Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-06-17:
I likhet med de representantene som har hatt ordet, er jeg også svært glad for at vi i årets drøftinger kom fram til et resultat og en avtale sammen med Norsk Pensjonistforbund og LO om reguleringen av grunnbeløpet. Vi snakker her om en regulering som bestemmer store deler av inntekten til over 1 million inntektstakere i landet. Det er med andre ord et meget omfattende oppgjør, og nettopp derfor er det viktig at det er en slik bred enighet om de resultatene vi har kommet fram til. Jeg skulle selvsagt helst sett at også FFO hadde sluttet seg til avtalen. Det gikk ikke denne gangen, og det er jeg lei meg for. Jeg legger imidlertid stor vekt på det Pensjonistforbundet har uttalt i komiteen, hvor de sier at dette oppgjøret var i samsvar med deres tolkning av retningslinjene for trygdeoppgjøret slik de ble vedtatt i denne salen for ett år tilbake. Jeg er også glad for at oppgjøret har fått bred tilslutning i Stortinget, ikke minst fordi vi fra Regjeringens side la stor vekt på det da vi forberedte årets drøftinger og årets oppgjør. Særlig vil jeg peke på den måten vi i årets oppgjør har behandlet etterslepsproblematikken på. Ved å trekke etterslepskompensasjonen som ble gitt i 2003, ut av årets oppgjør fikk vi en ryddighet i oppgjøret som jeg tror bidrog sterkt til den enigheten vi kom fram til. Jeg har merket meg at ingen i Stortinget har hatt merknader til den måten dette er gjort på. Sosialistisk Venstreparti har fremmet forslag til endringer i retningslinjene for regulering av grunnbeløpet som låser anslaget for ventet lønnsvekst til det som står i revidert nasjonalbudsjett. Jeg synes retningslinjene som ble vedtatt for ett år siden, nå fortjener å stå uendret i mer enn ett år. Videre synes jeg kanskje det blir litt underlig med en slik endring, sett i sammenheng med Sosialistisk Venstrepartis merknader i innstillingen, hvor de sier: "Disse medlemmer legger imidlertid de omforente retningslinjene til grunn. I årets trygdeoppgjør var resultatet av inntektsoppgjøret kjent, og disse medlemmer mener at en da må ta utgangspunkt i dette." Jeg kan vanskelig tolke dette annerledes enn at Sosialistisk Venstreparti mener at anslaget i revidert nasjonalbudsjett skal brukes selv om det er gode grunner for noe annet. Nå vil jeg presisere at vi ennå ikke vet hva årets inntektsoppgjør totalt vil komme ut med. Det vi vet, er hva de ulike partene har lagt til grunn som rammer. I trygdeoppgjøret har vi sammen med to organisasjoner valgt å legge vekt på nettopp dette. Dersom partene i trygdeoppgjøret ikke skal kunne utøve et slikt skjønn, blir hele drøftingsinstituttet overflødig. Sosialistisk Venstrepartis forslag til endring av retningslinjene vil i praksis innebære at hele drøftingsinstituttet avskaffes. Fremskrittspartiet har fremmet et forslag som legger anslaget for lønnsvekst i revidert nasjonalbudsjett til grunn. Det er i og for seg et ryddig og greit standpunkt. Det som taler imot, er at to av de tre organisasjonene som deltar i drøftingene, mener at en kan legge det partene i arbeidslivet sier er rammene for årets lønnsoppgjør, som mal også for trygdeoppgjøret. Så vil jeg legge til at dersom vi nå skulle bomme på lønnsvekstforutsetningene, vil det bli rettet opp neste år, og den modellen Regjeringen la til grunn for etterslepshåndteringen i år, sikrer at dette vil bli gjort på en ryddig måte. Nettopp denne tryggheten tror jeg var avgjørende for at vi fikk en drøftingsløsning.