Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-04-10:
Jeg vil gjerne få lov til å begynne med å takke interpellanten for spørsmålet og for anledningen til å diskutere denne viktige problemstillingen. Den står høyt på min agenda. Det første temaet for det første møtet med operativt politi handlet om dette – det var ved Oslo politidistrikt i går. Bekjempelse av denne formen for alvorlig og organisert kriminalitet er et prioritert område for regjeringen. Mye av det som omfattes av spørsmålet, er også tidligere behandlet i spørretimen og besvart av daværende statsråd Listhaug samt behandlet gjennom tidligere interpellasjoner, senest i februar 2017. Jeg deler interpellantens syn om at det er helt avgjørende at vi evner å gå etter bakmennene i disse miljøene. Vi må prioritere innsats mot dem som styrer den kriminelle aktiviteten, og som sitter igjen med profitten. Samtidig må vi hindre rekruttering til miljøene. Dette krever innsats over tid og bruk av ressurser på tvers av politiets organisasjon. Når det gjelder situasjonen i Oslo, er det grunn til bekymring, særlig knyttet til Oslo sør. Det har vært en rekke alvorlige hendelser, herunder skyteepisoder. Det er med bakgrunn i at dette området er det som det er uttrykt størst bekymring for, at det er bevilget midler til en særskilt satsing i budsjettet for 2018. Politiets innsats skjer innenfor både det proaktive og det reaktive sporet og trekker veksler på de samlede ressurser i politidistriktet. Det vil være en satsing på nærpoliti i det aktuelle området med støtte fra de felles enheter som dekker hele distriktet. Det er mitt klare inntrykk at politiet har opparbeidet seg mye kunnskap om de kriminelle miljøene, herunder kartlegging av aktuelle personer som har sentrale roller, eller som fungerer som såkalte løpegutter. Fra politiet understrekes det at det må bygges opp mye kunnskap gjennom det forebyggende arbeidet i nærmiljøet, gjennom den løpende etterretningen og gjennom informasjon fra straffesaker som er under etterforskning. Politiet er tydelig på at innsatsen i størst mulig grad må innrettes slik at den rammer selve miljøene og deres rekrutteringspotensial. Det krever at innsatsen er godt koordinert mellom de ulike enhetene i distriktet, og at proaktive og reaktive virkemidler ses i sammenheng. Videre er det nødvendig med et godt samarbeid med andre aktører som besitter virkemidler, særlig i det forebyggende arbeidet. Det gjelder også andre offentlige aktører, men også samarbeid med frivillige organisasjoner og næringsliv. Politiet i Oslo har utviklet et tett samarbeid med Oslo kommune, som det må bygges videre på i dette arbeidet. Jeg vil følge denne innsatsen tett framover. På samme måte som jeg besøkte Oslo politidistrikt i går, har jeg tenkt å ha flere besøk hos dem for å følge opp dette. Den særskilte Oslo sør-satsingen følges opp som et eget oppdrag med tertialvis rapportering til departementet. Dette er viktig for å sikre at innsatsen har den nødvendige preventive effekt overfor miljøene. Det er gjort en rekke grep gjennom de senere år for å styrke politiet. Siden 2013 har politiets bevilgninger økt med 3,57 mrd. kr, hvorav 2,7 av disse er på politiets ordinære driftsbudsjett. For 2018 er det bevilget over 18 mrd. kr til politiet. Politiet har også tilgang til nye skjulte tvangsmidler. Gjennom politireformen er det gjort en rekke strukturelle og innholdsmessige endringer for å legge til rette for at politiets samfunnsoppdrag skal kunne løses på en bedre måte, herunder å bekjempe alvorlig organisert kriminalitet. Reformen inneholder elementer som skal øke kvaliteten innenfor både forebygging, etterretning og etterforskning. Forebygging skal implementeres som politiets primærstrategi på tvers av virksomhetsområder overfor alle typer kriminalitet. Politidirektoratet har i samarbeid med Riksadvokaten utarbeidet en handlingsplan for løft av etterforskningsfeltet. Videre styrkes arbeidet med etterretning og kunnskapsbasert politiarbeid. Alle disse gruppene vil være verdifulle i bekjempelsen av alvorlig kriminalitet, herunder