trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Nå har jo for det første regjeringen bidratt til at folk med vanlige inntekter betaler mindre i skatt. Det er også en annen tilnærming til avgifter, og det er en rekke viktige velferdstjenester i folks liv som nå blir tilgjengelige og rimeligere. Så vil lønnsoppgjøret avgjøre hva lønnsutviklingen blir for arbeidsfolk, basert på forhandlinger og de kravene som kommer fram i forhandlingene – krav og tilbud. Det er måten å gjøre dette på. Det kan ikke være slik at det skal være regjeringens og statens ansvar å ligge i forkant av et lønnsoppgjør og beregne hva som skal til for å nå mål som Fremskrittspartiet måtte sette seg for kjøpekraft. Finansministeren hadde helt rett når vi ser i kula framover på det vi kan bidra med, at det ligger til rette for et godt år i norsk økonomi. Men det er en ekstremt krevende situasjon bl.a. knyttet til strøm. Derfor har denne regjeringen gjort noe som representanten Listhaug aldri var inne på i de åtte årene hun satt med regjeringsmakt, nemlig å støtte familier og husholdninger ved høye strømpriser med en ordning som vi ikke har hatt før, som er der nå, og som vi selvfølgelig skal følge nøye hvis disse prisene vedvarer utover.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg er uenig i denne beskrivelsen. Jeg mener at den norske velferdsstaten klarer å være aktivt til stede og sikre folk trygghet for helse, utdanning og grunnleggende velferd. Vi ønsker å gjøre den sterkere, bredere og tilgjengelig for flere. Vi ønsker å stoppe en utvikling av privatisering på sentrale helse-, utdannings- og velferdsområder, slik at dette er tilgjengelig for folk uavhengig av inntekt. Det er et ideal i vår velferdsstat. Det skal også være slik at det gjelder i hele landet. Da må vi ha en politikk for det som over tid bidrar til at vi har like forhold, og så kan folk leve sitt liv med ulike forutsetninger innen den rammen. Det at vi har en stat som har god økonomi sammenlignet med andre land, gjør at vi kan velge den veien. Men også vi går inn i et farvann som er trangere, hvor vi er nødt til å tenke gjennom hvordan vi prioriterer, og det å kutte dramatisk i statens inntekter, som Fremskrittspartiet vil gjøre, kommer ikke til å bidra til å nå målene om rettferdighet og like livsvilkår i Norge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Til dem vil jeg si: Denne regjeringen prioriterer som sin viktigste sak at man skal ha tilgang til velferd på likt grunnlag i Norge, og det skal være helsetjenester som er de beste som er tilgjengelige og mulige. Da må vi satse på fellesskapets sykehus. Da må vi ikke stykke opp og privatisere tjenestene slik at lommeboken avgjør hvem som får, at vi bruker de som er utdannet til å jobbe i helsevesenet, på feil måte med tanke på å kunne nå flest mulig, og at det blir sykeforsikringer som avgjør om man kommer foran i køen – alt det Fremskrittspartiet står for. Det favoriserer noen få. Det gir ikke et tilbud til de mange. Derfor vil vi styrke sykehusenes økonomi. Vi vil styrke deres mulighet til å investere i medisinskteknisk utstyr og nye behandlingsmetoder og sørge for at vi nå kan begynne å ta igjen det etterslepet som er kommet gjennom pandemien. Det begynner å skje nå ved en del sykehus, som da kan begynne å prioritere og behandle folk i tråd med de behovene de har, der pandemien nå ikke dominerer som den gjorde før.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Representanten spurte hvordan jeg synes svaret mitt gikk. Jeg synes det gikk ganske bra. Takk som spør. Jeg tror at hvis jeg hadde svart på en måte som imponerte representanten Hoksrud, ville jeg blitt urolig. For hvis det var slik at mitt svar var å si at vi skal møte denne utfordringen med at vi skal ta penger ut av sykehusene, legge dem ut og si at her kan private hente fagfolk ut av sykehusene og unndra seg prioriteringer om hvem som trenger mest hjelp, og hvem som skal få hjelp først – da har vi et helt annet helsevesen. Det finnes land i verden som har det slik. De behandler færre, de har dårligere folkehelse, kortere levealder og kortere overlevelse etter alvorlige situasjoner. Vi har gjennom vår organisering av sykehusene klart å levere noen av de beste tjenestene som er, til mange, og det er det regjeringens ambisjon å fortsette med. Det kommer til å bli krevende fordi mange sykehustjenester blir dyrere. Derfor må vi tenke folkehelse, og vi må tenke helse tilgjengelig for de mange gjennom et langt livsløp. Og på alle disse områdene tror jeg representanten og jeg ikke kommer til å imponere hverandre med svarene, men jeg er veldig trygg på at de svarene vi har, er de vi skal følge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg deler bekymringen for klimapolitikkens legitimitet, men jeg tror det handler om en lang rekke andre forhold enn det representanten var inne på nå. Jeg tror at vårt skatte- og avgiftsopplegg og måten vi gjør velferdstjenester rimeligere og mer tilgjengelig for folk på, har gitt folk med midlere og lavere inntekter lettelser – mer igjen i lommeboka. Det går på alt fra pendlerfradrag til fagforeningsfradrag til billigere ferger og en lang rekke tiltak som treffer folk i hverdagen. Det viktige med det grønne skiftet er jo at vi er i stand til å ta de riktige valgene for å få utslippene ned, uten at det går ut over tryggheten i folks liv. Det mener regjeringen vi kan få til ved å kutte utslipp og skape jobber, satse på de nye grønne næringene – satse sterkere enn man gjorde før. Alt fra batterier til havvind, fangst og lagring og hydrogen er enorme muligheter for arbeid i Norge. Så må de belastningene som følger av det grønne skiftet, fordeles rettferdig, slik at ikke enkeltgrupper eller deler av landet blir rammet spesielt. Det kan vi få til med en politikk som tar de hensynene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Uten å gå inn i preferansene for chips – jeg holder meg til Sørlandschips