Svein Abrahamsen (Venstre), 2015-11-10:
Forslaget om innføring av et gratis skolemåltid, som vi behandler i dag, er først og fremst begrunnet som et folkehelsetiltak. Kostholdet påvirker helsen vår, og kostvaner tidlig i livet legger grunnlaget for kostvaner senere i livet. Det er derfor positivt at de fleste elevene har med seg sunne matpakker hjemmefra, samtidig som det er bekymringsfullt at ikke alle har det og dermed ikke får i seg mat i løpet av skoledagen. Her er det derfor viktig med målrettede tiltak for å nå de elevene som trenger det mest. Ved behandlingen av folkehelsemeldingen ba et enstemmig storting regjeringen om å sørge for at det utarbeides en helhetlig handlingsplan med konkrete tiltak for å fremme sunt kosthold i hele befolkningen. I denne planen vil kostvaner blant barn og unge og skolemat måtte være viktige tema. Staten jobber ellers med ulike tiltak knyttet til oppfølging av folkehelsemeldingen, slik det framgår av innstillingen til saken. Per i dag er det foreldrene som har ansvaret for at ungene har med seg mat på skolen. Et styrket samarbeid mellom skole og hjem om skolemåltidet, slik som Helsedirektoratet anbefaler, vil kunne bidra til å bevisstgjøre foreldrene om det ansvaret de har. Kommunene og skolene har lokalt handlingsrom til å innføre egne tilbud om skolemat, noe som også flere skoler har gjort. De har også handlingsrom til å organisere skoledagen, bl.a. med lengre pauser, slik at elevene får nok tid til å spise. I den forbindelse har Helsedirektoratet gitt klare anbefalinger til kommunene og skolene om hvordan skolemåltidet bør organiseres og hva som bør tilbys. Her anbefales det ikke minst at elevene må få nok tid til måltidet, slik at alle får mulighet til å spise i ro og til de er mette. Gratis skolemat til alle elever vil kunne koste mellom 1,76 mrd. kr og 3,6 mrd. kr, avhengig av hvordan det legges opp. Forslagsstiller har vist til at dette tiltaket også vil ha en positiv læringseffekt. Dette er derfor et spørsmål om prioritering av ressursene. Vi i Venstre er klare på at læreren er det viktigste for elevenes læring. Vår hovedprioritering er derfor å sikre mange nok kvalifiserte lærere i skolen. Ikke minst vil vi styrke ordningen med systematisk videreutdanning for lærerne i skoleverket og ha et kompetanseløft for dem som underviser uten godkjent kompetanse. Det at elevene fra dag én møter lærere med god kompetanse er avgjørende for at de skal lykkes med å gjennomføre opplæringen sin og dermed for deres framtidige muligheter på arbeidsmarkedet. Det er en sammenheng mellom helse og utdanning, yrke og inntekt. Det å satse på læreren vil dermed også være et bidrag til å utjevne sosiale forskjeller med tanke på helse. I et folkehelseperspektiv kunne det som gratis skolemat vil koste, alternativt vært brukt på andre tiltak overfor barn og unge innenfor helsebudsjettet. Dette er derfor igjen et spørsmål om prioritering. Vi ser på det som viktig med tidlig innsats i folkehelsearbeidet gjennom å satse mer på forebyggende arbeid overfor barn og familiene deres så tidlig som mulig. Her kan nevnes tiltak for styrking av svangerskapsomsorgen, helsestasjonene, skolehelsetjenesten, kvaliteten i barnehager og familievernet, som vi mener vil være viktige bidrag for å fremme folkehelsen.