trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2020-06-02:
Alle skal få mulighet til å delta i samfunnet, uavhengig av funksjonsnivå. Derfor skal alle som trenger det, også få brukerstyrt personlig assistanse. Alle sammen fortjener å leve fullverdige liv, og BPA skal bidra til at de som har nedsatt funksjonsevne, eller som har stort behov for bistand, skal kunne leve et normalt liv. Det betyr hjelp til å jobbe, hjelp til å ta utdanning og hjelp til å leve et så aktivt og selvstendig liv som overhodet mulig. BPA-ordningen har blitt styrket mens Fremskrittspartiet satt i regjeringskontorene. Fra 1. januar 2015 ble ordningen også rettighetsfestet. Det betyr at norske kommuner er pliktig til å tilby brukerstyrt personlig assistanse til innbyggere som har behov for dette. For Fremskrittspartiet er det viktig at de som har nedsatt funksjonsevne, får muligheten til å leve normale liv. Nå må kommunene påse at ordningen reelt blir brukerstyrt og følge opp de forventningene som vi har satt til dem, altså etter at man er fylt 67 år. De endringene vi gjør i dag, innebærer at man ikke lenger vil miste retten til brukerstyrt personlig assistanse selv om man passerer 67 år. Til nå har dette vært en avgrensing som har vært der siden dagens lovverk kom på plass i 2015. Jeg er glad for at vi nå rydder opp i dette. Det skal ikke være sånn at man mister muligheten til å kunne delta i samfunnet sånn som man ønsker, kun fordi man er blitt 67 år.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
I dag gikk det fort, og skriveren var tom for papir, så nå skal jeg prøve å ta dette etter hukommelsen. Jeg vil starte med å si at vi er glad for at forslaget til lov om eldreombud som vi behandler i dag, har andre rammer enn den saken som opprinnelig ble lagt fram av regjeringen. Arbeiderpartiet var i sin tid skeptisk til at Eldreombudet skulle sammenslås med Pasient- og brukerombudet. Det er flere grunner til det, og flere av høringspartene har også vært skeptiske til en slik sammenslåing. Eldre er ikke bare pasienter, og eldrepolitikk handler om veldig mye mer enn eldreomsorg. Arbeiderpartiet støtter det forslaget som ligger til organisering av Eldreombudet slik det er i dag. Det er bra at man får et eldreombud som tar utgangspunkt i Barneombudet, slik at Eldreombudet kan være en stemme på tvers av samfunnsområder, og at Eldreombudet kan være både en pådriver for eldrepolitikk og ei vaktbikkje i samfunnet. Arbeiderpartiet deler bekymringen til resten av opposisjonen, SV og Senterpartiet, med hensyn til at det samiske ikke er særskilt ivaretatt. Vi mener at det burde ha fått en tydeligere plass i lovforslaget som nå foreligger, og vi har fremmet et forslag i den forbindelse, som jeg nå tar opp.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-06-02:
Når denne loven er vedtatt, vil vi kunne krysse av for at enda et målene som ble satt i regjeringserklæringen, er nådd. Det har vært viktig for regjeringen og Høyre å etablere et eldreombud for å ivareta interessene til en gruppe av befolkningen som blir stadig større. Med økt levealder får vi en voksende befolkning som får behov for bistand og hjelp fra det offentlige. Norge har minst ti ulike ombud som skal ta vare på oss innbyggere i alle livets situasjoner. Med opprettelsen av et eldreombud vil denne fasen av livet bli ivaretatt på en enda bedre måte enn tidligere. Det er viktig for oss i Høyre å styrke og fremme de eldres situasjon og likeverd, noe vi har vist gjennom en rekke stortingsmeldinger og handlingsplaner, ikke minst gjennom kvalitetsreformen Leve hele livet, som skal løfte kvaliteten ute i alle kommuner gjennom bl.a. erfarings- og kunnskapsdeling. Det er godt å bo i Norge. Vi er privilegert som får bo i et av verdens beste land, som har en overflod av naturressurser som har gjort det mulig å utvikle velferdstjenester andre land misunner oss. Det er like fullt en rekke utfordringer også i Norge, ikke minst for mindre grupper som kan falle utenfor ellers så gode systemer og tilbud. Flere befolkningsgrupper opplever at deres særskilte utfordringer blir større og vanskeligere med økt alder. Vi vet f.eks. at enkelte homofile og lesbiske går inn i skapet igjen når de kommer på sykehjem, og vi vet at demente innvandrere mister det norske språket og går tilbake til sitt morsmål. Dette var bare to små eksempler som viser at det er behov for en uavhengig samfunnsrøst for eldre. Det er tross alt de små gruppene i samfunnet som først og fremst trenger en uavhengig samfunnsrøst. Vi andre kommer alltid til orde og får alltid oppmerksomhet om våre interesser. Det er viktig at Eldreombudet opparbeider god kompetanse på de samiske folkegruppene. Samer har mange utfordringer som skiller dem fra etniske nordmenn, utfordringer som krever kunnskap og forståelse for deres historie og kultur. Når de ikke er særskilt omtalt i loven, er det fordi det ville brutt med lovens systematikk som en generell lov som skal bidra til å fremme interessene til alle eldre. Eldreombudet får en viktig oppgave hvor de bl.a. skal arbeide for økt oppmerksomhet rundt eldres behov, være et talerør og en aktør som kan sette de eldres interesser på dagsordenen. Ikke minst pådriverrollen til ombudet blir viktig. Eldreombudet får en viktig oppgave i å gjøre Norge til et enda bedre aldersvennlig samfunn.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-06-02:
Endringene i alkoholloven tar vare på vår ordning med Vinmonopolet. Ingen kan gjennom denne saken si at et borgerlig flertall utfordrer denne særnorske ordningen. Loven har bl.a. til hensikt å tilpasse Vinmonopolets virksomhet til endringene i vårt handlemønster. Det er dette forskyvningen av åpningstider dreier seg om: å endre for å bevare. Det forundrer meg derfor at SV er det eneste partiet i komiteen som går imot forslaget om at Vinmonopolet skal utsette åpningstiden på lørdager fra kl. 08.30 til kl. 10, samt utsette stengetiden fra kl. 15 til kl. 16. I tillegg til at dette er en tilpasning, er det en halv time kortere åpningstid. Da spør jeg meg om ikke det er slik at SV vil bevare innbyggernes oppslutning om Vinmonopolet ved å tilpasse åpningstidene til det livet vi lever i dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
