trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Eg vil ikkje gå inn på formuleringane til representanten Svendsen, og eg vil heller ikkje gå inn på den samanhengen eller situasjonen han eventuelt har uttalt seg i. Men det er klart at Framstegspartiet sitt syn i denne saka er vel kjent. No er det slik at vi fekk 16,3 pst. oppslutning, og då får ein altså ikkje gjennomslag for alt som vi ønskjer. I forhandlingane med desse fire partia, og i regjeringa, må ein justere seg og tilpasse seg. Eg meiner at grunnlaget i firepartisamarbeidserklæringa og også regjeringserklæringa er eit fantastisk godt utgangspunkt som vil tryggje sysselsetjing, verdiskaping og vekst i heile landet, inkludert på dette området. Ein godtek at ikkje alle desse partia har fått gjennomslag for alt av sin primærpolitikk, men slik er det altså i eit demokrati.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Eg registrerer at representanten Johansen også er opptatt av å bli ein slags talsmann for Framstegspartiet sine veljarar. Det er jo veldig interessant. Eg synest ikkje det er spesielt truverdig, i og med at ho kjem frå eit parti som står for meir bompengeinnkrevjing enn det som ein har fått til i denne regjeringsplattforma. Her har vi nemleg fått til at bompengedelen skal ned. Så registrerer eg at ein seier at Framstegspartiet i regjering er noko anna enn Framstegspartiet i opposisjon. Det kan vel ikkje vere noko nytt at parti som inngår i ei regjering, opptrer litt annleis i posisjon enn ein gjorde i opposisjon. Vi fekk 16,3 pst. oppslutning, og vi får altså ikkje gjennomslag for alt, men vi får gjennomslag for mykje. Det blir mindre bompengar med Framstegspartiet i regjering enn om dei rød-grøne hadde fortsett i regjering, det er eg overtydd om.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Det er riktig at i forliket blei den enorme satsinga som låg inne i tilleggsproposisjonen til veg, litt mindre, og så er det endå meir påplussing til bane. Men det blir ikkje noko mindre til veg. Sjølv etter forhandlingane er det 1,1 mrd. kr meir til veg enn det som dei raud-grøne partia gjekk inn for i sitt statsbudsjett. Så her er det altså grunn til å glede seg både for dei som er opptatt av ei gedigen vegsatsing, og for dei som er opptatt av jernbane. Så her får vi verkeleg mykje satsing på infrastruktur neste år, og meir skal det kome også i åra etterpå. Dette blir veldig bra. Her skal transportkostnadene ned, og så skal vi passe på at delen av bompengekostnader blir reduserte.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Det blei her vist til at eg har vore kritisk både til handlingsregelen og til Finansdepartementet. Det kan godt hende at det også er andre ting som eg uttrykker meg litt annleis om no enn eg gjorde i opposisjon, sånn er det nok. Når det gjeld Finansdepartementet og skrytet av dei no, er det veldig enkelt: Der er det no komme ei ny politisk leiing, og det synest eg har gjort underverk. Finansdepartementet framstår no som veldig solid, og eg føler med trygg på det arbeidet som blir gjort der. Så til handlingsregelen – det er vi for så vidt opptatt av. Vi har heile tida sagt at det er ikkje berre viktig kor mykje pengar vi bruker, men også korleis vi bruker pengane er viktig. Det føler eg det er større einigheit om i dag samanlikna med tidlegare.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Eg trur ikkje vi skal bruke altfor mykje tid på slike truvedkjenningar, og at ein liksom løyser det ved at ein erkjenner dette og dermed er alt bra. Det eg trur vi skal vere opptatt av, er å setje i verk effektive og gode tiltak når det gjeld klimautslepp. Regjeringa og regjeringspartia legg klimaavtalen til grunn. Ein jobbar med å få til effektive tiltak. Det føler eg er viktigare enn noko sterk truvedkjenning – og så skal ein liksom ikkje gjere noko i ettertid berre ein har vedkjent seg at det er menneskeskapt, då skal ein berre setje seg ned og slappe av. Når det gjeld mineraloljeavgifta, blei den auka i forliket. Det var ikkje heilt slik Framstegspartiet ønskte det primært, men det var altså ein auke vi aksepterte i den avtalen som blei gjord, i forliket i Stortinget.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Eg vil først seie at eg meiner at representanten Breivik er ein fornuftig kar, og at Venstre er eit parti som har veldig mykje riktig politikk som eg forstår meg på, og som eg skjønner logikken i. Men så er det sjølvsagt ikkje alt eg skjønner logikken i, og derfor ønskjer eg å få ei ytterlegare utdjuping av det. No har representanten Breivik vore inne på dette med eit grønt skatteskifte. Då viser han til aukinga i mineraloljeavgifta som eit tiltak der. Det meiner eg det er ein logikk i. Når det gjeld elektrisitet, er det slik i Noreg at vi så å seie berre har fornybar elektrisk kraft. På mange måtar vil eg tru at det ville vore fornuftig å stimulere til dette, men her aukar ein el-avgifta. Då er mitt spørsmål: Korleis er det miljøvennleg – å auke el-avgifta?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Som representanten Flåtten var inne på, viser nye tal at utviklinga i norsk økonomi ikkje er så bra som dei raud-grøne ønskjer og hevdar at ho er. Arbeidsløysa har auka den siste tida, veksten har bremsa opp, og tal frå Finansdepartementet viser at dette har føregått i lang tid – at produktivitetsveksten utviklar seg svakare enn lønsveksten. Når dette skjer, fører det til svekt konkurranseevne og utrygge arbeidsplassar. Det vil på sikt også slå ut. Derfor er det sjølvsagt viktig å rette det opp. Mitt spørsmål til representanten Jens Stoltenberg er: Er representanten Stoltenberg einig i at produktiviteten har utvikla seg svakare enn lønsveksten dei siste åtte åra, eller er dette noko som Finansdepartementet har funne på?