Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-16:
SV går mot det framlagte forslaget om å endre statsforetaksloven. Dette er det tre gode grunner til. Lovendringsforslaget om å fjerne garantiordningen i statsforetak er verken etterlengtet, konsekvent eller nødvendig. Jeg skal begrunne dette nærmere. Forslaget er for det første ikke etterlengtet. Regjeringen begrunner endringen med at ESA sier at statsforetaksordningen innebærer å skape markedsfortrinn til utvalgte selskaper gjennom ulovlig statsstøtte. Jeg synes man skal tenke de ordene litt langsomt, samtidig som man ser for seg hvilke selskaper dette dreier seg om. Vi snakker ikke om pølsebuer, konkurstruede trikotasjehus eller øde fabrikker hvor man en gang laget skrivemaskiner. Vi snakker om vitale bedrifter som er grunnleggende for en del av norsk infrastruktur, firmaer som Statskog, Enova, Statkraft og Statnett, for å nevne noen. SV mener dessuten at forslaget ikke er konsekvent. Hvis det virkelig er slik at Regjeringen har et brennende engasjement i forhold til statsstøtteordninger, burde det være tilstrekkelig å peke på at den samme regjeringen med rund hånd har innført generelle statsstøtter, som enten med eller uten ESAs godkjenning har blitt glatt gjennomført. Eksempler på dette er spesielle skatteletter for rederinæringen, nettolønnsordning for sjøfolk og spesielle avskrivningsregler for oljeindustrien, slik vi har sett i forbindelse med Snøhvit-utbyggingen. Hvis Regjeringen virkelig ønsker å gjøre noe med urettmessig statsstøtte som virkelig monner, er SV med på å fjerne Snøhvit-subsidiene og skatteletten for rederne når som helst. Forslaget som ligger foran oss, er ikke tvingende nødvendig, det er tvert imot bare en politisk markering. Det er ikke vist til noe konkret krav fra ESA, da det i proposisjonen kun heter: «Blant annet på bakgrunn av ESAs henvendelse…». Det er ikke et pålegg, slik vi ser det. Regjeringen har lagt fram dette lovendringsforslaget. Regjeringens henvisninger til ESAs såkalte pålegg er vage, men blir altså tolket ekstremt. Uten egentlig å forklare hva ESA konkret har sagt eller ment, bruker Regjeringen ESA som fortropp og bulldoser for å berede grunnen for enda et privatiseringsprosjekt. Og nettopp her ligger det mest bekymringsfulle med forslaget, som både Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet kommer til å stemme for i dag, nemlig det klare politiske innholdet. Omgjøringen av loven om statsforetak er enda et ledd i kjeden som løsner. Statlige selskaper og enheter har de siste årene gått gjennom en gradvis privatiseringsprosess. Vi har sett at sykehus er blitt statsforetak, Posten og NSB er blitt aksjeselskap, universitetene har gått fra å være forvaltningsorgan til å bli særlovsselskap med eksterne styremedlemmer, og planer om selskapsform foreligger, ifølge Forskerforum 9/2002. Vi har sett at Regjeringen sammen med Fremskrittspartiet har sørget for at en rekke statseide selskaper skal selges helt eller delvis ut, og Regjeringen varsler at den vil avvikle hele statsforetaksordningen i løpet av 2003, i tillegg til at deler av Statkraft SF skal selges ut i løpet av 2003. I dag skal statsforetaksordningen uthules ved at den statlige garantiordningen tas bort. Når statsforetaksordningen skal behandles senere i år, kan Regjeringen med rette si at det er jo ingen forskjell på statsforetak og aksjeselskap lenger, så derfor er det ingen grunn til å beholde Statnett eller Enova som statsforetak. Det er min klare oppfatning at lovendringsforslaget grunnleggende sett er fundert på politisk ønsketenkning mer enn på juridiske og praktiske realiteter. Forslaget innebærer enda en spiker i den offentlige eierskapskista som statsrådene Erna Solberg, Victor D. Norman og Ansgar Gabrielsen fornøyd står og snekrer.