trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Jeg prøvde å si noe om det. Det er ulike situasjoner som kan slå ut i ulik bruk av kriteriene. Det vi opplevde i 2015, medførte at alle de kriteriene som legges til grunn nå, måtte kunne avvikes for å møte den store tilgangen man har. Derfor blir det en viss forskjell på å bygge opp i en akuttsituasjon og nå å bygge ned i en situasjon der ankomsttallene er vesentlig lave. Å ha kriterier for en normalsituasjon, kan vi alle enes om. Og da er vi jo enige om at man skal søke å få til et mangfold av driftsoperatører. Man skal se på kvalitet og innhold, og man skal vurdere kvaliteten opp mot prisen. Det er ingen uenig i. Men som jeg også sa i mitt innlegg, mener jeg at regjeringen og UDI faktisk følger opp i forhold til det som er lagt til grunn i dag.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Jeg hadde ikke forventet at representanter fra SV hadde uttalt at denne regjeringen gjør noe som er bra, men jeg svarte på spørsmålet i replikkrunden. Når det gjelder pris og kvalitet: Det er jo ikke noen entydig sammenheng mellom kvaliteten på asylmottak og prisen på mottaksplassene. Vi har eksempler på mottak som holder en relativt høy kvalitet til lav pris per plass – og motsatt har vi eksempler på dyre mottak som holder en relativt lav kvalitet. Det er også viktig å påpeke at mottak som UDI mener har lavere kvalitet, har blitt avviklet. Slik situasjonen er nå, hvor mange mottak må legges ned – og det forstår jeg har støtte også hos Arbeiderpartiet og SV – gjelder dette mottak som gjennomgående har god kvalitet. I dag er det små kvalitetsforskjeller blant de resterende mottakene. Det finnes heller ikke noen dokumentasjon som viser en klar sammenheng mellom type driftsoperatører og kvaliteten på drift av asylmottak. Dette støttes både av UDI og av Berge-utvalget. Det blir derfor ikke rett å trekke den direkte slutning at økt vekt på kvalitetskriterier fører til økt andel av en bestemt type driftsoperatører. Det var det jeg også prøvde å si, med tanke på at jeg er skeptisk til at man innfører nye kriterier for styret i UDI med hensyn til dette. Denne fleksibiliteten er veldig viktig. Så prøver representanten Helga Pedersen å framstille det som om det ikke er gjort noe. Jeg har under min tid som integreringsminister svart på en rekke spørsmål fra dette huset, og det er klart at det er gjort mange grep, vesentlige grep, for å styrke beredskapen og mottakskapasiteten, slik at den er riktig hvis en 2015-situasjon skulle oppstå igjen. Når det gjelder ankomstsenteret i Finnmark, er det nå i beredskap, men inntil videre er i hvert fall ankomstsenteret i Østfold i drift. Men dette er jo vurderinger som gjøres hele tiden, og fram mot budsjett for 2018 vil det være et vesentlig grunnlag, slik at vi har en klar beredskap hvis det skulle oppstå en slik situasjon igjen. Så er det gått en klar melding om kvalitet og innhold i integreringsmottak, og dette skal styrkes, rett og slett i tråd med det som både Kristelig Folkeparti og Venstre her uttaler som et grunnlag. Det er det som vi har blitt enige om.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Det ble litt forvirring her. Det var et forsøk på å korte ned debatten. Når det gjelder geografi – man skal legge til grunn geografi for å bygge mottaksplasser, det skjønner jeg at Senterpartiet ønsker seg. Vi er veldig opptatt av å bygge opp en mottakskapasitet som er riktig, og som da eventuelt kan møte 2015 igjen. Denne regjeringen har, som det også ble påpekt i samarbeidsavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre, endret mottaksstrukturen. Det gjør at man har lagt betydelig vekt på innholdet i det som heter integreringsmottak. Der gjøres det en betydelig jobb nå, og den jobben vil bli styrket framover når det gjelder fokusering på integrering, særlig for de menneskene som med stor sannsynlighet vil få opphold i Norge. Dette grepet har regjeringen tatt, sammen med samarbeidspartiene. Jeg skjønner at representanter ikke ønsker å ta inn over seg at denne regjeringen faktisk har bygget opp en betydelig beredskap – ikke alene, men sammen med Stortinget. For å sikre at UDI har mulighet til raskt å oppskalere mottakskapasiteten når det kommer mange asylsøkere, har Justis- og beredskapsdepartementet fått fullmakt fra Stortinget til å øke innkvarteringskapasiteten, selv om det medfører høyere bevilgninger. UDI og andre berørte etater har utviklet sitt beredskapsplanverk for asylankomster i etterkant av 2015. Samarbeidet på tvers av sektorer er også betydelig styrket. PU og UDI har bl.a. opprettet felles beredskapsplaner for samarbeid. UDI har inngått en rekke rammeavtaler for mottaksplasser i beredskapsøyemed, herunder en rammeavtale for større løsninger som f.eks. floteller, skip, brakkerigger og telt, hvis dette skulle oppstå igjen. I perioden hvor det er behov for å bygge ned mottakskapasiteten raskt, vil det oppstå en midlertidig situasjon med lavere kapasitetsutnyttelse i mottakene. Dette er akseptabelt. Dette er plasser som antas å kunne raskt etableres igjen og tas i bruk hvis det skulle oppstå et behov på kort sikt. Som jeg sa, har UDI i mottaksinstruksen i medhold av 5. mai 2017 ansvaret for til enhver tid å veie hensynet til beredskap, for å kunne håndtere store og/eller raske økninger i antallet ankomster. Selvfølgelig har også regjeringen tatt lærdom av det som skjedde i 2015, for i 2015 var veldig få forberedt på det som skjedde.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Regjeringen ser alvorlig på den økte uroen blant enslige barn i mottak. Som flere har påpekt, arbeider vi derfor med flere ulike tiltak som kan iverksettes på kort sikt for å bedre barnas situasjon. Et eventuelt arbeid med å regelfeste tilbudet til enslige mindreårige over 15 år vil jo ikke bedre den alvorlige situasjonen for enslige barn i mottak her og nå, og derfor mener jeg at det viktigste nå er de kortsiktige tiltakene, som bør prioriteres. Så er man veldig bastant på begge sider. Jeg hørte representanten Andersen her nå var klinkende klar på at det var brudd på barnekonvensjonen. Nei, det er ikke så klart. Differensiering av mottakstilbud på bakgrunn av alder er ikke brudd på barnekonvensjonen, så lenge tilbudet er forsvarlig. Og det er det vi må fokusere på. Ingen som søker asyl, heller ikke enslige mindreårige, har rett til internasjonal beskyttelse dersom internflukt i eget land er mulig. I juni 2016 sa et flertall på Stortinget seg enig i at rimelighetsvilkåret som tidligere