trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-06-15:
Representanten Sem-Jacobsen etterlyser mer konkretisering av regjeringens mål. Det skal jeg forsøke på. Sist lørdag kunne jeg sammen med kulturministeren vandre gjennom deler av det vi betrakter som noe av det viktigste vi har å tilby det internasjonale samfunnet av norske kulturminner, nemlig vikingarven. På programmet sto et besøk til Borrehaugene og Midgard vikingsenter sammen med en spasertur over Slottsfjellet i Tønsberg, der det ble orientert om borgsenterprosjektet. Borgen i Tønsberg er som kjent Nordens mest omfangsrike middelalderminne av sitt slag. Turen gikk videre gjennom byen og langs brygga, bort til det som kalles Vikingodden, det stedet der Saga Oseberg- og Klåstadskipet er gjenskapt med opprinnelige håndverksteknikker. Kulturministerens besøk er en invitasjon til å illustrere de bevaringsstrategiene som denne meldingen bygger på. «Alle skal ha mulighet til å engasjere seg og ta ansvar for kulturmiljø», står det i mål én i meldingen. Det finnes knapt den skoleelev i byen og utallige som kommer utenbys fra, som ikke i tankene har gjenskapt borgmiljøet i byen. Skoleverket i Vestfold har en stor skattekiste å hente fra som inspirasjonskilde for å skape forståelse for den arven mye av vår kultur bygger på. Vikingarven er i høyeste grad levende og engasjementsskapende i dette området av landet vårt. Vi skal ha mer av dette. Det er regjeringens politikk. På toppen av Slottsfjellet kan man se byen omkranset av to av landets viktigste våtmarksområder. For ikke mange år siden var ett av dem truet av utbyggingsiveren, men ble reddet etter iherdig innsats. I dag har Ilene og Presterødkilen status som verneområder etter Ramsarkonvensjonen. De tilhører byens stolthet, både visuelt og historisk, og er hensyn som byplanleggingen må forholde seg til, slik mål to i meldingen beskriver. Vi skal ha mer av dette. Det er regjeringens politikk. Sommeren 2020 tegner trolig til å bli den største museumssommeren vi har opplevd på lang tid. Bookinglistene er allerede lange. Det er blitt til selv kort tid etter at covid-19-restriksjonene ble lempet på. Nordmenn vil i stadig større grad søke opplevelser og kunnskap i ferien. Tønsberg og Vestfold ligger godt an i så måte – helt i tråd med målområde tre i meldingen. Vi skal ha mer av dette. Det er regjeringens politikk. Det ville være naturlig å få denne arven inn på UNESCOs verdensarvliste. Når det ikke har skjedd, er det fordi Norge for tiden er medlem av Verdensarvkomiteen i perioden 2017–2021, og det er kutymemessig vanskelig for oss å fremme våre egne søknader i denne perioden. Så enkelt er det. Et anmodningsvedtak om å gjenoppta samarbeidet med andre land blir i så måte en direkte misvisende måte å framstille denne problemstillingen på.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-06-15:
Jeg er enig med representanten Henriksen, dette må ikke bli en talløvelse. Det er nettopp derfor regjeringen legger fram en strategi. Jeg har knyttet begrepene «kulturminne» og «kulturmiljø» til vår identitet som nasjon. I lys av et aktuelt tema, identitetspolitikk, kan det være grunn til å si noe fra denne talerstolen om en pågående debatt om å fjerne de delene av vår historie som vi i dagens politiske situasjon kan ha mindre grunn til å være stolte av. Noen mener vi bør fjerne Holberg-statuen, andre mener vi bør forandre navnet på en bydel i Bergen, Møhlenpris, fordi opphavet til navnet, skipsreder Jørgen Thor Møhlen – som for øvrig døde i 1708, jeg bare nevner det – var involvert i slavehandel. Til og med statuer av Winston Churchill ligger dårlig an. Vår historie er den vi har, på godt og ondt. Å fjerne statuer, brenne bøker og utslette minner kan som spontane og følelsesmessige markeringer være fullt ut forståelige, men vi bør tenke oss om mer enn en gang før vi gnir på Aladdins lampe av politisk korrekthet og slipper ut åndene, for er de først kommet ut, kan de vise seg å være umulig å tvinge tilbake. Hvor skal vi i så fall sette grensen for hvilke minner som bør slettes ut? Bernt Anker, bror av Peder, godseier på Eidsvoll – han finnes bak her – hadde en mørkhudet slave i huset. Hans navn var Soliman, og han ble døpt i slottskirken på Akershus. Kong Christian 6. hadde en slave i sitt hushold. Han gikk under navnet Svarte-Christian. Begge to er avbildet på kjente malerier. De var sikkert betraktet som en kuriositet i sin samtid. Skal vi nå fjerne disse maleriene og statuer av kongen? Jeg har under denne mediedebatten selv tillatt meg å nevne at han som bærer navnet på Oslos hovedgate, var den siste som invaderte Norge før Hitler gjorde det. Skal kongen utraderes av norsk historie og hans statue rives? Nå har i og for seg andre vært inne på denne tanken i fullt alvor. Identitetspolitikk er ikke noe nytt begrep. Vår første kringkastingssjef, Olav Midttun, Venstre-mann, republikaner og målmann, fra samme sted som herværende statsråd for øvrig, gikk sterkt inn for å sprenge Karl Johan-statuen i luften sammen med andre medlemmer av studentforeningen Pønskaren. De lyktes nesten – hadde det ikke vært for splittelse i foreningen. Noen ville tenne på lunten og stikke av, mens andre ville danse i leikarring på Slottsplassen mens statuen gikk luften. Så da hadde vi vært statuen foruten. Jeg må for sikkerhets skyld understreke at det har vært et ikke ubetydelig linjeskifte i Venstres politikk siden den gang. La meg så ile til og si, med større alvor, at utradering av historiske minner er det motsatte av mangfold, kunnskap, toleranse og ytringsfrihet. Identitetspolitikk er det motsatte av Venstre-politikk.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-06-15:
Helt på tampen vil jeg takke for en god debatt. Det sier litt om enigheten i norsk kulturmiljøpolitikk at vi stort sett har diskutert noe vi alle er enige om, nemlig ivaretakelse av steinkirkene. Bare for å understreke det, nå har jo statsråden sagt at dette er et vedtak som – selvfølgelig – regjeringen forholder seg til. Jeg har uttrykt større utålmodighet enn 2030, bare for å ha sagt det. Det får stå for egen regning. Likevel må jeg si at det fortsatt er ubegripelig for meg hvordan Senterpartiet kan be om en strategi, altså i 2017, før det realitetsbehandles nye mål, og så gjør partiet det motsatte, altså ber om nye mål. Men ikke nok med det: På toppen av det hele skal Senterpartiet utsette regjeringen for Riksrevisjonen for ikke å ha oppnådd de målene som partiet for det første beviselig i regjering har bidratt til ikke å nå, og for det andre nærmest har bedt den nåværende regjering om ikke å nå. Dette skjønner jeg ikke – men noe skal vi ha å diskutere også.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-06-15:
