Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Det er fristende å si at det er godt at også stortingspresidenten av og til merker – i likhet med finanskomiteen – at ting kan ta litt tid. Det er også denne debatten et eksempel på. Jeg takker Stortinget for tålmodighet med finansdebatten og de påfølgende behandlinger i fagkomiteene. Men ingen – selv ikke stortingspresidenten eller komiteens leder – kan hoppe bukk over politiske realiteter som har vært til stede under denne behandlingen av og forhandlingene om budsjettet. Da budsjettet ble lagt fram, syntes jeg det var grunn til å trekke fram tre hovedoverskrifter rundt den situasjonen vi hadde tidlig i oktober. Det var en økende arbeidsledighet, det var en klimakrise – som kommer stadig nærmere – og det var en flyktningsituasjon som påkalte vår oppmerksomhet. Etter at vi fikk presentert budsjettet, kom det også et tilleggsnummer til dette budsjettet som innebar nesten 10 mrd. kr i økte utgifter, som også skulle dekkes inn. Etter det har et bredt flertall i Stortinget inngått en avtale knyttet til flyktningsituasjonen, en avtale som er en del av denne innstillingen. Så en kan trygt si at det har skjedd mye på de to månedene som har gått siden budsjettet ble presentert i oktober. Jeg synes derfor det er grunn til å minne om at i en slik krevende situasjon har vi ikke brukt mer enn vel tre uker på å forhandle fram et budsjett og en innstilling, som vi kan fremme i dag. Den lave oljeprisen har gitt økt ledighet. Det er alvorlig og krever kraftfulle tiltak. Omstillingen næringslivet nå går igjennom, skiller seg litt fra andre nedgangsperioder, f.eks. den finanskrisen vi hadde. For det første gjelder det dem som i særlig grad har mistet jobben nå, EØS-innvandrere og nordmenn som har høy kompetanse. Særlig gjelder det personer innenfor ingeniør- og IKT-fag, mekanikere osv., som heldigvis har en kompetanse som er ettertraktet på arbeidsmarkedet. Derfor har regjeringen presentert et budsjett med en kraftig aktivitetsstimulans i finanspolitikken. Det er nødvendig. Jeg har til nå ikke sett svært mange fagøkonomer eller andre som kritiserer oljepengebruken for neste år. Så kan man diskutere utover neste år, men for neste år mener de aller, aller fleste at budsjettimpulsen er viktig for å hindre økt ledighet. Så skal vi også si at bildet på ingen måte er helsvart, verken næringsmessig eller geografisk. Anleggsnæringen kan se fram til et bedre år neste år og året etter på grunn av nye investeringer i transportinfrastruktur. Neste år kommer også Sverdrup-utbyggingen, med store oppdrag. Byggebransjen går litt dårligere, men ikke på langt nær så dårlig som under finanskrisen. Dessuten – og det er viktig – er det store geografiske forskjeller. Sørlandet og Vestlandet er hardt rammet, mens andre deler av landet faktisk opplever fallende ledighet. Dette gjør at dagens situasjon i første rekke kaller på en tiltaksorientert politikk, med vekt på flere tiltaksplasser, økt lærlingtilskudd og flere studieplasser, særlig rettet mot å hjelpe ungdom. Kristelig Folkeparti er glad for at regjeringens forslag til statsbudsjett og budsjettavtalen mellom samarbeidspartiene prioriterer slike tiltak, dessuten en rekordsterk satsing på høyere utdanning, forskning og innovasjon. Den svake kronekursen er den viktigste faktoren for at omstillingen fra oljenæringen til nye næringer skal kunne fortsette. Det er alle enige om, fra OECD til SSB og Finansdepartementet. Kronekursen har svekket seg betydelig de to siste årene, i takt med fallende oljeinvesteringer og svakere utsikter for norsk økonomi. Dette har bedret konkurranseevnen