Pål Farstad (Venstre), 2015-03-03:
Først vil jeg takke saksordføreren for arbeidet med saken og gjennomgangen som ble gitt her i dag. Jeg deler forslagsstillernes oppfatning av at det har vært et gode for norske forbrukere at det ble etablert konkurranse i det norske melkemarkedet, og at dette har gitt et større utvalg av produkter for forbrukerne. Jeg oppfatter forslagsstillerne slik i den prosessen som har vært. Men har vi kommet langt nok med hensyn til å sikre gunstig konkurranse på dette markedet? I likhet med resten av komiteens flertall er jeg av den oppfatning at konkurransen innenfor den norske melke- og meierisektoren fortsatt er gjennomgående for svak. Det er fortsatt slik at en aktør på de aller fleste områder har en dominerende rolle. Det er gode grunner til det og gode grunner til at det også i framtiden skal være slik. Men det er forbrukerinteressene som i siste instans vil bære ulempene ved mangelfull konkurranse – gjennom lavere effektivitet i foredlingen og mindre produktbredde, med fare for færre innovasjoner og med et antatt høyere prisnivå. Dette må balanseres. I innstillingen vises det til at konkurransen i meierisektoren er avhengig av mange flere elementer enn de konkurransepolitiske tiltakene som omtales i forslaget. Det vises til at regjeringen har nedsatt et utvalg som skal evaluere systemet for balansering av råvaremarkedene i jordbruket. Formålet med gjennomgangen er å legge til rette for økt konkurranse og bedre ressursutnyttelse i verdikjeden sett under ett. Utvalget skal legge fram sine forslag innen 1. juni 2015. Venstre venter i spenning på resultatet av dette utvalgets arbeid. Vi liker at det blir sett nærmere på problemstillingen som det her er tatt til orde for. Men én ting må være klart: Prisutjevningsordningen er en meget komplisert ordning som inneholder mange elementer. Det er derfor gode grunner til å se på mulighetene for en forenkling av ordningen. I Venstre var vi i forbindelse med siste års jordbruksoppgjør opptatt av å opprettholde de samlede overføringene til landbruket omtrent på nivå med det som hadde vært, samtidig som vi vil endre innretningen mot klima- og miljøtilpassede og produksjonsnøytrale tilskuddsordninger. Dette fikk vi til sammen med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti. Dette er en linje som vi står fast på også framover. I Venstre er vi naturligvis, i likhet med forslagsstillerne, opptatt av å sikre konkurransedyktige rammebetingelser i meierisektoren. For Venstres del vil vi fortsatt stimulere norsk matkultur og produksjon av lokal mat og drikke, men vi må samtidig anerkjenne at norsk meierivirksomhet utsettes for en stadig økende konkurranse fra importerte meieriprodukter. Det må vi ta på alvor. Derfor var vi i Venstre fornøyd med at vi bl.a. fikk til at driftstilskuddet til melkebruk ble økt i siste års avtale. Nå avventer vi resultatene av regjeringens utvalg og ser fram til å få presentert hvilke råd man vil komme med for å legge til rette for økt konkurranse og bedre ressursutnyttelse i verdikjeden sett under ett. Avslutningsvis vil jeg gjerne ta opp et emne som jeg synes er lite belyst i denne debatten, og det er næringsutviklingen og næringsstrukturen i melkeproduksjonen. Om man som melkeprodusent vil drive smått, mellomstort eller storproduksjon, må naturligvis være opp til den enkelte melkeprodusent selv. Men framtidens landbrukspolitikk må utformes slik at hver enkelt bonde får større handlingsrom og økt frihet med økonomisk trygghet i bunnen. Når andre sektorer, både offentlig og privat virksomhet, står overfor store omstillinger tilpasset framtidens utfordringer, må også meierisektoren være en del av denne omstillingen, en omstilling som både er et felles ansvar og den enkelte næringsaktørs ansvar.