La meg først og fremst takke komiteens medlemmer for et utmerket og godt samarbeid. Det er stort sett en samlet komité i disse sakene, ja, faktisk enstemmig i et par av dem, takket være et godt samarbeid der resultatet har vært viktigere enn noe annet. Samferdselsdepartementet legger i denne proposisjonen fram noen saker som gjelder luftfart, vei og post. På luftfartsområdet orienteres det om departementets arbeid med kjøp av lufttransport mellom Evenes og Bodø, og om en ordning for hjemtransport av nordmenn på reise, som følge av covid-19. Det blir fremmet forslag til vedtak om økt kostnadsramme i tre veiprosjekter. Under overskriften Post orienteres det om arbeidet med en ordning for framsending av blindeskriftdokumenter. Videre blir det bl.a. orientert om oppfølging av et anmodningsvedtak om ikke-statlige lufthavner, nr. 488 for 2019–2020, av 7. april. I proposisjonen foreslår regjeringen å endre bompengeinnkrevingen på E16 Kongsvinger–Slomarka i Innlandet. Imidlertid mener komiteen at dagens ordning med reduserte takster på Fv. 250 skal videreføres for personbiler i takstgruppe 1, men ikke for lastebiler i takstgruppe 2. I tillegg mener komiteen at ordningen for de beboere på Galterud og Fulu som i dag har fritak for betaling, skal videreføres. Komiteen viser til proposisjonens forslag om økt kostnadsramme for veiprosjektene E18 Riksgrensen–Ørje i Viken, E18 Knapstad–Retvet i Viken og Rv. 4 Lunner grense–Jaren og Lygna sør i Innlandet. Komiteen mener det er viktig å sikre framdrift i veiprosjekter med det pågående covid-19 utbruddet. Det sikrer jobber i anleggsbransjen i en tid hvor bransjen har opplevd stort oppdragsbortfall. Komiteen viser videre til proposisjonens omtale av oppfølging av anmodningsvedtaket, nr. 488 av 7. april, som gjelder kompensasjon av de ikke-statlige lufthavnene. Komiteen mener anmodningsvedtaket ikke kan anses som ivaretatt. Regjeringen viser i proposisjonen til den generelle kompensasjonsordningen for bedrifter med stort omsetningsfall. Dette mener komiteen ikke er nok og ikke i tråd med Stortingets klare ønske om og forslag for å sikre videre drift av de ikke-statlige lufthavnene. Selv med reduserte driftsutgifter viser prognosene for Torp lufthavn at de står overfor et akkumulert driftsunderskudd i perioden mars–september på om lag 130 mill. kr. En enstemmig komité fremmer derfor et klart og tydelig forslag, som vi er glad for at vi får solid støtte for i dag. Med en enstemmig komité, som i tillegg fremmer et så klart og tydelig forslag, forventes det at dette nå følges opp. Det har gått lang tid og er stor usikkerhet. Vi vet at finanskomiteen har kommet med sitt resultat og sine kroner og bevilgninger, men transport- og kommunikasjonskomiteen er tydelig og klar på at Torp skal kompenseres for de tapte driftsinntektene, hensyntatt reduserte driftsutgifter.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-06-15:
Det har vært flere runder i stortingssalen som har handlet om Torp og bekymringene rundt at regjeringen ikke har fulgt opp det stortingsvedtaket. Når finanskomiteen har avgitt sin innstilling, har vi selvfølgelig et tall på plass til Torp der, men transportkomiteen og det Stortinget kommer til å gjøre i dag, legger kanskje til grunn et enda høyere tall, der man peker på de prognosene Torp selv skisserer. Kanskje blir det 130 mill. kr. Mitt spørsmål blir da: Er statsråden fornøyd med det forslaget slik det er innrettet, og vil statsråden forsikre om at han kommer tilbake til Stortinget dersom han trenger mer penger for å følge opp det vedtaket?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-06-15:
Jeg skal ikke trekke ut debatten lenge, jeg vil bare gi en liten oppsummering. Representanten Johnsen var på talerstolen og snakket om sol og blå himmel, og det tror jeg nå mange har sett og oppdaget. Arne Nævra var på talerstolen og snakket om solstikk som sin forklaring på hvorfor SV støttet og var med på både bompenger og lufthavn. Jeg synes det vitner om et løft for demokratiet når statsråd Hareide oppe fra talerstolen gir honnør til en representant – det er ikke ofte jeg har opplevd det – og likeledes Sverre Myrli fra Arbeiderpartiet og Dag Terje Andersen fra Arbeiderpartiet. Det er hyggelig, jeg mener det faktisk løfter demokratiet når vi kan være rause med hverandre. Det takker jeg for. Så synes jeg det er veldig positivt at man klarer å samle seg om de viktige sakene, det har Stortinget vist gang på gang. Men også her, når regjeringen har urett, strammer Stortinget opp og sørger for å få en enighet, også med regjeringspartiene – ja, en enstemmig komité strammer nå opp og sørger for at vi redder Sandefjord lufthavn Torp.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-06-15:
I tillegg til forslagene fra en samstemt komité har mindretallet, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, to forslag som vedrører Ørland lufthavn og Stord lufthavn. På Ørland ligger Luftforsvarets kampflybase med F-35. Det har siden vedtaket i 2012 vært en stor anleggsplass og trafikale utfordringer. Fylkeskommunen har hatt en stor kostnadsvekst på vei, ferje og hurtigbåt, og trafikktallene vokser. Både fylket og kommunen er gode verter for Forsvaret og vil virkelig legge til rette for en god arbeidsplass. Ørland kommune har tatt på seg kostnaden staten burde tatt for lufthavnen de siste seks årene. 3 mill. kr årlig av egne penger blir for mye for et smalt kommunebudsjett. Det er også sånn, heldigvis, at noen har sett det som kommersielt lønnsomt og sett sammenhengen mellom billettpris og etterspørsel på ruten. Trafikktallene er firedoblet. Både næringsliv og sivile i en region på 25 000 innbyggere er fornøyd med tilbudet, og de sparer ca. tre timers reisetid hver vei til Oslo. Forsvarets viktigste ressurs er de ansatte og deres kompetanse. For meg blir det derfor et paradoks at vi som stat bygger en kampflybase til flere milliarder, men ikke ser at det kun trengs 6 mill. kr årlig for å drifte en nødvendig lufthavn. Nå ser det endelig ut til at den nye samferdselsministeren ser denne sammenhengen, selv om det kun er mindretallet som støtter det forslaget som ligger på bordet. Fylkeskommunen har så langt sagt nei til å ta over tilskuddsordningen før den dekker de faktiske utgiftene. Når det gjelder Stord, har de vært uten flytilbud under covid-19, og det gjør det vanskelig for næringslivet og innbyggerne over tid. Derfor ber vi om at regjeringen tar initiativ til at det igjen blir et flytilbud der. Med det tar jeg opp forslagene nr. 1 og 2.
