trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-12-12:
Kunstnere fra hele landet får mulighet til å sitte i disse komiteene. Det er kunstnerorganisasjonene, 29 000 kunstnere, som demokratisk velger hvem som skal sitte i komiteene, og de har mange forskjellige kriterier, bl.a. geografisk spredning. Det har vært litt variasjon blant de ulike stipendkomiteene i hva slags kriterier man har, men nå har kunstnerorganisasjonene og Kunstnernettverket sagt at de vil spisse de ulike kriteriene, sånn at bl.a. både geografisk spredning og en del andre kriterier skal innfris, som f.eks. det at det alltid skal være uorganiserte kunstnere med i stipendkomiteene. Jeg synes det er rart at ministeren velger å peke på Senterpartiet når det gjelder dette, for her handler det om en ordning som fungerer kjempebra, men der ministeren bare ikke vil lytte til kunstnerne i det hele tatt.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-12-12:
President, jeg har et spørsmål.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det gjelder om det går an å ta replikk på det emneområdet som Helgesen også har, som tilhører komiteen. Går det også an å stille spørsmål til ministeren som skal representere ham, om det?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-12-12:
Ja, klima- og miljøministeren. Han skulle sikkert vært her i dag. Jeg har fått vite at Helleland skal representere ham.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-12-12:
I valgkampen var det mye snakk om norske verdier, noe mange var ganske uenige om hva egentlig var. Men jeg tror nok at de fleste kan enes om at historien til landet vårt bidrar til å definere hva verdiene våre er. Arven fra historien vår kan være immateriell, men ikke minst også godt synlig, i alle fall om den er godt nok tatt vare på. I dette bildet blir det å verne om og ta vare på kulturminner og kulturmiljøer en særdeles viktig del av det å forvalte både historien og verdiene våre, vår kollektive hukommelse. Dette er ikke nødvendigvis en enkel jobb, for det er nok av bygninger og andre objekter over hele landet som er både verneverdige og fredede, titusenvis. Derfor krever kulturminnevern ressurser, noe den rød-grønne regjeringen tok på alvor da de sørget for at Stortinget vedtok ambisiøse, men nødvendige nasjonale mål på kulturminnefeltet. De viktigste av disse nasjonale målene skal nås innen 2020, men dessverre for både frivillige lag og foreninger som bruker tiden sin på fortidsminner, fartøyvern og ulike verdifulle bygg, har ikke den blå-blå regjeringen fulgt opp tilskuddene som trengs, ei heller har kommunene eller alle private eiere som må bøye seg for Riksantikvarens bestemmelser, fått nok hjelp til å sørge for at deres eiendommer blir godt nok tatt vare på for nasjonen i disse årene. Riksantikvaren selv har også manglet ressurser, noe som påvirker f.eks. alle verdensarvobjektene vi har i Norge, de som UNESCO faktisk har fastslått er umistelige for resten av verden og derfor trenger skikkelig forvaltning. Kulturminner er tydeligvis nedprioritert av regjeringen, men heldigvis ikke av Venstre, som i løpet av de siste årene har bidratt til å rette opp en del av skadene i budsjettet. Men fortsatt: Målene nås ikke. Vi i Senterpartiet har i hele forrige periode lagt inn store summer i våre alternative budsjetter for å gjøre vårt for at de nasjonale målene skal kunne nås innen 2020, så også i vårt budsjett for 2018. Faktisk styrker vi dette feltet med over 130 mill. kr mer enn det regjeringen opprinnelig foreslo, for vi i Senterpartiet er opptatt av at kulturminner er investeringer som er så verdifulle for oss at vi ikke må skusle dem bort. Vi håper og tror at resten av Stortinget vil begynne å se viktigheten av dette feltet også framover, ikke minst nå som klimaendringer ser ut til å påvirke mange kulturminner negativt i et mye større tempo enn før. At en enstemmig komité går inn for en melding på kulturminnefeltet i dag, viser at feltet har fått fornyet oppmerksomhet i denne salen. Det er jeg skikkelig glad for, og det vil mange nordmenn være veldig takknemlig for i framtiden.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Et av resultatene av de kommersielles inntog i barnevernet og hvordan anbudsregimet er rigget, er at utgiftene for barnevernstjenester har økt dramatisk for kommune og stat. Samtidig er altså bemanningen for lav, det er behov for mer kompetanse, og oppi det hele tjener noen store, kommersielle barnevernsaktører millioner på tilbudet som skulle gått til barna. På statsrådens bord ligger det nå en Vista Analyse-rapport som er svært kritisk til kommersialiseringen av norsk barnevern. Vista-rapporten konkluderer tydelig med bl.a. følgende: «På institusjonsområdet bidrar ulike rammevilkår for statlige og private institusjoner og Bufetats bestilleratferd til å fordyre institusjonsplassene, og dermed til at institusjonstilbudet er dårligere enn det kunne vært, innenfor samme utgiftsramme. I siste instans er det barna det går ut over.» Er statsråden uenig i dette faglige rådet?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Det er noen ting jeg må kommentere i løpet av denne debatten, og en de tingene er at vi gang på gang, både her i denne salen nå og i den offentlige debatten ellers, blir anklaget for å gjøre om dette spørsmålet til noe som handler om ideologi. Det synes jeg er litt rart å bli anklaget for, for med respekt å melde handler jo alt om ideologi til syvende og sist, også denne saken. Hvis vi ikke skal ta utgangspunkt i verdisynet vårt når vi utformer politikk, hva skal vi da ta utgangspunkt i? Så uenigheten her går ikke på hvorvidt høyresiden er opptatt av at det er barnas tilbud som er viktigst, mens venstresiden er opptatt av hvem som utfører tilbudene. Nei, uenigheten går på hvordan man skal sikre et best mulig tilbud for barna, og da mener faktisk vi i SV at det har noe å si hvem som utfører velferdsoppgavene våre, og hvordan rammene for organiseringen er. Om det er offentlige eller ideelle aktører, har noe å si, fordi offentlige og ideelle aktører garanterer at hver