Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Eg er ikkje heilt sikker på om eg og representanten Flåtten har lese det same dokumentet, men ein ting har han rett i, og det er at me framleis er inne i ei utfordrande og vanskeleg tid, med oppseiingar og permitteringar i arbeidslivet. Regjeringa tek og har teke ansvar ved å etablere fleire gode tiltak i 2009 for å tryggje norske arbeidsplassar. Budsjettet for 2010 har den same profilen. Regjeringa og dei raud-grøne partia tek ansvar for ein ansvarleg økonomisk politikk. Det er svært viktig, spesielt for næringslivet. Ved å bruke oljepengar tilpassa den økonomiske situasjonen etablerer Regjeringa ein motkonjunkturpolitikk som vil bidra til å auke aktiviteten på fleire sektorar, t.d. innafor bygg- og anleggssektoren. Arbeid til alle er eitt av dei viktigaste måla for denne regjeringa, og Regjeringa har levert gigantpakkar til bank- og kredittmarknaden i løpet av 2009. Eg kan nemne Garantiinstituttet for eksportkreditt og Innovasjon Norge som to veldig viktige og sentrale institusjonar. Dette er tiltak som er svært positivt mottekne i næringslivet, og vil utan tvil tryggje bedriftene, oppretthalde stor aktivitet og medverke til auke i investeringane. Det er viktig at Regjeringa på denne måten bidreg til at både eksportbedrifter og små og mellomstore bedrifter får tilgang på kapital i ei vanskeleg tid. Regjeringa har ei klar målsetjing om å skape og dele, men eg vil presisere at ansvaret for å utvikle eit godt næringsliv i all hovudsak ligg hos næringslivet sjølv. Myndigheitenes rolle er sjølvsagt å gje næringslivet gode generelle og føreseielege rammevilkår som gjer at dei kan konkurrere på like vilkår. Me treng eit arbeidsliv som evner både å omstille seg og fornye seg for å kunne oppretthalde konkurransekrafta si. Dette blei det fokusert på i vår då Stortinget behandla den såkalla innovasjonsmeldinga. Ein god næringspolitikk for verdiskaping vil i neste omgang leggje grunnlaget for gode velferdstilbod til alle og ikkje minst vere sentral i debatten om fattigdomstiltak, der tilgang på arbeid er sjølve fundamentet for at folk skal kunne ha det bra. Ein ansvarleg økonomisk politikk er alfa og omega for landet. Sjølv om Regjeringa brukar rekordstore 148,5 milliardar kr av oljeinntektene neste år, er det likevel ein ansvarleg politikk for å halde renta nede, motverke stor arbeidsløyse og oppretthalde høg sysselsetjing. Det er òg grunn til å nemne den store satsinga på samferdselsområdet, både i år, neste år og i åra frametter. For vel fire år sidan hadde me ei regjering med tom verktøykasse og ein politikk for eit marknadsliberalt næringsliv. I dag har me ei regjering som har fylt opp verktøykassa med mange gode verkemiddel og ein solid blandingsøkonomi som gjev oss moglegheiter til å styre marknaden når det trengst. Så vil eg bruke resten av den tilmålte tida mi til å snakke om justissektoren. Regjeringa styrkjer justissektoren med heile 1,6 milliardar kr. Det gjev oss moglegheit til å føre ein aktiv og heilskapleg justispolitikk. Dette er nok eit steg mot eit tryggare og betre velferdssamfunn. Meir politikraft er eit spørsmål mange i denne salen har vore opptekne av. Med dette budsjettet ser me tidenes satsing på politi- og påtalemyndigheitene. Heile 1,3 milliardar kr vil dette budsjettområdet få i auke neste år. Regjeringa har dermed auka dette budsjettområdet med nær 3 milliardar kr nominelt for perioden 2006–2010. Ei av dei største utfordringane denne regjeringa arva av Bondevik-regjeringa, var mangelen på folk i politi- og lensmannsetaten. I dag vedtek eit fleirtal i denne salen å auke opptaket ved Politihøgskolen til heile 720 studentar i 2010. Dette er det høgste opptaket av studentar som har vore ved Politihøgskolen. Gjennom dette vedtaket har Regjeringa dobla opptaket sidan 2006. I dagens finansinnstilling vil kriminalomsorga få ei betydeleg styrking. Lange køar til soning har vore ei stor utfordring i mange år. Det er grunn til å hevde at soningskøen no i all hovudsak er avvikla. I dei siste åra er det etablert om lag 400 nye fengselsplassar, og Halden fengsel med sine 251 plassar vil snart vere på plass. I tillegg er det innført elektronisk kontroll tilsvarande om lag 130 plassar. I haust har me likevel blitt gjort kjende med at bruken av varetekt har auka betydeleg i løpet av oktober og november. Denne auken har samanheng med at politiet gjer ein glimrande jobb og avslører utanlandske kriminelle bandar. Derfor vil regjeringspartia sine medlemer i justiskomiteen foreslå å omdisponere 20 mill. kr innafor den vedtekne budsjettramma til mellombels å utvide kapasiteten i eksisterande fengsel og andre tiltak for å frigjere fengselskapasitet til varetekt.