Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-17:
Jeg vil bare komme inn på fire punkter i den foreliggende innstilling. Det første gjelder forenkling av betaling av arbeidsgiveravgift ved private arbeidsoppdrag i hjemmet. Regjeringa får nå tilslutning til et forslag om at en ikke skal betale slik arbeidsgiveravgift før en har utbetalt 60 000 kr, mens beløpet tidligere var 50 000 kr. Samtidig viderefører en det ubegrensede fritaket for betaling av arbeidsgiveravgift ved privat pass av barn under 12 år og pass av barn med særlig store behov. Det er et forbilde, og det er en fin endring fra Regjeringas side. Jeg vil appellere til Regjeringa om å gjennomføre tilsvarende forenklinger på andre områder hvor regelverket og innbetalingene er mer til bry for den enkelte enn til gagn for statskassa. Det er en rekke slike regler som engasjerer mange, og som med fordel kunne vært forenklet på tilsvarende måte. Det neste punktet gjelder fiskerfradraget. Det er et særskilt fiskerfradrag som går ut på at en kan få fradrag for 30 pst. av netto arbeidsinntekt fra fiske og fangst, oppad begrenset til 80 000 kr. Maksimalgrensen heves til 115 000 kr. Det er et positivt skritt. Rederiskatteordninga er nok en gang et tema. Det viktigste der er føring av miljøfond - hvordan reglene er å forstå med tanke på regnskapsmessig egenkapital. For Regjeringa har det vært viktig å lage regler som legger til rette for at en del av det som Regjeringa kaller skatteforpliktelser etter rederiskatteordninga for 1996, skal kunne føres som egenkapital. Spørsmålet er hvordan det skal praktiseres. Det var en lengre debatt om denne saken i Odelstinget den 24. april, hvor jeg også kom inn på det spørsmålet. Jeg sa da at populært skal dette være snakk om «egenkapital med forpliktelser». Dersom det var uklart i forhold til dagens regnskapsforskrifter, må det presiseres ut fra den forståelse, og at den nye forståelsen da er egenkapital med forpliktelser. Det som var Regjeringas begrep i den debatten, var kvalifiserende miljøtiltak. Det er noe som følges opp i denne innstillinga. Altså: Ved investeringer i kvalifiserende miljøtiltak unngår en den beskatningen når en trer inn i ordninga. Til slutt er det spørsmål om gjensidige brann- og husdyrforsikringsselskap. Der er det en regel fra skatteloven av 1911, hvor gjensidige brann- og husdyrforsikringsselskaper har fritak for skatteplikt. Det som er viktig i den gjennomgangen som Regjeringa har lovet, er at en går til kilden og ser på hva som var bakgrunnen for fritaket. Og formålet med fritaket for den type selskap den gangen var jo at en skulle få anledning til å opparbeide seg et fond så en kunne ha rimelige premier, slik at en fikk mange med seg. Nå er jo de mange med, men det som fortsatt gjenstår, i tråd med det opprinnelige formålet, er jo at det gjensidige selskap har som formål ikke å ta penger ut av selskapet. Altså: Det er et gjensidig selskap som skal ha som formål rimeligst mulige forsikringer for dem som deltar. Og de som deltar, de som er forsikringstakere, er jo også eiere av selskapet. Det er derfor viktig at en får en gjennomgang med den forståelsen. De selskap som i det siste har lagt opp til at en skal ta penger ut av selskapet, har altså brutt med det gjensidige prinsippet, og for de selskapene er det helt naturlig at en går over til å måtte betale skatt av sine overskudd.