trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-20:
I Nord-Norge har vi fisken, energien, mineralene og naturen. Det er naturressurser vi skal forvalte og utnytte godt, slik at Nord-Norge er med på å ta lederrollen og sikre hele landets framtidige velferd. Men skal vi klare det, trenger vi en god og sammenhengende infrastruktur, slik at folk kommer seg trygt fram, og næringslivet får varene sine effektivt og raskt ut til markedene. De siste åtte årene har det vært en historisk satsing på samferdsel i landet vårt. Høyre i regjering har doblet samferdselsbudsjettet, og det har gitt gode utslag i Nord-Norge. For det er Høyre i regjering som har sikret at bygging av ny innfartsvei til Tromsø kan settes i gang neste år, med dette statsbudsjettet, at Hålogalandsveien endelig blir realisert, at Troms og Finnmark knyttes enda tettere og bedre sammen med ny E6 i tunell gjennom Kvænangsfjellet, at Tromsø kan forhandle om en byvekstavtale, at Nye Veier er i gang med å planlegge for utbedring av strekningene Nordkjosbotn–Hatteng og Olderdalen–Langslett, at ny lufthavnterminal i Tromsø er under bygging, og at vi for første gang får på plass en statlig tilskuddsordning for vedlikehold av fylkesveier på flere milliarder kroner, slik at sjømathovedstaden Senja endelig kan få bedre fylkesveier til å frakte ut fisken sin. Jeg håper til beste for Nord-Norge at den nye regjeringen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke senker det ambisjonsnivået Høyre i regjering har lagt opp til når det gjelder utbygging av infrastruktur i nord, men jeg blir bekymret når jeg ser at de i tillegget til statsbudsjettet kutter i investeringsmidler til riksveier, at de i regjeringserklæringen skal bruke tid på å utrede Nye Veier AS, slik at viktige veiprosjekt kan bli satt på vent, eller ikke gir tydelige svar på når forhandlingene om en byvekstavtale for Tromsø kan settes i gang. I årene framover må det også satses på å realisere nye samferdselsprosjekt i nord, som ny Kvaløyforbindelse via Håkøya som en del av kystriksveien mellom Harstad, Finnsnes og Tromsø, testsenter for bærekraftig og grønn luftfart med fagmiljøene i Tromsø som utgangspunkt, og å holde trykket oppe på den statlige tilskuddsordningen for vedlikehold av fylkesveier, slik at sjømatnæringen i nord kan fortsette veksten sin – for å nevne noen prosjekt. Høyre har satset på infrastruktur i Nord-Norge fordi vi forstår hvor viktig landsdelen er for den framtidige verdiskapingen og jobbskapingen i Norge. Derfor senker vi ikke ambisjonene, og det håper jeg heller ikke Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering gjør, selv om vi har fått noen signal som ikke er veldig bra for infrastrukturen i nord.
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-20:
For åtte år siden ble planene om Ringeriksbanen plukket opp igjen fra skuffen i Samferdselsdepartementet. Rød-grønne politikere som hadde skålt i sjampanje på Hønefoss stasjon, kom ikke så veldig mye lenger enn det på åtte år. Det er kanskje ikke så rart at folk i ringeriksregionen sluttet å tro på at banen kommer. I over hundre år har Ringeriksbanen vært planlagt, men vi har aldri vært nærmere å få spaden i jorda enn det vi er nå. Det siste Solberg-regjeringen gjorde, var å legge inn en halv milliard til banen i tillegg til en driftskreditt på én milliard. Det er bra at Støre-regjeringen ikke har fjernet kreditten eller den halve milliarden, men jeg er spent på hvor lenge det er til vi kan sette oss på toget i Hønefoss eller Hole og være i Oslo på under en halvtime. For fire måneder siden, i august, sa Masud Gharahkhani om Ringeriksbanen: «Vi kommer ikke til å samarbeide med MDG eller lage noen kompromisser om Fellesprosjektet Ringeriksbanen og ny E16. Vi står fast på at byggestart må komme så raskt som mulig i 2022.» Og så, i september: «Fra Arbeiderpartiets side er vi krystallklare på at det skal bli igangsetting av arbeidet med Ringeriksbanen i 2022. Vi er den beste garantisten for en rask oppstart.» Vi er mange som vet at Arbeiderpartiet hittil ikke har vært noen garantist for noe som helst knyttet til Ringeriksbanen. Næringslivet har investert for milliarder i regionen, konsekvensutredning er på plass, trasé er valgt, reguleringsplanen er der, driftskreditt er bevilget, og Nye Veier har fått ansvaret. Det vi mangler, er oppstart. Vi vil ikke plukke opp igjen Ringeriksbanen fra en skuff i Samferdselsdepartementet om fire år. Jeg merker meg at det er lovet mye i valgkampen som ikke er så viktig lenger, men jeg håper at dette er unntaket. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lovet oppstart i 2022, og vi ser fram til at spaden på Ringeriksbanen er i jorda om mindre enn 376 dager.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Dersom det er ein ting som er av historisk karakter i årets statsbudsjett, er det avgjerda om at det skal setjast i gang ei fullverdig konseptvalutgreiing for Nord-Noreg-banen. Det har vore mange historiske parallellar som har blitt trekte i denne debatten, prosjekt som ein har jobba for og kjempa for i 10 år, 20 år, 30 år. Eg vil tilbake til 1921 da Stortinget, i denne sal, vedtok første gong at det skulle byggjast eit stambanenett gjennom landet, og der første traseen for Nord-Noreg-banen blei sett. Prosjektet gjekk sin gang, til ulike tider. Både i freds- og krigstid bygde ein vidare Nord-Noreg-prosjektet. Men som vi kjenner til, stoppa det opp på 1960-talet av ulike grunnar og har sidan stått i ro. Kampen for Nord-Noreg-banen vidare frå Fauske og nordover har ikkje blitt avslutta for befolkninga som bur der, og har blitt halden i live i alle desse åra, og no, endeleg, etter spesielle alliansar mellom venstre- og høgresida i norsk politikk, mellom SV og Fremskrittspartiet og etter kvart Arbeiderpartiet og Senterpartiet, Raudt og MDG, er det no brei oppslutning om å setje i gang konseptvalutgreiing for Nord-Noreg-banen med mål om at han skal realiserast. Kanskje aldri har det vore meir aktuelt enn no. Vi lever i ei tid der vi alle veit at på eit eller anna tidspunkt kjem det til å vere store ulemper ved å vere avhengig av fossile utslepp for å frakte varene sine til marknadene. For ein region som Nord-Noreg, som er den mest eksportretta regionen av alle i Noreg, er det openbert at dersom ein skal få verdi av fisken, dersom ein skal kunne skape verdiar langs kysten, er det å ha nullutsleppsløysingar rett ut i marknaden heilt fundamentalt. Det er gjort enkle utrekningar av dette som viser at dersom ein berre får fisken eit døgn tidlegare på marknaden i Europa, til Hamburg, kan ein doble verdien av fisken. Berre det i seg sjølv vil vere nok til å rettferdiggjere dette prosjektet. Så vil det ha betydelege effektar for heile regionen. Det vil gjere at regionen bur tettare saman, samle Nord-Noreg på ein heilt annan måte enn tidlegare, som gjer at behovet for fly, veg, transport langs vegane, farlege vegar, blir redusert. Så dette er eit spennande nytt initiativ som kjem etter at SV tok det opp i regjeringsforhandlingane, og fekk regjeringa med på det, ei fullverdig konseptvalutgreiing for Nord-Noreg-banen som skal danne utgangspunkt for vedtak i neste NTP. Gratulerer!
