Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-06-05:
Stortinget skal nå gå til behandling av Dokument nr. 8:87 om skjerpet strafferamme for grov konkurransekriminalitet. Bakgrunnen for forslaget er at konkurransekriminalitet, hvor bedrifter på ulovlig vis søker å begrense konkurransen i egen vinnings hensikt, er svært alvorlig fordi den fratar samfunnet gevinstene ved konkurranse. Jeg vil berømme forslagsstillerne for å ha tatt opp et viktig tema. Satt på spissen er denne type adferd å betrakte som et tyveri utført på en planlagt, utspekulert og lite synlig måte. Det spesielle med denne formen for tyveri er at gevinstene ved å lykkes er enorme, mens risikoen for og konsekvensene ved å bli tatt oppfattes som små. Det finnes knapt noe tiltak som er mer lønnsomt for en bedrift enn å øke prisene på sine produkter uten at det koster en krone i økte utgifter. Derfor vil konkurransekriminalitet fort kunne gi gevinster på svimlende høye pengebeløp. Regjeringen har tydeligvis sett at dette er et problem, for mens næringskomiteen behandlet forslaget, kom det ut at Regjeringen i revidert budsjett ville bevilge 4,4 mill. kr mer til Konkurransetilsynets arbeid mot slik kriminalitet. Dette er et skritt i riktig retning, fordi det er spesielt arbeidskrevende å avdekke og etterforske denne type kriminalitet utført av ressurssterke næringslivsaktører. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet går i innstillingen likevel mot forslaget om økt straff for grov konkurransekriminalitet, og vil trolig begrunne sine standpunkt i egne debattinnlegg. Forslagsstillerne viser til at det vil være mer preventivt med fengsel enn bøter som straffereaksjon. Det er en vurdering som jeg deler fullt ut. Bøter blir i verste fall akseptert av bedrifter som en kalkulert, økonomisk risiko, som det i mange tilfeller kan være økonomisk, men ikke etisk riktig å ta. Fengselsstraff er derimot en langt mer ubehagelig og håndfast opplevelse for personer i næringslivet som måtte begi seg inn på en kriminell løpebane gjennom brudd på konkurranseloven. Det er en trend internasjonalt at man i større grad gjør kort prosess og setter de ansvarlige bak lås og slå, i tillegg til å kreve inn store beløp fra bedriftene. Det finnes også i nyere tid eksempler på at norske næringslivsledere er satt i fengsel for slike forhold i utlandet. Komiteen skriver i innstillingen at fengselsstraff ikke har vært anvendt for denne type forbrytelser i Norge, og viser til at statsråden mener at en heving av strafferammen ikke vil øke den preventive effekten. Denne vurderingen er ikke mindretallet, bestående av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, enig i. Det er korrekt at det også i dag er mulig å få seks års fengsel for grov konkurransekriminalitet under særdeles skjerpende omstendigheter. Høyre mener at det er viktig å gi et klart signal gjennom å øke strafferammen for den type forbrytelser til seks år, uten en spesialpremiss knyttet til grad av skjerpende omstendigheter. Dette er ikke en svært stor endring, i og med at det antagelig er skjerpende omstendigheter knyttet til mange slike saker, men signalet er tydelig. Regjeringspartiene mener at Regjeringens budsjettøkning på 4,4 mill. kr vil være et bedre egnet tiltak enn skjerpet straff. Det stiller jeg meg litt uforstående til. Jeg tror det er vanskelig å forebygge denne type kriminalitet med mindre selve straffen er personlig avskrekkende. Derfor er det betenkelig at regjeringspartiene ikke vil være med på signalet om at sanksjonsvirkemiddelet fengselsstraff i større grad enn i dag bør brukes for slike forbrytelser. Ingen har så langt havnet i fengsel for kartellvirksomhet i Norge. Dette kan gjøre at slike forbrytere føler at risikoen er til å leve med. Opposisjonen mener derfor at også fengselsstraff må tas i bruk som virkemiddel. En samlet opposisjon fremmer også et eget forslaget hvor den ber Regjeringen foreta en gjennomgang av dagens ordning for lempning i konkurranseloven, med sikte på å få en mer effektiv regel. Det er åpenbart at risikoen for at kartellvirksomhet blir avslørt og påtalt øker dersom en av de involverte parter har mulighet til å få lavere straff hvis man legger alle kort på bordet. Heller ikke dette har de rød-grønne partiene funnet å kunne være enig i. Jeg kan derfor ikke tolke innstillingen på annen måte enn at regjeringspartiene er strålende fornøyd med litt mer penger til Konkurransetilsynet i revidert budsjett. Men utover dette er ambisjonsnivået lavt også for denne delen av konkurransepolitikken. Jeg vil ta opp mindretallsforslagene som står i innstillingen, og varsle at Høyre vil stemme mot komiteens tilråding, som Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet står bak.