for min del, men også der er nok potetene blitt dyrere – kan jeg love, spøk til side, at jeg ser denne utfordringen på en lang rekke områder og en lang rekke markeder. Påstanden om at dette skyldes norsk landbruk, er feil, som representanten ganske riktig sier. Vi har et produktivt landbruk. Vi har høy produktivitet, høyere enn i mange andre deler av økonomien, og det som går ut av den norske lommeboka til mat, har over årene ikke økt. Tvert imot, det har vært holdt ganske stabilt. Jeg deler representantens uro over det som skjer ute i markedet, og det er knyttet til konsentrasjon, noen få ledende aktører som kan bestemme over store deler av markedet. Det er vi opptatt av å ta tak i, men vi er opptatt av å se på hvordan det virker opp mot dagligvaremarkedets organisering, hvilke prinsipper som gjelder, og hvordan de ulike delene av denne verdikjeden, fra produksjon til vi handler i butikken, fordeler inntekter. Dette er regjeringen opptatt av. Jeg tror ikke det finnes enkle grep som fra den ene dagen til den andre snur rundt på maktforholdene, men også her er det uheldig med for stor konsentrasjon av makt. Så skal vi også si at den situasjonen vi opplever nå når det gjelder matpriser, igjen er knyttet til en internasjonal situasjon som har likhetstrekk med det vi ser på energisiden. Det er en referanse til bl.a. Ukraina, som ikke bare selger gass, men som også selger veldig viktige innsatsfaktorer for mat, enten det handler om olje, matolje eller korn. Så internasjonalt nå er det økende matpriser, som treffer Norge, men som også treffer utviklingsland, med stor fare for å destabilisere og skape sikkerhetspolitisk vanskelige situasjoner. Dette er også en del av det større bildet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det er ganske spesielt å erfare at matprisene nå øker, for de falt med 2 pst. i fjor. Så det sier igjen hvordan ting kan skifte. Men alle de forslagene som representanten Lysbakken her tar opp, mener jeg det er interessant å vurdere, og jeg tror også det er noe vi kan ha gode samtaler om mellom regjeringen og SV. Nå skal vi inn i et jordbruksoppgjør, som selvfølgelig er preget av at bonden har opplevd en kraftig økning av en del av sine innsatsfaktorer som er omfattet av jordbruksavtalen. Regjeringen har stilt opp for bonden i denne situasjonen, og det vil vi også gjøre når vi setter oss ned med landbrukets organisasjoner. Men diskusjonen om markedsmakten og organiseringen av dagligvarebransjen mener jeg det er riktig at vi følger hele veien. Maktkonsentrasjon er ikke bra. Det går ut over tilbudet til forbrukeren, også når det gjelder pris.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg vil ikke gå inn på konkrete virkemidler – som det. Det er noen forhold vi må ha med når vi diskuterer dette spørsmålet. Det ene er at vi passer på at vi ikke tar grep som bryter med leveranser, forsyningssikkerhet og tilgang på varer i hele landet. Det er det viktig å ha med oss. Det er også viktig at vi har dialog med aktørene, slik at man ikke fatter politiske vedtak som kan få utilsiktede konsekvenser. Dette er temaer som jeg mener det er viktig at vi følger med på, og særlig i en situasjon hvor matvareprisene øker, sånn som de gjør nå. Så vi er åpne for å se på det, og har oppmerksomhet om den saken.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg vil kommentere det ved å si at jeg forutsetter at Konkurransetilsynet gjør jobben sin. Det er det myndighetsorganet som har både fullmakt og anledning til å følge med på slike spørsmål og stille krav. Hvorvidt det er behov for å gjøre endringer i innsynsretten, kan jeg ikke ta på stående fot, men det vil være noe som Konkurransetilsynet må dele med regjering og eventuelt storting, om det er behov for å gjøre endringer i lover og regler på det området.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Dette handler om organiseringen av matmarkedet i Norge, fra gård til bord, hvordan de ulike verdiene fordeles. Det er et tema som vi var inne på i sted, som vi er nødt til å gå grundigere inn i, og som vi også har omtalt i Hurdalsplattformen som et tema vi skal se nærmere på. Det andre spørsmålet er relatert til jordbruksforhandlingene, altså hvordan man legger til rette for verdiskaping, inntekter for bonden. Da er det naturlig at det kommer opp som et tema der. Dette er vi opptatt av å følge, og det kommer vi til å gjøre på begge de områdene, både når det gjelder hvordan hele verdikjeden er organisert, og når det gjelder forhandlingene med landbrukets organisasjoner.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Regjeringen har ikke satt i gang en statlig reguleringsplan. La meg bare begynne med å si det. Så vil jeg gå til et annet viktig kapittel i Hurdalsplattformen, som handler om å sikre folk gode helsetilbud. Der står det også, når det gjelder sykehustilbudet i Oslo, at det handler om å følge opp allerede vedtatte planer. Dette er et stort spørsmål. Det er behov for å forsterke sykehustilbudet i Oslo. Det er en voksende befolkning, og vi må bruke ressursene på riktig måte. Det er et spørsmål som har nasjonal betydning, utover den enkelte kommune, fordi de valgene Oslo tar når det gjelder sykehusorganisering, har betydning for hvordan vi bruker fagfolk, rekrutterer fagfolk og anvender det som er en knapp ressurs. Så regjeringen er opptatt av – det er også nedfelt i vår plattform – at vi skal sørge for at hele Groruddalens befolkning så raskt som mulig får lokalsykehustilbud ved Nye Aker sykehus. Det arbeidet er i full gang, sykehuset bygges. Det blir et moderne sykehus med storbylegevakt, i samarbeid med Oslo kommune. Vi skal gjennomføre endringer i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer. At det er diskusjon rundt de planene i Oslo, har jeg stor respekt for – det lytter vi til. Men vedtakene om å styrke sykehustilbudet i Oslo, for Oslos befolkning, er tatt, og arbeidet er i gang. Det gjøres et omfattende arbeid. All kreftbehandling på Ullevål sykehus flyttes til Radiumhospitalet, som er under bygging. Det flyttes funksjoner til Aker sykehus, som er under bygging. Laboratorievirksomhet skal til det nye livsvitenskapssenteret, som er under bygging. Det er altså en stor endring i den sykehusstrukturen. Så legger vi opp til at vi skal ha god kontakt med Oslo kommune og planmyndighetene der. Men for meg er det viktig å få gjennomført dette i tråd med planene. Stopper vi dette nå, kan det bli mange års utsettelse, og det kan bli et stort tilbakeslag for Oslos befolkning når det gjelder et sikkert og godt sykehustilbud.