eneste krone vi bevilger til barnevernsbarna, går til å skape et bedre barnevernstilbud for de ungene. Om det er kommersielle aktører, vet vi at noe av det kommer til å gå ut i profitt. Nå har VG – gjennom grundig arbeid, som har preget den offentlige debatten – vist at det går ut millioner av kroner til skatteparadis, og det overrasker meg, ærlig talt, at ikke flere er opptatt av å stoppe det. Det burde, som representanten Karin Andersen sa, oppta dem på høyresiden, som er opptatt av hvordan man forvalter pengene til skattebetalerne. Det burde være åpenbart at det også går ut over barnas tilbud til slutt. Kommersialiseringen av dette tilbudet gjør også noe med innretningen i barnevernet – utover at det bare forsvinner noen penger. For det at man setter pris, profitt og kortsiktighet i et anbudsregime over langsiktighet, kvalitet og kompetanse, gir et dårligere tilbud for barn. Derfor må vi endre anbudsregimet. Så blir mangfold nevnt som et viktig argument fra denne talerstolen, og det er jeg helt enig i. Jeg mener at noen av de viktigste årsakene til at vi fremmer dette forslaget, nettopp er å forsvare mangfoldet, forsvare de ideelle aktørene og gi dem bedre rammevilkår i møte med stadig mer kommersielle interesser i barnevernet. Helt til slutt må jeg si at jeg reagerer på representanten Wilhelmsen Trøens bagatellisering av det mange ansatte i barnevernet opplever. Alle her kjenner nok til ganske drøye historier om hvordan det er også i mange kommersielle tilbud rundt omkring, og jeg vil ikke benytte tiden nå til å gå inn på de historiene.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Forskjellene i makt og rikdom øker. Den 10 pst. rikeste delen av befolkningen eier nå halvparten av all formue i landet. Samtidig vokser nesten 100 000 unger opp i fattigdom. Økningen i antall barn som lever med vedvarende lavinntekt, flatet til slutt ut på slutten av den rød-grønne regjeringstiden, etter flere år med hard omfordelingspolitikk for de mange fra de få. Vi var ikke fornøyde da, men nå ser vi at problemet igjen har økt drastisk. Fra 2013 til 2015 har det blitt nesten 14 000 flere barn som vokser opp i fattige familier, fra en andel på 8,6 pst. til en andel på 10 pst. Jeg vil spørre representanten om hun er fornøyd med regjeringens innsats når antallet barn har økt med 14 000 på bare to år.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Makt, muligheter og rikdom er fortsatt ujevnt fordelt mellom kjønnene i Norge. Den siste tiden har et stort hinder for likestilling blitt satt på dagsordenen, nemlig seksuell trakassering. Men dette er ikke noe nytt. Tallene har vi hatt lenge, og på slutten av den rød-grønne regjeringsperioden satte vi ned Skjeie-utvalget for å jobbe med likestilling og mot seksuell trakassering. Det utvalget foreslo bl.a. et nasjonalt program mot seksuell trakassering i skolen for å behandle seksuell trakassering med like stort alvor som mobbing. Det har ikke blitt gjennomført i løpet av en hel regjeringsperiode. Det ligger heller ikke inne i regjeringens budsjettforslag for neste år. Dette er bare en av flere anbefalinger fra Skjeie-utvalget som denne regjeringen ikke har fulgt opp. Jeg vil derfor spørre representanten fra Fremskrittspartiet om hvilke tiltak regjeringen da prioriterer for å bekjempe seksuell trakassering.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
De er herved tatt opp.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Takk for et godt spørsmål. Jeg er glad for å få lov til å snakke mer om vårt forslag om å øke barnetrygden. For det første vil jeg igjen referere til det regjeringsoppnevnte fordelingsutvalget, som består av eksperter, og som tydelig slo fast at det å øke barnetrygden vil være det mest effektive og målrettede tiltaket for å nå alle barnefamilier og bekjempe barnefattigdommen, så vi lener oss på fagekspertisen her. I tillegg vil jeg komme med et regneeksempel tilbake, for vi innfører som kjent en del tillegg i barnetrygden for de familiene med størst risiko for å ende opp i barnefattigdom, som nevnt. Det innebærer f.eks. at enslige forsørgere vil få et tillegg i barnetrygden på 265 kr i måneden. Da begynner man å snakke om ganske store utvidelser i familienes økonomi, som for mange vil være forskjellen på om de har råd til å sende ungene på fotball eller ikke. Det er jeg veldig glad for at vi foreslår i vårt budsjett.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Jeg kan bekrefte at vi står på barnehageforliket, og jeg synes det er en fordumming av denne debatten å si at SV ønsker å legge ned private barnehager. Det har vi aldri sagt, og det kommer vi heller aldri til å gjøre. Vi ønsker å si at hver eneste krone som er bevilget til både barnevern og barnehager, skal gå til nettopp det. Påstanden om de kvinnelige gründerne har blitt faktasjekket ganske grundig i valgkampen, så det overrasker meg at representanten fra Fremskrittspartiet fortsetter å bruke denne retorikken. For det viser seg jo at det stort sett er menn – ganske grundig overrepresentert også – som eier de internasjonale oppkjøpsfondene som nå kjøper seg inn i velferden vår, og det går også ut over likestillingen. For er det noe vi ser, er det nettopp at arbeidsvilkårene i disse kommersielle velferdstilbudene er dårligere. Og der er det nettopp en god del kvinner som jobber, f.eks. i omsorgsyrkene. Derfor er det god likestillingspolitikk å sørge for at hver eneste krone bevilget til velferd skal gå til velferd.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Takk for et godt spørsmål. Jeg snakker veldig gjerne om barnefattigdom. Det er noe jeg brukte mye av min valgkamp på i Østfold, som sikkert min medøstfolding la merke til. Jeg synes egentlig Østfold er et godt eksempel på at vi ikke kun kan se på innvandring som forklaringen på den økende barnefattigdommen, sånn som regjeringen gjør. For der ser vi at økningen i antall fattige barn og i andelen fattige barn ikke henger sammen med økningen i innvandring, så det må være flere sider ved dette. Vi er uansett – for å understreke det – opptatt av at det ikke spiller noen rolle hva slags farge ungen har, så lenge den ungen trenger mer penger for å ha like gode muligheter til å oppnå alt den har lyst til å gjøre i sitt liv. Derfor er vi mer opptatt av å snakke om god fordelingspolitikk enn vi er av å skylde på økt innvandring. Og vi håper at også regjeringen etter hvert vil bli med oss og snakke om de gode tiltakene, i stedet for å bortforklare det ved å snakke om innvandring.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
