Abid Raja (Venstre), 2017-06-19:
Da har komiteen kommet nesten til veis ende av fire år. Før jeg går i gang med NTP, har jeg lyst til å starte med å takke hele komiteen for godt arbeid og godt samarbeid de siste fire årene – særlig min makker gjennom disse fire årene, Hans Fredrik Grøvan, som jeg har hatt et godt samarbeid med for å få til felles, gode prosjekter. Jeg vil selvfølgelig takke regjeringspartiene for NTP-arbeidet. Men jeg vil også takke opposisjonspartiene. Noen ganger har vi måttet søke litt hjelp hos Senterpartiet og Arbeiderpartiet for å få til et flertall i komiteen, og det har vi lyktes med. Jeg vil også gå litt ut av komiteen og takke Heikki Eidsvoll Holmås, som sitter i salen. Vi har fremmet noen gode forslag i denne perioden og også fått noe av det gjennom. Og til slutt vil jeg selvfølgelig takke statsråden for et godt stykke arbeid gjennom de fire årene, men særlig her, med denne NTP-en som vi er veldig stolt av og har vært med på å legge fram. Det er en helhetlig og god plan som kommer til å komme hele landet til gode. NTP er veldig ambisiøs, men vi i Venstre har vært opptatt av at NTP skal være realistisk å gjennomføre, med en ansvarlig pengebruk. Alle prosjektene som er i planen, har en realistisk finansiering basert på departementets og fagetatenes vurdering av kostnader. Det har vært viktig for oss å ha en ambisiøs plan, fordi vi må bygge landet for å ivareta og bedre mobiliteten for folk og næringsliv. Uten en storstilt satsing på infrastruktur stopper Norge. NTP viser at samarbeids- og regjeringspartiene ønsker å fortsette den massive satsingen på samferdsel vi til nå har sett, hvor vi har vært med på å overoppfylle de rød-grønnes NTP. Utviklingen i samferdselssektoren har vært en stor suksess de siste fire årene, og det er stor enighet om grepene som må gjøres. Rammen er på hele 1 000 mrd. kr. Det er historisk høyt, og i arbeidet har vi vært opptatt av at planen skal være realistisk og i tråd med ambisjonene våre videre for sektoren. For Venstre har det vært spesielt viktig å legge fram en plan som gir en massiv satsing på jernbane, kollektivtransport, sykkel og gange, samtidig som vi ivaretar infrastrukturen og bygger vei for hele landet. Ja, det må også bygges vei, for det er stort behov for dette over det ganske land. Da jeg syklet fra Lindesnes til Nordkapp, så jeg hvor stort behov det er for å utbedre landets veier for å gjøre dem trygge og mer effektive for folk som skal reise fra et sted til et annet – enten det er med sykkel eller bil. Her er det også veldig mye vedlikeholdsetterslep å ta igjen. Med denne planen legger vi opp til tidenes satsing på kollektivtransport, med 66,7 mrd. kr til dette formålet. Sykkelsatsingen er på hele 11,7 mrd. kr, eller nesten 1 mrd. kr i året i snitt. Det er vi svært stolte av. Satsingen på miljøvennlig transport i planen viser at man tar på alvor de vedtatte målene fra klimaforliket om at all vekst i persontrafikk i byene skal tas av kollektivtransport, sykkel og gange. Og for en jernbanesatsing det er – 45 pst. av investeringsmidlene går til jernbanen. Vi skal bygge jernbane over hele landet og levere tidenes jernbanesatsing. Hele 45 pst. går til å bygge nye toglinjer. Vi skal fortsette arbeidet med å ta igjen vedlikeholdsetterslepet, slik vi har gjort de siste fire årene. 126,1 mrd. kr skal gå til dette formålet. Oslotunnelen skal være ferdig i 2032. Ut fra det jeg kan skjønne, er dette det raskest mulig realiserbare året for å kunne få det til. Intercity til Skien skal stå ferdig i 2032, Halden og Lillehammer i 2034, Ringeriksbanen skal påbegynnes fra 2021. Når det gjelder Arna–Stanghelle, har vi sagt at det skal skje senest i 2022, men ambisjonen er at det helst skal påbegynnes i 2021 – alle de fire partiene er i utgangspunktet enige om at vi skal gjøre alt som er mulig, og alt som skal til, for at man får til en byggestart i 2021. I tillegg har flere andre representanter vært enige om sammenkobling av Vestfoldbanen og Sørlandsbanen – «Genistreken» – elektrifisering av Trønderbanen og Meråkerbanen, godspakken som er på hele 18 mrd. kr, oppdatering av utredning om jernbane i nord, ERTMS og ikke minst en strategi for videre bygging av jernbane med tanke på høyhastighetsnett mellom de store byene i Norge og ut i Europa. Får man dette realisert, er dette et stort stykke jernbanehistorie. Det vi kan si, er at stemmer man på et av de partiene som legger denne NTP-en fram, har vi gjennom de siste fire årene vist at vi evner å satse på jernbane – og ikke