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Rødts forslag om å bevare Ullevål sykehus fører til et oppfølgingsspørsmål: Hva betyr det? Hvilket Ullevål sykehus er det han vil bevare – det som var, det som er i dag, eller er det det som er på gang? Det er altså slik i vårt land at det er ikke et kommunestyre som vedtar hvilket sykehus som skal være i kommunen. Staten eier sykehusene og har ansvar for at vi har et godt sykehustilbud i hele landet. De valgene Oslo tar, får stor betydning for resten av landet. Sjefen for Oslo universitetssykehus sier – jeg har hørt ham si det – at han har ikke problem med å tiltrekke seg helsepersonell. Og mange av de som ønsker å opprettholde sykehusstrukturen i Oslo, ser for seg at man skal ha en parallell sykehusstruktur og et tilbud som bruker helsepersonell, noe som kommer til å gå ut over andre deler av landet. Det har jeg som statsminister ansvar for å følge med på – tilbudet i Innlandet, i Møre og Romsdal, i Midt-Norge og i Nord-Norge. Derfor er det det hensynet regjeringen må ta når vi følger opp et vedtak som har stått gjennom mange år, og som gjelder et stort og komplisert byggeprosjekt med store investeringer for å sikre Oslo og resten av landet et godt sykehustilbud.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg tror representanten kjenner hvordan Arbeiderpartiets stortingsgruppe behandler saker, inntar standpunkter og så stemmer i tråd med det stortingsgruppen vedtar. I noen ytterst få eksempler er det for representantene fritt å stemme. Dette er ikke en slik type sak. Så her vil Arbeiderpartiet vurdere de spørsmål som måtte komme opp i oppfølgingen av dette vedtaket, som har stått gjennom mange år, har vært vedtatt her og er planlagt og under utvikling. Skulle det vedtaket komme, vil vi håndtere det på vanlig måte. Og så er det ikke riktig, det representanten sier, at de valgene Oslo gjør med hensyn til sin sykehusstruktur, er helt irrelevante for sykehustilbudet i resten av landet, og at det er pasientstrømmen som avgjør. Det som gjelder, er jo hvordan vi organiserer sykehustilbudet, slik at vi kan hjelpe mange – alle pasientene som trenger hjelp – på en måte som tar hensyn til en knapp ressurs, nemlig de fagutdannede. Vi ser jo mange steder i landet at det er knapphet på ressurser. Vi har nedsatt en kommisjon for å se på behovene vi har innenfor helsefagene. Måten vi organiserer de store sykehusene i Oslo på, har selvfølgelig betydning for hvordan Norge bruker den viktige ressursen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Representanten og jeg kan ha meninger om det, vi kan dra på besiktigelse og se på tomter. Jeg legger til grunn at noen av Norges mest erfarne sykehusplanleggere, dem vi har gitt myndighet og tillit til å vurdere sykehusutbygging, er kommet til den konklusjonen at det er flere tilgjengelige kvadratmeter til å kunne utvikle på Gaustad, enn det er på Ullevål, under de omstendighetene som er nå. Ullevål sykehus kommer til å være drift i mange år, og det er noe Oslo Arbeiderparti har lagt vekt på at vi skal ha. Når det gjelder hvilke løsninger som blir valgt for Oslos videre behov – vi kommer til å ha nye sykehusbehov også utover dette prosjektet – får vi se hva planleggingen vil medføre. Men som sagt: Gjennom flere år har dette prosjektet vært planlagt, det er i gang, det er flere hundre som arbeider med å gjennomføre det hver dag. Det brukes store summer på å legge til rette for det. Da er det som sagt nedfelt i Hurdalsplattformen at vi skal gjennomføre endringer i sykehusstruktur i henhold til vedtatte planer. Vi har ikke tenkt å bryte dem.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det er et viktig spørsmål representanten stiller. Det skaper uro og utrygghet hos en gruppe som opplever mye uro og utrygghet i sitt vanlige liv. Som helseminister var jeg opptatt av at vi måtte se på både regler og lovverk knyttet til dette for å gjøre dette mindre traumatisk i veldig vanskelige valg, og samtidig sikre en trygghet for at man får gode råd til de valgene man tar, slik at man ikke tar uopprettelige valg som man kanskje kunne komme til å angre på. Dette arbeidet bør vi fortsette med for å sikre – også innen denne delen av helsevesenet vårt – at man har trygghet for at man får gode tilbud til seg og sin helse innenfor de etiske rammene som vårt helsevesen skal bygge på. Nå utreder vi spørsmålet om en tredje kjønnskategori, det er et tema vi skal gå inn og se nærmere på. Det er en viktig del av samfunnsdebatten. Også innenfor helsevesenet skal vi sørge for at man skal få trygghet for god hjelp både i kommunen der man bor, i primærhelsetjenesten, og når det gjelder eventuelle sykehustilbud.