trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Som jeg går ut ifra at representanten er kjent med, har det vært gjentatte offentliggjøringer av ordninger knyttet til reiselivsnæringen og knyttet til andre næringer som var rammet av de smitteverntiltakene som var på et tidligere tidspunkt. Så har vi altså utvidet den ordningen, som da ble utarbeidet som en endring. Det er en grunn til at vi ikke bruker den ordningen vi hadde. Det å ha etterkontroll – istedenfor forhåndskontroll, som nå blir prinsippet – åpnet for betydelig mer arbeidslivskriminalitet og økonomisk kriminalitet. Vi har sett at den ordningen var vanskelig å håndtere, at skattegrunnlaget vårt – inntektsgrunnlaget – ble svekket av at skattemyndighetene måtte bruke veldig mye tid på etterkontrollen. Selv om vi har et tillitsbasert samfunn, viser det seg at en hel rekke personer ikke viste seg den tilliten verdig og forsøkte å få et ulovlig sugerør ned i statskassen. Derfor har vi valgt å bygge en annen ordning, som bygger på prinsippet for etterkontroll. Så jobber vi mye med bankene, og vi har fortsatt gode låneordninger for å bidra til likviditet frem til utbetalingene kan skje.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Hovedprinsippet om å gå over til forhåndskontroll istedenfor å ha etterkontroll er et viktig prinsipp for å forhindre arbeidslivskriminalitet. Det er viktig for å forhindre økonomisk kriminalitet, og for at skatteinntektsgrunnlaget vårt svikter. Det håper jeg Arbeiderpartiet er enig i. Da legger det noen premisser for hvordan et slikt system kan være. Så har vi hatt offentlige utvalg som har jobbet med hvilke som vil være de beste måtene å rigge en ordning på fremover. Svært mange av de økonomforslagene vi har fått, har dreid seg om at vi burde stimulere til å ansette folk, fremfor å kompensere for bare kostnader. Det hadde vært naturlige og gode ordninger å ha hvis vi ikke hadde fått de tilbakeslagene vi nå ser med hensyn til smittespredning. Derfor har vi jobbet også med det alternativet hele tiden, for å hjelpe dem som blir stengt ned, og derfor får vi det opp å gå. Men det er altså et prinsipp som baserer seg på etterkontroll. Da må tapene ha skjedd, og da må vi faktisk også bruke det systemet som er lagt opp nå.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
De statlige støttekronene og de oppleggene som er laget, dekker faste, uforutsigbare kostnader. Det betyr ikke at mange bedrifter må omstille seg. Vi dekker ikke alle utgifter bedrifter har. Ikke minst: Vi dekker ikke alle lønnsutgifter alle har. Det er mange av dem som har startet bedrifter, som ser livsverket sitt smuldre opp foran seg i dag. De kan ikke klare seg videre hvis de ikke samtidig også gjør justeringer i hvor mange ansatte de har fremover. Det tror jeg vi vil se, det klarer vi ikke å dekke opp. Det vil være noen av dem som må ta ned aktiviteten, legge ned deler av virksomheten, gjøre andre ting, bidra til omstilling. Da vil de kravene som SV stiller nå, bety at flere bedrifter går konkurs totalt, fremfor at flere bedrifter kan opprettholde deler av aktiviteten sin, ha jobber og ansatte. For det er ikke mulig for alle bedrifter å klare, med de kompensasjonsordningene vi har, å ha alle ansatt også i fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg synes at representanten Lysbakken skulle reist litt rundt og snakket med mange arbeidsgivere og folk og sett hvordan de slåss for at livsverket deres, bedriftene de har startet, faktisk skal overleve, og hvordan de med tungt hjerte ser at den aktiviteten de vil komme ut med etter denne situasjonen de er inne i, kanskje vil være lavere og annerledes, og at de må ha justeringer i sin arbeidsstokk for å få det til. Jeg tror vi politikere må være ærlige og si at vi ikke kan forhindre alt dette. Det er mange som må omstille seg. Det er store private formuer som nå kommer til å bli betydelig mindre og kanskje forsvinne, fordi verdien av det man holder på med, forsvinner vekk fordi man ikke klarer omstillingen. Da, representanten Lysbakken, vil altfor trange rammer for de støtteordningene vi lager fra statens side, bety at flere mister jobben. Det vil bety at flere går ut i varig arbeidsledighet, for det vil bety flere bedrifter som ikke kommer over kneiken.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg tror at både Ida og Robin, som var nevnt tidligere, og alle de andre som vi nå ved navns nevnelse kan snakke om, kommer til å være mest opptatt av én ting: Det er å komme tilbake i jobb, at de har sikkerhet for jobben, at vi sørger for å bidra til at bedriftene klarer seg i perioden fremover, og at vi legger inn hovedinnsatsen der. Dette er en endring som skjedde i 2014. Vi gjorde det for å få bedre balanse i de fremtidige inntektene og utgiftene for staten Norge, for å sikre at vi hadde mest penger til å hjelpe dem som hadde det aller vanskeligst. Da var det viktigere å hjelpe dem som er på dagpenger, enn dem som er kommet tilbake i jobb, og som dermed har kommet seg gjennom den vanskelige tiden det er å være permittert eller å ikke ha en jobb og å være arbeidssøkende istedenfor. Det er prioriteringer vi har gjort. Mitt spørsmål tilbake til dem som nå ønsker å tilbakestille dette, er: Har de tenkt at dette skal være en midlertidig ordning eller en varig ordning? Er dette en prioritering som går foran alle andre prioriteringer?
