Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-03-19:
I Soria Moria-erklæringen lovte Regjeringen å satse på fornybar energi og øke Enovas totalmål for energisparing og ny fornybar energi. Regjeringen har fastsatt et mål på 30 TWh ny fornybar energiproduksjon og energieffektivisering fra 2001 til 2016. Det nye grunnfondet for energieffektivisering og fornybar energi vil innebære en fordobling av rammene for satsingen gjennom Enova. Dette ble fulgt opp i budsjettet for 2007. Vi er altså godt i gang med å realisere de energipolitiske visjonene vi presenterte i Soria Moria-erklæringen. Vi vil nå få på plass en rettighetsbasert støtteordning for elektrisitetsproduksjon fra fornybare energikilder. Økt produksjon av fornybar elektrisitet er et viktig bidrag for å styrke kraftbalansen og bedre forsyningssikkerheten. I den nye støtteordningen tar vi med oss de gode egenskapene til elsertifikatmarkedet. Støtteordningen vil være rettighetsbasert. Vi tar med overgangsordningen som ble etablert i forbindelse med arbeidet med elsertifikatene. Dette betyr at de prosjekter som ble realisert med forhåpninger om støtte gjennom sertifikatene, får rett til støtte. I tillegg gjelder overgangsordningen alle biokraftanlegg, slik at vi legger til rette for at disse anleggene fortsatt skal gå på biobrensel. I motsetning til elsertifikatene vil ikke denne støtteordningen finansieres over strømregningen. Vi stimulerer til ny produksjon i Norge uten at strømkunder må betale for kraftproduksjon i Sverige. Denne støtteordningen vil også gi en sikrere inntekt til kraftprodusentene i Norge, i motsetning til et usikkert elsertifikatmarked der prisen vil svinge, og der utbyggerne ikke har garanti for hva prisen vil komme til å være om f.eks. fem eller ti år. Jeg har derfor stor tro på det opplegget vi har lagt fram. Med denne ordningen får produsenter av fornybar elektrisitet en forutsigbar støtte over 15 år. Denne langsiktigheten gir et godt grunnlag for nye investeringer. Det er ikke overraskende at det har vært stor oppmerksomhet omkring støttenivået. Vi har basert våre beslutninger på ulike innspill og på både faglige og politiske vurderinger. Det er mange hensyn som skal ivaretas – ikke minst er det en avveining mellom satsingen på fornybar elektrisitet og satsingen på andre områder som fornybar varme og energisparing. Jeg er opptatt av at vi sikrer ressurser til satsingen på varme og sparing. To tredeler av midlene skal settes av til disse områdene. Jeg er enig med representanten Børge Brende i at det er uinteressant om katten er sort eller hvit, bare vi oppnår de resultatene vi er ute etter. Det er også et spørsmål om hvor mye vi er villige til å betale for å få fram ny vindkraft, vannkraft og biokraft. Dersom det er slik som noen hevder, at vindkraft trenger 20 øre pr. kWh i støtte for å bli lønnsom, finnes det andre alternativer som gir mer fornybar energi for pengene. For eksempel har tre industribedrifter fått 125 mill. kr i støtte fra Enova. Det utløser 600 GWh energisparing. Skulle man ha produsert like mye vindkraft, måtte man med 8 øre i støtte ha gitt 466 mill. kr til de samme anleggene. Det er altså faktisk mulig å oppnå gode resultater på disse områdene, og jeg anbefaler at man leser side 25 og side 31 i Enovas Resultatrapport 2006, som viser at det er stor interesse for å gjøre investeringer på disse områdene. Jeg ser fram til at ordningen kan tre i kraft. Det er stor interesse for investeringer i fornybar kraftproduksjon. Mange utbyggere har allerede rettskraftig konsesjon, og mange konsesjonssøknader er til behandling. Derfor utfordrer jeg nå næringen til å komme på banen og ta sin del av ansvaret, slik at vi får mer fornybar kraftproduksjon i landet vårt.