I Norge har vi en tradisjon for universelle velferdsordninger, det være seg gratis utdanning, gratis helsehjelp, sykepenger eller arbeidsløshetstrygd. Stikkordet for alle disse ordningene er at de skal gjelde alle, uavhengig av inntekt. De fleste av oss mener det er noe positivt, fordi vi alle bidrar inn til alle disse fellesskapsløsningene. Også barnetrygden er en slik universell ordning i dag. Fellesskapet omfordeler fra livsfasene uten barn til livsfasen med barn for å bidra til å dekke utgiftene, slik at alle unger får en god oppvekst, uavhengig av foreldrenes økonomi – det er i hvert fall ideen. Venstre har derimot – senest nå – tatt til orde for å behovsprøve barnetrygden. Jeg vil derfor spørre representanten Breivik fra Venstre om hva som skiller barnetrygden fra andre universelle ordninger, som gjør at akkurat den skal behovsprøves, og om han ser faren for at å behovsprøve barnetrygden kan gjøre den til en fattigdomsfelle som hindrer folk i å få seg jobb.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
De ansatte i barnevernet gjør en enorm jobb, det setter vi alle her stor pris på. Likevel er rammene for dette enormt viktige arbeidet langt fra godt nok i dag. 80 pst. av ansatte i barnevernet som svarte på en undersøkelse i regi av FO, sier at de har så mange saker å behandle at det går ut over kvaliteten. Det rapporteres om inntil 30 barn per saksbehandler, og det er ikke unikt. På tross av bekymringsmeldingene fra de tillitsvalgte har statsråden sagt seg fornøyd med at det har kommet 1 000 nye stillinger i det kommunale barnevernet denne perioden. Likevel viser en gjennomgang fra FO at det kun har kommet 90 nye stillinger i det kommunale barnevernet som følge av øremerkede midler fra regjeringen. Resten av kommunene måtte prioritere selv for å holde tritt med alle sakene. Mitt spørsmål til statsråden er da om regjeringen er fornøyd med å ha bidratt til 90 nye stillinger, og om regjeringen fortsatt vil legge ansvaret på kommunene, som i dag.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Norge er ikke et likestilt samfunn – ikke ennå. I vårt land blir én av ti kvinner utsatt for voldtekt i løpet av livet sitt. I tillegg blir mellom 75 000 og 150 000 personer årlig utsatt for vold i nære relasjoner, mange av dem er barn. Da snakker vi om et grunnleggende problem. Dersom én av ti hadde stått uten jobb, hadde det vært på alle landets avisforsider hver eneste dag fram til problemet var løst. Derfor er det viktig å forstå vold og overgrep som et samfunnsproblem som handler om strukturer, om ujevne maktforhold, om kjønn og om likestilling, fordi det er kvinner, i tillegg til barn, som rammes hardest av vold og overgrep i nære relasjoner, og utøverne av vold er som oftest menn. Så lenge jenter i Norge hver gang de drar ut på byen må føle på frykten for overgrep, er man ikke i mål med likestillingen. Så lenge kvinner blir kontrollert og utsatt for vold av sine kjærester og samboere, er man ikke i mål med likestillingen. SV har lenge kjempet for politisk handling mot vold og overgrep, fra den tid det var sett på som en privatsak av enkelte partier, og fram til nå. Men tatt i betrakting hvor stort problemet er, blir fremdeles altfor lite gjort. Derfor foreslår SV i sitt alternative statsbudsjett å bruke omtrent 700 mill. kr mer på flere rammeområder for å bekjempe vold og overgrep. Det innebærer bl.a. en nasjonal kampanje mot voldtekt rettet mot unge, et nasjonalt program mot seksuell trakassering, 5 mill. kr mer til voldsforebygging, 20 mill. kr mer til incest- og voldtektssentrene og 15 mill. kr mer til krisesentrene. Som et feministisk parti ser vi at dette er en samfunnsproblem, og derfor prioriterer vi å bruke penger i den størrelsesorden. Som et feministisk parti er vi også opptatt av at kampen mot undertrykkende strukturer og vold skal være universell. Derfor må vi ta de skamløse jentene og andre på alvor i deres oppgjør med negativ sosial kontroll og æresrelatert vold. Det er den samme kampen mot undertrykkende strukturer, vold og overgrep, uavhengig av farge. Derfor må vi stå sammen med disse jentene i solidaritet. Vi styrker hjelpetilbudet, som krisesentrene, i vårt alternative budsjett, vi styrker lavterskeltilbud, som helsestasjoner med flerkulturell kompetanse, og vi foreslår midler til mer kompetanse og ressurser i barnevernet når det gjelder negativ sosial kontroll og æresrelatert vold, slik at barnevernet bedre kan forstå minoritetsfamilier og komme tidligere inn med hjelpetiltak. Ingen er fri før alle er fri. Derfor er vi ikke i mål med likestillingskampen før alle kvinner lever i frihet fra vold, overgrep og negativ sosial kontroll.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
