 biler. I tillegg fortsetter både Den Internasjonale Røde Kors Komiteen og den amerikanske hjelpeorganisasjonen USAID med flyslipp av nødhjelp. Norske frivillige organisasjoner er allerede på vei inn igjen i Kosovo for å reetablere seg. Fra Makedonia er det også rapportert om store grupper av flyktninger som rømmer flyktningleirene og strømmer inn i provinsen. FNs visegeneralsekretær de Mello har i løpet av denne perioden vært i Pristina og rapporterer om en svært urovekkende situasjon både humanitært, og også sikkerhetsmessig. UNHCR er i ferd med å etablere seg og regner med å opprette syv kontorer på forskjellige steder i Kosovo. UNHCR uttrykker nå også sterk bekymring for serberne i Kosovo. Deres sikkerhet er like viktig som andres, og de kan også ha behov for nødhjelp. Å gi dem støtte vil kunne bidra til å forhindre en ny stor flyktningstrøm ut av Kosovo. Jeg er glad for den brede støtten og enigheten som er fremkommet i debatten i dag når det gjelder den humanitære støtten til serberne, enten de er i Kosovo eller i Serbia. Den humanitære situasjonen for flyktningene i Albania og Makedonia er under kontroll, men spenningen øker i leirene i Makedonia etter hvert som flyktningene ser muligheten til å vende hjem. På grensestasjonene både i Albania og Makedonia skal det være voksende køer av flyktninger på vei inn i Kosovo. Dette er en situasjon vi har fryktet, og som UNHCR forsøker å forhindre. Det internasjonale samfunnet arbeider med å organisere gjenoppbyggingsarbeidet i Kosovo. Generalsekretær Kofi Annan har lagt frem en midlertidig plan for den sivile tilstedeværelsen. Planen går bl.a. ut på at FN skal ha ansvaret for den sivile administrasjonen og UNHCR for det humanitære arbeidet. OSSE skal ta seg av institusjonsbyggingen og EU den fysiske gjenoppbyggingen. Den første norske bevilgningen til gjenoppbygging på 225 mill. kr er i all hovedsak utbetalt, dels til FN, dels som budsjettstøtte via Verdensbanken og dels via norske frivillige organisasjoner. Dette er en modell Regjeringen ønsker å videreføre for de nye 350 mill. kr som man har bedt om. Budsjettstøtte til Albania, Makedonia og Montenegro vil fremdeles være prioriterte tiltak fra Regjeringens side, til tross for at en del av flyktningene nå begynner å vende hjem. Den store belastningen disse landene er blitt påført ved å ta imot flyktningene, har imidlertid satt varige spor, og faren for destabilisering er fortsatt til stede. De store arbeidene vil imidlertid ta noe tid før de kommer i gang, og Regjeringen vil da måtte komme tilbake til Stortinget for nye bevilgninger. Vi skal forsøke å unngå å be om at Stortinget blir samlet i løpet av sommerferien. Jeg er ikke uenig i representanten Solheims merknad i komiteinnstillingen. Det er imidlertid i dag vanskelig å gi eksakte anslag over hvor store midler Regjeringen vil ha behov for ut fra en samlet vurdering av de totale behovene. Det er derfor Regjeringen foreløpig fastholder anmodningen om 350 mill. kr og vil måtte få lov til å komme tilbake til Stortinget når det er brakt større klarhet i behovet for bistand inn til Kosovo og for så vidt også til regionen som helhet.