Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Dette er en historisk dag for kriminalomsorgen. Noen velger å bruke det med negativt fortegn, har jeg lagt merke til, men jeg vil trekke fram det positive. Endelig får vi en egen stortingsmelding om kapasitetsutfordringene i kriminalomsorgen, noe de ikke-sosialistiske partiene har etterlyst over lang tid – det at en kan se kapasiteten i sammenheng, det at en felles kan gjøre prioriteringer for å løse de store utfordringene. Jeg vil også slutte meg til det som saksordføreren sa i starten, at dette først og fremst er en melding om kapasitet. Jeg er gjerne med på en større debatt om innhold, og sånn sett var det dumt, egentlig, at representantforslaget fra Arbeiderpartiet om innhold i kriminalomsorgen ikke heller ble behandlet til høsten, for sånn sett kunne vi fått mer tid til den saken – jeg er mer enn villig nok til å diskutere. Men jeg viser til den meldinga som ble vedtatt i Stortinget for ikke lenge siden, med hovedprinsippene for innholdet i kriminalomsorgen, og slutter meg som sagt også til saksordføreren, som påpeker at det å få flere plasser, det å nå 90 pst. istedenfor å ha opp mot 98 pst. dekning i fengslene, vil bidra til også bedre rehabilitering. Vi trenger mer midler til aktiviteter, vi trenger å sikre midler til å gjennomføre de kurs som er nødvendige, og vi er også opptatt av at en har frivillige organisasjoner og andre inne for å hjelpe de innsatte til en best mulig rehabilitering. Jeg vil starte med også å takke ikke minst saksordføreren for en grundig og god jobb. Som han selv var inne på, saumfarte han Agder og reiste og besøkte og tok det på det største alvor, og det fortjener han stor honnør for. Også min kollega fra Høyre, representanten Ebbesen, som jeg har samarbeidet tett med for å utarbeide planen og merknadene, vil jeg takke for en god jobb, og representanten Nybø fra Venstre, som ikke sitter i komiteen, men som skygger, og som har vært med på mye av arbeidet, vil jeg takke for et godt arbeid. Vi vedtar altså at vi skal få en egen utfasings- og oppbyggingsplan for fengslene. Det er utrolig viktig, for som flere har pekt på, er behovene fram mot 2020 500 nye plasser i tillegg til at en egentlig trenger 500 til erstatning for dårlige plasser. Fram mot 2040 trenger vi 1 000 nye og 1 000 som erstatning for dårlige plasser. Etterslepet er på 3–4 mrd. kr, 45 pst. av bygningsmassen må kanskje fases ut. Det viser at det er behov for å gjøre noe, og nå tar vi grep. Jeg ser fram til den behandlinga som kommer til å komme neste vår, men vi viser allerede nå, i merknader fra flertallspartiene – mye er hele komiteen også – at det er spesielle behov i Haugesund, i Ålesund, i Oslo, vi peker på Valdres, som saksordføreren var inne på, Mosjøen, som andre har vært inne på, og også Bergen, Skien, Halden, Åna og Trondheim. Det betyr at det er muligheter for å bygge fengsler mange steder, og vi prioriterer også å kunne ruste opp eller bygge modulfengsler innenfor allerede eksisterende murer, som vil gå fortere. Det betyr også, kjenner jeg justisministeren rett, at det kanskje kommer allerede i neste års budsjett enda mer økning av kapasiteten på lukkede plasser. Vi peker på bruk av OPS, og jeg vil understreke at det er viktig fordi det gjør det mulig også å kunne gjøre dette løftet. Så vil noen si at det betyr at en tar det på avbetaling. Jeg vil si nei, dette er et godt tiltak som er brukt før, som vi peker på at skal brukes på fengslene i Agder. Det har vi brukt før på Agder, da vi bygde E18 Grimstad–Kristiansand. En viste både at en fikk det billigere, at det gikk raskere, og at en har god kvalitet på veien. Jeg tror også at noe av den kreativiteten som ble brukt da, skal vi finne igjen i disse OPS-prosjektene, så jeg har store forventninger til at den lange tida det tok å bygge Halden, skal være mye kortere når vi skal bygge i Agder. La meg gå videre til Agder. Jeg vil bare si at det er en utrolig viktig beslutning vi gjør i dag, der vi peker på Mandal, der vi peker på Froland, der vi peker på at det skal bygges to enheter på 150 plasser hver. Det var det som lå til grunn i KS1-rapporten som kom, og som var tydelig på at det ville være det beste. Da vi utfordret regjeringa i prosessen, var en også tydelig på at en ikke hadde bestemt seg, derfor brukte vi det handlingsrommet som lå, og valgte den beslutninga. Jeg stilte også spørsmål til statsråden om de åpne plassene som legges ned. Er det foreslått bare å bygge lukkede? Det sa departementet og statsråden at var under arbeid. Derfor viste vi handlekraft i Stortinget, og vi sa at de plassene som skal legges ned, skal også erstattes med åpne plasser. Så da Kleivgrend kom inn, lå det i meldinga, det lå i spørsmålene, det lå i konsekvensutredninga. Når vi bygger så mange nye lukkede plasser, var vi opptatt av at det også skal