Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-08:
I dag behandles forslag til endringer i folketrygdens regler om arbeidsavklaringspenger. Forslaget vil gjøre ordningen med arbeidsavklaringspenger mer arbeidsrettet. Lovendringene som foreslås, innebærer en smalere inngang til ordningen, det legges til rette for et strammere stønadsløp, og det vil øke arbeidsinsentivene. Vi har med andre ord hevet terskelen inn i ordningen. Vi reduserer perioden for hvor lenge man kan gå i ordningen, og vi sørger for tettere oppfølging av dem som er i ordningen. Det samlede forslaget gir en god balanse, der de som får arbeidsavklaringspenger, skal få et mer aktivitets- og arbeidsrettet stønadsløp, og der det legges bedre til rette for en smidigere overgang fra arbeidsavklaringspenger til arbeid. Regjeringens viktigste oppgave er å få flere i jobb. Det er bekymringsfullt at så mange får lange perioder utenfor arbeidslivet. Dette gir økt sannsynlighet for uføretrygd og varig ekskludering fra arbeidslivet. Vi vet også at risikoen for ikke å komme tilbake i arbeid øker med varigheten av fraværet. Det er syv år siden arbeidsavklaringspenger ble innført og erstattet rehabiliteringspenger, attføringspenger og tidsbegrenset uførestønad. Et viktig formål med omleggingen var at samlet varighet skulle reduseres, og at overgangen til arbeid skulle øke. Ingen av delene har skjedd. Dette er grunnen til at regjeringen nå foreslår endringer i regelverket for arbeidsavklaringspenger. Noen mottakere av arbeidsavklaringspenger trenger bistand fra Arbeids- og velferdsetaten i en kort periode før det er aktuelt å forsøke seg i arbeidslivet eller gå tilbake til arbeid. Andre mottakere vil ha behov for mer omfattende og langvarig bistand. Vi har sikker kunnskap som viser at bedre og mer effektive stønadsløp oppnås gjennom å sette i gang arbeidsrettet aktivitet tidligere, og ved å gjennomføre arbeidsrettet aktivitet og medisinsk behandling samtidig. Nesten syv av ti nye mottakere av uføretrygd kommer fra arbeidsavklaringspenger. Dette viser viktigheten av å få til mer arbeidsrettede stønadsløp for mottakere av arbeidsavklaringspenger. Målet er flere stønadsløp som ender med en jobb framfor uføretrygd. Det viktigste grepet som tas med lovendringene, er innstramninger i varigheten på perioden det er mulig å motta arbeidsavklaringspenger. Dette vil legge større press på både den enkelte mottaker og Arbeids- og velferdsetaten om å bruke stønadsperioden godt. Det er også godt dokumentert at overgangen til arbeid øker når den maksimale varigheten nærmer seg. Analysen i meldingsdelen til lovproposisjonen synliggjør at utfordringene med ordningen med arbeidsavklaringspenger dels er knyttet til regelverket i ordningen, men også til innholdet i og kvaliteten på det arbeidsrettede tilbudet som gis av etaten. Endringer i regelverket er første skritt på veien, og regjeringen er glad for at flertallet i komiteen støtter regjeringens forslag. For å oppnå økt overgang til arbeid og understøtte de positive effektene av en varighetsbegrensning, er det nødvendig med hyppigere oppfølging av mottakerne gjennom stønadsløpet. Ungdom er en prioritert gruppe i arbeidsmarkedspolitikken. Unge som kommer inn i ordningen med arbeidsavklaringspenger, vil bli særskilt prioritert i oppfølgingsarbeidet som følge av ungdomsinnsatsen vi innførte fra 2017, og der regjeringen i revidert nasjonalbudsjett har foreslått å forsterke innsatsen ytterligere. I statsbudsjettet for 2018 vil regjeringen komme tilbake til spørsmålet om oppfølging av mottakere av arbeidsavklaringspenger mer generelt.