En av de viktigste kulturinstitusjonene som nå lever med kniven på strupen, er Forsvarets musikk. Over 20 pst. av alle profesjonelle stillinger innen slagverk og blåsere i Norge er i disse korpsene. De bidrar til kulturtilbud på steder hvor det ellers ikke ville vært det, og de er viktige for bl.a. kulturskolen. Likevel viser en økonomisk gjennomgang at Forsvarets musikk med regjeringens forslag ville være underbudsjettert med 24,5 mill. kr ved opprettholdelse av dagens struktur og årsverk. Det er dramatisk. Korpsene har allerede måttet innstille de fleste produksjoner og har «fryst» nyansettelser. Er representanten fra Høyre enig i at vi bør ha og videreutvikle Forsvarets musikk med dagens struktur og årsverk, som Stortinget vedtok i sin langtidsplan for forsvarssektoren, og hvordan mener representanten i så fall at disse korpsene skal gjøre det, med 24 mill. kr for lite?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Jeg tenkte jeg skulle gi Fremskrittspartiets representanter anledning til å snakke litt mer om noe de ikke pleier å snakke så mye om, nemlig den tradisjonelle kulturdelen av kulturbudsjettet. I Fremskrittspartiets prinsipprogram står det: «Kulturlivet fungerer best uten politisk styring og kontroll. FrP vil derfor at kulturutvikling skal skje mest mulig uavhengig av offentlig finansiering og inngripen.» Mitt spørsmål til representanten fra Fremskrittspartiet er da om han er fornøyd med den realnedgangen kultursektoren har hatt i de siste borgerlige budsjettene, eller om Fremskrittspartiet helst vil kutte den offentlige finansieringen enda mer.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Takk for et interessant spørsmål. Dette med gaveforsterkningsordningen er veldig interessant, for tilbakemeldingene vi får fra kulturfeltet, er nettopp at gaveforsterkningen er god for de store institusjonene, de som allerede er kommersielle suksesser, mens den ikke hjelper de mindre aktørene, de frie gruppene, alle de som driver med kultur på frivillig basis, osv. Vi har ikke i vårt alternative budsjettforslag lagt opp til å fjerne gaveforsterkningsordningen, men det er jo sånn at i disse budsjettene trenger man ikke lete etter nye områder å kutte, for å si det sånn, så vi har latt den være. Men det vi vil understreke, er at man trenger å satse på den kulturelle grunnmuren, satse på grasrota, det som skjer der nede, hvis man skal ha de kommersielle suksessene på topp. Derfor har vi valgt å prioritere 1 mrd. kr ekstra, og vi har brorparten av det til nettopp Kulturfondet, som er den ekspertisen som deler ut, ikke stortingsgruppa til SV.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Man kan gjerne løfte fram eksempler på at gaveforsterkningsordningen bidrar positivt også til noen lokale tiltak rundt omkring, og det er vi i SV veldig glad for. Men man kan ikke se bort fra den tydelige beskjeden man får fra kultursektoren rundt omkring, om at denne ordningen ikke redder deres situasjon. Tvert imot, den gir i hovedsak mer til dem som allerede får mest fra før over budsjettene. Vi har som sagt ikke lagt inn i vårt alternative budsjett forslag om å fjerne den. Vi er kritiske til den, og vi var kritiske da den ble opprettet, fordi vi mener det er en dreining i kulturpolitikken som er uheldig, og man prioriterer ikke de som trenger det mest, men man gir heller mer til dem som har mest fra før. Så kan jeg legge til som en sluttmerknad at dette er nok en ordning som ble flyttet over på tippemidlene, noe som gjør den mer uforutsigbar, og man får nok et godt formål å finansiere over tippemidlene, som gjør det vanskeligere for alle oss andre.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Nei, jeg tror ikke jeg kan komme på et land her jeg nå står, det kan jeg ikke. Men så mener også jeg at det burde vært selvsagt at et av verdens rikeste land prioriterer kunst- og kulturlivet. Vi har også tradisjon gjennom en aktiv kulturpolitikk helt siden 2. verdenskrig for å gjøre det på nettopp denne måten. Derfor er det så viktig å forsvare den sterke offentlige finansieringen av kulturlivet i Norge. Det jeg synes er trist med denne debatten, er at representantene fra regjeringspartiene blir så fornærmet over at vi setter fingeren på de problemstillingene og utfordringene som kultursektoren tar fram for oss. Hvis det ikke er vår oppgave å lytte til de problemene de kommer med, så vet jeg ikke hvem som kommer til å gjøre det, for det er tydeligvis ikke regjeringens oppgave.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Det begynner å bli sent på kvelden, men jeg vil gjerne fortsette å stille noen spørsmål om stipendoppnevningsretten, for dette er jo et viktig prinsippspørsmål – ikke et pengespørsmål, for en gangs skyld, som kulturpolitikken ofte handler om. Det er altså sånn at komiteer fra 20 kunstnerorganisasjoner med 29 000 medlemmer til sammen i dag utnevner stipend sammen med statens utvalg. Statsråden har argumentert med at organisasjonene kanskje har en tendens til å prioritere sine egne, og har kanskje uttrykt litt mistillit til kunstnerne der – i hvert fall har kritikken gått på det. Men da Telemarksforskning gikk gjennom tildelingen av stipend, kom det fram at en tredjedel av de som får stipend, er uorganiserte, samtidig som en fjerdedel av norske kunstnere er organiserte, så dette henger ikke helt i hop. Nå skal altså fem politisk oppnevnte komitémedlemmer erstatte jobben som 20 organisasjoner med 29 000 medlemmer gjorde. Mener statsråden virkelig at dette vil gi mer uavhengighet i oppnevningen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Når vi prioriterer 1 mrd. kr ekstra til kulturformål i vårt alternative budsjett, blir det vanskelig å nevne alle de store prioriteringene vi gjør, bare på et femminutters innlegg. Derfor har jeg tegnet meg på nytt, selv om stemmen er i ferd med å briste, for å fortelle om to andre viktige områder vi prioriterer mer penger til i vårt alternative budsjett, nemlig medier og ytringsfrihet, og frivilligheten. Uten frivilligheten stopper Norge opp. Det er en kjent klisjé å si, men hva handler det egentlig om? Jo, det handler om at den frivillige arbeidsinnsatsen i de frivillige organisasjonene i Norge tilsvarer 147 800 årsverk. De skaper verdier for 125 mrd. kr i året. Det dreier seg om alt fra skolekorpsene som skaper liv i bygda, via fritidsklubbene som lar ungdommen i byene få noe konstruktivt å gjøre, til leteaksjoner oppe på høyfjellet i regi av Røde Kors. Alle er enige om hvor viktig frivilligheten er, og det ble også forsterket senest i år i et anmodningsvedtak i dette stortinget. Men det er tydeligvis forskjell på viljen når det gjelder å støtte frivilligheten politisk. I dag får et høyfjellshotell som kjøper en skiheis, hele momsen kompensert fra staten, mens Røde Kors ikke får hele momsen kompensert når de må kjøpe en snøscooter for å kjøre opp på det samme fjellet og hente ned dem som setter seg fast der. Dette har ingenting