I denne saka er vi einige om behovet for å løfta fram røysta til dei eldre i samfunnet, men Senterpartiet har tidlegare ikkje støtta etablering av eit eige eldreombod fordi vi har meint at eksisterande ordningar, som Likestillings- og diskrimineringsombodet, Pasient- og brukerombodet, kommunale- og fylkeskommunale eldreråd og Sivilombodsmannen, kan vareta dei same oppgåvene og funksjonane som det nye eldreombodet. Men når det no skal etablerast eit nytt eldreombod, ønskjer vi sjølvsagt at det skal verta den samfunnskritiske røysta for dei eldre som ligg som intensjon, og vi støttar den organiseringa som er skissert frå regjeringa si side. I innstillinga har vi vore opptatt av innspelet vi fekk frå Sametinget. Det er omtalt i proposisjonen, men det har ikkje kome inn i sjølve lovformuleringa. Sametinget har ønskt ei presisering av samiske interesser i sjølve lovteksten. Det er etter vårt syn mange grunnar til at ein skal gjera det. Det er klart at Eldreombodet skal vera eit ombod òg for samiske eldre. Dei møter ekstra utfordringar på fleire måtar, særleg i møte med helsetenester, og det er eit stort behov for å ha eit ombod som kan vareta dei språklege og kulturelle utfordringane som samiske eldre møter. Regjeringa skriv i proposisjonen at å nemna det i sjølve lovteksten vil rokka ved sjølvstendet til ombodet. Der er eg grunnleggjande ueinig. Ein kan ikkje sidestilla samiske eldre og deira behov med andre eldre og andre behov. I innstillinga påpeiker ein samla komité at ein skal vareta dei samiske eldre sine språklege interesser og behov. Det er òg heimla i Grunnlova. Dette er noko heilt anna, og det kan ikkje samanliknast med noko anna. Eg meiner ikkje at det at dette vert omtalt i lovteksten, er med på å rokka ved sjølvstendet til ombodet. Eg er glad for at i alle fall dei raud-grøne partia er med på å gjera den endringa i paragrafen, og kunne ønskt at dette hadde fått fleirtal i dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Det har vore spørsmål om den einaste saka ein har vore litt ueinig om under handsaminga i komiteen, nemleg om samisk kultur og språk skal definerast i lova eller ikkje. Dette er viktig. Komiteen har vore på komitéreise, og vi veit at veldig mange samiske eldre både vert marginaliserte og diskriminerte, som statsråden snakka om i sitt innlegg. Det verkar som det tar veldig lang tid før f.eks. helsevesenet tilbyr dei tenestene som dei har behov for. Eg har respekt for at dette ikkje kjem no i lova. Men kva vil helseministeren gjera for å sikra dei samiske eldre ei teneste og eit ombod som gjer at dei kan få tenester og verta møtte på sitt eige språk?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Når vi høyrer på førre talar, skulle ein tru at alkohol er ei heilt vanleg vare å selja i Noreg. Det er det ikkje, og det er difor vi har ei eiga lov, og no føreslår ein endringar i denne lova – både for å forskyva rammene for opningstidene til Vinmonopolet og for å gjera eit unntak frå hovudregelen om at det ikkje kan gjevast både sals- og skjenkebevillingar i same lokale, og ein del andre følgjeendringar av dette. Det er viktig å slå fast at formålet med den lova vi behandlar i dag, er grunngjeve i dei samfunnsmessige og individuelle skadane som alkoholbruk kan føra med seg, men det er òg eit klart føremål i lova å avgrensa forbruket av alkoholhaldige drikkevarer. Det skulle ein ikkje tru når ein høyrer en del av det som vert sagt i debatten. Han er altså grunngjeven i helse- og sosialpolitiske omsyn, og eg er jo glad for at ein samla komité står bak ei slik formulering i innstillinga. Problemet med det som vert føreslått i dag, er ikkje endringane isolert sett. Dei fleste høyringsutspela viser at dette reknar ein ikkje med vil medføra vesentlege endringar i alkoholkonsumet. Problemet er at fleire justeringar i alkohollovgjevinga i liberaliserande retning dei siste åra, samla sett bidrar til auka tilgjengelegheit og alkoholforbruk. Enkelte høyringsinstansar uttala at endringane samla sett bidrar til å trua konsistensen i norsk alkoholpolitikk. Det har vore fleire endringar i alkoholpolitikken som har gått i liberaliserande retning sidan 2013: ein auke i taxfree-kvota for vin, Vinmonopolet kan ha ope på nyttårsaftan, påskeaftan og pinseaftan, ei oppmjuking av reklameforbodet og eit mindre strengt kontrollregime. Ingen av vedtaka som Stortinget fatta i forbindelse med representantforslaget frå Kristeleg Folkeparti i 2018 har vorte følgde opp: ikkje innhaldsmerking av alkohol, ikkje vedtaket om åtvaringsmerking av alkohol, ikkje det å setja ned eit offentleg utval for å vurdera samfunnsmessige kostnader. Vi har ikkje sett nokre endringar av taxfree-kvota som vart vedteken, vi har enno ikkje fått alkoholstrategien, som stortingsfleirtalet faktisk vedtok mot Høgre–Framstegsparti-regjeringa, og vi har heller ikkje sett noko meir av at Vinmonopolet skulle overta taxfree-ordninga med denne regjeringa. Vi etterlyser ein strategi som burde ha kome før enda fleire justeringar av lovverket, for dette begynner å likna på at formålet med alkohollova ikkje vert følgt opp. Vi ønskjer altså at strategien skal koma til Stortinget. Det får vi ikkje fleirtal for i dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
I Noreg er alkohol det rusmiddelet som har flest negative helsekonsekvensar og sosiale konsekvensar. I ein forskingsartikkel der ein hadde sett på drikkevanane i 200 land, hamna Noreg på andreplass, berre slått av Danmark. I Noreg har vi NOU-ar om narkotika og politikk, men når det gjeld alkohol, er det lenge sidan vi har hatt ein overordna NOU, ikkje som eg kan hugsa. Vi får heller ikkje ein strategi til Stortinget. For mange enkeltsaker som kvar for seg går i éi retning, er det ikkje så bekymringsfullt, men samla sett er det fleire som reagerer, bl.a. i høyringsinnspel til det som no skjer. Ser ikkje statsråden behovet for å koma med ei overordna sak til Stortinget om korleis alkoholpolitikken i Noreg skal utvikla seg?