Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Jeg slutter meg til saksordførerens redegjørelse, men vil knytte noen flere kommentarer til drosjenæringen og klimautfordringen. Det er heldigvis etter hvert blitt bred enighet om at vi står overfor en stor utfordring knyttet til å få kontroll med den globale oppvarmingen, fordi den vil ha vidtrekkende konsekvenser for alle mennesker som bor på kloden. Vår del av ansvaret for å ta nasjonale kutt vil i veldig stor grad være knyttet til transporttilbudet, fordi det er den sektoren som er den desidert største som ikke er omfattet av kvotesystemet. Drosjene utgjør en viktig bit i kollektivsystemet her i landet. Vi er veldig opptatt av å få busser som enten går på gass for å få ned utslippene, eller bruker biogass for å være klimanøytrale, eller som nå også kan gå på batteri, og dermed med norsk, ren vannkraft er utslippsfrie. Da skulle det bare mangle at vi ikke også kunne stille krav til den siste biten i kollektivsystemet, som er drosjene, om at de også skal være lavutslippskjøretøy, fortrinnsvis nullutslippskjøretøy. Et sentralt spørsmål her er at vi har en tilgjengelig teknologi. Én ting er i de store byene, der det er billig og kan være effektivt å etablere ladeinfrastruktur som gjør at drosjer fortrinnsvis kan operere døgnet rundt, ha tilgjengelig drivstoff og kan fylle det raskt nok. Noe annet er i andre deler av landet, som er mer langstrakt, der det ikke bor folk så tett, og der det vil være større avstand mellom ladestasjonene. Da er det klokt at det er mulig for de regionale myndighetene å stille disse kravene og vurdere hva som er formålstjenlig i forhold til den tilgjengelige teknologien som bilene har. Og til et kanskje undervurdert bidrag: De som reiser en del i USA, kan jo merke seg at Toyota Prius har blitt en veldig populær drosje. Det er først og fremst knyttet til de lave energikostnadene, for kostnadene ved å drifte bilen er lavere enn kostnadene ved en bil som er helt basert på fossile drivstoff, og som ikke utnytter energien på samme måte som en hybridbil. Det vil også kunne bidra til å øke etterspørselen etter denne typen løsninger, i en næring som også er presset på marginene i en hard konkurranse. Forhåpentligvis vil dette kravet – som mange andre myndighetskrav på et felt der markedet ikke løser problemene selv, men der vi stiller myndighetskrav – bidra til å skape teknologiutvikling, fordi det etterspørres løsninger som kan tilfredsstille de myndighetskravene. Det er klokt å avvente kravet til maxitaxi, altså kjøretøy som har inntil 17 personer som passasjerer, til vi er trygge på at det finnes et godt nok utbud av kjøretøy som tilfredsstiller den standarden man skal ha på kollektivtransport. La meg få lov til å avslutte med å understreke at formuleringen i den merknaden som ligger i innstillingen, er knyttet til at man senest i 2020 skal ha en lovrevisjon med sikte på å innlemme maxitaxier. Hvis det skulle vise seg at teknologiutviklingen, som den ofte gjør, går fortere enn vi forventer – ja, så forventer vi også at regjeringen kommer tidligere tilbake med forslag til revisjon av loven for Stortinget, slik at vi også kan ta med maxitaxiene i dette viktige arbeidet for å få et utslippsfritt kollektivtilbud.