Marit Berger Røsland (Høyre), 2018-01-09:
Jeg vil også benytte anledningen til å ønske Stortinget et riktig godt nytt år. Jeg er også glad for å kunne konstatere at forslaget om å nedsette et offentlig utvalg for å gjennomgå konsekvenser av brexit og alternativer til EØS-avtalen ikke får flertall her i dag. Til tross for at forhandlingene mellom EU og Storbritannia nå går over i fase to, er vi ikke kommet til det stadiet hvor vi med noen grad av sikkerhet kan si hva framtiden vil bringe. Det er per i dag uavklart hva slags framtidig samarbeidsmodell som vil bli etablert mellom Storbritannia og EU. Det vi vet, er at EUs sjefsforhandler Michel Barnier har sagt at så lenge Storbritannia vil ut av det indre marked og EUs tollunion, jobber de med utgangspunkt i Canada-modellen – en frihandelsavtale. Britiske myndigheter har på sin side sagt at de ønsker seg en skreddersydd modell, men uten å konkretisere hva det skal innebære. Det kan ta flere år å framforhandle de framtidige avtalene som skal gjelde mellom EU og Storbritannia, og et offentlig utvalg på norsk side nå hadde ikke hatt veldig mye konkret å basere en utredning på. Hvilke muligheter Senterpartiet og SV har oppdaget ved brexit på dette stadiet som bør få oss til å vurdere vår EØS-tilknytning, skulle jeg gjerne visst og fått konkretisert her i dag hva består i. Vi ønsker når som helst en debatt om EØS-avtalen velkommen. Vi ønsker kunnskap om EØS-avtalen. Men vi mener det vil være et galt signal å sende nå om Norge skulle signalisere at vi i lys av brexit skulle ønske å svekke Norges forhold til EU. Brexit vil få stor betydning både for Storbritannia, for EU og for Norge, og det er regjeringens mål å få på plass et godt avtaleverk for vårt framtidige forhold til Storbritannia. Vi er ikke passive i dette arbeidet. Vi må forholde oss til både EU-siden og til Storbritannia. Det er en klar norsk interesse å jobbe systematisk med å sikre forståelse for at avtaler mellom EU og Storbritannia som handler om det indre marked, må EØS-landene også kunne knytte seg til. Storbritannia kan per i dag og så lenge de fortsatt formelt er medlemmer av EU, ikke inngå frihandelsavtale med Norge, Australia, USA eller med noe som helst annet land i hele verden. Vi forbereder oss på å framforhandle et nytt avtaleverk med Storbritannia, slik at norske borgere og norsk næringsliv kan fortsette sitt samarbeid med og sin virksomhet i Storbritannia. Det er etablert kontakt mellom norske fagmyndigheter og britiske fagmyndigheter på flere områder, som næringslivsspørsmål, borgernes rettigheter, fiskeri og luftfart. Overfor EU understreker vi at norsk tilknytning til det europeiske samarbeidet ligger fast gjennom EØS-avtalen, Schengen-avtalen og våre øvrige avtaler med EU. Et viktig grunnlag for alle disse forberedelsene er å kartlegge konsekvenser for Norge av britisk uttreden av EU og EØS. Det er et arbeid som skjer løpende. Jeg er enig med representanten Huitfeldt i at det er et arbeid som må skje raskt, det må skje kontinuerlig, for denne prosessen går raskt framover, og det må skje mye i løpet av de neste ti månedene vi har foran oss. Brexit Task Force, med representanter for hvert departement, koordinerer det svært omfattende kartleggingsarbeidet som for tiden gjøres på norsk side. Det er etablert en referansegruppe for nærings- og arbeidslivsspørsmål og en egen referansegruppe for fiskerispørsmål, så arbeidet med å kartlegge faktagrunnlag, konsekvenser for Norge av brexit, skjer kontinuerlig og er godt ivaretatt. For norsk næringsliv er deltakelse i det indre marked av fundamental betydning. Det budskapet kommer fra næringslivet selv og fra hele landet. EØS-avtalen sikrer det felles regulatoriske rammeverket som gjør denne deltakelsen mulig. Det er det viktigste avtaleverket vi har med våre europeiske partnere. Det sikrer vårt næringsliv like vilkår i vårt største marked, med 31 land og en halv milliard mennesker. Når vi skal vurdere konsekvenser av brexit for Norge, er det lett å la seg bli farget og styrt av sitt eget syn på norsk EU-medlemskap. Logikken synes et stykke på vei å være at siden Norge ikke er medlem av EU og vi nå får ett land til utenfor EU, er dette noe Norge er tjent med. Det er tonen i det Dokument 8-forslaget som er til behandling i dag. Dette er etter mitt syn en for enkel analyse.