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Eg synest ikkje eg fekk noko godt svar på spørsmålet mitt, men eg har også eit anna spørsmål som eg vil forsøkje å få eit svar på. Det går på at representanten Stoltenberg gjentatte gonger har åtvara mot ei borgarleg regjering. I 1. mai-talen sin åtvara han også mot at Siv Jensen skulle bli finansminister. Begge desse tinga skulle medføre borgarleg kaos og store problem. No har vi altså fasiten: Vi har fått ei borgarleg regjering, og no har også Siv Jensen blitt finansminister. Då kunne det vore interessant å høyre frå representanten Stoltenberg korleis spådomane hans gjekk. Har det gått så ille som han frykta, eller har det kanskje gått litt mindre ille enn det han predikerte i valkampen?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Representanten Marthinsen var inne på desse skattelettane som regjeringa har foreslått. Ikkje uventa er arbeidarpartirepresentanten imot skattelette og ser på det nærast som bortkasta pengar at den enkelte får behalde meir av sine eigne inntekter – spesielt formuesskatten var ille. No er det slik at formuesskatten er ein særnorsk skatt, det er veldig få land som har det, og det som er ekstra ille med den formuesskatten, er at ein skil mellom utanlandske eigarar og norske eigarar. Dersom det f.eks. er to hotell som ligg ved sidan av kvarandre i Østfold, og det eine er eigd av ein nordmann og det andre av ein svenske, må nordmannen betale formuesskatt, trekkje ut pengar frå hotellet og betale formuesskatt, mens den svenske eigaren slepp. Spørsmålet mitt til representanten Marthinsen er: Er dette rimeleg og rettferdig?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Først vil eg òg takke for ein god debatt. Eg synest det har vore ein klassisk debatt mellom posisjon og opposisjon, og eg synest at opposisjonen har gjort jobben sin bra. Det er ei rolle som eg kjenner godt til. Opposisjonen har ei viktig rolle i ein slik debatt – det er sjølvsagt å peike på det dei meiner burde vore gjort betre. Ein har eit ordtak som seier at alle land har ei regjering, men det er berre demokrati som har ein opposisjon. Det er sjølvsagt heller ikkje overraskande at parti har bygd heile sin politikk på at det å halde eit høgt skatte- og avgiftstrykk er veldig viktig for velferda. På mange måtar har ein fått inntrykk av at ordentlig velferd ikkje blir skapt før ein får kravd inn pengar frå innbyggjarane i skattar og avgifter og får dei delte ut igjen. Det er sjølvsagt heilt føreseieleg at ein då kritiserer skatte- og avgiftslette og stiller spørsmål ved om dei er riktige. Men dei er riktige. Den utviklinga vi har sett i mange år, at konkurransekrafta er blitt svekt, blir no snudd ved at vi gir skatte- og avgiftslette, ved at vi styrkjer investeringar i infrastruktur. Det vil gi betre konkurransekraft. Representanten Slagsvold Vedum er veldig opptatt av kor mykje av 7,3 mrd. kr som går til privatpersonar, og kor mykje som går til bedrifter. Det er rett og slett ikkje så enkelt å seie. Viss vi tar formuesskatten, er det rett nok privatpersonar som betaler han, men det er altså ikkje slik at dei som betaler formuesskatten, har ein eigen konto dei hentar han frå. Som regel, når det er bedriftseigarar som må betale formuesskatt, løyser dei det ved å trekkje ut pengar frå bedrifta. Det svekkjer bedriftene, det gjer dei mindre konkurransedyktige, og det gjer òg arbeidsplassane i desse bedriftene meir utrygge. Akkurat det same gjeld for arveavgifta. Når ein må betale arveavgift fordi ein har arva ei lita bedrift, er det slik at om ein ikkje har pengane klare til å betale denne arveavgifta – og det viser alle tal – må ein som regel trekkje desse pengane ut frå bedrifta. Det svekkjer bedrifta, det gjer arbeidsplassane i den bedrifta utrygge. Derfor er dette fornuftige skatte- og avgiftslettar som vil styrkje næringslivet, og som vil styrkje arbeidsplassane.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Ja, jeg synes det har vært utmerket håndtert. Dette kom på plass i forliket, og de innspillene jeg fikk underveis om dette, var ikke at dette var et være eller ikke være for norsk industri. Veldig mange så også de gode begrunnelsene for at man gjorde nettopp dette. Nå er det historie – vi har fått dette på plass, og jeg tror industrien er svært tilfreds. Jeg har også lyst til å knytte en kommentar til det som representanten Marthinsen snakker om, om ragnarok. Jo, jeg har sittet i denne salen så mange ganger og hørt så mange innlegg om hvordan det ville stå til med norsk økonomi, kommuneøkonomi og det hele om noen andre enn de rød-grønne fikk anledning til å styre dette landet. Nå har vi sett resultatet, og det er veldig lite å henge seg opp i, forstår jeg, for de rød-grønne, annet enn enkeltdetaljer – som er viktige nok for dem det gjelder – i dette budsjettet.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Ja, det har jeg ikke noe problem med å love. Det regner jeg med at vi kommer til å følge, vi er jo mer enn noen andre opptatt av gode rammebetingelser for industrien. Det at dette forslaget kom opp, skyldtes en spesiell situasjon, bl.a. prisene på kvotene, og det var absolutt mulig å argumentere for at vår løsning også var en god løsning på sikt, gitt at prisene ville stige. Nå vil jeg gjerne si igjen at jeg oppfatter dette som historie. Jeg er også glad for at representanten Marthinsen og jeg, som skal sitte sammen i finanskomiteen i ganske lang tid, er enige om at betingelsene for norsk industri er viktige. Men norsk industri lever ikke alene av CO2-kompensasjon. Marthinsen skulle tenke litt på hva f.eks. skattelettelser, infrastruktur og andre tiltak bidrar med for norsk industri totalt sett.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Jeg synes det er godt at representantene Meling og Kambe jubler – det er lett å sette rogalendinger i godt humør.(Munterhet i salen) Det som fremmes av regjeringen, er også Høyres forslag og Høyres oppfatning. Når vi inngår forlik, inngår vi det med samarbeidspartnerne og med regjeringspartnerne. (Munterhet i salen) Representanten mener at jeg sprer usikkerhet om Høyres og regjeringens holdning til norsk industris rammebetingelser. Jeg gjør ikke det. Jeg var helt klar i mitt svar til representanten Marthinsen om CO2-kompensasjonen. De som bidrar til å skape usikkerhet, er de som gjentar disse spørsmålene for å skape usikkerhet om et av regjeringspartiene. Bare for ordens skyld: Vi i regjeringspartiene står samlet om det vi legger frem i denne salen – hvis ikke hadde dere sikkert hørt det på forhånd – og vi står samlet om det forliket vi har inngått.