Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2003-12-12:
I mai i år ble trosopplæringsplanen vedtatt i Stortinget, og de første 5 mill. kr var på plass i inneværende års budsjett. I dag vedtar vi den første opptrappingen, til 30 mill. kr – riktignok mot Fremskrittspartiets stemmer. Kristelig Folkeparti er glad for at den største og viktigste reform for Kirken i nyere tid er i gang. «Her skal det ikke lages en ny plan fra sentralt hold, men reformen skal være erfaringsbasert. Det er det som skjer ut fra lokale menighetsråd og lokale staber, som er viktig», sa prosjektleder Wirgenes da han i november oppdaterte Kirkemøtet om reformen. Innen fem–ti år skal prosjektet være integrert i hele Kirken. Reformen vil utfordre alle deler av Kirkens liv, ved at den skal drive en formidling som ikke bare gir kunnskaper, men som gir livstolkning og hjelp til livsmestring. Og foreldrene er den største ressursen i reformen. Det er viktig at barn og unge får opplæring i egen tro, for å utvikle egen identitet. Trosopplæringen skal hjelpe dem i deres åndelige utvikling og til å forstå egen kultur og egne tradisjoner. Da kapellan Harald Bryne i Søndre Slagen menighet fikk IKOs dåpsopplæringspris i år, framhevet man nettopp hans systematiske arbeid i menigheten for de ulike faser, og evnen til nybrottsarbeid. Da menigheten i høst startet et nytt opplegg, kom nærmere 200 10–12-åringer. Det viser seg at når tilbudet er der, kommer barna. Fremdeles døpes over 80 pst. i Den norske kirke. En brukerundersøkelse er unødvendig. Nå er det avgjørende at menighetene og Kirkens frivillige medarbeidere, prester, kateketer, diakoner og organister, klarer å tilrettelegge dåpsopplæringen slik at reformen kan realiseres. Til dette trengs det ressurser, slik Stortinget vedtar i dag. Fremskrittspartiet kutter ikke bare hele trosopplæringsreformen, men også på samtlige av Kirkens budsjettposter, prestestillinger, Sjømannsmisjonen, Døvekirken, Kirkemøtet, Bispemøtet osv. Her er det en klar forskjell. Et fungerende skoleverk er av den største betydning for ethvert samfunn. Her skapes identitet og selvforståelse, både som individ, som medspiller i et fellesskap, og som del av en kulturell enhet. Folkehøyskolen er en skole der solidaritet, fellesskap og søken etter kunnskap står i sentrum. Det er også et skoleslag der forvaltertanken løftes fram både i lokal og global sammenheng. Sverre Therkelsen, tidligere rektor ved Fredtun Folkehøyskole, sa det slik: «Det må snart gå an å overbevise et flertall om at skoler trengs minst for å dyktiggjøre oss for jobben, mest for å dyktiggjøre oss for livet.» Grunnleggende for folkehøyskoletanken er å ta vare på et helhetlig menneskesyn som stimulerer til samfunnsansvar. Kristelig Folkeparti ser dette tilbudet som et viktig studietilbud og er derfor glad for de 12 mill. kr som ble lagt inn ved budsjettavtalen. Finansieringsordningen for studenter i utlandet får med dette budsjettet en ny modell. Det er et politisk mål at mange studenter tar hele eller deler av utdanningen sin i utlandet, gjerne i et ikke-engelskspråklig land. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at det innføres finansiering av et tilretteleggingssemester for disse. Man gjør dermed flere europeiske land mer attraktive som studieplasser. Kristelig Folkeparti er opptatt av internasjonalisering, noe som fordrer gode språkkunnskaper, for kjennskap til språk betyr også større bevissthet om landets kultur og politikk. Disse studentene vil senere tilføre det norske samfunnet internasjonal kompetanse. Når gebyrstipend blir omgjort til skolepengestøtte, blir det uavhengig av fagretning og uten behovsprøving. Dermed får utenlandsstudentene større frihet til å velge både studiested og faglige felt. Flere byggeprosjekt i universitets- og høyskolesektoren omtales i budsjettmerknadene, også samlokaliseringen av Høgskolen i Vestfold. Prosjektet nærmer seg byggestart. Kvalitetsutvalget vil være ferdig i løpet av februar måned, og da sendes saken til Finansdepartementet for videre behandling. Dermed ligger det godt til rette for at oppstarten av nytt bygg kan skje neste høst. Med en merknad fra en samlet komite er vi et skritt videre i prosessen. Samfunnet er i rask utvikling, og forandringene kommer oftere og raskere enn før. Dette stiller store krav til lærerne. Derfor er det viktig at forholdene legges til rette for å sikre en best mulig etterutdanning for lærerne. Stipendprogrammet for lærere i realfag og norsk er viktig. Jeg vil også vise til etterutdanning av lærere i KRL, som jo er vårt nyeste fag og derfor trenger oppfølging. Det bør også være slik at skoleeiere følger opp lærere underveis med tilbud om kompetansehevingstiltak. En trenger ikke å ha vært lærer lenge før en selv skjønner hvor viktig det er å ha faglig trygghet for å kunne gi en god opplæring til elevene.