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
De som er permitterte i dag, er permitterte fordi vi har en pandemi. Det er ikke politiske vedtak som gjør at folk er permitterte. Alternativet for veldig mange mennesker ville vært at vi hadde betydelig høyere smittetall, betydelig høyere utfordringer i helsevesenet, betydelig flere mennesker som satt i karantene, og veldig mye annet. Så la oss rydde i begrepene. Det er ikke fordi vi nå stenger ned aktivitet at folk er permitterte. Mange av dem som er permitterte – det har også den økonomiske utviklingen vist – er først og fremst permittert fordi etterspørselen og motoren i Europa og i andre områder går saktere på grunn av denne pandemien. Det gjelder særlig Raufoss-miljøet, som er et eksportorientert område. Vi må som politikere alltid gjøre noen valg, og vi har gjort det valget at vi prioriterer jobber, og å sikre jobb til folk og å jobbe med det fremover, fremfor å komme med nye velferdsordninger og å gjøre om på politiske vedtak som ble fattet i 2014. Da sa vi at arbeidsledige som går på dagpenger, får dagpenger når de er arbeidsledige, men de tjener ikke opp feriepengerettigheter på veien.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Det er et litt spesielt bilde som tegnes av representanten Moxnes knyttet til hvem man gir penger til. Å gi penger til bedrifter er å gi penger til arbeidsplasser, og det er å gi penger til folk. Det er å sørge for at de har en jobb å gå tilbake til. Ting henger faktisk sammen i dette samfunnet. Vi trenger både arbeidstakere og arbeidsgivere for å sørge for vekst i økonomien og trygghet for både familier, bedrifter og det offentlige fremover. Å si at når man gir penger til bedriftene, gir man ikke penger til arbeidstakere – tvert imot! Man gir penger til arbeidstakerne fordi man sikrer jobbene og mulighetene, slik at de overlever fremover. Den sammenhengen i det norske samfunnet er vi nødt til å verne om for fremtiden – verne om det faktumet at en jobb krever både en arbeidsgiver og en arbeidstaker. Å sikre at bedriften er der, er å sikre folk jobb.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Det er jo en grunn til at regjeringen, i og for seg i samarbeid med partiene på Stortinget, har nedsatt en pensjonskommisjon med representanter for alle de større politiske partiene og eksperter for å kunne snakke om hvordan vi sørger for å evaluere pensjonsreformen – om vi har nådd de målene vi skulle ha, om vi har balanse i langsiktige inntekter og utgifter, om effekten er god nok, om det er justeringer. Vårt utgangspunkt er at justeringer og endringer burde skje i forbindelse med en helhetlig gjennomgang av pensjonssystemet. Det er fordi pensjonssystemet henger tett sammen og er komplisert. Hvis vi f.eks. endrer på underreguleringsmekanismen, som er et av forslagene i det forslaget Fremskrittspartiet har gått sammen med SV om å fremme her, vil det ha betydning for hvordan delingstallene er når du skal gå ut som pensjonist. Dette er kjempekomplisert. Sammenhengen mellom det man gjør da, og hvordan dette slår ut fremover, burde man derfor hatt oversikt over når man gjorde det. Dette var grunnen til at den rød-grønne regjeringen fremmet forslag om et fast nivå for underregulering istedenfor det som det egentlig var enighet om i pensjonsforliket, gjennomsnittet mellom pris- og lønnsstigning, som er det dere nå foreslår i forslaget. Det andre forslaget, om å øke minstepensjonen: Det gjør vi i enkelte budsjetter. Vi øker minstepensjonen. Det vil ha den betydningen, hvis vi skal gå den veien, at det blir et kjempegap mellom dem som er minstepensjonister nå, og dem som er minstepensjonister med garantipensjon i det nye systemet. Hvis det nye systemet også skal ha samme type løft opp til 60 pst. av medianen, vil mange, mange færre kunne ha muligheten til førtidspensjonering. Derfor henger disse bitene ganske tett sammen. Derfor tenker jeg at alle vi som er opptatt av at vi skal ha et pensjonssystem for pensjonistene i dag, men også for fremtidens generasjoner, bør ha tid til å gå grundig igjennom disse sakene og se på sammenhengene i pensjonssystemet.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Vi har en enighet i et bredt flertall på Stortinget om et pensjonsforlik. Det var mange års arbeid og mange vanskelige og kompliserte deler av det. Jeg er helt enig i at det er vanskelig å forstå alle disse reglene, men vi må vite konsekvensene av vedtak vi fatter, ikke bare for pensjonistene i dag, men også hva det betyr for alle de unge generasjoner som nå får et pensjonssystem som gir dem mye, mye mindre penger enn det deres foreldre og besteforeldre får. Vi er også nødt til å tenke på at det skal være en forutsigbarhet i pensjonssystemet, og noen av disse tingene kan sikkert løses. Det er bare det, som jeg sier, at vi må bruke litt tid på å gå igjennom og se hvilke konsekvenser endringer i pensjonssystemet har. Dette dreier seg jo i stor grad om hvilken forutsigbarhet både de som er på vei inn i pensjonsalder, skal ha, og de som er pensjonister, men også de som er ungdommer i dag. Derfor vil vi gå inn og snakke om disse tingene, møte til forhandlinger og diskutere, men utgangspunktet vårt er at Stortinget må se helheten, og derfor var det vi satte ned et pensjonsutvalg.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Litt avhengig av hvordan lønnsutviklingen er fremover, så kan dette forslaget som fremmes, gi mer til pensjonistene eller mindre til pensjonistene. Det er jo en risiko for at det faktisk over tid gir mindre til pensjonistene hvis vi har gode lønnsoppgjør i fremtiden, så det bør man også ha med seg som en situasjon. Med lav prisstigning og høy lønnsutvikling betyr det forslaget som ligger på bordet, mindre penger til pensjonistene. Hva som blir konsekvensene for den såkalte generasjonskontrakten, er usikkert, og det er derfor viktig å se sammenhengen i dette. Det er ingen tvil om at underreguleringen og levealdersbiten var de to elementene i dagens pensjonssystem som skulle bidra til at det ikke bare var neste generasjon som betalte for at vi hadde et pensjonssystem i ubalanse. Når vi endrer på viktige premisser knyttet til det, må vi vite hva langtidsvirkningene av de tingene er. Det er enkelt og lett å fortelle folk at de skal få mer penger, men hvis dette har de negative konsekvensene det kan ha, tar de i så fall fra barnebarna sine. Og jeg kjenner mange pensjonister som vet at barnebarna deres kommer inn i en vanskeligere verden enn de selv har vært i.