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Det er eit problem etter mitt syn at på akkurat dette området, når det er eit rusmiddel som har så store samfunnsmessige konsekvensar, manglar dei overordna sakene i Stortinget. Det er rett at ein NOU ikkje nødvendigvis er løysinga på alt, og det vil heller ikkje alltid verta følgt opp med ei stortingsmelding, men i dei siste seks åra har vi fått fleire saker som går på lovendringar, utan at vi har fått ei heilskapleg sak. No får vi heller ikkje ein strategi til Stortinget. Statsråden har sagt fleire gonger i dag at det er ope for innspel fram til 15. juni. Skal eg som stortingsrepresentant senda innspel til Helsedirektoratet? Det er ganske spesielt. Ser ikkje statsråden behovet for å forankra det som skal skje vidare, i Stortinget?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Eg har ein replikk til Framstegspartiet, for denne debatten om å endre alkohollova har vorte spesiell. I Noreg er alkohol det rusmiddelet som fører til flest negative helsekonsekvensar og sosiale konsekvensar, men politisk har ikkje debatten i dag vore prega av det. Det er òg slik at tobakksstrategien vart lagd fram for Stortinget i folkehelsemeldinga. Ein alkoholstrategi vert ikkje lagd fram for Stortinget, og eg forstår ikkje kvifor vi skal forskjellsbehandla desse rusmidla på den måten. Alkohol er faktisk det rusmiddelet som fører til flest negative helsekonsekvensar for samfunnet. Framstegspartiet har i dag ein god del forslag som eg ikkje har nemnt, fordi eg eigentleg synest dei ikkje fortener det, men det er ganske spesielt så liberalt det er, det som vert føreslått – at vi skal ha avgifter som nabolanda våre, og at det skal vera fri etableringsrett for Vinmonopolet. Kommunar som ikkje vil ha vinmonopol, skal altså få vinmonopol, for det vil Framstegspartiet. At ein skal tillata marknadsføring for alkohol inne på skjenkestadene, og at ein skal selja øl på bensinstasjonar, er ganske utrulege forslag, og eg forstår jo at ein del regjeringsparti må vera glade for at Framstegspartiet er ute av regjering. Eg har ofte kritisert regjeringa for å ha vore for lite djerv i alkoholpolitikken, men no forstår eg kvifor. Når Framstegspartiet har vore i regjering, er det dette ein har hatt å debattera mot internt. Dagens alkohollov seier at ein skal ha som føremål å avgrensa samfunnsmessige og individuelle skader ved alkohol, og å avgrensa forbruket av alkoholhaldige drikkevarer. Når Framstegspartiet da tar til orde for å få ei meir moderne alkohollov, må Framstegspartiet først og fremst ta vekk denne føremålsparagrafen, for det er jo ikkje det deira politikk legg til rette for, altså å avgrensa dei samfunnsmessige og sosiale skadane av alkoholbruk. Eg meiner det er trist og provoserande å høyra på ein slik alkoholpolitisk debatt. Eg er nok prega av at eg hadde min første legejobb på legevakta. Eg har lært å sy på fulle folk. Eg har sett alt elendet ved alkoholbruk. Eg har sagt eg er meir restriktiv enn Kristeleg Folkeparti, og det er eg kanskje, men eg synest vi skal ha ein meir verdig debatt, for det handlar om veldig mange folk som bukkar under på grunn av alkohol. Det synest eg Stortinget skal ta inn over seg.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Vi skal ta stilling til eit forslag frå regjeringa om utvida rett til brukarstyrt personleg assistanse, altså at dei brukarane som er over 67 år, og som allereie har fått innvilga BPA som ein rett, får vidareført denne også etter 67 år. Dette samsvarar med praksisen på feltet i mange kommunar i dag. Det er eit bra forslag, for det kan skapa meir føreseielege rammer og kontinuitet rundt det tilbodet som personar med store og langvarige behov har. Senterpartiet fremja eit konkret forslag om akkurat dette da Stortinget vedtok Prop. 86 L for 2013–2014 om rett til BPA. Da foreslo vi akkurat det som no blir foreslått av regjeringa. Så eg synest det er veldig flott. Eg skal ikkje seia velkommen etter. Eg synest dette er veldig gledeleg. I 2013 fekk vi klare åtvaringar om det som vart innført da. Eit stort fleirtal av høyringsinstansane støtta ikkje regjeringas forslag den gongen om å utelukka brukarar over 67 år frå den retten. Helsedirektoratet rådde frå ei ordning med ei absolutt øvre aldersgrense, og det var det vi lytta på den gongen. Så til økonomi: Det står i saka at ein antar at dette ikkje vert dyrare, fordi fleire kommunar allereie har følgt denne praksisen, og har gjort det av seg sjølv. Men vi har fått eit innspel til komiteen frå KS, om at toppfinansieringsordninga for ressurskrevjande tenester bør utvidast tilsvarande denne endringa i aldersgrensa for rett til BPA. Grunngivinga er at KS er ueinig i at denne utvidinga for dei over 67 år på sikt ikkje vil innebera ein større kostnad. Dei fryktar at dette på sikt kan føra til stor, auka, kostnad for kommunane. Senterpartiet vil varsla i debatten at dette er noko vi meiner ein må sjå på, sånn at utgiftene vert fullfinansierte for kommunane. Vi vil ikkje stemma for SVs forslag no, men vi ventar på NOU-en. Til slutt ein replikk til saksordføraren: Det er ikkje sånn at ein ikkje kan få BPA etter 67 år om ein ikkje har hatt det før. Det vi no snakkar om, er BPA som ein rett. Kommunane kan tilby BPA sjølv om ein etter lova ikkje har ein rett til det. Eg tenkjer at det er veldig viktig at det vert sagt.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-06-02:
Eg har eit innspel om økonomi. Som eg sa frå talarstolen, har vi fått eit innspel til komiteen frå KS, som fryktar for kostnadene på lang sikt, ikkje på kort sikt, og dei viste til at ein òg bør endra toppfinansieringsordninga for ressurskrevjande tenester på same måte, som òg no sluttar ved fylte 67 år. Så eg vil høyra med statsråden om han er bekymra for økonomien i denne ordninga på lang sikt, eller om statsråden er heilt trygg på at dette ikkje vil føra til ekstra kostnader for kommunane.