Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-05-07:
Dette er en veldig viktig debatt. Folkehelse angår oss alle, ikke bare den enkelte som person, men også samfunnet, fordi kostnader med dårlig folkehelse påfaller skattebetalerne. Dette handler om noe veldig viktig, og det handler om noe langt mer enn bare statens avgiftspotensial, slik enkelte gjør denne debatten til. Det handler om hva du spiser, om hva du gjør, om kosthold og ernæring, variert kosthold, og alt med måte. Jeg synes det er helt på sin plass når Fremskrittspartiet minner om at det som faktisk får subsidier fra staten, av enkelte oppfattes til å være dårlig for helsen, ikke godt for helsen. Det er ikke å harselere med en debatt, selv om gjerne enkelte rød-grønne politikere får dårlig samvittighet for at de gir penger til det som de i dagens debatt vil ha mindre av. Men det handler også om fysisk aktivitet; ha gym i skolen, friluftsliv, fritidsaktiviteter. Alt dette er en del av helheten, og handler altså om mye mer enn hvordan staten kan avgiftspålegge enkelte ting. Når vi ser på dagens statsbudsjett, mangler det ikke på avgifter på alle de områdene en har sagt at en spiser for mye av, og dermed ødelegger folkehelsen. Hvis dette var så enkelt som Knut Storberget gir inntrykk av, hvorfor har ikke regjeringen allerede håndtert dette spørsmålet? Han har styrt dette landet i sju år og har hatt kontroll på alle avgiftene. Jeg synes at istedenfor å skyte på Fremskrittspartiet i denne saken her burde en se seg selv i speilet. Men sannsynligvis vet en hva en ser i det speilet, for det har allerede representanten Lundteigen sagt: En ser handlingslammelse, en ser et område der en har snakket mye, men gjort fryktelig lite. Det betyr ikke at denne debatten av den grunn er mindre viktig, men det gjør at jeg ikke har de store forhåpningene til at det faktisk endrer på noe. Den kunstige og egentlig meningsløse omsorgen representanten Storberget har for opposisjonen, kan han spare seg: Han kan heller ta ansvar for den regjeringen han selv har sittet som en del av. Vi vil heller slå et slag for kunnskap om de ulike mattypene som er, hvordan kombinasjonen av disse er viktig for folkehelsen, og for at en gjerne må bruke skolen som en bedre arena enn i dag for nettopp fysisk aktivitet og kunnskap om matfaget. Det at en bruker prispolitikken, er ikke noe nytt. Men jeg ville heller sett for meg at vi snakket om å få en merverdiavgiftsreduksjon på sunn mat, framfor hele veien å se på hvordan en kan øke avgiftene på såkalt usunn mat. Det ville vært en positiv virkning av dette, men da tror jeg at de rød-grønne partiene fortsatt ville vært handlingslammet, for da måtte en faktisk begynne å prioritere i statsbudsjettet, framfor hele veien å ta mer penger ut av skattebetalernes lommebok. Et område som vi konkret vil prøve å løfte inn i denne debatten, er hvordan en kan stimulere til mer aktivitet blant folk, for det er den like viktige siden av folkehelsen som hva en spiser. Det er to konkrete forslag som jeg gjerne hadde sett at finansministeren kommenterte, og det er å la arbeidsgiver som betaler trimkort til sine ansatte, få gjøre dette skattefritt. I dag er det sånn at hvis du som arbeidsgiver innreder et rom på jobb med treningsutstyr, kan de ansatte benytte dette uten å bli fordelsbeskattet, men hvis en ikke har den plassen på arbeidsstedet og heller betaler, eller «leier», treningsmuligheter hos et treningssenter, blir arbeidstaker fordelsbeskattet av det som vanlig inntekt. Vil en ta vekk dette, slik at en fra myndighetenes side kan gi en stimulans til at folk faktisk får treningskort og kan trene mer, rett og slett fordi det ikke vil koste dem noe? På samme måte vet vi at å komme seg til og fra jobb eller rundt i samfunnet generelt er noe du enten kan gjøre ved å sette deg i en bil og kjøre, noe mange i Fremskrittspartiet er glad i, eller du kan bevege deg og sykle, noe som også mange i Fremskrittspartiet er glad i, eller du kan ta kollektivtransport, noe som mange steder ikke er hensiktsmessig, men mange steder er det hensiktsmessig. Der det fungerer, kan arbeidsgiver betale kollektivkort uten at en blir beskattet for den fordelen – det ville vært en måte å sørge for at folk beveger seg mer, rett og slett fordi mange må bevege seg et stykke for å komme dit buss, t-bane e.l. stopper. Det ville vært et bidrag til å få folk til å tenke annerledes over helse, hva de spiser, og hva de gjør. Det ville gjort at staten tapte litt inntekter, men hvis en faktisk mener at dette er en av de viktigste debattene Stortinget har, ville faktisk et sånt avgifts- og inntektstap vært helt greit, fordi folkehelsen ville blitt mye bedre. Det er litt rart at da dette ble tatt opp forrige gang, jeg tror det var Venstre som i 2006 stilte et spørsmål om det, var Kristin Halvorsen, som da var finansminister, veldig opptatt av at staten ville kunne tape penger på dette, i stedet for å vektlegge hvordan en faktisk kunne forbedre miljøet og folkehelsen. Så jeg ser gjerne at finansministeren ser på både penger inn og penger ut i en sånn sammenheng.