Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-12-15:
Ordet kultur har forskjellig betydning for hver enkelt av oss. For noen er kultur et svært viktig element som har stor betydning for livskvaliteten, mens andre har andre elementer som har like stor betydning for deres livskvalitet. Noen mener dessverre at en god kultur er avhengig av stor statlig, fylkeskommunal eller kommunal støtte. Fremskrittspartiet mener derimot at det nødvendigvis ikke er antall kroner som betyr mest for hvilken kvalitet kulturen får. Såkalte kulturforståere sier at det brukes altfor lite penger på kultur, men i en artikkel i Aftenposten av 14. desember dette år, står det at man aldri før skal ha brukt så mye kommunale midler på dette området. Det samme gjelder for fylkene. La oss se på dette budsjettet. Her ønsker Fremskrittspartiet å redusere budsjettet med 819 070 000 kr. Ved å redusere på dette området kan Fremskrittspartiet bruke disse midlene på andre, mer kvalitetsviktige formål, slik at hverdagen til dem som bor i Norge, kan bli bedre. Det er ikke den minste tvil om at det finnes områder hvor Fremskrittspartiets omprioriterte midler kan brukes på en mer forsvarlig måte enn det flertallet ønsker. På tross av våre reduksjoner står Fremskrittspartiet igjen med nesten 3 milliarder kulturkroner som vi ønsker å bruke på en mer rettferdig måte enn våre politiske konkurrenter. Mens de andre partiene ønsker å bruke mye av midlene på tiltak som berører en mindre gruppe, slik som f.eks. midler til opera, ønsker Fremskrittspartiet å bruke pengene til breddekultur og tiltak spesielt øremerket barn og ungdom samt eldre og andre som kan ha problemer av ymse årsaker. Fremskrittspartiet ønsker også at midlene skal kanaliseres til dem som kjenner behovet nærmest og – ikke minst – best, for på den måten å få maksimalt ut av hver krone. I Fremskrittspartiets subsidiære forslag har vi brukt 800 mill. kr nettopp på disse områder, hvor vi har satt 500 mill. kr på fond for kultur/aktiviteter for barn og ungdom og 300 mill. kr til samme formål for eldre – dette nettopp for at alle midlene skal ut slik at også disse gruppene skal få glede av dem. I Fremskrittspartiets hovedbudsjett har vi også denne gangen redusert bl.a. på følgende områder: Fremskrittspartiet har fjernet 180 mill. kr på produksjonstilskuddet av pressestøtten, dette fordi Fremskrittspartiet ønsker en fri og uavhengig presse. Det er svært verdifullt for samfunnet at det eksisterer et mønster bygd nettopp på dette. Pressen må og skal være uavhengig av myndighetene. Med dette vil vi kunne få nytenkning og kanskje et enda bedre tilbud til oss avislesere. Det burde for øvrig være et tankekors for alle å se hvor mye av denne produksjonsstøtten som går til de fem–seks største avisene her i landet. Ellers ønsker Fremskrittspartiet å redusere maksimalt på posten Garantiinntekter. Fremskrittspartiet mener at disse personer, på lik linje med andre selvstendig næringsdrivende, bør kunne leve av det de produserer. Fremskrittspartiet ønsker ikke å garantere én gruppe en viss minimumsinntekt framfor andre. Fremskrittspartiet ønsker også å fjerne posten Utsmykking av offentlige bygg, som er en post øremerket kunstnerne og ikke nødvendigvis bygningene, hvis eiere må betale for dette. Så til kapitlet Film- og medieformål, hvor Fremskrittspartiet også ønsker å redusere mye. Det kan ikke være en statlig oppgave å finansiere bl.a. populær- og underholdningsfilmer. Slike produksjoner må kunne stå på egne ben. I et radioprogram på P4 den 10. desember i år hørte jeg Herborg Kråkevik si at det blir laget mye dårlig film, og at dette bærer preg av for mye sosialdemokratisk tenkemåte. Dette er Fremskrittspartiet enig i. Et annet punkt jeg ønsker å si noe om, er innkjøpsordningen for bibliotekene. Her blir bibliotekene pådyttet en masse bøker som de igjen stort sett ikke får lånt ut. De står bare og tar plass, og støver ned. Det må da være mye bedre at det enkelte bibliotek får disse midlene og heller kan kjøpe inn bøker som folk ønsker å lese. Dermed får man økt folks leselyst, og det må da være viktig. Ellers ønsker Fremskrittspartiet å redusere kapitlet Teater- og operaformål med et betydelig beløp, nettopp for at den bredere gruppen av befolkningen skal få økt livskvalitet ved at denne store posten heller må bli fordelt mellom mange flere mennesker. Fremskrittspartiet blir ofte kritisert for kun å redusere på kulturbudsjettet. Men Fremskrittspartiet ønsker å øke bl.a. posten Tilskuddsordning for frivillige organisasjoner med hele 17 mill. kr. Fremskrittspartiet ønsker også å gi våre tre nasjonale seilskip en god økonomi, og har øremerket 12 mill. kr til dette. Ellers ønsker Fremskrittspartiet mer dreining av kulturmidler, som tidligere nevnt, mot barn og unge samt eldre framfor å subsidiere ordninger til godt etablerte voksne folk. Ellers ønsker Fremskrittspartiet å redusere NRK-lisensen. Det er svært mange som føler denne er urettferdig, og fortsatt er det mange som ikke får inn NRK2. Fremskrittspartiet synes det er feigt å si at NRK-lisensen er en avgift for å eie et TV-apparat og ikke for det produktet NRK gir. Når det gjelder Rikspolitisk Senter, som tidligere er nevnt her i dag, er Fremskrittspartiet på lik linje med de andre partiene positiv til dette. Som avslutning ønsker jeg å fremheve Fremskrittspartiets tanker om kulturen. Fremskrittspartiet ønsker mye kultur, men i motsetning til de andre partiene ønsker vi en kultur som er fri for politisk styring.