Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Det er nå fjerde året Stortinget skal vedta et helsebudsjett fra de rød-grønne. Jeg må da spørre: Hvilke helseområder er det de rød-grønne har klart å løse med snart fire år i posisjon? Lite eller ingenting har skjedd som har forbedret situasjonen for dem som sårt trenger et godt helsetilbud. Slik jeg ser det, har vi de samme problemene innen eldreomsorgen og helsevesenet i dag som vi hadde i 2005. Man hører om historiske satsinger og at man aldri har brukt mer penger på helse. Men lite er blitt bedre. Tvert imot er mye faktisk blitt verre, med over 250 000 i kø, med over 35 000 flere i helsekø i inneværende periode, med nærmere 4 000 stoffmisbrukere i kø for avvenning, med økte egenandeler for kronikere og allergikere, med korridorpasienter – fortsatt et navlebeskuende syn når det gjelder å bruke kompetanse og teknologi i andre land, og en ikke tilstedeværende politikk innen habilitering og rehabilitering, for øvrig et område som flertallet i komiteen mener bør være et klart definert satsingsområde. Ingen av de store utfordringene er løst. Det sies at det må bli mørkt før det blir svart, og alt er ikke riktig svart ennå, men man kan lure på hvor sammenhengen i den rød-grønne politikken er. Fremskrittspartiet er veldig fornøyd med satsingen på mer fysisk aktivitet. Dette er god, forebyggende politikk, men samtidig blir det underlig når Regjeringen ikke ønsker å satse på en oppfølging av diabetesplanen med midler. Ergo vil man forebygge inaktivitet, fedme- og diabetesproblemer, men man ønsker ikke å behandle dem som allerede har fått et helseproblem. Forstå det den som vil! Jeg vil her vise til Fremskrittspartiets alternative budsjett, hvor vi setter av 35 mill. kr til diabetes og kols – til forskning, behandling og identifisering. Et annet område der vi ligger etter, er tannhelsetjenesten – både når det gjelder tempo på utdanningen av tannlegespesialister, hvor Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett bevilger 30 mill. kr, slik at tannleger kan utdanne seg til tannlegespesialister med støtte i utdanningstiden, og når det gjelder det generelle syn på sykdommer i munnhulen. Det er urimelig at tannbehandling er atskilt fra annen medisinsk behandling, og at sykdommer i munnhulen ikke skal likestilles med andre sykdommer. Videre ønsker Fremskrittspartiet å bevilge 10 mill. kr til opprettelse av et grunnforskningssenter for ADHD. Vi ønsker å styrke stamcelleforskningen ved Radiumhospitalet med 10 mill. kr, og vi ønsker å styrke den medisinske forskningen betraktelig, med 70 mill. kr utover Regjeringens forslag, hvor prioriterte områder er kreftforskning, ME-forskning og demensforskning. Videre ønsker Fremskrittspartiet å styrke pandemiberedskapen gjennom en opptrappingsplan, med 10 mill. kr utover Regjeringens forslag. Fremskrittspartiet er skuffet over at behandlingsreiser til utlandet får en reell nedgang for 2009, og styrker dette med 15 mill. kr i sitt alternative budsjett. Det er bra at komiteen klarte å komme til enighet i merknadene om en styrking av behandlingstilbudet til våre krigsveteraner. Norge har i dag over 100 000 veteraner, og det er en relativt stor fare for å utvikle psykiske senskader. Dette fordrer en særlig oppfølging av soldatene spesielt og pårørende generelt. Forsvaret følger opp veteranene i ett år etter tjeneste. Deretter overtar det sivile Norge. Samfunnet har et større restansearbeid å gjøre, og da må det bygges opp kompetanse både i primærhelsetjenesten, i spesialisthelsetjenesten og innenfor arbeids- og sosialtjenesten for oppfølging og rehabilitering. Det er også en samlet komité som mener at det er behov for mer traumeforskning og forskning på trykkbølgeskader, Traumatic Brain Injury. Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjett satt av 4 mill. kr utover Regjeringens forslag for å følge opp psykisk sykdom og rehabilitering av krigsveteraner og pårørende.