Kent Gudmundsen (Høyre), 2021-03-23:
Jeg vil starte med å takke komiteens medlemmer for samarbeidet i utarbeidelsen av innstillingen, og jeg legger til grunn at mindretallet legger fram sine synspunkt og forslag på eget vis. Det er verdt å merke seg og trekke fram to forhold som har kommet fram etter at innstillingen ble avgitt. Det ene er nye framskrivinger fra SSB, som viser at lærermangelen ikke er like krevende som tidligere antatt. Det skyldes bl.a. nedgang i barnekullene, men som SSB trekker fram, har det også vært en gledelig økning i antallet som søker og er kvalifisert til å starte på lærerutdanningen, samt i andelen som gjennomfører. Det andre er nye tall som viser et hopp på 7 pst. i andelen som gjennomfører lærerstudiet på normert tid. Det er godt nytt all den tid det ikke bare er antallet søkere, men antallet som gjennomfører, som har betydning for vår tilgang til dyktige lærere i framtiden. I svarbrevet fra kunnskapsministeren til Stortinget kan regjeringen redegjøre for at en rekke av de forslagene som ligger i representantforslaget, enten er gjennomført eller er under gjennomføring. For regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er dette godt kjent i et saksområde vi har fulgt tett over mange år, og som har vært gjenstand for en løpende debatt. Det er derfor verdt å peke på at representantforslaget ikke bringer noe nytt. Forslagene som ikke kan støttes av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, støttes i all hovedsak ikke fordi de vil senke ambisjonene for lærerutdanningen og for skolen. Det er videre verdt å merke seg at Senterpartiet i andre sammenhenger har tatt til orde for å reversere innføringen av masterutdanning for lærere, og sammen med rød-grønne partier som tar til orde for å melde Norge ut av PISA og avvikle nasjonale prøver, tegner det seg et bilde av en venstreside som vil senke både kunnskapen i skolen og kunnskapen om skolen. Det mener jeg flere foreldre bør merke seg på vei inn i et stortingsvalg. Av alle tidspunkt er tiden ikke inne for å senke ambisjonene for elevene våre. I en tid hvor pilene peker i riktig retning og resultatene viser at dagens politikk virker, burde jo svaret være klart for flere enn bare regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Det vi nå trenger, er en forsterkning av den politikken og retningen vi har startet på. Vi trenger derfor ikke et nytt lærerløft. Vi er midt inne i et stort lærerløft, og resultatene viser at vi lykkes. Vi trenger ikke mindre kunnskap; vi trenger mer kunnskap på den veien vi har videre. Åpenhet om nøkkeltall er et naturlig neste steg, sånn som vi ser på barnehagemonitor.no. Det bør vi også kunne se for oss for Skole-Norge. Men de rød-grønne partiene sier nei. Representanten Knutsdatter Strand kalte det i en ordveksling med undertegnede for nok en tellekant fra høyresiden. Så feil kan hun ta. Dette handler om kunnskap og om å fokusere på felles utfordringer, for sånn kan vi løfte skolen videre, og sånn har vi lyktes så langt. Stadig flere fullfører videregående opplæring og får læreplass. Stadig flere går ut av grunnskolen med bedre grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og regning. Aldri før har så mange lærere fått videreutdanning som nå, og skolen får stadig flere lærere med god faglig fordypning i sine undervisningsfag. Selv om det er matematikk, engelsk og norsk som har vært i fokus, får nå flere videreutdanning årlig innen de praktisk-estetiske fagene enn man i sum videreutdannet lærere årlig før regjeringsskiftet i 2013. Nå er det også rom for å gi flere søkere med god faglig fordypning mulighet til påfyll, slik som lektorer som ønsker påfyll underveis. Søkning og antall som er kvalifisert til oppstart av lærerutdanningene, har nå gått opp fra 4 000 til 6 000 studenter, enda inntakskravene er skjerpet, sammenlignet med før regjeringsskiftet. Og som tidligere nevnt er gjennomføringen kraftig forbedret. Det er jo dette som gir resultater. Samtidig har også satsingen på faglig fordypning og flere lærere gitt et løft. Før snakket man om flere lærere. Så langt har man siden regjeringsskiftet fått 6 300 flere lærere i grunnskolen, hvorav 5 000 i barne- og mellomtrinnet, og framskrivingen viser at vi har bedre tilgang på lærere. Det vil kunne bidra til at man enklere kan redusere andelen ufaglærte. Dette gjør det også mulig å stille strengere krav til organiseringen av vikarstillinger, sånn at flere kan lyses ut i hele stillinger og fortrinnsvis i faste stillinger gjennom vikarpooler e.l. Dette vil vi følge opp i det videre arbeidet med opplæringsloven. Store satsinger på skolehelsetjenesten, ny mobbelov, mobbeombud, tidlig innsats og spesialpedagogisk kompetanse ute i førstelinjene i kommunene er ytterligere tiltak som bygger laget rundt eleven og løfter den enkelte. I sum handler dette egentlig om høye ambisjoner for en bedre skole – en skole hvor flere barn blir møtt tidlig, hvor vi raskt kan gi mestringsfølelse, hvor vi kan bygge opp under læringsgleden til det enkelte barn. I Høyre har vi høye ambisjoner for norsk skole og hvert enkelt barn.