til eksportindustrien betydelig. Slik har heldigvis mange ledige arbeidstakere i oljenæringen fått arbeid i andre næringer. Omstillingen fra oljenæringen til nye næringer er i full gang. Det er mye takket være vår selvstendige valuta og et moderat lønnsoppgjør, som ikke har spist opp den fordelen som kronesvekkelsen har gitt norsk industri. I tillegg til de akutte tiltakene som hjelper de unge og mest sårbare på arbeidsmarkedet, trenger vi tiltak for kunnskap, klima og innovasjon som virker på lengre sikt. Alt dette svarer budsjettavtalen – som Kristelig Folkeparti har sluttet seg til og vært med på å forhandle fram – godt på. Vi får et grønnere skatte- og avgiftssystem som i større grad fremmer klima- og miljøvennlige valg. En reduksjon i selskapsskatten er nødvendig for å fremme økte investeringer og dermed flere arbeidsplasser på sikt. Det er også nødvendig å redusere skatten på arbeid noe. Budsjettavtalen gir en sterkere satsing på kunnskap – alt fra Kristelig Folkepartis gjennomslag for tidlig innsats i skolen, med flere lærere i barneskolen, til forskning på fornybar energi og satsing på kommersialisering av forskning gjennom FORNY2020. Ikke minst må vi fortsette samferdselsutbyggingen som Kristelig Folkeparti og de tre andre samarbeidspartiene har begynt på, og særlig innenfor grønne samferdselstiltak. Bistand har vært en viktig del av det arbeidet vi har hatt med budsjettet. Og det er et kutt i bistand. Samtidig er jeg på Kristelig Folkepartis vegne glad for det resultatet vi har kommet fram til når det gjelder både tall og innretning. Det har vært mye debatt rundt denne delen av budsjettet. Jeg er glad for at vi kan si fra Kristelig Folkepartis side at med den innretningen og den endringen som er kommet i budsjettet, vil vi få et budsjett for denne delen for neste år der vi står svært godt. Også på miljøsiden har det vært mye debatt rundt budsjettet og hva som har skjedd etterpå. Vi ser nå en tendens til at alle sier at noen må gjøre noe. Det viser seg ofte at disse «noen» er noen andre: Det er en annen sektor, det er et annet land, det skal være et annet nivå – i det hele tatt blir alt som peker mot en selv, mindre viktig. Det som kan peke på andre, blir viktigere å fremheve. Nå har samarbeidspartiene blitt enige om et offensivt opplegg for oppfølging av Grønn skattekommisjon. Det ligger endringer i det gjeldende budsjettet, men jeg vil våge den påstand at dette kommer til å bli et av de områdene fremover som det vil bli mest debatt om – hvilke virkemidler vi er villige til å ta i bruk, og hva vi gjør når vi ser at dette også berører oss. Den debatten har jo allerede begynt. Jeg er også glad for at vi fra Kristelig Folkepartis side har fått gjennomslag for en økning for de alderspensjonistene som har absolutt dårligst råd. Det er de enslige minstepensjonistene. Det, i tillegg til oppfølgingen av samarbeidsavtalen, gjør at dette også er et sosialt utjevnende budsjett. Vi er glade for at vi har fått til en stor satsing innenfor vold mot barn. Det har vi sett de siste dagene er veldig nødvendig. Vi har fått på plass 100 øremerkede millioner til helsesøstre. Det vil gi et godt løft. Vi er også svært godt fornøyd med endringer innenfor distriktsprofilen i dette budsjettet. Det er et helt land som skal tas i bruk. Det har vært litt støy rundt forhandlingene, men jeg vil si at ut fra de forutsetningene vi hadde dette året, med veldig krevende bakgrunnsbilder både internasjonalt og nasjonalt, mener jeg dette er et fremforhandlet budsjett som svarer svært godt på de utfordringene vi står overfor, både hjemme og ute. Jeg anbefaler innstillingen.