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Jeg vil takke finansministeren for en langt mer presis orientering i dag enn sist gang han var i denne salen. Til representanten Aasland, som lurer på om det blir en ny normal å bruke § 54 annet ledd i forretningsordenen, må jeg si at det kommer helt an på hvordan regjeringen håndterer de krisene vi står i. Så langt, må jeg legge til, har det vært langt fra imponerende. Representanten Arnstad var inne på at det var min tolkning som lå til grunn for dette. Vel, nå har jeg lagt merke til at både NHO og Virke har hatt akkurat den samme tolkningen som den undertegnede har. NHO har gjentatte ganger vært ute og bedt om at maksbeløpet blir hevet, men Finansdepartementet var tydelig på at lønnsstøtteordningen da ville stange mot statsstøtteregelverket i EØS, og at det ikke var mer å gå på. Arbeidslivsdirektør Nina Melsom i NHO uttalte: «Vi er svært overrasket hvis dette nå viser seg å ikke stemme.» Ivar Horneland Kristensen fra Virke fulgte opp og sa til NTB at saken overrasket stort. Videre sa han: «Vi fikk den samme beskjeden. At Vedum skylder på EØS, er merkelig.» Situasjonen er vanskelig for mange. For mange handler det nå om at man kan bli permittert inn i jula. Det kommer på toppen av strømkrise, økende matvarepriser, økende rente og skyhøye drivstoffutgifter. Så for mange begynner det nå å tære på. Så er det viktig å få sagt at det er ingenting som er lagt fram for Stortinget. Alle detaljer rundt denne ordningen er ennå ikke kjent, og det er utrolig viktig at det blir gjort tilgjengelig for de bedriftene som nå teller på knappene om de skal trekke tilbake permitteringsvarslene eller ikke. Da er spørsmålet når dette vil komme til Stortinget og bli lagt fram der. Jeg tolker fremdeles finansministeren slik at man må velge enten lønnsstøtte eller permittering. Da er hovedproblemet ennå til stede, noe som vil bety at flere enn nødvendig sannsynligvis blir permittert. Jeg registrerer at statsråd Vedum snakket om at han var på den konservative siden. Jeg vil vel si at «den konservative siden» er kreativt. Han skjøv i realiteten EØS-avtalen foran seg fordi det kom kritikk mot ordningen, og det synes jeg er kritikkverdig. Så registrerer jeg også at SV, denne regjeringens støttehjul, nå stiller gladelig opp, enten det er strømkrise, lønnsstøtteordning eller alt mulig. Det kommer til å forplikte når vi nå ser hvilke konsekvenser dette har. Jeg synes det er rart at SV ikke sørger for at man får et vedtak om dette før jul, slik at bedriftene kjenner alle detaljer. Men alt i alt: Jeg synes det er fint at statsråden har vært her, men jeg synes fremdeles at det han sa til Stortinget sist gang, ikke var presist.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det som er bra, hvis man legger bort partipolitikken, er jo at det denne gangen virker som det er et samlet storting som er for en ny lønnsstøtteordning, og at det også er en regjering som har et ønske om å innføre det. Det har vi jo ikke hatt tidligere i pandemien. Hvis man skreller bort alle diskusjonene, er det det som er substansen. Så er det noen som har et ønske om å så tvil om at det blir en lønnsstøtteordning, men det er nå et avklart flertall mellom Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV om at det blir det. Da er det ingen grunn til å spre uro rundt det til de bedriftene og arbeidsfolkene som nå vurderer hva de skal gjøre, for nå vet vi at det blir flertall for en ny lønnsstøtteordning. Det gir mer forutsigbarhet for bedriftseierne, og det kan gi mer forutsigbarhet for de arbeidsfolka som er i bedrifter som står ved valget om de skal permittere eller gi lønnsstøtte. Når vi skreller bort det andre, er det dette det handler om: Hvordan kan vi gjøre ting litt mindre vanskelig for folk? Hvordan kan vi gjøre det litt mindre vanskelig for bedriftene? Det er viktig for regjeringen at når vi kommer med våre forslag, med våre vurderinger, må vi være trygge på at vi ikke i neste omgang blir stoppet av de avtalene vi er en del av. Jeg ble utfordret – ikke i stortingsalen, men direkte, som jeg har et par ganger, etter en demonstrasjon – og jeg skjønner den fortvilelsen de som var på demonstrasjonen, hadde. De mente at en skulle få 100 pst. lønnsdekning. Derfor tok jeg det opp igjen i dag med ESA-presidenten og spurte: Er den 80-prosentgrensen sånn som vi har forstått den? Da sa ESA-presidenten muntlig, og bekreftet skriftlig, i et lite intervju, at den er absolutt. Når vi felles skal lage de ordningene vi skal, må vi jo også vite at vi ikke blir stoppet i neste omgang. Det er ansvaret vi som regjering har når vi legger fram våre forslag og våre vurderinger. Det var det jeg sa også på fredag, at det er vurderinger, og at vi har hatt en konservativ og forsiktig tilnærming. Er det én sal jeg har stor respekt for, er det stortingssalen, med det folkevalgte skjønnet og nettopp den diskusjonen vi har mellom posisjon og opposisjon, for det gjør ordninger bedre. De blir mer kvalitetssikret, og i sum kommer vi bedre ut av det. Jeg vil takke SV for at SV har valgt å tenke at det er viktig at vi får trygghet rundt ordningene så raskt som overhodet mulig, for det gir trygghet for både arbeidsfolk og bedrifter, og jeg er glad for at det i denne salen i bunn og grunn er enstemmighet om at vi ønsker en ny lønnsstøtteordning. Det er litt ulike meninger om hva som er best, men nå er det et flertall, og vi mener vi kan få en ordning som kan hjelpe en god del bedrifter og gjøre hverdagen til arbeidsfolk litt bedre.