Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2016-05-24:
Odelsretten er en slektsrett, ingen eiendomsrett. Den bidrar således til å framheve betydningen av slekt, på bekostning av personlig frihet. Odelsretten har eksistert i Norge i mer enn tusen år, men slett ikke uten debatt, og jeg er sikker på at den debatten også kommer til å fortsette etter denne dagen. Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre viser til at odelsretten har vært omdiskutert i flere hundre år, og i dag er den et særnorsk fenomen som ikke finnes tilsvarende i andre vestlige land. Partiene mener odelsretten er en hindring for utvikling av gården som næring og bosted. Dersom landbruket skal ha en viktig plass også i framtidens Norge, krever det en modernisering. Videre mener Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre at framtidens landbruk er avhengig av at initiativrike, tiltaksomme og kreative mennesker får anledning til å bosette seg på landbrukseiendommer og utvikle disse ut fra mulighetene de ser. For å sikre bosetting og økt mangfold på bygdene bør det bli enklere å få kjøpt småbruk, slik at de som har lyst og engasjement til å drive gårdsbruk, får muligheten til dette. En mer aktiv bosettingspolitikk for de landbrukseiendommene som i all hovedsak er et sted å bo, er mye viktigere for et levende landbruk enn å beholde odelsretten. Flere av de hensyn som dagens odelsrett ivaretar, og som framholdes av tilhengere av odelsloven, kan ivaretas gjennom andre virkemidler av økonomisk og lovmessig karakter, herunder konsesjonsloven. Landbruket har en helt annen funksjon i vårt samfunn i dag enn hva det hadde på den tiden da odelsretten ble innført. For noen år siden var det også helt sikkert en del poenger ved den, men i de siste 25–30 årene har det skjedd ekstremt store endringer i landbruket som gjør at vi ser at en er nødt til å stille spørsmål ved om det fortsatt er et praktisk institutt å ha. Vi er enige i at det skal være mulig å få faglig kvalifiserte folk til å etablere seg i landbruket, men det er så å si umulig for en person som i dag går ut fra landbruksskolen, og som har lyst til å satse på landbruket, og som selv ikke har odelsrett eller annen mulighet til å skaffe seg landbrukseiendom, å få kjøpt en landbrukseiendom på markedet. Prisregulering er også noe som gjør at svært få landbrukseiendommer kommer på markedet. Odelsinstituttet fører også til at eiendommene forblir i familiene. Selv om man ikke hadde hatt odelsinstituttet, tror jeg forholdet mellom foreldre og barn ville kunne løses på en god måte. Det blir feil når eksempelvis foreldre og barn blir enige om at eiendommen skal selges ut av familien, at noen fjerne slektninger da skal kunne komme og ta eiendommen på odel. Det fører ofte til at eiendommen likevel ikke blir solgt. Er landbruket virkelig tjent med denne situasjonen? Statens landbruksforvaltning er nettopp det organet her i landet som forvalter konsesjonsregler osv. Når det gjelder landbrukseiendommer, er det verdt å merke seg at de har sterke argumenter for at odelsretten kan oppheves. Grunnloven stadfester at det ikke tillates adel i Norge. Imidlertid virker det som om det er greit med særskilte bestemmelser for arv innen landbruket. Her er åpenbart blodsbånd tykkere enn vann. Bønder ynder å definere seg som selvstendig næringsdrivende. Grunnloven stadfestet tidligere at det ikke skal forekomme nye og bestandige innskrenkninger i næringsfriheten. Hva er odelsretten om ikke akkurat det? Mens det i det uregulerte, åpne boligmarkedet er tilbud, pris og etterspørsel som avgjør hvem som skal få kjøpe, opptrer odelsretten mer eller mindre som en forkjøpsrett. Ja, en kan sågar anse det som en heftelse på eiendommen når det gjelder landbrukseiendommer. Med slike uforutsigbare rammer som odels- og åsetesretten representerer innenfor landbruket, er det ikke noe rart at en sliter med rekruttering til landbruket. Senterpartiet har tidlig gitt til kjenne at de er motstandere av å lette på kravene som påligger landbruket, som eksempelvis bo- og driveplikt, priskontroll og delingsforbud, i tillegg til odelsretten. Begrunnelsen for denne motstanden har bl.a. vært at en kan risikere å få bønder som en ikke ønsker. Hva er verst? At man får inn unge, initiativrike gründere i landbruket, som ønsker å se muligheter? Eller å holde bønder som gisler fordi de ikke tør å satse i fare for at det sitter en person der ute i det ganske land med bedre rettigheter til eiendommen enn de selv har? Fremskrittspartiet er tilhenger av å legge til rette for å styrke eiendomsretten for bønder, slik at de selv kan disponere egen eiendom gjennom eksempelvis å eie, leie eller leie ut hele eller deler av eiendommen til en markedsmessig pris.