Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-17:
Vi skal som samfunn gjennom en rekke vedtak for å bygge det framtidige lavutslippssamfunnet som vi trenger, og fra Venstres side er det hovedgrunnen til at vi nå går inn for – i denne saken – ikke bare selskapsmessig og funksjonelt skille. Vi er i et samfunn i endring der det skal gjøres store investeringer i det norske nettet, men det er også en endring der selve produksjonen og de som skal tilknytte seg dette nettet, vil få ulike interesser. Som flere har sagt her, er det flere småkraftverk, vi vil ha en situasjon hvor det er plusshus, vi vil se flere solcellepaneler, vi har stadig flere elbiler eller ladbare biler, det vil være en utvikling i utviklingen av batteriteknologi. Det er vanskelig i dag å se akkurat hvordan dette kommer til å utvikle seg, men at vi står overfor en stor endring, er det ingen tvil om. Fra Venstres side er vi i dag ikke veldig bekymret over at det pågår kryssubsidiering i de små selskapene. Det er klart at i et integrert selskap åpner det for muligheten, og dersom det pågår, vil det være uheldig og kunne påføre samfunnet unødige kostnader, men det er ikke noe avgjørende for den beslutningen som vi skal ta. NVE foretok også i 2012 en undersøkelse av 126 selskaper. Det ble innrapportert 993 avvik. Mange av disse gjelder selskap der det er avvik i forbindelse med sammenblanding av nett og salg av kraft – det er altså en sammenblanding i sosiale medier. Men ingenting av dette er avgjørende for den beslutningen som vi nå skal ta. Det som er avgjørende, er at overfor kunden trenger man selvfølgelig et nøytralt nettselskap, men vi er ikke minst avhengig av at de som også i framtiden skal levere kraft inn på det nettet, sikrer seg å ha et nøytralt nettselskap. For det er sånn at de ulike kraftprodusentene i større grad vil ha ulike interesser. Da mener vi at det er riktig ikke bare å gå inn for et selskapsmessig skille, som jo egentlig alle partier er enig i, men at man også skal ta det siste steget, som sikrer et funksjonelt skille, sånn at man får en situasjon der nettselskapet får et eget styre, og at det legges begrensninger på hvem som kan være i ledelsen i dette selskapet, opp mot de andre selskapene i konsernet. Men det er viktig å legge vekt på at dette likevel ikke, heller ikke i framtiden, legger en begrensning for en overordnet økonomisk styring fra konsernets side som inkluderer nettselskapene. Denne endringen mener vi trenger å ha en noe lengre overgangsordning enn det det legges opp til i saken fra statsråden. Her legger vi opp til en romslig overgangsordning fram til 1. januar 2021. Det er viktig i saken at det også ligger en unntaksbestemmelse som gjør at departementet ved spesielle tilfeller kan gi unntak for enkeltselskaper, også i framtiden. Dette er en endring som sikrer en nettnøytralitet som legger et grunnlag for en mye mer mangfoldig tilknytning til nettselskapene i årene framover enn det vi ser i dag, og for Venstre er det viktig at vi nå gjør også dette siste steget – også for å skape en trygghet og forutsigbarhet med tanke på hva skal skje framover. Så vil jeg også understreke at for Venstre er det viktig at definisjonen av transmisjonsnettet ikke er til hinder for at enkeltstående utenlandske forbindelser skal kunne eies av andre enn Statnett. Når det gjelder store forbrukere med høy brukstid, vil jeg også vise til de differensierte industritariffene som det ble vist til fra Odd Henriksen, og også til at her er det utfordringer med hensyn til ESA. Krav om en lik tariffering(presidenten klubber) vil også gi konsekvenser for de andre kundene. (presidenten klubber)