trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Nå har jeg egentlig svart på dette spørsmålet i flere runder, men igjen: Jeg deler disse bekymringene. Jeg registrerer at industrien ikke er 100 pst. fornøyd med alt i pakken, at den ikke går langt nok, men nå ligger altså pakken i Stortinget, og det er opp til Stortinget å behandle forslaget. Jeg kan heller ikke si at jeg har registrert noen alternative forslag fra Senterpartiet. Det hadde jo vært interessant å høre om Senterpartiet har noen egne vurderinger av hvordan dette forslaget eventuelt kan målrettes, hvordan det skal avgrenses, og hva som er formålet med det. Det eneste jeg har registrert fra Senterpartiet så langt, er at en eksakt kopi av det som er forslaget fra næringen, er det Senterpartiet vil gå for. Det er greit, men vi er jo også politikere som innimellom skal gjøre noen egne vurderinger, så det hadde vært interessant å høre om Senterpartiet har noen forslag til hvordan dette kan målrettes på en bedre måte.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Nei, det har jeg ikke tenkt bare å sitte og se på. Jeg er helt enig i at dette er en kjempekrevende situasjon. Også jeg er bekymret for alle de viktige arbeidsplassene på verftene våre rundt omkring i landet. Derfor har jeg også, som jeg har sagt mange ganger tidligere, vært helt klar på at det var nødvendig å komme med noen midlertidige justeringer i et skattesystem som strengt tatt egentlig skal være noe vi kan stå i over tid. Det gjorde vi ved forrige oljeprisfall – da sto vi på skatteregimet, fordi det er utformet for å kunne fungere godt i både dårlige og gode tider. Jeg er helt enig i at dette er en så ekstraordinær situasjon at her må vi gjøre noe i tillegg. Så er det verdt å merke seg at oljeprisen i dag er på nesten 35 dollar. Vi ser nå klare tegn til at markedet på sikt kommer til å stabilisere seg i løpet av det året vi nå går inn i. Det er bedre utsikter enn vi hadde for bare noen uker siden, også på grunn av de globale produksjonskuttene. Det er også et bilde vi må ha med oss. Jeg deler representantens bekymring fullt ut, men jeg mener også at vi med det forslaget vi nå har til behandling her i Stortinget, har kommet langt på vei i å møte næringens behov.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg er helt enig med representanten Arnstad i at dette på ingen måte er en skattelette – det er helt riktig at det er utsatt skatt. Det er mange som prøver å si at man ikke skal gjøre dette grepet, nettopp fordi man ikke skal hjelpe en bransje som er hardt prøvet akkurat nå, fordi man heller skal la omstillingen gå sin gang. Det er ikke jeg enig i. Jeg er veldig enig i det som representanten også sier, at det handler om å ha med seg de viktige bedriftene og kompetansemiljøene videre, og da er vi nødt til å gjøre dette. Forklaringen på hvorfor vi i vårt forslag reduserer friinntekten noe, er rett og slett at friinntekten i utgangspunktet er en kompensasjon for at selskapene ikke får umiddelbar utgiftsføring av investeringskostnaden. Det får de nå i det forslaget som regjeringen har lagt frem. Derfor har vi også sett det naturlig å redusere friinntekten noe. Men jeg registrerer at dette er en debatt. Det kommer til å bli debatt i Stortinget. Vi er en mindretallsregjering. Nå må Stortinget kunne ha debatten de vil ha om hvordan de mener at dette bør utformes for at det skal treffe godt nok, selv om jeg mener at dette er et bra forslag fra regjeringen, som svarer på mange av de utfordringene som næringen har pekt på selv.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg må innrømme at jeg er litt usikker på hva representanten eksakt mener om hvor man i så fall skal legge sånne krav – om det er i skatteendringene, eller om det er noe i tillegg.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
I tillegg mener jeg at det er mulig å gjøre flere ting. Vi har også varslet en grønn pakke. Jeg mener vi har et veldig godt virkemiddelapparat i Norge. Vi har mange gode måter å kunne understøtte teknologiutvikling på som også treffer leverandørindustrien og de bedriftene som i stor grad nå egentlig har sin aktivitet rettet inn mot olje og gass. Men de var også veldig flinke til å omstille seg under forrige oljeprisfall. Jeg mener vi som myndigheter kan bistå og akselerere det, gjøre det mulig, men da er det viktig at de bedriftene faktisk finnes der, også i den andre enden, for det er nå engang sånn at mange av de nye teknologiene vi ønsker å bringe frem, ikke er noe som i dag er lønnsomt på egne ben, så de trenger støtte. Men absolutt, jeg deler intensjonen om at dette er viktig å sikre også i den tiden vi nå går inn i.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg er ikke uenig i det. Jeg mener også at det er det vi legger opp til, nettopp ved at vi kommer med en grønn omstillingspakke, som er varslet, og der vil det ligge mange spennende virkemidler. Hvis man tenker på selve skatteforslaget, mener jeg at det er begrenset rom der. Det er et skattesystem, og det må på en måte være det. Men vi har også prøvd å ta slike hensyn i det forslaget vi la frem, gjennom bl.a. at vi har pekt på at vi skal opprettholde CO 2 -avgiften på samme nivå, selv om kvoteprisene skulle falle i EU f.eks. Det er et klart og tydelig signal om at vi mener dette er et viktig virkemiddel for å få utløst de grønne prosjektene gjennom avgifts- og skattesiden. Og så kommer vi snart med en hydrogenstrategi; den er varslet. Vi gjør mye spennende på havvind: Vi har jo hatt forslag om åpning av områder på høring, og ny forskrift. Også det tar jeg sikte på å komme tilbake til før sommeren. Vi har selvfølgelig karbonfangst og - lagringsprosjektene. Så det er mange viktige prosjekter som skjer ved siden av, som jeg absolutt mener spiller inn i det bildet.