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Det skal mye til at man innrømmer at noe er et arbeidsuhell. Heller ikke dette er et arbeidsuhell. Vi har fremmet veldig mange gode forslag i denne sal. Vi har veldig mange gode forslag i vårt program, som ikke er en del av verken samarbeidsavtalen eller Sundvolden-erklæringen. Men som noen har påpekt: Det går ganske raskt når det gjelder å innfri en god del av det som står i Sundvolden-erklæringen. Etter hvert vil vi antakelig gå tomme for gode ideer fabrikkert på Sundvollen. Da vil vi måtte gå løs på all den gode politikken som partiene har i sine respektive programmer, og ikke minst på de forslag som er fremmet i Stortinget tidligere. Jeg står fortsatt inne for det gode forslaget som jeg var medforslagsstiller til den gangen – det er ikke glemt politikk fra Høyres side. Men jo mer Venstre minner oss på dette gjennom forlik i Stortinget – og kanskje gjennom enda mer aktiv deltakelse i det å styre landet, ikke vet jeg – jo lettere er det å få den typen forslag igjennom.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Av og til er jeg det. Når det gjelder akkurat denne saken, om forskjeller, tror jeg at opposisjonen – særlig SV – skal vokte seg for å måle forskjellene i Norge ut fra skattestatistikk. Det kan fort gi et ganske uklart bilde. Den viktigste måten forskjeller oppstår på, er om folk har en jobb eller ei. Vi har et budsjett som legger til rette for å skape arbeidsplasser gjennom å investere. Da er nettopp formuesskatten et meget godt instrument. De som har formuer, investerer gjerne i bedrifter. De skaper arbeidsplasser, som igjen gir vekst i økonomien, inntekter for samfunnet og økt velferd i samfunnet. Det resonnementet – den «linken» – er for meg meget enkelt. Det er bare å gå inn på de enkelte arbeidsplasser. Da tror jeg at man ser det.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Målet med skattelettelser er ikke å skape forskjeller. Målet med f.eks. lettelser i formuesbeskatningen er – som jeg sa i mitt forrige svar – å skape arbeidsplasser, sørge for at det investeres i arbeidsplasser i Norge med norsk kapital. Norsk kapital beskattes nemlig på en helt annen måte enn utenlandsk kapital når den etablerer seg. Jeg må gjenta også til Hagebakken at forskjeller skapes ikke av skattestatistikk. Forskjeller skapes av om folk har en jobb eller ei, at vi har lav ledighet, at det etableres nye arbeidsplasser – ikke minst for dem med liten kompetanse. Da trenger vi kapital. Hvis ingen vil investere, har vi heller ikke noe sted hvor vi kan bruke arbeidskraftreserven vår.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Representanten Breivik nevner flere ganger at regjeringens budsjett på mange og viktige områder er atskillig bedre enn det som er fremlagt av den – jeg holdt på å si – avlagte regjeringen. I tillegg er Breivik ganske sterk med å si at man må tørre å omprioritere. Det er noe vi i regjeringspartiene også stiller oss sterkt bak. Under sitt innlegg kom han inn på en rekke målrettede tiltak gjennom virkemiddelapparatet som han ønsker forsterket. Virkemiddelapparatet har Venstre tradisjonelt vært opptatt av, men også kritisk til ved en del anledninger. Jeg kan godt slutte meg til en del av de tingene han tar opp, men er det fortsatt slik at Venstre også er kritisk til innretningen på virkemiddelapparatet og gjerne ser at man går nøye gjennom det for å se at det virkelig virker?
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Representanten Stoltenberg sier at man kan disponere oljepengene som er brukt feil, på en annen måte. Nei, det kan man ikke når de er brukt til offentlig forbruk over lang tid. Det vet representanten Stoltenberg akkurat like godt som meg. Det Stoltenberg ikke har snakket om i dag, er økonomibarometeret som viser at det nå går mot litt dystrere tider i norsk næringsliv. Da er det viktig å investere for fremtiden. Det gjør vår regjering i det budsjettet som er lagt frem, nettopp for å kompensere for høye kostnader som i kombinasjon med svekket produktivitetsvekst har sørget for at vi ikke lenger er konkurransedyktige. Spørsmålet mitt til representanten Stoltenberg er: Er han enig i at det å prioritere investeringer for norsk næringsliv nå – i skattelettelser, i kunnskap, i samferdsel – er fornuftig bruk av oljepengene?
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Representanten Stoltenberg har både i replikkordvekslingene og i innlegget sitt i dag gjort et nummer av de økte forskjellene som følge av vår regjerings budsjett. Hva mener representanten Stoltenberg er viktigst for økte forskjeller? Er det å måle dette via skattestatistikk, eller er det viktigere å sørge for – gjennom tiltak – at flere mennesker kommer i jobb? Vil han fortsette å måle forskjellene ved sin skattestatistikk som sier at det er svake helninger i en retning, eller er det viktigere å se at vi får flere i jobb – i jobber som det er investert i fordi denne regjeringen stimulerer til investering i norske arbeidsplasser?
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Jeg knytter spørsmålet mitt til det siste i innlegget, om skatteklasse 2 og arbeidslinjen, som mange kan være enige om, og jeg forstår at representanten er lite fornøyd med at det kom inn igjen i budsjettet. Det som er kommet inn igjen i budsjettet av skatteklasse 2, er det jeg vil kalle skatteklasse 1,5, for det er ikke den opprinnelige skatteklasse 2. Denne regjeringen har altså kommet ned på skatteklasse 1,5 etter noen uker i stolen. Marthinsens regjering har gjennom åtte år, etter ikke å ha likt skatteklasse 2, ikke gjort noe med det i det hele tatt. Synes ikke Marthinsen at dette virkelig vitner om handlekraft og gjennomføringskraft fra den nye regjeringen?