kriminelle gjengmiljøer. Reformen har medført endringer i organiseringen av politidistriktene. Den nye organiseringen skal styrke samarbeidet både mellom ulike virksomhetsområder i politiet og mellom ulike etterforskningsmiljøer. Politidirektoratet opplyser at den positive effekten av denne omorganiseringen vil være at et bredt spekter av etterforskningsmetoder i større grad vil benyttes på tvers av fagområder, og videre at tettere samhandling mellom politiets kapasitet innen økonomisk kriminalitet og organisert kriminalitet vil kunne gi god effekt overfor kriminelle miljøer som står bak ulike former for kriminalitet. Dette framheves som en særlig styrke i arbeidet mot gjengmiljøene i Oslo-området. Det er samtidig viktig å presisere at gevinsten av endringene vil realiseres over noe tid. For Oslo politidistrikt innebærer reformen at man har samlet flere spesialseksjoner. Den nye Felles enhet for etterretning og etterforskning omfatter det som tidligere lå under seksjonene for organisert kriminalitet, vold og seksuallovbrudd, finans, miljø, deler av trafikk og sjø, i tillegg til kriminalavdelingen i tidligere Asker og Bærum politidistrikt. Ressursene til den gamle Seksjon for organisert kriminalitet er beholdt, men organisert på en annen måte. Tilbakemeldingen fra Oslo politidistrikt er at den nye organiseringen gir bedre vilkår for samhandling og bruk av fagmiljøer, spisskompetanse og metoder på tvers av organisasjonen. Når det i spørsmålet fra representanten vises til de nye hjemlene politiet er gitt, regner jeg med at det vises til både adgang til dataavlesning, som nevnt, og endringene med hensyn til kommunikasjonskontroll. Politidirektoratet opplyser at alle tilgjengelige virkemidler og verktøy brukes av politiet. Av hensyn til pågående og framtidige politioperasjoner vil det ikke være riktig å konkretisere nærmere verken bruken eller omfanget av de ulike metoder. Når det gjelder dataavlesning som metode, framheves det også at det ligger et stort potensial i metoden, men Politidirektoratet opplyser samtidig at det er en ressurskrevende metode. Kriminalitet skal ikke lønne seg. Jeg er helt enig med representanten i at man derfor må gå etter pengene. Jeg er svært tilfreds med at Riksadvokaten i sine mål- og prioriteringsskriv framhever at inndragning må stå sentralt overfor alle former for profittbasert kriminalitet, og at det er gitt føringer om at målrettet etterforskning med sikte på inndragning av utbytte skal prioriteres høyere. Det er viktig at politiet og påtalemyndighetene følger opp kriminelle handlinger og gjerningsmenn med målrettede sanksjoner. Det er et bredt spekter av reaksjoner som kan benyttes, og det er viktig at disse benyttes på riktig måte mot den enkelte. Jeg går ikke nærmere inn på dette nå, men viser til de føringer som Riksadvokaten har gitt gjennom sitt mål- og prioriteringsskriv. I tillegg til de tradisjonelle straffesanksjonene har politiet også viktige virkemidler gjennom sine forvaltningssanksjoner, herunder utlendingsforvaltningen. Avslutningsvis vil jeg understreke at innsatsen mot de kriminelle gatemiljøene må være langsiktig og kunnskapsstyrt og være en del av det arbeidet som gjøres gjennom politiets etablerte strukturer. Videre er det min vurdering at ulike elementer i politireformen legger til rette for en styrket innsats mot den alvorlige kriminaliteten, herunder kriminelle gjengmiljøer. Norsk politi benytter hele verktøykassen i møte med den alvorlige kriminaliteten, herunder inndragning og nye metoder, som representanten viser til. Det er samtidig viktig å understreke at det ikke er bruken av de enkelte metodene som vil representere løsningen på problemet med kriminelle gjenger, det er summen av virkemidler som kan bidra til å begrense slik kriminalitet. Jeg er derfor tilfreds med den innsatsen Oslo politidistrikt legger opp til, og bredden av virkemidler – fra tidlig forebygging for å hindre rekruttering til innsats rettet mot de etablerte bakmenn i de kriminelle miljøene. Jeg kan love representanten at dette er et arbeid som jeg vil følge nøye framover.