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg tenker at lovregler som vedtas av Stortinget, ikke bør underlegges forhandlinger og omjusteringer etterpå. Alt som ligger i pensjonssystemet, er altså et system som er vedtatt av Stortinget. Det er ikke lønnsoppgjøret for de ansatte i staten. Det er ikke landbruksoppgjøret. Det vedtas hvert eneste år. Men reguleringsformene og forutsigbarheten knyttet til pensjonssystemet er vedtatt i lovs form i Stortinget. Å sette det ut til forhandlinger etter at landets lovgivende forsamling har vedtatt noe, høres for meg litt spesielt ut, kan jeg kanskje kalle det. Man kan være med og diskutere hvordan den faktiske inntektsutviklingen er, og mange andre spørsmål, og ha samtaler med pensjonistene. Men det er altså sånn: Hva skal man forhandle om? Skal man forhandle om vedtak Stortinget har fattet? Det svarer ikke dette dokumentforslaget på i det hele tatt. Reguleringssystemet ligger i lovs form.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jo, jeg mener fortsatt det. Og derfor har vi også vært åpne for å se på dette spørsmålet, men vi ser det i sammenheng med hvordan pensjonssystemet skal utformes fremover. Jeg har lyst til å si at det er to forskjellige elementer i dette. Det ene er hvilken regulering vi har av pensjonene fremover. Da er det sånn at det er en viss underregulering, og det registrerer jeg nå at både Fremskrittspartiet og SV for første gang sier ja til, for dette dokumentforslaget forutsetter jo en underregulering av pensjonene fremover, men de skal underreguleres etter andre prinsipper. Jeg sier ikke at vi ikke er åpne for å diskutere det; jeg sier bare at det henger sammen med mye annet. Da må vi vite konsekvensene av hva vi gjør. Velger vi et annet fastbeløp enn -0,75, kan man ganske enkelt regne på det i systemet. Jeg vet ikke om det er avgjørende viktig fremover at vi har den forutsigbarheten, men det kan ha betydning for om man får mer eller mindre som pensjonist det forslaget som er blitt fremmet. I fremtiden kan det jo være at det man foreslår nå, faktisk gir mindre penger til pensjonistene hvis den økonomiske utviklingen er bedre.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Helt fra starten, og det var egentlig fra den første pakken vi kom med, har vi vært opptatt av utfordringene i luftfarten. Utgangspunktet for det er at vi så at luftfarten kom til å bli rammet veldig tydelig av reiserestriksjoner, mindre muligheter til å fly, men også at vi hadde flyselskap som allerede da hadde utfordringer i finansieringen, og vi kan ikke ta det ut av hele denne diskusjonen. Vi har hele tiden sagt at vi skal være med og jobbe for å redde bedrifter som har livskraft i seg. Utfordringen vår er at noen selskaper allerede på det tidspunktet hadde store utfordringer. Derfor har vi jobbet med hvordan vi får til å ivareta konkurranse i det norske markedet, et godt tilbud. Vi kjøper veldig mye luftfartstjenester. Med det forliket som vi gjorde tidligere denne uken med Fremskrittspartiet, er kjøp av luftfartstjenester for neste år oppe i 2 mrd. kr. Det skal bidra til at vi har en grunnfinansiering med et godt tilbud innenlands, med flere leverandører. Alle de selskapene vil ha muligheten til å få betalt for og å få garantier i bunnen for de flyreisene som de flyr i Norge. Vi er opptatt av at vi skal ha konkurranse fremover. Men så er det et dilemma. Det er hvor mye av skatteinntektene fra norske lærere, sykepleiere og butikkansatte vi skal bruke inn i selskap der pengene kanskje ender i internasjonale venturefond eller kinesiske garantiløsninger. Dette er ord som representanten Vedum kanskje burde tenke over i sitt ønske om å bruke «norsk» annenhver gang i en setning. Det er slik at hvis det er veldig dårlig finansiering i noen selskaper, vil utfordringen være at vi bare blir en transformasjon av penger ut av landet, nettopp til den typen fond, og det må vi også ta med oss.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
I tillegg til at vi har finansiert mye kjøp av tjenester og kommer til å finansiere mye kjøp av tjenester, har vi stilt 6 mrd. kr tilgjengelig med gode låneordninger som gjør det mulig å drive for alle de tre selskapene. Av dem har Norwegian brukt sin andel. Det er mulighet for SAS å bruke dem, og Widerøe har også en mulighet for å gjøre det. Så summen av penger vi har stilt til rådighet til luftfarten, er oppe i 13–14 mrd. kr knyttet til denne krisen. Det er et ganske stort beløp. Så har vi sittet og snakket og hatt møte med Norwegian. Det har både samferdselsministeren og næringsministeren hatt gjentatte runder med. Men tilbake til spørsmålet: Hvilken respekt skal vi ha for at vi ikke bare flytter penger fra norske skattebetalere inn til andre, som nå sitter og bør være dem som er eiere og garantister for å sørge for at Norwegian faktisk kan få en omstrukturering? Jeg synes det nå ville være feil at vi bare skal være en overføringssentral for våre skattebetaleres penger – inn til dem som nå sitter med både aksjeposter og garantiansvar.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg kjenner utfordringen i luftfarten tett på, jeg har familie som er permittert fra den samme luftfarten. Til det å si at vi tar lettvint på det, må jeg si: Nei, vi har ikke tatt lettvint på noen arbeidsplasser. Vi er opptatt av å sikre et godt tilbud til innbyggerne i Norge, vi er også opptatt av å sikre arbeidsplassene. Men vi har kanskje ikke tro på at vi sikrer arbeidsplassene ved å ta vekk eier- og garantiansvarsbelastningen for dem som står bak, og som vil hente ut de pengene fra selskapet med en gang vi legger dem inn. Det er derfor vi sier at ut fra en helhetsvurdering har vi ikke tro på at den modellen faktisk vil bidra til at vi nå sikrer disse arbeidsplassene. Da er mitt spørsmål: Er det slik at representanten Vedum har tenkt å klinke ut 48 mrd. kr til gjelden til Norwegian? Eller er det 20 mrd. kr han har tenkt å gi? Eller er det 15 mrd. kr? Hva er det egentlig han tenkt å gi for å være sikker på at man har arbeidsplasser – når man har et selskap som har så høy gjeld?
