Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2000-02-16:
I forbindelse med behandlingen av Dokument nr. 8:14 for 1995-96 fattet Stortinget den 21. mars 1996 følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen utarbeide bestemmelser i lovverket for å ivareta det fysiske arbeidsmiljø for elever i tråd med de bestemmelser som gjelder for vanlige arbeidstakere.» Det offentlige opplæringsutvalget, som leverte sin innstilling i juli 1995, foreslo bl.a. at spørsmålet om å la arbeidsmiljøloven gjelde for elever, eller å ta særregler om arbeidsmiljø inn i opplæringslovgivningen, ble vurdert særskilt. Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet nedsatte på denne bakgrunn en arbeidsgruppe med representanter fra berørte departementer. Hovedkonklusjonen i arbeidsgruppens rapport er at kravene til elevenes arbeidsmiljø synes tilfredsstillende, og at det først og fremst er praktiseringen av disse kravene som vil avgjøre om elevene får et akseptabelt arbeidsmiljø. Forslag til nye lovbestemmelser/forskrifter ble derfor ikke utarbeidet av denne arbeidsgruppen. I stedet ble det foreslått å evaluere forskrift om miljørettet helsevern i barnehager og skoler for å kartlegge status og få bedre kunnskap om hva som eventuelt vil være egnede virkemidler for å bedre oppholdsmiljøet. Asplan Analyse har evaluert gjennomføringen av forskrift om miljørettet helsevern i barnehager og skoler, og avgav endelig sluttrapport i brev 4. februar 2000. Jeg vil derfor presisere at rapporten om evaluering av gjennomføringen av forskrift om miljørettet helsevern i barnehager og skoler er utarbeidet på oppdrag fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet sammen med Sosial- og helsedepartementet og Barne- og familiedepartementet. Videre vil jeg påpeke at den faktiske situasjonen når det gjelder gjennomføringen av forskriften, er mer nyansert enn det spørsmålet kan gi inntrykk av. 5 pst. av de 100 kommunene som er med i utvalget, oppgir at de er ferdige med arbeidet med å tilfredsstille samtlige krav i forskriften, men omtrent halvparten av virksomhetene har fått godkjenning, med eller uten nærmere fastsatte vilkår. Dette betyr heller ikke at forholdene er uforsvarlige i den resterende del av virksomhetene. Hele 43 pst. oppgir at grunnen til manglende godkjenning er at søknaden er under behandling i kommunen. 87 pst. av virksomhetene er i gang med arbeidet, og i underkant av halvparten av disse opplyser at de har ambisjoner om å ha virksomhetene sine ferdig utbedret innen to år. En tredjedel trenger likevel lengre tid enn dette, de fleste fra tre til fem år. Samlet sett viser resultatene at det store flertall er godt i gang med å realisere forskriftens mål om helsemessige tilfredsstillende skoler og barnehager, men at det fortsatt gjenstår en del arbeid i kommuner hvor det er store vedlikeholdsetterslep. Det er særlig kravet til tilfredsstillende inneklima som gjenstår i disse tilfellene, et tiltak som for enkelte kan være svært kostnadskrevende. Berørte departementer arbeider nå med å avklare hvilke tiltak som bør settes i verk for å få fortgang i arbeidet med å oppfylle kravene i forskriften. Forhold knyttet til brukermedvirkning og klageordning vil være områder som vil bli vurdert. Jeg vil også vise til at kirke-, utdannings- og forskningsministeren så sent som i den muntlige spørretimen 12. januar svarte representanten Tomas Norvoll at han ville informere Stortinget om hva Regjeringen vil gjøre med dette i denne stortingssesjonen, altså før sommeren.