Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Tusen takk for at interpellanten har reist denne viktige diskusjonen i Stortinget, slik at vi i fellesskap kan diskutere årets kraftsituasjon og regjeringens plan for å håndtere det framover. Først av alt er jeg er glad for at representanten deler regjeringens bekymring over hvordan de høye strømprisene rammer sluttbrukerne av strøm. Jeg kan forsikre representanten om at dette er en sak med høy prioritet i regjeringen. Regjeringen følger nå opp kraftsituasjonen langs tre hovedspor: For det første gir vi umiddelbar hjelp til dem som trenger det. For det andre følger vi nå opp årets kraftsituasjon med en grundig gjennomgang av årsaker, risiko for liknende situasjoner og forslag til tiltak. For det tredje jobber vi med å sørge for en god kraftforsyning på lang sikt. Det viktigste for regjeringen har vært å gi folk umiddelbar hjelp med strømregningen. Dette har vi gjort – og gjør – gjennom et stort antall tiltak. Strømstønadsordningen er en helt ny ordning for alle husholdninger som ble etablert svært raskt da vi trengte det. Så har vi supplert med nye tiltak når det har vært nødvendig – eller et «lappeteppe», som noen her har kalt det. Borettslag er nå inkludert, landbruket har fått på plass tilskuddsordning, frivilligheten er gitt egen støtte, og studentene er gitt ekstra stipend. I dag vil jeg nok en gang understreke at regjeringen vil stille opp i tiden framover. Det er viktig for meg at folk ikke skal måtte stå i usikkerhet om strømpriser og høye utgifter gjennom det kommende året. Med dette utgangspunktet står vi bedre rustet i tiden framover. Det har vært en prioritet å gi sikkerhet for strømkundene framover, men årets kraftsituasjon må følges opp. Vi må ha en grundig gjennomgang av årsaker, og vi må vurdere risiko for liknende situasjoner i årene framover. Vi må ikke minst også vurdere tiltak. Regjeringen har startet dette arbeidet. Vi skal utrede flere av tiltakene som har vært foreslått de siste månedene, herunder forslaget som representanten peker på. Det har samtidig vært viktig å stå fast på at denne typen tiltak krever at vi får kunnskap om hvordan kraftforsyningen påvirkes. Det finnes ingen enkle løsninger som kan gjennomføres raskt, uten at vi risikerer utilsiktede virkninger for aktører i kraftforsyningen eller for sluttbrukere. Og er det noe vi bør unngå, er det å legge enda større press på kraftsituasjonen. Det er mørke tider i Europa. I lys av Russlands invasjon av Ukraina er det klart at usikkerheten om energiprisene i landene rundt oss er langt større enn tidligere. Russlands krigshandlinger og sanksjonene som Norge har sluttet seg til, rammer energimarkedene. Det er også hensikten med sanksjonene. Skulle Russland stanse alle leveranser, vil det få enda større konsekvenser. Prisene forventes å bli høye. Regjeringen deler målet om at norske sluttbrukere må gis reell mulighet til å prissikre seg, og at vi må snu alle steiner. Dette har prioritet i arbeidet framover, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med våre vurderinger. Vi skal om kort tid legge fram en tilleggsmelding om energipolitikken, og vi vil følge opp saken i revidert nasjonalbudsjett og Prop. 1 S. For det tredje følger denne regjeringen opp den langsiktige kraftforsyningen. Vi vet at utsiktene til høyere forbruk framover kan bli en utfordring dersom vi ikke samtidig følger opp med planer for utvikling av kraftforsyningen. I Hurdalsplattformen har regjeringen vært klar på hva målet er: Vi ønsker en tilgang på ren og rimelig kraft som bidrar til verdiskaping og sysselsetting i hele landet, også i framtiden. Så vet vi at utviklingen av kraftforsyningen ikke er uten dilemmaer. Det handler om hva slags kraftproduksjon som skal bygges og hvor, det handler om utbygging av nett mange steder i landet, og det handler om virkninger for naturen og hvem som skal bære kostnadene. Regjeringen har derfor satt ned en energikommisjon som skal kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft. En hovedoppgave for kommisjonen er å vurdere hva som er de grunnleggende dilemmaene i norsk energipolitikk fram mot 2030 og 2050, og hvordan ulike politiske valg kan påvirke den langsiktige utviklingen i norsk kraftforsyning. Kommisjonen skal levere sin utredning innen 15. desember i år, og de starter sitt arbeid i dag. Utredningen kan bli et viktig innspill i arbeidet med vår langsiktige kraftforsyning. Det betyr likevel ikke at tiden vil stå stille mens kommisjonen arbeider. Regjeringens innsats for å legge til rette for ny kraftproduksjon vil fortsette også i tiden framover. Vi arbeider videre med rammene for vindkraft til havs og på land, vi ser på muligheten for mer solkraft og legger grunnlaget for en fortsatt utbygging og opprusting av vannkraft.