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Takk til finansministeren for nok en redegjørelse i Stortinget om denne lønnsstøtteordningen. Jeg har lyst til å starte med realitetene. Finansministeren sa sist fredag: «Grunnen til at vi er kommet dit, er at det også har vært avstemt med ESA tidligere i dag i en uformell prosess, for å vite at man ikke setter ordningen i fare hvis man går for høyt.» Det er ingen unormal setning eller et forbehold for en finansminister. Tvert om, det er en ganske naturlig påpekning av at en må være trygg på at de ordningene man innfører for næringslivet, ikke medfører en sånn situasjon at det etterpå kan volde ulemper for bedriftene. Der vil jeg bare si at jeg synes finansministeren på en god måte understreket det som jeg synes er helt nødvendig og riktig at finansministre skal uttrykke. Så håper jeg heller ikke at det blir en ny normal at opposisjonen bruker § 54 for å reise debatter i Stortinget. Det er mange andre, fine måter å gjøre det på. Jeg er også opptatt av at en skal håndtere denne typen saker med ryddighet og ordentlighet. For det første: Smitteverntiltak og økonomiske tiltak har vi uttalt at vi mener må gå hånd i hånd. Jeg mener dagens regjering leverer på det. Den 10. desember varslet regjeringen at den ville utrede en lønnsstøtteordning. Nå, ti dager etterpå, foreligger det en avtale, en enighet mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om en lønnsstøtteordning som etter min vurdering vil møte bedriftene på en god måte, og i tillegg ha i seg en solidaritetstanke om at det må omhandle alle. Det synes jeg er ganske naturlig. Vi har et sikkerhetsnett for dem som vil velge å permittere gjennom en god permitteringsordning, men det som ligger i den ordningen slik som den er blitt presentert nå, virker å være bra. Det er ingen tvil om at det er noen begrensninger i den ordningen som er foreslått, og finansministeren redegjør for det nok en gang. Ikke minst er 80-prosentgrensen absolutt. Så jeg kan ikke se at det er noe galt i det finansministeren har redegjort for overfor Stortinget. Tvert om synes jeg det er en ganske naturlig presisering fra finansministeren. Jeg håper, og ser i møte, at vi skal få den lønnsstøtteordningen som er blitt presentert nå i ettermiddag, på plass, og at vi kan komme videre med det. Utgangspunktet nå burde være at det er stor trygghet for bedriftene til å kunne bruke lønnsstøtteordningen som et alternativ til å unngå permitteringer, holde folk i jobb, sikre kompetansen, sikre aktiviteten og sørge for at det er noe meningsfylt i hverdagen for dem.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-12-20:
Jeg vil få lov til å takke finansministeren for en god redegjørelse. Ja, representanten Bru har helt rett, dette er ingen lek. Det er heller ikke noen lek og pingpong i stortingssalen. Dette er blodig alvor for alle dem som blir berørt. Derfor er jeg veldig glad for at Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet i dag har kommet fram til en løsning, og jeg ønsker å berømme SV fordi de har vært raske og effektive for å få på plass en god løsning. Det er faktisk veldig godt gjort av denne regjeringen å få en slik ordning på plass i løpet av ni dager. Det sier også litt om alvoret i saken. Jeg vet ikke om noen andre regjeringer som kunne klart det samme. Den forrige regjeringen brukte en og en halv måned på å gruble på om de i det hele tatt skulle ha en lønnsstøtteordning, før de laget en ordning som ingen kunne bruke. Jeg synes det er positivt at en i dag åpner for forbedringer i ordningen, og særlig vil jeg peke på to. Det ene er at referansegrunnlaget gjøres mer fleksibelt. Det gjør at Britannia Hotel i Trondheim, i mitt hjemdistrikt, allerede har trukket tilbake sine permitteringer og ønsker å bruke lønnsstøtteordningen i stedet. Det andre er at fristen for å trekke permittering forlenges med to dager, slik at bedriftene får noe mer tid på seg til å avgjøre om de vil være med i en lønnsstøtteordning. Etter mitt syn har ikke finansministeren feilinformert om noe som helst. Han har tvert imot vært veldig imøtekommende med å komme til Stortinget når Stortinget ber om det. Han har gitt generelle uttalelser fra denne talerstolen om at prosessen avstemmes løpende med ESA, og det er det naturlig å gjøre. Så velger representanten Listhaug å tolke det som at han sa i Stortinget at 30 000 kr var et maksimalt tak, men det sa han faktisk ikke. Det han sa, var at det ble avstemt for å vite at en ikke gikk for høyt, men han sa aldri at det var det maksimale taket. Det Listhaug gjør, er å tolke, og det er lov. Det er lov å tolke, men det er hennes egen tolkning av saken, og vi vet at hun sjelden tolker saker i favør av dagens regjering. Så må jeg få lov til å si til slutt at det sjølsagt er parti i salen som har lov til å være uenig og mene at det er andre modeller som er bedre enn den som nå blir valgt. Det er lov, det er tillatt. Det har jeg all respekt for at folk tar til orde for, og det er helt greit, men jeg er veldig godt fornøyd med den løsningen Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV har kommet fram til.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
I over et år har SV tatt til orde for å få på plass en lønnsstøtteordning for å klare å holde folk i arbeid i den pandemien – og de økonomiske konsekvensene av den – som vi har stått i i snart to år. Det førte også til at Stortinget i januar for snart et år siden vedtok at den daværende borgerlige regjeringen skulle komme tilbake til Stortinget med en lønnsstøtteordning for å ivareta akkurat det – arbeidstakerne, arbeidsfolk som må beholde jobben sin. Likevel var det en høyst svekket ordning som ble lagt fram av den borgerlige regjeringen. Den innebar at man skulle få en lønnsstøtteordning for å ta de permitterte tilbake, men ikke for å unngå permittering. Vi kan i dag, i dagens situasjon, tross alt konkludere med at vi ville vært på et helt annet sted dersom den borgerlige regjeringen hadde brukt tiden på å utarbeide den ordningen som Stortinget ba om. Høyresiden gjør seg høy og mørk i salen her nå, og det har den gjort i flere uker, men realiteten er at ordningene som den regjeringen etterlot seg, ikke har