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg må starte med å si at den siste tiden har Equinors utenlandsvirksomhet i USA fått mye negativ oppmerksomhet, og det er med rette. Det som har skjedd i USA, med de store tapene, har ikke vært god forretning. Det er store tap, og det er selvfølgelig ikke noe man ønsker å se. Den andre siden av denne saken handler om at det er avdekket dårlig internkontroll, en forretningskultur som vi på ingen måte mener er noe et norskeid selskap skal vedkjenne seg. Jeg har denne uken hatt eiermøte med Equinor. Mitt første møte etter at jeg ble statsråd, fremskyndet jeg også i lys av det som har skjedd. Der diskuterte vi bl.a. dette med kultur. Selskapet og styret sier også at de nok nå ser at dette er noe som de burde informert om da de begynte oppryddingsjobben. Det var ukjent for departementet at det var utfordringer med internkontroll og forretningskultur i USA. De forsikrer om at de har ryddet opp i dette. Jeg spurte også om det som representanten her spør om, om de har avdekket lignende utfordringer i andre land. De svarte at nei, det har de ikke, og at USA er særskilt i så måte. Men de betrygget meg også med at de har ryddet opp i dette. De er enig i at sånn skal de ikke holde på, og det er jeg glad for at de også tar selvkritikk på. Jeg er enig i det representanten sier, at det er en unorsk måte å drive forretning på, og det skal vi ikke ha i et stort statlig delprivatisert selskap som det Equinor er.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg tror jeg bare må starte med å si at jeg er ikke helt enig i at det har vært lite kjent at selskapet har hatt store tap i USA. Det har vært ganske godt kjent over mange år. Sånn sett har ikke den informasjonen vært lite tilgjengelig, men det har vært diskusjoner om det akkumulerte tallet. Det sier også selskapet at de kunne vært enda tydeligere på, det kunne vært lettere tilgjengelig. Det er jeg enig i, og det er jeg derfor glad for at de sier. Men når det gjelder oppfølgingen fra Olje- og energidepartementet, er det heller ikke slik at den internasjonale virksomheten, og i USA spesielt, ikke har vært diskutert i møter tidligere. Det har vært et tema på samtlige eiermøter mellom den til enhver tid sittende statsråd og styret siden 2016. Så vi har fulgt dette tett. Vi har også utarbeidet egne rapporter fra vår rådgiver Arctic Securities, for å gå dypere inn i den virksomheten. Det jeg sier at jeg vil gjøre nå, er at jeg i tillegg vil ha et nytt møte som går dypere inn i årsrapporten, før årsrapporten blir et tema på eiermøtene, som den alltid har vært. Men det er altså en enda tettere oppfølging fremover på det som omhandler USA-virksomheten og utenlandssatsingen generelt.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Ja, i mitt eiermøte med Equinor tok jeg opp det som er blitt avdekket rundt den lønnskulturen og de bonusutbetalingene som har vært i USA. Det sier selskapet selv at de har ryddet opp i, og sånn skal det ikke være. Det mener jeg det er helt opplagt at de også sier. Det jeg spurte styrelederen om, var vurderingene rundt også å informere eier om den utfordringen de hadde hatt på dette, da det ble avdekket, noe jeg mener de med fordel kunne gjort. Det bekreftet de selv at de burde gjort. Det er jeg glad for, for dette er også viktige politiske diskusjoner som vi har i Norge, ikke bare når det gjelder Equinor, men generelt, som går på lederlønninger og hvordan man skal være konkurransedyktige på lønn – ja – men man skal ikke være lønnsledende. Det er en viktig verdi som vi også skal ta med oss til utlandet. Jeg hadde i mitt møte et behov for å bli direkte informert om hva de har gjort, hvordan det kunne skje, og hva som har gått galt. Det har vi diskutert. Jeg mener også at jeg har fått gode forsikringer på at de har ryddet opp i disse utfordringene.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg tror, som representanten er inne på, det er litt viktig å huske på hvorfor vi eier Equinor. Det er for å opprettholde et ledende teknologi- og energiselskap med hovedkontorfunksjon i Norge, og så er det et mål om høyest mulig avkastning over tid. Vi har vært godt tjent med eierskap i Equinor over mange år. Bare i fjor fikk vi 90 mrd. kr i utbytte og skatt. Det har vært god forretning for Norge, jevnt sett. Diskusjonene om hvordan man skal bruke selskapet, omhandler eierskapspolitikken som helhet. Eierskapsmeldingen ble nettopp vedtatt. Jeg mener de rammene som ligger der, er gode rammer. Jeg mener det er selskapet selv som må stå for strategiske vurderinger, f.eks. av hvordan de skal investere, men politiske diskusjoner om hvordan man forvalter selskapet, må selvfølgelig de politiske partiene ha anledning til å ha. Jeg synes at eierskapspolitikken, slik den er nedfelt i eierskapsmeldingen, er god, og så registrerer jeg at selskapet selv gjør flere ulike valg for å bredde sin portefølje, f.eks. innenfor fornybar, og det synes jeg er bra.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg må vel innrømme at jeg i utgangspunktet er skeptisk til sånne ting, fordi jeg mener at kompetansen på f.eks. hvor man bør investere, er noe som tilligger kompetansen i selskapet og ikke politikerne. Jeg mener f.eks. det ville være krevende hvis man skulle bruke Equinor for å oppnå Parisavtalens mål, noe jeg mener å ha sett et forslag om i forbindelse med behandlingen av eierskapsmeldingen. Det tror jeg er litt krevende. Jeg mener at vi må ha et klart skille mellom rollene også i eierskapspolitikken, og tror jeg bare må gjenta det jeg sa i stad: Når selskapet selv gjør vurderingen at det er fornuftig, og de ser lønnsomhet i å gå inn i fornybar, er det et tegn i tiden på at man utvikler seg i den retningen. Jeg har tillit til at selskapet også fremover vil ta kloke beslutninger rundt sånne spørsmål. Jeg mener igjen at det nok er de som sitter på den fagkompetansen, og ikke jeg.