Helge Orten (Høyre), 2020-06-15:
Det er i stor grad og i hovedsak enighet i komiteen om de sakene som er omtalt i Prop. 95 S for 2019–2020. Det er bra, og det har også bidratt til viktige vedtak når det gjelder både Torp lufthavn og bompengeinnkreving på E16 Kongsvinger–Slomarka. Utbruddet av covid-19 har ført til store konsekvenser for luftfarten. Et passasjerbortfall på 90 pst. og til dels mer har naturlig nok medført store økonomiske konsekvenser for både flyselskapene, lufthavnene og alle som leverer varer og tjenester til disse. Nå ser vi at situasjonen gradvis normaliserer seg, men samtidig må vi nok være klar over at det vil ta lang tid før vi er tilbake igjen i en normal situasjon for luftfarten. Det er vel heller ikke noen som kan påta seg å definere hva den nye normalen skal være. Avinor har fått tilført betydelige midler, nærmere 5 mrd. kr, gjennom revidert budsjett for å kompensere for inntektsbortfallet for de statlig eide lufthavnene. Samtidig er det funnet en løsning for Haugesund lufthavn, og det gis ytterligere tilskudd til Ørland lufthavn gjennom den ordinære tilskuddsordningen. Torp lufthavn er den eneste ikke-statlige lufthavnen som ikke mottar statlig tilskudd i ordinær drift. Samtidig er dette en svært viktig lufthavn for innbyggere og næringsliv i regionen og en av Norges største flyplasser. Det har vært avgjørende for Høyre å bidra til videre drift i en vanskelig situasjon for Torp. Derfor er vi svært fornøyd med at en samlet komité stiller seg bak anmodningsvedtaket, og at det i budsjettavtalen med Fremskrittspartiet legges inn 74 mill. kr til Torp lufthavn. I tillegg kommer faktisk enda 14 mill. kr i kompensasjon over den generelle kompensasjonsordningen, altså i sum 90 mill. kr for 2020. Samtidig er det viktig at vi i tida framover følger situasjonen nøye. Luftfarten står overfor krevende tider, og det kan bli nødvendig med ytterligere tiltak i tida framover, både for å sikre et tilstrekkelig flytilbud og for å sikre drift ved lufthavnene. Regjeringa tok initiativ til et prøveprosjekt med halv takst på sideveier for prosjektet E16 Kongsvinger–Slomarka. Målet var den gangen å bidra til lavere utgifter for lokalbefolkningen. Etter vår oppfatning vil en gjeninnføring av full takst på sideveiene ha for store negative konsekvenser for lokalbefolkningen, og vi registrerer at det er et sterkt ønske fra beboerne om å videreføre ordningen med halv takst. En samlet komité stiller seg bak et fellesforslag der prøveordningen videreføres, men det innføres full takst for tyngre kjøretøy på fv. 250. I tillegg videreføres fritaksordningen for beboere i definerte områder på Galterud og Fulu. Det er en god løsning som ivaretar lokale behov. Avslutningsvis vil jeg si at det er både hyggelig og viktig, mot slutten av sesjonen, at vi kan legge fram en sak der en samlet komité står bak tilrådingen.