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg er glad for at vi endelig kan få eldreombud. Vi har vedtatt mange gode rettigheter på Stortinget. Det bekymrer meg at mange eldre ikke får de rettighetene vi har bestemt at de skal ha. Vi har et stort problem med at de som forstår systemet, de som har venner og familie som kan hjelpe, får flere rettigheter enn andre. Det er urettferdig at mange ikke får rettighetene de har krav på. Vi burde ikke ha behov for eldreombud, men vi trenger det nå. SV har gjennom mange år foreslått kartlegging av menneskerettighetssituasjonen i eldreomsorgen. Partiene i høyreregjeringen samt Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet stemte mot det. Jeg håper at Eldreombudet vil gjøre jobben som disse partiene ikke har gjort. Vi trenger å kartlegge hva som skjer for å bedre situasjonen for alle eldre. I mars 2018 spurte jeg eldreministeren om når loven om eldreombud skulle komme. Statsråden sa så snart som mulig. To år og tre måneder er ikke «så snart som mulig», men sent er bedre enn aldri. Endelig kan vi få et eldreombud når Fremskrittspartiet er ute av regjeringen. Samisk språk og kultur har vært og er fortsatt under press fra storsamfunnet. Det er viktig for SV at Eldreombudet skal ha samisk språklig og kulturell kompetanse. Jeg viser til Grunnloven § 108, som sier at staten skal legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppen skal sikre sitt språk og kultur. Stortinget bør følge rådene fra Sametinget. SV foreslår, sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, at § 2 skal endres til at Eldreombudet skal ha samisk språklig og kulturell kompetanse.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg har det samme spørsmål: Samisk språk og kultur har vært og er fortsatt under press fra storsamfunnet. Det er viktig for SV at Eldreombudet skal ha samisk språklig og kulturell kompetanse. Hvorfor vil ikke regjeringen følge rådene fra Sametinget om å få det i loven?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Da jeg spurte ministeren i mars 2018, sa eldreministeren at loven ville komme så snart som mulig. Hvorfor kom den så sent?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg viser til gode samtaler med Handel og Kontor, som organiserer dem som jobber på Vinmonopolet. Denne utvidelsen av åpningstidene vil føre til press på dem som jobber i Vinmonopolet. De må være enda lenger på jobb i helgene og før helligdagene. SV støtter flere av endringene, men SV vil stemme imot å endre åpningstidene siden de ansatte er imot.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
SV har jobbet for å fjerne aldersbegrensningen for brukerstyrt personlig assistanse. De som trenger hjelp, trenger hjelpen også hvis de er 80 år eller 20 år. SV har kjempet og viser til forslag fra oss fra 2014 om å fjerne denne begrensningen. Vi er glad for at ordningen blir litt bedre for dem som har den nå, men vi er ikke ferdig. BPA har vært et middel for selvstendige liv og selvbestemmelse. Jeg og SV mener det er rart at BPA er lovfestet som et helsetilbud. Jeg har en funksjonsnedsettelse og trenger litt språklig hjelp. Men jeg er helt frisk. Det bør og skal være et hjelpemiddel, og SV foreslår at det skal flyttes fra helse til folketrygden. Jeg har venner som trenger denne ordningen. Nå er det store forskjeller mellom kommuner. I én kommune får man elektrisk rullestol, mens vennen i nabokommunen bare får manuell rullestol. De har samme problem, men veldig forskjellige tilbud. SV vil at alle skal få hjelpen de trenger, og at ulike kommuner ikke selv skal bestemme å kutte i hjelpen folk får. Vi foreslår at regjeringen straks skal forskriftsfeste ordningen med BPA, for at alle skal få et godt og likeverdig tilbud i hele landet. Jeg tar opp alle forslagene fra SV, som er alle forslag i saken.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-02:
Jeg er ikke skuffet når høyrepartiene ikke stemmer for våre forslag, men jeg er litt skuffet når Arbeiderpartiet og Senterpartiet vil avvente. Hvorfor det? Vi har muligheter til å hjelpe flere folk nå. De som trenger hjelp, kan ikke vente på at regjeringen skal sende forslag til Stortinget, og vi vet ikke når det kommer. Det var så gode ord fra alle partiene. Da er det veldig rart at alle stemmer imot forslagene fra SV.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Jeg har bare lyst til først å bemerke overfor representanten Wilkinson at Fremskrittspartiet ute eller inne i regjering har ikke vært avgjørende for om Eldreombudet nå kom på plass. Det er ikke fordi Fremskrittspartiet har gått ut av regjering at vi nå har denne saken til behandling i Stortinget. Dette er en del av enigheten i Granavolden, som hele regjeringen stiller seg bak, og som vi nå har til behandling i Stortinget. Flere og flere av oss lever lenger og blir en del av gruppen eldre. Det er bra, men det er fort gjort at helse- og omsorgstjenester liksom er det eneste i samfunnet vi anser som relevant for eldre. Det er feil. Flere grupper i samfunnet har i mange år hatt sitt eget ombud som ivaretar deres interesser. Nå når eldre utgjør en stadig større gruppe, er det viktig at også disse får et ombud som særskilt passer på at deres interesser ivaretas. Å møte samfunnet på systemnivå er krevende for de fleste av oss, så det å vite at noen passer på, er betryggende. Barneombudet har vært et godt eksempel til etterfølgelse når Eldreombudet nå opprettes. Så er det riktig, som flere har påpekt, at i komiteens arbeid med denne saken er det også avholdt møte med Sametingsrådet. Vi har merket oss at Sametingsrådet har spilt inn at ombudsordningen også må ivareta samiske eldre i Norge, og at dette forutsetter særlig kompetanse i samiske forhold, språk og kultur. Jeg vil for egen del si at det er en forutsetning at den kunnskapen også er en kunnskap som Eldreombudet har, for at Eldreombudet skal kunne være et ombud for alle eldre i Norge. Eldre er en mangfoldig gruppe. Vi har hobbyer og interesser omtrent så lenge vi lever. Derfor er et mangfold av aktiviteter og tjenester i samfunnet viktig at det snakkes om, også fra de eldres perspektiv. Dagens og ikke minst framtidens eldre vil være enda friskere lenger og dermed ønske å delta på alt samfunnet har å by på lenger enn tidligere. Vi ønsker et samfunn hvor alle grupper kan delta så lenge de ønsker, og derfor er det viktig at det er et avgjørende premiss hele veien i regjeringens arbeid med opprettelsen av et eldreombud, at Eldreombudet har rett til å uttale seg på alle samfunnsområder som er relevante for eldre, altså de aller fleste. Det ser jeg fram til at vi skal få enda mer av i framtiden.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
