Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-04-12:
La meg begynne med å si at alle deler intensjonen i det forslaget som her fremmes, nemlig at vi skal bruke energien så effektivt som mulig, og at i den grad vi kan redusere forbruket, og kanskje til og med produsere energi, er det fornuftig. Så er det også slik at det skjer ting fortløpende. Bare de siste 15–20 årene har f.eks. kravene til teknisk forskrift blitt strammet inn betydelig, ikke minst med tanke på å redusere energiforbruket i norske husholdninger. Jeg vil minne om at det har regjeringen nylig gått runder på, og den har stilt strengere krav. Regjeringen står også delvis i stormen med tanke på at enkelte mener at disse kravene er for strenge, det er for store kostnader knyttet til dem, og det stiller for store krav til kompetansen til dem som skal bygge disse husene. Jeg sier ikke at det er det samme som at vi ikke skal fortsette på denne veien, men jeg synes det hører med til fortellingen å presentere det. Regjeringen har en bred satsing på energiomlegging. Energiomlegging bidrar til en mer diversifisert energiforsyning, redusert avhengighet av vannkraft og bedre forsyningssikkerhet. Det omfatter både tiltak for å begrense energibruken og for redusert bruk av elektrisitet og olje til oppvarming. Energiomleggingen ivaretar viktige klima- og miljøhensyn. Energiomleggingen er rettet mot kjente energiløsninger som ennå ikke er konkurransedyktige i markedet, og mot nye miljøvennlige energiløsninger som kan ha et lovende markedspotensial på sikt. Det er en ambisjon å oppnå varige markedsendringer, der miljøvennlige løsninger blir konkurransedyktige. Enova forestår en rekke programmer, bl.a. for å øke energieffektivisering i industri og i bygg, for å øke andelen fornybar varme basert på vannbårne løsninger og for å demonstrere nye energiteknologier. Forslagsstillerne viser til at bygninger står for om lag 40 pst. av verdens energiforbruk, og at store kutt i energibruken i bygninger vil ha positive konsekvenser for miljøet. Videre viser de til at interessen for hus som genererer mer energi enn de forbruker, såkalte plusshus, har blomstret opp. Jeg er enig i at det er viktig med tiltak som kan få ned energibruken i bygg. Enova har en bred satsing rettet mot byggesektoren, en satsing som har gitt resultater. Forslagsstillerne viser til at en forutsetning ved norske plusshus er at bygningskroppen er så energieffektiv som mulig. Ved hjelp av god isolasjon, høy tetthet og intelligente ventilasjonsløsninger mener de at det er mulig å ta oppvarmingsbehovet ned til et minimum. Jeg kan vise til at det er nettopp dette Enova arbeider for å oppnå. Et av hovedelementene i Enovas byggprogram er et eget tilbud om investeringsstøtte til investorer som ønsker å bygge lavenergibygg og passivhus. Denne delen av programmet er rettet mot alle bygningskategorier, også eneboliger, og både nye bygg og omfattende rehabiliteringsprosjekter er omfattet. Enova har også etablert et rådgiverteam og en støtteordning til utredning og prosjektering av passivhus. Denne satsingen gir begrensede energiresultater per krone, men er et ledd i det langsiktige arbeidet for at energieffektive bygg skal bli den foretrukne løsningen i markedet. Forslagsstillerne ber regjeringen sørge for at Enova gir støtte til utbygging av demonstrasjonsprosjekter for plusshus i alle størrelser, og gjøre det slik at støtten til energieffektive bygninger også omfatter private husholdninger. Jeg kan vise til at aktører med ambisjoner om å bygge plusshus kan per i dag få støtte til å bygge en bygningskropp tilsvarende passivhusstandard gjennom programtilbudet for passivhus og lavenergibygg. Markedet for plusshus er imidlertid kommet vesentlig kortere enn markedet for passivhus, og Enova opplyser at de hittil kun har mottatt noen få enkelthenvendelser om mulighetene for støtte til plusshusprosjekter. Jeg vil minne om at styringen av Enova følger prinsippene for mål- og resultatstyring. Det er lagt opp til en klar ansvars- og rollefordeling mellom departementet som oppdragsgiver og Enova som oppdragstaker. Målene for virksomheten er formulert gjennom formålet for Energifondet, samt hovedmål og resultatmål som er fastsatt etter avtale mellom departementet og Enova. Det er lagt opp til en mest mulig kostnadseffektiv forvaltning av midlene i Energifondet i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger for opprettelsen av Enova og Energifondet. Det er derfor Enovas oppgave å utforme programmer og programkriterier som til enhver tid er best mulig tilpasset markedene, innenfor de rammer som settes av avtalen. Forslagsstillerne ber videre regjeringen forenkle og gjøre saksgangen raskere for energianlegg tilknyttet bygninger som leverer strøm til nettet ved å la sakene behandles av NVE lokalt, slik det gjøres i dag med de minste småkraftverkene. Jeg kan vise til at plusshuskunder som leverer elektrisitet til nettet i enkelttimer, allerede er fritatt for kravet til omsetningskonsesjon. NVE har gitt en generell dispensasjon som legger til rette for at en forbrukskunde som i enkelttimer har overskuddskraft, kan levere denne inn i nettet.