Helge Orten (Høyre), 2020-06-15:
Jeg har bare lyst til å knytte noen kommentarer til noe av det som har kommet fram i debatten. Jeg tror ikke det skal herske noen tvil om at vi fra vår side – fra regjeringspartiene side og fra Høyres side – har vært opptatt av å finne en løsning for Torp som innebærer at vi kunne hatt fortsatt drift ved lufthavnen. Det viste seg at det gjennom den generelle kompensasjonsordningen ikke var mulig å få det til på en fornuftig måte. Det betyr at det må sterkere virkemidler til. Derfor har vi prøvd å være konstruktive i dialogen i komiteen. Jeg er veldig fornøyd med at vi har en samlet komité som faktisk stiller seg bak forslaget som nå ligger til behandling, og som vi skal votere over i dag. Jeg er også glad for at vi har hatt et godt samarbeid, ikke minst med Fremskrittspartiet, om å få på plass budsjettmidler til dette i revidert budsjett. Det er jo det som utløser at vi faktisk får gjort noe som bidrar til at driften ved lufthavnen kan videreføres på en god måte. Vi kan sikkert forsøke oss på forskjellig historieskriving, men det viktigste for meg er at det er et samlet flertall, en samlet komité, som ønsker en løsning, og som bidrar til en løsning. Jeg tror det er det aller viktigste for flyplassen og for videre drift ved Torp – nemlig at det er en samlet komité som slutter seg til denne tilrådingen. Målet er ikke at vi skal bruke mer penger på dette framover. Målet må være at vi greier å normalisere situasjonen så raskt som overhodet mulig, slik at også Sandefjord lufthavn Torp kan komme tilbake i en normalsituasjon så raskt som det går an. Det er ikke noe mål i seg selv å bruke mest mulig penger på støtte i denne koronafasen. Målet må være å bruke tilstrekkelig med midler til at de kan komme seg igjennom situasjonen. Det beste vil jo være at vi kan ha en privat lufthavn, som Sandefjord lufthavn Torp er, som kan klare seg uten statlige tilskudd – slik den har gjort nå i flere år. Det er det beste grunnlaget for drift ved Torp, og det er det vi må jobbe mot i det lengre perspektivet. Samtidig er vi innforstått med at vi er nødt til å hjelpe Torp igjennom denne krisesituasjonen, den krevende situasjonen som er for norsk luftfart. Det gjør vi gjennom denne ordningen, og jeg tror det er utrolig bra at det er en samlet komité som stiller seg bak det.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Proposisjonen omhandler saker som berører både luftfart, vei og post. Under luftfart omtaler proposisjonen kjøp av lufttransport mellom Evenes og Bodø samt oppfølging av et anmodningsvedtak om ikke-statlige lufthavner. Luftfarten er en viktig del av samferdselstilbudet og transportinfrastrukturen, særlig i de nordlige delene av landet, hvor de geografiske avstandene er store og andre kollektivtilbud er få eller ikke-eksisterende. Det er riktig av regjeringen å treffe spesielle tiltak som sikrer innbyggerne et godt kollektivtilbud på denne strekningen, noe vi i Senterpartiet også har presisert tidligere. Luftfarten er hardt rammet, og selv om næringen har fått tilgang til lån, løser ikke det problemet med den enorme inntektssvikten. Norsk luftfart har over lengre tid vært i en vanskelig situasjon, også før koronakrisen. Regjeringen har gjennomført flere avgiftsøkninger som har svekket luftfarten og gjort selskapene mindre rustet til å håndtere den krisen som nå har oppstått. Totalt har fiskale miljøavgifter økt med ca. 2,8 mrd. kr i den borgerlige regjeringsperioden. Det er behov for grep som gjør flybransjen i stand til å bygge seg opp igjen og etter hvert fungere i en normal situasjon. Ordningene som er innført for å hjelpe lufttransporten, er midlertidige ordninger med ulik utløpsdato. Nå trengs det en avklaring av om disse ordningene blir videreført, og hvilke andre tiltak som eventuelt kommer. Disse tiltakene må sikre at flybransjen kan opprettholde den kommersielle virksomheten i Norge også i tiden etter koronaviruset. Når det gjelder kompensasjon for ikke-statlige lufthavner, har Senterpartiet vært særdeles tydelig. Dette har jo vært gjentatt flere ganger de siste månedene, gjennom anmodningsvedtak og tydelige presiseringer og klare tilbakemeldinger om at anmodningsvedtaket ikke har blitt fulgt opp. Det er godt å kunne se at det er en samlet komité som etter hvert stiller seg bak en del av det som går på anmodningsvedtaket. Regjeringen har vist til den generelle kompensasjonsordningen for bedrifter med stort omsetningsfall. Dette er ikke nok og ikke i tråd med Stortingets klare ønske om forslag om egnede tiltak for å sikre videre drift av de ikke-statlige lufthavnene. Stortinget ba regjeringen kompensere private flyplassers omsetningstap. Som det har blitt sagt tidligere: En samlet komité har understreket at ikke-statlige flyplasser skal få kompensasjon. Vi forventer da selvfølgelig at Torp lufthavn og de øvrige ikke-statlige lufthavnene kompenseres for omsetningstapet, og ber regjeringen kompensere Torp og også vurdere en kompensasjon for Ørland og Stord.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Jeg vil vise til situasjonen på Ørland lufthavn, hvor de i utgangspunktet har en driftskostnad for 2020 på 5,8 mill. kr, mens den statlige finansieringen er på kun 2,4 mill. kr. I tillegg har Ørland lufthavn dokumentert et tap på 1,4 mill. kr som følge av covid-19-utbruddet. Ørland er landets viktigste kampflybase og er under utbygging. Trafikken til Ørland er voksende, synergier med Forsvaret og kampflybasen er positiv. I tillegg er kommunen i en vanskelig økonomisk situasjon som følge av nedstengingen av Norge. Det setter Ørland kommune i en særdeles vanskelig og spesiell situasjon. Anmodningsvedtaket om kompensasjon for ikke-statlige lufthavner blir fulgt opp på Torp, men ikke på Ørland, som vi foreslår. Hvorfor? Og hvorfor ser man ikke dette i sammenheng med Forsvarets virksomhet?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Vi deler veldig det som er sagt også tidligere her når det gjelder dette med flyskolen og den virksomheten som er der, både på Torp og på Notodden. Det er helt spesielt i den situasjonen vi er i nå, at vi også må kunne se inn i framtiden. Det er klart at framtidens piloter er vi helt avhengige av. Det synes jeg du svarte på greit nok, med tanke på det som var tidligere, og dermed vil jeg heller gå tilbake igjen til Stord lufthavn. Nå har vi vel egentlig snart gått hele runddansen når det gjelder de ikke-statlige lufthavnene. Jeg har et kort, enkelt og greit spørsmål. Vi vet at rutetrafikken ved Stord lufthavn nå er innstilt inntil videre, noe som selvfølgelig også medfører store utfordringer for dem. Spørsmålet er: Vil statsråden gjøre noe med det?