gjaldt ved internfluktvurdering, skulle oppheves. Jeg mener dette var et riktig vedtak. Norge er ikke folkerettslig forpliktet til å ha denne typen vilkår, og opphevelsen sikrer likebehandling og klargjør et tydelig regelverk. Jeg understreker at norske myndigheter uansett ikke kan returnere noen til forfølgelse, dødsstraff, tortur, umenneskelig eller nedverdigende behandling eller straff. Opphevelsen har ført til at flere asylsøkere, også enslige mindreårige, har blitt henvist til internflukt. Dersom en asylsøknad derimot avslås, skal det vurderes om det kan gis oppholdstillatelse på humanitært grunnlag. Rimelighetshensynene vil altså bli ivaretatt her. Dersom en enslig mindreårig asylsøker over 16 år fyller vilkårene verken for beskyttelse eller for opphold på humanitært grunnlag og mangler forsvarlig omsorg ved retur, kan det også gis en tidsbegrenset oppholdstillatelse til barnet fyller 18 år. Jeg minner også om denne ordningen, som altså ble innført i 2009.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Der kan jeg dessverre ikke gi noen oppdatert status, men det er iverksatt gjennom at vi har endret dette forholdet, og at man skal få umiddelbart opphold. Dette er også et budsjettspørsmål, og det henger sammen med det. Men det er klart at i forhold til det som lå til grunn tidligere, at man eventuelt skulle vente til 2018 osv., har jeg selvfølgelig klare ambisjoner om at dette skal skje betydelig raskere. For det er jo intensjonen med hele saken.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Nei – dette henger også sammen med antall unge enslige. Og som jeg sa i mitt innlegg, er det sånn at rimelighetshensyn i betydelig grad blir vurdert uavhengig av dette. Så praksisen er ikke strammet inn på noen måte. Man følger bare opp det man har sagt tidligere, som er lagt inn også gjennom en rekke spørsmål som er kommet fra ulike representanter i Stortinget.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Jeg gjentar igjen det som jeg sa i mitt innlegg: Når representanten Andersen var klinkende klar i sitt innlegg på at dette var brudd på barnekonvensjonen, var det ut fra differensieringen. Differensiering av mottakstilbud er i seg selv ikke brudd på noen konvensjon. Det som eventuelt måtte være brudd på barnekonvensjonen, er at man har et uforsvarlig tilbud, som er ulikt overfor barna.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Det er ikke noen tvil om at tilgang på nok helsemessig trygt drikkevann er noe vi alle sammen er avhengig av. Vann og avløp er samfunnskritisk infrastruktur. Når man da tillater seg å peke på at det er kommunene som har ansvaret, er også det viktig, for det er kommunene som har ansvaret og er nærmest når det gjelder at innbyggerne har tilgang på vann- og avløpstjenester. Som oftest eier og driver kommunene disse tjenestene selv, i tråd med vass- og avløpsanleggslova. Drikkeforsyningen i Norge er i all hovedsak god. Det er viktig å peke på det også. Men ifølge rapporter fra Mattilsynet, bransjen selv og Rådgivende Ingeniørers Forening har vi mange steder store utfordringer med gammelt og dårlig ledningsnett, både på vann- og avløpssiden. Man trenger ikke være rakettforsker for å forstå at det lekkasjetapet vi har fra vannledningene mange steder er stort, og det samme er risikoen for ledningsbrudd, med de ulempene og kostnadene det medfører. Dette medfører fare for å få forurenset vann inn på drikkevannsnettet. På avløpssiden medfører innlekking av fremmedvann til at mer vann må renses, med de ulempene og kostnadene som det medfører. Dessuten fører det til et stort kostnadstap at man har lekkasje fra friskt drikkevann. Derfor fastsatte regjeringen konkrete mål om å øke utskiftingstakten for ledningsnettet for drikkevann i de nasjonale målene under protokoll om vann og helse. Dette har vi fulgt opp ved å fastsette tydeligere krav til drift og planmessig vedlikehold av ledningsnettet i drikkevannsforskriften som trådte i kraft fra nyttår i år. Norsk Vann, en viktig aktør, har tatt initiativ til et nasjonalt kompetansesenter for ledningsteknologi i tilknytning til Norges miljø- og biovitenskapelige universitet på Ås. Vi ser dette klart i sammenheng med representantforslaget. Ny teknologi vil sannsynligvis kunne bidra til betydelig mer effektiv rehabilitering av gammelt og dårlig ledningsnett. Det vil også kunne bidra til å møte en av de viktigste utfordringene på drikkevannsområdet, samtidig som smartere teknologi vil kunne redusere kostnadene ved rehabilitering. Men som nevnt: Det er kommunene som har ansvaret for at innbyggerne har tilfredsstillende vann- og avløpstjenester, og i samsvar med dette er det kommunene, som er eierne, som må føre fram ansvaret og kostnadene for de nødvendige teknologiske utviklingene og fornyelsene på området.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Nei, det var ikke det jeg sa. Det nasjonale ansvaret er av akkurat like stor betydning som kommunenes. I dag er det slik at det er kommunene som har ansvaret for vann- og avløpssektoren, og det betales av innbyggerne i kommunene til selvkostpris, men det er klart at enhver regjering har et betydelig ansvar, et overordnet nasjonalt ansvar, for at vi har et sikkert nett. Som jeg sa fra talerstolen, vedtok regjeringen, den 22. mai 2014, nasjonale mål for vann og helse. De er utformet med de kravene som ligger til grunn. Så viser jeg også til det som skjer på universiteter når det gjelder dette. Jeg hører det er flere som nevner vedtak og representantforslag. Undertegnede fremmet selv et representantforslag i denne salen i 2003–2004 som jeg tror at alle som er opptatt av vann- og avløpsnettet, kanskje burde plukke opp og trekke fram i denne debatten, for dette er et viktig område.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Det er jo ikke slik at man avviser på noen slags måte. Jeg mener faktisk at regjeringen og alle ansvarlige politikere bør legge betydelig mer vekt på dette området, både på forskning og på utvikling av ny teknologi. Ny teknologi finnes også i stor grad når det gjelder dette, men så har vi altså store aktører i dag som har betydelig kompetanse også. Norsk Vann, som er en ikke-kommersiell interesseorganisasjon for vannbransjen i Norge, eies nettopp av kommuner, kommunalt eide selskaper, kommunens driftsassistanser og noen private samvirkevannverk, og der sitter det betydelig kompetanse. Så peker jeg i tillegg på at Norsk Vann i samarbeid med bl.a. Oslo og NMBU på Ås har et pågående arbeid for å etablere et nasjonalt kompetansesenter for ledningsteknologi på Ås, og da er man også inne nasjonalt med hensyn til dette. Og så er jeg helt enig i at dette må bli et samarbeid mellom alle aktørene som har et ansvar for dette.