Søren Fredrik Voie (Høyre), 2005-04-12:
Dokument nr. 8-forslaget fra SV om å lovfeste at fylkeskommunene skal tilby opplæring etter modellen «Skole på arbeidsplass», er etter Høyres mening et underlig forslag, og har etter hva jeg forstår, gjennomgått en litt spesiell behandling i komiteen også. Det kan faktisk virke som om forslagsstillerne er imot sitt eget forslag, siden det ikke blir fremmet i den innstillingen vi nå har til behandling, og etter hva jeg forstår, heller ikke vil bli fremmet under behandlingen i Stortinget. Hva man da ønsker å oppnå, er rimelig usikkert. Men det ser faktisk ut til gjennom den flertallsinnstillingen som nå foreligger, at også SV etter hvert er blitt rimelig fornøyd med hvordan Regjeringen og statsråden ivaretar utfordringene med differensiert og tilpasset opplæring også innenfor fagutdanningens område. Høyre har helt siden innføringen av Reform 94 uttrykt bekymring for det økte teoripresset i yrkesopplæringen og den manglende fleksibilitet som har vært praktisert for å hindre at noen elever blir stengt ute fra yrkesopplæring. Det er ingen tvil om at den generelle teorimengden ble økt i yrkesopplæringen som følge av Reform 94. Det var svært gledelig at Regjeringen i 2003 med bakgrunn i et stortingsvedtak tok initiativet til en lovendring, som gir elever mulighet til å ta hele sin yrkesopplæring i bedrift. Dette er helt i tråd med det Høyre lenge har ønsket og arbeidet for. Høyre er også positiv til prosjektet «Skole på arbeidsplass», som er et tilbud utarbeidet av entreprenørbedrifter i samarbeid med Aetat. Dette tilbudet er rettet mot arbeidsledige uten fullført videregående opplæring. Det er et bevis på at det finnes flere modeller for å gi personer med ulike forutsetninger mulighet til å fullføre videregående opplæring og til å få en fagutdanning. Høyre er ikke redd for at ulike modeller prøves ut og settes i system, snarere tvert imot. Statsråden understreker i sitt brev til komiteen at fylkeskommunen har en stor metodefrihet i alternative løp fram mot fag- og svennebrev. Dette er helt i tråd med Høyres intensjoner i skolereformen Kunnskapsløftet, der metodefrihet er et vesentlig og bærende element. Høyre, og for så vidt resten av komiteen, kan derfor ikke støtte SV i at én modell skal lovfestes, mens andre ikke. På den andre siden er Høyre opptatt av at ulike modeller og ulike utdanningsmetoder utprøves og settes i system i de ulike fylker, og at erfaringene fra disse spres ut til alle skoleeierne i landet. På den måten sikrer man at skolene lærer av hverandre til beste for enkeltelevene og for skolemiljøene totalt sett. Høyre er derfor tilfreds med at statsråden varsler at hun vil gjøre prosjektet «Skole på arbeidsplass» og andre initiativ kjent for fylkeskommunene på egnet måte. Nå har jo allerede saksordføreren bedt statsråden utdype hvordan hun har tenkt seg at dette skal finne sted. Med en slik erfarings- og kunnskapsspredning vil fylkeskommunene ha full anledning til å gjennomføre løsninger som passer for de ulike fylker, for den ulike skoleeier, for den enkelte skole, det enkelte lokalsamfunn, men framfor alt løsninger som passer for den enkelte elev. Det er en samlet komite som ser positivt på at skole og skoleeiere skal ha metodefrihet i undervisningen. For Høyre er det et viktig prinsipp at storting og regjering setter konkrete læringsmål og etablerer systemer for å synliggjøre og følge opp resultater og kvalitet. Det er mye god kompetanse på den enkelte skole, og det er de enkelte lærere som kjenner sine elever best. Da er det også de som kan velge den undervisningsmetode og den organisatoriske løsning som fører til det beste resultat for den enkelte elev. Lærerne har mulighet til å bruke de metodene de mener er best for å gi elevene et godt læringsutbytte. Tiden med sentrale metodepålegg må være forbi. Det vil Høyre søke å bidra til også i neste stortingsperiode.