Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Avslutningen på denne svarreplikken fra representanten Sponheim er vel rent å oppfatte som en regjeringsinvitt til SV, for vi har både folk som ser litt rare ut, har forskjellige hudkulører og priser det mangfoldige Norge. Så jeg protesterer iherdig på at borgerlige partier skal prøve å ta patent på det. I debatten sa representanten Sanner at jeg i noen andre sammenhenger hadde sagt at nå skulle jeg virkelig bruke tiden på å angripe Høyre og Fremskrittspartiet framover. Han kom i skade for å ta en Erna! For jeg har forstått at Erna nå sier at Høyres motstandere først karikerer utsagn som man selv har kommet med, og så går til angrep på karikaturen. Jeg har aldri sagt at vi skal bruke tiden på først og fremst å diskutere Høyres og Fremskrittspartiets politikk. Men jeg har sagt at vi må få opp diskusjonen om de politiske forskjellene, slik at det er mulig for velgerne å se hva forskjellen blir med et fortsatt rød-grønt styre og et borgerlig flertall etter neste valg. En av de sakene som har vært framme i denne debatten, og som viser en klar forskjell, er spørsmålet om skattepolitikken. Jeg synes det er veldig merkelig, og med veldig svak bakgrunn, at flere representanter nå har vært inne på en undersøkelse som nylig er offentliggjort av Statistisk sentralbyrå, og tar resultatene fra den til inntekt for at en dynamisk skattepolitikk fungerer. Den viser nemlig det motsatte. Den viser at hvis man bruker 8 milliarder kr, som eksemplet er, til skattelette, får man 20-25 pst. igjen i økte skatteinntekter. Den viser jo ikke sammenhengen om man hadde brukt 8 milliarder kr til noe annet. I debatten er det mange fra borgerlig side som faller for fristelsen til nærmest å gi inntrykk av at fordi de gjennomførte skattelettelser, har vi nå 158 milliarder kr mer i skatteinntekter. Det er jo feil. De økte skatteinntektene vi har fått, skyldes høykonjunktur og sterk vekst i økonomien, og det beste beviset for at det skyldes høykonjunktur og sterk vekst, er at ikke engang de borgerlige partiene tar noen av disse kronene og later som om det er varig vekst. I en liten «avisutveksling» sier representanten Per-Kristian Foss til Dagens Næringsliv i går: «Vi har aldri prøvd å vulgarisere og si at én krone i skattelette gir for eksempel én krone og 50 øre inn igjen i statskassen.» Det synes jeg er et sitat man skal merke seg, for dette er den eneste mulige måten å oppsummere på i forhold til den forskningen som Statistisk sentralbyrå har gjort. Jeg synes det er viktig og rimelig at diskusjonen om skatt kommer opp videre. En stor forskjell på et borgerlig flertall og et fortsatt rød-grønt flertall vil være om man fortsetter en skattelettepolitikk, særlig når det gjelder formuesskatt, og derigjennom øker forskjellen i det norske samfunnet. Det viktigste som har skjedd når det gjelder fattigdom og forskjeller den siste måneden, er ikke de forslagene som direkte fremmes i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett - det er trygdeoppgjøret som er det viktigste. Vi har fått i land et trygdeoppgjør der Pensjonistforbundet, FFO og de andre som er med og forhandler fram dette, er meget godt fornøyd med en solidarisk profil på oppgjøret for pensjonister og trygdede. Resultatet er et spleiselag av statlig innsats og omfordeling mellom pensjonistene, som gir enslige minstepensjonister mer enn 16 000 kr mer i året, unge uføre mer enn 14 000 kr mer i året. Det er et resultat som er et veldig viktig løft for dem som ikke hjelpes av de veldig gode tidene på arbeidsmarkedet, og ikke får jobb likevel. Arbeidsløsheten har gått dramatisk ned, det er 200 000 flere i jobb, og nå har vi også klart å ta et løft for dem som er på de laveste trygdene. Det er veldig viktig i forhold til å bekjempe fattigdom. To ord om miljø til slutt: Vi har framskyndet økningen av diesel- og bensinavgiften med henholdsvis 10 og 5 øre, som ligger i klimaforliket. Fra Regjeringens side ligger det også bevilgninger til Oslotunnelen, som ikke er for Oslo-folk, men for dem som pendler ut og inn av Oslo, til riksvegferjer, og i forbindelse med behandling har også kollektivinnsatsen i fylkene økt. Det betyr en langt større innsats i forhold til kollektivtrafikk enn det bensin- og dieselavgiften bringer inn i kassa. Det jeg synes er forstemmende i den debatten som har foregått rundt dette, er at det er så få av særlig dem som kritiserte Regjeringen for dårlig klimapolitikk tidligere, som har vært med på diskusjonen i offentligheten for å forklare folk hvorfor man ikke kan belage seg på at fossilt brensel blir billigere framover. Miljøpolitikk og klimapolitikk er ikke bare et bevilgningsspørsmål. Det er også et spørsmål om å bruke økonomiske virkemidler for å få fart i ny teknologi og omlegging.