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg er helt klar over at det som er aller viktigst fremover, er at vi sørger for gode rammebetingelser for luftfarten. Det at vi sørger for at vi har finansieringsformer som bidrar til selskaper som kan gi oss mangfold, er viktig. Samtidig må vi stille oss det grunnleggende spørsmålet: Hvilke virkninger og hvilke virkemidler gjør det mest? Vi mener at det å kjøpe flytjenester er viktig. Vi har stilt opp med garantiordninger og låneordninger for å bidra i vanskelige situasjoner. Men jeg stiller igjen det spørsmålet som Slagsvold Vedum ikke ville svare på, nemlig: Hvor mye har Senterpartiet tenkt å betale ut, og hvilke forpliktelser har de tenkt å stille til dem som nå grunnleggende er gjeldseierne til Norwegian? Det er 48 mrd. kr i gjeld i dette selskapet. Mitt utgangspunkt er at det først og fremst er de som nå må ta et ansvar, de som har ansvar for gjelden og har garantert for dette – og at vi ikke nå bør sende skattebetalernes penger rett i hendene på ventureselskapene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Først vil jeg si at jeg oppfatter vel dette som å være et spørsmål som er på siden av det som er hovedspørsmålet, som var om luftfart, og jeg tenker at Stortinget må diskutere om det er sånn at man skal svare på alle mulige spørsmål under én heading. La meg så si at jeg vil korrigere det som ble sagt om Wizz Air. Det jeg svarte på, var et spørsmål, og det står jeg helt for – at selskap som nekter arbeidsavtaler og bryter norsk lov om retten til tariffavtaler, vil jeg ikke fly med. Hvis Wizz Air bare sørger for det, flyr jeg også med Wizz Air – altså hvis de sørger for at de har ryddige arbeidsforhold. Så til spørsmålet om reformen på taxier. Vi mener at vi skal ha et variert taxitilbud, og at vi må sørge for mer konkurranse, særlig i de store byene. Derfor har vi laget et nytt og bedre regelverk knyttet til det – for å bidra til konkurranse, for å bidra til at det kanskje kommer flere taxier, flere muligheter til å kjøre, flere tilbud og mer variasjon og mer innovasjon ved disse tiltakene. Det er bakgrunnen for reformen.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Næringsministeren og samferdselsministeren har hatt møter med Norwegian om den situasjonen de er i, og vi har også klargjort vårt standpunkt etter en gjennomgang av den situasjonen selskapet er i. Vi har også vært tydelige på at vi kommer til å kjøpe flere luftfartstjenester, og at vi ønsker at Norwegian leverer tjenester i det tilbudet, på samme måte som de i dag leverer det tilbudet, men at vi ikke har penger å putte inn i egenkapital til bedriften, ei heller andre ordninger som de nå har etterspurt.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Vi har hatt dialog med Norwegian. Vi kan ikke se måter å gi penger direkte til Norwegian på nå som løser den utfordringen Norwegian har, og mener at det etter en helhetsvurdering kommer til å være feil bruk av skattebetalernes penger. Tvert imot gjør vi nettopp det som ligger til grunn, og som jeg forstår at representanten ser, nemlig bidrar med kjøp av tjenester som Norwegian kan levere på og få betalt for, og som vi også garanterer at de kan tjene penger på. På den måten sørger vi for disse tjenestene. Så er det helt riktig – jeg sa vel at vi har gitt 13–14 mrd. kr til luftfartsspørsmål. Det innebærer også at vi har sørget for at vi ikke har måttet stenge ned småflyplasser, at vi har kjøpt mer av rutetilbud rundt omkring, at vi har sørget for at infrastrukturen fungerer i Norge. Vi har også satt av 6 mrd. kr til lån, og vi har bidratt til at de lånene kan være av lengre og lengre varighet, slik at det kan bidra til at de kommer igjennom en likviditetsskvis. Det er selvfølgelig ulik vurdering av hvor høy risiko staten skal ta med folks skattepenger. Risikoen oppleves nok av oss å være for høy for at de pengene kommer det ikke til å bli norske arbeidsplasser av, men utenlandsk kapitalavkastning.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Jeg tar ikke med letthet på noen arbeidsplasser, i luftfarten eller andre steder, som vi kan komme til å miste. Det å implisere det synes jeg egentlig er ganske stygt av representanten. Vår utfordring når vi har gått gjennom dette, er at vi har veldig liten tro på at vi klarer å sikre norske arbeidsplasser – at det ikke kommer til å være norsk, norsk, norsk vi hjelper, men at det er utenlandske eiere, garantister, som på en måte får disse pengene. Det er en utfordring der vi både får arbeidsledighet fordi man ikke klarer å sikre disse jobbene, og i neste omgang har brukt av norske skattebetaleres penger til å sende penger ut av landet i et prosjekt vi ikke klarer å se at det med dagens struktur og dagens måte å jobbe på er mulig å finne en løsning på.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
For det første setter vi jo i gang, vi kjøper allerede tjenester, og vi ser nå at med lavere aktivitet – som vi har bedt om – i det norske samfunnet, kjøper vi mer tjenester og betaler mer ut på kjøpsordningene. Det er sånn at en del flyreiser trengte ikke støtte i noen måneder i år fordi aktiviteten var så høy i norsk økonomi på det tidspunktet, og reisevirksomheten var der, mens vi nå ser at det er større forbruk av de pengene vi allerede har avsatt. Så det kommer vi til å gjøre. Så skal vi gå gjennom og se. Men det som er aller viktigst nå, er å si at Norwegian må jobbe med sine eiere, sine garantister, for å finne løsninger. Det er faktisk det aller viktigste. Hvis vi på noe som helst tidspunkt fremover skal kunne sikre at disse jobbene eksisterer for nordmenn, må de ha en refinansieringsordning. Vi kan ikke være det landet som bare betaler ut penger uten at vi ser at vi får resultater i arbeidsplasser. Derfor har vi sagt nei til de løsningene som er nå. Ballen ligger hos selskapet, så må selskapet gå gjennom og se. Vi kommer tilbake igjen, i tråd med det vi ble enige om tidligere i uken, når vi også ser hvordan utviklingen i selskapet er. Men det er behov for at dette selskapet nå gjør de omstruktureringene som skal til.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Det er riktig at Danmark nå har en gjennomgang. De har en gransking og en gjennomgang av hva som eventuelt har skjedd, basert på medieopplysninger fra anonyme kilder, som ikke er verifisert, og som vi ikke vet om er riktige eller ikke. Den danske regjeringen har tatt dette på alvor og går nå grundig gjennom det spørsmålet. Vi har også vært i kontakt om saken på embetsnivå for å bli informert og for å vite om det er opplysninger knyttet til Norge som skulle være gitt i et eventuelt slikt samarbeid. Vår forsvarsminister har en avtale med den danske forsvarsministeren om en samtale om dette for å følge opp spørsmålet. Per dags dato er det dette vi vet. Det er at det er opplysninger gitt fra anonyme kilder uten at de er verifisert, og danskene holder selv på å gå gjennom og granske disse spørsmålene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
