Henrik Asheim (Høyre), 2014-02-11:
Jeg viser til representantforslaget fra representantene Torgeir Knag Fylkesnes og Audun Lysbakken om karakterfri barneskole. Her foreslår de nevnte representanter at det ikke skal tillates forsøk med karakterer i barneskolen. Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har behandlet forslaget, og jeg legger i dag frem innstillingen fra komiteen. Jeg vil begynne med å takke en samlet komité for et godt samarbeid ved behandlingen av denne saken, og viser til komiteens fellesmerknader rundt viktigheten av en god tilbakemeldingskultur i skolen. Komiteen er også enstemmig i at adgangen kommuner og fylkeskommuner har til å teste ut nye pedagogiske og organisatoriske metoder i skolen, bidrar til en god skoleutvikling. Det er positivt at komiteen kan stå samlet bak dette, uavhengig av debatten om karakterer spesielt. Allikevel er det slik at komiteen i dag legger frem en delt innstilling. Et mindretall, bestående av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, vil stemme for representantforslaget, mens komiteens flertall, bestående av medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, anbefaler at forslaget vedlegges protokollen. Kristelig Folkeparti og Venstre har også egne merknader, hvor de viser til at de ikke er tilhengere av å innføre karakterer tidligere i skoleløpet, men de er altså allikevel tilhengere av å tillate eventuelle, begrensede forsøk på området og stemmer derfor ikke for representantforslaget. Jeg føler meg trygg på at mindretallet som støtter forslaget, vil begrunne dette både grundig og godt i dag. Jeg kommer derfor i min innledning til å fokusere på hvorfor flertallet har landet på en annen konklusjon. Det å innføre karakterer tidligere enn i dag har blitt jevnlig og til tider ganske heftig debattert. Derfor har også kunnskapsministeren klargjort ved flere anledninger at det ikke er aktuell politikk fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen å innføre karakterer tidligere i skoleløpet. Representantforslaget vi i dag debatterer, dreier seg derfor om hvorvidt det skal være adgang for kommuner til eventuelt å gjennomføre forsøk med karakterer tidligere i skoleløpet. Forslaget går altså ut på å fjerne denne adgangen. Dette åpner, etter flertallets syn, for en ganske annen og større debatt enn karakterdebatten konkret. Konsekvensen av å vedta dette representantforslaget vil i realiteten innebære at Stortinget innskrenker den forsøksbestemmelsen i § 1-4 som ble inntatt i opplæringsloven av 1998 etter forslag fra komiteen. Representantforslaget har altså til hensikt å innskrenke bruken av en lovbestemmelse som er gitt av Stortinget. Det vil være problematisk om det legges til grunn en praksis der vekslende flertall i denne sal skal vedta hvilke forsøk som skal tillates gjennom enkelte representantforslag. I en av sine merknader skriver de tre rød-grønne partiene at «skolen ikke bør være en ideologisk slagmark». Det er det nok enstemmighet om i komiteen. En av styrkene ved den norske skolen er at det nettopp er en stor lokal frihet til å prøve ut nye pedagogiske metoder, og at det er en nysgjerrighet for om det finnes andre måter å lære bort på. Derfor må vi nettopp unngå å gjøre skolen til en ideologisk slagmark, noe jeg vil hevde dette representantforslaget ville bidratt til. Jeg vil igjen fremheve at kunnskapsministeren har varslet at det ikke vil fremmes forslag om å innføre karakterer i barneskolen, og at dette heller ikke står i regjeringserklæringen til Høyre og Fremskrittspartiet. Så hva vil da konsekvensen av å vedta dette forslaget faktisk være? La oss si at en kommune i samarbeid med sin lokale skole ønsker å gjennomføre et forsøk hvor elevene i siste halvår i 7. klasse får vite hvilken karakter de ligger på i basisfagene, før de begynner på ungdomsskolen. Dette ønsker vi fordi vi vet – noe også OECD har påpekt – at en del elever i Norge sliter med overgangen fra ingen karakterer til å få karakterer i alle fag om høsten i 8. klasse. Forsøket ville være tidsavgrenset og følges opp med evaluering og forskning. Dette vil altså de tre rød-grønne partiene automatisk si nei til. Det er ikke den minste nysgjerrighet eller interesse for å se om dette gjorde overgangen til ungdomsskolen bedre. La oss så si at en ungdomsskole ønsker å fase inn karakterene i løpet av 8. klasse for å se om dette løser det samme problemet. Ville de rød-grønne partiene motsatt seg et slikt forsøk? Hvis ikke må det bety at det er en interesse, også i disse partiene, for å se nærmere på innfasingen av karakterer i skolen. Eller mener de at den eneste måten som fungerer i innfasingen av karakterer, er at det kommer i alle fag fra første skoledag i 8. klasse. Jeg sier ikke at jeg har svaret. Det er derfor jeg er for forsøkene. Jeg er glad for at flertallet i dag vil bevare den gode skolemodellen vi har og ser frem til en god debatt.