Jeg har lyttet til innleggene, og spesielt innlegget fra Fremskrittspartiet og den alkoholfortellingen, og det er litt som å høre på en fortelling om å brygge øl i solnedgang, der alt er bare hyggelig og bare koselig. Man tar overhodet ikke inn over seg at dette også har en bakside for veldig mange mennesker – enkeltmennesker, familier, barn og voksne. Derfor er jeg glad for at den norske alkoholpolitikken ikke tar utgangspunkt i Fremskrittspartiets alkoholpolitikk, men at den tar utgangspunkt i helse- og sosialpolitiske hensyn, og at det fortsatt skal være sånn. Det er viktig at det finnes arenaer i samfunnet hvor det ikke er et opplevd press på å nyte alkohol for å delta. I Granavolden-erklæringen har regjeringspartiene blitt enige om de endringene som vedtas i dag. De eksisterende salgs- og skjenketidene ligger fast. Det legges opp til at den lokale selvråderetten og alkoholloven videreføres. Og hvert kommunestyre har selv anledning til å gjøre vedtak som passer sitt lokalmiljø best med tanke på skjenke- og salgstider i sin kommune. Det er et kjent faktum at reklame påvirker hva vi mener om produkter og vår tilbøyelighet til å kjøpe dem. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at regjeringen holder fast på reklameforbudet og mener at det er en viktig del av et samfunn som ikke har et unødig alkoholpress. Og i den varslede alkoholstrategien som kommer til høsten, er det særlig samarbeidet med partene i arbeidslivet og idretten som er viktig. Å være en del av et kollegium på arbeidsplassen som også gir et sosialt fellesskap, er viktig for de aller fleste av oss, og flere opplever at det å ikke drikke alkohol ekskluderer fra disse sosiale arenaene – og det er noe vi må unngå. Økt bevissthet hos alle parter om viktigheten av alkoholfrie arenaer, er viktig for å oppnå dette. Det samme gjelder for idretten, der det er viktig å ha god dialog framover, bl.a. med NFF, som har åpnet for alkoholservering på fotballarenaer. Jeg hører det er kritikk, spesielt mot Kristelig Folkeparti, fordi vi har vært med på det man kaller en liberalisering av alkoholloven. Dette er justeringer, men det er også – det skal jeg være ærlig på – justeringer som ikke Kristelig Folkeparti har foreslått, men som vi, i enighet med regjeringspartiene, fremmer for Stortinget. Åpningstider – ja, det er mulig at alkoholsalget øker noe i timen mellom kl. 15 og 16, men likevel mener Kristelig Folkeparti dette er noe man kan gå med på, ikke minst fordi vi er opptatt av å slå ring rundt Vinmonopolet og sørge for at åpningstidene er i tråd også med åpningstidene der Vinmonopolet i dag er etablert.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2020-06-02:
I forbindelse med regjeringens likeverdsreform og arbeidet knyttet til det, får vi flere saker til Stortinget som skal bidra til at mennesker som har noen utfordringer, skal få et enklere liv. Brukerstyrt personlig assistanse er nettopp et virkemiddel der folk med funksjonsnedsettelser i mye større grad får mulighet til å være sjef i eget liv. I dag gjelder det dem som når 67-årsgrensen. Det har vært litt underlig å se at denne ordningen har vart fram til 67 år, og så har liksom funksjonsnedsettelsen gått over av seg selv. Sånn har det selvsagt ikke vært. Man har fortsatt behov for den type assistanse også etter fylte 67 år. Jeg er veldig glad for at regjeringen satte litt fart på akkurat dette punktet her. Dette var ikke noe det var nødvendig å vente på at et utvalg skulle si noe om, dette var en av de tingene regjeringen kunne komme med før utvalget kom med sin innstilling. Vi vet at når det gjelder BPA-ordningen, er den ganske ulik fra kommune til kommune. Vi har hørt eksempler på unge mennesker som ikke våger å flytte til et studiested fordi ordningen i hjemkommunen er så bra, mens flytter man til studiestedet, får man et langt dårligere tilbud. Det de frykter aller mest, er et liv i isolasjon. Vi må nå sørge for at vi får en BPA-ordning som sikrer de samme tjenestene, uavhengig av hvor i landet man bor. Jeg ser veldig fram til at dette utvalget skal legge fram sine anbefalinger. Husk at utgangspunktet for det arbeidet som nå gjøres, er at dette utvalget har fått som oppdrag å komme med anbefalinger som gjør denne ordningen bedre enn den er i dag, og det syns jeg lover godt. En ting Kristelig Folkeparti også fikk gjennomslag for, var at denne ordningen skulle gå fra å være en helseordning til å bli et likestillingstiltak og -verktøy. Det vet jeg at brukerorganisasjonene har vært veldig glad for. Dette utvalget har nå fått i oppdrag å legge premissene for det, og jeg ser derfor fram til at utvalget skal komme med sine anbefalinger. Det lover veldig godt at det faktisk er et samlet storting som ser behovet for at denne ordningen skal bli bedre enn den er i dag. Det setter jeg stor pris på.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
At Stortinget i dag behandler lov om Eldreombudet, markerer en milepæl i eldrepolitikken. Mange eldre, særlig blant de eldste eldre, liker ikke å klage, de vil ikke være til bry, og de går sjelden i protesttog. Eldre er en mangfoldig gruppe, og alle kan oppleve diskriminering og marginalisering, også de ressurssterke. Når tilbud og tjenester ikke fungerer, eller når man får en aldersdiskriminerende kommentar som «OK Boomer», trekker eldre seg tilbake. Eldreombudet er et viktig bidrag til et mer aldersvennlig Norge. Vi trenger eldres ressurser og deltakelse, ikke bare for samfunnets bærekraft, men også for de eldre menneskers egen livskvalitet. Med Eldreombudet får våre eldre en uavhengig stemme for sine interesser på alle samfunnsområder. Da departementet arbeidet med lovforslaget, kom det klare tilbakemeldinger om at loven bør være enkel og ikke gå i detalj om hva et eldreombud skal arbeide med. Det var også et viktig signal at loven ikke skulle definere aldersmessig hvem som er eldre, og ikke peke på særskilte grupper eldre. Regjeringen har tatt utgangspunkt i andre ombudsordningers erfaringer når vi har foreslått hvordan Eldreombudet skal arbeide. Ombudet skal selv velge saker, tema og arbeidsform og skal kunne ta opp saker på eget initiativ eller etter henvendelser fra andre. Det personlige eldreombudet foreslås åremålsbeskikket for seks år, i likhet med de andre ombudene. For å legge til rette for arbeidet er det også nødvendig å etablere en egen etat, Eldreombudet. I høringen var det stor tilslutning til denne innretningen av lovforslaget. For å rekke å etablere eldreombud i løpet av 2020, som stortingsflertallet ba om, har departementet også forberedt den nye etaten, Eldreombudet. Regjeringen har derfor med forbehold om Stortingets behandling av loven åremålsbeskikket Bente Lund Jacobsen som landets første eldreombud. Regjeringen har besluttet å legge den nye virksomheten utenfor Oslo, til Ålesund, i tråd med våre regionalpolitiske mål. Eldreombudet vil bli samlokalisert med Senter for et aldersvennlig Norge, som vil gi et sterkt samlet fagmiljø. Med den nye loven og etablering av en ny etat legger vi grunnlag for et uavhengig og slagkraftig eldreombud. Jeg ser fram til åpningen i Ålesund til høsten, og jeg gleder meg til å følge Eldreombudets virksomhet på vegne av dagens eldre og kommende generasjoner eldre.