Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2009-05-15:
Da er vi i gang! Jeg skal starte dagens debatt med et sitat: «(…) folketrygden blir ingen mild gave til noen. Den skal – som alt annet – betales av oss selv, av vår arbeidsinnsats og produksjon. Hver enkelt norsk borger vil i hverdagens strev være med på å bygge opp den nye ordningen.» (…) Sitatet har jeg brukt tidligere, og det er hentet fra debatten i Odelstinget om innføringa av folketrygden 9. og 10. juni 1966. Den gangen gikk altså debatten over to dager, og saksordføreren hadde ikke mindre enn 60 minutters taletid. Det var daværende saksordfører, Halfdan Hegtun, som jeg hentet sitatet fra. Det var en viktig debatt i Odelstinget i 1966. Innføringen av folketrygden fra 1967 er en av de aller største begivenhetene i utviklinga av Norge fra fattigsamfunn til velferdssamfunn. Men debatten i dag er også viktig. 43 år etter endrer vi folketrygdloven. Det er historisk sus også over Odelstinget i dag – og jeg regner med at det er derfor det er så mange journalister i vandrehallen! Folketrygden er et solidarisk fellesskap mellom grupper og generasjoner, der vi stiller opp for hverandre på ulike tidspunkt i livet. Folketrygden er det viktigste elementet i det samlede pensjonssystemet i Norge. Det skal den være også i framtida. Det er det brei enighet om i Stortinget. Folketrygden skal gi alle innbyggere økonomisk og sosial trygghet, men det fordrer at systemet er økonomisk bærekraftig. Siden innføringa av folketrygden i 1967, har det norske samfunnet endret seg på flere punkter. Blant annet går vi ut i arbeidslivet seinere enn før, vi forlater arbeidslivet tidligere, og vi lever stadig lenger. Det er dette som er grunnlaget for hvorfor vi må endre på deler av alderspensjonen i folketrygden. Grunnlaget for felles velferd er arbeid og de inntekter det gir samfunnet. Arbeidskraften er landets viktigste ressurs, og vi må derfor innrette oss slik at den samlede verdien av arbeid kan øke i åra som kommer. Det er utfordringa for det norske pensjonssystemet. Jeg har begynt denne debatten i Odelstinget med noen av de samme momentene som jeg tok opp da Stortinget i 2007, altså for ganske nøyaktig to år siden, vedtok ny ordning for opptjening og uttak av alderspensjon i folketrygden. Gjennom forlik i Stortinget i 2005 og 2007 er det framkommet at det er brei enighet i Stortinget om den nye alderspensjonen i folketrygden. I 2007 fastsatte Stortinget den nye modellen for opptjening og uttak av alderspensjon. I dag er det Odelstingets jobb å vedta de lovendringene som må til for å få på plass det nye systemet Stortinget vedtok i 2007. I 2007 ble det et bredt forlik i Stortinget mellom de tre regjeringspartiene, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, og Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre. Det er også de samme seks partiene som står bak dagens innstilling i Odelstinget. Og jeg vil benytte anledninga til å berømme Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre for måten de har vært sammen med regjeringspartiene på i dette viktige arbeidet i de to åra som har gått. Siden Stortinget i 2007 vedtok det nye systemet, er det fra Regjeringas side gjennomført en omfattende høring om det som Stortinget vedtok. På viktige områder måtte det avklares hvordan det nye systemet praktisk og teknisk skulle gjennomføres, f.eks. hvordan de nye reglene for opptjening og uttak av alderspensjon skal iverksettes, hvordan gjennomføringa av den såkalte levealdersjusteringa som Stortinget vedtok, skal iverksettes, og også hvordan pensjoner under utbetaling skal reguleres i det nye systemet. Det foreslås nå at det Stortinget har vedtatt om at pensjoner under utbetaling skal reguleres med gjennomsnittet av lønnsvekst og prisvekst, skal gjøres ved at pensjoner reguleres med lønnsveksten, og deretter fratrekkes en fast faktor på 0,75 pst. Over tid vil det gi samme resultat økonomisk som årlig å regulere pensjonen med gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Derfor blir det et enklere og mer forutsigbart system slik Odelstinget nå vedtar det. Med de vedtak som i dag fattes i Odelstinget, og seinere i Lagtinget, får vi på plass et godt og solid system for opptjening og uttak av alderspensjon – et system laget for framtida og framtidas arbeidsmønster. Det blir endelig enklere å kombinere arbeid og pensjon, noe som mange ganger har vært tema fra denne talerstolen. I det nye systemet blir det slik at en kan kombinere jobb og pensjon nærmest slik som en vil, ved at det er mulig å ta ut alderspensjonen gradvis. En kan ta ut 20, 40, 50, 60, 80 og sjølsagt også 100 pst. pensjon. En kan da velge f.eks. å ta ut 40 pst. pensjon og jobbe 60 pst. En kan sjøl kombinere det slik som en vil. Og enda viktigere: Begrepet «avkorting» kan nå fjernes fra alle ordlister som forklarer begrep og regelverk i alderspensjonen i folketrygden. Det blir ikke lenger noen regler for hva en kan tjene i tillegg til pensjonen, det er helt fritt til den enkelte. La meg til slutt nevne ett tema, og det gjelder reglene for hvordan pensjoner under utbetaling skal reguleres i framtida. Det blir nå tatt inn i folketrygdloven. Det blir altså ikke lenger Stortinget som årlig skal fatte vedtak om hvordan pensjonene skal reguleres. I det nye systemet vil det bli gjort av Kongen i statsråd, som nedfelt i den nye bestemmelsen i folketrygdloven. Jeg vil imidlertid understreke at vi skal videreføre den drøftingsretten som pensjonistenes og arbeidstakernes organisasjoner i dag har. Det kan også i det nye systemet være særlige forhold som det skal tas hensyn til før statsråd fastsetter den årlige reguleringa. Derfor skal pensjonistorganisasjonene og de øvrige interesseorganisasjonene, som i dag, ha drøftinger med staten. Jeg anbefaler innstillinga på det sterkeste.