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg er enig i at tilgjengeligheten rundt de akkumulerte tapene i USA kunne vært bedre. Jeg er derfor glad for at selskapet nå selv sier at de har lyst til å rapportere det på en annen måte. Men igjen er vi litt tilbake til det som var diskusjonen her i stad: Det blir litt feil å skape et inntrykk av at det er først nå man har blitt klar over at det har vært store tap i USA. Det har man vært klar over i mange år. Det er heller ikke, så vidt jeg kan se, en stor kobling mellom det som går på forretningskulturen og internkontrollen, og de store tapene. De store tapene skyldes i all hovedsak fallet i oljeprisen. Det skyldes investeringer som ble foretatt mellom 2007 og 2011, en periode med veldig høye oljepriser. Så falt de regnskapsmessige verdiene til disse eiendelene etter oljeprisfallet, og da ble det gjort store nedskrivninger. Men også fordi vi ønsket å gå dypere inn i dette, bestilte departementet tilbake i 2014 en rapport fra Arctic Securities for å se på USA-virksomheten, og den konkluderte med det samme: Ja, det var store tap på grunn av fallet i oljeprisen, og det gjaldt også ganske mange andre selskaper i USA på den tiden.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Jeg har selv mimret tilbake til starten på historien rundt Statoil. Det er verdt å ha det med oss og bli minnet om det innimellom, og det synes jeg er en helt naturlig del av denne debatten vi har her i dag. Men når det gjelder den mer politiske debatten, om Equinor skal være delprivatisert, og om de skal være i utlandet, mener jeg at resultatene over tid, gitt det som er utgangspunktet – hvorfor staten skal eie dette selskapet – er innfridd når det gjelder det som er målet: Vi har tjent gode penger på dette. Hvis selskapet også skal kunne vokse inn i fremtiden, må de ha muligheten til også å være til stede i utlandet. Mye av det vi ser de nå gjør i utlandet, er rettet inn mot den fornybare siden, det er der de store mulighetene ligger, så jeg mener det potensielt ville være et tap for Norge og for norske kompetansemiljøer om vårt største selskap ikke skulle ha mulighet til det. Men det er en politisk debatt. Jeg forholder meg til det som er rammene for eierskapspolitikken i dag, for hvorfor og hvordan vi eier selskapet.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Som jeg har sagt mange ganger tidligere i dag, deler jeg selvfølgelig denne bekymringen. Det er snakk om opptil 200 000 arbeidsplasser. Det er Norges viktigste og største næring. Så er jeg på ingen måte enig i premisset som representanten her legger, om at vi ikke har flyttet oss en millimeter. Vi har faktisk kommet med et forslag til en midlertidig justering i skatteregimet på sokkelen som kan utløse opptil 100 mrd. kr i økt likviditet for selskapene. Det er ikke en eksakt blåkopi av det næringen selv ønsker, men det ligger muligheter her til å hjelpe selskapene med å fortsette planleggingen av prosjekter og å tilføre likviditet, som de var opptatt av å ha. For selskapene betyr tidlige fradrag masse. Det vil bedre en utrolig krevende situasjon. Jeg tror jeg er nødt til å stille representanten det samme spørsmålet jeg stilte til en representant for Senterpartiet tidligere i dag: Ser representanten at det er behov for at dette er en avgrenset ordning – at den er målrettet og satt i en tidsramme – fordi vi på et eller annet tidspunkt skal tilbake til det normale systemet vårt? Hva er i så fall forslagene fra Fremskrittspartiet? Har de noen andre forslag enn det som er næringens eget forslag? Ser de det behovet? Jeg er også opptatt av å understreke at jeg deler eksakt den bekymringen som representanten har. Jeg mener dette er utrolig viktig å få på plass. Jeg mener også at vi har levert en historisk pakke ved at vi nå går inn og justerer et skatteregime som det over tid har vært så viktig å ha forutsigbarhet i. Det mener jeg fortsatt at det er. Men det er behov for ekstraordinære tiltak nå, i en ekstraordinær situasjon.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Igjen: Vi har levert et forslag som kan bety så mye som 100 mrd. kr til disse selskapene, som løfter prosjekter, og som igjen er det som utløser aktivitet. Det henger sammen; får man ikke investeringer i prosjekter, har man ikke fremdrift i prosjekter, blir det heller ikke aktivitet, og det blir heller ikke oppdrag til verftsindustrien. Det er snakk om opptil 100 mrd. kr i 2020 og 2021 for investeringer til senest 2024. Jeg er helt enig i at dette er en kjempekrevende situasjon, og jeg deler fullt ut de bekymringene representanten har, men jeg synes det blir noe rart å påstå at dette på en måte ikke er noen ting – som er litt det representanten skaper et inntrykk av. Det er faktisk det. Men som jeg svarte på et tidligere spørsmål her, er vi en mindretallsregjering. Nå ligger denne pakken i Stortinget, og det er forhandlinger, så vidt jeg forstår. Her må representanten bidra med det han mener er de riktige løsningene. Jeg mener at vi her har svart på noe av det viktigste selskapene etterspurte, som nettopp var økt likviditet for å sikre aktivitet og fremdrift i prosjekter, som også krever en lav oljepris og er lønnsomme for landet på sikt.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
De jeg har lyttet til før vi kom med dette forslaget, er nettopp bedriftene. Man kan godt si at enhver gruppering som fremmer et synspunkt, er en slags lobby, men jeg ser ikke på det på den måten. Jeg mener at dette er viktige bedrifter. Vi har også snakket med organisasjoner, som f.eks. de innenfor fagbevegelsen, Norsk olje og gass, Norsk Industri osv. for å få innspill til denne pakken, Det er helt naturlig. Selvfølgelig er de opptatt av fremtiden til sine bedrifter og sine medlemmer, det skjønner jeg kjempegodt. Det er også det vi har forsøkt å gjøre ved å komme med et forslag for å komme i møte bekymringene de har. Selvfølgelig er det viktig å lytte til innspill fra det som er Norges viktigste og største næring.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-20:
Ja, det tror jeg at jeg med rimelig stor sikkerhet kan bekrefte at de ikke gjør. De vil ikke erstatte dem, men er et veldig viktig tillegg og veldig viktig for det som skal skje fremover: Vi skal bygge noe nytt på skuldrene av det vi har bygd opp gjennom 50 år i Norge, og komme inn i en fremtid som også krever ny teknologi. Jeg er ganske stolt av at Norge på så mange områder går foran ved å fremme og være med på å utvikle teknologien som vi vet kommer til å være helt avgjørende for Europa og for verden for at vi skal kunne nå målene i Parisavtalen. I all den tid Fremskrittspartiet satt i regjering og jeg hadde gleden av å samarbeide med Tord Lien, Terje Søviknes og Kjell-Børge Freiberg om karbonfangst og -lagring, gjorde vi enorme fremskritt. Det er kjempespennende, og det er viktig. Men nei, det vil ikke alene erstatte den viktige drivkraften som olje- og gassindustrien er.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-20:
Problemet til regjeringen og eventuelt andre partier i Stortinget er at en samlet industri ikke synes det er godt nok. Det er ikke bare oljeselskapene – også leverandørindustrien, fagforeningene og lokalsamfunnene er unisone: Dette er ikke godt nok. Et vedtak må være godt nok til å utløse utbygginger som gir leverandørindustrien oppdrag de neste tre årene. Kværner Verdal har ett år igjen med oppdrag. Hvis ikke Hod-utbyggingen, som nå er utsatt, kommer på skinnene igjen, er ordrebøkene tomme i juni 2021. Dette er en av Trøndelags største industriarbeidsplasser, med over 750 ansatte. De har en mengde underleverandører, mange av dem samlet i Verdal industripark, som sysselsetter 3 200 personer. Hvis Kværner Verdal ikke klarer seg, vil det knapt være en familie i Verdal som ikke merker det. En hel region vil bli rammet. Våger virkelig regjeringen å sette disse arbeidsplassene på spill? Er det en risiko som statsråden og regjeringen er villige til å ta?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-20:
Statsråden insisterer på at hennes og regjeringens forslag er godt nok, men det vi utfordrer, er at en hel næring ikke synes det. Det gjelder ikke bare oljeselskapene, det gjelder fagforeningene, det gjelder leverandørindustrien, det gjelder LO, og det gjelder NHO – ingen av dem synes det er godt nok. Så spør statsråden om hva Senterpartiet ville gjort annerledes. Vi ville ha fjernet denne halveringen av friinntekten som regjeringen har lagt inn. Det er bare et knep – det har ingen faktisk virkning. Og vi ville lagt inn tilstrekkelige elementer til at en kan være sikker på at Hod ikke blir utsatt, at NOAKA ikke blir utsatt, at elektrifisering av Troll og Melkøya ikke blir utsatt. For hvis en først skal iverksette tiltak som utsatt skatt – dette er jo ikke skattelette, dette er utsatt skatt – må en iallfall være sikker på at tiltakene virker, at ikke arbeidsplassene går dukken i mellomtida. Jeg er enig, i 2023/2024 kommer det til å komme mye under fornybare prosjekt, men Kværner Verdals ordrebok er tom neste sommer.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-05-20:
En rekke ordførere fra Nord-Norge, NHO, LO, regionråd og næringsforeninger har satt i gang et opprop for å redde leverandørindustrien i bl.a. Nord-Norge og særlig Sandnessjøen. Endringene regjeringen har foreslått i petroleumsskatten, gjør det mulig for industrien å investere, men de gjør samtidig at mange investeringer blir ulønnsomme. Flere samfunn i nord berøres direkte av den krisen vi er inne i, derfor er målbevisst og rask handling fra myndighetene helt avgjørende. Det mest dramatiske for Nord-Norge er at Aker Solutions nå legger ned i Sandnessjøen, og jeg vil utfordre statsråden: Når ordrebøkene blir tomme, hvilke konkrete tiltak vil statsråden sette i verk? Har hun bare tenkt å sitte og se på at kunnskap og hundrevis av arbeidsplasser nå er i ferd med å forsvinne?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-05-20:
««Nærpolitireformen sikrer et operativt, synlig og tilgjengelig politi, som vil være der folk er», sa daværende justisminister Anders Anundsen i februar 2015. DFØs statusrapport viser at dette ikke har skjedd. Ifølge SSB har det i perioden 2016–2019 foregått en massiv sentralisering av politifolk med om lag 1 700 flere stillinger ved politidistriktenes hovedseter og færre politifolk i nesten halvparten av landets kommuner. Er regjeringen klar over at det bor folk andre steder enn på de 12 hovedsetene for politidistriktene?»
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-05-20:
Jeg merker meg at statsråden sier at vi er på rett vei. Men da kan jeg ta et konkret eksempel fra mitt eget hjemfylke, Troms, for der har politimesteren tidligere i år sendt ut brev til alle kommunene om å sette i gang innsparingstiltak og utredning av en ny organisasjonsstruktur. Det er også kritikkverdig at kommunene overhodet ikke er tatt med i denne prosessen. Situasjonen i Troms er uavklart, og den er alvorlig. I det siste brevet som politimesteren har sendt ut til kommunene, sier også politimesteren at antall geografiske driftsenheter skal opp til forhandling – altså nok en gang. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan kan man si at det blir flere politifolk i distriktene når f.eks. politimesteren i Troms har satt alle investeringer som var vedtatt i politireformen, på vent, og utvalgte stillinger skal stå midlertidig ledig?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-05-20:
Brevet fra politimesteren i Troms er ikke til å misforstå, og det vil få store konsekvenser. Det er alvorlig, og det vil bidra til en ytterligere sentralisering av tjenestene og betydelig mer press på en allerede marginal beredskapstjeneste i Troms. Politimesteren sier at siden organisasjonsstrukturen er under utredning, vil ingen nye husleieavtaler bli inngått. Det gjelder husleieavtale for nytt politihus på Setermoen, det gjelder kontorene i Harstad, det gjelder kontorene på Finnsnes, og det gjelder kontorene på Storslett. Hva vil skje med politihusene og kontorene på Setermoen, på Finnsnes, i Harstad og på Storslett? Og prøver egentlig statsråden gjennom politimesteren her å sentralisere alle tjenestene i politiet i Troms til Tromsø?