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Nå fikk ikke representanten Rotevatn erfare hvordan forslaget hans til statsbudsjett ville hatt det i Stortinget om han hadde fått fortsette i regjering, og han skulle sette seg ned med Fremskrittspartiet og finne en løsning. Vi har funnet en løsning som styrer mot 2 000 kr i CO 2 -avgift. Den kommer til å ha et halvt innslag med hensyn til bensinpumpen, men det skjer på en måte som gjør at vi får folk med oss på det som er et grønt skifte. Det er viktig – får vi dem mot oss, blir det ikke mulig å gjøre arbeidet. Klima- og miljøvernministeren som sitter i denne sal, er en pådriver for at vi skal legge fram en bred og ambisiøs klimaplan som skal vise oss veien til 2030. Så er det helt feil – men som man lytter, hører man, og som man ser, ser man – at denne regjeringen ikke har satt i gang med klimapolitikk. Vi har sittet i fire måneder, og nyheten i forrige uke om havvind var iallfall at ting skjer på vår vakt. Det er heller ikke noen halvering av ambisjonen. Det skal komme det samme antall megawatt ut av Sørlige Nordsjø. Men vi velger altså å sikre at deler av den kraften kommer til Norge, og så skal vi utrede hvordan det blir et nordsjønett som vi eventuelt kan koble oss på for de resterende 1 500 megawattene. Vi skal i gang også på Utsira, og NVE har fått i oppdrag å utrede områder langs hele norskekysten for å satse videre på havvind. Vi har en næringsminister som leder arbeidet med den grønne næringspolitikken og det grønne skiftet, og som reiser rundt til bedrifter. Vi fokuserer på batteri, på hydrogen, på fangst og lagring og på grønn skipsfart for å få ambisjonene opp. På en lang rekke områder må man sette i gang arbeid som gir resultater over tid. Vi skal til 2030 og så til netto null i 2050, og det vi har gjort på fire måneder, tror jeg står seg ganske bra opp mot de åtte årene representanten satt i eller var omkranset av regjeringen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg vet ikke hva representanten hadde i matte, men for meg er det slik at 3 000 MW er 3 000 MW, og at man tar avklaring av de første 1 500 og så avklarer de neste 1 500. Altså: 1 500 pluss 1 500 blir 3 000. Så hvis representanten kommer til et annet tall, at man legger sammen 1 500 og 1 500 og får 1 500, har han dårligere enn karakteren 3 i matte, så det bør han gjøre noe med. Denne regjeringen er opptatt av å nå sine klimamål også knyttet til areal og myr. Men vi er opptatt av at vi skal bruke av naturen vår på en forsvarlig måte. Vi tror at et vedtak om vern, altså ingen aktivitet, som slår alt i samme kategori, ikke er riktig svar. Men det er helt riktig, som representanten sier, også på dette området, som på alle områder i økonomien som klimaministeren er opptatt av, må vi se etter potensialet for kutt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vi er opptatt av at vi skal verne myr og ikke bygge i myr. Vi er opptatt av at beslutninger om det må tas på et nivå som åpner for at der hvor det ikke skulle føre til utslipp, skal man kunne utvikle naturen og utnytte naturen der den er. At vi bruker arealene vi har, har vært Norges tradisjon både til havs og til lands. Så gjentar jeg at dette området er et av flere områder hvor vi må foreta kutt. Det må inn i en klimaplan som både binder staten og legger føringer for kommuner, og det kommer man til å se i den planen regjeringen vil legge fram.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Dette er ikke matematisk, men definisjonen av raskt er jo interessant, fra en regjering som satt i åtte år. Når kom den klimaplanen? Var det etter fire måneder? Var det etter to år, tre år, fire år? Det tok sin tid. Jeg kan svare bekreftende på at det kunnskapsmaterialet som ligger i Klimakur, vil vi ta med videre. Så vil vi selvfølgelig gå ut og oppdatere det med underliggende etater, så vi har et oppdatert kunnskapsgrunnlag når vi skal lage vår plan. Men jeg tror vi har gode marginer å gå på når det gjelder å være raskt ute, og i tillegg gjennomfører vi nå – som jeg sa i mitt forrige svar – en politikk på en lang rekke områder for å legge om kursen slik at vi kan skape jobber og kutte utslipp.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Staten har jo brukt av disse store inntektene som man har fått, til å komme opp med en sikringsordning for å komme familier og husholdninger til unnsetning. Det er en omfattende ordning, som koster mange milliarder kroner, og som dekker 80 pst. av strømregningen av det som er over 70 øre/kWh i spotpris. Det kan man nå se på fakturaen, at man har fått en rimeligere strømregning, som er høy nok fra før. Den er høy også etter, det erkjenner jeg, men det har vært en betydelig hjelp i det. Så er det ikke slik at disse inntektene som kommer til Norge gjennom energi, ikke kommer fellesskapet til gode. Det gir oss muligheten til både å bygge opp reserver for vanskelige tider, til å styrke et statsbudsjett som gjør at vi kan ha en aktiv velferdsstat, og til å kunne stille opp under en pandemi for å hjelpe både folk, organisasjoner og bedrifter til å komme gjennom pandemien og levere de resultatene som representanten riktig peker på, og som Statistisk sentralbyrå nå viser til. Norge er et av de landene som kommer ut av pandemien med høyest fart. Nå gjelder det å styre den farten så ikke det går ut over økonomien i neste omgang ved at vi får et for alvorlig pris- og kostnadspress. Så har vi stilt opp for idrett og frivillighet, jeg har lyst til å si det. Kommunene kan nå følge opp idrettsanlegg som kommer i spesielt vanskelige situasjoner. Makspris mener jeg ikke er en god idé for å ivareta strømbrukernes behov over tid. Det vil gripe inn i måten vi får kraft ut i markedet på. Det produseres kraft ved 1 682 vannkraftverk i Norge, og de bør ikke reguleres av en makspris. Der bør tilbud og etterspørsel gjelde, og så må vi som velferdsstat sørge for at vi sosialt kan ivareta dem som blir skadelidende og sårbare, slik vi har gjort gjennom sikringsordninger og en rekke andre tiltak.