vært tilpasset den situasjonen som Norge står i i dag. Vi har arvet en kompensasjonsordning for næringslivet som i stor grad har innebåret at man har hatt enorme overføringer av midler til bedrifter som har gått med stort overskudd, og som ikke har hatt de store økonomiske tapene som enkelte andre, mindre bedrifter har hatt gjennom de siste to årene, bedrifter som på langt nær har vært truffet så godt av den kompensasjonsordningen. Og det har altså heller ikke vært noen lønnsstøtteordning. Det er altså på overtid at det kommer på plass en slik ordning, og etter at SV gikk inn i dette nå, får vi også en bedre ordning enn den regjeringen la fram for Stortinget og i mediene på fredag. Vi mente da at det var et større handlingsrom enn hva finansministeren presenterte, og det viste seg at det var det. Gjennom de siste ukene og helgen har også jeg, i likhet med veldig mange andre her, snakket med fortvilte folk i hardt rammede bransjer. Ordningen som ble presentert fredag, traff ikke godt nok for å hjelpe dem. Nå har vi tatt grep. Støttebeløpene skal opp både for dem med lavt og høyt omsetningsfall, fristen for å trekke permitteringene tilbake, utsettes, og regjeringen skal revidere og justere ordningen i dialog med partene og komme tilbake til Stortinget med en oppdatert ordning, inkludert en revidering av maksimumsbeløp, i januar. Avslutningsvis kommer vi i morgen også til å vedta å bevilge 500 mill. kr inn i den kommunale kompensasjonsordningen. Med det får man umiddelbart penger ut til kommunene for å kunne avhjelpe bedriftene lokalt i en vanskelig situasjon.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-20:
Takk til finansminister Vedum, som kommer til Stortinget en gang til. Det setter vi pris på. Men hadde ikke regjeringen vært så bakpå med å legge fram krisetiltak som fagbevegelsen har krevd, kunne vi kanskje slutte å treffes på akkurat denne måten. Det har gått mer enn ni dager. Jeg har ikke tenkt å unnskylde noen tidligere borgerlig regjering, men det har gått mer enn ni dager siden Stortinget visste at vi var nødt til å treffe målrettede tiltak for dem som rammes hardest av krisen, nemlig arbeidsfolk. Den 29. november besluttet Stortinget å avlyse sin egen julelunsj. Siden da har vi visst at vi må gjøre noe for å sikre inntekter og arbeidsplasser i uteliv, kulturliv og reiseliv, i samarbeid med partene, og komme til Stortinget med det. Det har regjeringen visst siden da. For to uker siden, 7. desember, la statsråd Vedum og regjeringen fram flere økonomiske tiltak, men sa ingenting om lønnsstøtteordningen, som var LOs hovedkrav. Den 10. desember startet regjeringen endelig arbeidet med ordningen. Fredag kveld presenterte regjeringen hovedtrekkene i denne lønnsstøtteordningen, og umiddelbart ble det klart at regjeringens skisserte lønnsstøtteordning ikke var god nok. Da statsråd Vedum presenterte ordningen i denne salen på fredag, ble det gitt inntrykk av at grensene for støtte per ansatt var styrt av EU. Dette forutsetter jeg at statsråden ser det problematiske i, og i forlengelsen av det behovet for å informere og involvere Stortinget bedre i utformingen av de økonomiske tiltakene. Jeg vil gjerne ha en forsikring fra statsråden om at Finansdepartementet sørger for at handlingsrommet i EØS-avtalen ikke bare utforskes, men også utfordres og utnyttes fullt ut i gjennomføringen av helt nødvendige krisetiltak for arbeidsfolk og bedrifter i Norge. Dette stod Senterpartiet, SV og Rødt – inkludert finansministeren og min gode partikollega Bjørnar Moxnes – sammen om i en samlet merknad i finanskomiteen i februar. Noen permitteringsvarslinger er trukket tilbake, og det er gledelig. Bedriftene har også et ansvar for ikke å sende folk ut i ledighet. Men at ordningen har tatt så lang tid, kan ha gjort stor skade, for noen uopprettelig. Rødt bidrar gjerne konstruktivt til å forbedre og avklare kriseordningene. Vi har sagt at vi gledelig – ekstra gledelig! – setter julevask, men også julefri på vent så lenge det bidrar til å dempe krisen for vanlige arbeidsfolk.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Det er en glede på vegne av stortingsrepresentantene Gisle Meininger Saudland, Sylvi Listhaug og meg selv å fremme forslag om å sikre rettigheter til dagpenger og sykepenger i tråd med forventet pensjonsalder i pensjonsreformen, og på vegne av representantene Gisle Meininger Saudland, Helge André Njåstad og meg selv fremme forslag om å sikre et helhetlig Nav.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Dette er en litt underlig debatt å følge, for hvis kart og terreng ikke stemmer, bør man endre kartet. Det er også sånn at selv om noen sier at jorden er flat, er den ikke flat. Alle sier at man her er enig i intensjonen, men hvis alle er enig i intensjonen, er det jo underlig at forslaget til Fremskrittspartiet blir nedstemt. Man hører flere snakke om at det finnes noen unntak, at det kan være grunner til at man ikke skal. Representanten Per Olaf Lundteigen mente at det er viktig å ta hensyn til at vi er forskjellige, og at det må være høvelig arbeid. For Fremskrittspartiet er denne saken veldig enkel. Hvis du takker nei til arbeid av religiøse eller ideologiske grunner, har du ikke rett til støtte fra skattebetalerne. Mange her legger opp til at det er dagpenger dette skal gjelde, men for Fremskrittspartiet vil det gjelde alle offentlige ytelser, både kommunale og statlige. Så hevder man at det er et lite problem. Ja, men uavhengig av om det er veldig mange eller veldig få, er det greit å slå fast hvilken praksis vi ønsker at det skal være. Det at skattebetalere i Norge skal betale folk for ikke å jobbe på grunn av at de har takket nei til jobb av religiøse eller ideologiske grunner, hører ikke hjemme. Vi vet at selv Nav-kontorene har forskjellig praksis, så det er tydeligvis ikke så åpenbart her. Ja, Nav-kontorene har forskjellig praksis, og som min gode kollega Meininger Saudland sa så godt: Religionsviter Ragnhild Laird Iversen har vist at problemet eksisterer. Da mener jeg det er veldig spesielt at stortingsflertallet her i dag har en berøringsangst istedenfor å slå fast det helt åpenbare prinsippet, at hvis du ikke har jobb i Norge, må du faktisk ta den jobben du blir tilbudt, sånn at du kan være selvforsørgende. Det holder ikke å skylde på religiøse eller ideologiske grunner for å takke nei til en jobb og samtidig forvente at skattebetalerne skal finansiere ditt liv.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-02-09:
Jeg ønsker å ta ordet til lovvedtak 65. Ved en inkurie har det blitt fremmet et endringsforslag til endringsloven, som allerede har trådt i kraft, fra 1. januar 2021. Endringsloven er dermed blitt konsumert i hovedloven, slik at endringen egentlig skulle blitt fremmet i hovedloven. Jeg fremmer derfor forslag om at lovvedtak 65 ikke blir bifalt, og foreslår at endringene i stedet gjøres i hovedloven. Vi gjør andre gangs vedtak på torsdag, ettersom jeg har skjønt. Til opplysning: Dette gjelder saken om funksjonelt skille, og det er en lovteknisk sak, ikke en politisk sak. Den angår altså alle partiene som har fremmet forslaget.
Jonny Finstad (Høyre), 2021-02-09:
Jeg synes det har vært en veldig fin, saklig og god debatt om norsk luftfart her i salen i dag. Det synes jeg har vært kjempefint å høre på. Jeg synes at norsk luftfart fortjener en sånn gjennomgang også når vi ikke har koronakrise, for luftfarten er ufattelig viktig for store deler av landet vårt. Vi i Høyre er ikke så fryktelig opptatt av å pålegge luftfartsselskapene økte avgifter eller for så vidt å senke folks mobilitet. Vi ønsker å ha et godt flytilbud også i framtiden. Jeg legger merke til at andre parti kanskje ikke er like opptatt av at folks mobilitet skal opprettholdes, men luftfarten er en viktig del av folks mobilitet, også i distriktene. Vi mener også at en åpen og god konkurranse innenfor norsk luftfart har vært viktig for å sikre norske flypassasjerer et bedre tilbud. Vi har fått rimeligere billetter. Mange av oss, særlig vi som kommer fra Distrikts-Norge, husker da SAS hadde statlig monopol. Det var noen voldsomme priser. Vi vil ikke tilbake til den tiden. Vi har fått et rimeligere og mer pålitelig flytilbud i hele landet. Det er to ting vi diskuterer i dag. Det er koronakrisen, og det er det langsiktige flytilbudet vi skal ha etter koronakrisen. Derfor er det viktig at vilkårene for luftfarten fortsatt legger til rette for at dette skal skje gjennom koronakrisen og etter koronakrisen. Det er også viktig med en gjennomgang av FOT-rutetilbudet når situasjonen begynner å normalisere seg. Da er det viktig også å sikre et godt flytilbud på den delen av kortbanenettet som ikke dekkes av kommersielle flyvninger. Det er der vi har utfordringer med tanke på at det ikke er lønnsomt. I Høyre er vi opptatt av ryddige forhold i luftfarten og konkurranse på like vilkår. Når vi stemmer imot enkelte av representantforslagene, er det flere grunner til det. Noen forslag er allerede til vurdering i Samferdselsdepartementet, noen forslag er å slå inn åpne dører, og andre forslag er det naturlig å vurdere samlet og helhetlig i arbeidet med en stortingsmelding. Vi ønsker at en stortingsmelding skal være mest mulig uavhengig, derfor ønsker vi ikke å knytte den til NOU-en, hvor det bl.a. står at man ønsker å se på nedlegging av enkelte distriktsflyplasser som ikke er lønnsomme, eller se det i sammenheng med koronakrisen som nå er kommet. Det har også kommet en stortingsmelding, klimameldingen, som må tas med.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-02-09:
Helikoptertransporten på norsk sokkel må vel sies å være den sikreste helikoptertrafikken i verden. Det er heldigvis veldig sjelden det skjer negative hendelser i forbindelse med transport til og fra installasjonene. Dessverre er ikke det tilfellet i det arbeidet som skjer i forbindelse med linjebygging, snørydding og annet arbeid i f.eks. innenlands energibransje. Der trumfer økonomien ofte sikkerheten. Luftfartsorganisasjonene kaller det sågar i enkelte tilfeller for cowboyvirksomhet. Jeg lurer på om statsråden synes det er vanskelig å forbedre rutinene for innkjøp av innenlandske helikoptertjenester. Hvorfor er det så vanskelig å skape tilsvarende trygghet i den transporten som skjer i innlandstrafikken? Og hva kan og vil statsråden gjøre, bortsett fra «å ha dialog med Olje- og energidepartementet»?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-02-09:
Jeg takker for svaret. Så over til et spørsmål som jeg stilte skriftlig til statsråden, om en erklæring der åtte europeiske samferdsels- og sosialministre påpeker at krisen vi står i, viser at luftfarten har en stor grad av dysfunksjonalitet. I svaret skriver statsråden at han deler synet på innholdet i erklæringen: «Det korte svaret er at innholdet i erklæringen(…) er helt sammenfallende med den politikken jeg legger til grunn for mitt arbeid på dette området: Rettferdig konkurranse og et anstendig arbeidsliv basert på den norske arbeidslivsmodellen er to sider av samme sak.» (…) Mener statsråden fortsatt, slik det framkom av hans svar til komiteen av 27. november, at det er en dårlig idé å utarbeide en stortingsmelding basert på luftfartsutvalgets anbefalinger i NOU 2019: 22?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Stortinget vedtok 19. januar 2021 at det skal opprettes en kompensasjonsordning for flyselskaper med norsk driftstillatelse som har drevet over tid i Norge – vedtak 533. I proposisjonen som ble lagt fram 29. januar, var det noen beskrivelser av hvordan regjeringen ser for seg en slik ordning, bl.a. at den skal være «fremadskuende». Mener statsråden det er rettferdig at luftfarten, i motsetning til andre bransjer, ikke skal få kompensasjon for tap helt siden 12. mars?