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Norge er et land med to folk, og det ligger i bunnen for alt vi gjør. Vi har vært opptatt av, nettopp i forbindelse med denne loven, ikke å ha en identifisering av ulike grupper eldre, men at det er eldre som gruppe som er ombudets arbeidsområde, som jeg også var inne på i innlegget mitt. Men det er helt åpenbart at Eldreombudet også skal jobbe med eldre fra den samiske befolkningen, og med de spesielle utfordringene som de møter. Så har vi ytterligere styrket Pasient- og brukerombudet i forbindelse med at vi har etablert et nasjonalt pasient- og brukerombud. Så er det også satt av midler og gjort presiseringer knyttet til at de skal jobbe spesielt med samiske saker. Da er man inne på de mer konkrete sakene som enkeltmennesker opplever i tjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Dette blir for så vidt det samme som jeg svarte nylig, nemlig at vi har valgt å ha en lov som handler om eldre og ikke å ha en identifisering av ulike grupper eldre. Som jeg også sa, baserer all politikk i Norge seg på at Norge skal være et land med to folk, og at vi skal ivareta de samiske interessene. Det vil selvfølgelig være viktig for dette ombudet.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Dette var så snart som mulig. Nå har vi også vært opptatt av at parallelt med at Stortinget har behandlet loven, har vi forberedt iverksetting av ombudet, nettopp for ikke å tape tid. Så nå er ombudet også utnevnt i statsråd og kan umiddelbart sette i gang et viktig arbeid med å bygge opp denne nye etaten.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Lovforslaget følger opp to punkter i Granavolden-plattformen. Det ene er å flytte Vinmonopolets åpningstider på lørdager, det andre er å gi kommunene mulighet til å gi salgs- og skjenkebevilling til samme lokale i tilknytning til tilvirkningsstedet. Jeg vil presisere at regjeringens alkoholpolitikk ligger fast, slik det er presisert i Granavolden-plattformen. Forslaget innebærer kun mindre justeringer. Monopolordningen er et viktig element i norsk alkoholpolitikk, og for at ordningen skal opprettholdes, må den ha støtte og tillit i befolkningen. Det betyr at Vinmonopolet må utvikle seg i takt med samfunnets forventninger og behov. Som følge av endringer i forbrukernes handlemønster, og for å opprettholde oppslutningen om monopolordningen, foreslår regjeringen å forskyve åpningstiden på lørdager til klokken 10–16. I dag er åpningstiden 8.30–15.00. Det er Vinmonopolet som må beslutte hvilke og hvor mange utsalg som skal ha åpent til klokken 16. I dag kan bryggerier og andre tilvirkere av alkoholholdig drikke få salgs- og skjenkebevilling i tilknytning til tilvirkningsstedet, men det er forbudt å ha både salgs- og skjenkebevilling for samme lokale. Disse skal holdes separat av hensyn til myndighetenes kontroll med bevillingene. For tilvirkere med små lokaler kan det være vanskelig å innfri dette kravet, og det kan være særlige behov for unntak. Regjeringen har derfor fremmet forslag om et begrenset unntak fra forbudet mot salg og skjenking i samme lokale. Forslaget er begrenset til salgsbevilling for egenproduserte varer og varer som ikke omfattes av Vinmonopolets enerett til salg. Det vil fortsatt være opp til bevillingsmyndigheten i hver enkelt kommune om de ønsker en slik ordning, og om de av kontrollhensyn kan tillate salg og skjenking i samme lokale. Det er ingen plikt for kommunene å tillate dette. Komiteen omtaler flere forhold ved alkoholpolitikken og alkoholregelverket, utover det som følger av lovforslaget. Jeg vil gjenta at regjeringen vil videreføre hovedlinjene i dagens alkoholpolitikk, og at forslaget kun innebærer justeringer innenfor disse linjene. Jeg kan informere om at regjeringen har startet arbeidet med en nasjonal alkoholstrategi, og alle som ønsker det, kan komme med innspill innen 15. juni. Avslutningsvis vil jeg kommentere forslaget om lovhjemmel for bevillingsmyndigheten til å innhente nødvendige opplysninger fra folkeregisteret. Dette er, etter mitt syn, et nødvendig tillegg som er viktig å innføre, slik at bevillingsmyndigheten får gjennomført sine oppgaver på en god måte.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
At en ikke har gjennomført noen av disse vedtakene, betyr ikke at de ikke er fulgt opp. Det er noen av dem som krever mer arbeid enn andre, og som henger sammen med EU-lovgivning. Så er det slik at vi hvert år i statsbudsjettet kvitterer tilbake en status for disse vedtakene. Som jeg har sagt: Nå er vi i gang med å jobbe med en alkoholstrategi, og det er åpent for innspill fram til 15. juni om det.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg har ikke sendt noen andre svar, men det som er gjeldende, er at dette skal foregå på en korrekt måte. En skal ha utleveringssteder som er i tråd med alkoholloven, og en skal ha gjennomføring av alderskontroll. Det skal ikke være en ordning som innebærer at en snikinnfører salg av alkohol på bensinstasjoner og kiosker.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Det var dette jeg var inne på i mitt svar. Dette skal ikke være, som representanten er inne på, et forsøk på å lage en logisk brist i alkoholloven. Derfor skal det ikke være sånn at dette er en brekkstang for salg av alkohol på bensinstasjoner og kiosker.