Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 1998-11-30:
Fremskrittspartiets budsjettopplegg vil gi befolkningen tilbake 25 663 mill. kr som staten gjennom et utall av skatter og avgifter har tatt fra den. Fremskrittspartiet er sikker på at enkeltmennesker og bedrifter på en langt bedre og ikke minst på en mer effektiv måte kan ta vare på sine penger, fordi penger i privat sektor arbeider langt mer effektivt enn i offentlig sektor. For at bedrifter i Norge skal kunne hevde seg i konkurransen med utlandet, er det helt nødvendig at det totale skatte- og avgiftsnivået ikke er slik at norske bedrifter blir diskriminert i forhold til utenlandske bedrifter. Selv om jeg har sluttet å bli forbauset, må jeg innrømme at jeg fortsatt forundrer meg over hvilken avansert logisk tankegang som ligger bak de øvrige partienes ønske om at de ulemper Norge har gjennom å ha lange avstander og være spredt bebygd, skal forsterkes gjennom avgifter. Som presidenten sikkert har registrert, er jeg en enkel mann fra landet, og i min enfoldighet trodde jeg at når et land som Norge gjennom skapelsen ble tilgodesett med høye fjell og dype daler, lange avstander og mange fjorder, som selvfølgelig er vakre å se på, men som dessverre gir ulemper for næringslivet og befolkningen i form av avstandskostnader – avstandskostnader som foreldre må dekke når de skal frakte barna til leikarring, fotballtrening, musikkøvelse osv., avstandskostnader som produksjonsbedrifter må dekke når de skal frakte sine produkter ut til markedet – da skulle politikerne prøve å minske disse avstandskostnadene, slik at når naturgitte forutsetninger ligger til rette, skulle bedrifter og befolkning kunne slå seg ned i hele landet, og man kunne gjøre som arbeiderpartifolk og senterpartifolk sier i festtaler, nemlig ta hele landet i bruk. I motsetning til Arbeiderpartiet og Senterpartiet foretrekker Fremskrittspartiet handling fremfor festtaler. Derfor foreslår vi i vårt budsjett en reduksjon i avstandskostnadene med 1 kr pr. liter diesel og 2 kr pr. liter bensin. Dette sammen med redusert arbeidsgiveravgift, redusert arveavgift, redusert formueskatt, fjerning av seteavgiften i fly, reduserte miljøavgifter, reduserte bilavgifter, fritak for dieselavgift for busser, innføring av ektefelledelt beskatning, økt særfradrag for eldre, lavere boligskatt og økt klassefradrag tror jeg skulle medføre at mulighetene for enkeltpersoner og bedrifter rundt omkring i landet vil bli langt bedre enn om staten først tar penger fra disse for så gjennom byråkratiske ordninger å tilbakeføre pengene i form av utallige støtteordninger utarbeidet av politikere, basert på hva disse politikerne mener er best for den enkelte mottaker. Med all respekt for politikere vil jeg med full tyngde hevde at skattyterne er bedre enn politikere til å definere sine behov og hva pengene skal brukes til. I budsjettforliket med sentrumspartiene og Høyre klarte Fremskrittspartiet det historiske kunststykket å få reduksjon i alkoholavgiftene for første gang. I tillegg fikk vi redusert avgiftene på tobakksvarer. Selv om dette er gledelig, er det langt fra nok og løser dessverre ingen problemer – og problemer er det nok av. De høye særavgiftene på disse produktene har sørget for at organiserte, mafialignende bander har overtatt store deler av det salget som har skjedd gjennom Vinmonopolet. Anders Lange skal en gang ha sagt fra denne talestolen at en stor del av tåken som er oppe i dalsøkkene, er damp fra hjemmebrentapparater. Jeg kan opplyse at den tåken Lange snakket om, ikke har lettet, snarere tvert imot, den norske alkoholpolitikken har bidratt til at den har tyknet betraktelig. For Fremskrittspartiet er det et mål at befolkningen skal kunne kjøpe seg en flaske brennevin, vin eller øl til en rimelig pris og gjennom lovlige kanaler. Det samme gjelder for tobakksvarer. Derfor foreslår Fremskrittspartiet reduksjoner i disse avgiftene fra 12,9 pst. til 34,3 pst. Den 1. oktober i år økte satsene i reisegodstariffen kraftig. Det førte til at de som ønsker å fortolle brennevin eller tobakk de har utover kvoten, får et kraftig prishopp. Fremskrittspartiet er redd for at dette fører til økt smugling, og foreslår derfor at de satsene som gjaldt i denne tariffen før 1. oktober, gjeninnføres. Sammen med reduksjon i sjokoladeavgiften, som i dag utgjør 18-19 pst. av det forbrukeren betaler for en sjokolade, vil disse reduksjonene samlet føre til en større grad av harmonisering av avgiftsnivået mellom Norge og våre naboland, noe som selvfølgelig vil redusere grensehandelen og smuglingen.