Kari Lise Holmberg (Høyre), 2003-05-22:
Som presidenten nevnte, er det som stedfortreder for saksordføreren, Peter Gitmark, at jeg nå har gleden av å legge fram innstillingen fra kommunalkomiteen om lov om boligbyggelag og lov om borettslag. De nye lovene skal erstatte lovene fra 1960. Det blir foreslått omfattende endringer i de någjeldende borettslovene. Lovstrukturen blir klarere og forskriftene lettere å ta seg fram i. Lovene er også blitt sett i sammenheng med utviklingen på boligmarkedet. Saken har vært ute på bred høring og har i all hovedsak fått tilslutning fra høringsinstansene. Innledningsvis vil jeg framheve at det er en stor grad av enighet i denne saken. En samlet komite viser til den store betydningen boligbyggelagene har hatt som utøvende organ for sosial boligbygging. En samlet komite uttrykker også at boligbyggelag og borettslag fortsatt vil spille en viktig rolle innen sosial boligbygging. Pr. 1. januar 2002 var det registrert 136 boligbyggelag og 6 183 borettslag her i landet. Det totale medlemstallet i NBBL var 652 100. Dette er høye tall, og det viser hvor mange mennesker lovendringene vil angå. Det er således en lov som omfattes med stor interesse, og som mange har forventninger til. I så måte kan Svalbard nevnes spesielt, i og med at borettslagslovene nå også skal innføres der. Kun på enkelte områder er partiene uenige. Jeg regner med at de enkelte representantene selv redegjør for sine synspunkter. Jeg vil i all hovedsak konsentrere meg om Høyres standpunkt. Boligbyggelagene driver utstrakt virksomhet, og i komiteen har det vært en del diskusjon rundt hva slags virksomhet boligbyggelagene kan drive med, særlig i forhold til sparing og utlån. Fra Høyres side vil jeg trekke fram tre hovedsynspunkter: 1. For Høyre har det vært viktig å presisere at boligbyggelagene har som hovedformål å skaffe bolig til medlemmene i laget, enten gjennom nybygging eller ved kjøp, samt ivareta forvaltningen av boligene for andelseierne.2. Høyre mener at sparing og utlån ikke skal være hovedformål for boligbyggelagene. En slik virksomhet må være underordnet i forhold til boligforvaltningen. Videre mener vi det skal være opp til medlemmene i boligbyggelaget å avgjøre om annen virksomhet ligger innenfor de rammer som medlemmene kan akseptere.3. Høyre støtter en videreføring av de gjeldende reglene om at andelseiere ikke skal ha personlig ansvar for gjelden til boligbyggelagene. Det er mange holdninger og kulturer som utfordres når mennesker bor tett sammen. Jeg er derfor glad for at lovforslagene inneholder forbud mot diskriminering. Høyre mener at diskriminering ikke skal forekomme i et moderne samfunn, og støtter derfor lovforslagene som forbyr diskriminering på boligområdet. En bør antakelig ikke bli forundret over at Fremskrittspartiet velger å stå utenfor en felles komitemerknad som understreker viktigheten av at lovforslagene inneholder bestemmelser om forbud mot diskriminering. Selv om Fremskrittspartiet dekker seg bak sine egne komitemerknader på dette feltet, sitter jeg likevel noe negativt undrende igjen. Men jeg regner med at Fremskrittspartiet selv vil klargjøre sine synspunkter. I komiteen har diskusjonen i stor grad dreid seg om departementets forslag til rettsregister. Pr. i dag finnes ikke et slikt. Men enigheten har her uteblitt. Departementets forslag har ikke fått tilslutning, heller ikke den modellen som Høyre og Kristelig Folkeparti gikk inn for. Det synes jeg er beklagelig, for vår modell ville vært den beste. Høyre mener nemlig at driften av et slikt register bør konkurranseutsettes, og at dette bør skje etter lov om offentlige anskaffelser. Etter vår mening vil dette sikre en samfunnsmessig optimal drift av registeret og en lavest mulig kostnad for brukerne. For Høyre har det vært viktig at staten står som eier av opplysningene i registeret – dette for å sikre at en eventuell konkurs i organisasjonen som har driftsansvaret, ikke skal medføre negative konsekvenser for andelseiere, panthavere og andre rettighetshavere i borettslagsandeler. Det må også sikres at opplysningene uten videre kan overføres til den som skal overta registerføringen. Flertallets forslag vil jeg gi følgende kommentarer: Høyre er skeptisk til flertallets mening om at registerordningen bør baseres på konkurranse, fordi vi i dette tilfellet er usikre på om markedsmekanismen vil sikre nettopp fri konkurranse. Blant annet må det være flere og noenlunde likeverdige aktører i markedet. Faren er derfor stor for at dette vil være et monopol, hvor f.eks. Norges Boligbyggelag vinner. Uansett hvem som vinner, har vi dårlige erfaringer med monopol. Anbud stiller i langt større grad krav til kvalitet og pris enn hva som ville være tilfellet i et monopolmarked. Ved anbud kan vi også sette makspris og minimumskrav til kvalitet. Avslutningsvis skal jeg ta opp de forslag der Høyre er medforslagsstiller.