Monica Mæland (Høyre), 2021-04-22:
Representantens spørsmål tar opp grensene for politiets og påtalemyndighetens maktbruk mot enkeltindivider. Dette er et område hvor det ikke bør være rom for tvil. Regjeringens forslag til rusreform legger til grunn at politiet fortsatt skal ha en sentral rolle i å avdekke og forebygge ulovlig bruk og besittelse av narkotika. Det er foreslått nye regler for politiets adgang til å visitere personer der det er mistanke om ulovlig besittelse av narkotika til eget bruk. Politiet vil etter de nye reglene fremdeles kunne avdekke ulovlig besittelse av mindre mengder narkotika til eget bruk og ta beslag i dette. Politiet vil også kunne gi pålegg om oppmøte til rusveiledning hos kommunal rusrådgivningsenhet. De foreslåtte reglene om visitasjon tar hensyn til at mindre mengder narkotika til eget bruk ikke skal være straffbart. Dette gir føringer for hvor langt det er rimelig å gå for å avdekke en mistanke om bruk. I lovproposisjonen er det pekt på at adgangen til visitasjon omfatter en ytre besiktigelse av personens kropp, og at det ikke er adgang til avkledning av personen. Ved konkret mistanke om salg av narkotika og ved befatning med narkotika som overskrider de straffrie terskelverdiene for mindre mengder narkotika, vil politiet ha de samme hjemlene som i dag til å ransake personer og gjennomgå mobiltelefoner. Jeg mener at politiet etter rusreformens forslag fortsatt vil ha de nødvendige hjemler til å avdekke befatning med narkotika, enten det er ulovlig besittelse til eget bruk eller mer alvorlig straffbar befatning som salg. Representanten ber meg om å «bekrefte at det i dag er ulovlig med ransaking av for eksempel mobiltelefon og hjem i mindre alvorlige saker». Svaret på det spørsmålet avhenger av den enkelte saks faktum veid opp mot de nærmere angitte vilkårene i straffeprosessloven. Jeg viser i denne sammenheng til Riksadvokatens brev av 9. april i år med en grundig orientering om adgangen til å foreta ransaking i saker om mulig overtredelse av narkotikalovgivningen. Jeg viser særlig her til punkt 6.4 i brevet, om «Funn av små mengder narkotika», der det bl.a. framgår: «Er det etter omstendighetene grunn til å tro at narkotikaen er til egen bruk, vil det uten andre opplysninger ikke være grunnlag for ransaking av bolig eller gjennomgang av mistenktes mobiltelefon. Men dersom mengden narkotika, måten den er pakket på, eventuelle narkotikaregnskap eller andre forhold gir skjellig grunn til mistanke om at vedkommende er involvert i salgsvirksomhet, vil det gjennomgående være grunnlag for ransaking både av bopel og telefon» på dette grunnlag. Det er Riksadvokaten som har det øverste ansvaret for påtalemyndigheten i politiet, og det overordnede ansvaret for etterforskningen i straffesaker – også narkotikasaker. Riksadvokatens skriv vil gi grunnlag for å sikre at politi og påtalemyndighet har en omforent praksis som er i samsvar med straffeprosesslovens regler. Det skal selvsagt ikke herske tvil om politiets praksis ved bruk av tvangsmidler i narkotikasaker. Jeg er derfor veldig glad for at Riksadvokaten i brev av 13. april i år har pålagt statsadvokatene å gjennomføre en kartlegging og vurdering av politi og påtalemyndighets praksis på dette området. Dette er en gjennomgang som politidirektøren støtter, og vil samarbeide om. En slik gjennomgang vil gi oversikt over praksisen og vil også vise om den er i samsvar med reglene i straffeprosessloven. Ikke minst vil en slik gjennomgang vise om det er behov for ytterligere tiltak. Statsadvokatene skal rapportere til Riksadvokatembetet innen 1. oktober i år, og vi skal selvsagt følge opp de funn man da vil framlegge.