Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-24:
Behovet for å styrke fagskolene er betydelig i årene framover. Dette må gjøres kombinert med en satsing på yrkesfagutdanningene. Denne satsingen må ses i sammenheng med rekrutteringen av nye fagarbeidere i årene som kommer. Fagskolene skal være en godt integrert del av et helhetlig utdanningssystem og et fullverdig og likeverdig alternativ til universitets- og høgskoleutdanningene. Fagskoleutdanningene skal gi solide høyere yrkesfaglige utdanninger basert på arbeidslivets behov og skal bygge på det formelle trepartssamarbeidet innenfor norsk fag- og yrkesopplæring. Jeg har lyst til å uttrykke at jeg er glad for at det er stor tverrpolitisk enighet om å styrke fagskolene som høyere yrkesfaglig utdanning og å ivareta og videreutvikle fagskolenes egenart. Jeg mener likevel at lovforslaget ikke går langt nok, og at flere av fagskolesektorens innspill ikke er ivaretatt. For det første må en ambisiøs opptrappingsplan for studieplasser ved fagskolene på plass. Denne bør legges inn i regjeringens langtidsplan for høyere utdanning og forskning. For det andre har det kommet tunge faglige innspill knyttet til spørsmålet om 21 års nedre aldersgrense for søkere til kunstfaglige fagskoleutdanninger. I dag har høyskoler og universiteter unntak fra kravet om generell studiekompetanse ved opptak til enkelte utdanninger innenfor kunstfag. Ett eksempel er bachelorprogrammet i kunst ved Universitetet i Bergen. De kan ta inn søkere som fyller 19 år i opptaksåret, selv om de ikke har bestått videregående utdanning. Vi fremmer derfor, sammen med Arbeiderpartiet, et forslag om at søkere som oppfyller spesielle faglige krav som er bestemt av fagskolen, kan tas inn på grunnlag av realkompetanse hvis søkeren er 19 år eller eldre i opptaksåret. For det tredje har Stortinget vedtatt at fagskoler kan bruke betegnelsen «høyere yrkesfaglig utdanning», og at utdanningsveien representerer et likeverdig, yrkesfaglig alternativ til universitets- og høgskoleutdanningene. SV mener at å styrke fagskolene som yrkesfaglig karrierevei på nivået over videregående opplæring i utdanningssystemet er helt sentralt for å øke yrkesfagenes attraktivitet og status. Jeg konstaterer at Høyre–Fremskrittsparti–Venstre-regjeringen har valgt at statsråden med ansvaret for bl.a. barnehager, grunn- og videregående opplæring skal ha ansvaret for fagskolene, og ikke statsråden med ansvaret for forskning og universitets- og høyskoleutdanningene. Dette henger ikke på greip. For det fjerde ser komiteen ut til å være enig om at det er viktig å innføre en gradsbetegnelse for fagskoleutdanningen som er forståelig og gjenkjennelig. Likevel kommer ikke flertallet på Stortinget til å stemme for forslaget som går ut på at en skal få fagskolegrad ved 60 studiepoeng og høyere fagskolegrad ved 120 studiepoeng. SV støtter et samlet fagskolemiljø i at gradsbetegnelsen må inn i selve lovforslaget. Videre har Stortinget hatt en intensjon om å legge til rette for internasjonalisering. Dette forutsetter at studiepoeng som er oppnådd i en fagskole og i høyere yrkesfaglig utdanning, må kunne konverteres til ECTS, European Credit Transfer and Accumulation System. Landene i Europa med et godt utviklet fagskolenivå benytter utelukkende ECTS for å konvertere sine studiepoeng internasjonalt. En naturlig konsekvens er derfor at studiepoeng som er oppnådd ved en fagskole, kan konverteres til ECTS på lik linje med studiepoeng som er oppnådd ved høyskoler og universiteter. Til slutt: SV mener det er viktig å likestille alle fagskolestudenters rettigheter med det studenter på andre universiteter og høyskoler har, og mener det er særlig aktuelt å sikre alle studenter som ønsker det, muligheten til å benytte seg av studentsamskipnadenes tilbud rundt omkring i landet. Jeg tar herved opp SVs forslag.