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg tror vi alltid vil komme dit at det vil være grupper som kan føle at de blir rammet av at priser går opp. Nå har vi energiprisene som er høye. Det er de vi har tatt tak i. Så det er ikke et lappeteppe, det er å følge utviklingen. Vi har satt ned elavgiften, et flertall her i Stortinget har økt bostøtten, vi har økt sosialhjelpen for dem som rammes aller mest, vi har økt støtten til studentene, vi har økt støtten til boligbyggelag og gitt milliarder av kroner til husholdningene. Det er å følge utviklingen og reagere når det kommer. Det er ikke et lappeteppe, det er å svare på de områdene hvor utfordringene er. Vi har også gitt støtte til idretten og frivilligheten gjennom kommunene. Men jeg tror vi aldri kommer dit at staten kan være garantist for enhver økt utgift. Utgiftene går opp og ned, og organisasjoner og bedrifter, og også husholdninger, må ta en viss høyde for og planlegge for det. Sammenlignet med andre land stiller Norge og Stortinget nå opp for folk med beløp langt utover det man ser noe annet sted. Og så har jeg sagt: Vedvarer disse høye prisene, skal vi selvfølgelig følge det nøye og være der for folk. Kommer dette igjen neste høst og vinter, har vi nå flere virkemidler vi kjenner, og som vi kan ta i bruk på ny.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det er en lang rekke ordninger som nå treffer ulike grupper. Hovedvekten er lagt på husholdningene, altså familiene, som opplever dette i familiebudsjettet. Det er også ordninger nå via kommunene, som Stortinget har behandlet ganske nylig, som gjør det mulig å følge opp f.eks. et idrettsanlegg som risikerer å måtte stenge ned fotballvirksomheten fordi de ikke klarer å holde banene i sving. Så skal jeg være med på at det er noen som med en slik ordning vil føle at de ennå er utsatt, og at det er krevende og vanskelig. Det er en ekstraordinær situasjon vi står i, og så får vi høste erfaringer om hvordan disse ordningene virker. Vi har lagt stor vekt på ordninger for å følge opp særlig familiene, som er utgangspunktet for den økonomien den enkelte har, og landbruket og veksthussektoren, som har spesielt høye elektrisitetsutgifter, og også frivilligheten og idretten i kommunene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Dette er et veldig viktig spørsmål, og det er viktig fordi politikken er i utforming i Europa. Den planen som heter «Fit for 55», hvor de altså skal legge opp et bredt politikkområde for å nå målene om 55 pst. kutt, er noe Norge skal være i partnerskap med EU om. Grunnen til at jeg reiser til Brussel med en ganske bred dagsorden, er at vi vil markere at Norge kan bidra til dette. Vi vil gjennomføre våre forpliktelser i samarbeid med EU. Da er dette et av spørsmålene som er til diskusjon. La meg bare si det slik at hvorvidt det er EØS-relevant eller ikke, er det viktig å ha en grundig utredning av, så vi er trygge på det, men det er viktig uansett, for det handler om hvordan vårt viktigste marked innretter seg i forhold til verden rundt. Derfor er et av temaene vi vil ta opp i diskusjon med medlemmer av EU-kommisjonen og EU-kommisjonens president, det å gå inn i hva man ser for seg på dette området, om det er dette som kommer til å bli framtidens måte å håndtere spørsmålet på, om det kan komme produkter produsert med høyt CO 2 -avtrykk et annet sted, og som kan få fri vei inn. Vi er opptatt av å slå ring rundt CO 2 -kompensasjonsordningen inntil det måtte komme en annen ordning som ivaretar de samme behovene. Jeg tror jeg må si at vi ikke i dag kan konkludere på akkurat hvordan det vil utvikle seg – men vi har høy beredskap i å følge det er spørsmålet, CO 2 -kompensasjonsordningen, som er viktig for norsk industri, den er veldig kostbar for fellesskapet, men den er viktig – og hvorvidt de nye ordningene som nå diskuteres, over tid kan bli nyordninger som også kan være relevante for Norge. Jeg tror at et budskap for Norge da vil være at med vår nære tilknytning til det europeiske markedet – vi handler mer med det europeiske markedet enn mange EU-land – er det naturlig å se for seg et veldig nært samarbeid om dette. Det kommer EU-kommisjonen til å få høre fra meg i neste uke.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Dette er en løpende debatt. Statsråd Barth Eide hadde helt rett i det han sa. Vi er en del av et kvotesystem, vi handler med Europa, vi har de samme spillereglene, og det er klart at da er dette også en del av den helheten. Men det er, som representanten sier: Hvordan detaljene utformes, er jo det som er viktig for oss. Det er det vi må ha dialog om for å se på. Man kan legge til grunn at så vant vi er til å handle med Europa, så integrert som vår industri er, finner vi løsninger som stemmer med hovedsporet som EU måtte velge, men det er også sider ved norsk industriproduksjon, norsk kraftproduksjon, som gjør at vi må se ganske nøye på det. Vi har f.eks. hatt debatten om opprinnelsesbevis og så videre, som ses på som problematisk i deler av norsk industri. Ett av temaene det er nyttig å diskutere, som man gjør på fagnivå mellom fagmyndigheter, men også på politisk nivå, og også med meg, er å få mer innsikt om og forståelse for disse detaljene. Og så vil jeg si at selvfølgelig vil Stortinget bli holdt løpende orientert om de diskusjonene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det høres kjedelig ut, men jeg vil svare på egnet måte: Hvis dette er ting som er budsjettrelevant, kommer det i budsjettkommunikasjonen. Hvis det medfører endring av lover, hører det selvfølgelig hjemme i Stortinget. Men det hører også hjemme i det organet som representanten refererte til, hvor vi har en ganske løpende dialog om saker som skjer mellom Norge og EU, i Europautvalget og på annet vis. Men det er klokt å holde Stortinget orientert om dette, for det har stor betydning for mange områder. Slik det også var med taksonomien som EU utviklet, og som representantens regjering hadde inngrep med – de var ikke alltid like på ballen der i forhold til tidsfristene. Vi legger vekt på å ha god kontakt og skal sørge for at Stortinget får den informasjon som det måtte trenge.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-02-16:
Vi kan jo håpe at det vi har fått høre i morgentimene i dag om tilsynelatende tilbaketrekning, faktisk stemmer, men jeg tror både statsministeren og jeg kan være enige om at det ikke betyr at presset mot Ukraina nødvendigvis avtar. En av de utfordringene Ukraina står i nå, er motstandsdyktigheten i økonomien. I går vedtok EU en ny støttepakke til Ukraina på 1,2 mrd. euro, nesten 12 mrd. kr. Både USA og Canada har varslet store lån og kredittgarantier, som er viktig i denne sammenhengen. Så vidt jeg forstår, ba Ukraina allerede i desember Norge om økt støtte til å styrke motstandsdyktigheten i økonomien sin. De ba også om støtte til bl.a. mobile sykehus, ambulanser, medisinsk utstyr osv. Mitt spørsmål til statsministeren er hvilke vurderinger regjeringen nå gjør av disse forespørslene fra Ukraina om mer økonomisk støtte og støtte til medisinsk utstyr.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-02-16:
Som jeg var inne på, er det militære presset Russland øver mot Ukraina, helt uakseptabelt. Selv om man får et midlertidig nedtrekk av militære styrker, er det fortsatt en betydelig styrkeoppbygging. I realiteten omringer Russland Ukraina fortsatt, og det er en realitet som ikke handler om vestlig retorikk, men om en uprovosert militær aggresjon fra Russland. Jeg er også helt enig i regjeringens linje om at man skal konsultere tett med allierte med tanke på reaksjoner mot Russland, enten det gjelder økonomisk restriktive tiltak eller andre spørsmål. Mitt spørsmål til statsministeren er litt videre enn det, nemlig: Hvordan ser statsministeren for seg at en eventuell ny russisk invasjon av Ukraina vil påvirke det bilaterale forholdet mellom Norge og Russland?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-16:
Det er en ekstremt vanskelig situasjon med trusselen fra Russland mot Ukraina. I den russiske retorikken er jo ikke NATO noen trussel mot Russland. Det er vel heller at det er den demokratiske utviklingen i Ukraina, og også andre gamle sovjetrepublikker, som Moldova og Georgia, som oppfattes å kunne være en trussel mot Putins styre i Russland. Det er ikke bare i Ukraina at det nå er russiske styrker. Det er det i Transnistria i Moldova, det er i Sør-Ossetia, og det er i Abkhasia, og så er det Krim-okkupasjonen og også øst i Ukraina. Mitt spørsmål til statsministeren blir: Vil Norge øke sin støtte til både Ukraina, Moldova og Georgia i årene framover, for å støtte opp under den demokratiske utviklingen? I årets budsjett ble bl.a. Ukraina kuttet med 128 mill. kr.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-16:
«Metadata fra teleselskap gir informasjon om hvor man var når man brukte en tjeneste, hvem man snakket med, og hvilket utstyr man brukte. Dette er verdifull informasjon for militærjuntaen i Myanmar. Telenor etablerte seg i Myanmar i 2014, men selger seg nå ut. Reuters og Financial Times melder at kjøperne er M1 og Shwe Byain Phyu. Sistnevnte har direkte koblinger til militærjuntaen i Myanmar. Hvordan vil statsråden, i dialog med Telenor, forhindre at metadata fra Telenor Myanmar havner i hendene på militærjuntaen?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-16:
Jeg hører en bekymring, men ingen handling. Nå er det jo mindre eiere – man kan lese det senest i dag hos Reuters – som DNB Asset Management, som sier at de vil ha kontakt og diskutere hvordan persondata skal håndteres. Storebrand Asset Management sier at de ber om en «due diligence» for menneskerettigheter, KLP også. Dette er eiere på 1,64 pst. og 1,34 pst. Vi eier nesten 59 pst. Det er helt klart at for de 18 millioner kundene som Telenor Myanmar har, er disse persondataene en direkte trussel. De kan brukes, og de vil bli brukt, av militærmyndighetene i Myanmar. Da blir mitt spørsmål: Har statsråden vært tydelig overfor Telenor om at man som eier heller tar tapet og risikoen(presidenten klubber) ved å fjerne ...(presidenten avbryter) (presidenten klubber) (presidenten avbryter)
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-16:
Jeg er enig i det, men jeg vil jo tro at en klok ledelse også hører på en majoritetseiers tydelige tale, uten at man bryter noen prinsipper ved det. Jeg lurer på: Det er jo et militærregime – med sitt lovverk, som er helt uten legitimitet. Samtidig har National Unity Government, altså skyggeregjeringen som også opererer i Myanmar, vært tydelig på at disse persondataene ikke må overføres. Da blir mitt spørsmål: Har man fra statsrådens side kontakt også med National Unity Government, og forsøker man å støtte opp under deres rolle som den legitime regjeringen, som altså er bygget på en folkevalgt, legitim regjering, i og med at det er den vi bør etterstrebe å følge?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Ikke bare flås folk av rekordhøye strømpriser, rekordhøye bensin- og dieselpriser og kraftig økning i matvarepriser, som er på full fart oppover. På toppen av dette har denne regjeringen, som gikk til valg på å gjøre hverdagen bedre for vanlige folk, gjort det mye verre å være syk ved at egenandelen er økt med nesten 500 kr. Og ikke nok med det: Vi har en regjering som ønsker å forlenge sykehuskøene. Folk som har fått utsatt operasjonene sine i en svært krevende tid, med pandemi, må vente enda lenger med å få hjelp fordi regjeringen har allergi mot private aktører. Hva vil statsministeren si til alle de som lider i helsekø fordi regjeringen ikke er villig til å benytte all ledig kapasitet, både den offentlige og den private?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg er ikke veldig imponert over svaret til statsministeren, og det kunne vært fristende å spørre om statsministeren kunne svare på hvordan han synes dette gikk. Det er i hvert fall helt tydelig at statsministeren lar hensynet til ideologi veie tyngre enn å hjelpe vanlige folk, som ikke har råd til å kjøpe seg ut av helsekøene. Statsministeren har som kjent god erfaring med å bruke private helsetjenester, men de aller fleste har ikke like god råd som ham og kan ikke betale for helsetjenestene av egen lomme. Det er derfor utrolig at i en situasjon hvor over 200 000 står i helsekøer som blir stadig lengre, er regjeringens budskap at de ønsker å innskrenke tilbudet til pasientene ved å fjerne det frie behandlingsvalget. Hvor mange meter lange må helsekøene bli – eller er det kanskje mer riktig å si hvor mange kilometer lange må helsekøene bli – før statsministeren vil legge vekk de sosialistiske, ideologiske skylappene og faktisk ta i bruk all den ledige private kapasiteten som er der, for å få ned helsekøene og unngå at de blir like lange som da statsministeren var helseminister, eller kanskje enda lengre?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