komme åpne plasser, og dermed landet vi som vi gjorde, at til erstatning for de plassene som fases ut på Håvet og Kleivgrend, valgte en å utvide kapasiteten på Evje. Jeg skal snakke litt om Nederland. Jeg tror egentlig jeg kan si at ingen ønsker å ta i bruk plasser i Nederland. Selvfølgelig skulle vi ønske at vi kunne løse utfordringene i Norge selv, men vi er i en krevende situasjon. Vi er i en situasjon der behovet for varetektsplasser har økt, vi er i en situasjon der kapasiteten er sprengt, og derfor vil jeg berømme regjeringa for å tenke kreativt – eller egentlig bare kopiere Belgia, f.eks., som har gjennomført det, men på en mye dårligere måte, for de brukte åttemannsrom osv., mens vi nå får eneceller til hver enkelt. Vi som var i Nederland, fikk presentasjonen. Det er et fengsel som er flott, et fengsel som kommer til å ha store aktiviteter, gode aktiviteter for de innsatte, og jeg er sikker på at det vil være populært også for dem som har muligheten til å kunne reise. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at vi har lyktes med å få inn at loven oppheves etter fem år, så 1. september 2020 er den historie. Det legger også et enormt press på denne regjeringa for å bygge de plassene som vi har sagt at vi skal ha inn i planen som kommer neste vår, de 500 nye innen 2020. Vi har sagt at det kun er Nederland, sagt at det ikke er for innsatte under 18 år, ikke for dem med omsorg for barn under 18 år. Og vi har pekt på at ja, hovedsakelig skal det være utenlandske kriminelle, personer som ikke er norske statsborgere, som ikke skal tilbakeføres i Norge, og som ikke har pårørende i Norge, og som derfor ikke har de samme behovene, og at det hovedsakelig skal være frivillige. Hvis en lykkes med et godt tilbud – det utfordrer jeg også regjeringa på, at en må jobbe iherdig med å legge til rette for at det faktisk er sånn at det er de som ønsker det, som søker seg der – er jeg sikker på at det vil løse seg på en god måte. Det er som sagt et tiltak jeg gjerne skulle vært foruten, men når vi er i den situasjonen vi er i, så mener jeg at det er riktig for å løse de andre utfordringene. En snakker om nærhetsprinsippet, som er utrolig viktig. Når en flytter personer som ikke har den samme tilknytninga, og som ikke har det samme behovet for pårørende i nærheten, til Nederland, vil også andre kunne sone nærmere. En vet – representanten Henriksen fra Agder kjenner godt til det – at fanger på Agder fraktes rundt om i hele landet. Det betyr at når en fjerner personer som ikke har den samme tilknytninga, kan andre komme nærmere. Det betyr at jeg kan fullt ut forsvare det tiltaket. Det nevnes at det kan være brudd på menneskerettighetene og brudd på Grunnloven. Jeg vil kraftig tilbakevise det. Det er ingen konstitusjonelle hindringer, det er ingen brudd på menneskerettighetene. Det er ingen utvisning av norske borgere, de kan returnere når de er ferdig sonet. Satt på spissen: Hvis de rømmer fra fengselet, er det ingen som nekter dem å komme inn over grensa, men de blir vel sannsynligvis satt inn igjen. Det er full mulighet til samvær med barn, det er ikke de som vil bli sendt til Nederland heller, hvis ikke de selv ønsker det. Sivilombudsmannen skal slippe til, Europarådets komité for forebygging av tortur skal slippe inn, vi har lagt vekt på at det skal være frivillige organisasjoner osv. Derfor mener jeg helheten i tiltaket er god. Jeg har også behov for å trekke fram en del andre punkter som jeg mener er viktige. Vi har bedt om en gjennomgang av bruk av varetekt, en kritisk gjennomgang, slik at ikke det misbrukes. Vi er veldig tydelige på at det som er menneskerettighetsbrudd, nemlig at personer sitter for lenge på glattceller, må det gjøres noe med. Heldigvis er det allerede nå en nedgang. I 2013 var det over 4 250, i fjor var det 3 441, en nedgang på nesten 1 000 personer som satt mer enn 48 timer. Det er menneskerettighetsbrudd. Forhåpentligvis vil avtalen med Nederland også bidra til at en får færre av dem. Vi peker på KRUS, at vi trenger å utdanne mer, og der er det et stort behov. Det må statsråden og regjeringa også svare på, vi trenger å utdanne nok personell. § 12-soning har saksordføreren vært inne på, det er et viktig tiltak. Jeg vil også trekke fram Konfliktrådet, «restorative justice», de gjenopprettende prosessene, de viktige arenaene som Konfliktrådet bidrar til, ungdomsstraffen – det må nok ressurser til, og det peker vi på. Elektronisk kontroll er et annet tiltak som vi ber om at en når en ferdigstiller evalueringa, ser på om det er mulig å utvide. Det er fordi vi også synes at det kan være et fornuftig tiltak. Til slutt velferdsobligasjoner, som er et spennende, kreativt tiltak der næringslivet også kan stille opp med midler dersom en får resultater i frivillige organisasjoner for å hindre tilbakefall i kriminalomsorgen.