å gjøre med forskjellige regler for skiheiser og snøscootere. Nei, tvert imot er det fordi vi ennå ikke har full momskompensasjon for frivillige organisasjoner. Da den rød-grønne regjeringen satte i gang arbeidet med momskompensasjon for frivillige, gikk andelen som ble kompensert, opp hvert år. Under denne regjeringen har andelen dessverre gått ned. Det er synd. SV setter pris på frivilligheten, derfor foreslår vi 150 mill. kr mer enn regjeringen for å trappe opp til full momskompensasjon. I tillegg: For å ha et levende demokrati er vi avhengige av en levende presse med et bredt mediemangfold. Dette er i dag under press på grunn av stadig verre konkurranseforhold for norske medier. For å ruste mediebransjen til bedre å kunne møte nye tider foreslår vi å bruke 30 mill. kr mer på pressestøtten. Og for å heve kvalitetsjournalistikken, den offentlige debatten og ytringsfriheten foreslår vi en ny støtteordning for gravende journalistikk på 15 mill. kr. I SV er vi også opptatt av at kvalitetsjournalistikken må være nær folk og til stede i lokalsamfunnene. Altfor mange lokalaviser har nedbemannet helt ned til beinet. Det går ut over nyhetsdekningen rundt om i landet. Derfor foreslår vi å styrke støtteordningen for lokalaviser med ytterligere 10 mill. kr. I vår tid er ytringsfriheten og den frie offentlige samtalen igjen under press – det kan vi ikke la gå uten motsvar.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Det er helt avgjørende for fortsatt høy tillit i det norske samfunnet at vi har en sterk sivil sektor med rom for ideelle aktører og frivillige organisasjoner. Jeg vil påstå at disse aktørene er blant de aller viktigste bidragsyterne til et sterkt velferdssamfunn med høy tillit. Derfor er budsjettavtalens kuttopprettinger, ekstrabevilgninger til frivillige og ideelle aktører og ikke minst økt momskompensasjon så viktig. Det er også derfor budsjettavtalens formuleringer om at regjeringens forslag til pensjonsordning for ideelle aktører ikke vedtas nå, er så viktig. Stortinget må få på plass en bedre løsning, og det er en fordel om denne ordningen, som skal vare i så mange år framover, og som betyr så mye for så mange, blir vedtatt av et samlet storting, eller i hvert fall av et bredest mulig flertall. Dette får Stortinget nå anledning til å jobbe med. Jeg er enig i Arbeiderpartiets oppfatning om at barnevernet skal være et offentlig ansvar, og at ideelle aktører skal benyttes framfor kommersielle. Kristelig Folkeparti er også enig i at anbudsregimet ikke er egnet for barnevernet, og at det offentlige heller bør samarbeide og inngå kompetanse- og kvalitetsbaserte kontrakter, som utvidet egenregi eller andre langsiktige og stabile kontraktsformer, og at ideelle aktører får fortrinnsrett framfor kommersielle aktører. Kristelig Folkeparti har ved en rekke anledninger de siste årene fremmet forslag i tråd med dette, og vi vil fortsette å arbeide for dette i Stortinget. Kristelig Folkeparti voterer allikevel ikke for akkurat disse forslagene i dag. Vi mener vedtakene om utbytteutvalget og om vurdering av arbeidskrav er store og viktige skritt som tas i dag, og jeg vil si at det er konkrete og viktige skritt som nok betyr mer enn at vi her slår fast våre mer overordnede syn. Men jeg vil på vegne av Kristelig Folkeparti love at vi ikke stopper med dette og hviler her. Vi kommer til å arbeide videre for at Stortinget sikrer vedtak for ideell sektor og en bedre politisk styring over velferdsaktørene. Vi håper og tror at Stortinget nå er klar for en dugnad som en gang for alle sikrer en sterk og livskraftig ideell sektor, slik også vår parlamentariske leder, Knut Arild Hareide, tok initiativ til i trontaledebatten.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Det har vært viet mye oppmerksomhet til barnevern. I forrige sak diskuterte vi det ideelle barnevernet. Der brukte representanten Henriksen begrepet «velferdsstat» – man ønsker seg en sterk velferdsstat. Kristelig Folkeparti bruker begrepet «velferdssamfunn», for i et velferdssamfunn er det plass til mer enn stat, der er det også plass til ideell og frivillig virksomhet. I innstillingen omtaler Arbeiderpartiet ideell sektor som et supplement til offentlige tjenester, mens Kristelig Folkeparti mener at ideell sektor står trygt på egne ben – det er pionerene som var der før det offentlige ga det samme tilbudet. Mitt spørsmål til representanten Henriksen er: Hvor sterkt er egentlig engasjementet i Arbeiderpartiet for ideell sektor?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Da statsbudsjettet ble lagt fram i oktober, må jeg si at jeg ble skuffet over igjen å oppleve at regjeringen foreslo kutt til likestillingssentrene. Jeg vil gjerne ha en begrunnelse for hvorfor likestillingsministeren synes det er greit. Og når kan vi forvente at likestillingsministeren kommer med et statsbudsjett der likestillingssentrene faktisk har blitt styrket?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Jeg tar ordet en gang til, for det virker på meg som om det er blitt en ny giv i Arbeiderpartiet, med tanke på at nå skal kontantstøtten virkelig utfordres. Jeg er ikke imot å ha debatt rundt kontantstøtten, men det er måten man omtaler denne velferdsordningen på – det virker på meg nesten som om dersom man velger å være litt mer hjemme sammen med barnet sitt etter at barnet er fylt ett år, er man nesten ikke en del av samfunnet lenger. Da gjør man i hvert fall ikke noe som er samfunnsnyttig – som om det å ta omsorg for egne barn ikke er samfunnsnyttig! Selvsagt er det det. Så skyver man integrering og likestilling foran seg. Jeg synes det er trist å høre ord som «nå skal mor tilbake til kjøkkenbenken». Det trodde jeg faktisk vi var ferdig med. For det første er det utrolig gledelig at flere fedre velger å benytte seg av kontantstøtten og å være hjemme sammen med ettåringen sin. Det er en utvikling som har gått i positiv retning, så det å bruke likestilling som et viktig argument for å fjerne en velferdsordning holder ikke vann. Så til dette med integrering. Jeg skal være ærlig om at