«Mange har fått en operasjon utsatt på grunn av redusert kapasitet i helsevesenet. Mens private sykehus har ledig kapasitet, trumfer regjeringen igjennom sin fobi mot å la private tilbydere få behandle folk. Det betyr at mange som kunne fått nødvendig behandling, heller må lide i helsekø. Hvor mange står nå i helsekø, hvor mange operasjoner er utsatt siden pandemien startet, og hvorfor mener statsråden det er greit at folk må leve lenger med smerter fordi de må stå i kø, i stedet for at man tar i bruk den ledige kapasiteten som finnes hos private sykehus?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Vi skjønner at det selvfølgelig er nødvendig å ta ned kapasiteten på de offentlige sykehusene. Jeg hører at statsråden egentlig insinuerer at man er veldig kritisk til at de private tar ut kapasiteten. Det handler ikke om det, men om vilje til faktisk å bruke mer penger på helsevesenet. Det handler ikke om å ta bort kapasitet fra de offentlige sykehusene, men om vilje til å bruke mer penger for å behandle flere pasienter og slippe at pasienter skal stå i kø. 240 000 mennesker som står i kø og venter på å få første behandling i sykehusene, er et høyt tall. Vi vet at private sykehus kunne levert flere hundre tusen operasjoner i året hvis de hadde fått muligheten. Hvorfor synes statsråden det er greit at den køen har økt med 20 000, bare fra 2019 og fram til utgangen av 2021? Hvorfor vil man ikke heller bruke den private kapasiteten som er der, og bruke noe mer penger på helsevesenet? Jeg trodde det var Arbeiderpartiets lovnad i valget.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg registrerer at vi er over på neste spørsmål, som dreier seg om fritt behandlingsvalg, så jeg skjønner at statsråden har stort behov for å prate seg bort fra at antallet mennesker som står i kø ved offentlige sykehus, har økt med over 20 000. Vi har sett sykehus der man har overskudd på over 1 mrd. kr, penger som kunne vært brukt for å hindre at folk skal stå i den sykehuskøen. Det er jo det dette handler om. Jeg opplever at statsråden nå sier at det handler om å ta penger fra de offentlige sykehusene og over i det private, men forskjellen på Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet er at vi er opptatt av pasientene, at pasientene skal få behandling, og at vi vil bruke mer penger for å sørge for raskere behandling. Da kan vel statsråden svare enten ja eller nei: Vil statsråden øke bevilgningene for å få ned køene, sørge for at flest mulig får behandling og slipper å lide lenger fordi man har stått i en pandemi, og fordi regjeringen ikke ønsker å bruke den private, ledige kapasiteten som er der?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
«Fritt behandlingsvalg skal avvikles i løpet av 2023, noe som har skapt stor bekymring blant pasienter og helseaktører. Pasientene frykter med god grunn at de får et dårligere tilbud og lengre ventetider, mens helseaktørene i ordningen ikke aner hvordan avviklingen vil ramme deres helsetilbud og ansatte. Hvordan skal statsråden klare å sikre en forutsigbar og forsvarlig prosess, når hun sier at ordningen skal avvikles allerede neste år uten at det er klart hvordan gode behandlingstilbud kan få videreført driften sin?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Først har jeg lyst til å si at statsråden var stolt av at man hadde økt bevilgningene til sykehusene med 700 mill. kr. Det hjelper ikke når køene øker. Da betyr det altså at det er færre som får behandling. Men i svaret fra helseministeren på et skriftlig spørsmål i oktober i fjor skrev hun følgende: «Forutsigbarhet for de private leverandørene og deres ansatte blir også et viktig hensyn. Private leverandører som leverer gode tjenester og som utfyller det offentlige tilbudet er aktuelle avtaleparter for de regionale helseforetakene.» Jeg har vært i kontakt med flere leverandører til fritt behandlingsvalg som opplever det stikk motsatte når det gjelder det med forutsigbarhet. Et eksempel er bl.a. Vitalis Helse i Kragerø, som har stilt masse spørsmål og lurer på hvordan dette skal gå. Har statsråden forståelse for at de private aktørene som er med i ordningen, er usikre på framtiden når de ikke vet når fritt behandlingsvalg eksakt skal opphøre, og hvordan de skal klare å inngå avtaler med helseforetakene innen den fristen?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
For Fremskrittspartiet er faktisk det å hjelpe og behandle folk noe av det aller viktigste, og det er det man bør fokusere på. Det er faktisk et stort mangfold aktører som i dag er med i ordningen, fra helseforetak med tilbud over hele landet til små leverandører, som har fått mulighet til å tilby sine tjenester nasjonalt på grunn av fritt behandlingsvalg. Når leverandørene kontakter helseforetakene, får de ikke klart svar om hvordan og når de kan inngå nye avtaler, for de vet heller ikke hvordan de skal tolke signalene fra regjeringen. Det er svært bekymringsfullt, siden vi vet at prosessen med å inngå nye avtaler med helseforetak tar lang tid. Mener ministeren at alle leverandørene som ønsker å tilby behandlingene nasjonalt, må ha ressurser til å inngå separate avtaler med hvert enkelt av de fire regionale helseforetakene? Deler hun bekymringen min for at små pasientgrupper vil miste behandlingstilbudet sitt når fritt behandlingsvalg blir avviklet, fordi det ikke er mulig å få det lokalt, det må være nasjonale tilbud?
