Monica Mæland (Høyre), 2016-02-11:
Nærings- og fiskeridepartementet forvalter statens eierskap i 30 selskaper. Andre departementer forvalter statens direkte eierskap i de øvrige 40 selskapene. Jeg er opptatt av at selskaper med statlig eierandel tar arbeidet med mangfold og likestilling, herunder rekruttering av kvinner til ledende posisjoner, på alvor. Det følger av selskapslovgivningen og statens prinsipper for god eierstyring at styret har det overordnede ansvaret for forvaltningen av selskapet. Det er også styret som ansetter administrerende direktør. Denne rolledelingen mener jeg det er viktig å ha med seg når vi debatterer disse spørsmålene. Styret har altså en avgjørende rolle i selskapets arbeid med utvikling av ledere. Det er styret som har det overordnede ansvaret for at selskapet har på plass strategier for kompetanseutvikling, slik at nye ledelsesressurser og talenter utvikles i selskapet. De beste styrene på dette området har, sammen med selskapets ledelse, jevnlige vurderinger og oppfølging av flere talenter, hvor de forsøker å avdekke hvilke kandidater som har potensial til å ta nøkkelposisjoner i framtiden. I eierskapsmeldingen er statens forventninger til selskapenes arbeid med mangfold og likestilling tydelig uttrykt. Det forventes av styrene at personalpolitikken kjennetegnes av inkludering og mangfold, og at selskaper med statlig eierandel har etablert strategier og gjennomfører tiltak for å fremme likestilling og mangfold i virksomheten. Det er fortsatt for få kvinner i ledende posisjoner i norske selskaper, samtidig som andelen kvinner som tar høyere utdanning i Norge, utgjør mer enn halvparten. For selskapene vil det være viktig å ha strategier for hvordan den beste kompetansen kan benyttes i selskapene, og derved også hvordan en kan legge til rette for flere kvinnelige toppledere. I Statens eierberetning rapporteres det på nøkkeltall for kjønnsfordelingen i styrer og toppledelse. I Statens eierberetning for 2014 omtales kjønnsfordelingen i 65 av de selskapene staten har eierandeler i: Kvinneandelen blant administrerende direktører var på 22 pst. ved utgangen av 2014 – det var faktisk en oppgang på 11 pst. fra året før. Gjennomsnittlig kvinneandel i konsernledelsen, altså selskapets ledergruppe, i selskapene var på 33 pst. ved utgangen av 2014. Gjennomsnittlig kvinneandel på nivået under konsernledelsen og totalt for begge nivåer var på henholdsvis 32 pst. og 31 pst. ved utgangen av 2014. Per 31. september 2015 er fire av 28 administrerende direktører i selskapene som forvaltes av NFD, kvinner. Denne oversikten viser at det fortsatt er mannsdominans i toppledelsen i selskaper hvor staten er eier. Dette er for dårlig, og jeg mener at styrene må jobbe aktivt med og gjøre noe med dette. Det er f.eks. ingen kvinnelige ledere på toppledernivå i de børsnoterte selskapene. Noe av grunnen til den lave kvinneandelen i toppledelsen og i selskapenes ledergrupper opplyses av selskapene bl.a. å være lav kvinneandel totalt sett i noen av selskapene. Det må derfor jobbes på alle nivåer med rekruttering av kvinner til selskapene. Som eier har vi tydelige forventninger til likestilling og mangfold, og det er styrets ansvar å følge opp statens forventninger. Statens forventninger til mangfold og likestilling tas opp i eierdialogen med selskapene, og vi har hatt likestilling som et prioritert tema i eierdialogen i 2015. Departementet har bl.a. tatt opp om selskapene har etablert strategier, tiltak eller mål for å få flere kvinnelige ledere inn i selskapene. Den 20. august i fjor inviterte jeg til et møte om likestilling og mangfold i alle de 28 styrer som ble administrert av NFDs daværende portefølje, i tillegg til ledelsen i Statoil og Kommunalbanken. Hensikten med møtet var å tydeliggjøre overfor styrelederne hva som er statens forventninger til selskapenes arbeid med mangfold og likestilling, og å drøfte styrets rolle og ansvar på dette området. I tillegg ga dette styrelederne en veldig god mulighet til å dele erfaringer og lære av hverandres gode eksempler. I møtet kom det fram en rekke tiltak og innspill for å øke mangfold og likestilling i selskapene. Diskusjonen viste at mange av selskapene jobber systematisk med dette og er på god vei. Andre har en lengre vei å gå. Det ble av deltakerne bl.a. trukket fram at styrene og ledelsens holdning til dette er helt avgjørende for resultatet. Det er viktig at styrene setter klare, tydelige og forpliktende mål som ledelsen blir målt på, og styrene skal påse at målene følges opp med konkrete tiltak. Noen av tiltakene som ble presentert, var bl.a.: forpliktende mål om kjønnsandel ved rekruttering av nye medarbeidere systemer for å fange opp kvinnelige ledertalenter tidlig krav om minimum 50 pst. kvinner på alle talentutviklingsprogrammer talentutviklingsprogram og mobilitetsprogram hvor en er opptatt av å veilede og oppfordre kvinnelige talenter til å søke lederutfordringer tydelig invitasjon, motivering og involvering overfor kvinner som er mulige kandidater til lederstillinger krav om at det skal være både kvinner og menn i finaleheatet i rekrutteringsprosesser at utadrettet kommunikasjon skal speile mangfoldet i selskapene Entra og DNB er gode eksempler på selskaper som over flere år har jobbet aktivt med å få flere kvinner inn i ledelsen. Jeg forventer at styrene vil fortsette å arbeide systematisk med dette framover, og iverksetter tiltak som kan bidra til at de når de målene som settes. Kanskje må styrene se nøye på om det trengs endringer i både holdninger og bedriftskultur. Vi kommer til å følge opp våre forventninger i eierdialogen med selskapene i de neste kvartalene og årene. Jeg vil likevel påpeke at dette er et arbeid som vil ta tid. Men jeg er overbevist om at de selskapene som lykkes her, vil stå mye bedre rustet til å møte framtidige utfordringer som bidrar til en enda mer lønnsom utvikling. Det er paralleller å trekke til arbeidet eierdepartementene har gjort for å øke kvinneandelen i styrene i selskapene staten forvalter. Staten har en ambisjon om å øke antallet kvinnelige styreledere i selskaper med statlig eierandel. Per juni 2015 var kvinneandelen blant de eiervalgte styrelederne i de 28 NFD-selskapene på 43 pst. Tallet for de 65 selskapene det totalt sett rapporteres om i Statens eierberetning, var per juni 2015 på 40 pst. Dette representerer en økning på fire prosentpoeng. Det viser at vi går i riktig retning, men vi har fortsatt en lang vei å gå.