I første omgang synes vi det er viktig at vi får vite mer fra danskene, som også har en gjennomgang av hva som har skjedd, som et grunnlag for eventuelt å rette spørsmål til amerikanerne. Det vil være avhengig av innholdet og hva som kommer ut. Jeg synes det er litt tidlig å forhåndskonkludere i disse spørsmålene. Vi har valgt å gjøre hovedkontakten vår mot Danmark, som er en nær og god venn i et godt samarbeid.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Vårt arbeid for å beskytte oss selv mot etterretningsoperasjoner fra andre land inkluderer selvfølgelig også land som er vennligsinnede – det gjelder alle land – og vi jobber med det. Vi har god dokumentasjon på hvem som bruker dette mest og hyppigst. Det kom også frem i de åpne redegjørelsene fra både E-tjenesten og PST, at dette primært er påvirknings- og etterretningsoperasjoner fra Russland, Kina og Iran, som har vært sett på, og som vi har opplevd de senere årene. Vi har en høy bevissthet på alle disse områdene. Vi har en helt ny sikkerhetslov, som også krever større grad av bevissthet. Vi har en utfordring i cyberspace med å sørge for at alle er oppe på cyberområdet på en god nok måte til å ivareta nasjonale interesser. Noe av dette er knyttet til det i Danmark, virker det som, ut fra de opplysningene som er. Der er nok vår største utfordring at folk ikke følger helt grunnleggende datasikkerhetsregler rundt omkring, noe som bidrar til at man lettere kan få informasjon, uansett hvem som måtte følge med på hva som foregår. Så vil jeg understreke én ting: Vi er avhengige av informasjon som innhentes fra andre land, for vår egen sikkerhet. Det er grunnen til at vi ønsker tilrettelagt innhenting av informasjon i dag. I dag må vi hente det fra andre land som henter inn informasjon.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Utgangspunktet vårt er Granavolden. Det som er regjeringens felles syn, er det som ligger i Granavolden. Det innebærer bl.a. at vi skal øke CO 2 -avgiften systematisk i årene fremover, men vi skal sørge for at man fører tilbake de samme utgiftene til dem som blir rammet av det, og på bilistsiden er det gjort ved at veibruksavgiften går ned. Det er altså regjeringen. Fra Høyres synspunkt ville ikke dette nødvendigvis vært en ting vi hadde vært opptatt av, og denne lille økningen har heller ikke den største betydningen for klimautslippene. Det vi ser nå, er at den politikken som vi har ført, har bidratt til at vi klarer å få ned klimautslippene. For fjerde år på rad har klimautslippene gått ned. Og vi ligger mye tettere på å nå Kyoto-målene enn de fleste ville trodd når det gjelder reduksjoner. Samtidig klarer vi å gjøre det uten å stoppe utviklingen i Norge, for vi har frem til pandemien hatt økonomisk vekst. Vi har klart å frikoble de tingene. Derfor er vårt utgangspunkt – og kanskje aller viktigst – at vi skal stoppe utslippene, men ikke stoppe utviklingen. For vi tror at politikk som stopper utviklingen, er en politikk som heller ikke klarer å redusere klimautslippene over tid, fordi det kommer til å skape så stor grad av motstand.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Regjeringen styrer etter Granavolden. Den er basert på fire partier. Det er viktig. Det er helt sikkert mange ting – f.eks. ville det vel neppe vært et forslag fra Fremskrittspartiet i det hele tatt å øke CO2-avgiften. Det er altså et forslag fra regjeringen i fellesskap. Men å skape en divergens mellom regjeringen, som tross alt styrer på et kompromiss mellom fire partier, og Fremskrittspartiet blir ikke det samme som å si hva de andre partiene nødvendigvis hadde gjort. Jeg skjønte ikke kommentaren om koronapandemien, for jeg har ikke sagt at dette har noe med koronapandemien å gjøre. Jeg sa at før koronapandemien inntraff, så vi at vi hadde økonomisk vekst selv om vi klarte å få ned utslippene i Norge. Det har ingenting med koronapandemien å gjøre.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Vi har pågående forhandlinger, så det må nok representanten vente på, med hensyn til hva vi skal ha av både gjennomslag og endringer. Men jeg har lyst til å understreke én ting: Vi har nå vist at vi klarer å få ned utslippene i Norge ved at de har gått ned fire år på rad. Da regjeringen kom inn i regjeringskontorene i 2013, bestilte man en måling på hvor langt unna vi var gapet til Kyotoavtalen, altså 2020-målene våre. Den viste 8 millioner tonn i forskjell. Nå er det gapet nesten lukket – ikke helt, men nesten lukket. Det var det veldig få i denne salen som trodde på bare få år tilbake, inklusive MDG, som hele tiden har ment at det ikke var mulig å få til de resultatene regjeringen faktisk leverer på. Vi har sagt at vi kommer med en melding før jul om hvordan vi skal nå målene våre til 2030, og der ligger selvfølgelig avgiftspolitikk inne som et av elementene, sånn at man får muligheten til å vise det. Jeg har fått et betydelig mer optimistisk syn på vår mulighet og evne til å klare å nå disse målene i Norge, nettopp fordi jeg er ute og møter alle dem som nå tar alle signalene, alle de bedriftene som sier at grønn vekst er veien for min bedrift, som for noen få år siden var mest opptatt av å skulle være motstrebende mot de endringene som skjer, og som nå ønsker det og heier på oss når vi stiller strammere krav. Derfor ser vi innenfor hele skipsfarten et helt annet momentum. Medlemmene i Norges Rederiforbund har gått inn for at de ikke skal kontrahere en eneste båt etter 2030 som ikke har en nullutslippsløsning. Det er en enorm drive for det vi må gjøre i den maritime sektoren, og regjeringen har svart med hele det grønne maritime programmet.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Men det var et veldig godt minutt!