bare evner, vi har også sterk vilje til å gjøre det. Slik jeg nevnte, har vi overoppfylt Nasjonal transportplan med god margin, med 5 pst., 10 mrd. kr. Forfallet er snudd til fornyelse på veiene, og i jernbanen går vedlikeholdsetterslepet nå ned. Satsingen på kollektivtransport er mangedoblet. Vi har lagt fram et opplegg som er finansiert, som er troverdig, og som henger sammen. Hvert tiltak finansieres fullt ut, enten innenfor planperioden eller med forutsatt ferdigstillelse og finansiering også etter 2029. NTP er historisk på flere måter. Det er den første NTP som innebærer at en kvantifiserbar stor andel av vedlikeholdsetterslepet reduseres når en tredjedel av forfallet på vei og bane skal fjernes i planperioden. Dette er den første NTP som fastsetter et klart mål for hvor mye gods som skal flyttes fra vei til sjø. Og når vi snakker om den godspakken som enkelte partier foreslår å gjøre noen kutt i, vil jeg på det sterkeste advare mot det. Det er aktører som allerede nå ikke kan stole på at gods blir sendt på den måten som vi helst ønsker at det skal bli sendt på, og dersom vi nå skal sende blandede signaler om hvor mye partiene ønsker å satse på gods framover, er jeg redd for at flere aktører kan snu seg den andre veien og ikke kommer til å satse på å sende gods på bane eller sjø. Det er viktig at vi klarer å opprettholde den godspakken som vi nå legger fram, på hele 18 mrd. kr, og jeg mener ingen kutt i den pakken er forsvarlige. Det er også første gang at det i NTP lages et eget kapittel som særlig skal ivareta hensynet til barn i transportsektoren. En del av denne rosen går selvfølgelig til Kristelig Folkeparti for å ha løftet dette særlig fram. Samlet gir NTP et løft som generasjoner etter oss vil nyte godt av, og som vil gjøre samferdsel til en konkurransefordel for norske bedrifter. Samarbeidspartiene står sammen om viktige prioriteringer som gir trygghet og forutsigbarhet i samferdselspolitikken de kommende årene. Avslutningsvis vil jeg legge vekt på at gjennom NTP skal man bygge landet – man skal bygge landet sammen. Vi skal også reformere landet. Vi skal ha helhetlige strategier for jernbane, veinett, kyst, fly og gods, og vi skal bygge landet sånn at vi kan møte framtiden med nye teknologiske løsninger som selvkjørende biler, busser og båter. Det som også er viktig her, er de viktige reformene vi har gjort så langt, som vi mener har vært helt nødvendige å gjøre. Nå skal ikke jeg gå så mye inn på Nye Veier – det noterte jeg meg at en representant fikk god anledning til å svare for. Når det gjelder jernbanereformen, er det den største samferdselsreformen som er gjennomført i perioden. Organiseringen av deler av jernbanesektoren er snudd om på, og det har skjedd helt uten at passasjerene har merket noe. Det må helt klart kalles en suksess. Resultatet av jernbanereformen er klart: klarere ansvarslinjer, tydeligere incentiver og en mer kundeorientert sektor, både for gods- og persontransport. Bane NOR-sjefen har uttalt at han vil kunne spare 10–15 pst. på vedlikehold og investeringer når han nå får flerårige budsjetter. Det vil utgjøre langt over 20 mrd. kr de neste årene. Det er besparelser som jeg noterer meg at Arbeiderpartiet og Senterpartiet i utgangspunktet sier nei til, når de vil reversere jernbanereformen. Når det gjelder Nye Veier, er det etter hvert litt uklart hva de egentlig mener. Noen ganger mener de at det Nye Veier gjør, er feil, andre ganger mener de at det Nye Veier gjør, er bra. Siden de gjør det bra, er det kanskje litt vanskelig å være mot Nye Veier i den valgkampen Arbeiderpartiet skal inn i. Venstre er veldig glad for at vi skal omstille oss til et lavutslippssamfunn og med det legge til rette for videre utvikling av suksessrike bedrifter som satser på teknologi og det grønne skiftet. Skal vi lykkes med å gå over til å bli et lavutslippssamfunn, er vi nødt til å opprettholde de fordelene og incentivene som vi har for lavutslippsbiler. Det er veldig stort når andre land kommer til Norge for å lære om hvordan vi har klart å legge til rette for en nullutslippskjøretøypark som vokser, og verden ser til Norge for å lære av hvordan Norge gjør dette. Verden kommer til å se annerledes ut om noen år, og vår mobilitet kommer til å endres betydelig de neste årene, med selvkjørende biler, altså autonome biler, osv. Det er vi nødt til å legge til rette for. Ingen vet hva framtiden vil bringe, men Venstre har hele tiden jobbet for – og vil fortsette å jobbe for – at vi hele tiden skal ligge i forkant.