Jon Tørset (Senterpartiet), 1999-03-26:
St.meld. nr. 41 for 1997–98, Næringspolitikk inn i det 21. århundret, gir en brei oversikt over de næringspolitiske utfordringer, sett både i et nært og i et noe fjernere perspektiv. Det er selvfølgelig lettere å framskrive trender for de nærmeste årene enn når perspektivet blir flere tiår. Meldingen bygger bl.a. på følgende forutsetninger: Den teknologiske utviklingen vil gå videre. Informasjonsteknologien vil endre både produktspekter, prosesser og organisasjonsformer. Naturens tåleevne blir en begrensende faktor. Internasjonaliserings- og globaliseringsprosessene vil fortsette. Regjeringen har utformet en strategi for den nye næringspolitikken i fire ledd: Det skal bli lettere å starte og å drive bedrifter.Det skal satses på utvikling av kunnskap og kompetanse.Det skal legges til rette for et allsidig og miljøvennlig næringsliv i hele landet.Det skal legges til rette for at norsk næringsliv kan utnytte mulighetene i en globalisert økonomi. Jeg registrerer med interesse at komiteen er preget av stor enighet om de store linjer. Det tror jeg er en viktig informasjon både overfor nasjonale og internasjonale aktører. Det pekes i meldingen på at kunnskap og kompetanse vil være viktige forutsetninger for et konkurransedyktig næringsliv. Da er det noe bekymringsfullt at interessen blant elever i videregående skole for å velge naturfag og matematikk etter de mest krevende planer er synkende. I mitt fylke fører dette til for liten søkning til fiskerifag på høgre nivå og for få søkere til ingeniørfag. Rekrutteringen fra vårt fylke til en rekke andre fagområder lider også under denne utviklingen. Jeg er klar over at lærerutdanningen i den senere tid er blitt bedre når det gjelder matematikk og naturfag. Men utviklingen må følges nøye. Jeg er tilfreds med at komiteens flertall er av samme mening som den jeg har uttrykt nå. Med den betydning fiskerinæringen har for våre kystsamfunn, er markedsføring på internasjonale markeder svært viktig. Jeg skulle ønske at det i skoleverket ble lagt mer vekt på latinske språk. På lengre sikt bør det også arbeides med å gi muligheter for flere til å lære slaviske språk, kanskje også kinesisk. Her bør det gis muligheter til valgfag allerede på ungdomstrinnet. Norge har en svært åpen økonomi, der konkurranse på internasjonale markeder blir stadig viktigere. Da er det noe forunderlig at utenlandsstudenter har store problemer med å få sine eksamener godkjent ved norske universiteter og i forhold til norske grader. Kulturforståelse og språkkunnskaper hører nøye sammen. Dette læres best ved å oppholde seg i vedkommende land. Det er vanskelig å se langt inn i framtida. Men la meg stille følgende spørsmål: Hvis folkerike nasjoner i f.eks. Østen og Sør–Amerika nærmer seg velstandsnivået i de industrialiserte land samtidig som folketallet i verden øker til ca. 9 milliarder mennesker i 2050, som vi nettopp så en utredning om, vil vi ikke da komme opp i en situasjon hvor knappheten på mat vil øke vesentlig, og dermed også etterspørselen? Jeg tror det, og i et slikt perspektiv vil faktisk Norge kunne bli stående som en meget stor eksportør av matvarer, i første rekke fisk, men også landbruksvarer. La oss sørge for at disse fordelene ikke blir ødelagt gjennom uklok arealdisponering på land, kortsiktig høsting på havet eller utilstrekkelig miljøpolitikk som forringer produksjonspotensialet vårt. Innledningsvis uttrykte jeg glede over at det synes å være stor enighet om utfordringene i næringspolitikken inn i det neste århundret. Det er viktig med koordinering av planlegging fra nasjonalt nivå til fylkes- og kommunenivået. Jeg er fornøyd med at meldingen legger opp til en slik målrettet strategi, en strategi som har de beste forutsetninger for å lykkes. Ved at storting og regjering legger hovedlinjene for mål og strategier blir det lettere å utmeisle fylkesplaner, strategiske næringsplaner i tråd med omforente mål. Til slutt vil jeg minne om en selvfølgelighet: Naturressursene er spredt utover hele landet, og folk bor over hele landet. Dette er en kvalitet ved Norge som vi bør verdsette og ta vare på. Imidlertid vil god logistikk og gode samferdselsløsninger bli en avgjørende forutsetning for konkurranseevnen for distriktsnæringene. Det er viktig med frihetsgrader. På samme måte vil fleksible mennesker med basiskunnskap best greie utfordringene inn i det 21. århundret.