Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Denne saken viser med all tydelighet at verden ikke alltid er så enkel som man tror. Jeg tror kanskje forslagsstilleren, Hans Olav Syversen, også følte det etter at forslaget om å ettermontere partikkelfiltre - fordi det angivelig var et godt miljøtiltak - var levert inn. Siden kom det flere rapporter, bl.a. SFTs rapport, som sa at en type ettermontert partikkelfilter kan være miljøvennlig og koste 750 mill. kr, og at det finnes ettermonterte partikkelfiltre på busser som også kanskje kan være miljøvennlige og skape et bedre lokalmiljø - men da vi var på et seminar, ble vi presentert for en annen type partikkelfilter. På den ene siden sies det altså at dette er kjempelurt, men så kommer det en rapport som sier at nei, dette er kjempedumt fordi det ikke er samfunnseffektivt, det har begrenset levetid, eller det fungerer ikke så godt. Med andre ord ble det å bruke Tyskland og Holland som gode eksempler på hva vi burde gjøre i Norge, plutselig en dårlig sak fordi SFT sa at å gjøre som i Tyskland og Holland er ganske dumt. Det viser bare at verden ikke alltid er så enkel som det vi gjerne skulle ønske den var. Helt sikkert er det at vår regjering har gjennomført en politikk som skal sørge for at CO2-utslippene går ned. Det positive ved det er at CO2-utslippene fra biler i snitt har gått jevnt og trutt ned. Jeg mener de gikk ned fra 178 til 159 gram pr. kjørte km fra 2006 til 2007. Det er også der de fortsatt ligger i dag. Det er et argument som Regjeringen har brukt for å si at dette vil vi gjøre mer av, vi vil sørge for flere omlegginger av den type avgift for å få ned CO2-utslippene. Det er overhodet ikke slik som Fremskrittspartiet sier, at vi driver en vinglepetterpolitikk. Det er mulig Jørund Rytman ikke leste stortingsdokumentene da de ble lagt fram, men vi skrev helt klart og sa fra Stortingets talerstol fra første dag at nå kommer det i første omgang en omlegging til mer effektive biler. Det var ikke slik Rytman sier, en omlegging til dieselbiler, det var en omlegging for å sørge for at alle i stedet kjøpte mer effektive biler. Så viser det seg at dieselbiler er litt mer effektive på marginene enn bensinbiler. Dermed overtok dieselbilene en større andel av markedet, opp fra 50 pst. i 2006 til 76 pst. i 2007. Det er en dreining som har skjedd i Norge. Samtidig sa vi også at vi skulle omlegge årsavgiften slik at dieselbilene ble dyrere, men det ble det ikke noe av. Det var ikke Fremskrittspartiet som løp rundt og sa at dette kommer Regjeringen til å gjøre, så ikke kjøp nye dieselbiler. Jeg sa det høyt og tydelig til bilforhandlere og alle andre, men det var ikke alltid de promoterte det da de skulle selge sine nye dieselbiler. Men vi er nødt til å se på hvordan også de lokale utslippene kan gå ned. Der merker jeg meg at Jørund Rytman fra Fremskrittspartiet spør hvorfor vi ikke bare kan gjøre slik de foreslår og gjennomføre dette. Men her synes jeg faktisk det er Fremskrittspartiet som fører en vinglepetterpolitikk. Finansdepartementet sier klart fra om at å gjennomføre den ordningen slik den ble fremmet som forslag, er for det første ikke nødvendigvis lurt, og for det andre er det en enormt byråkratisk ordning. Fremskrittspartiet kan ikke den ene dagen si at de er veldig imot byråkrati og skal bygge det ned, og neste dag fremme en haug med forslag som skaper et enormt mye større byråkrati. Da må vi se på om dette virkelig er en lur ordning, eller om vi kan gjøre dette på en annen måte. Jeg mener det finnes mange gode grunner for ikke bare å utrede dette forslaget videre, men utrede det i en helhetlig bredde. Hvordan kan vi a) sørge for å få ned CO2-utslippene videre, og b) gjøre noe med de lokale utslippene i større grad enn det vi har gjort til nå? Dette skal vi kikke videre på. Jeg tror at vi alle sammen kan være ydmyke i forhold til at det åpenbart ikke er et enkelt svar på det, men i stedet jobbe bredt langs de linjene framover. Jeg er veldig glad for at dette nå fremmes som et oversendelsesforslag av Hans Olav Syversen, for jeg mener at vi må se på dette i en helhet fram mot budsjettet i 2009.