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Senterpartiet har, i likhet med de andre partiene som er nevnt her, vært svært tydelig når det gjelder Torp. Det vi hengte oss opp i i første omgang, var begrunnelsen fra regjeringen om at man ikke så på dette som en samfunnskritisk infrastruktur i regionen. Det er ganske spesielt. Lufthavnene er en del av beredskapen for ambulansefly og donorflyging samt viktig for regionenes brannberedskap. Torp er avlastingsflyplass på Østlandet for Gardermoen og er strategisk særdeles viktig, spesielt for oss som er opptatt av ikke å få den tredje rullebanen. Vi må ikke glemme at de er arnestedet for teknisk og crew – helt avgjørende for Widerøe for at de i det hele tatt skal kunne operere noe som helst ellers ute i landet. De har en delelagerfunksjon, og det er slik at hvis Torp hadde blitt stengt ned, ville det fått konsekvenser for alt annet i landet. For oss har beredskapen vært særdeles viktig når denne vurderingen er gjort av Torp. Det er sikkert mange som kan snakke om antall passasjerer, størrelsen på flyplassen, mulighet for utvikling. Nå har ikke det vært det største problemet akkurat nå, når man har stengt ned ganske mye, men når man stenger ned en plass som i utgangspunktet alle andre er avhengig av, er det forunderlig at det må til to anmodningsvedtak pluss det som skjer i dag, for at det skal komme på plass. Vi har vært inne på Ørland, og når det blir sagt at her vil det komme ekstraordinære midler til Ørland og Ørland kommune, vil jeg si det er litt det samme der. Hvis vi ser historisk på det – representanten Sundbø Abrahamsen var jo inne på dette med Torp som en militærbase – så ser vi rundt omkring i hele landet at koblingen mellom militære baser og de tilbudene som har vært ute i distriktene, har hengt sammen. For meg er det forunderlig at det ikke bare ringer en bjelle når det gjelder Ørland – altså at Ørland, Norges desidert største kampflybase gjennom tidene, hvor man samler all kraften på ett sted, ikke skal kunne ha forutsigbare løsninger for å frakte folk til og fra basen. Man kunne jo egentlig bare snakket om Forsvarets virksomhet. Dette må på plass etter at denne krisen er over, slik at Ørland får den statusen de fortjener.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Jeg vil bare benytte anledningen til også å si at vi er veldig tydelige på det som foreslås av endringer i forbindelse med bompengeinnkrevingen på E16 Kongsvinger–Slomarka i Innlandet. Nå er jo dette beskrevet veldig godt, og det har vært en god prosess både partiene imellom internt her på Stortinget og – ikke minst– også i kontakten med de forskjellige partiene lokalt. Det er svært positivt. Nå ble det sagt at her må statsråden ta kontakt med Innlandet. Det har han jo sagt selv også. Jeg er helt overbevist om at med de justeringene som gjøres her, vil fylkespolitikere i Innlandet se på dette som positivt, ikke minst at man har funnet en ordning som passer de lokale forholdene, og som også sørger for at det blir godt når det gjelder trafikale hensyn.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Stortinget har vedtatt en omfattende krisepakke for norsk næringsliv etter at koronaviruset kom til Norge. De brede forlikene er imidlertid ikke finmaskede eller målrettet nok til å fange opp alle segmenter av norsk næringsliv. Nå ser det ut til at regjeringen endelig har forstått at egenandelen skal bort, men ikke med tilbakevirkende kraft. Dette vil vi følge opp i behandlingen av RNB og krisepakken. Det er flere behov i transportnæringen som fortsatt ikke er dekket, og som er avhengig av tiltak som debatteres her, men ikke minst også tiltak som kommer gjennom andre kanaler. Situasjonen har endret seg mye siden forslaget ble framsatt, og forslagene som framsettes, er justert i lys av dette. Senterpartiet har tidligere fremmet en rekke forslag for å bedre dette med ekspressbusstilbudet, og en oppfølging av dette forslaget ville bidratt til bedre vilkår for det kommersielle ekspressbusstilbudet før koronautbruddet kom. Det er jo, som alle vet, det eneste kollektivmiddelet som går over fylkesgrensene, og det dekker også områder uten togforbindelse. Både berørte kommuner, fylkeskommuner, ekspressbusselskaper samt NHO Logistikk og Transport har vært tydelige på behovet for en kompensasjonsordning for ekspressbussene. Senterpartiet er svært fornøyd med det som er lagt fram, og de 100 mill. kr som gjør at næringen har en mulighet til å overleve i en vanskelig tid. Det neste er å gi dem varige, like rammevilkår som kan sammenlignes med det som gjøres for fly og tog. Taxinæringen har vært nevnt. De er i en vanskelig situasjon, spesielt når det gjelder avgifter som har økt over flere år. Det er ingen tvil om at drosjenæringen driver med samfunnskritisk persontransport. De er ofte organisert som enkeltpersonforetak, fra dag én, og kontantstøtten til faste kostnader har ikke hjulpet drosjeeierne i nevneverdig grad, bl.a. på grunn av egenandel og krav til minstebeløp. Dette vil også kunne bedre seg nå, men det er svært viktig at det får en tilbakevirkende kraft. Vi vil også understreke behovet for ikke å legge stein til byrden for drosjenæringen i denne tiden ved å innføre endringer i yrkestransportloven som vil liberalisere drosjenæringen, og viser til vårt forslag om å utsette endringen i loven med minst ett år. Når det gjelder godstrafikk og havnene, er de selvfinansiert. Det er små fortjenestemarginer for gods på både bane og sjø, og det trengs tiltak for å sikre Stortingets mål om å overføre mer gods fra vei til sjø og bane i kjølvannet av koronakrisen.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Ja.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Nok en gang litt tilbake til ekspressbusser. Vi har omtalt ganske godt og grundig hvor viktig det er med det. Det er vel kanskje mange som tror at jeg kjører mye ekspressbuss. Jeg gjør ikke det, for jeg bor på toglinjen. Jeg har vel kanskje kjørt mer stormpanservogner enn det jeg har kjørt ekspressbuss, men for mange er dette svært viktig. De 100 mill. kr har kommet på plass. Når ser statsråden for seg at pengene i denne pakken kan effektueres, og hvilke retningslinjer vil bli lagt til grunn?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Som jeg sa innledningsvis, har ekspressbussene operert på helt marginale marginer tidligere også. Det er slik at i dette litt spesielt konstruerte landet vil det alltid være deler som ikke vil dra nytte av de – jeg vil si – enorme satsingene som har vært på mange kollektivløsninger, kanskje da spesielt rundt de store byene, men også med tanke på litt nord/sør, hvis man tenker slik. Mye av dette er også løsninger som kanskje går øst/vest. Kan statsråden love at denne næringen i framtiden ikke blir stemoderlig behandlet, og i større grad blir sett på som en del av den totale kollektivsatsingen i Norge?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-06-15:
Noen tror kanskje at det var staten og Riksantikvaren som startet det norske kulturminnevernet, men sånn er det altså ikke. Starten på det norske kulturminnevernet er knyttet til Fortidsminneforeningens stiftelse den 16. desember 1844, og gjennom hele 1800-tallet stod foreningen så å si helt alene om å ta vare på den norske kulturarven. Riksantikvaren var opprinnelig en sekretærstilling i Fortidsminneforeningen, som først i 1913 ble en offentlig embetsmann og i nyere tid et direktorat. Poenget med å nevne dette er at frivilligheten på mange måter er selve ryggraden i kulturminnevernet, og vi er helt avhengige av privat innsats for å ta vare på kulturarven. Vi er avhengige av alle de 230 000 medlemmene som er registrert i de 24 organisasjonene som til sammen utgjør Kulturvernforbundet. Bare noen av disse får grunnstøtte fra staten i dag. Senterpartiet mener alle burde fått det og fremmer derfor forslag om dette i dag. Dessverre er det bare SV som har støttet oss i dette i komiteen. Mitt hovedanliggende her i dag er først og fremst å peke på hvor avhengig staten er av at de private eierne av kulturminner, våningshus, stabbur, herregårder, båtnaust og setrer tar vare på den felles kulturarven. Det er et stort ansvar å eie et fredet eller verneverdig kulturminne, men dessverre har staten altfor lenge overlatt denne regningen til eierne, som kanskje ikke har råd til vedlikeholdet. Mye har skjedd de siste årene, men staten har utelukkende basert sitt håndslag til eierne på tilskudd fra kulturminnefondet eller Riksantikvaren. Dette gjelder private eiere i hele landet, men jeg nevner at stormaktene i denne sammenhengen er i Oppland og Telemark. Det er mange private eiere som har dårlig samvittighet. Dette er ingen klok strategi. Det er en strategi som legger opp til at kulturarven skal forfalle, og at det med jevne og ujevne mellomrom – når tilskuddene en gang kommer – skal tas et skippertak når man må komme i gang med større restaurering. Dette er å spare seg til fant. De fredede eierne har lenge argumentert – og jeg sier: de fredede eierne har lenge argumentert – for at de bør få støtte fra staten gjennom skatte- og avgiftsinsentiver som stimulerer til jevnt, godt vedlikehold, sånn at kulturminnene ikke forfaller og skippertakene i større grad blir overflødige. De sier at skatte- og avgiftsincitamentene er mer stimulerende og forutsigbare fra år til år. Slike ordninger vil ha stor betydning for eiernes motivasjon og holdninger til det å ta vare på kulturminner. Jeg ble gledelig overrasket over at en samlet komité ber regjeringen fremme forslag om skatte- og avgiftsinsentiver, og jeg er særdeles spent på hva det betyr rent konkret.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-15:
Først litt om bompenger på sidevei. Det er en litt prinsipiell debatt. For ett år satt vi i den samme salen, og det var vel kanskje da det virkelig ble diskutert, da Nye Veier kom med klare forslag om at sideveibommene måtte opprettholdes på de nye prosjektene. Men etter en god dialog med både kommuner og fylkeskommuner i de distriktene det gjelder, kom man fram til at det kanskje gikk an å myke opp litt på dette. Venstre er helt for at det skal være brukerfinansiering av nye veitiltak, men vi skal ikke gjøre det vanskelig for dem som bor i det området, vanskeligere når de faktisk benytter den ordinære veien, for de skal ikke hele veistrekningen. Så vi synes at den ordningen som man nå foreslår for sideveiene til E16, er god, og den er veldig god når vi opprettholder full takst for tunge kjøretøyer på en del av disse sideveiene. For Venstre er det viktigste når vi bygger ny vei og investerer, at næringstrafikken skal få bedre forhold. Trafikksikkerhet og framkommelighet for næringstrafikken er de viktigste elementene når vi vedtar nye veiprosjekter, og da skal det ikke være slik at næringstrafikk med store trailere, i takstgruppe 2, skal kunne utnytte sideveiene for å spare noen kroner. Vi har mistet hele prosjektets fortreffelighet hvis vi lar dem få lov til å kjøre på disse sideveiene. Derfor synes jeg også det er veldig bra at vi har fått med en anmodning om at Samferdselsdepartementet skal gå i dialog om å få gjennomkjøring forbudt, slik at man ikke tar hele strekket. Disse store bilene skal ikke gå i boligområder, det er bare beboerne der og de som har ærend i de områdene, som skal kunne benytte seg av det. Til Posten, som kanskje ikke så mange nevner, og som ikke er en stor sak, men viktig for den brukergruppen det gjelder. Man må være tilpasningsdyktig med tanke på at jo, det har medført litt lavere standard på omdelingen, vi har jo snart ikke post lenger, men vi erstatter det med en ordning som finansieres av staten. Så vil jeg bare si noe om Torp. For oss i Venstre er Torp viktig for flytrafikken på hele Østlandet, og er i dag som en tredje rullebane for Gardermoen.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-15:
Dette representantforslaget handler om «transporttiltak i krisetid». Det er flere eksempler på det, og mange er nevnt i selve representantforslaget. Vi har også diskutert annen problematikk knyttet til dette i flere debatter, også i dag. Dette er viktig, og når jeg leser i avisen i dag at 1 800 av 1 900 turbusser står, altså at bare 100 av turbussene har noe å gjøre for øyeblikket, skjønner vi at det er krisetider i enkelte av segmentene for transport. Jeg håper at statsråden i dag kan snakke litt om de andre krisene som også oppstår. Biltrafikken var veldig liten i begynnelsen, selvfølgelig, for da var vi hjemme og hadde hjemmekontor. Nå er vi mye mer på farten, og det oppfordres selvfølgelig til å bruke bil i stedet for kollektivtransport, men det har kanskje blitt litt mye, bl.a. med tanke på den infrastrukturen vi har. Som syklist i Oslo og Trondheim opplever jeg at det har blitt veldig risikofylt å sykle, for det er mange flere biler i byene nå og mye mer trafikkork og farlig adferd. Jeg leser dessverre også daglig om at utrykningspolitiet har kontroller, og at det er store fartsovertredelser rundt omkring i landet. Det er bra at politiet er ute og kontrollerer, men vi vet at de ikke klarer å fange opp alt. Også denne helga har vi sett alvorlige og store ulykker i trafikken. Jeg tror statistikken kan bli stygg dette året hvis dette fortsetter og vi ikke innfører enda bedre tiltak for kanskje å begrense noe av den adferden som er i trafikken for øyeblikket. Jeg hadde satt pris på om statsråden kunne si noe om dette, for jeg tror vi får utfordringer med det. Jeg mener at regjeringen agerte ganske raskt på en del av utfordringene. For eksempel satte man ned momsen. Det ble en avgiftslettelse for ganske mange av disse transportørene. Jeg ser at det går an å tenke på nye avgifter, men jeg tror man skal være litt forsiktig med å si at noen er mer utsatt enn andre. Samferdselsdepartementet må i hvert fall få den fulle og hele oversikt før man kan love noe mer.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-15:
Så langt ut i debatten er det på tide med en gladhistorie: Kulturarv er en samfunnsressurs som i større grad må brukes for å utvikle lokalsamfunn og som grunnlag for næringsutvikling – dette står det mye om i denne kulturmiljømeldingen. Ikke minst er det også et viktig grep innenfor politikken. Mitt eksempel er Bakklandet i Trondheim. Området er ikke like gammelt som byen, som kanskje er 1 000 år, men det ble stor bosetting i denne forstaden til Trondheim på 1600-tallet. Så ble området herjet av mange branner, som resten av Trondheim har blitt opp igjennom tidene, men i dag står bydelen fram – etter oppbyggingen på 1700-tallet og 1800-tallet – som en bydel som er meget godt besøkt. Ikke minst har man også store opplevelser der. Det siste steget for å få til dette var at bydelen ble nesten bilfri i 2016. Før det, i de siste 50 årene, har det vært en kamp mot enkelte politiske miljø for at denne bydelen skulle tas vare på. På 1960-tallet ville man bygge innfartsveien. Et stort flertall i Trondheim bystyre ville sanere området. Det var bare møkk, for å bruke et litt stygt uttrykk, men det var det man brukte den gangen. Men det ble bevart av studenter, arkitekter og enkelte politiske ildsjeler som sa makten midt imot. Så tok det flere år før man fikk det opp å gå. I dag er Bakklandstorget, som munner ut ved Gamle Bybro, mer besøkt enn torget i selve Midtbyen. Det forteller at det er opplevelser og bruk som skal til for at en slik kulturarv skal virke. Jeg håper virkelig at det er flere som tar kampen – det må tydeligvis til – for å få til den gode kulturmiljøpolitikken. Jeg er helt sikker på at når det som står i meldingen, blir konkretisert, så blir det meget bra, både når det gjelder enkelte objekter, og når det gjelder mange lokallag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Me behandlar Prop. 95 S for 2019–2020 med den slåande tittelen «Nokre saker om luftfart, veg og post». Eg er glad for at representanten Gunnes avslutta innlegget sitt med nettopp å snakke om den endringa som skjer på postområdet, og er glad for at transportkomiteen støttar regjeringa sitt opplegg for framsending av blindeskriftsendingar. Så til luftfart. Der kjøper me flyruter mellom Evenes og Bodø. Me har òg hatt heimtransport med fly av nordmenn på reise, knytt til covid-19-situasjonen: Det er 6 600 norske borgarar som har kome seg heim med den ordninga – i alt 50 turar, dei fleste med SAS og Norwegian. Det representanten Morten Stordalen tar opp knytt til Torp, er òg riktig. Eg registrerer at Stortinget er ueinig i mi vurdering av at me har følgt opp dette oppmodingsvedtaket. Det tar eg til etterretning, men det er med stor glede eg ser at me har fått ei god løysing for Torp, og det er naturleg for meg å gi ein ekstra takk og honnør til Framstegspartiet, som har vore med på å sikre nettopp det gjennom forhandlingane om revidert. Som komitéleiar Orten sa, her er ei heilskapleg løysing på plass for Torp. Det er eg veldig glad for. Ei auka kostnadsramme på tre vegprosjekt er òg behandla i denne stortingsproposisjonen. Eg har forståing for at bom på sideveg kan opplevast som ei urimeleg økonomisk belastning som påverkar kvardagen for dei bebuarane det gjeld. Når ein bur langs ein veg som går parallelt med ein ny veg, og ein må betale bompengar på den nye vegen sjølv om ein ikkje køyrer på han, vil det opplevast som urimeleg. Som samferdselsminister har eg forståing for det. Det er viktig at bompengeordninga blir oppfatta som legitim i befolkninga. Da er det eit godt verktøy for å finansiere vegbygging i Noreg. Komiteen si innstilling til vedtak inneber bl.a. ei permanent vidareføring av dei mellombelse fritaksordningane for bebuarane på Fulu og Galterud. Stortingets vedtak i tråd med innstillinga vil eg sjølvsagt følgje opp. Det er min intensjon å følgje dette opp med dialog med dei kommunane og fylkeskommunane som er garantistar for bompengelånet, og vurdere svara frå dei før me konkluderer på korleis me skal følgje opp dette vedtaket. Eg må da naturleg nok ha ein dialog med Innlandet og Viken fylkeskommunar, som er garantistar for denne ordninga. Min klare intensjon er å følgje opp det vedtaket, men før eg gjer det, må eg sjølvsagt ha ein dialog med dei som er garantistar for denne saka.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Eg tar til etterretning at stortingskomiteen opplever at eg ikkje har følgt opp det vedtaket i tråd med intensjonen deira. Eg følgde opp med ei ordning for Haugesund og grunngav det med at staten der kjøper flyrutetenester, altså ein del av det minimumstilbodet som det er lagt til rette for. Haugesund var ein del av det. Da måtte me ha ein aktivitet der, og ein har også beredskap for ambulanseflyginga der. Så var det min intensjon at Torp på det tidspunktet skulle greie seg med den generelle ordninga. Det har vist seg ikkje å vere tilstrekkeleg, og eg er glad for at me no har ei løysing på plass for Torp. Torp har ein viktig funksjon, ikkje minst knytt til det tilbodet som Widerøe har, ved at dei har basen sin der. Så eg er fornøgd med den løysinga som ligg på bordet for Torp i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Når eg ser på dei på galleriet, ser dei godt fornøgde ut i dag. Det gler meg. Eg har lyst til å seie at eg synest me skal skilje dei to sakene. Når det gjeld Torp, var det ein annan situasjon i mars enn det er når me no er i juni. Det trur eg òg me ser på. Me ser at realiteten for Torp er at dei treng meir midlar enn me trudde på eit tidlegare tidspunkt, då me fann ei løysing for Haugesund. Når det gjeld bompengespørsmålet, trur eg alle ser det problematiske i bom på sideveg. Her er det eit prosjekt som Innlandet og Viken fylkeskommune har garantert for. Me har inngått ein avtale med dei. Så må eg òg seie at no skal eg heim og følgje opp dette vedtaket, men eg må jo gjere det i dialog med dei som har stilt garantiane. Eg synest at det heilskaplege opplegget som stortingskomiteen har kome fram til, er ei god løysing. Eg trur me skal finne ei god løysing saman med dei i fylkeskommunen som har sagt seg ueinig i det som Stortinget har gjort. Dei hadde ønskt at me hadde gått bort frå den nyordninga som kom eit par år tilbake i tid.