Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-08:
Som tidligere påpekt i flere debatter om dette temaet, er noe av årsaken til sårbarheten knyttet til kraftsituasjonen i Midt-Norge, som ellers i landet, at så godt som all kraftproduksjon er basert på vannkraft. I tillegg bruker vi nordmenn strøm til oppvarming, en situasjon som har satt mange nordmenn i en strømfelle som de sliter med å komme ut av. Samtidig har vi mye kraftkrevende virksomhet lokalisert i samme området, noe som ble satt på spissen da Ormen Lange ble satt i drift uten at den daværende borgerlige regjeringa overhodet var villig til å ta inn over seg at situasjonen allerede var anstrengt. Ansvaret for problemene må derfor deles av flere, og løsningene må være mangfoldige. Det er mye som kan gjøres for å avhjelpe situasjonen. Olje- og energiministeren har i brev av 4. mars 2008 redegjort for de tiltaka som er satt i verk for å hindre at regionen kommer i en situasjon der det måtte bli mangel på kraft. I tillegg har Statnett gjennomført en rekke nettiltak i Midt-Norge de siste åra, noe som er av stor betydning, ikke minst i tørrår. Det er investert i spenningsstøtte, som skal bidra til å holde spenninga innafor akseptable grenser. Det er også innført egen og lavere innmatingstariff for alle produsenter som er tilknyttet sentralnettet i regionen. Statnetts økte overføringskapasitet mellom Midt-Norge og Sverige, Nea-Järpstrømmen, skal være ferdig høsten 2009, noe som vil gi ca. 200 MW i økt overføringskapasitet til Midt-Norge. Mye annet er gjort eller er på trappene i tillegg. Det er altså gjort en god del for å avhjelpe situasjonen. Jeg vil likevel advare mot å tro at økt produksjons- og nettkapasitet er hele svaret. Tvert imot mener vi i SV at svaret på sikt ligger et helt annet sted, nemlig på forbrukssida, sjølsagt i kombinasjon med storsatsing på ny fornybar energi. Men det er først og fremst fordi vi trenger å erstatte fossil kraft med fornybar kraft, og fordi vi har et enormt potensial på eksportsida, som Åslaug Haga var inne på i forrige debatt, og som også bl.a. Forskningsrådet er veldig opptatt av. Jeg vil derfor konsentrere innlegget mitt om behovet for energisparing, energieffektivisering og storstilt satsing på produksjon av ny fornybar energi. Økt satsing på ny fornybar energiproduksjon og energieffektivisering er viktige elementer i en strategi for en bedret energibalanse og en bedring av kraftbalansen generelt, og spesielt i Midt-Norge. I sum har denne strategien som mål å gi 30 TWh innen 2016. Klimaforliket bærer bud om gode rammebetingelser for vindkraft og annen fornybar energi. Å få bygd ut betydelig med vindkraft vil også ha stor betydning for kraftsituasjonen i Midt-Norge, en region hvor potensialet er stort. Jeg nevnte vannkraft som noe av årsaken til sårbarheten knyttet til kraftsituasjonen i Midt-Norge spesielt, og i Norge generelt. Vi har satt oss sjøl i en strømfelle i dette landet. Noen har sagt at norsk tradisjon med å varme opp husene våre med strøm fra vannkraft er som å vaske garasjegolvet med fem stjerners konjakk - altså temmelig råflott. Naturvernforbundet i Møre og Romsdal har på sin side påpekt at det ikke er snakk om noen kraftkrise i Midt-Norge, men en varmekrise. Vi trenger rett og slett å få folk ut av strømfella og over på energiformer som passer til behovet de har for oppvarming og kjøling. Da kan vi godt ha i bakhodet at Sverige, vårt naboland, helt siden 1950-tallet i stor grad har brukt fjernvarme for å dekke forbruket av energi til oppvarming. Det aller viktigste er likevel at vi jobber aktivt med energisparing på alle tenkelige områder. Naturvernforbundet har regnet ut at vi kan spare 5,1 TWh i Midt-Norge. Det er uansett svært mye å hente på en sterk satsing på energisparing og smartere måter å utnytte energien på. Et eksempel er hentet fra Enova, og ble referert av NTB tidligere i år: Ved å velge ny teknologi for belysning vil norske kommuner, fylkeskommuner og staten kunne spare nesten 500 mill. kr i året. Målinger har påvist at det er mulig å oppnå en samlet energireduksjon på helt opp til 70 pst. enkelte steder. En utfordring består i at nettselskapene delvis eier gatelysene, og dessuten gjerne vil ha gevinsten av energisparinga sjøl. Her kan vi bidra til å rydde opp. Et annet eksempel er spillvarme fra industrien. På verdensbasis går 50 pst. av energiforbruket til spille som såkalt «waste heat», fordi det ikke er laget systemer for å fange den opp og bruke den til f.eks. oppvarming. Dette er også i høyeste grad relevant for Norge. Møre og Romsdal har tilgang på store mengder bioenergi og trenger samtidig en satsing på bærekraftige arbeidsplasser. Biovarme er et godt alternativ i Møre og Romsdal. Regjeringa har nylig lagt fram en bioenergistrategi som forhåpentligvis vil kunne få fart på en slik satsing. Samtidig må vi fortsette å bygge ut infrastruktur for varme. Den nye plan- og bygningsloven kan bidra til å sette fart på deler av denne utbygginga. Det vi må forhindre, er at det blir bygd ut infrastruktur for distribusjon av gass til husholdningene. Det er nemlig å gå baklengs inn i framtida.