Svein Flåtten (Høyre), 2013-11-26:
Vi er snart på vei til å vedta det som jeg har forstått av opposisjonen, er et retningsløst budsjett som går i feil retning.(Munterhet i salen.) Når representanten Gahr Støre sier at tabeller viser at dette er et budsjett som skaper forskjeller, har jeg lyst til å si at ingen tabeller i hele verden kan vise noen forskjeller. Det som er forskjeller, er det vi har gjentatt herfra mange ganger i dag. Det er å skape arbeidsplasser som gjør om folk er innenfor eller utenfor arbeidslivet. Det er det som skaper de store forskjellene i samfunnet. Har du en jobb, kan du greie deg selv. Men for å få til de jobbene, må det investeres, og man bruker veldig mye krefter på å dokumentere at regjeringens skattelettelser ikke skaper arbeidsplasser. (Munterhet i salen.) Men da unnslår man det faktum at for å skape arbeidsplasser må noen investere. Det gjør ikke bedriftene alltid selv, det er faktisk noen som eier disse bedriftene, og som bruker kapitalen til det. Ja, jeg hører at noen omtaler dette som aksjonærer, men det er ikke mange av dem i Norge. Det er stort sett eiere som sitter rundt omkring i hele landet. I tillegg tror jeg at opposisjonen må bestemme seg for om regjeringen nå satser på næringsnøytralitet, som de kaller det, ved at de ikke lenger ønsker å være næringsspesifikke. Vi har hørt representanter som har etterlyst næringsspesifikke tiltak i kjølvannet av denne temperaturmålingen på norsk økonomi som kom. Jeg tror at hvis den rød-grønne regjeringen mente noe med næringsspesifikke tiltak, har vi et veldig godt eksempel i norsk treforedling og norsk skogbruk, hvor man brukte flere år på å bestemme seg for om man skulle gjøre noe med kjøretøybestemmelsen, som var helt sentral for om man kunne tjene penger eller ei i norsk treforedling. Det tror jeg er helt sentralt. Så til det siste som har vært et tema, om bruken av oljepenger. Representanten Gahr Støre sier at vi blir enda mer oljeavhengig. Oljeavhengighet over budsjettene skapes over tid, ikke over noen høstuker i norsk politikk. Den oljeavhengigheten vi har, er skapt over mange år ved at vi ikke har investert den økte bruken av oljepenger på riktig måte inn i vekstfremmende tiltak, skattelettelser, infrastruktur, satsing på kunnskap, skole og forskning. Det er det som skaper arbeidsplassene på sikt, det er det som skaper mindre oljeavhengighet på sikt. Ingen kan skape den oljeavhengigheten i løpet av bare noen få uker.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2013-11-26:
Jeg vil følge opp når det gjelder regjeringens vingling i løpet av noen få høstuker i saken om CO2-kompensasjonsordningen. Den har skapt usikkerhet rundt regjeringens vilje til å utnytte handlingsrommet til beste for norsk kraftkrevende industri. Jeg synes også svaret fra representanten her bidrar til å skape noe usikkerhet. Men jeg registrerte at da forliket kom og saken ble reversert, var bl.a. Høyres Arve Kambe og Siri Meling ute og jublet for dette. Jeg oppfatter også nå at representanten Flåtten er glad for at det ikke ble noe av, og med bakgrunn i det vil jeg utfordre på følgende: Var dette et forslag som Høyre egentlig var imot, og som Fremskrittspartiet og finansministeren presset inn i budsjettet mot Høyres vilje?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2013-11-26:
Jeg har tradisjonelt oppfattet Venstre som et parti som er svært opptatt av småbedriftenes ve og vel. Det ble feiret med kake og brus at arveavgiften skulle fjernes, at det lå inne i den avtalen og det budsjettet som kommer til å bli vedtatt i dag. Det sto noe med liten skrift der som gjør at enkeltpersonforetak og bønder kunne risikere å få en skatteregning på kanskje hundretusenvis av kroner, kanskje opp mot 1 mill. kr, i økt skatt som følge av denne endringen. Så registrerer jeg en merknad om at en skal komme tilbake til dette i revidert budsjett. Men mitt spørsmål er: Er dette en god måte å føre en skattepolitikk på, at en innfører først og så utreder konsekvensene for dem som blir rammet, i etterkant?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Representanten Flåtten prater om vekstfremmende skattelette. Men i all hovedsak går jo denne skatteletten særlig til personer som har mest fra før, til dem med millioninntekt. Hvis en tjener rundt 400 000 kr, får en kanskje rundt 400 kr i skattelette. Tjener en 2 mill. kr derimot, får en hundre ganger mer – jeg gjentar, hundre ganger mer – altså 40 000 kr i skattekutt. Da må jeg spørre Flåtten: På hvilken måte ser han for seg at en så sterk økning i forskjeller mellom folk skal kunne bidra til vekst i næringslivet? For meg er det ganske ubegripelig. Dessuten vil jeg gjerne høre hvordan en har tenkt å finansiere framtidige store skatteletter når den store bølgen kommer – for dette er bare en forsmak.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Regjeringen påstår at de er opptatt av å redusere todelingen i norsk økonomi. Sjømatnæringen er i dag vår nest største eksportnæring og har ifølge rapporten «Verdiskaping basert på produktive hav i 2050» potensial til å femdoble verdiskapingen. Ifølge rapporten er prioritering av en kunnskapsbasert kyst- og havforvaltning viktig for å kunne realisere dette verdiskapingspotensialet og bidra til å redusere todelingen i norsk økonomi. Hva gjør regjeringen? Jo, de kutter nettopp i kyst- og havforvaltningen. De legger ned Fiskeri- og kystdepartementet, de kutter i driftsutgiftene til Fiskeridirektoratet, altså de som da driver med denne kyst- og havforvaltningen. Jeg kan også nevne kuttene i tiltakspakken for fiskerinæringen eller Marint verdiskapingsprogram. Derfor må det være betimelig å utfordre representanten Hagesæter på om han er enig med meg i at regjeringen med dette viser at alt snakket om å redusere todelingen i norsk økonomi er tomt prat, og at regjeringen faktisk heller forsterker todelingen i norsk økonomi.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