Kristelig Folkeparti ikke er allergisk når det gjelder kontantstøttekritikk, dersom vi ser at den skaper noen utfordringer. Når det gjelder integrering: Ja, jeg tror også at en del av de barna som er hjemme, burde ha gått i barnehagen, og at man burde ha åpnet opp arbeidsmarkedet slik at flere av disse mødrene kom seg inn og fikk arbeidserfaring. Det er bare det at arbeidslivet står ikke med åpne armer og tar imot dem. Det jeg synes er forunderlig, er hva Arbeiderpartiet gjorde i sommer, da Kristelig Folkeparti foreslo å knytte språkopplæring til kontantstøtten, noe som jo hadde vært et veldig godt tiltak for å hjelpe kvinner inn i arbeidslivet. Det er jo språkhindringene som kanskje er det viktigste. Hva gjorde Arbeiderpartiet da? De stemte imot. I stedet stemte de heller for krav om fem års botid for å kunne motta kontantstøtte, men uten å stille noen som helst krav til det. Så jeg synes det blir litt hult når jeg hører Arbeiderpartiet bruke både likestilling og integrering som argumenter mot kontantstøtten. Det dette til syvende og sist handler om, er arbeidslinjen. Arbeidslinjen er det viktigste. Kristelig Folkeparti ønsker å kombinere god likestillingspolitikk med god familiepolitikk. På dette området mener jeg at Arbeiderpartiet argumenterer og bruker vikarierende argumenter, og det synes jeg er litt synd.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Dette oppleves sikkert som et forsøk på å stikke av fra noe man har vært med på, og jeg innrømmer at dette var et kutt jeg oppdaget for sent. Jeg har selv vært med på et filmforlik som jeg står helt og holdent bak. Det var viktig at vi fikk på plass det filmforliket. Jeg mener at Stortinget i forrige periode gjorde en veldig god jobb. Dersom dette kuttet oppleves som et brudd på det filmforliket som ble inngått, skal jeg være den første til å ta det opp i forbindelse med revidert. Man må stå ved det løftet man gir, og dette kuttet oppleves veldig urettferdig, all den tid vi har et forlik på plass, men jeg vil være åpen om at dette vil være et tema når vi behandler revidert.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Det ville vært feil å si at denne representanten jubler over regjeringens kulturpolitikk, all den tid vi har vært nødt til å bruke mye tid og ressurser på å få våre satsinger på plass. Nå tenker jeg spesielt på de tingene som vi har vært nødt til å rette opp i år etter år. Det mener jeg kanskje burde vært unødvendig. Ellers må jeg si at jeg deler den bekymringen som representanten Trettebergstuen tok til orde for, at mange tiltak flyttes fra Kulturdepartementet over til spillemidlene, over til Kulturrådet – der er det armlengdes avstand. Det kan kanskje kulturministeren si noe om i sitt innlegg. Hva er den røde tråden i regjeringens kulturbudsjett? Det vil jeg gjerne lytte til og forstå bedre.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Det er ingen hemmelighet at når det gjelder spesielt det frie feltet, så er det et felt Kristelig Folkeparti brenner for. Vi ønsker også at kulturen skal være tilgjengelig for alle, og at det ikke er lommeboka som skal bestemme om man kan være med eller ikke. Jeg ser veldig fram til å diskutere kulturskolemeldingen, som Kristelig Folkeparti fikk flertall for i fjor vår. Jeg ser fram til å behandle den for der ikke minst å se på hvordan man kan gjøre kulturskolen mer tilgjengelig for barn og unge. Vi vet at det er lange køer, og vi vet at det er en pris som mange ikke kan betale. Det er heller ingen hemmelighet at Kristelig Folkeparti, da de rød-grønne styrte, var med på alle budsjettøkningene som den rød-grønne regjeringen foreslo. Så vi er jo der, vi også, at vi tenker at offentligheten, staten, også må ta sitt ansvar for at kulturen er tilgjengelig for alle. Men det handler ikke bare om å pøse ut masse penger, man må vite hva disse pengene skal brukes til, og der kan kanskje Arbeiderpartiet si noe om ...(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Et av de områdene denne komiteen nå har fått ansvar for, er det som går på kirke og livssyn, og jeg synes det er veldig flott at vi kan få arbeide med et så viktig område, som betyr så mye for så mange mennesker. Vi klarte i budsjettforhandlingene å øke bevilgningene til Den norske kirke, med 30 mill. til drift og 20 mill. til forberedelse av kirkevalg i 2019. Det vi ikke klarte å få på plass, var å sette av en avsetning til Kirkens fond. Det har heller ikke regjeringen foreslått i sitt budsjett. Kirken har veldig mange ansatte, og dermed har de også påtatt seg et stort ansvar for det som har med pensjonsforpliktelser å gjøre. Hva er grunnen til at regjeringen ikke selv foreslo å bevilge mer midler til dette fondet? Mener regjeringen at disse forpliktelsene skal ivaretas i de årlige budsjettframleggene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-12-12:
Kristelig Folkeparti vil bygge samfunnet på det verdigrunnlaget som er omtalt i Grunnloven som vår kristne og humanistiske arv. Dette handler om hvert enkelt menneskes uendelige verdi, om ansvaret for å forvalte skaperverket. Det handler både om miljøvern og om grønn innovasjon, og det handler om solidariske fellesskap som ivaretar også samfunnets mest sårbare grupper. Kirken er den desidert største aktøren i norsk sivilsamfunn når det gjelder å ivareta, tolke og praktisere kristne verdier. Selvsagt har Kirken et oppdrag som går ut over sin diakonale og samfunnstjenende rolle. Men helt fra Kirken begynte å bygge skoler og sykehus her i landet, har den også vært en viktig sosial samvittighet som har løftet mennesker som trenger en stemme. I de lavkirkelige bevegelsene, som den som ble startet av Hans Nielsen Hauge på begynnelsen av 1800-tallet, har gründerskap, innovasjon og det lokale samfunnsansvar stått sterkt. Alt dette bygger på tanken om at Gud har gitt dem ressurser og evner de skulle forvalte til landets beste. Heldigvis er det ikke slik at Kirkens viktigste bidrag og rolle i samfunnet vårt kun har en historisk dimensjon. Fortsatt er Kirkens menigheter og fellesskap over hele landet viktig for enkeltmenneskers trosliv og livskvalitet. For å sikre at Den norske kirke fortsatt kan være landsdekkende og gis mulighet til å drive sitt arbeid med uforminsket styrke, foreslo Kristelig Folkeparti i sitt alternative budsjett å øke driftstilskuddet og egenkapitalen til Den norske kirke med totalt 80 mill. kr. I budsjettforhandlingene fikk vi gjennomslag for 50 mill. kr ekstra til Den norske kirke og over 8 mill. kr ekstra til andre trossamfunn. Kristelig Folkeparti vil ha en kirkepolitikk som verdsetter og støtter opp under Kirkens eget mål om å være en bekjennende, misjonerende, tjenende og åpen folkekirke.