André N. Skjelstad (Venstre), 2015-12-12:
Et av de viktigste temaene vi har stått overfor denne høsten, er hvordan vi møter den økte arbeidsledigheten. Langs hele vestlandskysten har vi sett en omfattende nedgang i aktiviteten innenfor olje- og gassnæringen. Dette har medført at mange har mistet arbeidet, og jeg er glad for at regjeringen nå med Venstres støtte har bevilget 15 000 kr mer per år for hver lærlingkontrakt. 9 000 av de 15 000 har kommet som følge av budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti. Jeg noterer meg videre at Arbeiderpartiets leder har fått et engasjement for lærlinger etter at den rød-grønne regjeringen gikk av. Det engasjementet førte dessverre ikke til økte bevilgninger de åtte årene med rød-grønn regjering. Men vi er ikke i mål før kostnadene til lærlingplass og vanlig skoleplass er likestilt økonomisk. Spesielt i en tid med økt arbeidsledighet er det viktig å satse på kunnskap og økt kompetanse. Jeg merker meg at privat sektor har vært flink til å ta imot lærlinger, men flere kommuner og fylkeskommuner henger noe etter. KS har satt opp et måltall på én lærling per 1 000 innbygger. Offentlig sektor, spesielt innenfor barne- og ungdomsarbeiderfaget og helsefag, bør være mye flinkere til å ta inn lærlinger. Neste år er et viktig år for den pågående kommunereformen. For Venstre er det en sentral reform som skal bidra til et sterkere lokalsamfunn, bedre velferdstjenester og en mer helhetlig samfunnsutvikling i hele landet. Oppgavene kommer til å bli større. Ta f.eks. flyktningstrømmen vi har møtt bare i høst. Klima- og miljøutfordringer er et annet eksempel. Da trenger vi kommuner som er store nok og har god nok fagkompetanse til å møte de nye utfordringene. Det pågår en del prosesser rundt omkring i landet, men noen kommuner vegrer seg nå litt for å ta skrittet til å slå seg sammen. Hensynet til innbyggernes tjenester står i sentrum. I noen tilfeller kan det skyldes avstandsulemper, som Stortinget må ta på alvor. Mer infrastruktur kan legges til rette for å forsterke effekten av en ny og mer hensiktsmessig kommunestruktur. Derfor er jeg glad for at flertallet bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslår å opprette en bevilgningsordning for fylkesveier og andre infrastrukturtiltak som fylkene eventuelt sammen med kommunene kan søke om midler fra. Dette forutsetter at ordningen skal tilgodese kommuner som har søkt eller fattet vedtak om sammenslåing innen 1. juli 2016. I første omgang settes det av 50 mill. kr til dette. Jeg tror regjeringen gjør klokt i å øke potten ytterligere både i revidert og i neste års statsbudsjett. Jeg tror også flere kommunesammenslåinger vil komme som følge av dette, og gjerne sette mer fart i prosessen vi står i. På vegne av Venstre er jeg også glad for at budsjettforliket mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre reverserer skatteoppkrevingsreformen. Venstre mener samfunnet er best tjent med at denne tjenesten ligger nærmest mulig borgerne den er satt til å kontrollere. Rammene for overføringer til kommunene legges ikke i budsjettet, men i kommuneproposisjonen. Med de nye utfordringene kommunene framover vil møte med bosetting og integrering av flere flyktninger, er det åpenbart at man må forberede seg på et annet opplegg for 2017 enn det vi har lagt opp for 2016. IMDi melder nå at kommunene i 2015 bosetter rekordmange flyktninger, og at tidligere bosettingsrekord fra Bosnia-krisen i 1994 vil bli slått. Dette er svært gledelig, og det fortjener kommunene stor honnør for. Det betyr at kommunene både ønsker og vil bidra i den nasjonale dugnaden vi nå er i gang med. Kommunene spiller en nøkkelrolle i integreringsarbeidet og må sikres gode rammevilkår så de i tillegg til sitt ordinære tjenestetilbud har ressurser til bosetting og integrering, herunder helsemessig oppfølging, gode og varierte språkopplæringstilbud, utdanningsmuligheter og ordninger som tilrettelegger for at man kan komme i arbeid. Utfordringene er store, og mange kommuner har allerede utfordringer med å løse oppgaver de har i dag. Vårt svar er større kommuner, og vi skulle som nevnt gjerne sett at det ble satt enda mer fart i den prosessen. For Venstre har gratis kjernetid i barnehage vært en viktig sak. Fra 1. august 2015 ble det innført gratis kjernetid i barnehager for alle fire- og femåringer i familier som har inntekt under en grense fastsatt av Stortinget. Dette fikk Venstre gjennomslag for i forrige budsjett. I dag vedtar vi et budsjett som innebærer at ordningen med gratis kjernetid i barnehagen utvides til også å gjelde treåringer. Det er en kjent sak at Venstre ikke er tilhenger av kontantstøtte. Vi mener det er til hinder for god integrering. Isteden mener Venstre at å satse på barnehager gjør dem mest mulig tilgjengelige for alle. Videre mener Venstre at vi har gode tiltak for lavinntektsfamilier. Barnehagene kan også bidra til at minoritetsspråklige unger lærer norsk før skolestart og får norske venner, som igjen fører til bedre integrering. Det er derfor positivt med tilbud om gratis kjernetid i barnehagen, sånn at flere unger kan være i barnehage. Tidlig innsats er avgjørende i alt forebyggende arbeid. Forebyggende arbeid skjer i hovedsak i kommunene. Derfor prioriterer vi i Venstre i vårt alternative budsjett en videre opptrapping av satsingen på helsestasjoner, skolehelsetjeneste og en målrettet innsats mot barnefattigdom, i form av nevnte tiltak med utvidelse av ordningen med gratis kjernetid i barnehagen for barn i lavinntektsfamilier og en utvidelse av ordningen med gratis SFO. Når vi også har et sterkt engasjement for overføringer til fylkeskommunene og ivaretakelse av fylkeskommunene som har tapt mest på omleggingen av inntektssystemet, handler det også om barn og unge. Vi er opptatt av å opprettholde kvaliteten på tjenestetilbudene i fylkeskommunene og frykter at en dramatisk reduksjon i fylkeskommunenes inntekter rammer videregående opplæring. Vi har i dag for høyt frafall i videregående opplæring. For mange unge sliter med å komme inn på arbeidsmarkedet uten å få fullført grunnutdanningen. Det er derfor viktig at vi sikrer et godt og fullverdig utdanningstilbud i alle kommuner og fylker. Så må jeg legge til at en satsing som nå ligger utenfor vårt budsjett, nemlig bredbåndsatsingen, er svært viktig i store deler av landet. Vi har fortsatt et svært varierende bredbåndstilbud rundt omkring i landet, og Venstre prioriterer derfor å bruke betydelig mer penger enn i regjeringens forslag på bredbåndsatsingen. Vi er glad for at vi fikk gjennomslag for en styrkning av satsingen i forhold til det som lå fra regjeringen. Vi har en offentlig sektor som stadig har blitt større og mer omfattende. Den statlige kontrollen øker, og statlige oppgaver blir flere. Det er behov for å effektivisere offentlig sektor og flytte flere statlige oppgaver til kommunene, noe Venstre også bidro til i forbindelse med behandling av oppgavemeldingen i vår. Vi vil også i behandlingen av den varslede meldingen om oppgaver til et nytt regionalt nivå jobbe for å flytte flere statlige oppgaver til regionnivå. Etter en høst med en dramatisk økning i antall asylsøkere er det viktig å minne om at flyktningkrisen først og fremst er internasjonal. Krigen i Syria har vedvart i flere år, og situasjonen er kanskje nå mer dramatisk enn noen gang. Kapasiteten i nabolandene som har tatt imot, er sprengt. FN har lenge meldt om at flyktningleirene er kraftig underfinansiert. Grunnlaget for at mange legger på flukt, er fullt ut forståelig, og vi må forberede oss på at det kommer mange også neste år – dette til tross for at vi den siste uken har sett en kraftig reduksjon av antall asylsøkere i Norge. Som understreket av UDI skyldes det først og fremst grensekontrollen Sverige har innført, men også strakstiltak knyttet til grensen på Storskog, som ble vedtatt med et bredt flertall i Stortinget, ser ut til å ha hatt sin effekt. Viktigst på lengre sikt er likevel avtalen som er inngått mellom EU og Tyrkia, som innebærer mer enn 27 mrd. kr til forbedring av forholdene for de millionene flyktninger som er i Tyrkia. Vi ser også at vi er avhengige av enighet med russiske myndigheter for å få kontroll på Storskog. Flyktningkrisen er internasjonal og må løses på internasjonalt plan. Her må Norge bidra. En foreløpig nedgang i ankomsttallene til Norge gir oss mulighet til å få kontroll på mottakssituasjonen og vil forhåpentligvis bidra til å redusere kostnader knyttet til etablering av akuttplasser og transport av asylsøkerne. Det trengs. Langvarig opphold i akuttopptak er både kostnadskrevende og en dårlig løsning for beboerne. Det er derfor viktig å få på plass flere ordinære mottak, og vi må tenke nytt om hvordan vi driver mottak. Venstre ønsker integreringsmottak som drives ut ifra en målsetting om integrering fra dag én. Beboere må aktiviseres og engasjeres i driften av mottaket og inviteres til å bidra i utviklingen av et aktivitetstilbud. Det må legges til rette for språkutvikling, og vi må engasjere frivillige i lokalmiljøet i større grad enn før. Venstre er derfor svært glad for at vi nå har satt av 30 mill. kr til frivillige aktører som ønsker å drive ulike former for aktivitetstilbud i mottak. Når ventetiden i mottak forventes å bli lang, er det enda viktigere enn før å sikre aktivitet og legge bedre til rette for senere deltakelse i arbeidslivet. For Venstre har det vært målrettede tiltak overfor barn. Barn er ekstra sårbare og trenger særlig oppfølging. Det er en usikker og ukjent tilværelse å leve i mottak, og unger merker at det er vanskelig for foreldrene. Vi er derfor glad for at vi har fått gjennomslag for å styrke aktivitetstilbud til barn i mottak med 10 mill. kr. Ingenting bidrar mer enn språkutvikling til integrering av barn nettopp i barnehagen. Når vi vet at fire av fem som i dag bor på mottak, vil få opphold, bør vi gå i gang med integrering med en gang. Tidlig innsats er avgjørende her som ellers. Til slutt litt om oljepolitikk: Venstre savner et mer gjennomgående miljøfokus i oljepolitikken. I vårt alternative budsjett har vi derfor tatt til orde for en styrkning av arbeidet med Bygg21 og øker bevilgningene til Lavenergiprogrammet. Videre har vi i vårt alternative budsjett foreslått etablering av et nasjonalt senter for bærekraftig byutvikling som kan bistå byer i vekst med bedre regional planlegging av bedre kollektivtransport på tvers av kommunegrenser. Så er det viktig at vi også styrker Husbanken framover, både fordi vi framover har en ny utfordring i å bosette enda flere flyktninger enn vi gjør i dag, og fordi vi har mange andre i vanskeligstilte situasjoner i boligmarkedet. I vårt alternative budsjett foreslår vi derfor å styrke tilskuddsordningen til vanskeligstilte i boligmarkedet med 25 mill. kr. Videre er Venstre godt fornøyd med at vi i prosessen rundt Saemien Sitje nå nærmer oss en oppstart. Det er viktig å ha en helhetlig samisk politikk som vi ser i et felles nordisk perspektiv. Videre synes jeg det er synd at vi ikke klarte å få på plass flere av Venstres prioriteringer på dette området. Derfor vil vi følge godt med framover på hva som skjer på området, om det blir noen utilsiktede kutt som går ut over vårt ansvar for urbefolkningen.