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg svarte ikke på om det var lov eller ikke lov. Representantens spørsmål var om jeg hadde sendt ut et brev om at det ikke var lov. Det var representantens spørsmål. Representanten viste til et brev fra Helsedirektoratet som jeg ikke er kjent med, og hvis representanten vil ha min tolkning av brevet fra Helsedirektoratet, må hun nesten stille et skriftlig spørsmål om det.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Det er for det første ikke slik at en NOU nødvendigvis fører til at det kommer en stortingsmelding til Stortinget. For det andre er det slik at strategier som vi har sagt at vi skal lage, ikke er noe som vanligvis fremmes for Stortinget. Så er det nok min oppfatning at når det gjelder de samfunnsmessige konsekvensene av alkohol og alkoholforbruk, er de veldig godt dokumentert. Det er på en måte ikke der hovedutfordringene ligger. Det som er viktig, er fortsatt å ha en bred tilslutning til hovedlinjene i alkoholpolitikken, som både bygger på en tenkning om at vi skal ha en solidarisk alkoholpolitikk, og beskytter dem som er ekstra sårbare, men også en alkoholpolitikk som er integrert i folkehelsepolitikken, og som også ser på de helsemessige konsekvensene av det samlede alkoholforbruket i befolkningen. Det er nok den siste biten det er størst utfordringer for å få bred nok aksept for, nemlig at det er nødvendig å ha strenge reguleringer for å ivareta hele befolkningen når det gjelder alkohol.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg mener at den politikken som regjeringen fører på dette området, er forankret i Stortinget gjennom folkehelsemeldingen på samme måte som tobakkspolitikken. En har ikke en egen stortingsmelding om tobakkspolitikk, men tobakk er hovedforklaringen på sosial ulikhet i Norge. Folkehelsemeldingen legger føringer både for alkoholpolitikken og for tobakkspolitikken, som vi følger opp. I tillegg følger vi selvfølgelig opp det som er regjeringens plattform på dette området. Så har selvfølgelig Stortinget alltid mulighet til både å fremme forslag og ha andre synspunkter på alkoholpolitikken, men jeg oppfatter at det er veldig bred politisk tilslutning til hovedlinjene i alkoholpolitikken slik som den er.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg snakker ofte om at man må skape pasientene og brukernes helse- og omsorgstjeneste, og jeg tror det er nettopp dette som er grunnen til at brukerstyrt personlig assistanse engasjerer så mange, og at ordningen er så viktig for dem som har den. Gjennom brukerstyrt personlig assistanse kombinerer vi det offentlige hjelpetilbudet med den enkeltes ressurser på en måte som oppleves meningsfylt og individtilpasset for brukeren. Vi har flere ganger diskutert intensjonen bak brukerstyrt personlig assistanse i denne salen. BPA er en flott ordning når den fungerer godt, men mange som benytter dagens ordning, opplever at den ikke fungerer etter intensjonen. Jeg ønsker at BPA skal være et reelt likestillingsverktøy som bidrar til at personer kan leve mest mulig aktive og selvstendige liv. Jeg har derfor oppnevnt et offentlig utvalg som skal gjennomgå ordningen med brukerstyrt personlig assistanse i sin helhet, sånn at vi kan få en ordning som fungerer så godt som mulig. Mens vi venter i spenning på utvalgets utredning, ønsker jeg allerede nå å legge fram et lovforslag som tar et skritt nærmere en bedre BPA-ordning. Med dette lovforslaget foreslår vi å utvide retten til brukerstyrt personlig assistanse for personer over 67 år som allerede er i ordningen. Dette forslaget vil gi brukerne økt trygghet for at de får beholde BPA-ordningen, som fungerer godt, også etter fylte 67 år. Forslaget bidrar til mer forutsigbare rammer og bedre kontinuitet i tjenestetilbudet til personer med store og langvarige behov, og det vil gi god ressursutnyttelse både for den enkelte og for samfunnet.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg tilhører nok dem som er uenige i premisset om at det å organisere en tjeneste som brukerstyrt personlig assistanse er dyrere for kommunene. Det var jeg også da jeg lovfestet denne ordningen, men for å følge det som var regelverket, la vi likevel inn en kompensasjon for kommunene den gangen. Den tror jeg var på 400 mill. kr, og det er på langt nær så mye penger kommunene har brukt på ordningen etter at rettigheten til den ble lovfestet. Så hvis det er sånn at noen enkeltkommuner får litt høyere utgifter som følge av at vi utvider ordningen til dem over 67 år, får de bruke noen av de pengene som de har fått kompensert nå i mange år – overkompensert – etter at vi innførte rettigheten i sin tid.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg mener at ordningen er veldig tydelig som en lovfestet rettighet. Så er det også laget en veldig tydelig veileder til den rettigheten som jeg mener er veldig klar. Allikevel ser vi veldig ulik praksis i kommunene. Da er jeg kommet til den erkjennelsen at hovedutfordringen her klarer vi ikke å løse gjennom forskrifter eller mer detaljregulering av den ordningen. Jeg tror at en av hovedforklaringene på at vi får så ulik praksis, er lovforankringen, nemlig at den i dag er forankret i helse- og omsorgstjenestelovgivningen, og dermed hele veien vil ses opp mot tradisjonell helsetenkning når man jobber med dette. Derfor vil dette kreve at denne ordningen forankres i et helt annet lovverk, og det er nettopp det som også er mandatet til utvalget. Det er dessverre et tidkrevende og stort arbeid.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Jeg vil minne om at da vi lovfestet denne rettigheten, var det nettopp for å styrke posisjonen til den enkelte i møte med kommunen. Det mener jeg at det også har gjort. Så har vi laget en veldig tydelig veileder på dette, som et likestillingsverktøy. Jeg har også personlig skrevet brev til alle landets ordførere og minnet dem på hva som er Stortingets intensjon med ordningen. Jeg opplever at på politisk nivå i kommunene er det ofte stor tilslutning til denne tenkningen, men praktiseringen er ofte annerledes i kommunen. Dette er faktisk et så stort og grunnleggende problem nå at jeg tror heller ikke det ville ha blitt løst med en forskrift knyttet til den loven som nå er. Nå er det behov for å gjøre den store jobben som utvalget gjør for å rette opp i dette. Så vil det å ha en folketrygdfinansiert kommunal ordning ha andre sider som det også er viktig å tenke grundig gjennom.
