Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-11-14:
Først vil jeg få lov til å takke interpellanten for å ta opp veldig viktige spørsmål og utfordringer. Barnevernstjenesten er en av de viktigste velferdstjenestene vi har, og barna og familiene som mottar hjelp fra barnevernet, er blant de mest sårbare i samfunnet vårt. Min vurdering er at barnevernet står overfor store utfordringer. Vi vet at det er kvalitetsutfordringer i flere kommuner. Vi har også utfordringer i tilbudet til de ungene som ikke kan bo hjemme, og som må flytte i fosterhjem eller på institusjon. Det er alvorlig. Alle barn og unge skal få den hjelpen de trenger, når de trenger det. Norge har mottatt dom fra Den europeiske menneskerettsdomstol i fire barnevernssaker. Norge er dømt i to og frikjent i to. Totalt er 34 saker kommunisert mot Norge. På grunn av utfordringene vi ser, og fordi barnevernet har stor makt og myndighet til å gripe inn i familiers liv og feil kan gi store konsekvenser, har styrking av barnevernet høy prioritet for meg og for regjeringa. Vi arbeider med en helt ny barnevernslov som skal øke kvaliteten og rettssikkerheten for barn og foreldre. Jeg vil særlig trekke fram fem viktige grep som vi gjør. For det første gjennomfører vi en historisk kompetansesatsing. Fagmiljøer med høy kompetanse er en forutsetning for at vi skal ha et barnevern med høy grad av rettssikkerhet. God bemanning og kompetanse er avgjørende for å lykkes med å hjelpe de ungene som opplever omsorgssvikt. Jeg tar på alvor at mange barnevernsansatte melder om høy arbeidsbelastning. Så har jeg merket meg at flere har tatt til orde for øremerking av midler og bemanningsnorm. Men siden 2013 og fram til 2018 har det blitt 1 300 flere ansatte i barnevernet. Flesteparten av disse er kommet fordi kommunene har prioritert barnevernet. Det er bra. Mitt budskap er derfor at kommunene må få mulighet til å ta det ansvaret de har. Vi er i gang med å utvikle et nasjonalt kvalitetssystem knyttet til barnevernets saksbehandlingssystem, som skal bidra til bedre dokumentasjon, enklere arbeidsprosesser og at ansatte får faglig støtte til å foreta gode vurderinger og beslutninger. Bedre arbeidsprosesser gir mer tid til å følge opp det enkelte barn og den enkelte familie. Gode kartlegginger og utredninger er sentralt for at barn og familier skal få den hjelpen de trenger, når de trenger det. Jo tidligere vi kommer inn, jo bedre er det for ungene. God familiestøtte forutsetter også relasjonskompetanse og kultursensitivitet. Dette er områder som står sentralt i kompetansesatsingen. For det andre er vi tett på barnevernet. Fylkesmennene og Bufdir følger kommunene tett, og vi har etablert målrettede tiltak for å støtte de kommunene som sliter mest. Vi utvikler samarbeidsmodeller for at ungene i barnevernet blir utredet for psykiske og fysiske helseplager tidligere og får bedre tilpasset oppfølging fra helsetjenesten. For det tredje jobber vi med å styrke kommunenes muligheter til forebygging og tidlig innsats. Det er regjeringas mål at unger og familier som sliter, skal få den hjelpen de trenger, før utfordringer i hverdagen vokser til alvorlige problemer. Forebygging av omsorgssvikt handler i stor grad om familiestøtte, og flere tjenester må bidra i arbeidet med å oppdage og hjelpe sårbare barn og unge. I forslaget til ny barnevernslov vurderer jeg å pålegge kommunene å koordinere det forebyggende arbeidet. De må se tilbudet til barn og unge i sammenheng, og kommunestyrene skal selv vedta en plan for dette arbeidet. Vi skal gjennom barnevernsreformen foreta endringer i finansieringsordningene i barnevernet sånn at kommunene får større mulighet til å prioritere forebyggende tilbud, og vi jobber med å utvikle metoder for familieveiledning som er bedre tilpasset ungene og familiene i barnevernet. Dette skal prøves ut neste år. Så spurte interpellanten om når krav om en tilstandsrapport i kommunestyrene kan komme. Som interpellanten viste til, er det foreslått i ny barnevernslov som ble sendt ut på høring – noe som jeg opplever har fått stor støtte. At lokalpolitikerne har kunnskap om barnevernet, er avgjørende for at de prioriterer rett, og at de løfter barnevernet. Jeg er derfor positiv til dette forslaget, og selv om ny barnevernslov ikke kommer før våren 2021, kan det være mulig å legge det fram allerede til våren. For det fjerde er vi også i gang med å gjennomgå institusjonstilbudet, rammene for bruk av private aktører i barnevernet, og vi gjennomfører en helsesatsing for å gi bedre og mer helhetlige tjenester til barn i barnevernet. Dessverre er det avdekket flere tilfeller der unge som bor på institusjon, ikke har fått den hjelpen de har krav på. Det tar jeg på det største alvor. Barn på barnevernsinstitusjon er spesielt sårbare, og mange har sammensatte og komplekse utfordringer. Mange har en eller flere psykiske lidelser. Det er derfor viktig at disse ungene opplever trygghet, forståelse, kontinuitet og forutsigbarhet. Dette krever et tett og godt samarbeid mellom kommunen, Bufetat, helsetjenesten og den enkelte institusjon. Vi jobber kontinuerlig og kunnskapsbasert med å styrke kvaliteten i barnevernsinstitusjonene. Blant annet har vi igangsatt et forskningsoppdrag som skal gi en helhetlig gjennomgang av dagens institusjonstilbud og styringen av dette, både det som leveres av statlige og av private leverandører. Dette vil gi grunnlag for å vurdere om det er behov for mer grunnleggende endringer i institusjonsbarnevernet. Det er et viktig arbeid som jeg vil følge tett. Det femte hovedgrepet vi jobber med, er et kvalitetsløft for oppfølgingen av fosterhjem. Barnevernet skal bygge på ressurser som fins rundt barnet, og involvere barnets familie og nettverk. Unger som bor utenfor hjemmet, må kunne ivareta kontakten med søsken. Vi skal samtidig heve kvaliteten på tilbudet til de ungene som ikke kan bo hjemme. Vi har i år satt i gang en satsing for å styrke kommunenes oppfølging av fosterhjem, sånn at flere fosterhjem får den støtten de trenger. Bedre oppfølging vil kunne påvirke rekrutteringen. Vi har lovfestet kommunenes plikt til å vurdere fosterhjem i slekt og nettverk, noe jeg tror vil være til det beste for mange barn og familier som trenger hjelp i en kortere eller lengre periode. NOU-en fra fosterhjemsutvalget inneholder bl.a. flere forslag for å gjøre rammevilkårene til fosterhjemmene bedre og ikke minst mer forutsigbare. Vi jobber nå med disse forslagene. Barn og foreldres rettssikkerhet ble styrket gjennom lovendringer i 2018. Vi innførte en rett til barnevernstiltak og klargjorde ungenes rett til medvirkning. Vi forsterket kravene til oppfølging av både barn og foreldre. Barnevernstjenesten skal legge til rette for at foreldre kan få tilbake omsorgen for barnet dersom hensynet til barnet ikke taler mot det. Forslag til ny barnevernslov har nylig vært på høring. Gjennom den nye loven legger vi opp til flere grep for å styrke rettssikkerheten ytterligere og bedre dialog og samarbeid med både barn og familier. Barn må kunne forklare seg mest mulig fritt. Samtidig er det viktig at barnevernet samarbeider godt med foreldrene, sånn at de skjønner hva som skjer, og hvorfor det skjer. Dette kan bidra til å redusere potensielle konflikter. Dette er viktig, ikke minst fordi det er bra for ungene, som trenger ro rundt sin egen situasjon. Vi har gode erfaringer fra forsøk med samtaleprosess i fylkesnemnda, som er en prosessform som ofte gjør det enklere for familiene og barnevernet å bli enige om løsninger. Dette er noe jeg ønsker å innføre som en fast ordning. Barnevernssaker innebærer alltid vanskelige vurderinger og dilemmaer. Noen ganger er det nødvendig å iverksette inngripende tiltak for å beskytte barnet. Jeg legger i arbeidet med ny barnevernslov stor vekt på grundige menneskerettslige drøftelser og vil altså legge fram forslag til ny lov våren 2021. Vi har utfordringer i barnevernet. Det er derfor vi nå jobber med større endringer. Men vi skal likevel ikke glemme at mye går i rett retning. Kapasiteten er styrket. Etterlevelsen av sentrale lovkrav har blitt betydelig bedre de siste årene. Men dette er ingen sovepute for oss. Regjeringa vil fortsatt prioritere arbeidet med å styrke tilbudet til sårbare barn og unge.