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Som jeg sa i stad, er det å sikre en levedyktig luftfartsnæring med infrastruktur, arbeidsplasser og forutsigbare rammevilkår i hele landet det som er målet. Det er målet nå, og det er målet etter pandemien. Det kommer selvfølgelig til å bli en kjempeutfordring, for i deler av landet er det – uansett hvordan man vrir og vender på det – et begrenset kundegrunnlag, men de er 100 pst. avhengig av at luftfarten fungerer. Uansett om man er opptatt av et grønt skifte eller ikke, som vi også selvfølgelig er – elektrifisering av fly er bare positivt – er man dønn avhengig av den strukturen. Skal vi ha en sjanse til å få det til, må det være en kontinuerlig dialog. Som samferdselsministeren sa: Han er ansvarlig for samferdselen, og det er selskapene som skal utøve det ansvaret ved at de skal levere tjenester. Da må det bare være ett mål her i verden, og det er å bevare de elementene vi kan operere med. Så kan vi selvfølgelig si at de kan vi hente inn fra hele verden, for de finnes jo. De leverer sikkert tjenestene billigere også. Men vi i Senterpartiet, og mange andre, er opptatt av at dette representerer arbeidsplasser vi må sikre for framtiden. Da er spørsmålet hvilken risiko man skal leve med når det er en krise. Er det noen gang man må ta risiko, er det vel i en krise. Representanten Hoksrud mente at pengene bare blir sprøytet tvers igjennom og havner i Kina, mens representanten Orten hadde en litt annen måte å uttrykke seg på. Men det er vel ingen tvil om at allerede i høst hadde Norwegian lagt fram den ene pakken etter den andre for hvordan de skulle rekonstruere sitt eget selskap. At Senterpartiet dro i gang den diskusjonen, tror jeg både Norwegian og de andre kan være glade for, og for at man kanskje nå finner en løsning som er bra for selskapet. Til slutt vil jeg bare si at de enighetene som har kommet fram her, bl.a. det som handler om Stord og Ørland, er vi svært glade for. Jeg tror det er viktig at vi viser omsorg også for disse små flyplassene – hvis man kan kalle dem det – og at de får rammevilkår som gjør at de kan fortsette.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Kompensasjonsordning, risiko, kriser og beslutninger kunne jeg nok snakket ganske mye om. Senterpartiet var opptatt av å finne løsninger allerede i høst. Regjeringen tar opp igjen tråden i februar, og de snakker nå som om saken er løst. Det er den ubetinget ikke. I anmodningsvedtaket er det massevis som henger igjen. Så kan man gjerne si at dersom regjeringen er bekymret for at man dersom man gir penger tilbake i tid til tre flyselskaper, vil lene seg tilbake, da stiller jeg bare spørsmålet: Hva med den ordningen vi har for resten av selskap i Norge? Det er akkurat de ordningene man har, man får en kompensasjon tilbake i tid. Jeg tror ikke de lener seg tilbake, jeg tror de skjønner hva en krise er, og jeg tror de lener seg framover for at de skal overleve i framtiden. Det er altså mitt inntrykk.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
For mange i Distrikts-Norge er piggdekk den absolutt beste løsningen for å komme seg fram på en sikker måte. Norsk vinterføre kan være særdeles krevende med lengre perioder med både snø og is. Ved krevende kjøreforhold på sideveier, fylkesveier og fjelloverganger er piggdekk absolutt å foretrekke og kanskje den eneste måten å komme seg fram på. Det ville være særdeles uklokt for mange å velge piggfritt dersom det ville føre til en større fare for sikkerheten i trafikken, og det blir feil om disse skal måtte betale en ekstra avgift bare fordi de kjører gjennom en by der veien ikke er en del av bykjernen. Senterpartiet har stor forståelse for at byene med mye trafikk har en ekstrabelastning med svevestøv, og Senterpartiet støtter derfor målsettingen om at økt trafikk i byene skal tas med kollektiv, sykkel og gange. Det er det bred politisk enighet om. Det må likevel påpekes at det ikke er alle som kan benytte seg av kollektiv, sykkel og gange. Blant annet gjelder dette mange av bilistene som kjører gjennom de største byene, og mange av disse bilistene er også avhengige av piggdekk. En god klima- og miljøpolitikk må ta hensyn til at folk har ulike behov, og disse medlemmene viser videre til at det i nullvekstmålet i byvekstavtalene er unntak for gjennomgangstrafikk. Det viser etter vår oppfatning at gjennomgangstrafikk kan vurderes spesielt, og Senterpartiet mener det er urimelig at gjennomgangstrafikk, bilister som verken starter eller stopper i den aktuelle kommunen, og som er avhengig av piggdekk, skal betale en ekstra avgift, som piggdekkgebyr innebærer. Valget disse bilistene har tatt om bruk av piggdekk, er en vurdering de må ta på grunnlag av framkommelighet og trafikksikkerhet. Gjennomgangstrafikk har vi jo definert. Når vi snakker om en bykjerne, er vi rimelig sikre på at man med litt godvilje finner ut hva som er definert som en bykjerne i en by. Det problemet anser ikke vi som særlig stort, men jeg tror alle vet hva vi legger i hva en bykjerne er, og vårt utgangspunkt er at der må det da gjøres et unntak. Så ser jeg noe i merknadene i innstillingen som jeg ikke helt skjønner hva har med saken å gjøre, der Fremskrittspartiet snakker om hva slags syn vi har på nullutslippssoner i Oslo. Det tror jeg ikke det skulle være noen tvil om. Vi er altså imot den symbolpolitikken som nullutslippssoner i Oslo innebærer. Og når det gjelder forbud mot nye bensin- og dieselbiler, som også på en eller annen måte er dratt inn i denne saken, tror jeg vi har vært ganske tydelige på hva vi mener om det også – for øvrig noe som var en målsetting Fremskrittspartiet lanserte med sin minister Solvik-Olsen. Da tar jeg opp forslaget fra Senterpartiet.