Bent Høie (Høyre), 2016-05-18:
Jeg deler stortingsrepresentantens syn på at persontilpasset medisin fører med seg muligheter for mer målrettet behandling, og at det er behov for en koordinert nasjonal satsing, slik at utviklingen kan komme norske pasienter til gode. Representanten viser til den nasjonale strategien for persontilpasset medisin i helsetjenesten, som nå utarbeides av Helsedirektoratet på oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet. Et utkast til strategi har vært på bred høring med frist 6. mai. Frist for å ferdigstille strategien er 1. juni. Den nasjonale strategien inneholder Helsedirektoratets faglige anbefaling for hvordan området persontilpasset medisin bør utvikles framover. Strategien skal være til støtte for tjenesten i utviklingen og implementeringen av persontilpasset medisin. Dette var en av føringene i mandatet fra departementet. I tillegg ble det vektlagt at strategien skulle identifisere en visjon om mål for utvikling og opptak av persontilpasset medisin i helsetjenesten. Ambisjonsnivået skulle avstemmes med forhold som prioritering, forventet utvikling i kunnskap og teknologi og organisatoriske og tilgjengelige økonomiske rammer. Strategien skulle ta utgangspunkt i gjeldende regelverk. Direktoratet har brukt flere kilder i arbeidet, bl.a. rapporten fra den nasjonale utredningen som de regionale helseforetakene gjennomførte i 2014, og anbefalingene som ble gitt der. For å gjennomføre oppdraget har direktoratet nedsatt fem tematiske arbeidsgrupper med bred deltakelse fra helsetjenesten, brukerorganisasjonene, offentlige etater, industri og andre interessenter. De har også fått bidrag fra en prosjektgruppe med representanter fra Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, Norsk forening for allmennmedisin, helseregionene og Helsedirektoratet. I tillegg er det nedsatt en referansegruppe med bred deltakelse fra en rekke aktører. Ny teknologi og økt kunnskap om molekylær biologi gir større muligheter for mer treffsikker og skreddersydd forebygging, diagnostisering og behandling. Persontilpasset medisin er omtalt i flere meldinger og strategier. I Nasjonal strategi for bioteknologi står det at det er et stort potensial for å effektivisere og øke kvaliteten på diagnostikk og behandling gjennom økt bruk av bioteknologi. I HelseOmsorg2l-strategien betegnes persontilpasset medisin som en del av det generelle helsetilbudet i nær framtid. Regjeringen har omtalt persontilpasset medisin i bl.a. legemiddelmeldingen, Nasjonal helse- og sykehusplan og vår handlingsplan for oppfølging av HelseOmsorg2l-strategien. I legemiddelmeldingen sier vi at persontilpasset medisin kan gi økt nytte for pasienten i form av raskere og mer presis diagnostikk og bedre muligheter for individuelt tilpasset behandling med bedre effekt og færre bivirkninger. I Nasjonal helse- og sykehusplan omtaler vi mulighetene, men også forutsetningene som må være til stede ved innføring og bruk av persontilpasset medisin. I handlingsplanen for oppfølging av HelseOmsorg2l-strategien er nettopp «trygg, effektiv og mer persontilpasset behandling» et av områdene vi har trukket fram. Persontilpasset medisin er med andre ord et tema som er på min agenda, og jeg følger nøye med på utviklingen. Mulighetene som ligger i persontilpasset medisin, har ført til økt oppmerksomhet og optimisme både nasjonalt og internasjonalt. I likhet med Norge gjennomfører flere land utredninger og foranalyser for hvordan vi kan sikre en god utvikling og implementering av persontilpasset medisin. Vi vet at persontilpasning i diagnostikk og behandling er et felt i svært rask utvikling, og som vi er nødt til å forberede oss på å møte. Det gjelder alt fra utdanning og kompetanse til teknologi, plattformer, organisering og juridiske og etiske aspekter. De siste par årene er det gitt finansiering til infrastruktur og prosjekter som kan bidra til å legge til rette for utvikling og implementering av persontilpasset medisin i Norge. 1 2015 tildelte Norges forskningsråd 77,2 mill. kr til fase II av et nasjonalt konsortium for sekvensering og persontilpasset medisin. Hensikten med denne infrastrukturen er å sikre nasjonal kapasitet og regional kompetansebygging knyttet til medisinsk sekvensering – dette som et ledd i arbeidet med å legge til rette for utvikling og implementering av persontilpasset medisin i Norge. I slutten av april ble det tildelt 168 mill. kr til tre prosjekter innen IKT-forskning for helse. Ett av disse – BIG data MEDical, eller BIGMED – handler om persontilpasset medisin. Dette prosjektet skal legge grunnlaget for en IKT-plattform som fjerner flere viktige flaskehalser som er til hinder for å bruke persontilpasset medisin. Prosjektet vil bruke det nyeste innen IKT-forskning for å integrere og analysere store mengder helsedata fra ulike datakilder, registre og databaser. Jeg mener det omfattende arbeidet som er gjort i forbindelse med utformingen av en nasjonal strategi for persontilpasset medisin, vil være et viktig grunnlag for en koordinert nasjonal satsing på området. Når den nasjonale strategien er ferdigstilt, vil regjeringen vurdere hvordan vi best mulig kan understøtte implementeringen av persontilpasset medisin i tjenesten. Tiltak som krever økt tilføring av ressurser, må selvfølgelig vurderes og prioriteres i de ordinære budsjettprosessene.