I 2011 uttalte stortingsrepresentant Kenneth Svendsen at det var et forræderi mot befolkningen i Nordland at den rød-grønne regjeringen ikke åpnet for konsekvensutredning av områdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja. I valgkampen i høst var konsekvensutredning av disse områdene ett av de heftigste valgløftene fra Fremskrittspartiet og Høyre. Få dager etter valget vet vi alle at regjeringen la bort dette valgløftet. Er representanten Hagesæter enig med stortingsrepresentant Svendsen i at det fortsatt må være et forræderi mot befolkningen i Nordland – og ikke minst at dette må være et gedigent løftebrudd?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Jeg la merke til at representanten la vekt på påplussingen til vei i forslaget til budsjett fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, og at dette ville gi lavere kostnader til næringslivet. Men han nevnte ikke det som virkelig hadde monnet når det gjelder å få ned kostnadene til næringslivet, og ikke minst det å innfri valgløftene som Fremskrittspartiet i alle år har gitt, om å fjerne bompengeinnkrevingen. Etter valget er tonen fra Fremskrittspartiet markert mer dempet. Partiet i regjering er noe annet enn utenfor regjering. Nå skal Fremskrittspartiet både videreføre dagens bompengeprosjekter og starte opp nye, stikk i strid med hva partiet har lovet. Vi har merket oss nyhetene om at enkelte mindre bompengeprosjekter skal lukkes, men det er altså ikke det partiet har lovet i alle år. Forventningene er skyhøye til statlig fullfinansiering. Jeg vil spørre representanten om hva han vil si til dem som har trodd på disse løftene, og om han kan si at dette er løftebrudd.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Jeg vil starte med å gratulere Venstre med et eget budsjettforslag som tydelig viser Venstres profil og prioriteringer for 2014. Nå blir det ikke flertall for det forslaget, og Venstre har inngått budsjettavtale med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen og Kristelig Folkeparti. Jeg vil gjerne spørre representanten om hvordan han vurderer at Venstres ideologiske profil konkret er ivaretatt i den budsjettavtalen som partiet har inngått med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Ser vi her starten på en dreining av partiets profil bort fra det sosialliberale ståstedet og til et mer høyrepopulistisk?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Venstre konkluderte til slutt med ikke å gå inn i regjering. Likevel var lysten til å skifte regjering så stor at de inngikk en samarbeidsavtale med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Nå ser vi et Venstre som forsvarer regjeringens politikk i stedet for å stille krav f.eks. på områder som asylfeltet, der Venstre tidligere var en tydelig stemme. I dag stemmer Venstre for regjeringens budsjett – et budsjett der Venstre sammen med Kristelig Folkeparti har brukt en fjerdedel av utgiftssiden på å reversere Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens kutt i Stoltenberg II-budsjettet. Det er ellers vanskelig å se igjen Venstres profil. Venstres nestleder kritiserte selv her i debatten i dag at miljøprofilen var for dårlig i forslaget til budsjett fra Høyre og Fremskrittspartiet. Likevel stemmer Venstre for. Hvilken strategi har Venstre for å unngå å utvikle seg til et profilløst parti, som utelukkende er et støtteparti for Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Representanten Gundersen må snart komme seg ut av valgkampmodusen og ta inn over seg at han nå har medansvar for det tilleggsbudsjettet som er blitt lagt fram. Og hva var tiltakene på et område som Gundersen har uttrykt bekymring for over tid – for treforedling? Tiltakene var å fjerne den nye tilskuddsordningen som hele industrien spurte etter i hele vår og har spurt etter over lang tid. Bare for Norske Skog Skogn har de beregnet utslag på 25 mill. kr. Er det måten å stryke konkurransekraften på? Vi styrket også tilskuddene til trebasert innovasjonsprogram for å få fram nye produkter, som f.eks. den nye Mjøsbrua. Hva er det den nye regjeringen gjør, når den får makt? Den fjerner disse tilskuddene fra Landbruks- og matdepartementets område – den reduserer dem. Den har også gått inn på treforedling og redusert tilskuddene fra Nærings- og handelsdepartementet, så alle tiltakene for å stimulere til mer konkurransekraft har regjeringen redusert.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Når det gjelder treforedling, mener jeg de to viktigste tiltakene i bunn er stabilitet i skattepolitikken og en offensiv samferdselspolitikk – det er en langsiktig næring – og at man har en stabil næringspolitikk. Jeg mener at det regjeringen har utøvd de siste ukene, er det motsatte av stabil næringspolitikk. Når man endrer den viktigste ordningen i løpet av veldig kort tid – ved å redusere og så øke igjen – skaper det usikkerhet og utrygghet. Det framstår ikke som styringsdyktighet. Når det gjelder skatt, var svaret til finansminister Siv Jensen at de næringsrettede skattegrepene før forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre var på ca. 0,8 mrd. kr. Det var svaret vi fikk i Stortinget. Men når vi ser de grepene man tok i forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre, ser vi at man øker avgiftsbelastningen for næringslivet. Man foretok skattemessige grep som slo negativt ut for næringsdrivende. Så dette er ikke noen skattepakke for næringslivet. Det er en skattepakke for privatpersoner, og det er ikke det vi trenger. Vi burde bruke skattevirkemidlene på en helt annen måte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Det er en rekke verktøy vi er villige til å bruke, og det ligger i statsbudsjettet. I fiskerinæringen har vi et hvitfiskprogram i verdiskapingsprogrammet for marin sektor. Vi har det gjennom at vi ønsket høyere fiskerifradrag, vi ønsket sikkerhetsopplæring for fiskere. Vi ønsket mange småtiltak som i sum kunne bidra til konkurransekraften og bidra til at flere ønsket å gå inn i norsk fiskerinæring. Når det gjelder treforedling, nevnte jeg det i sted. Vi ønsket mer penger til innovasjonsprogram. Vi ønsket CO2-kompensasjonsordning hele tiden. Vi skaper ikke ustabilitet slik Høyre og Fremskrittspartiet har valgt å gjøre. Når det gjelder matindustrien, har vi sagt at vi ønsker stabilitet rundt toll, mens den nye regjeringen kommer med ett forslag i budsjettet og så reiser statsråd Vidar Helgesen til Brussel og sier noe annet. Vi mener at sånn kan man ikke håndtere næringsdrivende. De trenger stabilitet og klare rammevilkår, og vi trenger offentlige stimuleringstiltak, som f.eks. Innovasjon Norge, som kan hjelpe nye gründere. Der har vi mer penger, regjeringen har mindre. Vi mener det er en feil prioritering, og det kommer vi til å påpeke.