Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Årets budsjett er et moderat budsjett. Årsaken til det er at det går godt i norsk økonomi, og det skapes nye arbeidsplasser over hele landet. Fire av fem jobber er etablert i privat sektor. Halvparten av alle som er ansatt i privat sektor, jobber i en liten eller mellomstor bedrift. En halv million nordmenn drømmer om å starte for seg selv. Dessverre kan det av og til se ut som om det offentlige lar det gå sport i å gjøre livet så vanskelig som mulig for dem som vil skape sin egen arbeidsplass. I Dagbladet den 23. november i år kunne vi lese om gründeren bak Oslo Street Food. Han beskrev for næringsministeren og digitaliseringsministeren den jungelen av skjema og reguleringer han må navigere i for å kunne drive matmarkedet ved Youngstorget her i Oslo. Det kan ta motet fra noen hver. Hvis vi, storting og regjering, virkelig vil oppmuntre folk til å starte og drive sin egen bedrift, er vi nødt til å gjøre noe med byråkrati og skjemajungel. Regjeringen har skjønt dette, og den nye strategien for små og mellomstore bedrifter er en god start. Vi heier på næringsministerens initiativ. Stortingsrepresentanter bør være folkets ombudsmenn. Som medlem i næringskomiteen vil jeg være ombudsmann for dem som vil starte opp, som driver, og som jobber i en liten eller mellomstor bedrift. Et av problemene som mange oppstartsbedrifter møter, er mangel på kapital. Tilstrekkelig tilgang til kapital i de ulike utviklingsfasene for oppstartsbedrifter er helt avgjørende for vekst. Småbedrifter som ønsker å ekspandere, trenger å tiltrekke seg kompetanse, men taper ofte i kampen med større bedrifter som har mulighet til å betale mer for kompetansen. Småbedriftene kan benytte seg av opsjoner som kompensasjon for lavere lønn. Opsjonsordningen regjeringen har innført for småbedrifter, er et skritt i riktig retning, men den må utvides ytterligere for å inkludere flere selskaper i vekstfasen. I budsjettet for 2020 foreslår regjeringen å utvide opsjonsordningen til å omfatte selskap som har maksimalt tolv ansatte, og øke opsjonsfordelen per ansatt fra 500 000 kr til 1 mill. kr. Dette er bra. Men jeg mener at regjeringen bør vurdere hvordan opsjonsordningen kan justeres for at den skal bli enda mer anvendelig for vekstbedrifter. Det vil staten tjene mer penger på på sikt i form av økte skatteinntekter. Jeg ser fram til å samarbeide med finansministeren og næringsministeren om å gjøre opsjonsordningen enda bedre. Color Line-saken viste med all tydelighet at Fremskrittspartiet er sjøfolkenes parti, selv om enkelte prøvde å trekke det i tvil. Nettolønnsordningen er et annet eksempel på at denne regjeringen er på sjøfolkenes side. Under denne regjeringen har ordningen blitt styrket, utvidet og lovfestet. I 2019 er ordningen på omtrent 1,8 mrd. kr. Dette har ført til en netto økning i antall sjøfolk omfattet av tilskuddsordningen fra 2017 til 2018, til tross for krevende tider for næringen. Samtidig er det rekordmange skip som seiler under norsk flagg. Jeg registrerer at opposisjonen allerede har konkludert med at det skal innføres krav om norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norsk farvann. Jeg skjønner at intensjonen er god. Opposisjonen har norske sjøfolks beste for øye. Men vi må vurdere nøye om norske lønns- og arbeidsvilkår vil være gunstig på lengre sikt. Fremskrittspartiet er og har alltid vært på sjøfolkenes side og er opptatt av at tiltak skal virke til sjøfolkenes beste. Det vil også være vår holdning når det gjelder hvorvidt vi skal ha norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel, eller ikke. Vi er opptatt av å gå inn for tiltak som virker, og har derfor ikke tatt stilling til om det faktisk er den beste løsningen for norske sjøfolk. Det vil f.eks. ikke være en god løsning hvis resultatet blir økte kostnader som på lengre sikt vil føre til redusert lønnsomhet for rederiene og tapte arbeidsplasser. Vi må ikke komme i skade for å svekke konkurransekraften til norsk maritim næring for en kortsiktig gevinst. Utredningen om mulighetene for norske lønns- og arbeidsvilkår ble ferdig i mai i år og deretter sendt på høring. Temaet lønns- og arbeidsvilkår skal omhandles i den maritime stortingsmeldingen som legges fram neste høst. Fremskrittspartiet vil følge med på denne saken, men vi vil ikke trekke konklusjoner før vi ser den helhetlige effekten av dette tiltaket.