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Et enkelt spørsmål som jeg også var litt inne på i mitt innlegg, handler om at kjernen i byvekstavtalen som er inngått mellom staten og de største byområdene, er nullvekstmålet og at trafikkveksten skal tas med kollektivtransport, sykkel og gange. Likevel er jo gjennomgangstrafikken unntatt dette målet. Det er trafikk som ikke starter eller stopper i den aktuelle kommunen. Er det ikke da naturlig at denne trafikken også er unntatt piggdekkavgiften?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Senterpartiet har stor forståelse for at det for mange oppleves som inngripende å måtte ha helseattest for å fornye førerkortet etter passerte 80 år. Uansett hva slags krav man setter i en fase av livet, vil mange føle at det er inngripende. Det er klart at når man er 80 år og kanskje har kjørt bil i 60 av dem, er det ikke noen tvil om at det kan føles slik. Det er avgjørende at fornying av førerkort er en enkel og ubyråkratisk ordning, og det er viktig å finne gode praktiske løsninger som gjør at fornyelse av førerkort ikke blir en mer komplisert affære enn nødvendig. Da snakker jeg ikke om antall mennesker som skal gjennomføre dette, men hvordan det blir gjennomført. Da er jeg inne på kjernen i hvorfor Senterpartiet nå har et litt annet syn, for det har nemlig skjedd mye på dette området de siste årene, mye på grunn av et målrettet arbeid fra flere eldre som har påpekt at ordningen ikke fungerte godt slik den ble praktisert i helsevesenet. Det dreide seg ikke bare om årstallet for helseattesten, men det dreide seg om hvordan disse testene blir gjennomført. Vi har dessverre ennå ikke kommet i mål, og det er fortsatt mange ubesvarte spørsmål, spesielt om det er helsevesenet alene som skal være suverene, eller om gjennomføring og godkjente testkjøringer kan tillegges vekt. Og dialogen mellom legen og eventuelt en spesialist, og om det skal gjennomføres en kjøretest, det sier jo ikke dette forslaget noe om i dag. Dette er jo egentlig statsråden kjent med, vil jeg anta, og jeg mener at man bør følge opp dette i et eget initiativ. Det er likevel på sin plass å framheve forenklinger som er gjort i førerkortforskriften de siste årene, som at kravet for helseattest for fornyelse av førerkort er hevet til 80 år, samt at den omstridte kognitive testen ikke lenger skulle være obligatorisk. Dette skulle gjøre hverdagen for landets eldre bilførere enklere og sørge for at det ble mindre byråkratisk og tidkrevende for fastlegene, uten at det gikk ut over trafikksikkerheten. Våre forslag om å vurdere å øke alderen for helseattest til 85 år, samt tydeliggjøre i Førerkortveilederen at de kognitive testene kun skal benyttes ved mistanke om kognitiv svikt, er en naturlig fortsettelse og forsterkning av forenklingene som ble gjennomført i 2019. Jeg tar derfor opp forslagene som Senterpartiet har fremmet i denne saken. Så vil vi understreke at de kognitive testene som har vært gjennomført for helseattesten, i svært liten grad måler kjøreevne og kjøreferdigheter. Når det gjelder mange av disse testene, har dette ført til usikkerhet og blitt oppfattet som nedverdigende. Det er akkurat den delen av testen som det er viktig å påpeke.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Statsråden var vel litt inne på det i slutten av replikkordskiftet med representanten Hoksrud, men et av forslagene som skal behandles i denne saken – det får i og for seg ikke flertall – er underbygget med en flertallsmerknad. Der står det: «Stortinget ber regjeringen sørge for at det er gode kontrollmekanismer, slik at de som ikke er skikket til å kjøre bil, fratas førerkortet, og at dette gjøres uavhengig av alder.» Jeg vil presisere at Senterpartiet verken er inne i forslaget eller i den flertallsmerknaden, men den står nå der. Har statsråden noen tanker om hvordan en slik kontrollmekanisme kan se ut, og som er enklere og oppleves mindre diskriminerende enn dagens helseattester, som er knyttet til alder?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Senterpartiet ønsker heller ikke å fjerne den aldersbestemte helseattesten. Det Senterpartiet er opptatt av – og jeg har personlig vært i dialog med mange mennesker som føler at dette er komplisert og vanskelig – er hvordan det blir gjennomført i praksis. Det er jo der vi ikke har kommet i mål. Det er mange ubesvarte spørsmål, spesielt om det er helsevesenet alene som gjennom Helsedirektoratet skal være suveren i vurderingen av skikkethet til å kjøre bil, eller om en gjennomføring av godkjente testkjøringer skal tillegges mer vekt, gjennom Vegdirektoratet. Dette er momenter som statsråden er gjort kjent med tidligere, vil jeg anta, og det har vært en diskusjon som har pågått over lengre tid. Jeg føler at mange eldre er mer opptatt av det – av hvordan det gjøres. De føler at de blir urettferdig behandlet. Har vi noen mulighet til å gjøre dette på en bedre måte i framtiden?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-02-09:
Som sagt er det rundt 60 000 personer over 80 år med førerkort. Selv om det er flere eldre som kjører bil, viser statistikken at antall drepte eller skadde eldre førere går ned. Statistikken viser også at dette er en gledelig utvikling som har vært i hele Norge. Fra 2000 til 2020 var reduksjonen i antall drepte på 72 pst. totalt sett, og for gruppen over 75 år var det en reduksjon på 77 pst. Det viser i prinsippet hvor mye man har lagt vekt på trafikksikkerhet. Statistikken kan også leses slik at når tallet var høyere for dem over 75, var det fordi man hadde en helseattest enten ved 75 eller 80 år. Så statistikken brukes litt sånn som man selv vil. Men det er viktig å understreke at legene har meldeplikt uansett alder på pasienten dersom det ved konsultasjoner er mistanke om at pasienten ikke oppfyller helsekravene i førerkortforskriften. Dersom det er slik at man i enkelte land har valgt ikke å ha en helseattest, men samtidig har en levetid