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Vi står selvfølgelig bak det forslaget i klimaforliket. Grunnen til at vi ikke ønsket å øke dieselavgiften med noen og femti øre, er at det på kort sikt ikke kommer til å gi noen klimamessig effekt, men bare gi mer penger inn til staten. Hvis man skulle skattlegge anleggsbransjen, skogbruk, jordbruk og andre næringer på denne måten, mente vi at man burde ha målrettede skattegrep som ga lettelser på tilsvarende basis, og de skattegrepene hadde vi ikke nå. Derfor mente vi det var riktig å videreføre det, og vi er overrasket over at Fremskrittspartiet og Høyre mener det er rett å øke den avgiften når vi ikke kan dokumentere at det vil gi en kortsiktig klimaeffekt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Jeg har skjønt at det er kommet en ny skikk i Stortinget, så jeg vil først si at jeg synes representanten Breivik er en kjekk og hyggelig mann(munterhet i salen) (munterhet i salen) Så har jeg merket meg Venstres standpunkter når det gjelder enkeltpersonforetak. Der står Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre i samme tradisjon; vi er opptatt av de små næringsdrivende. Derfor er mitt spørsmål til representanten Breivik: Punkt én: Synes Venstre at det er klokt at man kutter så mye i stimuleringstiltak for å hjelpe små næringsdrivende gjennom regionalutviklingsmidler og Innovasjon Norge? Punkt to: Synes Venstre at det var en klok prioritering å øke trygdeavgiften for enkeltpersonforetak?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Politikk er verdikamp. Jeg mener akkurat det samme som i sommer: Det partiet som verdimessig står lengst fra Kristelig Folkeparti i veldig mange spørsmål, er Fremskrittspartiet – i bistandspolitikken, i alkoholpolitikken, i synet på liv og i synet på hverdag og helligdag. Dessverre valgte representanten Hareide å være med på å sette Fremskrittspartiet i regjering. Jeg skal innrømme at Kristelig Folkeparti med budsjettforliket klarte å stoppe noen av de verste kuttene fra regjeringen. Jeg synes det var bra at de klarte å reversere noe av det. Det var klokt og rett at de klarte det når det gjaldt bistand og alkohol. Men jeg synes ikke det var klokt og rett at de ikke klarte det når det gjaldt kvoteflyktninger – at Kristelig Folkeparti i sitt første budsjettforlik med regjeringen svikter dem som trenger hjelp aller mest. Jeg synes ikke det var klokt det de klarte når det gjaldt landbruk. Der reverserte de 30 mill. kr – det var bra – men fortsatt sto det et kutt på 70 mill. kr. Mitt spørsmål til representanten Hareide er: Er han fornøyd med gjennomslaget på disse to områdene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Jeg skal ikke gi noen betegnelse av politikeren Siv Jensen, men hun er en hyggelig dame, i hvert fall. Jeg har et spørsmål – retorikk til side. Etter budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre, hva er de beregnede skatte- og avgiftslettelsene for næringslivet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Da vi fikk tilleggsproposisjonen, lette vi med kraftfulle blikk etter hvor det var regjeringen hadde kuttet, og da så vi at man hadde kuttet i foreldrepermisjonen. En ting var i antall uker som var forbeholdt far, men man tok jo da man kuttet i antall uker som var forbeholdt far, innsparing på det. Halvårseffekten var minus 35 mill. kr, for man forventer at fedre da ikke tar pappapermisjon. Fremskrittspartiets program er jo at man ønsker at det skal velges helt fritt – ingen ting skal være forbeholdt far. Er det å se på som et innsparingstiltak hvis man fjerner fars rettigheter? Og ser statsråd Horne det som negativt at det i hennes budsjett legges opp til at færre fedre skal være hjemme, og at man bruker de pengene til å gi skattelette eller til andre formål?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Lokalsykehus skaper sterke følelser og stort engasjement. Det er lokalsykehus rundt omkring i hele Norge, og vi vet alle hvor sterke møter det er når du møter lokale sykehusaktivister. Bent Høie som stortingsrepresentant var en aktiv mann og møtte mange lokalsykehusaktivister, bl.a. i mitt hjemfylke, hvor representanten Høie var den 11. juli. Han var veldig tydelig i sin tale og sa at nå trenger man ro rundt Kongsvinger sykehus, at det er håpløst at det hvert år er en diskusjon om funksjoner og om framtiden til Kongsvinger sykehus. Kan statsråd Høie være like tydelig i sine garantier, f.eks. når det gjelder Kongsvinger sykehus, som han var som representant rett før valget?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Dette har vært en klargjørende debatt. Vi har nå fått en regjering som har gitt en klar beskjed til norske næringsdrivende: Verktøykassen skal tømmes. Markedet skal rå. Den næringsnøytrale politikken skal gjeninnføres på alle områder. Det er en klar linje, om det går på skogbruk, om det går på kraftkrevende industri, om det går på jordbruk, om det går på fiskeri, om det går på de distriktsrettede virkemidlene for å skape nyskaping og innovasjon: Virkemidlene tappes ned. Vi i Senterpartiet mener det er grunnleggende feil når vi ser den økonomiske situasjonen vi er oppi. Vi mener at de virkemidlene burde forsterkes, ikke svekkes, og at vi burde ha et samspill mellom staten og næringslivet for å hjelpe fram de gode ideene, de bedre løsningene og skape utvikling i hele landet. En næringsnøytral politikk vil skape større forskjeller og færre arbeidsplasser over tid. En annen ting som har vært ganske tydelig i debatten, er at regjeringen måtte bruke mer oljepenger, det som allerede lå der, var ikke nok. At en finansminister fra Fremskrittspartiet ønsker å bruke mer oljepenger, er kanskje ikke så veldig overraskende, men det er interessant å lese det finansministeren skriver i sin innstilling. Hun skriver at hvis vi hadde brukt 4 pst., «ville det undergravd vekstevnen og stabiliteten i fastlandsøkonomien». Det er veldig klargjørende og tydelig tale fra partilederen i Fremskrittspartiet. Med den talen har jo partilederen i Fremskrittspartiet sagt at valgløftet Fremskrittspartiet ga om å øke den årlige bevilgningen til samferdsel med 45 mrd. kr per år, er gravlagt, for det er ikke mulig å få til. Derfor ble det litt i