Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-06-17:
Fremskrittspartiet anbefaler at Norge slutter seg til patentdirektivet, og at man holder den nødvendige fremdrift i saken. Det har vært en lang prosess. Man bør nå ta stilling og etter vårt syn vedta direktivet uten ytterligere forsinkelser. Vi finner det uholdbart om våre naboland og de vi samarbeider med i Europa, skal ha andre regler på dette området enn det Norge har. Tiden er nå fullmoden for å ta et valg. Vi ser helt klart at det kan reises prinsipielle og etiske argumenter mot direktivet, men vi har allikevel falt ned på et standpunkt om å stille oss positive. Myndighetene må selvfølgelig fortløpende vurdere det og føre tilsyn, slik at viktige problemstillinger blir tilfredsstillende ivaretatt. Det er en forutsetning at direktivet gjennomføres på en måte som ivaretar de helt grunnleggende prinsipper om respekt for menneskets verdighet og integritet. Fremskrittspartiet har først og fremst vektlagt at patentdirektivet vil være til det beste for menneskene og bidra til en utvikling som gir oss bedre muligheter til å behandle og kurere sykdommer, samt forske frem resultater som gir bedre velferd og livskvalitet. Vi har også lagt vekt på at bioteknologi blir regnet for å være ett av de næringsområder som vil ha det største potensialet for verdiskaping de kommende år. Vi føler det ville bli galt hvis ikke norske bedrifter ble sikret med like rammevilkår gjennom regelverket i forhold til våre handelspartnere. Et annet poeng som bør nevnes, er: Det ville være underlig hvis vi inntok det politiske standpunkt at vi vil dra nytte av produktene her i landet, bare de blir produsert i andre land, fordi vi ikke liker produksjonsmetoden. Det ville etter min oppfatning være en betydelig inkonsekvens. Bioteknologi har lenge vært et satsingsområde for norsk forskning. Jeg vil vise til «Perspektivanalyse og handlingsplan for bioteknologi 1995–2005», som Norges forskningsråd har laget, hvor hovedmålet er å utnytte de muligheter moderne bioteknologi åpner for innen rammen av de etiske og sikkerhetsmessige normene. Det bevilges betydelige beløp til bioteknologiske forskningsprosjekter fra myndighetenes side i tillegg til den privatfinansierte forskningen. Når det offentlige bidraget til forskningsinnsatsen er betydelig, er det logisk å tro at man vil ha noe igjen for dette, bl.a. i form av oppfinnelser som kan kommersialiseres og derigjennom gi økt verdiskaping og arbeidsplasser. Selv om Norge ligger i bakleksa sammenliknet med våre naboland, finnes det flere eksempler på knoppskyting og gode oppfinnelser som på grunnlag av patenter har blitt verdensledende også innenfor disse områdene i vårt land. Fremskrittspartiet vil at norske virksomheter skal få muligheten til å være med på utviklingen innenfor bioteknologien og utnytte de mulighetene som finnes. Derfor må vi handle deretter. Vår statsminister gikk i januar ut med at Norge skal bli en av verdens mest nyskapende nasjoner, og jeg vil ta statsministeren på ordet. Hvis dette skal realiseres, er det helt nødvendig å bedre rammebetingelsene for kunnskapsintensive næringer. I bioteknologien er patentering alfa og omega. Et viktig signal fra Stortingets side vil være å sørge for at Norge har minst like gode betingelser for patentering som EU-landene har. Det er ikke fornuftig og ønskelig at patenteringsbetingelsene skal være bedre f.eks. i Danmark og Finland på dette området. Dette er viktig, ikke minst når det gjelder å få kunnskap og høste erfaring. Jeg skal ta et eksempel på hva dette dreier seg om. Et firma som heter Myriad Genetics har patent på gener som påviser brystkreft. Fagfolkene er uenige om dette er en oppfinnelse eller en oppdagelse. Det ligger mye arbeid bak å oppdage sammenhengen mellom gen og sykdom. Grensene mellom oppdagelse og oppfinnelse er noe som kontinuerlig vurderes av patentmyndighetene. Videre er det viktig å overvåke patenteringspraksisen, slik at ikke patentene blir for brede, dvs. at forskning kan hindres. Slik Fremskrittspartiet ser det, er det viktig at norsk fagekspertise kan være med og diskutere disse spørsmålene i en internasjonal sammenheng, bl.a. i Den europeiske patentorganisasjon. Norge har undertegnet Europapatentkonvensjonen, men kan ikke ratifisere den uten å åpne for patentering av planter og dyr i samsvar med patentdirektivet. Hvis nå Norge slutter seg til direktivet, vil det gi mulighet til å inngi søknad til Den europeiske patentorganisasjon direkte ved patentering, uten å måtte gå gjennom fullmektig bosatt i en medlemsstat til Europapatentkonvensjonen. Ved at norske søkere må gå gjennom et ekstra ledd, kan kvaliteten på søknadsarbeidet svekkes, i tillegg til at det innebærer store merkostnader. Konvensjonen gjør det mulig å søke patent i flere medlemsstater eller alle under ett. Patentering blir dermed enklere og billigere. Fremskrittspartiet mener derfor at vi nå må si ja til direktivet, fordi et nei vil slå negativt ut for potensielle norske patentsøkere. Vi har alt å tjene på å ha en patentlovgivning i Norge som samordnes med europeisk rett. Forskningen er kostbar i seg selv, og det vil være uheldig om man i tillegg får problemer med hensyn til patenteringen. Norske bedrifter som søker å ta et EPO-patent, blir påført ekstrautgifter i størrelsesorden 100 000 kr, noe bedriftene i de europeiske konkurrentlandene slipper. Derfor er det viktig med en helhetlig patentlovgivning i Europa og på sikt også på global basis. Formålet med patentdirektivet er – og har vært – at patenteringsbetingelsene i EU skal være på høyde med betingelsene i USA, Japan og en del andre land, i tillegg til et ønske om å få til en moderne lovgivning for rettslig beskyttelse av bioteknologiske oppfinnelser. Direktivet inneholder et uttrykkelig forbud mot patent på det menneskelige legeme i alle utviklingsstadier, inkludert kjønnsceller og embryoer. Også fremgangsmåten til kloning av mennesker er utelukket for patentering. Direktivet forbyr også patentering knyttet til anvendelse av menneskelige embryoer til kommersielle formål og fremgangsmåter til genmodifisering av dyr som påføres lidelser med mindre det kan oppnås en betydelig medisinsk nytteverdi for mennesker eller dyr. Det er også viktig å understreke at patent på oppfinnelser som det vil stride mot grunnleggende etiske hensyn å utnytte kommersielt, ikke kan gis. Det er problemstillinger som man ikke bare er opptatt av i Norge. Ute er man minst like interessert i å ivareta etiske og sikkerhetsmessige hensyn ved utnyttelsen av moderne bioteknologi. Etiske og samfunnsmessige spørsmål vil alltid stå sentralt innenfor bioteknologisk næringsutvikling. Da er det viktig å være klar over at denne virksomheten både når det gjelder forskning, utvikling og utnyttelse, reguleres av annet lovverk. Direktivet er derfor ikke til hinder for å ha en streng lovgivning ut fra etiske, helsemessige og miljømessige hensyn. I Norge reguleres dette bl.a. av genteknologiloven og lov om medisinsk bruk av bioteknologi. Hvis forholdene legges til rette gjennom en fornuftig håndtering fra myndighetenes side, vil norsk forskning og næringsliv kunne spille en rolle innenfor dette viktige området. Et bidrag i så måte vil være å si ja til EU-direktivet om rettslig vern av bioteknologiske oppfinnelser.