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Dette er ikke vurderinger som regjeringen har gjort, men det er klart at det er helt nødvendig med investeringer framover. Jeg synes faktisk 390 mrd. kr høres noe naivt ut – jeg tror nok at investeringsbehovet er større enn som så. Når en tenker tilbake på det som skjedde på 1990-tallet, da kommunene ble pålagt en betydelig reinvestering i og modernisering av sitt vann- og avløpsnett – særlig når det gjaldt rensing – kom man jo ikke i mål den gangen heller. Jeg synes å huske at i 2002–2003–2004 hadde man et forfall på dette nettet, denne infrastrukturen, på 5 pst. i året, og det er klart at når formuen, verdien av denne infrastrukturen nærmer seg 1 000 mrd. kr, blir forfallet betydelig. Derfor burde det kanskje være i alles interesse at man nå la på plass finansieringsordningen, så vi først og fremst tok igjen etterslepet. Så får man starte rehabiliteringen og fornyingen deretter.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-20:
Det må sterkt understrekes at mindreårige som av ulike grunner er på flukt, må ivaretas på best mulig måte når de er i Norge. Her har mottakene et spesielt ansvar, selvfølgelig. Da må det gjennomføres tiltak for å sikre stabilitet i boforholdene, rettssikker saksbehandling og ikke minst en god tilrettelegging med tanke på de psykososiale forholdene. Videre må det være god barnefaglig kompetanse i mottakene, et godt skoletilbud, helsetilbud samt godt forberedte tiltak ved eventuell retur. Jeg vil vise til Arbeiderpartiets alternative budsjettforslag, hvor det var forslag om å styrke frivillighetens innsats i mottakene, om aktivitetstilbudet for barn i mottakene samt forslag om å redusere egenandelen for kommunenes barnevernstiltak for enslige mindreårige asylsøkere. Arbeiderpartiet mener det er behov for en lovfesting av ansvaret for enslige mindreårige asylsøkere mellom 15 og 18 år, altså med tanke på hvilken omsorg disse barna har krav på, og hvilke spesielle krav vi skal stille til mottak med enslige mindreårige asylsøkere. Det er behov for en tydeliggjøring av ansvar, slik at det blir et likeverdig tilbud, uavhengig av mottakene. Mindreårige på flukt er en særlig utsatt gruppe, og det er bekymring for en sterk økning av gruppen med midlertidig opphold. Innenfor dagens lovgiving er det behov for å endre praksisen i behandlingen av søknader om opphold for denne gruppen. I behandlingen av søknader om opphold for denne gruppen asylsøkere mener vi det må inngå en vurdering av sårbarhet, som skal legges til grunn for forvaltningens vedtak vedrørende unge som mangler omsorgspersoner, nettverk eller ressurser i hjemlandet. Til slutt vil jeg vise til tidligere vedtak som er gjort her i Stortinget for ikke altfor lenge siden, om at enslige mindreårige asylsøkere med begrenset opphold i påvente av dokumentert ID skal bosettes umiddelbart uten noen form for karantenetid.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-20:
Jeg nevnte i mitt innlegg det vedtaket som ble gjort tidligere her på Stortinget, om å bosette de enslige mindreårige med begrenset opphold i påvente av at man venter på å avklare ID. Da vil jeg bare spørre statsråden: Hva er status nå for den gruppen? Er de bosatt? Om ikke: Hvor mange gjenstår det å bosette? Og i så fall: Når kan vi forvente at man er à jour og oppfyller Stortingets vedtak?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2017-06-20:
Først takk til forslagsstillerne fra Venstre og takk til saksordføreren. Jeg tror jeg kan stille meg bak hvert eneste ord, så da kan jeg prøve å gjøre dette innlegget kort. Vann er helt avgjørende for at samfunnet vårt skal kunne fungere. Vi tar det som en selvfølge at det er rent og godt vann i springen. Men du skal ikke så langt ut over landets grenser før du oppdager at det er langt fra en selvfølge. Fram til 2030 anslår Norsk Vann at det er et investeringsbehov i vann- og avløpstjenestene på 490 mrd. kr, og vi vet at klimaendringene fører til større problem med overvann, som igjen forsterker problemene med dårlig ledningsnett. Vi ligger langt bak det tempoet som regjeringen har satt som mål for utskifting av ledningsnettet. Arbeiderpartiet er derfor enig med forslagstillerne i at det kan være fornuftig at staten er med og tar en mer aktiv rolle, særlig når det gjelder forskning og teknologiutvikling. Vi vil derfor stemme for forslaget som Venstre i utgangspunktet har fremmet, men som nå flere partier står bak, og vi tror det kan være fornuftig å få til et spleiselag mellom stat, kommune og leverandørindustri. Jeg vil også takke komiteen for et godt samarbeid i fire år. Det har vært en fryd å krangle og diskutere med alle komiteens medlemmer. Jeg ønsker både komiteen og statsråden som er til stede, en riktig god sommer.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-06-20:
Litt i samme retning: Det er i forslaget vist til at 390 mrd. kr skal investeres i det norske ledningsnettet fram mot 2030. Internasjonalt er jo summene helt enorme på det som er behovene for å rehabilitere og ytterligere utvikle vann og avløp. Her har vi også en tung leverandørindustri, og det må jo være et mål at Norge tar sin andel av de internasjonale investeringene. Mitt spørsmål er: Ser man i hvert fall at staten kan bidra, slik at man får lov til å bruke en liten del av vann- og avløpsgebyret til å opprette et slikt teknologisenter?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-06-20:
Jeg skal ikke forlenge debatten, men prøve å være litt kort. Vann og avløp er på mange måter kommunenes hemmelige tjenester. Men det er et viktig arbeid som gjøres. Det er umulig å tenke seg at man i det hele tatt har kommuner og tettsteder uten at man har kontroll på vann og avløp. Det er store summer det er snakk om. Det er her anslått 490 mrd. kr i investering for å oppgradere ledningsnettet i Norge fram mot 2030, men her er det også besparelser som går utover det som bare gjelder ledningsnettet. Jeg hadde gleden av å være byråd i Oslo med ansvar for vann og avløp, og da vi gjennomførte Midgardsormen – den største utbyggingen av avløpsvannet i Bjørvika – så kunne det gjøres fordi man hadde utviklet ny teknologi med gravefrie løsninger, slik at arbeidet kunne gjøres samtidig med den byutviklingen som nå har pågått, uten at en måtte gjøre det i rekkefølge. Det byen tjente på og sparte på en sånn løsning, er enormt. Det er vanskelig i det hele tatt å kostnadsfeste hvor mye. Så er det nye utfordringer. Det er ikke bare vann og avløp. Det er også alt som gjelder klimatilpasning som skal gjøres i årene framover. Det dreier seg om å finne nye løsninger ikke bare ved å legge ting i rør, men også hente opp igjen det som er lagt i rør, for å finne nye rensemetoder. Her er det bekker og elver som gir et helt annet tilskudd til byer og tettsteder, og kan ha en helt annen rolle i årene framover og i utnyttelsen av de ressursene som er der, enten det er biogass eller å lage klimafotavtrykket mindre. Men det viktigste er mulighetene som finnes internasjonalt. Det er helt enormt med investeringer som skal gjøres med vann og avløp internasjonalt, som skal gjøres med klimatilpasning, som skal gjøres i nye megabyer som må få kontroll på vann og avløp. Det er viktig at vi er med på den teknologiutviklingen, og at også norske bedrifter og en norsk leverandørindustri kan ta sin andel av konkurransen og mulighetene som er der. Jeg er veldig glad for at komiteen støtter forslaget, at vi nå kan se oppstarten på både forsknings- og teknologiutviklingsprogram og for den enigheten vi har med regjeringspartiene om en første oppstart på 2,5 mill. kr. Så jeg ser på dette som en start, og så får vi se på hvordan vi finansierer. Her finnes det jo finansiering, og det er det som er det positive, gjennom at man kan bruke vann- og avgiftsgebyret noe mer kreativt. Det har ingen betydning i den store sammenhengen, men resultatene og inntjeningen kan bli enorme.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-06-20:
Også jeg vil starte med å takke forslagsstillerne for å ha lagt fram et viktig forslag. Om det er en sannhetskommisjon, en rettferdighetskommisjon eller hva man måtte finne som den riktige betegnelsen, er ikke viktig for Venstre. Det som er viktig, er at vi nå får en beslutning i Stortinget om å nedsette en kommisjon. Det er viktig at å nedsette en slik sannhetskommisjon – om vi da kaller det det – er noe helt annet enn å sette i gang et spisset forskningsprogram. Det at Stortinget gjør det, gir en anerkjennelse til de gruppene som har vært utsatt for fornorskingsprosessen, samer og kvener, men også en anerkjennelse av den uretten som er begått over så lang tid mot to folk i Norge. Og det er viktig at vi med denne kommisjonen klarer å få fram en slags felles forståelse av historien og dens betydning, men også en forståelse av de holdningene som ligger bak, den nasjonalismen som har ligget bak, den rasismen som har ligget bak, og den sammenhengen som politikken har blitt gjennomført i. Dette er en mørk del av, et mørkt kapittel i, norsk historie som har sine røtter helt tilbake til slutten av 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet, men som fant en mye sterkere form fra 1850-tallet og utover. Det har pågått i ulike faser og fikk egentlig først sin avslutning med Samerettsutvalget på 1980-tallet og etableringen av Sametinget i 1989 – og også den viktige unnskyldningen fra kong Harald til Sametinget på slutten av 1990-tallet. Jeg tror det er viktig at man i dette arbeidet også må prøve å få fram hvordan fornorskingen har påvirket samer og kvener som folk, deres språk og kultur, og hvordan det har påvirket – og fortsatt påvirker – enkeltpersoner. Det er fortsatt mange som har vokst opp med en sterk fornorskingspolitikk, selvfølgelig i sin familie, men også som enkeltpersoner, og hvordan det påvirker ennå i dag. Så er det viktig i dette også å ta fram den motstanden som fornorskingspolitikken har ført til, og reaksjonen på den hos samer og kvener. Det har opp gjennom historien vært mange menneskerettighetsforkjempere blant samer og kvener mot fornorskingspolitikken, og det er viktig at vi anerkjenner disse personene og deres organisasjoner også som det. Da er det helt riktig å gjøre dette vedtaket i år, når vi markerer at det er 100 år siden Elsa Laula Renberg samlet det første samiske landsmøtet i Trondheim, i 1917, og få fram også hennes betydning. Jeg er veldig glad for at dette forslaget er blitt lagt fram, og at det får så bred tilslutning. Det er starten på et viktig arbeid, som vil kunne påvirke, og som må være en del av en historisk både oppreisning og, forhåpentligvis, forsoning, som vi trenger – en politikk som den norske stat virkelig trenger å anerkjenne betydningen, effekten og konsekvensene av. Det er et viktig vedtak Stortinget nå fatter.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-06-20:
Jeg er selvfølgelig helt enig i at vi trenger mer kunnskap og mer forskning, både om den uretten som er begått, og om historien som er blitt borte, også i Norge, hvor man mange steder ikke har kunnskap om den samiske innflytelsen og tilstedeværelsen som har vært tidligere, også når det gjelder kvener som minoritet. Én ting er å innhente kunnskap, men når det gjelder fornorskningspolitikken og det at Stortinget nedsetter en sannhetskommisjon – hvis vi kaller det det foreløpig – handler det om å anerkjenne at hele utgangspunktet for fornorskningspolitikken kommer fra denne sal. Stortinget har gjort vedtak som har igangsatt uretten. Mitt spørsmål blir da: Ser ikke statsråden at det er riktig av Stortinget å sette ned en sannhetskommisjon, bredt sammensatt og i samarbeid med kvenske organisasjoner og Sametinget, nettopp for å belyse den situasjonen og sette et punktum for fornorskningen?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2017-06-20:
Dette er et forslag fra Senterpartiet om at det settes av nødvendig areal for å ivareta Kjeller flyplass, ikke minst det som har forsvarshistorisk betydning, etter at Kjeller ble vedtatt nedlagt da vi behandlet langtidsplanen for Forsvaret. Dette dreier seg bl.a. om framtiden for småflymiljøet, ikke bare på østlandsområdet, men i Norge, for Kjeller står i dag for en tredjedel av den totale småflyvirksomheten i Norge – jeg husker at det var på Fornebu i sin tid, og så ble det flyttet til Kjeller da Fornebu ble nedlagt – og komiteen har derfor sendt brev til statsråden, som understreker i sitt svar at rullebanen på Kjeller vil være tilgjengelig for småflymiljøet i regionen inntil utgangen av 2023, etter en gradvis nedbygging av forsvarsvirksomheten. Komiteen ber derfor, på bakgrunn av statsrådens svar, regjeringen legge fram en sak om en permanent løsning for småflytrafikken i Oslo-området. Dette er kanskje det viktigste i denne innstillingen. Når det gjelder forslaget, er