Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-10-11:
Hvordan vil vi at norsk skole skal være, hvilke mål skal vi sette oss for skolen, og hvordan skal vi nå disse målene? Barna våre skal lære enormt mye i løpet av de årene de går på skolen, og det er viktig at de lærer det de skal. Det er viktig for den enkelte, det er viktig for samfunnet, og det er nødvendig for at vi skal kunne opprettholde velferdssamfunnet og utvikle det videre. Skole handler om mer enn grunnleggende ferdigheter. Barn skal lære mer enn å lese, skrive og regne. Da kan ikke PISA-tester eller andre internasjonale tester være den eneste målestokken vi bruker for å vurdere om vi har en god skole eller ikke, for skole handler om så mye mer. Skole handler om å utvikle hele mennesket – mennesker som er nysgjerrige og kreative, mennesker som kan samarbeide, mennesker som kan leve sammen, respektere hverandre på tross av ulikheter, og som tar selvstendige valg, mennesker som er i stand til å mestre sitt eget liv, og som også er gode medmennesker og samfunnsborgere. Skole handler ikke bare om utdannelse, men også om dannelse. Da må vi sørge for at vi skaper en skole som rommer alt dette, ikke en skole som blir for smal og snever. Stortinget fatter flere gode og viktige vedtak i dag. Noen av vedtakene stiller alle partiene seg bak, og i noen danner en samlet opposisjon flertall mot regjeringspartiene. Men det er altså mye vi er enige om. Det skal ryddes opp i læreplanene og legges bedre til rette for dybdelæring. Vi skal tilpasse læreplanene for yrkesfag bedre til de yrkesfaglige elevene. Folkehelse og livsmestring skal løftes fram som ett av tre tverrfaglige temaer i skolen. De praktisk-estetiske fagene skal styrkes, og opposisjonspartiene står sammen om å be regjeringen komme tilbake med en plan for hvordan dette kan gjøres. Opposisjonspartiene vil også ha en tillitsreform i skolen med mindre detaljstyring av lærerne, og vi er tydelige på at det er lærernes faglige skjønn og vurderinger som skal avgjøre valg av metoder og virkemidler i undervisningen. Det er positivt at regjeringspartiene nå også varsler støtte til dette. Generell del av læreplanen skal fornyes for å sikre bedre sammenheng mellom den og resten av læreplanverket. Alt dette er bra, og alt dette vil være viktig for skolen og elevene framover. Men i dag sier Stortinget også nei til forslag fra regjeringen. Vi sier nei til obligatorisk eksamen for alle i både norsk, engelsk og matte. Kristelig Folkeparti deler Utdanningsforbundets bekymring for at dette ville ha bidratt ytterligere til mer vektlegging av disse tre fagene på bekostning av andre viktige skolefag. I tillegg ville det ha ført til at eksamenskarakterene utgjorde en relativt større del av elevenes vitnemål, mens standpunktkarakterene, vurderingen av elevenes prestasjoner over tid, ville bety mindre. Derfor er jeg glad for at stortingsflertallet sier tydelig nei til dette forslaget i dag. Kristelig Folkeparti går også imot forslaget om å øke fleksibiliteten i timefordelingen fra 5 pst. til 10 pst. Også dette kunne bidratt til en dreining i retning av basisfagene på bekostning av andre fag. Det er tross alt positivt at Venstre har fått med seg regjeringspartiene på å legge noen føringer for å forsøke å motvirke denne dynamikken noe. Det er to ting jeg vil nevne til slutt: Komiteen løfter fram livsmestring som et viktig tema, og det er jeg glad for. Det er for mange ungdommer i dag som har problemer med å mestre livet sitt. Mange opplever et enormt press, mange føler seg mislykket, og mange er misfornøyd med måten de lever livet sitt på. Kristelig Folkeparti har tidligere foreslått å innføre et eget prosjekt som heter «Livsmestring i skolen». På oppdrag fra regjeringen har LNU arbeidet med en lignende modell, og jeg regner med at regjeringen vil følge opp dette arbeidet selv om det bare er Kristelig Folkeparti som etterspør dette i innstillingen. Det siste jeg vil nevne, er en enighet i komiteen som Kristelig Folkeparti setter stor pris på. Vi har lenge ønsket et verdiløft i skolen. Skolen skal være en aktiv verdiformidler, og skolens verdigrunnlag er nedfelt i skolens formålsparagraf. Men det er viktig at disse verdiene ikke bare blir honnørord i en lovtekst. På samme måte som at alle lærere har et ansvar for å jobbe med elevenes grunnleggende ferdigheter, må alle lærere også ta ansvar for å jobbe aktivt med skolens formålsparagraf. Derfor er det flott at et samlet storting nå ber om et verdiløft ved at fellesverdiene i formålsparagrafen innlemmes bedre på alle nivåer og i alle fag i skolen.