Lars Gunnar Lie (Kristelig Folkeparti), 2000-06-16:
Presset i norsk økonomi er vedvarande. Derfor er det viktig at finanspolitikken, og i dette tilfellet revidert nasjonalbudsjett, gjer jobben i høve til den arbeidsdelinga vi har mellom pengepolitikken, inntektspolitikken og finanspolitikken. Frå Kristeleg Folkeparti si side vedkjenner vi oss at det budsjettet landet no vert styrt etter, i hovudsak er det som vart lagt fram av regjeringa Bondevik, og som vi forhandla oss fram til ein avtale om i samband med budsjettinnstillinga i fjor haust. Men vi er ikkje samde i den revisjonen som noverande regjering la fram i mai. Derfor har vi heller ikkje avtale om denne revisjonen av budsjettet. Eg vil likevel leggja til at av omsyn til den økonomiske situasjonen i landet vårt er det bra at sluttresultatet er på linje med budsjettet vi vedtok i fjor haust. Det er naudsynt å halda igjen på utgiftsveksten, særleg på grunn av press i økonomien. Meir press vil føra til at renta aukar ytterlegare, med fare for auka arbeidsløyse. Sentrumspartia har i sin alternative revisjon synt ansvar for den økonomiske utviklinga i landet. Det har vore ein del diskusjon om pengepolitikken som vert ført av Noregs Bank. Det er eit viktig område og ein av pilarane i den økonomiske politikken, og derfor er pengepolitikken tema ved kvar budsjetthandsaming vi har – også ved revisjon av budsjettet. Eg vil i den sammenhengen streka under at valutaforskrifta som vart vedteken i 1994, la vekt på eit gjensidig tilhøve mellom mål om stabil valutakurs og låg inflasjon. Dette slutta Stortinget seg til i samband med revidert nasjonalbudsjett for 1994. Dei vurderingane som der vart gjorde, meiner eg er dekkjande også i dag. Eg vil gje eit kort sitat frå den gongen: «Pengepolitikken skal sammen med de andre virkemidlene bidra til en stabil økonomisk utvikling. Å videreføre en lav pris- og kostnadsvekst, på linje med eller lavere enn våre konkurrentland, er en forutsetning for å oppnå dette.» Eg meiner at ei sunn økonomisk utvikling med låg pris- og kostnadsvekst er ein føresetnad for å oppnå stabilitet i valutakursen over tid, eg understrekar det. Dei pengepolitiske verkemidla som vert nytta, må derfor innrettast slik at dei saman med dei andre verkemidla i den økonomiske politikken medverkar til å oppfylla denne føresetnaden. Noregs Bank skal med utgangspunkt i dette vurdera kor sterke verkemiddel banken finn det naudsynt å setja i verk, i lys av tilhøva på valutamarknaden og situasjonen i norsk økonomi. Det er i ein slik samanheng ein også må sjå den siste renteauken som no kom frå Noregs Bank. Det er næringslivet som skal skaffa oss dei inntektene og den veksten i økonomien som landet treng for å ha ei sunn og god utvikling. Det var eit negativt framlegg i høve til næringslivet Regjeringa kom med, då det vart gjort framlegg om å auka arbeidsgjevarperioden for sjukeløna. Dette ville i tillegg også medført ei større belastning på kommunar og fylkeskommunar med den vanskelege økonomiske situasjonen mange av dei er i. Eg er derfor svært glad for at vi har makta å visa attende dette framlegget. Også omsynet til næringslivet er grunngjevinga vår for framlegget om å be Regjeringa i samband med budsjettproposisjonen for 2001 å leggja fram framlegg om fritak for formuesskatt for næringsaktiva. Eg meiner omgrepet «næringsaktiva» er meir presist enn «arbeidande kapital». Eg seier meg nøgd med at det vert fleirtal for dette framlegget, i og med at Framstegspartiet og Høgre har gjeve si subsidiære støtte til det. Næringslivet har trong for rammevilkår som gjer at eigenkapitalen kan styrkjast. Når ein veit at kapital flyt fritt over landegrensene, er det endå viktigare å finna ordningar som gjer at kapitalen som medverkar til verdiskaping, vert verande i landet og i verksemdene. Kristeleg Folkeparti er oppteke av å få til ei endring i skatte- og avgiftspolitikken, slik at vi i større grad skattlegg ressursbruk vi ønskjer mindre av, samtidig som det vert gjeve lette for område som vi ønskjer meir av. Ei omlegging slik at skatt på kapital vert meir tilnærma skatt på arbeid, må det arbeidast vidare med. Samstundes er det viktig å sjå til at ei omlegging har ein sosial profil slik at lette først og fremst kjem dei med dei lågaste inntektene til gode. Det er viktig at skattesystemet til kvar tid har størst mogleg legitimitet hos folket. Innanfor finansnæringa skjer det store endringar på kort tid. Derfor var det positivt at det såkalla Hope-utvalet la fram si tilråding i mars i år, og at tilrådingane var klåre på ein del viktige område for denne næringa. Eg vil understreka at det er svært viktig at Regjeringa følgjer opp det som i dag vert vedteke, og gjev Stortinget ei utgreiing om kva regelendringar som er gjennomførte, og kva regelendringar ein treng litt meir tid for å få gjennomført. Sentrumspartia har også i sine framlegg vist ei klår prioritering av viktige føremål. Distrikta og næringslivet sine vilkår og sjukehusøkonomien er dei områda eg vil ta fram i samband med denne revisjonen.