Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2004-06-17:
Regjeringen følger i forslaget til kommuneproposisjonen for 2005 opp sin politikk for å styrke lokaldemokratiet og øke det kommunale handlingsrommet. Det er en politikk for å møte den mest sentrale utfordringen for kommunesektoren i tiden fremover, nemlig stigende etterspørsel etter og økte krav til gode og tilpassede tjenester. Her er det nok å vise til at den demografiske utviklingen med flere eldre og flere elever i grunnskole og videregående skole trekker i retning av økte utgifter i kommunal sektor de nærmeste årene. Jeg synes det er viktig å understreke at nærhet til innbyggerne gir kommunene et godt utgangspunkt for å tilpasse tjenestene til lokale behov og til å se ulike tjenester i sammenheng. Det vil være en stor utfordring fremover å sikre seg kompetent arbeidskraft som kan levere de tjenester innbyggerne etterspør. Da skal vi ta på alvor at mange av landets kommuner vil oppleve at de er for små til å kunne tilby brede og attraktive fagmiljøer som er konkurransedyktige. Det vil utløse at sterkere og mer robuste kommuner vil være en viktig forutsetning både for å kunne være attraktive arbeidsgivere, opprettholde et likeverdig tjenestetilbud og sikre et godt fungerende lokaldemokrati i årene som kommer. For oss i Høyre er visjonen fortsatt mer lokaldemokrati. Det betyr mer makt, mer myndighet og større handlingsrom til kommunene. Vi vil desentralisere oppgaver, myndighet og ansvar. Høyre vil ha mindre statlig styring og mindre detaljreguleringer fra Stortinget. Vi har tillit til våre egne og andre partiers lokalpolitikere. Vi tror faktisk at de er minst like opptatt av å utforme omfattende og gode velferdstilbud til innbyggerne som det vi rikspolitikere er. Det er kanskje også fortsatt noe med det at den som har skoen på, best kjenner hvor den trykker. Vi må ta innover oss at lokale forhold varierer sterkt rundt om i landet. Vi vet at behovene er forskjellige, og da mener vi det er viktig at den enkelte kommune i størst mulig grad får styre seg selv og sine ressurser. Derfor er vi fra Høyres side positive til at Regjeringen mener at kommunene skal rammefinansieres, og at det på denne bakgrunn arbeides med å redusere antallet og omfanget av øremerkede tilskudd. Da er det også svært positivt at regelverket og rapporteringen rettet mot kommunesektoren forenkles, samordnes og reduseres. Jeg vil også understreke behovet for at den statlige styringen av kommunesektoren balanseres mellom hensynet til et likeverdig tjenestetilbud for alle og kommunesektorens behov for størst mulig frihet til å tilpasse sine tjenester til lokale behov. Det er behov for at lokale folkevalgte får enda bedre rammevilkår og økt handlingsrom som stimulerer til nytenking, omstilling og utvikling. Et vitalt lokaldemokrati er en stor verdi i seg selv, og jeg er tilfreds med at Regjeringen vil gi lokaldemokratiet vide rammer og stort handlingsrom, der det støttes opp om lokalt utviklingsarbeid i kommunene, noe som bidrar til større effektivitet og god samfunnsutvikling. For å være helt konkret så handler rammefinansiering om å redusere omfanget av og antallet øremerkede tilskudd, det handler om å tilbakeføre en andel av selskapsskatten til kommunene, og det handler om en revisjon av inntektssystemet. Videre snakker vi om forenkling av rapporteringen fra kommunene og en bedre samordning av det statlige tilsynet med kommunene. Jeg er også opptatt av at vi stimulerer til økt bruk av konkurranseeksponering, og stikkordene her er jo kommunal revisjon, momskompensasjon, konkurranseportalen, veileder om brukervalg og effektiviseringsnettverket. Jeg håper også at arbeidet i lokaldemokratikommisjonen vil styrke lokaldemokratiets status. Jeg er godt fornøyd med at regjeringspartiene har inngått en avtale med Fremskrittspartiet om kommuneproposisjonen for 2005. Viktige elementer i den avtalen er jo at rammene for kommuneøkonomien for 2005 som er presentert i kommuneproposisjonen, skal holdes. Videre sikres at veksten i de frie inntektene skal fordeles kronemessig likt mellom kommuner og fylkeskommuner, og vi forutsetter at det innenfor veksten i de samlede inntektene ligger