Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2011-01-11:
Jeg er en av dem som har hatt odel, og sammen med mine tre søsken har jeg fraskrevet meg odelsretten både for meg selv og for mine etterkommere – det er slik det er – til et småbruk i Nord-Odal. Jeg gjorde det i forvissning om at hun som overtok – det var hun – ville sikre drift og vedlikehold, ikke minst sikre kulturlandskapet på eiendommen. Det var nemlig avgjørende for oss. For odelsretten har sikret både en sunn bygdeutvikling, et høyst nødvendig kulturlandskap og vært en bremse for kommersielt oppkjøp av jordeiendommer i Norge. Odelsretten har bidratt til, vil jeg påstå, en mer egalitær utvikling og har etter hvert også sikret kvinner likestilling i forhold til å erverve gårdsbruk. Odelsloven har røtter tilbake til de gamle lagdommerlovene, bl.a. Gulatingsloven. Jordeiendom ble ansett å tilhøre slekten. Derfor ble det tillagt slekten visse rettigheter, både forkjøpsrett og løsningsrett. Odelsretten ble av de danske juristene – det skal vi også huske på – på 1700-tallet hardt angrepet, og den hindret da de danske godseierne å kjøpe opp jord og skog i Norge. Den ble i 1814 ansett som et nasjonalt klenodium – hvis representantene vil slå opp og se – og derfor ble den grunnlovfestet. Og det er egentlig det vi behandler i dag, spørsmålet om hvorvidt odelsloven skal være grunnlovfestet. Odelsrett kan bare erverves over jord på landet – minst 25 dekar dyrket jord eller 500 dekar produktiv skog, løsningsrett seks måneder. Odel oppstår som rett etter 20 års uavbrutt eiendomsbesittelse av samme person eller hans arvtagere. Odelsrett tilkommer etterkommerne av den som eier. Arvefølgen var i utgangspunktet det som vel heter – jeg får prøve ikke å snuble i ordene – agnatisk-kognatisk etter førstefødteretten. Nå er altså denne blitt likestilt, ikke bare mellom kvinner og menn, men den er også likestilt når det gjelder adopterte barn. Odelsrett er for øvrig fullverdi – det gjelder ved krav om odelsdeling. La meg legge til at odelsloven skulle sikre at eiendommen forble så stor at den kunne brødfø en familie. Det har sikret mot for sterk oppdeling. Odelsretten har ellers vært en bremse mot jordakkumulasjon på få hender. Norge har derfor hatt en likere fordeling enn de fleste andre land, og det har altså i Norge ikke vært behov for en jordreform – det skal vi også huske på. Odelsloven gir i dag kvinner en sterkere rett til å erverve gårdsbruk. Vi ser også nå at det er en del kvinner på vei til å få odel – det har det vært en stund – og som også overtar små og store gårdsbruk. Jeg tror ikke – og jeg mener at saksordføreren også sa det – at det finnes andre land som har et system som fungerer bedre, tross alt. For eksempel har Finland hatt helt fri omsetting i ti år, og det har ført til en uheldig oppsplitting, bl.a. av skogeiendommer. Så er selvfølgelig ikke odelsloven perfekt. Den kan innebære en unødvendig innlåsing. De justeringer som den nåværende regjeringen har foretatt, viser så langt at også denne odelsloven kan tilpasses nye tider. En enstemmig komité ber regjeringen vurdere, når det skal legges fram en landbruksmelding om ikke så lenge, å redusere omfanget av kretsen som har odel. Det er ingen grunn til at nevøer til onkel, søskenbarn og andre litt perifere slektninger skal kunne kreve denne retten. Det bør være i direkte linje – søsken, barn osv. nedover. Til slutt: Saksordføreren – eller det er kanskje en rådgiver, hva vet jeg – har i komitéinnstillingen tatt for seg både riksmøtet på Eidsvoll, Nicolai Wergeland og Christian Magnus Falsen. Når de titter ned på oss her, skal vi nettopp huske på Falsens ord om at odelsretten hadde medvirket til at ingen her til lands hadde hatt mulighet til å samle seg store jordeiendommer. Det er en verdi som har bidratt til vårt egalitære samfunn, et samfunn som vi alle sammen er veldig stolte av. Vi mener derfor fra Arbeiderpartiets side at odelsretten fortsatt bør være grunnlovfestet i samsvar med tradisjonen og den utviklingen vi har hatt – kanskje av respekt for eidsvollsmennene, som jo var menn den gangen. Jeg vil derfor anbefale flertallsinnstillingen om at vi fortsatt skal ha grunnlovfesting, og vi stemmer derfor mot de to forslagene.