May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-07:
Riksrevisjonen har gjennomført flere undersøkelser av ulike sider ved statlig konsulentbruk de siste 10-15 årene. Formålet har vært å undersøke om statlige virksomheter har hensiktsmessige rutiner og prosedyrer for kjøp og bruk av konsulenttjenester. Denne undersøkelsen er basert på analyse av datamateriell fra spørreskjemaundersøkelser i 74 statlige virksomheter, som bruker ca. 2,3 milliarder kr til kjøp av konsulenttjenester. Dette er et betydelig beløp, og over halvparten blir brukt på IT-området. Spørsmålet om å bedre statens rutiner for kjøp av konsulenttjenester har vært til behandling i Stortinget flere ganger. Det det har vært lagt vekt på fra Stortingets side, er nødvendigheten av strategier og retningslinjer for kjøp av konsulenttjenester, og ikke minst kompetanseoverføring fra konsulent til arbeidsgiver. Riksrevisjonen har gjennom disse undersøkelsene avdekket alvorlige feil og mangler i forbindelse med offentlige anskaffelser i mange deler av statsforvaltningen. Formålet med denne undersøkelsen har vært å undersøke om statlige virksomheter har hensiktsmessige rutiner og prosedyrer for kjøp og bruk av disse tjenestene. Halvparten av de undersøkte virksomhetene har ikke ført anskaffelsesprotokoll for alle kjøp over 200 000 kr. Virksomhetene har ikke utarbeidet strategier for kjøp og anvendelse av konsulenttjenester, og over halvparten av virksomhetene har ikke utarbeidet retningslinjer for kjøp av disse tjenestene. Videre viser undersøkelsen at tre fjerdedeler av virksomhetene har engasjert de samme konsulentene flere ganger i løpet av de siste tre årene. Dette harmonerer dårlig med Stortingets føringer om at det skal legges til rette for overføring av kompetanse fra konsulent til de ansatte med sikte på å redusere virksomhetens behov for kjøp av slike tjenester i framtida. Fravær – og mangelfull evaluering – av konsulentbruken er også noe som trenger oppfølging framover. Det er avdekket kritikkverdige og alvorlige forhold. Her brukes det betydelige midler uten at regelverk og retningslinjer følges opp. Det er dokumentert flere omgåelser av regelverket, noe Riksrevisjonen påpeker er uheldig. Det har ført til en innkjøpspraksis som kan bidra til å svekke konkurransen ved kjøp av konsulenttjenester i staten, noe som denne regjeringa bør være bekymret for Arbeids- og administrasjonsdepartementet har i sitt svar til Riksrevisjonen bemerket at Regjeringa i arbeidet med å modernisere offentlig sektor har innskjerpet at ansvaret for egne innkjøp ligger i den enkelte virksomhet, og at innkjøp til staten således er et desentralisert ansvar. SV vil understreke, som flertallet i komiteen, Regjeringas overordnede ansvar for at forvaltningen av offentlige midler ved kjøp av konsulenttjenester skjer i henhold til Stortingets forutsetninger og gjeldende regelverk. Dette er Regjeringas ansvar. Det overordnede ansvaret kan ikke videredelegeres. Det må også i stor grad stilles spørsmål ved om ikke effektivitet, modernisering og nedbemanning har gått for langt i offentlig sektor når man har brukt konsulenttjenester for 2,3 milliarder kr. Det er positivt med de iverksatte og foreslåtte tiltak og oppdraget, som Statskonsult har fått, om å utarbeide veiledningsmateriell. Men alvoret og omfanget av de kritikkverdige forhold som er avdekket i undersøkelsen, forutsetter en tett oppfølging framover fra Regjeringas side. Høyres representant var i sitt innlegg inne på at virksomhetene skal drive med kjerneoppgaver, og at det er nødvendig med konsulentkjøp. Selvfølgelig er det nødvendig med konsulentkjøp, men når man bruker over 50 pst. av dette enorme beløpet på IT-sektoren, kan man begynne å lure på om det ikke hadde vært mer lønnsomt å ha en egen IT-avdeling.