på førerkortet på 10 eller 15 år, vil det i praksis bety at de har kontrollmekanismer som fanger opp dette, og som sikkert for mange kan virke mer rettferdig. Det var litt det spørsmålet jeg stilte statsråden i replikkordskiftet: Er det egentlig det vi vil, når man snakker om kontrollmekanismer? Er det det som skal erstatte en helseattest ved 80 år, eller det vi har foreslått, at man kan utrede opp til 85 år? Det er vel egentlig ikke det debatten dreier seg om. Det er ikke det folk snakker om. Når man sier at ingen skal kjøre bil når de ikke bør gjøre det, og at dette skal fanges opp av et system, og så ber om å utrede et bedre system enn i dag, er vi inne på en helt annen del av debatten. Uansett er det brutalt for alle når man blir fratatt førerkortet på grunn av helsesvikt eller andre forhold. De samtaler jeg har hatt med personer som har følt dette på kroppen, handler om akkurat dette: De synes det er vanskelig. De synes det er vanskelig å innse det selv, og de synes det er vanskelig å ta det opp med dem de har rundt seg. Da er det viktig at vi har et helsevesen der fastlegen møter sine pasienter med respekt og klokskap, når nervene er i helspenn fordi konsekvensene er så store. Jeg har ingen tro på ytterligere kontrollmekanismer. Da er det bedre å vurdere å sette opp grensen til 85 år for helseattest for en stadig friskere eldre befolkning, samtidig som førerkortet er en naturlig del av samtalen mellom lege og pasient.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Jeg går ut fra at jeg ikke får replikk på representanten Hoksrud, så jeg får ta det på statsråden. Det er ikke så lett å snakke om miljøavgifter i den tida vi er inne i. Det er et vanskelig arbeid, men vi må snakke om det likevel – framtida krever det, som jeg også sa i innlegget mitt nettopp. Det SV har prøvd på i lang tid, er å finne innganger til å skjerme kortbanenettet for avgiftsøkninger når vi tenker på miljøet. Vi er nødt til å tenke sånn etter koronaen, helt sikkert. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor kan ikke han og regjeringa vurdere å innføre forskjellige tiltak på avgiftssida som skjermer kortbanenettet og flygninger til Nord-Norge? Vi har flere forslag inne nå, bl.a. med tanke på antall tonn vekt og også avgiftsrabatten på 30 pst. Kan statsråden svare på det?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Jeg skal fortsette litt der jeg slapp i det første innlegget, og så skal jeg utdype lite grann replikken jeg hadde til statsråden. Vi i SV synes vi må bruke muligheten til å tenke litt langsiktig og tenke på situasjonen etter koronaen også når det gjelder miljøavgifter i luftfarten. Derfor har vi altså fremmet flere forslag om dette, f.eks. å ta opp igjen forslaget som har versert i England, dette med «frequent flyer»-avgift, altså en slags progressiv avgift. Vi må ha med oss dette videre. Det kommer en tid etter koronaen, og jeg synes at dette skulle vært vurdert. Det ligger altså i forslag nr. 20 i saken i dag. Vi kommer nok ikke utenom at flypassasjeravgiften må opp, og den må antakelig økes progressivt for å få reisevanene endret i luftfarten. Men samtidig må vi prøve å ta vare på de flyplassene og de passasjerene som er mest utsatt for høye priser, det gjelder bl.a. kortbanenettet og reiser til og fra Nord-Norge. Dette er åpenbart. Alle som har reist dit, vet at de prisene er høye nok. Hvordan skal vi få til det? Det var det jeg egentlig spurte statsråden om i replikken. Han henviste da til elfly som kommer. Ja, kanskje om 10 år. Det er greit, vi er helt med på det, men hvordan skal vi klare å øke passasjeravgiftene og omgå denne tvangstrøyen vi har i EØS-sammenheng? Hvordan skal vi klare det? Vi har altså ikke lov til å differensiere avgiftene innad i landet. Det er den store utfordringen vår. Vi har prøvd å finne vinklinger på det, og vi har kommet med noen forslag. Det var de konkrete forslagene jeg hadde håpet at statsråden kunne svare på – om ikke embetsverket i hans departement kunne utrede det. Det var det store spørsmålet. Jeg vet at mange her i salen er opptatt av flyprisene nordover. Hvorfor kan man ikke enes om å utrede det da, det som ligger i forslag nr. 19? Det ber jeg hele salen tenke på. Så er det spørsmålet om eierskapet til viktig infrastruktur i Norge. Det er klart at her skiller en del partier lag. SV var av den oppfatning at vi heller ikke skulle selge oss ut av SAS’ aksjepost da den siste delen ble solgt ut. Vi mener den sikreste måten å styre norsk luftfart på i en retning som er politisk ønsket, er å ha et statlig eierskap, og gjennom en aktiv eierstyring. Dette har vi ment i forskjellige sammenhenger, og vi har lagt inn et forslag der vi ber regjeringa ta noen grep og innlede forhandlinger i den retningen. Jeg vil bare gi en stemmeforklaring – som er tydelig nok: SV vil stemme for alle Rødts forslag.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Representanten Hoksrud kan være fargerik og morsom, og han får noe fram i de fleste. Det fører stort sett til at debattene blir forlenget, og gjør at jeg alltid kommer opp på talerstolen sånn i siste liten. Jeg er glad det snakkes om dyr i salen, og han nevnte at jeg sporer i vei en hest som etterpå skal avlives. Vi kan godt snakke om struts også. Strutsen stapper hodet langt ned i sanden og ser ikke noe som helst av miljøproblemene rundt oss – ser ingen ting! Jeg skal ikke da nevne hvem denne strutsen er. Men jeg synes det er trist å tenke på det med prisnivå, når han f.eks. nevnte dette med at vi kanskje skulle hatt minimumspriser og foreslår en utredning på det. Ja, vi gjør det. Det er etter et forslag fra Østerrike, og vi ser at også flere land i Europa vurderer det. Mener representanten Hoksrud at man kan ha et prissystem som gjør at man kan reise til Tallinn og klippe håret, og at det vil lønne seg? Synes han det er et fornuftig prissystem?