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Vi er mange som deler den bekymringen som her har kommet til uttrykk for en stor og viktig leverandørindustri, som ikke bare skaper mange arbeidsplasser i dag og viktige inntekter til fellesskapet, men som også skal være med oss i broen inn til framtiden. Jeg er glad for at statsråden også bekrefter at dette er noe hun er opptatt av, og at det er en tid for store og ekstraordinære tiltak. Jeg har lyst til å supplere de spørsmålene som har blitt stilt, med et litt annet spørsmål: Er statsråden enig i at vi må innrette tiltakene slik at vi akselererer overgangen til framtidsnæringene, framfor at vi låser norsk leverandørindustri mer inne i en fossil økonomi enn det som kanskje er heldig, når vi nå også skal ha arbeidsplasser om fem–ti år? Hvis hun er enig i det: Hvilke tiltak vil hun treffe, slik at vi sørger for at de valgene vi tar nå, er kloke både i dag og i framtiden?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Begge deler.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg takker statsråden for et godt svar. Jeg tror vi faktisk deler ambisjonen om at vi nå skal sikre de arbeidsplassene vi faktisk har i dag, i de jobbene og bedriftene vi faktisk har, men på en slik måte at det også bygger bro. Spørsmålet er om ikke statsråden er opptatt av at vi innretter dette slik at vi forholder oss til det faktum at verden der ute endrer seg, samme hva vi bestemmer i Stortinget. Det er helt åpenbart at Europa ser annerledes på behovet for gass i det lange løp enn de har gjort til nå. Det er stor interesse for overgang til hydrogen, f.eks., som et substitutt for gass. Man kan jo se for seg varige atferdsendringer etter koronakrisen når det gjelder nye måter å jobbe på, nye måter å reise på. Det kan f.eks. ta veldig lang tid før etterspørselen vil være tilbake på det nivået den var, hvis den noen gang kommer dit. Så mitt spørsmål er: Er ikke egentlig lakmustesten om vi klarer å lage et helhetlig system som oppnår disse to formålene samtidig – uten kun å prioritere dagens behov, men også å sørge for at framtiden er tungt til stede i de planene vi legger i de neste ukene?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg vil begynne med å anerkjenne at jeg synes statsråden har vært tydelig i de signalene hun har sendt gjennom offentligheten til styret og ledelsen i Equinor, og takke for et grundig svar på mitt skriftlige spørsmål. Jeg mener at denne saken egentlig har to dimensjoner. Den ene er oppryddingen i det som åpenbart har vært en ukultur i USA-satsingen, og det har statsråden svart på. Det andre spørsmålet som nå vil komme, er: Hva vil staten med sitt fortsatte eierskap? Hva er formålet med å eie det største energiselskapet i Norge i den tiden vi nå går inn i? I den offentlige debatten har det de siste dagene bl.a. kommet opp en idé om at man skal bruke eierskapet strategisk til å gi Equinor et enda tydeligere fornybarmandat, altså at man i enda større grad skal bruke Equinor som en motor for å drive fram den omstillingen vi alle nå uansett må igjennom, på samme måte som man på 1970-tallet ga et veldig klart mandat til å bygge norsk kompetanse, støtte opp om norsk leverandørindustri, gjøre Norge til en partner i det internasjonale oljearbeidet på lag med de andre. Ser statsråden for seg at denne diskusjonen kan lede nettopp i den retning?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Når det gjelder formen på eierstyringen, er jeg enig i at den skal være profesjonell. Den skal skje gjennom generalforsamling, og det skal ikke skje gjennom politisk detaljstyring fra dag til dag. Dette er et viktig prinsipp som vi har stått sammen om i Norge i mange år, og som jeg tror det er god grunn til å forsvare også i denne situasjonen. Men det er noe helt annet enn spørsmålet om hva som er statens strategiske mål, formålet med eierskapet, for som alle andre eiere må også hovedeieren, som eier 67 pst. av selskapet, kunne ha en tydelig målsetting. Jeg er opptatt av at den målsettingen selvfølgelig innbefatter at man skal tjene penger på å eie selskapet, men staten må jo ha noen mål utover det. Spørsmålet litt mer konkret er: Vil statsråden bruke denne anledningen til å begynne et arbeid for å se på om man skal justere statens mål for eierskap i Equinor, f.eks. i retning av å gjøre selskapet til enda mer av en fornybarmotor, altså utover det som selskapet selv har lagt til grunn i dag?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-20:
Mitt spørsmål går også til olje- og energiministeren. Dagens Næringsliv har den siste tiden avslørt enorme tap og en ukultur som savner sidestykke i Norge, knyttet til Equinors satsing og investeringer i USA over de siste 20 årene. Det er helt ville historier om sponsing av kalkuner til 700 000 kr, enorme sjekker som bare ble liggende, og at det var helt naturlig for lederne å kjøre de aller dyreste bilene. Resultatet er et tap på – sist rapportert – 218 mrd. kr. Det er et tall de færreste av oss har et forhold til. Men det er to Nord-Norge-baner, det er mye mer enn gigantprosjektet ferjefri E39, og vi kunne ha fått forferdelig mange sykepleiere, barnehagelærere og lærere for den summen. De 218 milliardene er fra oljen som har ligget på bunnen av norsk sokkel. Det er vår olje – våre felles ressurser. Disse pengene har altså Equinor satset, sløst bort og tapt i USA. Equinor har vært engasjert i mer enn 30 ulike land. Vi vet at den dypt problematiske investeringen i oljesand i Canada endte opp som investeringene i USA, med salg og avskrivninger av 4,5 mrd. kr. Spørsmålet som melder seg, er om kulturen som gjorde seg gjeldende i USA, også var en kultur i selskapets satsinger andre steder. Så sent som i 2018 konkluderte revisorfirmaet KPMG med at Equinor «ikke hadde effektiv intern kontroll over finansrapporteringen per 31. desember 2017». Tror statsråden at de problemene som er avdekket hos Equinor, er utelukkende et amerikansk problem? Eller er det grunn til å tro at dette er en kultur fra selskapets side også i andre land? Og hva gjøres for å sikre at dette ikke skjer igjen, annet enn at Equinor selv bedyrer at de har håndtert dette nå?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-20:
