Kristin Clemet (Høyre), 2005-06-02:
Bare et par ting avslutningsvis: Først til læremidler, som bl.a. representanten Bjørnstad tok opp. Personlig har jeg vært av den oppfatning hele tiden, og har gitt uttrykk for det, at det ikke er en nødvendighet at alle nye læremidler foreligger fra dag en. Jeg mener ikke at norskfaget er endret selv om læreplanen er endret, for å bruke et slikt uttrykk, og jeg synes det er paradoksalt at de i debatten – og dette er ikke representanten Bjørnstad – som er så redd for at læreboken skal styre, samtidig er opptatt av at det må foreligge nye lærebøker fra dag en. Jeg mener at det kan komme noe mer gradvis – bare så det er sagt. Det andre jeg gjerne vil gi uttrykk for, er at jeg er veldig opptatt av kompetanseutvikling. Det er krevende å innføre nye læreplaner, selvfølgelig, og det er veldig viktig at det ledsages av omfattende kompetanseutvikling. Så det vil jeg også understreke, for det går også på å forstå de nye læreplanene og få dem under huden, og forstå hvorledes de skal brukes. Så vil jeg si, ikke for å forsvare Unge Høyre, men representanten som jeg antar det siktes til, nemlig Ine Marie Eriksen – som jo fortsatt er ung, det må vi jo medgi – at jeg mang en gang har registrert at representanten Reikvam har nevnt at SV har et helt annet kunnskapssyn, som det ble sagt, enn Regjeringen, og at det derfor trengs et oppgjør med Regjeringens skolepolitikk. Så slik sett går det vel an også å diskutere det. Men så til slutt: Jeg skal lytte veldig nøye til den kritikken og de høringsuttalelsene som er kommet. Men det å lytte innebærer at man må ikke bare registrere at det er kritikk, men man må sette seg nøye inn i hva kritikken består i. For da er det nemlig ikke fullt så enkelt som man kanskje får inntrykk av fra mediedebatten. La meg nevne noen eksempler: Det er mange som er positive, også til de utkastene som foreligger, så mange at skoler i over 80 kommuner gjerne vil tjuvstarte bare på grunnlag av det de har sett til nå, året før. For det andre vil det være en del kritikk som ingen kan etterkomme med mindre elevene går på skolen døgnet rundt syv dager i uken, for det vil være fagmiljøer som ønsker at deres fag skal ha så mye plass i skolen, at man skal lære så mye, at det ikke er mulig å etterkomme det. Men hvis man lytter nøye, vil man også høre at en del av kritikken er motsetningsfylt, og det har det faktisk også vært eksempler på i denne debatten. Senterpartiet ønsker seg mer mål og vekt i matematikkplanen, mens SV er redd for at det blir for mye gangetabell, som igjen kanskje kan sies å stå i motsetning til at man ikke har lagt tilstrekkelig vekt på digitale ferdigheter. Altså: Hvordan får man til dette med digitale ferdigheter uten gangetabell, og hvordan blir det mer mål og vekt uten at vi også legger vekt på det? Så det er av og til motsetningsfylte ønsker i forhold til læreplanene, og det må man lytte veldig nøye for å høre, for man kan selvfølgelig ikke etterkomme alle motsetningsfylte ønsker. Helt til slutt vil jeg bare si noe i forhold til det oppslaget i Dagsavisen i dag som det har vært vist til, om at vi driver og kopierer noe Sverige allerede mener er mislykket. Det vil jeg bestride. Det de gjør der, er å legge mer vekt på lesing, skriving og regning, dersom politikerne beslutter at de skal vedta det skoleverket holder på med, og de ønsker seg mer tydelige mål, dvs. ikke to nivåer med mål, både prosessmål og kompetansemål, men bare kompetansemål. Det er det vi legger opp til.