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Vi skal ikke betale mer for private tjenester enn det som er nødvendig, derfor er jeg veldig glad for at vi de siste årene har fått bedre kontroll med de kontraktene som er inngått med de private. La meg minne representanten på at de kontraktene som nå er på fosterhjemsområdet, og som går ut i 2018, ja, de ble inngått i 2012, under den forrige regjeringen. I den forrige perioden vi styrte, var det også kontrakter som gikk ut, og som den forrige regjeringen hadde inngått. Vi har fått bedre kontroll med de kontraktene som nå er blitt inngått. Det er et viktig arbeid, og vi vil understreke at vi er nødt til å ha kontroll på de private aktørene. Samtidig er vi også avhengige av de private aktørene, som leverer gode tjenester til de barna og ungdommene som trenger det. Det gjorde de under den forrige regjeringen, og det skal de også gjøre i framtiden, for vi må tenke på hva som er barnas beste. Barn skal ha et godt tilbud, og det gir også de private aktørene.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Jeg lurer på om representanten har vært på besøk i en barnevernsinstitusjon, for det framstilles nesten som at det sitter barn med vann og brød på en barnevernsinstitusjon og ikke får den hjelpen de trenger. De private aktørene gjør en kjempejobb for at vi skal kunne klare å ha et tilbud til barn og unge som trenger det i dag. Regjeringen har innført en ABE-reform. Ja, det er nødvendig, for vi har sett at veksten i statlig sektor har vært altfor høy, og det er viktig å få den under kontroll. Bufetat har, med de nye kontraktene, fått bedre kontroll med de private aktørene i tjenestene de kjøper. Vi har med noen av kontraktene klart å betale over 8 pst. mindre fordi vi har klart å få på plass kontrakter som sikrer flere tilbud til barna enn det som har vært før. Dette er et arbeid som det jobbes med kontinuerlig, men som det nå også blir viktig for et utvalg å se på – og vi kan også gjøre mer enn det som har blitt gjort før.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det går an å gjøre begge deler. Denne regjeringen har også styrket barnevernet med den satsingen som har vært, og det gir hjelp til barn og unge. Det har vært lang tradisjon for å bruke både offentlige og private aktører innenfor barnevernet. Det har vært gjort under denne regjeringen, og det har vært gjort under den forrige regjeringen. Gjennom anbudskonkurranser, som også den forrige regjeringen hadde, får vi også de tilbudene som vi trenger. Vi er avhengige av private og ideelle aktører for å gi et tilbud til barn og unge. Vi trenger et mangfold. Derfor er det viktig at de kontraktene som inngås, er tydelige på at vi ikke skal betale mer enn det som er nødvendig, men at vi får den kvaliteten og den hjelpen som barn og unge trenger.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Nei, det ser jeg ikke. Kommunene har en plikt til å ha et forsvarlig barnevern, og kommunene skal også passe på hvordan de bruker de offentlige midlene, og hvordan de bruker private tjenester innenfor barnevernet. Der har vi sett at det har vært en utvikling som ikke er god, med både habilitetsutfordringer og dobbeltroller. På det grunnlag har jeg også sendt et brev til kommunene for å påpeke at bruk av myndighetsutøvelse er et kommunalt ansvar. Kommunene må sikre at de har ansatte barnevernsledere, og at ikke bruken av private tjenester kommer i en dobbeltrolle eller i habilitetsproblemer. Det er et viktig grep som nå er tatt. Vi har også varslet at vi skal ha en gjennomgang av private, spesielt innenfor fosterhjemsområdet i kommunene, som det har vært en økning i, og da er det viktig at vi ser at de tilbudene som blir kjøpt ute hos kommunene, kommer barna til gode, og at vi ikke betaler mer enn det som er nødvendig.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
På bakgrunn av den Vista-rapporten har jeg varslet at vi skal ha en fullstendig gjennomgang av dette området. Det er vi i gang med, og jeg ser fram til å få et utvalg som skal se på dette. Det er feil at regjeringen har satset stort på å åpne for kommersialisering av barnevernet. Bruken av både ideelle og private er på samme linje som det var i 2013. Det som er viktig her nå, er at vi hele veien har et tilbud til det enkelte barn, sånn at de får det tilbudet de trenger. Vi har også fått på plass nye fosterhjemsavtaler som har gitt oss mer kontroll over innholdet og også utgiftene til de enkelte fosterhjemsplasseringene, og kontraktene som nå er inngått på institusjonsområdet, stiller også tydelige krav til kvalitet og innhold i tilbudet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det er ikke til å stikke under stol at dette også handler om ideologi. Noen vil helst ikke bruke verken private eller ideelle, og noen vil bare bruke ideelle. Det viktigste her er at det er et fåtall barn vi trenger å ha statlige, private, ideelle eller kommersielle tilbydere til. Og det viktigste vi kan gjøre for å sikre bruken av disse pengene, er å ha en anbudskonkurranse når vi trenger å kjøpe fra private, noe også den forrige regjeringen tok i bruk. Gjennom anbudskonkurransene kan vi stille absolutte krav til kvalitet. I tillegg kan vi legge vekt på bemanningsfaktor, kompetanse og pris. For eksempel har denne regjeringen nå sagt at alle private og statlige institusjoner skal ha en skoleansvarlig, og de skal ha en helseansvarlig. Det er økt kvalitet – mer enn det har vært før. Som