Jeg takker for svaret. Statsråden sa etter møtet med Equinor på mandag som hun henviser til, at hun nå vil ha en tettere oppfølging av selskapet, noe som selvfølgelig bare skulle mangle siden staten er den dominerende eieren av selskapet, som har tapt enorme pengesummer. Men hva betyr en tettere oppfølging konkret? En stor del av problemet med Equinors investeringer er at det som har skjedd, har vært lite tilgjengelig: hvor store tapene har vært, og hvordan selskapet har opptrådt. Manglende offentlighet og åpenhet virker å ha vært en av kjerneverdiene til selskapet når de har gått fram. Det er derfor maktpåliggende at vi nå får vite mer om hva som har skjedd, og hvordan selskapet kommer til å håndtere dette framover. Spørsmålet er om statsråden vil offentliggjøre det som nå kommer fram gjennom den tettere oppfølgingen hun skal ha med selskapet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-20:
Jeg håper at statsråden benytter den anledningen hun nå får, til å forsikre oss om at det vil bli full offentlighet rundt de svarene hun får fra Equinor. Men dersom et heleid statlig selskap eller en offentlig etat hadde vært ansvarlig for bare en promille av de tapene vi har sett i Equinor, ville det ha fått konsekvenser for ledelsen. I dette tilfellet ser det heller ut som at de som har vært ansvarlige for satsingen i Equinor, har rykket oppover i selskapet og i tillegg fått enorme bonustildelinger. Dagens Næringsliv meldte i mars i fjor om at mens vanlige ansatte måtte nøye seg med en bonus på 8,5 pst. av grunnlønnen, fikk Equinor-toppene 40–50 pst., pluss store aksjetildelinger. For utenforstående kan det virke som man blir forfremmet til sitt eget inkompetansenivå. En sånn feilsatsing som disse investeringene har vært, ville i de fleste andre tilfeller ha ført til at det fikk noen konsekvenser. Vil dette få noen konsekvenser for ledelsen i Equinor, for de bonusutbetalingene som er eller har vært, og også eventuelt for styret?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-20:
Equinors utenlandsinvesteringer i Nord-Amerika har ikke bare vært dårlig forretning, som statsråden sa, det har vært en svimlende, useriøs kostnadsstyring. Statsråden er sikkert kjent med at Miljøpartiet De Grønne har foreslått at Stortinget oppnevner en uavhengig kommisjon for å granske Equinors utenlandsinvesteringer i Nord-Amerika og også statens eierstyring og eierdialog gjennom de årene, også for å finne ut hva vekslende regjeringer har visst og ikke visst om Equinors aktivitet i Nord-Amerika. Jeg har merket meg at statsråden har bedt Equinor om å redegjøre for hva som har skjedd, men jeg mener det på ingen måte er nok når det er snakk om så mange år og også så svimlende store summer som over 200 mrd. kr, som egentlig tilligger fellesskapet. Det er et enormt tillitsbrudd fra et enormt viktig statlig deleid selskap. Er statsråden enig i at en stortingsnedsatt granskingskommisjon kan bidra til mer åpenhet og viktig informasjon, og vil hun i så fall anbefale Høyres stortingsgruppe å støtte forslaget?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-20:
Arve Johnsen var grunnleggeren av Den norske stats oljeselskap, og som eneste ansatte i starten sov han de første dagene på gulvet i en tynn sovepose i en tom leilighet. «Jeg hadde bestemt meg for å spare selskapet for alle unødige utlegg og ville derfor ikke bo på hotell», som Johnsen selv sa. I dag ser vi et annet Statoil, eller Equinor: Det er børsnotert, det er delprivatisert, det har vært på oppkjøpsraid i USA med kjøp av en kalkun til nær en million kroner, dyre biler og store fester – og et tap på omkring 200 mrd. kr i USA. Når vi nå ser forskjellen på det Statoil vi hadde, som jo var et statlig industrieventyr og en suksess, hvor lurt var det egentlig å delprivatisere selskapet? Og bør ikke den norske stat heller kjøpe tilbake selskapet i det norske folks eie, så vi kan eie og styre det fullt og helt?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. De siste ukene har lærere, assistenter og renholdere gjort sitt beste for at barna våre skal ha en trygg skole å komme tilbake til. Klasserom ble gjort i stand på rekordtid, noen har flyttet ut i naturen. Elever og ansatte har på imponerende vis tilpasset seg den nye hverdagen. Når situasjonen har blitt som den er, er man avhengig av at alle er med og drar lasset. Jeg vil mene at folk i Norge har gjort sitt beste, men hvor har regjeringen vært? På meg virker det som man var mer opptatt av pekeleken. For det meldes om store forskjeller mellom kommuner og skoler på hvor mye tid barna får på skolen. VG skrev i går at Oslo kun får til et minstekrav om én skoledag i uka for alle elever. Det er den samme situasjonen i mange kommuner. Til VG sier regjeringspartiet Høyre at ambisjonene i Oslo da er for lave. Statsråden sier selv at hun er bekymret, og at det er lite. Da må jeg innrømme at jeg blir litt forvirret, for det er jo retningslinjene til regjeringa og statsråd Melby som er hovedårsaken til at Oslo og andre kommuner ikke kan tilby barna mer skole. Så mener da statsråden enten at Oslo og andre kommuner nå bryter reglene og tilbyr for lite skole, eller er det sånn at statsråden egentlig oppfordrer kommuner til å bryte smittevernreglene for at flere elever skal komme på skolen flere dager? Kan statsråden her klargjøre: Er det kommunene som gjør feil, eller er det smittevernreglene til regjeringa som er feil?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Spørsmålet mitt var nettopp hva regjeringa mener, for det er forvirring om de signalene som regjeringa nå sender ut, når man i media går ut og kritiserer kommuner for det opplegget de tilbyr, som tilbys på bakgrunn av regjeringas regler. Jeg er opptatt av at regjeringa skal gjøre sin del av jobben, ikke kritisere kommunene når de følger regelverket, og ikke drive med den pekeleken, som nevnt. Jeg mener også at man bør lytte til Barneombudets oppfordring til regjeringa om at en nå raskt evaluerer smittevernreglene for å sikre at reglene ikke er strengere enn det som til enhver tid er smittefaglig nødvendig. Nå har man høstet noen erfaringer. Det er viktig at skolene får vite om de reglene man har i dag, skal vare helt til sommeren, eller om det blir endringer. Når kan skolene forvente nye justeringer i smittevernreglene – vil det gå dager, uker eller måneder?