Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2002-06-11:
Jeg vil i all hovedsak i mitt innlegg konsentrere meg om tre punkter i den nye samferdselsloven. Det gjelder regulering av drosjenæringen, anbud i ferjesektoren og retten til å holde tilbake reisende uten billett. Tilbudet av drosjer er i dag et resultat av en politisk prosess styrt av fylkeskommunen og dermed relativt konstant, mens etterspørselen er markedsstyrt og svært varierende. Etter en gjennomgang av reguleringsordningen for drosjer la Næringslovutvalget 23. mai 1995 fram en rapport der en bl.a. konkluderte med at tilsvarende ordning som for turvognløyve burde innføres for drosjenæringen sin del, dvs. at den behovsprøvde løyveordningen blir erstattet av en løyveordning basert på personlige krav til vandel, økonomisk evne og faglig kvalifikasjon til den som skal utøve drosjevirksomhet. I Kristelig Folkeparti har vi merket oss de positive resultatene som man har fått i Sverige av en tilsvarende ordning. Kristelig Folkeparti er derfor glad for den vurderingen departementet har på dette spørsmålet. Erfaringene bl.a. fra Sverige viser at tallet på tilgjengelige drosjer på landsbasis økte med 25 pst. Kristelig Folkeparti mener det må åpnes for konkurranse innenfor drosjenæringen i større grad enn det som er tilfellet i dag. Det har i Norge den senere tid blitt opprettet flere drosjesentraler innenfor samme løyvedistrikt gjennom regulering av tallet på løyver. Flere steder er det derfor nå lagt til rette for konkurranse mellom drosjesentraler. I november 1999 vedtok Arbeids- og administrasjonsdepartementet å oppheve maksimalprisordningen for drosjebil i områder med mer enn én sentral, og dersom forholdene for øvrig lå til rette for konkurranse. Sommeren 1999 ble reglene for turvognløyve endret, bl.a. som følge av tilpassing til EØS-regelverket med fri kabotasje. Dette fører med seg at deler av drosjemarkedet møter økt konkurranse fra turvognoperatører som benytter småbusser. Dette har skapt uholdbare tilstander ved en del drosjesentraler. Kristelig Folkeparti inngår i komiteens flertall som har merket seg at Næringslovutvalget har tilrådd å oppheve behovsprøvingen for drosjeløyver og erstatte den med en løyveordning basert på krav til vandel, økonomisk evne og faglig kvalifikasjon. Denne tilrådingen blir støttet av Konkurransetilsynet, Finansdepartementet, Arbeids- og administrasjonsdepartementet, Nærings- og handelsdepartementet og Rikstrygdeverket. Vi har merket oss at Samferdselsdepartementet mener at det må åpnes for mer konkurranse innenfor drosjenæringen, og at departementet vil komme tilbake til spørsmålet om behovsprøving av drosjeløyve etter å ha evaluert de endringene som allerede er gjort. Kristelig Folkeparti vil vente med å ta stilling til spørsmålet om å oppheve behovsprøvingen av drosjeløyve og eventuelt erstatte den med en løyveordning basert på andre krav, til departementet har evaluert de endringene som allerede er gjennomført. Vi forutsetter at denne prosessen blir gjennomført så raskt som mulig, slik at Stortinget kan ta stilling til eventuell oppheving av behovsprøving av drosjeløyve i nær framtid. Kristelig Folkeparti har videre merket seg at Fremskrittspartiet vil fremme forslag om at «behovsprøvd» går ut av lovens tittel til § 6 allerede nå. Vi stiller oss litt undrende til at Fremskrittspartiet vil drive fram liberaliseringen på dette området, uten å ha det nødvendige evalueringsmaterialet på bordet først. Så til anbud i ferjesektoren. Det er i St.meld. nr. 46 for 1999-2000, Nasjonal transportplan 2002–2011, gjort greie for hovedkonklusjonene i evaluering av gjeldende prøveordning med anbud for riksvegferjene. Kristelig Folkeparti fulgte dette opp i Budsjett-innst. S. nr. 13 for 2001-2002 som del av komiteens flertall, sammen med medlemmene fra Høyre og Fremskrittspartiet. Vi viste til at et godt ferjetilbud er av avgjørende betydning for bosetting og verdiskaping i Kyst-Norge. Kristelig Folkeparti mener at ved å sette riksvegferjesambandene ut på anbud, vil effektiviteten øke og medføre bedre frekvens og kapasitet. Kristelig Folkeparti støtter Regjeringens arbeid med anbudsutsettelse av riksvegferjer, og eventuelt delegasjon av løyvestyresmakten til Statens vegvesen. I lys av høringen om ferjesamband våren 2000 oppstod spørsmålet om utvidet arbeidstakervern ved tildeling av løyve til buss- og båtruter. Kristelig Folkeparti vil avvente rapporten fra et nedsatt partssammensatt utvalg som skal gå gjennom arbeidsmiljøloven. De vil bl.a. vurdere bruk av anbud i forhold til regelverket om overdraging av virksomhet. Når rapporten fra dette partssammensatte utvalget foreligger, vil vi ta stilling til utvidet arbeidstakervern ved tildeling av løyve til buss- og båtruter. Så til spørsmålet om retten til å holde tilbake passasjerer som ikke har betalt billett. Billettinntektene er den viktigste delen av finansieringen av kollektivtransporten. Selskapene er derfor avhengige av å kunne reagere mot reisende som ikke oppfyller sin del av transportavtalen ved å betale billett. Med hjemmel i samferdselsloven/jernbaneloven har transportselskapene fått godkjent transportvedtekter som bl.a. krever at reisende må betale et nærmere fastsatt gebyr dersom de ikke har gyldig billett. Kristelig Folkeparti mener at gebyr er en rimelig sanksjon mot personer som ikke har betalt for seg. Vi ser det som nødvendig at det blir etablert en sikker hjemmel for retten til å holde reisende tilbake i de tilfeller hvor billett ikke er betalt. Kristelig Folkeparti mener at en slik hjemmel vil har stor preventiv virkning, først og fremst i forhold til å få reisende med kollektivtransport til å løse billett før de går om bord, men også med tanke på å få passasjerer uten gyldig billett som ikke betaler gebyr på stedet, til å oppgi tilstrekkelige personalia til at gebyr kan drives inn i ettertid. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av å understreke at retten for transportselskapenes kontrollører til å holde reisende tilbake må være snever, ut fra hensynet til rettssikkerheten – i den forstand at en i minst mulig grad skal bruke fysisk makt. Vi registrerer at høringsinstansene er delt i synet på forslaget om hvorvidt transportselskap skal kunne holde tilbake personer uten gyldig billett når de ikke vil oppgi personalia. Vi ser innvendingene mot at andre enn politiet skal kunne fysisk gripe inn overfor privatpersoner. Samtidig er billettinntektene svært viktige og den preventive virkningen av forslaget så god at vi støtter Regjeringens forslag, med de presiseringer som er framført i proposisjonen.