det viktig å kunne kombinere bevaring av fly- og forsvarshistorie på Kjeller samtidig med en byutvikling av Lillestrøm- og Kjeller-området. Det er satt i gang et arbeid med en verneplan for luftfartøy, der objekter som bør ivaretas, skal identifiseres. Komiteen sier at vi avventer det arbeidet, men at vi viser til at Kjeller, med sin beliggenhet mellom den tette bykjernen og Forskningsparken, utgjør en unik regional arealreserve, og at det dessuten er statlig grunn, dvs. at det er Forsvaret som eier Kjeller, gjennom Forsvarsbygg. Men det er slik at det er Skedsmo kommune og ikke Forsvarsbygg som har planmyndighet, og det må være Skedsmo kommune som er førende for etterbruken av området. Derfor mener vi at Stortinget ikke kan overprøve Skedsmo kommune som regulerende myndighet for byutviklingen av Kjeller-området. Det mener vi vil være å gripe inn i det kommunale selvstyret. Så i denne innstillingen er det to hensyn å ta. Det ene er til småflymiljøet på østlandsområdet, som vi ber regjeringen sørge for får et sted å være etter at Kjeller blir nedlagt, og det andre er til byutviklingen i Skedsmo.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2017-06-20:
Bare en kort kommentar for å oppklare det som jeg føler kanskje er en misforståelse. Nå sa også representanten Myrli noe om dette. Komiteen ber regjeringen legge fram sak om en permanent løsning for småflytrafikken i Oslo-området, som også er en stor del av småflytrafikken i hele Norge, men vi ber ikke om at det blir på Kjeller. Dette er ganske vesentlig, synes jeg. Vi har en forpliktelse overfor dette småflymiljøet, og det går faktisk tilbake til behandlingen av hovedflyplass på Østlandet, i St.prp. nr. 90 for 1991–1992, så det er lenge siden. Da ble det besluttet at det skulle etableres en småflyplass i Østlands-området. Det har ikke skjedd. Derfor holder man fortsatt til på Kjeller. Det kan man altså ikke gjøre etter hvert som Kjeller skal utvikles bymessig, noe som selvfølgelig må skje av regulerende myndighet, som er Skedsmo kommune. Derfor er det viktig at vi nå ber regjeringen om å sikre at småflymiljøet får en flyplass i Østlands-området.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Representanten Nybakk har på en glitrende måte redegjort for synet i denne saken. Derfor har jeg bare en liten, kort merknad. For Fremskrittspartiet er det viktig å påpeke at vi må ha respekt for lokaldemokratiet og Skedsmo kommune som planmyndighet når det gjelder hva som skal skje. Det kunne se ut som om dette representantforslaget nærmest skulle være førende for kommunen, og ikke motsatt. Sånn kan det faktisk ikke være. Vi må ha aksept for at det er kommunen som planmyndighet som må legge fram sitt. Samtidig er det, som komiteen påpeker, viktig at vi ikke minst ivaretar interessene knyttet til småflyaktiviteten, det som har å gjøre med verning av luftfartøy. Det synes jeg komiteen har fått fram på en fin måte også i innstillingen. Statsråden sier også klart gjennom sitt svarbrev at disse tingene skal følges opp. Det er betryggende, og vi ser fram til at disse tingene ivaretas, og at man ser hele Oslo-området i sammenheng når det gjelder småflyaktiviteten. Så må vi akseptere at planmyndigheten ligger hos kommunen, og det er det viktig at vi slår fast.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-06-20:
Som mangeårig lokalpolitikar og fylkespolitikar kjenner eg vel til at staten både bør og skal vareta dei kulturhistoriske verdiane som nasjonen samla har, og sjølvsagt gjere det i samarbeid med kommunen. Det er ingen her som har sagt at ein skal overstyre nokon som helst, men at staten og Forsvarsdepartementet varetek dei kulturhistoriske minnesmerka, faktisk, som ligg her, for dette er frå førkrigstida. Eg var sjølv oppe i eit fly – ei verkeleg flott dame! Det vart bygt før krigen, selt til Sverige og kom tilbake. Dersom ein ikkje har ei landingsstripe, kan ein ikkje ta av med desse flya. Venstre seier at det har ingen kulturhistorisk verdi å ha ei landingsstripe – jo, det har faktisk det. Ein må ikkje nødvendigvis ha den som ligg der i dag, men ein må ha moglegheit til å ta av med desse flya. Viss ikkje er det ikkje stor vits i å ha dei ståande inne i ein hangar ein eller annan plass. Spørsmålet er: Korleis vil statsråden følgje opp det komiteen sa i innstillinga til langtidsplanen,(presidenten klubbar) at ein skal leggje til rette for å vareta dei forsvarshistoriske verdiane på Kjeller? (presidenten klubbar)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-06-20:
Igjen vil eg minne statsråden om mange prosessar – både som har skjedd, og som skjer – knytte til anten naturvernområde eller kulturelle, verneverdige minnesmerke rundt om i landet. Sjølvsagt skal staten gjere jobben sin med å ta vare på nasjonale minnesmerke, noko anna ville vere heilt håplaust. Og det er jo ikkje slik at det har vorte sagt noko til dette – ja, ja, det har hendt ein har sagt at ein køyrer over dei lokale styresmaktene, men då har det vore på vegner av nasjonen. Dette er eit minnesmerke – det er fly, det er norsk flyhistorie, ein bygde fly. Kor mange i Noreg veit om den fantastiske historia som er på Kjeller? Og så står ein her og snakkar om at nei, dette må ein ikkje ta vare på, for då køyrer ein over det lokale folkestyret. Det er i alle fall heilt nytt at denne regjeringa seier ein ikkje skal gå inn og overstyre noko lokalt. Så eg vil berre spørje: Er det haldninga til regjeringa òg når det gjeld andre kulturhistoriske minnesmerke, at ein absolutt ikkje skal blande seg inn i nokon planprosessar? I så fall er det …(presidenten avbryt) (presidenten avbryt)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-06-20:
Det er veldig bra. Eg har eit siste spørsmål, knytt til landingsstripe. Om ein sikrar hangarar til dei flya som ein har, har det eigentleg ikkje stor verdi dersom ein ikkje saman med dei hangarane har ei flystripe som er lang nok til at fly kan ta av. Heile poenget når ein held flya ved like så fantastisk som ein har gjort – eg må berre seie at eg er så imponert over miljøet på Kjeller, både småflymiljøet og ikkje minst dei som tek vare på dei kulturhistoriske verdiane, det er imponerande – må vere at ein òg må ta vare på ei landingsstripe. Som sagt: Kor lang ho må vere, får no dei som kan meir om dette enn eg, diskutere, men vil statsråden sikre at det òg vert mogleg å ta opp dei flotte flya som ein har halde ved like sidan førkrigstida?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-06-20:
President, unnskyld!