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg tror alle som leste VG, oppfattet det som kom fra regjeringspartiene, som kritikk. Jeg er også helt enig med Barneombudet, som mener at departementet og regjeringa ikke har god nok kunnskap om situasjonen der ute. Jeg håper at den oppfordringen fra Barneombudet tas på alvor av regjeringa. Jeg skulle egentlig ønske at statsråden kunne være mer konkret i sin beskjed til skolene om justeringer i smittevernveilederen, for vi kjenner til at statsråden tidligere har gitt skolene korte frister og brukt mye tid på klasseromsarbeid. Dette burde man hatt på plass tidligere. Den andre store utfordringen, i tillegg til smittevernreglene, er ressurssituasjonen. De pengene som har kommet, var brukt opp allerede i april, og Barneombudet er også her krystallklare på at man må prioritere de nødvendige ressursene til å oppfylle elevenes rettigheter. Kommuner og skoler rapporterer om voldsomme kostnadsøkninger. Milliardene satt løst da det var næringslivet som skulle reddes. Mener ikke statsråden at skolene er like viktige?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg tror det egentlig er kun statsråden i hele Skole-Norge som mener at hun ga skolene god tid til gjenåpningen. Det er en ganske unison tilbakemelding, og jeg ber innstendig statsråden se mer på smitteveilederen og være mer konkret i sin tilbakemelding til skolene. Når det gjelder ressurser, ber jeg ikke statsråden om å trylle – jeg ber henne betale for de ekstrakostnadene som er. Jeg har også tidligere hørt statsråden si at regjeringa skal stille opp, men vi vet jo allerede svaret på det. Revidert nasjonalbudsjett ble lagt fram, og det kom ikke nok penger. Fylkene sier at bussene står klare, det står på penger for å få skoleskyssen til kommunene. Kommunene sier at lokalene er ledige, det står på penger for å få leid dem og få plass til flere. Regjeringas svar er at dette må de se på og vurdere videre, men nå begynner det å haste. Vi har ikke så mye tid igjen av dette skoleåret, og når kommunene nå sier at det står på penger, bør en være tydelig på at de pengene bør og må komme – slik at det ikke er for sent, og at en faktisk får kommet tilbake dette skoleåret. Konsekvensene av at det ikke kommer penger, ser vi allerede: Det er kutt i skolen og barnehagen. Kan statsråden avklare når regjeringa skal stille opp?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-05-20:
Det er snart tre veker sidan regjeringa presenterte sitt forslag til endringar i oljeskatten. Sidan den gong har ein samla oljebransje, leverandørindustrien, NHO og LO praktisk talt slakta forslaget. Det ser likevel ikkje ut til å ha gjort nemneverdig inntrykk på regjeringa, som i dag gjev uttrykk for at dei er bekymra. Men det er ikkje bekymring som vert etterlyst, det er handling. Investeringar i olje og gass bidreg til titusenvis av jobbar på sjøen og på land. No står investeringar på titals milliardar kroner i fare berre i 2020 og i 2021. Dette er investeringar som er så store at om regjeringa set i gang alt som var ferdig og klart til bygging av veg- og jernbaneprosjekt, alt som var planlagt av offentlege bygningar, og alt som er lett tilgjengeleg av vedlikehald i det norske samfunnet, vil ein ikkje vere i nærleiken av å kompensere for den aktiviteten som kan falle vekk i olje- og gassindustrien. Det er alvor no. Arbeidsplassar står i fare. Verft kan gå over ende, store industrimiljø kan forvitre. Likevel flyttar altså ikkje regjeringa seg ein millimeter i spørsmålet om oljeskatt. Difor er mitt spørsmål til olje- og energiministeren: Ettersom det openbert sit så langt inne for regjeringa å gjere heilt nødvendige endringar og forbetringar i oljeskatten, kan statsråden nemne eitt enkelt tiltak, eller fleire samla, som er i stand til å kompensere for bortfallet i økonomien på fleire tiltals milliardar, som olje- og gassindustrien no varslar som ein konsekvens av regjeringa sitt forslag?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-05-20:
Viss eg hadde hatt så lite svar på spørsmålet eg fekk, hadde nok eg òg prøvd å kontre med eit nytt spørsmål i staden for å forsøkje å svare. Men realiteten er at svaret bekreftar det vi allereie visste. Det finst ikkje eit einaste enkelttiltak eller tiltak samla som er i stand til å kompensere for bortfallet av etterspørselen som dette gjev økonomien. Det betyr at posisjonen til regjeringa kan gje oss eit hardare tilbakeslag i norsk økonomi enn nødvendig. Og det er styrt dit, det er det som er uforståeleg. Når regjeringa seier at dei vil ha folk tilbake i jobb i private bedrifter, veit vi at det er desse bedriftene som byggjer opp veldig mykje av kapitalmiljøa vi har i Noreg, som kan skape nye arbeidsplassar. Vi får ikkje det viss desse bedriftene går over ende. Verftsindustrien på Sunnmøre reddar seg ikkje sjølv. Arbeidarane i Egersund, på Stord og i Verdal treng unnsetning no. Då er spørsmålet: Kva har regjeringa tenkt å levere som faktisk gjev meir aktivitet for desse bedriftene?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-05-20:
Det er bra at statsråden erkjenner at jobben med dette forslaget må gjerast i Stortinget ettersom regjeringa ikkje har gjort det. Det skal vi naturlegvis gjere. Eg synest for så vidt det var ganske avslørande når partileiaren i regjeringspartiet Venstre i går gjekk ut i Dagbladet og åtvara andre parti mot å lytte til det ho kalla oljelobbyen – eller som vi andre kallar det: Noregs viktigaste industribedrifter. Aker, Equinor, Norsk Industri, NHO og andre som har skoa på, vert omtalte som ein oljelobby ein ikkje må høyre på når ein skal behandle dei viktigaste forslaga for å halde oppe aktiviteten i norsk industri i tida framover. At ei borgarleg regjering omtalar dei viktigaste industribedriftene våre som lobby, er paradoksalt nok i seg sjølv, men når ein faktisk viser at ein ikkje tek på alvor dei signala som kjem, gjev det grunn til endå større bekymring. Spørsmålet er: Er statsråden einig i utsegnene til Venstre-leiaren, eller vil ho aktivt ta avstand frå å definere våre viktigaste industribedrifter som ein lobby?
