Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Å skape mer, ikke skatte mer, er målet for Høyre. Samfunnet lykkes når flere klarer seg selv. Staten skal være sikkerhet for dem som faller utenfor, ikke gjøre flest mulig avhengige. I et slikt perspektiv har skattesystemet i Norge følgende hovedutfordringer: Det stimulerer ikke nok til at det alltid skal lønne seg å arbeide. Den særnorske formuesskatten straffer sparing og diskriminerer norsk eierskap av, og dermed investeringer i, norske arbeidsplasser. Det stimulerer i for liten grad til framtidsrettede investeringer i så vel forskning som maskiner og utstyr. Som svar på disse utfordringene er Høyres løsning følgende hovedgrep: Minstefradraget økes betydelig, slik at det skal lønne seg å arbeide. Formuesskatten og arveavgiften reduseres. Avskrivninger på maskiner og utstyr må bedres, og SkatteFUNN-ordningen styrkes. Stortingets evaluering av skattesystemet i 2010 bekreftet at det er bred enighet mellom partiene på sentrale områder i skattepolitikken. Dette er bra fordi det sikrer næringslivet stabile rammebetingelser. Uenigheten gjelder i stor grad skattesatser og skattenivå. Formuesskatten er det som representerer den fundamentale uenigheten, og er dermed et sentralt stridspunkt. Dagens regjering har styrt Norge til et kostnadsnivå for industriarbeidere på 160 pst. – opp fra ca. 120 pst. i 2005 – i forhold til våre handelspartnere i Europa, men lukker øynene for utfordringene dette gir alle. Vi investerer ikke nok i den øvrige økonomien, og blir ensidig avhengige av oljen. For å skjule utfordringen kjøres det et populistisk og aggressivt angrep om «skatt på de rike». Formuesskatten er en særskatt på norske arbeidsplasser eid av nordmenn. For å bruke fotballspråket: Regjeringens signal til norske eiere er at det kun er utlendinger og staten som skal konkurrere i Tippeligaen. Det private norske eierskapet svekkes systematisk og overlates en plass i Adeccoligaen. Eiere landet rundt må tappe virksomheter for kapital for å betale skatt, også når virksomheten ikke tjener penger. Dette er kapital som i stedet burde benyttes til å investere i økt konkurransekraft. Når noen selger eller gir opp, kommer det indignerte kommentarer og etterlysning av «tålmodige» norske eiere. Det er forførerisk dobbeltmoralsk! Det er nødvendig med en politikk som stimulerer til verdiskaping og til aktivt, lokalt, privat eierskap – og ikke kveler det. Uten et vitalt, aktivt og sterkt lokalt eierskap vil titusener av arbeidsplasser svekkes. Formuesskatten på næringslivets kapital har økt fra 3,2 mrd. kr til 6,8 mrd. kr siden 2005. Høyre vil trappe ned og på sikt fjerne formuesskatten. I år foreslås bunnfradraget hevet til 1 mill. kr, skattesatsen senket til 1 pst., og en aksjerabatt på 10 pst. gjeninnført. Høyres alternative budsjett innebærer netto skatte- og avgiftsreduksjoner på om lag 5 mrd. kr. Skattelettelser gir familien økt velferd og øker den enkeltes valgfrihet. Familien bestemmer selv hvordan en større del av inntekten skal brukes, og næringslivet får beholde mer av sin kapital til å investere i arbeidsplassene. Høyre vil skape trygghet gjennom satsing på kunnskap og konkurransekraft og gi ny optimisme til næringsliv og arbeidsmarked. Det skal alltid lønne seg å jobbe. For å stimulere til mer arbeid økes minstefradraget med 4 000 kr og satsen til 43 pst. Dette er det viktigste enkelttiltaket i vårt skatteopplegg. Det vil ha virkning for alle som er i jobb, men gir prosentvis størst skattelette til dem med lav inntekt. Skatteletter for personer med lav inntekt vil stimulere flere til å søke seg inn i arbeidsmarkedet og stimulere flere til å arbeide mer. Innslagspunktet for toppskatt heves til 520 000 kr på nivå 1. Antall nordmenn som betaler toppskatt, har økt med nærmere 40 pst. under de rød-grønne, til 956 000. Med vårt forslag vil rundt 54 500 færre nordmenn måtte betale toppskatt. Finansdepartementet har beregnet den dynamiske effekten av Høyres foreslåtte toppskattelette til 10 pst. Én av ti kroner som gis i skattelette, vil altså finansieres av den økte aktiviteten den skaper. SSB har gjort tilsvarende beregninger