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Det er helt klart at vi skal sørge for at de nye helikoptrene skal kunne lande ved de samme sykehusene hvor Sea King lander i dag, eventuelt andre steder i nærheten etter avtale med helseforetakene. Arbeidet med å se på både behov og løsninger for landingsplasser pågår nå. Det er ennå litt for tidlig å si hvor mange sykehus det eventuelt vil være som har behov for tilpasninger, men det er en gradvis innfasing av de nye helikoptrene, og vi jobber systematisk med hvert enkelt. Det er noen som sier at vi skulle gjort dette før. Vel, allerede i 2011 var det tydelig at vi var nødt til å gjøre dette, at nye helikoptre kunne være tyngre, ha annen påvirkning enn de som er i dag, men før vi har helikoptre å teste – og det har vi altså gjort den siste tiden – kan vi heller ikke være sikre på akkurat hvor og på hvilke måter vi trenger å gjøre endringer. Men utgangspunktet vårt er altså de samme sykehusene hvor Sea King lander i dag, eventuelt andre steder i nærheten etter avtale med helseforetakene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Først har jeg lyst til å understreke: Ja, det ble gjort noen betydelige prioriteringer da denne regjeringen valgte helikopter. Vi valgte et helikopter med større radius og flere muligheter til å gi bedre redningsoperasjoner – i dette landet som trenger nettopp det. Denne regjeringen har systematisk jobbet for å sørge for at redningskapasitetene våre blir bedre. De nye helikoptrene har prioritet også på at de kan fly lenger uten at de må retanke, større radius for å kunne bevege seg og mye større eksakthet for å finne folk, enten de er i fjellet eller de er i sjøen. For å si det sånn, jeg har sjelden hørt så mye ros som da jeg var på besøk og døpte de nye helikoptrene – ros fra pilotene og redningsmannskapene av hva de har fått. I motsetning til et mindre og lettere helikopter, som kunne landet på et tak, vil det være litt vanskeligere. Men med det landet vi har, synes jeg det er en prioritering som har vært viktig å gjøre. Disse helikoptrene kan i krisesituasjoner lande mange steder, men hva de har som regulert landingssted, er blant de tingene vi nå kommer til å gjøre et arbeid med. Vi kan ikke nå, før man er ferdig med det arbeidet, si hva som er korrekt avstand, men det vil være helikoptre som kan lande f.eks. på en motorvei hvis krisen er der.
Erna Solberg (Høyre), 2020-11-18:
Dette er det en styringsgruppe bl.a. i Justis- og beredskapsdepartementet ved anskaffelsesprosjektet som nå jobber med prinsippene o.a. for. Og så er jo det store spørsmålet: Skulle vi valgt helikoptre som kunne lande på toppen, men ikke kunne redde i havet? Det er de dilemmaene vi har stått overfor. Hva vil være mest risikofylt i det norske samfunnet? Man kan godt si at det er dilemmaer i prioriteringen, men da må man også velge side – til representanten – hvis man mener at disse ikke skulle vært kjøpt, og at man ikke skulle ha prioritert å ha en bedre redningskapasitet ute. Vi jobber altså med å sikre gode løsninger for nær nok landing. Men helikoptrene er tyngre, og akkurat det ble også sagt fra den rød-grønne regjeringen i 2011, at man måtte beregne at det ville bli endringer, rett og slett fordi nye helikoptre ikke nødvendigvis kom til å kunne lande på de samme stedene.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Statsministeren prøver å gi et inntrykk av at de er forberedt på det som nå skjer. Det er ganske uforståelig at de prøver på det. I september opphørte nåværende kompensasjonsordning for bedriftene. Utbetaling fra den kompensasjonsordningen det nå er enighet om, kan tidligst skje i løpet av januar, mest sannsynlig i februar. Bedriftene som nå merker nedstengningen i samfunnet, står i en likviditetskrise. Meldingene strømmer inn om at bedrifter går konkurs, at arbeidsplasser vil forsvinne, og så står statsministeren i Stortinget og sier at de er godt forberedt på situasjonen. Det er alvorlig. Mitt spørsmål er: Hvorfor var regjeringen så dårlig forberedt på at smitteverntiltakene igjen kunne tilsi at en måtte utbetale kompensasjon til bedriftene, at de nå ikke har noen ordning som gjør at bedriftene får sårt tiltrengt likviditet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg tror statsministeren bør legge seg på minne at bedriftene ikke lever av regjeringens kunngjøringer, de lever av likviditeten de har tilgjengelig, og av pengene de har som de kan betale sine løpende forpliktelser med. Allerede den 9. juni skriver finansministeren i brev til Stortinget at skatteetaten har problemer med å håndtere ordningen – eller kunne få utfordringer med å håndtere utbetalingene. Hvorfor var det ikke da en varsellampe som blinket i regjeringsapparatet? Hvorfor satte ikke regjeringen umiddelbart i gang med forberedelsene til enten å rigge skatteetaten eller få på plass en ny ordning? Dette er jo et klassisk eksempel på manglende kriseledelse og kriseforståelse, og det understreker også at regjeringen ikke skjønner bedriftenes behov for forutsigbarhet. Det vi nå opplever, betyr at livskraftige bedrifter kan gå konkurs. Var det mangel på kriseforståelse som gjorde at man ikke startet arbeidet med å forberede en ny utbetalingsordning til bedriftene allerede i juni, eller har de brukt tiden fra juni og fram til nå for å få på plass en utbetaling, som i beste fall kan komme i februar?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«Hvordan vil statsråden sikre at krisen i den maritime næringen ikke fører til fraflytting fra de mange gode lokalsamfunnene som er helt avhengige av det lokale verftet og rederiet?»