jeg har vært inne på: For oss er det ikke noe problem at noen kommersielle aktører tjener penger på de tjenestene som det offentlige har behov for. Slik har det vært i alle år. Men vi skal selvfølgelig ikke betale mer enn nødvendig, og vi skal være trygge på at de private leverer den kvaliteten som vi bestiller, og som barna har behov for. Oppslagene om den høye fortjenesten som vi nå ser hos noen aktører, er det ingen som er tjent med. Det er derfor vi har varslet at vi ønsker å se nærmere på hvordan markedet er innrettet, på utfordringene med bruk av private og også vurdere hvilke rammevilkår som vi bør legge til grunn. Det varslet jeg i forbindelse med barnevernsreformen, og det er det kjent at regjeringen vil ta tak i. Så har det vært snakk om det som går på bemanning. Alle kontrakter som Bufetat har med private leverandører, skal inneholde klausuler om lønns- og arbeidsvilkår. Leverandører må også dokumentere skatte- og avgiftsinnbetaling, lønns- og arbeidsvilkår og kompetanse hos de ansatte. Det er krav som gjelder for alle leverandører og underleverandører som medvirker direkte til å oppfylle kontraktene. Det innebærer at de skal ha lønns- og arbeidsvilkår som følger de gjeldende landsomfattende tariffavtalene som bransjen har. Jeg har ingen indikasjoner på at det er systematiske kvalitetsforskjeller på statlige og private institusjoner. Men på ett område vet vi at det er forskjell, og det gjelder kontinuitet i personalet. Vi vet at mange barn ønsker seg ansatte som har lengre vakter, altså medleverturnus, fordi det da blir færre ansatte å forholde seg til. De private har ofte en fordel, fordi lange turnuser, særlig i form av en ordning med medleverturnus, er mer utbredt i private institusjoner. Det er noe som barna har ønsket at en skal ha, og som de private tilbyr oss når vi trenger det.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Vi gjennomfører nå en omfattende omstilling på likestillingsområdet, der den nye diskrimineringsnemnda skal overta oppgaver som i dag ligger hos Likestillingsombudet. Jeg har hele veien vært helt tydelig på at dette er en omstillingsprosess som vi vil følge nøye. Det er altså ikke rett at det blir kuttet penger, for ombudet mister noen oppgaver, så da følger pengene oppgavene. Så jeg må si at det er positivt at regjeringen, som hele veien har sagt at den vil følge denne prosessen nøye – dette skal ikke tre i kraft før 1. januar – i nysalderingen i november hadde muligheten til å styrke budsjettet til LDO med 1,2 mill. kr. Representanten Henriksen vet også at når man sitter i august og lager et budsjett, kan det skje ting fra august og fram til november. Derfor, når jeg har sagt så tydelig til Stortinget at jeg skal følge denne prosessen nøye, er det det som er grunnen til at vi har økt litt til LDO for neste år.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
De omdisponeringene som vi har gjort her, er budsjettekniske. Det vil si at det her er penger som vi ikke klarer å få brukt opp på det området, eller som gjelder ting som er ferdigstilt, og derfor var det 1,2 mill. kr igjen da vi holdt på med nysalderingen – som det da var naturlig å overføre til Likestillingsombudet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Standpunktet har ikke endret seg, og det kunne være fristende å finne fram Soria Moria-erklæringen fra de to Stoltenberg-regjeringene, som også tydelig viser at de ønsker å jobbe for at far skal ha selvstendig uttaksrett. Far har i dag selvstendig opptjeningsrett, men det er knyttet en aktivitetsplikt til den uttaksretten. Det er noe vi nå skal se på, fordi vi har fått en uttalelse fra ESA. Men skal far få selvstendig uttaksrett, koster det nærmere 600 mill. kr – og 800 mill. kr hvis vi legger til grunn den nye fedrekvoten som vil tre i kraft fra 1. juli 2018.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det viktigste barnevernsarbeidet foregår ute i kommunene, og jeg er veldig glad for at vi nå ser at det er 19 pst. økning i antall ansatte fra 2013 til 2016. Det viser at kommunene prioriterer barnevernet, det har de også plikt til å gjøre. Jeg er glad for at regjeringen har økt budsjettene til det kommunale barnevernet med 165 mill. kr de siste årene. Det er også en økning til det kommunale barnevernet i budsjettforliket. Den viktigste satsingen vår på det kommunale barnevernet har vært å øke kompetansen, for vi ser at det har vært etterlengtet. Jeg er glad for at det blir godt mottatt – det at vi nå kommer med en satsing på kompetanse i det kommunale barnevernet, det å heve kompetansen. Det er nå ingen kommuner som kan skylde på kommuneøkonomien hvis de ikke sender sine ansatte til etter- og videreutdanning.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det har vært viktig for oss også å styrke flere sider av likestillingsarbeidet. Det er en politisk prioritering som er gjort av statsråden, vi kuttet 2 mill. kr av et budsjett som er på over 50 mill. kr til likestillingssentrene for å prioritere levekårsundersøkelsen for LHBTI-personer og styrke arbeidet mot hatefulle ytringer. Dette var en prioritering som vi gjorde på et område. Jeg er veldig glad for at pengene også er kommet tilbake i budsjettforliket med både Kristelig Folkeparti og Venstre.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Jeg har lyst til å minne representanten om at vi bruker over 50 mill. kr til likestillingssentrene i dag, så å si at dette er et stort kutt, er å overdrive. Det var et kutt fra oss på 2 mill. kr, som nå har kommet inn igjen. Det var en prioritering for å bruke pengene på andre områder innenfor likestillingsarbeidet som var viktig for regjeringen. Jeg har lyst til å understreke at denne regjeringen styrker likestillingsarbeidet. Vi vet at vold mot kvinner er en av de største likestillingsutfordringene vi har i dag. Den satsingen som er kommet når det gjelder offeromsorg i hvert eneste politidistrikt – og som skal gi hjelp fra kvinner anmelder, til det gis en dom – er også et stort likestillingstiltak for å sikre at kvinner som blir utsatt for vold, blir ivaretatt.