Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2020-06-08:
Jeg vil takke komiteen for godt samarbeid og en interessant debatt. Det er helt tydelig at det er forskjellig virkelighetsoppfatning blant de forskjellige partiene om denne problematikken. All min tid i politikken har jeg kjempet for avbyråkratisering og forenkling for innbyggerne generelt, og ikke minst for næringslivet, for små og mellomstore bedrifter, om de holder til i Hammerfest i nord eller Søgne i sør. Når jeg treffer næringslivet, små bedrifter, over det ganske land, ønsker de seg mindre rigide krav. Jeg husker godt et folkemøte jeg var på med næringsliv og håndverksbedrifter i Søgne for en stund siden, der man klagde på at man hadde for strenge krav, som ofte virket rigide og mot sin hensikt. Det kunne være at man måtte ha arbeidsinstruks for å kutte i en isoporplate med en tapetkniv, eller at man måtte lage en risikovurdering og en handlingsplan for muskel- og leddsykdommer for en liten rørleggerbedrift med to ansatte, osv. Som med alle forslag til vedtak i denne salen er ofte intensjonene gode, også i dette forslaget, men den praktiske politikken som kommer ut av det, kan bli annerledes. Det betyr ikke at vi ønsker et useriøst og urettferdig arbeidsliv, snarere tvert imot. Vi ønsker fri konkurranse som muliggjør at små bedrifter kan delta. Men for å styrke håndverksbedriftene har Fremskrittspartiet alltid snakket opp arbeidstakere med fag- og yrkesutdanning. Vi vil heve statusen til disse yrkene. For hvem var det som tok oss gjennom det verste av koronakrisen? Det var bl.a. de butikkansatte, lastebilsjåfører, lagermedarbeidere osv. Jeg tror at for å få flere folk til å ta fagutdanning må videregående opplæring bli mer praktisk og mindre teoretisk. Derfor ønsker Fremskrittspartiet også at elever som tar en fagutdanning, skal ha tettere kontakt med næringsmiljøet og de fagmiljøene de skal jobbe i. I tillegg til det trengs det sterke insentiver for å ansette lærlinger. Under den rød-grønne regjeringen sto lærlingtilskuddet på stedet hvil i åtte år. Ikke en krone mer hadde man lyst til å gi for å få flere lærlinger i arbeid. Men i perioden 2014–2017, da Fremskrittspartiet var med i regjering, økte tilskuddet nominelt med 25 000 kr, i tillegg til lønns- og prisutvikling, og antall lærebedrifter med lærlinger økte med 15 pst. Men ikke nok med det: Vi har lyst til å gå enda lenger, derfor ønsker Fremskrittspartiet å fjerne skatten som bedriftene må betale for å ha lærlinger ansatt, arbeidsgiveravgiften, som egentlig er en arbeidstakeravgift, for det er arbeidstakerne som egentlig må betale den avgiften, det er bare å bruke penere ord å si at arbeidsgiverne betaler den. Vi kommer heller ikke utenom i denne debatten å peke på arbeidslivskriminalitet. Vi var inne på det senest for en liten time siden i en annen sak her. Det er alltid sånn når vi diskuterer det, at vi må henvise til ting som har blitt gjort, som Fremskrittspartiet var med på i regjering, og det som har blitt gjort i Stortinget. I 2019 behandlet vi bl.a. Meld. St. 22 for 2018–2019, som omhandler smartere innkjøp og effektive og profesjonelle anskaffelser, der innsatsen mot arbeidslivskriminalitet og useriøse aktører trappes betydelig opp. Da Fremskrittspartiet satt i regjering, ble det laget en egen strategi mot arbeidslivskriminalitet, og jeg mener det er naturlig å se på anskaffelsesregelverket når denne strategien skal revideres. Det betyr ikke at vi utelukker alle forslag som vil komme, det har vi gjerne lyst til å være med på å diskutere, men vi har lyst til å diskutere dem når revideringen kommer. Da ser jeg for meg at vi kan ha en debatt om hvordan flere små bedrifter kan nå opp i konkurransen gjennom enklere regelverk og mindre skjemavelde, for det er det næringslivet der ute etterspør.