Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-04-14:
Høyre og Fremskrittspartiet har sikret flertall for en reform de tror på. Jeg forstår godt at representanten Kari Kjønaas Kjos er glad. Når det er sagt, deler jeg ikke gleden over innholdet, for der skiller vi lag. Representanten Wilhelmsen Trøen lever godt med at Arbeiderpartiet ikke er fornøyd. Og det skulle da bare mangle. Heldigvis er verken Høyre eller Fremskrittspartiet til for å skape arbeiderpartivelgere. Det hadde tatt seg ut. Nei, det er ikke bekymringsfullt. Det som er bekymringsfullt, er at denne reformen er en absolutt ideologisk og ikke en pragmatisk reform. Vi har sett det på andre områder. Gode innspill tas det ikke hensyn til. Representanten Wilhelmsen Trøen kan gjerne leve godt med at Arbeiderpartiet ikke er fornøyd. Det er mindre tillitvekkende at de ikke – i denne saka heller – lytter til andre som har viktige innspill. Helsepersonell og brukere f.eks., som er redd for personellfragmentering og oppsplitting, at kompetansemiljøer vil forsvinne – er de verdt å lytte til? Innspill om sentralisering av spesialisthelsetjenester og prinsippet om at mest mulig av spesialisthelsetjenesten skal være nær der man bor – er det verdt å lytte til? At skattebetalernes innskudd til AS Norge reduseres fordi overskudd eksporteres til konti i utlandet – er det verdt å lytte til? Den lave tilliten Kari Kjønaas Kjos og andre representanter fra denne talerstolen hevder at Arbeiderpartiet har til offentlige tjenester og offentlige sykehus, er faktisk bare ikke til å forstå. Arbeiderpartiet vil styrke de offentlige sykehusene. Det er vårt alternativ. Arbeiderpartiet vil ikke ha en ideologisk tilnærming til bruk av private aktører. Vi vil ha en pragmatisk tilnærming, der det offentlige nettopp får mer styring med de private aktørene til forskjell fra det som det nå legges opp til i denne reformen. Arbeiderpartiet vil utvikle de offentlige sykehusene. Arbeiderpartiet vil ha ventetida ned, styrke kompetansen, øke brukermedvirkninga og øke kvaliteten i offentlige sykehus og blant offentlig ansatte. Tillitsbristen i retorikken fra regjeringa om at offentlige helsetjenester er dårlige, er helt åpenbar. Arbeiderpartiet er for å bruke private aktører som et virkemiddel for å gjøre helsetjenesten bedre, for å øke kompetansen og for å bedre behandlingskvaliteten. Høyre og Fremskrittspartiet vil, til tross for at det er store bekymringer rundt byråkrati og administrasjon f.eks., gjennomføre reformen. Er de bekymringene viktige å lytte til? Den 16. mars hadde TV 2 et oppslag om økning i byråkratiet under denne regjeringa, og mye tyder på at økninga i denne perioden er den samme som i den forrige perioden – den eneste perioden i de siste regjeringsperioder der andelen byråkrater har økt. Sist gang det skjedde, var da nåværende statsminister var kommunalminister. Det er veldig positivt at regjeringa prioriterer rusavhengige og mennesker med psykiske lidelser. Det syns jeg er bra. Men det er ikke positivt at regjeringas retorikk legger opp til at de som ikke er enig i denne ideologisk baserte reformen, er mot at rusavhengige og psykisk syke skal få god behandling. Den type retorikk finner jeg meg faktisk ikke i. Det er ikke sant. Arbeiderpartiet vil at disse pasientgruppene skal ha god behandling. Vi vil ikke skrote reformer. Vi har en regjeringsperiode bak oss der vi har presentert og levert sykehusreform, rusreform, samhandlingsreform, folkehelsereform, demensreform og IKT-reform – og så snakkes det fra denne talerstol som om Arbeiderpartiet er systemforsvarere. Jeg tror ikke opposisjonen har fulgt godt med i timen.