tilstrekkelige ressurser til oppfølging av reformer og handlingsplaner. Avtalen innebærer også at en andel av selskapsskatten skal tilbakeføres til kommunene fra budsjettåret 2205, men Regjeringen blir altså bedt om å komme tilbake med en særskilt sak tidlig i oktober, der alternative modeller for gjennomføringen blir utredet. Det er også viktig for meg å understreke det fortsatte behovet for effektivisering i kommunesektoren, der KS selv har pekt på et potensial på en halv milliard kroner. Tilbakeføring av en andel av selskapsskatten til kommunene er for meg en viktig del av kommuneopplegget for 2005. Siktemålet med en slik omlegging er jo å styrke kommunenes incentiver til å drive næringsutvikling, og dermed sikre næringsetablering. Jeg vet av egen erfaring at en slik andel vil stimulere til lokal satsing og ikke minst lokal oppmerksomhet omkring det å legge forholdene til rette for å utvikle lokal verdiskaping. Jeg er enig i at man innfører en ordning med symmetrisk inntektsutjevning i kommunenes inntektssystem for å unngå de mest uheldige fordelingsvirkningene kommunene imellom, samtidig som det vil bidra til å beholde incentivene for næringsutvikling. Avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet gir oss en anledning til å dykke litt dypere i modellvalget for hvordan dette praktisk skal utformes. Riktignok gir dette kommunene litt mindre forutsigbarhet for kommuneøkonomien i 2005 enn hva jeg ville ha foretrukket, men det viktige for meg her er at vi nå sikres en gjennomføring av ordningen med tilbakeføring av en andel av selskapsskatten til kommunene fra 2005. Jeg vil også dvele litt ved momskompensasjonen, og viser til flertallsmerknaden fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i Budsjett-innst. S. nr. 5 for 2003-2004, der Regjeringen ble bedt om å legge stor vekt på at ordningen med nøytral merverdiavgift ikke skal gi en utilsiktet omfordeling i kommunesektoren. Regjeringen ble dessuten bedt om at det i kommuneproposisjonen for 2006 blir redegjort for hvordan refusjoner og trekk balanserte i 2004, og at det blir laget oversikt for sektoren samlet og for den enkelte kommune og fylkeskommune, senest fremlagt i statsbudsjettet for 2006. Vi forutsetter her at det blir fremmet forslag om oppretting av eventuell utilsiktet omfordeling av ordningen. Det er også grunn til å si noen få ord om interkommunalt samarbeid og eventuell sammenslutning av kommuner. Dette kan være gode stimulanser for å få til en mer hensiktsmessig organisering i deler av kommunesektoren. For noen kan sammenslutning med andre kommuner vise seg å være hensiktsmessig, men jeg synes det er viktig at interkommunalt samarbeid og kommunesammenslutninger bygger på frivillighet og lokalt initiativ. Men for meg er det slik at interkommunalt samarbeid ikke kan erstatte en robust og bærekraftig kommunestruktur. Samlet sett vil jeg si at kommunesektoren i 2005 har et godt utgangspunkt for å levere gode resultater. Slik det nå ser ut, kan den reelle veksten i kommunesektorens samlede inntekter fra 2003 til 2004 anslås til 3 pst., eller drøyt 7 milliard kr. Inntektsveksten i 2004 blir dermed den høyeste siden 1997. Nå skal vi riktignok ta et lite forbehold for skatteinngangen i 2004, som de første månedene i år ligger noe lavere enn budsjettert. Nå har vi indikasjoner på at dette vil kunne rette seg opp i annet halvår, men fortsatt knytter det seg altså litt usikkerhet til disse anslagene. Realveksten i de frie inntektene til kommunene i 2004 er dermed anslått til å bli på nær 5 milliarder kr. Når vi trekker fra at den demografiske utviklingen medfører økte utgifter på vel 1 milliard kr, må vi også ta med at kommunene også vil nyte godt av at rentenivået i gjennomsnitt antas å bli lavere i 2004 enn i 2003. Dette vil kunne gi mange kommuner en mulighet til å styrke den finansielle situasjonen og balansen. Det er fortsatt stramt for Kommune-Norge, men samtidig skjer det mye positivt i arbeidet med å modernisere og forbedre tjenestetilbudet. Opplegget for 2005 er en god oppfølging av dette arbeidet. Jeg anbefaler med dette de forslag som er fremmet her, og som er en del av avtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti.