Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2004-02-26:
I tidligere runder om denne saken har SV vært imot. Vi har vært imot den teknologiske løsningen, og vi har vært imot eierskapsmodellen. Når det gjelder teknologisk løsning, har vi endret syn, med den begrunnelse at vi nå ser bakkenett som å være et nødvendig supplement i den digitale infrastrukturen i Norge, uansett hva slags løsninger vi velger, og ikke, som saksordfører Ola T. Lånke sa, ut fra at vi kunne ha valgt å bygge bredbånd og dekket det på den måten, men at det ville blitt for dyrt. Vi er ikke skremt av at det ville bli for dyrt. De som nå sitter og jobber med meldingen om bakkenett, har fått meldinger om at full utbygging av bakkenett vil ha en prislapp på 3 milliarder kr. Det er ingen pris jeg vil gå god for, men innenfor slike rammer ville det ikke ha vært noe problem for oss å støtte en slik utbygging. Det som har vært et veldig viktig argument for oss, er dekningen av mobile enheter, som vi er helt avhengige av i Norge. Og med den teknologien som er kjent pr. i dag, er det bare det digitale bakkenettet som er i stand til å håndtere det. I SV har vi selvfølgelig aldri vært i tvil om at neste utviklingstrinn for TV og TV-distribusjon er digital. Vi har vært i tvil om tiden var moden, og om teknologien var klar. Nå har vi konkludert med at tiden sannsynligvis er inne. Men vi er klar over at mange fagfolk allerede omtaler den løsningen som er forslått, som gårsdagens teknologi. Noe av problemet med å hente informasjon om disse spørsmålene er at bransje og fagfolk uttaler seg og konkluderer vidt forskjellig. Alle er like skråsikre. Vanskelig er det også for oss å skille ut det som er faglig innsikt og råd ut fra egne økonomiske og strategiske interesser, og et som er rene teknologiske vurderinger. Dette gjør det problematisk å være trygg på de avgjørelsene vi tar. Men i denne sammenhengen har vi nå altså konkludert med tommelen opp for digitalt bakkenett, sjøl om vi ser at muligheten for å ende opp med en verkefinger i framtiden kan være til stede. Så til eierskap. Forrige gang vi diskuterte problematikken var i forbindelse med behandlingen av den såkalte mediemeldingen – om mål og virkemidler i mediepolitikken. Da sa vi følgende: «Disse medlemmer er meget skeptiske til den nye rollen NRK og TV2 jobber mot som distributører av det digitale bakkenettet gjennom det nystartede selskapet Norges Televisjon AS. Prinsipielt er dette en rolle som ikke er ønskelig at allmennkringkasterne har, som har et klart oppdrag å være en innholdsprodusent og ikke en distributør.» Dette mener vi fremdeles. Disse synspunktene står vi alene om. Jeg må si jeg undres over at ikke Arbeiderpartiet i hvert fall støtter disse synspunktene, ikke minst som et grunnprinsipp for distribusjon av etermedia. Så til en alvorligere sak. Flertallet støtter utbygging og drift av digitalt bakkenett og sier at det skal være markedsbasert. I SV mener vi at dette ikke er ønskelig. Vi mener at denne type nasjonal infrastruktur bør være under statens kontroll. Jeg ble gledelig overrasket da jeg så at Arbeiderpartiet nå var kommet på de samme tankene, men de forsvant like fort som de kom. Det minner meg litt om da jeg som guttunge på Gol, på plattformen på stasjonen la ut en lommebok med sene i den ene enden. Så fort noen bøyde seg ned for å ta lommeboka, så drog vi fort. Like fort forsvant tanken om statlig eierskap for Arbeiderpartiet! Parallelt med behandlingen av bakkenett skjer behandlingen av St. meld. nr. 49 for 2002-2003 om bredbånd i en annen komite på Stortinget. At disse to sakene ikke blir sett på og behandlet i sammenheng, mener vi i SV er svært uheldig. Begge deler er viktige elementer i vår framtidige digitale infrastruktur. NTV, som er eneste søker på konsesjonen, viser også til at det haster å komme på banen før større deler av markedet er spist av andre kommersielle selskaper som driver med formidling via parabol eller nett. Det er vel liten tvil om at konkurransen i dette markedet nå vil tilta, og prisen for alle aktører vil sannsynligvis presses nedover når bakkenettet er fullt utbygd. Det er selvfølgelig andre viktige momenter for eierne ved å kontrollere et slikt nett enn direkte fortjeneste i kroner, men jeg vil ikke bli overrasket om NTV ikke blir en kommersiell suksess på kort sikt. Jeg vil vel heller ikke bli overrasket om Stortinget om noen år presenteres for ønsket om nye og endrede rammebetingelser eller ønsket om former for økonomiske stimuli. Aner vi allerede i Valebrokks uttalelser forberedelser til betal-TV for TV 2? Er det flere enn meg som ikke vil bli sjokkert om vi presenteres for en økende årlig avgift i tillegg til lisensen? Vi mener det er viktig at alle som i dag får inn NRK1 – i praksis hele landet – nå får tilgang til digitale sendinger, og er kjent med at forskjellige teknologiske løsninger må tas i bruk for å nå disse målene. For oss i SV er det vesentligste at tilbudet finnes til en overkommelig pris. Den teknologiske løsningen er for oss underordnet, men de som får konsesjon for utbygging av bakkenett, må være ansvarlige for at tilbudet blir kvalitativt bedre for alle som i dag har tilgang til NRK1. Vi støtter således selvfølgelig forslaget om at bakkenettet skal bygges ut for 95 pst. dekning. Vi er selvfølgelig klar over at en kommersiell utbygger av bakkenett ser mulighetene digitalisering gir for forskjellige typer salg av tjenester og produkter. Jo mer avanserte «set-top»-bokser, jo større er mulighetene. Slik sett er det forståelig at et kommersielt selskap ikke er interessert i å levere den enkleste løsningen, som meg bekjent er en enkel konverter som ikke gjør annet enn å endre digitale signaler til analoge. For forbrukere som ikke har noe ønske om tilleggstjenester utover dette, vil dette være en grei og billig løsning. Fra bransjehold antydes det bare ca. 1/3 av prisen på de «set-top»-boksene som tidligere er antydet fra NTV. For oss i SV er dette et viktig punkt da vi mener at det er beklagelig at folk som i dag har analoge signaler med antenne, ikke vil ha annet valg, men påtvinges å kjøpe utstyr som gjør digitalt mottak mulig. Alt som gjør dette billigere for folk flest, vil få SVs støtte. Samtidig er vi enig i og har forståelse for at samsending analogt og digitalt er meningsløst over lengre tid, selv om det kunne vært ønskelig med en vurdering av en naturlig utfasing av analoge signaler i takt med at digitale TV-mottakere nå etablerer seg på markedet. Sannsynligvis vil prisen på slike til forbruker synke drastisk etter få år, og dette vil redusere forbrukernes behov for investeringer i konvertere og «set-top»-bokser. Verre mener jeg det er at det er så stille om andre konsekvenser av digitaliseringen. TV 2 har mer enn antydet at de vil måtte ha samme konkurransevilkår som de andre kommersielle kanalene som formidles i bakkenettet. Hva menes med det? Betyr det samme regler som TV3? Vil innføring av bakkenett bety frislipp av f.eks. reklame rettet mot barn, politisk reklame, reklame for medisiner, for alkohol osv.? Så langt synes ikke jeg vi har fått betryggende svar på disse spørsmålene. Er det noen i det politiske landskapet som ikke ønsker å fokusere på dette? Vi reiser derfor konkrete forslag om kjøreregler for reklame i det digitale bakkenettet. Det skal bli spennende å se hvilke partier som støtter disse forslagene her i dag, eller hvilke begrunnelser de har for å stemme imot. Vi vet også at digitalisering og på sikt mulighet for respondering fra brukerne etc. gir helt nye muligheter for kartlegging og registrering av seervaner og forbrukermønster. Mulighetene i denne forbindelse må temmes og kontrolleres. Derfor har vi også forslag om at Regjeringen må sørge for at Datatilsynet får en aktiv rolle i forhold til personvern og uønsket informasjonshenting. Det er viktig at departementet utarbeider kriterier for redaktøransvar, for kvalitetskrav og for hvem som skal få sende på nettet til hvilke tider osv. Vi mener det er viktig at det for flest mulig seere ligger til rette for lokal-TV og en løsning med «åpen kanal», og at universitets- og høgskolesektoren sikres plass til formidling av fag og forskning til folk flest som en del av og videreføring av vår nordiske opplysningstradisjon. Slik sett burde det også være mulig for de fleste i Norge å kunne ta imot de andre nordiske allmennkringkasterne. Jeg tar opp de forslag vi fremmer i innstillingen, og ber om å få gi stemmeforklaring med det samme. Vi ønsker å trekke forslagene nr. 7 og 8 med den begrunnelsen som saksordfører antydet tidligere ville gjøre forslagene overflødige. Jeg vil også varsle at vi ber om at det stemmes slik at våre forslag blir tatt opp først. Dersom de da blir nedstemt, vil vi varsle at vi subsidiært vil stemme for tilrådingen fra flertallet.