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Ja, det må eg jo gjere. Om eg treng å følgje opp med meir pengar, så må eg tilbake til Stortinget. Det blir lagt opp til at Torp skal kompenserast særskilt for sitt netto koronatap. Det vil nok òg krevje ein særskilt notifikasjon frå ESA knytt til det regelverket. Men eg ser heilskapen, og eg la òg merke til at komitéleiar Orten gjorde ei berekning av dette – òg det som ligg i revidert nasjonalbudsjett. Eg har lyst til å gi honnør til Framstegspartiet, spesielt for den jobben dei har gjort for å finne ei god løysing for Torp. Eg har ikkje opplevd at det har vore politisk ueinigheit knytt til Torp, men det har vore ulike vurderingar på ulike tidspunkt av kva som har vore det reelle behovet. Eg har òg lest med interesse merknadene frå komiteen, både om beredskapsperspektivet, om Widerøes base og om flyskuletilbodet som er ved Torp. Torp er ein flyplass som blir driven veldig godt – det er mi forståing av korleis det blir drive.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Det viser noko av det komplekse i dette, for her har Avinor i realiteten latt eit tilbod vere gratis over ein lengre periode, og dette er ei problemstilling som har dukka opp i sluttfasen. Mitt ønske er at flyskulen skal få lov til å vidareføre sitt gode arbeid, for me ønskjer både å halde hjula i gang og å få større aktivitet. Det er mitt ønske for Torp. Eg synest det er ei god løysing som no ligg på bordet for Torp. Eg har òg lyst til å streke under at dei naturleg nok skal kompenserast for sine tapte inntekter, men dei har jo òg hatt reduserte kostnader. Det er òg sånn at ei god permitteringsordning kjem òg eksempelvis lufthamner, som Torp, til gode. Men eg deler fullt ut intensjonen som representanten Hoksrud her kjem med. Det er dette som er vårt ønske. Når me no gir midlar til Torp, er det både fordi det skal vere eit godt flytilbod, og fordi me ønskjer at flyskulen skal fungere i tråd med det som er intensjonen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Eg er glad for det engasjementet som er for òg Ørland lufthamn. Det viser noko av den heilskapen me hadde da me skulle gå i gang med dette arbeidet på bakgrunn av oppmodingsvedtaket frå første fase, knytt til covid-19. Så kan eg seie at Ørlandet vil få 3 281 000 kr i tilleggskompensasjon. Eg meiner ønsket frå mindretalet i realiteten da er innfridd i den saka, for her blir det gitt ein tilleggskompensasjon. Han er kanskje ikkje i den storleiken Fasteraune peiker på i innlegget sitt, men det er eit svært godt tilskot nettopp for at Ørland lufthamn skal kome seg gjennom denne situasjonen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Eg trur nok òg presidenten følgjer godt med på svaret no når det gjeld Stord lufthamn. Eg er glad for engasjementet for dei private lufthamnene. Når det gjeld Stord, er det flyruter og ein del støtte til det. Men Samferdselsdepartementets støtteavtale med lufthamna er klar på at ho ikkje er tillaten å bruke som ei støtte til sjølve flyrutene. Det er derfor heller ikkje aktuelt å ta inn den flyruta som ein del av minimumstilbodet. Det minimumstilbodet me hadde, gjaldt strekningar som hadde større trafikk enn ruta mellom Stord og Oslo. Det er ei reell utfordring knytt til Stord lufthamn, for den støtteavtalen me har der, er med lufthamna og gjeld ikkje flyrutekjøp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-15:
Eg skal kommentere nokre av dei utfordringane eg er gitt. Eg har òg lyst til å starte med å seie at eg synest Arne Nævra peikar på eit viktig perspektiv når han seier at dei kostnadsaukane me har sett, er det veldig bra at eit samla storting aksepterer, nettopp fordi me da kan halde aktiviteten i gang, og det treng me. Så er det Øystein Langholm Hansen og Aleksander Stokkebø, som spør og utfordrar knytt til Haugesund. Det er riktig at eg sa at det er i hamn, men det er riktig som Langholm Hansen sa: Det er no forhandlingar mellom Avinor og Haugesund, og eg håpar me der får på plass ei god løysing frå no av og ei tid framover. Me veit jo ikkje kor lang tid dette vil vare, og det trur eg òg er noko av utfordringsbiletet me har sett undervegs her: Kor lang tid ville covid-19-situasjonen prege luftfarten? Me må nok vere innstilte på at me òg må kunne handtere denne typen saker til hausten. No har jo Stortinget og regjeringa, synest eg, jobba veldig godt saman. Me la fram ei lånegarantiordning for flyselskapa på 6 mrd. kr, me fjerna så å seie alle avgifter knytte til luftfarten, me har fått på plass permitteringsordningar, og me har sikra utsett arbeidsgivaravgift i ein periode – me har gjort veldig mykje, men eg trur òg me må sjå på kva som er nødvendig. Me treng ein luftfart i etterkant av covid-19, me treng òg flyselskap i etterkant av covid-19, og det er ikkje sikkert me har levert siste etappe for å nå det målet. Det må me ha tett dialog om òg framover, og ikkje minst til hausten. Så er det representanten Sverre Myrli, som ber meg ha kontakt med Innlandet om å få forbodsskilting på fylkesvegen over Eidsberg. Det er eg innstilt på. Eg må jo ha ein dialog med Innlandet og med Viken fylkeskommune, fordi dei er garantistar på denne vegen. Skal eg derfor få følgt opp det vedtaket som ligg her – og det er min klare intensjon – må eg ha dialog med dei, og da synest eg det er eit godt forslag å ta opp. Eg har òg tru på ein god dialog knytt til både garantiordninga og det forslaget som ligg her i Stortinget, og som eg trur Innlandet vil akseptere.