som viser enda høyere anslag for den dynamiske effekten. Høyre foreslår også – noe regjeringspartiene har kommet luskende etter på i budsjettforhandlingen – å opprettholde skattefradraget for store sykdomsutgifter på 2012-nivå og å heve frikortgrensen kraftig, til 45 000 kr. Frikortgrensen er viktig for ungdom under utdanning og vil gi en kraftig stimulans til at flere i denne gruppen vil kunne arbeide mer. Aktivt, kompetent og engasjert eierskap er helt sentralt og svært viktig for den framtidige velferd. Vi vil derfor stimulere ansattes medeierskap kraftig. Fribeløpet for ansattes kjøp av rabatterte aksjer i egen bedrift foreslås tidoblet, til 15 000 kr. Ansattes medeierskap er viktig for utvikling av næringslivet. Kraftig prisstigning har gjort det vanskelig for mange unge å komme inn på boligmarkedet. Kombinert med Finanstilsynets strengere krav til egenkapital er sparing i forkant av kjøp helt nødvendig. Sparing er en dyd, men regjeringen bidrar med lite. Vi foreslår derimot å styrke BSU-ordningen betydelig. Maksbeløpet dobles til 300 000 kr, og årlig sparebeløp heves til 25 000 kr. I tillegg økes skattefordelen fra 20 pst. i statsbudsjettet til 28 pst. Med Høyres forslag vil BSU igjen bli en ordning som kan gi ungdom muligheten til å spare til en forsvarlig egenkapitalandel. Vi undres over en rød-grønn regjering som er så lite opptatt av å gi ungdom muligheten til å etablere seg på boligmarkedet. Hver enkelt av oss har et behov for trygghet i alderdommen. Individuell pensjonssparing ignoreres allikevel av regjeringen. Vi vil øke det årlige sparebeløpet til 40 000 kr. Produktivitetsveksten i norsk økonomi er svak, og det har vært en sterk økning i lønnskostnader per produsert enhet. Dette er ikke bærekraftig i et langsiktig perspektiv. Norges konkurransekraft svekkes betydelig, og konkurranseutsatt næringsliv kan ikke leve med en slik utvikling over tid. Stimulansene til investeringer i økt verdiskaping må styrkes. Høyre foreslår startavskrivninger på 30 pst. for investeringer i maskiner og utstyr, direkte utgiftsføring av investeringer i FoU, kraftig forbedring av SkatteFUNN gjennom økte kostnadsrammer og en reversering av rød-grønne innstramminger for timelønn og antall timer forskningsinnsats. I tillegg foreslår Høyre å fjerne regjeringens skattlegging av forskning ved å gi skattefritak til allmennyttige og frittstående forskningsinstitutter. Primærnæringene er underlagt full personbeskatning og kan ikke velge selskapsform. Omsetning av eiendom innad i familien er unntatt gevinstbeskatning, men ved salg ut av familien vil gevinsten skattlegges som personinntekt dersom det har vært drift på eiendommen. Dersom driften er lagt ned, skjer beskatningen som kapitalinntekt. Høyre vil fjerne dette insentivet til skatteplanlegging og nedleggelse av landbruksdrift og foreslår at alle gevinster behandles som kapitalinntekt. Høyre foreslår også å heve innslagspunktet for grunnrentebeskatningen i kraftbransjen. Omlegging av pensjonistbeskatningen i statsbudsjettet 2011 slo hardt ut for enkelte pensjonistgrupper. Høyre gjentar i dette alternative statsbudsjettet forslag fra den gang om å redusere nedtrappingssatsen i trinn 2 til 3 pst. Frivilligheten er viktig for Norge. Når regjeringen ikke følger opp sine løfter om endring i tippenøkkelen, er det desto viktigere å stimulere frivillighetens egne muligheter til å samle inn penger og forenkle hverdagen. Høyre vil øke skattefradragsbeløpet for gaver til frivillig sektor til 25 000 kr for privatpersoner og til 100 000 kr for bedrifter, heve grensen for lønnsoppgaveplikt til 8 000 kr i frivillige organisasjoner og øke grensen for arbeidsgiveravgiftsplikt til 50 000 kr per ansatt, eller 500 000 kr per organisasjon. Norge har mange fredede bygg, og Høyre vil innføre regnskapsligning for fredede bygg for å stimulere til at kulturarven holdes ved like. Det er mange privatpersoner som gjør en fantastisk jobb på dette området. I sum viser vår skattepolitikk en annen retning: Litt mindre stat og litt mer privat initiativ – litt mer fokus på styrket privat eierskap og mer fokus på arbeid. Det vil være en god retning for Norge.