overkant av 1 mrd. kr istedenfor 45 mrd. kr, som Fremskrittspartiet lovet i juli. Med den tydelige talen har Fremskrittspartiets leder sagt at deres lovnad om å kutte alle bompengeselskaper ikke er mulig, det er urealistisk politikk, det vil skape ustabilitet og undergrave veksten i norsk fastlandsøkonomi. Når hovedprioriteringen til regjeringen er skatt, er det forunderlig at finansministeren ikke kan svare på hvordan de skattegrepene vil slå ut for næringslivet, og hvor stor del av skattegrepene som gir skattelette for næringslivet. Da tilleggsproposisjonen lå der, var svaret fra finansministeren ca. 800 mill. kr. Da vi så budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre, var det innstramming for næringslivet, så sannsynligvis er det rundt null. Derfor må regjeringen slutte med å si at dette er skatteletter som skal stimulere til vekst; dette er skatteletter som skal stimulere til mer privat forbruk. Det er kortsiktig og det er uklokt. Man burde bruke handlefriheten til å skape mer nyskaping og flere arbeidsplasser istedenfor å gi mer forbruk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-26:
Vi venter fortsatt i spenning på at Fremskrittspartiets leder, Siv Jensen, skal komme med noen avklaringer i debatten – vi ser fram til det med spenning. Det som er avklarende med Gjermund Hagesæters svar, er at når hovedprioriteringen til Fremskrittspartiet og Høyre var skatteletter, er at de ikke har gjort noen ordentlige beregninger for hvordan det slår ut for næringslivet, og at de ikke skjønner regnestykket selv. Noe av det som er, mildt sagt, overraskende i det vi skal votere over etterpå, er at først vedtar man å få fjernet arveavgiften, og så ber man om en utredning etterpå. Vanligvis får man en utredning først for å se konsekvensene, og når man ser konsekvensene, bestemmer man seg for hva man skal gjøre. Men Høyre og Fremskrittspartiet har innført en ny praksis: Først vedtar vi det, og så utreder vi konsekvensene. Jeg mener at det kloke og smarte hadde vært å gjøre det motsatte. Med hensyn til treforedlingsindustrien: Når regjeringen ønsket å fjerne CO2-kompensasjonsordningen, og det vil bli redusert med ca. 50 mill. kr i bevilgninger til å skape nye produkter og skape ny utvikling innenfor skog og treforedling, bør representanten Flåtten være forsiktig med å kritisere.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2013-11-26:
Ja, så forskjellig kan man altså se på verden. Jeg vil minne representanten Slagsvold Vedum om at Arne Strand i Dagsavisen i 2005 skrev at nå kom den rød-grønne regjeringen til dekket bord, og vi fikk tre år med kraftig vekst i norsk økonomi etterpå. Nå ser det ut som det egentlig bare er oppvasken igjen, og vi må forberede oss på, som NHO varslet, at det er noen varsellamper der ute. NHO varslet ikke at det var stopp på grunn av de tiltak regjeringen har kommet med. De varslet stopp på grunn av det manglende fokus på Norges konkurransekraft, todelingen og den generelle konkurransesituasjonen som har fått lov til å utvikle seg under de rød-grønne. Slagsvold Vedum snakker om at man tok i bruk verktøykassa. Var det den man brukte, da man nesten avviklet norsk treforedlingsindustri i løpet av åtte år?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2013-11-26:
Nå tror jeg representanten Slagsvold Vedum snakker mot bedre vitende. Det er en veldig tydelig dreining i dette budsjettet, mer satsing på lokalt eierskap, mer satsing på kunnskap og forskning og mer satsing på samferdsel. Er det én ting norsk treforedling og utekonkurrerende industri har bedt om, er det økt satsing på samferdsel. Da blir det litt spesielt å nevne Mjøsbrua, for det er faktisk mer enn bare Mjøsbrua når det gjelder samferdsel. Så retningen på de endringene som er foretatt, er veldig bra, og det er det norsk industri og norsk konkurranseutsatt næring har bedt om hele tiden. Men jeg fikk ikke svar. Representanten Slagsvold Vedum pekte jo selv på NHO og dette med bråstopp og alarmklokker. Det er ikke sånn at politikken endrer seg i løpet av tre måneder. Vi går nå inn i en periode der det er mye uro ute, men de grepene regjeringen har foretatt, er riktige.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2013-11-26:
Jeg synes det var ganske forunderlig å sitte og høre på en del av sluttinnleggene. Martin Kolberg lurer på om man kan påpeke andre, mer liberale samfunn som har vekstkraft. Det er ganske utrolig å spørre om det her fra denne talerstolen. Man burde heller spørre: Finnes det samfunn i verden som er mer regulert enn Norge, som i det hele tatt har vekstkraft? Jeg kan peke på en rekke land med et mer liberalt – og også mer markedsbasert – syn på mange ting, som har en helt annen vekstkraft enn Norge sånn som det er i dag. Når Giske står og snakker om Norge uten å nevne hvor spesiell situasjonen i Norge er, med oljeinntekter, er det også ganske så særegent. Vi vet at den norske produktiviteten har utviklet seg mye svakere enn produktiviteten i våre konkurrentland, og vi har et kostnadsnivå som går rett i taket. Situasjonen i Norge skyldes utelukkende en utrolig god utvikling i bytteforholdet gjennom at oljen har steget i pris, og alt vi importerer, har gått ned i pris. Det er ingen utvikling vi kan bygge et bærekraftig Norge på, det sa finansminister Sigbjørn Johnsen ganske klart da han presenterte budsjettet her. Det man egentlig ser i den rød-grønne politikken, er at jo lenger unna man er en oljebrønn, jo mindre vekstkraft har man. Selv representerer jeg Hedmark, og det er Arbeiderpartiets utstillingsvindu i Norge. Der har man styrt i to generasjoner uten innblanding fra noen. Etter 2008 har antall sysselsatte i privat sektor gått ned med 4 000, og så snakker man om at man skal drive næringsrettet politikk. Det er ren næringsdiskriminering overfor alt som ikke har olje foran seg, den rød-grønne regjeringen har drevet med. Og sist, til Trygve Slagsvold Vedum, treforedling: Antall sysselsatte i treforedling har gått ned fra 8 000 til 3 000 i løpet av åtte år. Så står du her og snakker om at man skal drive næringsrettet politikk. Det er en ren næringsdiskriminering dere drev med der også. Dere må jo begynne å forholde dere til egen politikk. Det tenkte jeg det i hvert fall gikk an å minne på etter å ha hørt avslutningsinnleggene fra rød-grønne politikere.