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Takk for svaret. Med tanke på de siste hendelsene som er lagt fram for Stortinget, i kompensasjonsordning osv., er det vanskelig å se at det er andre tiltak enn selve kompensasjonsordningen for karanteneopphold for utenlandske arbeidstakere som berører maritim sektor direkte. Med det som utgangspunkt er det ingen tvil om at situasjonen er krevende. I en rapport Menon la fram i august, antar de at opp mot 60 pst. av de sysselsatte ved norske verft kan ha mistet jobben eller vil være borte i løpet av 2022. Vi hører om muligheter for at titalls milliarder kroner kan forsvinne i omsetning, og at kanskje opp mot 20 000 ansatte blir borte – altså en ganske dramatisk situasjon. Når statsråden nå sier at hun følger situasjonen tett og vurderer tiltak fortløpende, er mitt spørsmål: Vil næringsministeren ta initiativ, og i så fall hvilke?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Regjeringens tiltak når det gjelder f.eks. kompensasjon for utenlandske arbeidstakere og karantenetid, hjelper kun de verftene som har aktivitet. De som ikke har aktivitet, har ikke fått noen hjelp fra regjeringen – det er det som er problemet, hvis en ikke girer opp nå. Offshoreflåten nevnes, hvor det er for mange, og at mange av dem aldri skal seile igjen. Vi har i vårt alternative budsjett foreslått en resirkulering av offshoreskip, nettopp for å komme i gang med aktiviteten og for å sette i gang aktivitet. Vi sier også i et verbalforslag at vi ber regjeringen raskt ta initiativ til dialog mellom partene for å finne gode løsninger som kan forsere ombygging av offshoreflåten, og vi ønsker å gi Enova i oppgave å lage en plan for anvendelse av batteripakke på flest mulige offshoreskip innen utgangen av 2022 – altså tiltak for også å sørge for at vi får ned klimagassutslippene fra aktiviteten på norsk sokkel. Er statsråden enig i at det haster med å få tiltak som gjør at en får opp aktiviteten ved norske verft akkurat nå – utover det som allerede er foreslått?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Det er helt riktig som statsministeren sa, at det viktigste som de mange arbeidsløse og permitterte håper på, er å få jobben tilbake om ikke lenge. Det at det skal være mulig, er en av årsakene til at vi har et permitteringsregelverk i Norge, som skal gjøre at permittering er et godt alternativ til oppsigelser i en krisetid. Det vi ser i Norge nå, er faren for at den økonomiske nedturen fører til en ytterligere økning i den økonomiske ulikheten, i ulikheten i makt og rikdom. Det bygges fortsatt formuer på børsen, mens det er lavtlønte arbeidsfolk som betaler prisen for krisen. Når SV har fremmet at det i krisepakkene til næringslivet burde tas inn et krav om nei til utbytte og nei til oppsigelser, er det fordi vi får bekymringsmeldinger, fra fagbevegelsen bl.a., om at det f.eks. i hotellene er en fare for at man får oppsigelser nå, og så løsarbeid senere, når krisen er over. Bekymrer ikke det regjeringen? Er det helt greit med oppsigelser når en får statlige støttekroner?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Bekymringen handler jo om at vi kan få en situasjon hvor en del bedrifter får statlig støtte til å holde det gående gjennom denne krisen, men sier opp ansatte for så f.eks., som det har vært frykt for i hotellbransjen, å drive videre med større grad av løsarbeid etterpå. Det må da være et politisk mål for regjeringen å innrette støtteordningene sånn at det ikke skjer. Dette handler om at også arbeidsfolk skal få nytte og glede av de midlene som kommer. La oss bare få det i klartekst, for i en krise som dette skal permitteringsregelverket være nettopp det som gjør at vi unngår permanent nedbemanning og masseoppsigelser: Statsministeren mener altså at permanent nedbemanning og større oppsigelser i bedrifter som får statlig støtte i denne situasjonen, er helt greit?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Forrige gang jeg stilte spørsmål, fikk jeg råd fra statsministeren om å reise rundt. Det er jo litt i strid med det forrige rådet jeg fikk av statsråden, som var å ikke reise rundt. Derfor har jeg jo ikke gjort det i det siste, men helt uten å reise rundt har jeg konstatert at det initiativet vi har tatt på pensjon, har blitt svært godt mottatt – både fra dem det gjelder, og fra folk som synes det er bra at man kan bygge noen uvanlige samarbeid for å bryte en fastlåst situasjon i Stortinget. Men så har jeg også registrert at det kommer en del kritikk fra regjeringspartiene, som mener at vi kan utsette å gjøre noe med den situasjonen som eldre med lave pensjoner – og det er dem SV er aller mest opptatt av her – opplever nå, med år for år med fallende inntekt og en minstepensjon langt under fattigdomsgrensen. Da vil jeg bare spørre statsministeren: Hun har jo selv tidligere sagt at det aldri var meningen med pensjonsreformen at pensjonistene skulle miste kjøpekraft. Mener hun ikke fortsatt det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Nyheten om at amerikansk etterretning skal ha utnyttet sitt samarbeid med Danmark for å spionere på Norge og andre allierte, har vekket betydelig oppsikt denne uken. Så er det riktignok ikke sånn at det er første gang det kommer opplysninger om amerikansk spionasje mot allierte, men om det skulle være riktig at et etterretningssamarbeid med Danmark er misbrukt på denne måten, vil det selvfølgelig være en svært alvorlig sak. Gitt at dette er påstander som er satt fram, skal jeg ta alle mulige forbehold, men de påstandene som er kommet gjennom danske medier om skittent spill fra amerikanske myndigheter i forbindelse med det danske kampflykjøpet, gjør det naturlig å undersøke om tilsvarende ting kan ha skjedd i Norge. Dette kan handle om viktige nasjonale interesser. Det er viktig at Norge er på vakt også i forbindelse med denne typen etterretningsproblemstillinger. Mitt spørsmål er rett og slett: Gitt de opplysningene som har kommet fram gjennom danske medier, hva gjør regjeringen for å få sannheten på bordet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Jeg tok også det forbeholdet i mitt spørsmål. Det skal vi selvfølgelig gjøre. Samtidig tenker vi at når det er tydelig at danske myndigheter nå tar dette på alvor og går inn i det, er det også naturlig at norske myndigheter gjør det, gitt alvoret i de påstandene som er framsatt. Det er bra, synes jeg, at regjeringen tar kontakt med Danmark, men det som er kjernen i saken her, er jo en anklage om at det er amerikansk etterretning som skal ha spionert mot norske mål gjennom bruk av sitt samarbeid med Danmark. Derfor vil det også være naturlig å ta direkte kontakt med amerikanerne for å høre hva som er deres syn på de påstandene som har kommet. Vil regjeringen også gjøre det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-18:
Da imøteser vi informasjon fra regjeringen om hva som kommer ut av kontakten med Danmark, selv om jeg vil stå fast ved oppfordringen om at det også vil være naturlig å få vite hva som er amerikanernes syn på dette. Men problemstillingen som kommer opp, er jo ikke ny. For det har vært saker tidligere knyttet til spionasje fra allierte i Europa, hvor bl.a. Tyskland har vært rammet. Kan statsministeren si noe om regjeringens bevissthet rundt denne problemstillingen, og hva slags strategi regjeringen har – om regjeringen har en bevissthet rundt behovet for å beskytte norske interesser også mot denne typen etterretning og spionasje?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
Raufoss er blant lokalsamfunnene som er hardt rammet av permitteringer. TV 2 intervjuet Ida Aaboen Sundet, som var permittert fra jobben sin på Raufoss, tidligere i høst om neste sommer. Hun ble sjokkert, sa hun, da hun hørte at hun ikke lenger hadde krav på ferietillegg for månedene hun hadde vært permittert. For henne var det snakk om at hun tapte omkring 11 000 kr i forhold til det hun ville fått hvis hun hadde hatt rett til å tjene opp ferietillegg på dagpengene. Vi vet at med regjeringens nye ordning vil kun 50 000 av dem som har vært permitterte i år – nærmere 400 000 mennesker – kvalifisere til å få dette ferietillegget, dvs. de som har vært sammenhengende ledig i over 52 uker, altså ett års sammenhengende ledighet. De som ikke har vært ledige så lenge, vil ikke få den opptjeningen. Mitt spørsmål til Solberg er: Hva har hun å si til Ida Aaboen Sundet og andre som synes det er urettferdig at de ikke lenger får rett til ferietillegg? De som har vært permittert, får dobbeltstraff når sommeren 2021 kommer.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
Disse får ikke noe mer eller mindre jobb av at regjeringen fratar de arbeidsledige feriepengene. Det forandrer ikke på situasjonen deres. Husk at mange av dem det angår, er mennesker som har mistet jobben eller blitt permittert fordi man politisk har vedtatt å stenge ned bransjer for naturligvis å hindre spredning av smitte. Disse menneskene betaler en høy pris i dag. De opplever inntektskutt på 20–30 pst. når de er permitterte og går på dagpenger. For dem er ikke spørsmålet om man skal dra til Syden sommeren 2021, men om man har råd til å betale regningene når juni 2021 kommer. Vi vet jo at strømmen og leien skal betales, man skal ha råd til mat og drikke, også om det er sommer. For dem er det egentlig snakk om å få lønn i juni. Det er det feriepengene utgjør for folk flest. Det er lønnen de har å leve for når juni 2021 kommer. Jeg skjønner ikke hvordan regjeringen mener det er rettferdig at de som har betalt en veldig høy pris ved at de har blitt permittert på grunn av politiske vedtak, ikke skal få muligheten til å kunne betale regningene sine når juni 2021 kommer.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
Disse menneskene er permitterte fordi myndighetene har stengt ned bransjer, naturligvis for å hindre smittespredning. Det tror jeg vi er enige om. Årsaken er pandemien, men det er som følge av den at man har stengt ned, som igjen gjør at folk blir permitterte på grunn av mindre aktivitet i økonomien. Det er riktig at regjeringen har vært ganske tydelig i prioriteringene fra starten. I den første pakken de kom med til Stortinget, sendte de regningen til arbeidstakerne og ga bedriftene viktige stimulanser, men de ga folk flest regningen. Det rettet Stortinget opp i i behandlingen av den første krisepakken. Nå gjør de den samme tabben igjen ved at de har gått inn for å kutte forlengelsen av økningen i dagpengene – den varer kun til mars – ved at de nekter å gjeninnføre ferietillegget på dagpengene, og ved at viktige krav for arbeidstakerne ikke blir innfridd i disse krisepakkene. Så prioriteringen er tydelig, men vi er uenig i den og mener det er helt feil å tro at flere kommer i jobb ved at man nekter de arbeidsledige å opptjene ferietillegg på dagpengene. Der er det ingen sammenheng. Det viktige er at folk får trygghet for sommeren, og ikke den utryggheten de har nå.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
«US Marines nye overordnede strategi inkluderer ifølge mediene et nettverk av mobile amerikanske baser på norsk jord. Disse skal brukes til å «stenge russiske ubåter inne i Norskehavet». Er det i Norges interesser å tvinge en atomubåtkrig inn i Norskehavet, hvordan mener regjeringa at amerikanske militærbaser på norsk jord ikke er i strid med basepolitikken, er EDI-lokasjonene som omtales i LTP, tenkt som en del av denne nye strategien, og er denne nye strategien del av noen av de pågående forhandlingene mellom Norge og USA?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
Der ble nok skinnet solgt før bjørnen var skutt, for å si det sånn, når det gjelder statsrådens uttalelser om Rødts syn på NATO. Det er bra at regjeringen ikke ser det som ønskelig å tvinge en atomubåtkrig inn i Norskehavet, men det er jo dette som ifølge US Marines er konseptet med «expeditionary advanced bases». Dette er hensikten – å kunne, fra operasjonsområder i Norge, på Island og på Grønland, stenge russiske ubåter inne i Norskehavet og holde dem ute av Nord-Atlanteren. Det jeg lurer på, er om dette er noe det vil bli eller har blitt forhandlet om mellom norske og amerikanske myndigheter. Vil i så fall regjeringen si nei til et slikt konsept og markere uenighet? Vil Stortinget bli informert, eller vil vi få beskjed når saken er avgjort bak lukkede dører? Hva kan statsråden si om de spørsmålene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-18:
Det som det da kan være interessant å høre et svar på, er hva regjeringen mener om strategien, som ifølge mediene nettopp er å stenge russiske atomubåter inne i Norskehavet for å hindre at de kommer ut i Nord-Atlanteren. Det kan vi godt få et svar på fra statsråden. Det holder ikke å si at basepolitikken bare ligger fast, for disse basene skal være utstyrt med langtrekkende missiler som kan true russiske fly og skip på lang avstand. De skal gjøre US Marine Corps i stand til på egen hånd å lete etter russiske ubåter med droner, sonarbøyer og lyttekabler. Dette er naturligvis amerikansk opprustning på norsk territorium. Da å snakke om at basepolitikken ligger fast, blir etter mitt syn en lek med ord når vi har amerikanerne til stede på norsk territorium. Tror statsråden dette faktisk er egnet til å sikre beroligelse?