Tina Bru (Høyre), 2022-02-16:
Mange norske familier opplever nå en krevende situasjon med høye strømregninger og økende priser. Min bekymring er at dette skal gå ut over legitimiteten og oppslutningen om det grønne skiftet og dessuten legge press på lønnsoppgjøret og dermed bærekraften i norsk industri. For å kompensere for det grønne skiftet ga regjeringen Solberg skattelette til folk med vanlige inntekter. Da denne regjeringen tiltrådte, foreslo den derimot å øke skattene for personer med inntekter opptil 400 000 kr, sammenlignet med vårt forslag. Vi ser også at SV er en sterk pådriver for økte skatter, bl.a. med krav om skatteøkninger allerede i RNB. Statsministeren har selv understreket at det grønne skiftet må være rettferdig. Det er jeg enig i, men hvordan vil regjeringen sørge for dette, når mange nå opplever et press på sin privatøkonomi og skattene samtidig går opp? Deler statsministeren min bekymring for klimapolitikkens legitimitet i dette bildet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Det er dyrtid for mange mennesker i Norge, med høye strømpriser, varsel om økende renter og nå også sterkt økende dagligvarepriser på en rekke varer. Og det er jo, som det alltid er, slik at det går hardest ut over arbeidsfolk med beskjedne inntekter og folk med små trygder og pensjoner. I motsetning til enkelte andre kan ikke de flytte til Sveits når de blir misfornøyd med kostnadsnivået i Norge. Når det gjelder prisøkningene på mat, har mediene gått gjennom dette en del i det siste. Prisøkningen er opptil 70 pst. på enkelte varer, og det er påfallende lik prising i de store kjedene. Jeg vet ikke om statsministeren planlegger å kjøpe Superchips til helgen, f.eks., men den har i så fall blitt 50 pst. dyrere, helt uten at de bøndene som dyrker norske poteter, får mer betalt for varen sin. Det er velkjent at undersøkelser viser at Norge har noen av de høyeste matprisene i Europa, dårligst utvalg og de mest misfornøyde kundene. I lang tid har skrivebordsteorien bak dette vært at det skyldes den norske landbrukspolitikken – høye tollmurer, statlige avgifter – men i 2020 slo en gruppe professorer ved Handelshøyskolen fast at forklaringen er en helt annen, nemlig den sterke maktkonsentrasjonen blant både leverandører og kjeder. Eierne av de store kjedene er blant Norges aller rikeste mennesker. Tre av de ti rikeste kommer fra dagligvarebransjen. I sin tid i regjering mottok høyresiden en matmaktutredning – en rekke råd om hvordan en kunne gjøre noe med maktkonsentrasjonen, og gjøre noe med skjevheten i makt mellom de som eier de store kjedene på den ene siden, og bønder, forbrukere og arbeiderne i butikkene på den andre. De gjorde ingenting. Vil denne regjeringen gjøre noe?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Det er helt riktig at det finnes en rekke årsaker til økende priser. Det som er den politiske utfordringen, er å sørge for at vi ikke i den situasjonen ender med at de store kjedene øker sin profitt på bekostning av alle andre. Det har, som jeg var inne på, vært en rekke matmaktutredninger de siste årene, og det finnes mange konkrete forslag. De tre store kjedene kontrollerer nå alene 97 pst. av dagligvaremarkedet. Vi ser også at det er en konsentrasjon av både grossist-, distribusjons- og detaljistledd, som eies av de samme få aktørene, sånn at en sitter på alle sider av bordet. Målet her må være å sørge for mindre profitt for superrike eiere, rimeligere prising for forbrukerne, og at bønder og arbeidsfolk sitter igjen med mer. I tråd med dette har SV foreslått både å begrense hvor stor andel av markedet enkelte kan kontrollere, og begrense muligheten til både å produsere osten, frakte osten og selge osten. Er det noe regjeringen vil vurdere?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Jeg synes det er positive signaler. La meg da gå litt videre til det konkrete og hva vi kan gjøre. For når det gjelder maktkonsentrasjon, ser vi f.eks. at den største kjeden, NorgesGruppen, kontrollerer nesten halvparten av dagligvaremarkedet. Samtidig eier og kontrollerer de den dominerende distributøren. Uten at vi trenger å gå inn i enkelteksempler nå, har spørsmålet om ulike former for eierbegrensninger, altså grep en kan ta politisk for å splitte opp en bransje hvor veldig mye makt er samlet på få hender, vært løftet flere ganger. Er dette, altså å vurdere oppsplitting og eierbegrensninger, noe regjeringen er villig til å se på?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
En av grunnene til at vi må støtte oss til medienes sammenligninger og rapporter, er at vi egentlig har oppsiktsvekkende lite innsyn i hvordan prisene i dagligvarebransjen blir til. Det er jo sånn at Coop, REMA og NorgesGruppen har mottatt varsel om enorme samlede gebyrer for det Konkurransetilsynet har ment har vært ulovlig priskoordinering. En forutsetning for å kunne gjøre noe med dette er å sikre fullt innsyn i prisdannelsen, i tillegg til dette med mulige begrensninger som jeg var inne på i sted. Er regjeringen villig til å gjøre det forrige regjering ikke gjorde, nemlig å ta grep for å sikre reelt innsyn?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Hvis vi avslutter runden hos dem som jo produserer maten, har det den siste tiden kommet ganske dramatiske meldinger fra bøndenes organisasjoner, fra bondeopprøret, om hvordan økte kostnader på den ene siden og regulerte priser på bøndenes produkter på den andre slår inn i mange gårdsbruks økonomi. Det har de siste dagene vært beskrevet tydelig hvor liten andel av den samlede inntekten for brødet vi kjøper, som faktisk tilfaller bonden som har dyrket kornet. Et annet eksempel var på NRK i går og er knyttet til kålroten, der det aller meste av arbeidet, også pakking og transport, er betalt for av bonden, men det er stor differanse mellom det bonden får, og det kålroten selges for i butikken. Hva vil regjeringen gjøre for å sikre bonden en større del av verdiskapingen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
En kan diskutere hvem som er rette vedkommende, men klima- og miljøministeren er jo flink til å svare på spørsmål til alle, legger jeg merke til, så det går sikkert bra. Spørsmålet er som følger: «I Førdefjorden er det gitt tillatelse til utslipp av flere millioner tonn gruveavfall og kjemikalier. Dette er et viktig gyteområde for kysttorsk, men også oppdrett. Sjømat Norge og Norges Fiskarlag har uttalt: «Mangelen på en tilstrekkelig utredning av risiko knyttet til mattrygghet, fiskehelse og fiskevelferd er en grunnleggende mangel ved søknaden, som i seg selv tilsier at det ikke bør gis driftskonsesjon eller utslippstillatelse.» Hvorfor prioriterer regjeringen sjødeponi foran sjømatnæringen?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-16:
Jeg takker for svaret. Jeg er helt enig i at det må gjøres avveininger, og at vi skal drive mineralutvinning i Norge, men når Førdefjord-saken har blitt så kontroversiell, er det nettopp fordi den lokale motstanden i Vevring- og Sunnfjord-området er så sterk, og at inngrepene i natur og lokalmiljø vil være svært store. Etter at prosjektet ble satt i gang, og tillatelser var gitt, har det kommet et alternativt prosjekt som viser at det er mulig å utvinne mineraler fra Engebøfjellet på en langt mer bærekraftig måte. Og det er en utfordring til klima- og miljøministeren, å ikke bare passivt akseptere at her er tillatelse gitt, for når forutsetningene endrer seg, er det også en mulighet for å se på tillatelser på nytt. Jeg vil jo tro at klima- og miljøministeren er enig i at myndighetene hele tiden må jakte den mest bærekraftige, mest skånsomme måten å utvinne mineraler på – og her finnes altså et alternativ.