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Den nye regjeringen har startet opp et stort arbeid, og det går på å rydde etter den foregående regjering som har etterlatt seg store utfordringer. Vi finner bl.a. enorme etterslep på vedlikehold, store restanser i justissektoren, lange helsekøer og økende byråkrati – bare for å nevne noe. Hvilke hovedgrep er det de rød-grønne tar i sitt budsjettforslag for å løse de nevnte utfordringene? Jeg hørte også representanten Slagsvold Vedum snakke varmt om verktøy, men jeg oppfattet ikke hvilke verktøy de var villige til å bruke.
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Undertegnede har med interesse lest de rød-grønnes merknader til budsjettet. Videre har jeg forsøkt å sammenligne både regjeringsplattformen og Senterpartiets prinsipp- og handlingsprogram. Noe av det interessante å lese er faktisk at det i deres program bl.a. står at de ønsker å øke bunnfradraget i formuesskatten, styrke BSU-ordningen, øke fribeløpet i arveavgiften og ikke minst ROT-fradraget, noe en kan finne igjen i regjeringserklæringen. Er det ikke grunn til å tro at Senterpartiet ville få større gjennomslag for flere av sine saker ved rett og slett å ta et skritt bort fra den rød-grønne plattformen og heller søke samarbeid på den borgerlige siden?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2013-11-26:
Jeg vil starte med å berømme Venstre for å ha klart å reversere viktige deler av regjeringas kutt og dermed brakt budsjettet nærmere utgangspunktet fra den rød-grønne regjeringa. Like stort gjennomslag hadde dessverre ikke Venstre på oljepengebruken. I Venstres alternative budsjett legger man seg på samme nivå som Stoltenberg II-regjeringa, men etter forliket med Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre skal dermed Venstre subsidiært stemme for å øke oljepengebruken med flere milliarder. Jeg vil derfor be representanten Breivik klargjøre Venstres standpunkt her. Hvilke av nivåene med oljepengebruk mener representanten er mest økonomisk ansvarlig – det Venstre stemmer på primært, eller det Venstre stemmer på sekundært?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2013-11-26:
Jeg tror kanskje det er på tide at de rød-grønne innser at velgerne gjennomskuet skatteretorikken og avviste den rød-grønne politikken ved å gi Arbeiderpartiet det dårligste valgresultatet siden 1924 og SVs politikk den dårligste oppslutningen noensinne. Kanskje det kan ha noe å gjøre med mine spørsmål. I 2005 lovet SV full barnehagedekning innen to år, ellers skulle daværende finansminister Kristin Halvorsen gå. Hun tok, som vi vet, ansvar og ble sittende. På side 8 i dokumentet «SV har levert!» kan vi lese at alle barn har fått barnehageplass. SV sier altså at vi har hatt full barnehagedekning med dem i regjering, til tross for at vi også gjennom hele åtteårsperioden har beholdt kontantstøtten. Hva gjør da at det nå er så prekært å få to barnehageopptak i året? Har vi full barnehagedekning, trenger vi jo egentlig ikke det. Spørsmålet er: Har SV levert full barnehagedekning, eller har de det ikke?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2013-11-26:
Debatten om to barnehageopptak kom jo på grunn av at man ikke har nok barnehagedekning, og SV sier nå at de ikke har sørget for nok barnehageplasser til å opprettholde arbeidslinjen. Alle barnefamilier tolker «barnehagedekning» som at alle barn får barnehageplass dersom de trenger det, der de trenger det. SV vil også fjerne kontantstøtten, som har vært en livlinje for alle dem som får betaling for barnepass, til de barnefamiliene som har oppdaget hva full barnehagedekning egentlig betyr. Samtidig foreslår de i budsjettet bare å gi 241 mill. kr av de 1,5 mrd. kr det koster å innføre to barnehageopptak i året. Dette er ifølge de rød-grønne en tredjedel av plassene som må til for å opprette to opptak. Det betyr at to tredjedeler av familiene som trenger barnepass, ville stått uten både barnehageplass og kontantstøtte til barnepass, også Ivar og Magda i Alta. Så da lurer jeg på hvordan representanten Serigstad Valen foreslår at de tusenvis av familiene – faktisk 6 000 – dette gjelder, skal organisere sin hverdag?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
I Dagens Næringsliv fredag 22. november i år kunne vi lese at konsernsjefen i DNB uttrykte bekymring for en utvikling der man får en økende klassedeling av boligmarkedet, og at det har blitt veldig vanskelig for unge mennesker i etableringsfasen å komme inn i markedet uten at de får hjelp fra veldig ressurssterke familier. Disse problemene er sammensatt, men de skyldes til en viss grad at man har fått en kraftig økning i byggekostnadene gjennom at man har fått rigide, tekniske krav. Da går mitt spørsmål til representanten Snorre Serigstad Valen, som er glad i retro og ikke liker sosiale ulikheter: Hvordan kan SV forklare denne utviklingen som har skjedd de siste åtte år under rød-grønt styre?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg opplever at SV har stor tro på offentlig monopol og sier nei til konkurranse, spesielt gjelder dette innen helse og omsorg, hvor private løsninger for enhver pris må holdes ute. Åtte år med rød-grønt styre og stor tro på politisk styring resulterte bl.a. i nærmere 300 000 i helsekø. Mange måtte betale seg ut av køen og hadde anledning til det fordi de hadde økonomi som gjorde at de kunne betale litt ekstra, og private helseforsikringer økte enormt i denne perioden. Er det slik for SV at målet om skjerming av offentlige monopoler – nei til konkurranse – er så viktig at alle de nevnte konsekvenser fullt ut kan forsvares?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2013-11-26:
I budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre ble det rettet opp i de rød-grønnes kutt i ordningen med sosiale hjelpetiltak for tilreisende bostedsløse i regi av frivillige organisasjoner. Da vil jeg spørre: Vil SV støtte dette forslaget, som de åpenbart tapte i budsjettdiskusjonen med Arbeiderpartiet?