Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-12-09:
Familien er det sterkeste sosiale fellesskapet vi har. Den bidrar til trygge rammer rundt barns oppvekst. Regjeringen ønsker å styrke familiens stilling i samfunnet og gi familiene valgfrihet og fleksibilitet gjennom et mangfold av løsninger. Regjeringen vil bidra til å styrke støtteapparatet rundt de foreldre og familier som trenger det, for vi vet at trygge foreldre også skaper trygge barn. Familier er forskjellige, og de har ulike behov. For meg er det viktig at samfunnet ser den enkelte familie og gir skreddersydde tilbud, særlig der behovene er størst. En viktig satsing i budsjettet som Stortinget i dag vedtar, er styrkingen av familievernet. Det vil gi rom for økt satsing på forebyggende arbeid, arbeid rettet mot familier med høyt konfliktnivå og tilbud til foreldre og familier som lever med vold. Når Stortinget vedtar budsjettet for 2016, har bevilgningene til familievernet blitt økt med over 90 mill. kr siden denne regjeringen overtok. God hjelp fra våre samarbeidspartnere Kristelig Folkeparti og Venstre har bidratt sterkt til dette historiske løftet. Regjeringen er opptatt av likestilling, og har også sendt forslag til en ny, samlet likestillings- og diskrimineringslov ut på høring, og har også fremmet stortingsmeldingen Likestilling i praksis. Likestilling i Norge måles ikke i mer byråkrati og mer strukturer, som Arbeiderpartiet tar til orde for. Det er flott at iallfall representanten Bergstø har forstått at likestillingsmeldingen ikke er en budsjettproposisjon, men en melding som må følges opp i de andre budsjettene framover. I meldingen ligger det mange likestillingsfremmende tiltak over flere budsjetter. I dag vil jeg særlig trekke fram satsingen på jenter og teknologi og ikke minst det arbeidet som blir gjort for å styrke krisesentrene. Jeg er opptatt av å styrke arbeidet mot vold og overgrep. Vi vet at vold og overgrep kan være ødeleggende for barns fysiske og psykiske helse, livskvalitet og utviklingsmuligheter. I tillegg har vold og overgrep store samfunnsøkonomiske konsekvenser. Derfor er jeg glad for at budsjettforliket styrker Alternativ til Vold, at tilskuddet til drift av senter for voldsutsatte barn øker, og at incestsentrene og barnehusene styrkes. Dette er viktige grep i budsjettet som nå er forhandlet fram, og sender viktige signaler til samfunnet om at vi ikke aksepterer vold og overgrep, og regjeringen er godt i gang med arbeidet med den opptrappingsplanen som Stortinget har vedtatt, og som nå blir koordinert av mitt departement. Fattigdom er et sammensatt problem. Det er skambelagt og et problem barn ofte skjuler for omgivelsene sine. I budsjettet har regjeringen fulgt opp strategien «Barn som lever i fattigdom». Målet med strategien er å forebygge at fattigdom går i arv. Den styrkede innsatsen mot barnefattigdom skal bidra til at flere barn og unge kan delta på ferie og fritidsaktiviteter, uavhengig av foreldrenes økonomiske situasjon. Jeg er veldig glad for at vi gjennom budsjettforliket øker bevilgningen til tilskuddsordningen mot barnefattigdom ytterligere. I tillegg styrkes flere tilbud som er viktige for fattige barn, som øremerkede midler til økt bemanning i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Å gi barn en trygg oppvekst er en av samfunnets viktigste oppgaver. God og rett hjelp til utsatte barn og unge gir store gevinster, først og fremst for det enkelte barn, men også for samfunnet. De aller fleste barna i barnevernet får hjelp av den kommunale barnevernstjenesten, og antall barn som får hjelp, har steget betraktelig de siste ti årene. Barnevernslovens utgangspunkt er at barn skal vokse opp hos sine biologiske foreldre, og at hjelp primært skal gis i hjemmet. Hittil har barnevernstjenesten hatt få virkemidler dersom foreldrene ikke ønsker hjelp. Nå har Stortinget sluttet seg til en lovendring som gir adgang til å pålegge foreldrene hjelpetiltak, og det er jeg veldig glad for. Slik kan vi forebygge behovet for omsorgsovertakelser. Dette er en viktig satsing for regjeringen, og jeg har forventning om at dette vil bidra til at flere barn får vokse opp hos sine biologiske foreldre. Med den satsingen som ligger fra regjeringen, kan lovendringen tre i kraft fra 1. april neste år. Fosterhjem er det mest brukte tiltaket når barnevernet i en kortere eller lengre periode må plassere barn utenfor hjemmet. Antall barn i fosterhjem har økt betraktelig de siste årene, og jeg er veldig glad for at det i budsjettforliket er kommet på plass en ekstra bevilgning til rekruttering av fosterhjem. Når vi er i den situasjonen som vi nå er i med at vi trenger flere omsorgssenter for enslige mindreårige, og at de skal bosettes ute i en kommune, er fosterhjem et viktig tiltak for de barna.