Astrid Margrethe Hilde (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
«NRKs sak «Avslørt av mobilen» viser hvordan posisjonsdata fra våre mobiler selges videre til såkalte «dataforhandlere» uten at vi vet om det. Forbrukerrådet tok opp problemstillingen i rapporten «Out of Control», der de viste hvordan aktører systematisk overvåker forbrukernes appbruk og sprer personopplysninger ukontrollert. I forbrukermeldingen var et tiltak nettopp å styrke personvernet. Hvilke konkrete initiativ har statsråden tatt overfor justis- og beredskapsministeren og distrikts- og digitaliseringsministeren for å styrke forbrukernes personvern?»
Astrid Margrethe Hilde (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Jeg takker for svaret. Det er betryggende at regjeringen ser på saken. Som forbruker er man forsvarsløs i møte med denne industrien, og det er behov for å se på hvordan, og hvor godt, personvernregelverket håndheves, og hva som må gjøres for å styrke både tryggheten, sikkerheten og personvernet vårt på disse digitale plattformene. Er forbrukerministeren enig med Arbeiderpartiet i at det denne forbrukeren opplevde i denne saken på NRK, er både uetisk og uakseptabelt?
Astrid Margrethe Hilde (Arbeiderpartiet), 2020-05-20:
Den nevnte rapporten er viktig, og den informasjonen som de nå selger videre, er så verdifull at den har skapt en helt ny industri. Posisjonsdata fra forbrukerne blir solgt i stor skala til disse kommersielle aktørene og myndigheter som er interessert i å vite hvor folk er. Disse selskapene sier at dataene er anonyme, men som NRKs sak viser, er det altså ikke noe problem å finne ut av hvem dataene tilhører. Det jeg da lurer på, er: Har man noen konkrete planer for å forby denne type videresalg av opplysninger?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-05-20:
Først vil jeg takke representanten for et viktig spørsmål, og så vil jeg også takke Forbrukerrådet for en viktig rapport om videresalg av persondata. Rapporten avdekker hvordan selskaper i annonseindustrien samler inn store mengder sensitiv personinformasjon via ulike apper og deler denne videre uten at forbrukeren er klar over det. Forbrukerrådet konkluderer med at annonseindustrien står bak omfattende brudd på personvernlovgivningen. Det er nå to år siden de nye personvernreglene, eller GDPR, ble innført. I lys av det må jeg si at jeg er veldig bekymret for det bildet vi ser, og den utviklingen som beskrives i Forbrukerrådets undersøkelse. På den andre siden er det bra at vi nå får fram konkrete eksempler som gir anledning til debatt. Det er også viktig for å styrke etterlevelsen av personvernregelverket. Den digitale utviklingen, der forbrukeren i stadig større grad betaler med personopplysningene sine, har bidratt til økt behov for samarbeid mellom personvern- og forbrukermyndigheter. Personvern er også et svært viktig tema i forbrukerpolitikken. Regjeringa skal som kjent nedsette en personvernkommisjon. Et av temaene det kan være aktuelt for kommisjonen å se på, er brukernes mulighet til å ivareta eget personvern ved bruk av digitale løsninger og tjenester. Dette vil digitaliseringsministeren redegjøre nærmere for i et eget svar til Stortinget. Men hun har også personlig engasjert seg i denne saken fra Forbrukerrådet og NRK. I forbrukermeldinga som jeg nylig la fram, og som representanten viser til, kommer regjeringa med flere tiltak for å styrke det digitale forbrukervernet. Jeg vil trekke fram to tiltak: For det første skal vi lage en strategi for forbrukernes digitale hverdag der personvern vil være et viktig tema og del av arbeidet. For det andre vil vi sørge for å få på plass et samarbeidsforum for tilsynsmyndigheter på digitalområdet i Norge. Her vil bl.a. Forbrukertilsynet og Datatilsynet samarbeide tett for å avdekke brudd på forbruker- og personvern på digitale plattformer.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-05-20:
Jeg mener dette er uakseptabelt. Derfor er jeg også glad for at Datatilsynet, som representanten viser til, har tatt denne saken på stort alvor og handlet raskt. Det er jo et uavhengig tilsyn som nå går inn i saken, og som også har hatt dialog med Forbrukerrådet. Jeg synes også det er utrolig bra at rapporten blir spredt rundt om i Europa, og at en også på europeisk nivå i de ulike datatilsynene tar dette på største alvor. Som jeg sa i mitt hovedsvar: I arbeidet med oppfølgingen av forbrukermeldingen, som Stortinget sluttet seg til, er jeg opptatt av at strategien vi skal utarbeide, også får personvern som et viktig tema. Jeg tror vi bare må erkjenne at det er store summer å tjene på å kunne samle denne informasjonen, og da er det ekstra viktig at det blir fulgt opp på en god måte.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-05-20:
Mange av de spørsmålene som Arbeiderpartiet prisverdig stiller i dag, skal digitaliseringsministeren svare på. Når det gjelder personvernregelverket, mener jeg at det er godt. GDPR har vært en stor seier. Da det kom for to år siden, var jeg en av dem som syntes det var veldig positivt. Så er også noe av utfordringen at regelverket er én ting, men det er ikke nødvendigvis sånn at det praktiseres. Når en ser på «Out of Control», rapporten til Forbrukerrådet, er det jo nettopp det de også peker på, at de mener det er brudd. Derfor er det så viktig at Datatilsynet, som uavhengig, følger dette opp og kan se på om det er gjort brudd, og så gå videre med sanksjoner. Dette er et tema som jeg fullt ut deler bekymringen for. Som barne- og familieminister vil jeg si at mye av dette også er kynisk rettet mot barn. Derfor har vi vært opptatt av å styrke f.eks. Forbrukertilsynet, og også se på det som er rettet mer mot barn, for at en skal sikre at de er trygge på digitale plattformer.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-05-20:
«Stortinget har siden mars vedtatt omfattende og kraftfulle økonomiske krisetiltak. Men en rekke kriserammede virksomheter i hele Norge har så langt i liten grad fått økonomisk hjelp gjennom regjeringens oppfølging av de ordninger som er etablert. Dette gjelder bl.a. mange små bedrifter, bedrifter med store sesongvariasjoner, virksomheter med faste kostnader som følge av myndighetsbestemte krav, stiftelser og andre virksomheter som ikke er skattepliktige og mange flere. Hvilke nye tiltak vil regjeringen komme med for å sikre disse?»