Bent Høie (Høyre), 2020-06-02:
Nei, fordi forskriften ikke kan gå lenger enn loven. Så hvis man har samme lovforankringen som i dag, vil ikke en forskrift kunne endre på det grunnleggende problemet. Og det grunnleggende problemet, slik som jeg vurderer det, er at dette ikke blir sett på som et likestillingsverkstøy. Det betyr at i de enhetene i kommunene som tildeler denne tjenesten, vurderer man dette ut fra samme tenkning som hjemmesykepleie, praktisk bistand i hjemmet osv. Det er fordi det er forankret i den samme loven, og en forskrift ville ikke oppheve det. Man ville fortsatt vært inne i den samme helhetstenkningen knyttet til disse andre helse- og omsorgstjenestene. Derfor mener jeg at heller ikke SVs forslag ville ha rettet opp det som er utfordringen i dag. Da er det dessverre sånn at det er et større arbeid som må gjøres, som handler om å forankre dette i en annen type lovgivning, for å kunne komme problemet til livs.
Sveinung Stensland (Høyre), 2020-06-02:
For seks år siden innførte Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen BPA for dem som var under 67 år. I den forbindelse var en del av debatten hvor lenge rettigheten skulle vare, og mange pekte på at det var urimelig at det stoppet ved 67 år. Jeg var for så vidt enig i den diskusjonen, men nå har vi altså fått til å få frem en proposisjon der en sørger for at de som har fått innvilget BPA før de fyller 67 år, ikke mister retten når de fyller 67 år. Det har hele komiteen stilt seg bak. Det har ikke vært stor debatt rundt denne saken, og det vitner om stor enighet om saken. Jeg er glad for at komiteen kan stå samlet om å utvide denne viktige rettigheten til å gjelde også når man fyller 67 år. Men jeg vil også presisere at man ikke kan få BPA etter å ha fylt 67 år, heller med denne endringen. Når det er sagt, har jeg bare lyst til å si at ordningen med BPA fungerer utmerket i enkelte kommuner og ikke fullt så bra i andre kommuner. Dette er en rettighet som alle norske brukere har hvis de har behovet, men vi må fortsatt innse at ikke alle kommunene er like gode når det gjelder å oppfylle behovet til de enkelte brukerne. Det er noe som også regjeringen må følge opp i det videre arbeidet.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Det er to ting som er viktig å poengtere i dagens debatt. For det første: Vinmonopolet fungerer helt tipp topp, og vi skal være stolte av vår måte å selge både vin og sprit på sammenlignet med de fleste andre land. Jeg vil spesielt trekke fram de ansatte, som på en forbilledlig måte har håndtert å gå fra å være skrankepersonal, hvor en var en ordremottager, til å bli servicepersonell, som veileder og med yrkesstolthet bidrar til gode opplevelser, forhåpentligvis for de fleste kunder. For det andre: For at Vinmonopolet skal ha integritet i hele befolkningen, er det også viktig at de har åpningstider som gjør det enkelt å være kunde hos nettopp dem. Det at vi i dag endrer åpningstid for lørdager samt dag før helligdag med en time lenger på ettermiddagen, er en slik endring som er med på å opprettholde legitimitet for monopolet. Jeg vil likevel presisere at dette er en utvidelse av åpningstidene, så politisk myndighet skal og bør følge med på utviklingen av konsumet. Det er et politisk mål at vi ikke drikker mer alkohol, men er måteholden og har et sunt forhold til det. Det er mulig noen i denne sal vil være uenig med meg og si at med dagens endring fra kl. 8.30–15 til kl. 10–16 er det en innskrenkning på 30 minutters åpningstid på lørdager. Men det er feil. I virkeligheten er det så godt som ingen vinmonopol som åpner kl. 8.30 på lørdager. De fleste vinmonopol ligger nå i kjøpesentre og de åpner kl. 10, så det er en utvidelse dagens regjering åpner for. Denne utvidelsen har møtt skepsis hos både Handel og Kontor og hovedtillitsvalgte i Vinmonopolet. Den skepsisen er å forstå, og den er lagt merke til. De ansatte får en time mer i helg og friperioden blir mindre. Arbeiderpartiet er likevel av den oppfatning at disse endringene er i takt med tiden og opprettholder legitimiteten til ordningen – og vil stemme for endringene i dag. Vi mener likevel det er grunn til å presisere at vi vil se med stor skepsis på om en ønsker å endre åpningstidene ytterligere i framtiden, selv om ingen med sikkerhet kan spå om framtiden. Med dette tar jeg opp det forslaget som Arbeiderpartiet med flere står bak.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-06-02:
Jeg er glad for statsrådens svar til Stortinget i dag om at arbeidet med en nasjonal alkoholstrategi er i gang. Jeg vil likevel benytte anledningen til å spørre statsråden om hva som er årsaken til at en ikke har fulgt opp andre vedtak som er fattet i denne sal. Jeg kan nevne f.eks. innholdsmerking, advarselsmerking, vedtaket om å sette ned et offentlig utvalg og for de samfunnsmessige kostnadene ved alkoholforbruk – eller eventuelt det som går på taxfreekvoter.