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2017-06-20:
Formannskapet i Skedsmo rår altså Stortinget frå å gjere eit slikt vedtak. Eg synest nok det er litt underleg at Skedsmo kommune, som sjølv har framheva dei kulturhistoriske verdiane på Kjeller gjennom kommunale vedtak og prosessar, no er imot at staten skal konkretisere korleis staten kan bidra til at dei verdiane vert varetekne. Det kan vere bistand til kommunen ved samarbeid om reguleringsplan, bidrag til å vareta kompetanse om restaurering og vedlikehald av historiske fly, bidrag til varetaking av bygg og anlegg som har eller får vernestatus, og bidrag til tilrettelegging for eit eventuelt luftfartøysenter. Etter mi meining vil det vere til stor nytte for kommunen, og det er eit samla luftfartsmiljø som meiner at staten bør engasjere seg og bidra til at dei nasjonale kulturhistoriske verdiane på Kjeller vert varetekne. Venstres representant seier at det at fly skal ta av, ikkje kan seiast å vere av kulturhistorisk verdi. Eg er usamd. Dersom dei kulturhistoriske verdiane knytte til dei flotte flya som er på Kjeller, skal ha ein verdi for framtida, har det ein verdi at dei kan ta av. Så er småflyplass noko anna, og dette kan sjåast i samanheng, men ein treng ikkje sjå det i samanheng. Eg er veldig glad for at forsvarsministeren og samferdsleministeren har forplikta seg til å fremje dette arbeidet og til å finne gode løysingar i samarbeid med kommunen. Det er ingen som nektar for at kommunen har reguleringsmynde, men det er òg veldig vanskeleg å sjå føre seg at staten ikkje skal ta i vare si tarv gjennom dei kulturhistoriske verdiane som miljøet på Kjeller representerer, og sameleis sjølvsagt følgje opp behovet for småflyplass, som er viktig for heile Austlandet, men som òg faktisk er viktig for heile landet. Eg registrerer at småflymiljøet til og med i mitt eige fylke, på Vestlandet, har veldig stor nytte av det kompetansemiljøet som Kjeller står for òg på småfly, for det er den største småflyplassen i landet, og dei er veldig flinke til å samarbeide òg med småflyklubbar rundt om i heile landet, som er ein positiv verdi. Eg håpar og eg trur, etter at me no har fått saka på dagsordenen, at me får fortgang i dei planane og det samarbeidet som må til for å løyse denne saka.
Abid Raja (Venstre), 2017-06-20:
Det er mange kulturhistoriske verdier på Kjeller som er verdt å ta vare på, først og fremst knyttet til bygningsmassen. Selve flystripen kan integreres inn i en ny bydel som hovedgate eller på annen måte synliggjøres for ettertiden. Men det at moderne småfly skal kunne lette og ta av, kan neppe sies å være av kulturhistorisk verdi. Kjeller flyplass har et stort areal og ligger plassert midt mellom forskningsmiljøet på Kjeller og Lillestrøm stasjon. Lillestrøm er utpekt som en av regionbyene i Akershus som skal ta en betydelig del av befolkningsveksten som skal komme. På Kjeller flyplass har man muligheten til å bygge en helt ny bydel, helt fra bunnen av, uten at det kommer i konflikt med verken matjord, friluftsområder eller eksisterende bebyggelse. Det er med andre ord rene Kinder-egget når det gjelder bærekraftig byutvikling. Med IFE som driver verdensledende forskning innen klima og energi som nærmeste nabo, må ambisjonen for en slik bydel – bygd fra bunnen – være at den blir Norges første 100 pst. karbonnøytrale bydel. IFE har allerede involvert seg i planleggingen. Kjeller flyplass har en lang historie og har vært en viktig base for det norske forsvaret. Etter hvert som byen har vokst rundt flyplassen, har beliggenheten blitt stadig mer utfordrende, men det har vært bred lokal forståelse for Forsvarets behov og bakgrunnen for dens beliggenhet. Men når Forsvaret ikke lenger har behov for området etter 2023, er det et nokså vanvittig forslag at en flyplass som ligger midt i en by, skal gjøres om til en rent sivil flyplass for lufttransport og annen småflyaktivitet. Kjeller ble hovedbase for småflyene i Oslo-området i 1998, som en midlertidig løsning inntil spørsmålet om ny hovedsmåflyplass var avklart – jeg tror det aldri ble fulgt opp. Dette skjedde uten kommunens godkjennelse og var i strid med reguleringsformålet. Denne midlertidigheten har nå vart i 19 år, og nettopp på grunn av flyplassens beliggenhet midt i en by er det strenge restriksjoner på antall flytimer og forbud mot både landingstrening og mørkeflyvning. Det er med andre ord ikke et ideelt tilholdssted for småflyaktivitet. Derfor er det faktisk viktig at det finnes en varig løsning for småflytrafikken i Oslo-området, men det bør allerede nå slås fast at en løsning etter 2023 ikke kan være midt i Lillestrøm, verken på kort eller på lang sikt. Til slutt har jeg en liten hilsen fra Venstres varaordfører i Skedsmo, Boye Bjerkholt, som i likhet med meg mener det er absurd at Senterpartiet, som sier de vil lytte til lokaldemokratiet, ønsker at staten skal overkjøre kommunen på et så sentralt lokalt spørsmål som Kjeller flyplass er for Skedsmo kommune.
Abid Raja (Venstre), 2017-06-20:
Dette er en viktig sak for Akershus fylke, og ikke minst lokalt, der vi som nevnt tidligere har god representasjon av Venstre-folk. Vi har også en varaordfører i Skedsmo fra Venstre som er svært opptatt av dette. Jeg er i utgangspunktet ikke uenig med representanten Navarsete i at vi skal ivareta de kulturhistoriske verdiene som er verdt å ta vare på, på Kjeller. Det knytter seg til bygningsmassen. Det har jeg allerede sagt i hovedinnlegget, og der er vi enige. Flystripen kan integreres inn i en bydel som hovedgate eller på annen måte synliggjøres for ettertiden. Men ærlig talt, at moderne småfly skal kunne lette og ta av, kan neppe sies å være av kulturhistorisk verdi. Lokalt har man hatt stor forståelse for at Forsvaret har behov for beliggenheten, og man har hatt stor forståelse for den aktiviteten som har vært der. Men når Forsvaret nå ikke lenger har behov for dette området etter 2023, er det litt vanvittig at man skal la det ligge en aktivitet rundt sivil luftfart for flysport og annen småflyaktivitet midt i en by som skal vokse, og som har behov for det arealet og kan bygge opp en bydel helt fra bunnen av som kan bli Norges første 100 pst. karbonnøytrale bydel. Som nevnt: IFE, som driver verdensledende forskning innenfor klima og energi, er allerede godt involvert som nærmeste nabo. Det er ikke den mest optimale situasjonen for dem som er opptatt av å drive med småfly, for som nevnt er det nokså strenge restriksjoner på antall flytimer, og det er forbud mot både landingstrening og mørkeflyvning. Slik sett er det heller ikke et ideelt tilholdssted for småflyaktivitet og -miljø. Det må man få på plass, det må man finne andre løsninger på. Men at det skal være midt i Lillestrøm sentrum, er ingen god løsning verken på kort eller på lang sikt. Likevel: Et sentralt poeng som Senterpartiet bør være opptatt av, er noe de ofte løfter fram ellers. Det er at man skal lytte til lokaldemokratiet. Men i denne saken ønsker de altså at staten skal overkjøre kommunen i et så sentralt lokalt spørsmål som Kjeller flyplass er for Skedsmo kommune.
Abid Raja (Venstre), 2017-06-20:
Jeg forstår om forsvarsministeren ikke ønsker å svare på spørsmål som gjelder dette «hemmelige» sammendraget, så jeg skal ikke stille spørsmål om det «hemmelige» sammendraget. Men departementet laget jo en versjon, et eget forslag til sammendrag, som kunne erstatte dette «hemmelige» sammendraget. Mitt spørsmål gjelder det sammendraget som departementet foreslo, som jo er oversendt åpent til komiteen, og som også er offentlig. Hva var de kvalitative endringene som var gjort der, som gjorde at det sammendraget som Forsvarsdepartementet selv skrev, kunne være offentlig? Hva er de store grepene som er tatt der? Hvorfor kunne dette være offentlig?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Jeg syns at både saksordføreren, Venstres representant og andre har vært inne på sentrale elementer ved forslaget. Det er viktig for regjeringa å følge opp de prioriteringene som er lagt i langtidsplanen, og Forsvarets leir på Kjeller med flyplass ble besluttet nedlagt. Det betyr at aktiviteten særlig etter 2023 vil bli avviklet. Det er, som flere har vært inne på, viktig å understreke at det er en forsvarshistorisk betydning Kjeller har, og den må ivaretas i samarbeid med Skedsmo kommune. Men det er noe annet enn å sette seg over Skedsmo kommune som planmyndighet, og jeg er veldig glad for at komiteen så tydelig slår fast at det er Skedsmo kommune, og ikke Forsvarsbygg, som er planmyndighet, og at det er Skedsmo kommune og deres ønsker som må være førende for etterbruken på Kjeller. Flere har vært inne på at dette er et veldig attraktivt område, både for utvikling av byen og for utvikling av boliger, og jeg syns ikke det er veldig naturlig at Forsvarsbygg eller Forsvaret skal legge føringer på den etterbruken som kommunen lokalt ønsker å gjennomføre. Alle interesser om mulig etterbruk må derfor behandles som en del av planprosessen, og både hvordan Kjellers forsvarshistoriske betydning og hvordan småflymiljøet kan ivaretas, må være en del av dette og avklares nærmere i den framtidige reguleringsprosessen. Som komiteen har lagt merke til, har også samferdselsministeren svart på deler av disse spørsmålene knyttet til den framtidige strategien for småflyplasser i Norge. Der legger også han til grunn både at det er igangsatt et arbeid med en strategi, og at det vil bli vurdert ytterligere arbeid for å se på de ulike alternativene for småflyaktivitet som finnes i Østlands-området. Det er også i forsvarssektorens interesse at man klarer å omsette det som er vedtatt utrangert og solgt, på en måte som gir gode inntekter for sektoren, for det er også med på å finansiere de satsingene som skal gjøres i langtidsplanen. Til slutt vil jeg bare nevne at det også har kommet et betydelig lokalpolitisk press i denne saken, men med motsatt fortegn av det forslagsstillerne legger til grunn, nemlig at det er et så å si samlet politisk miljø i Skedsmo som er opptatt av at Stortinget ikke må blande seg inn i reguleringsprosessen som skal gjøres i kommunen. Jeg mener at vi skal ha respekt for den planprosessen, og jeg mener også det har et snev av ironi ved seg at det er Senterpartiet som foreslår at man skal gripe inn og overstyre lokaldemokratiet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Det har vært et arbeid for å sikre Stiftelsen Militærhistorisk Forum Østlandet. Den flysamlingen består, det ble konkludert for ikke lenge siden. I tillegg er Forsvarsbygg – som det også står i innstillinga – innstilt på å ha en dialog med kommunen om dette. Det mener jeg er en helt naturlig oppfølging av både det vedtaket som foreligger, og den kulturhistoriske betydningen som flymiljøet har – og ikke minst også den daglige driften og aktiviteten som gjelder småfly. Det er noe annet enn det Senterpartiet foreslår, særlig i forslag nr. 3, hvor man sier: «Stortinget ber regjeringa leggje frem en sak om ei varig løysing for småflytrafikken i Oslo-området. Inntil ein slik plan ligg føre, må regjeringa medverke til at minst 1 000 meter av dagens landingsbane på Kjeller består.» Det betyr at man griper direkte inn i reguleringsplanprosessen i kommunen. Dersom det ikke er en plan klar innen utløpet av 2023,(presidenten klubber) vil det altså si at man båndlegger arealer, slik at kommunen ikke kan bruke dem. (presidenten klubber)
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Nå skjer det igjen – det som av og til har skjedd den siste tida – at representanten Navarsete sier at jeg har sagt ting som jeg overhodet ikke har sagt. Jeg har ikke sagt at vi ikke må ta vare på flysamlingen. Tvert imot, jeg har sagt at staten kommer til å engasjere seg. Forsvarsdepartementet engasjerte seg sterkt i å beholde den flyhistoriske samlingen på Gardermoen, og det var nettopp av samme årsak: Dette har verdi. Men det er noe annet enn å skulle gripe direkte inn i planprosesser for å få til et vedtak som man lokalt åpenbart ikke ønsker. Den sterke motstanden som kommer fram i Romerikes Blad 23. mai i år, er et veldig godt bilde på det – at man ønsker en dialog for å finne gode løsninger, men ikke å båndlegge areal eller ikke å kunne fortsette å utvikle området. Det fins mange måter å løse både småflytrafikken og det kulturhistoriske på. Det tar vi godt vare på. Som samferdselsministeren også sier i sitt brev til komiteen, er det prosesser i gang for å finne varige løsninger for småflytrafikken i Østlands-området.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Jeg skal nok klare å svare likevel, president! Som jeg har vært inne på, vil ethvert areal som man setter av til rullebane midt i det området hvor Kjeller ligger, selvfølgelig båndlegge muligheten til å gjøre noe med området, enten det er å bygge boliger, eller det er å utvikle til næringsformål. Det er som representanten Raja sa, at det å ha stor småflytrafikk i et område som nå skal bygges ut mer og mer – med boliger og næringsaktivitet – er noe kommunen ikke har sett for seg eller ønsker. Det er derfor Samferdselsdepartementet nå utreder ulike muligheter for ulike flyplasser som småflytrafikken i Østlands-området kan operere fra, og også ulike steder hvor man kan bevare og opprettholde kulturhistoriske samlinger av veteranfly.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Jeg blir også vemodig ved tanken på de avsluttende kommentarene fra representanten Elisabeth Vik Aspaker, og jeg vil gjerne returnere takken. Den takken går også til komiteens øvrige medlemmer for et veldig godt samarbeid gjennom fire år. Grunnen til at jeg gjør det, er rett og slett at vi forrige uke hadde debatter som jeg tror de aller fleste av oss i komiteen husket var de siste som komiteen skulle ha, men så hadde vi to saker til. Derfor vil jeg gjenta den takken, og det er en fin anledning til å gjøre det, nettopp fordi – som saksordføreren sa – dette er siste gang vi regulerer soldatoppgjøret gjennom en egen proposisjon. Fra neste år blir dette inkludert i budsjettproposisjonen, og ikke bare det, i tillegg skal vi heretter regulere med bakgrunn i grunnbeløpet i folketrygden, ikke i lønnsoppgjørene. Det forventes å gi både en styrket utbetaling og en større forutsigbarhet, og det er også grunnen til at vi gjør det. Som saksordføreren sa – det er en historisk dag med tanke på at dette er siste gang vi behandler denne proposisjonen, men også litt historisk fordi det er den siste saken som den sittende utenriks- og forsvarskomiteen behandler.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Jeg har lagt til grunn de funnene som Riksrevisjonen har gjort, men jeg er ikke enig i beskrivelsen av at dette ikke var prioritert. Som jeg nettopp har redegjort for, har regjeringa – fra den tiltrådte – forsøkt å iverksette tiltak for å bedre Forsvarets og Heimevernets operative evne. Heimevernet er veldig viktig for beskyttelsen av objektene. I tillegg har vi lagt til store summer til grunnsikring av egne skjermingsverdige objekter. Jeg mener at det i den sammenheng også kan være interessant å se på hva som ble sagt den gangen den nye instruksen kom på plass, i 2010. De nye bestemmelsene innebærer derfor i seg selv ikke nye kostnader. Det forteller kanskje noe om hvordan man undervurderte både kostnadsbildet og kompleksiteten i det å skulle sikre skjermingsverdige objekter. Det er et arbeid regjeringa har prioritert og kommer til å prioritere framover, som jeg nettopp redegjorde for. Så har vi vært veldig klare på at arbeidet på noen områder ikke gikk raskt nok. For eksempel var heller ikke fristene som var satt i instruksene, oppfylt fra den forrige regjeringa. Det betydde at vi hadde mye arbeid som skulle gjøres, og det tok vi fatt i. Men det kunne ha gått raskere, og det har både justisministeren og jeg vært klare på.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-20:
Det sa jeg jo i mitt forrige svar, at det var områder her hvor det ikke gikk raskt nok. Så er jeg veldig glad for, både gjennom det forsvarssjefen og politidirektøren har sagt i høringene, og det som også komiteen har lagt til grunn i sin innstilling, å kunne si at det arbeidet som har vært gjort for å styrke samarbeidet mellom politiet og Forsvaret, har vært viktig, og det har gitt gode resultater. Begge etatsjefene melder nå om at samarbeidet er godt på alle nivåer, og det er vi avhengig av at det er, sånn at samarbeidet både om objektsikring og på andre viktige områder skal fungere godt. Så har regjeringa i flere omganger også bidratt til å bedre bistandsinstruksen, sånn at bistanden både skal kunne bes om og gis raskere. Og ikke minst er det viktig med klare ansvarsforhold og roller, og det har vi i stor grad bidratt til gjennom hele perioden. Det stadfester vi gjennom den instruksen som gikk gjennom statsråd på fredag.