trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Nå er ikke jeg formann i Fremskrittspartiet, men jeg skal selvfølgelig svare på vegne av Fremskrittspartiet. Det kan ofte bli litt pussig når en representant for et annet parti skal prøve å beskrive hva vår formann har sagt. Det er selvfølgelig dømt til å gå galt. Men ok, la oss forholde oss til hva som er realitetene i saken. Fremskrittspartiet konstaterer, og det er viktig – og det tror jeg faktisk folk flest er enig med oss i – at det tross alt er storsamfunnet som nå stiller opp. Staten stiller opp. Det er en gigantisk pakke på 350 milliarder kr, som faktisk er like stor som hele vårt trygdebudsjett og helsebudsjett til sammen på ett år. Det er en stor pakke. Hvis det var sånn at dette ikke var å bidra på en positiv måte, ville jo heller ikke næringen benyttet seg av pakken. Det er klart at man stiller opp, og det er klart at man tar en form for risiko – i proposisjonen står det at Regjeringen dog anser den risikoen for liten. Men man tar en risiko, og det er ikke da galt at vi når en nå sikrer at disse bankene får innlån, får kapital – som bl.a. kan slå ut i bonusordninger for direktører på et senere tidspunkt – allerede nå sier at skal man benytte seg av pakken, ønsker vi ikke at den type bonusordninger skal benyttes.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Jeg registrerte tidligere i dag at Høyres finanspolitiske talsmann var opptatt av at denne debatten ikke skulle bli en debatt om Fremskrittspartiets forslag i saken, men jeg er jo veldig glad for at Svein Flåtten da gir oss anledning til nettopp å fokusere på dette forslaget, selv om det er mange andre deler av saken som også er viktig. Det er ikke slik at Fremskrittspartiet har endret politikk. Private selskaper som står på egne ben, og som styrer seg i normale tider, må selvfølgelig kunne bestemme sine egne regler og lønninger og bonusordninger. Det har vi ikke noe problem med. Men nå kommer man jo faktisk og ber staten om hjelp. Det er jo den situasjonen vi er i – altså, staten må faktisk stille opp! Det er vel derfor vi har en krisepakke som vi behandler i dag, og som vi skal få på plass. Så er det selvfølgelig slik at det også har en kostnad for dem som skal benytte seg av den. Det er helt naturlig, synes vi, at vi kan stille noen krav. Men dette er en frivillig ordning. De banker som ikke ønsker å benytte seg av ordningen, ønsker selvfølgelig heller ikke Fremskrittspartiet å blande seg opp i styringen av. Det står jo også i det forslaget som vi har fremmet.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Det er meget mulig at noen kan oppfatte det slik, i hvert fall i en situasjon hvor det er veldig styringsinteresserte politikere fra sosialistisk side som hele tiden uttaler seg om forhold i private bedrifter som ikke har noe med staten å gjøre. Det registrerer vi fra tid til annen. Men det som er så pussig i den situasjonen vi har kommet opp i, at her skal staten stille opp, og vi vil gjennomføre en tiltakspakke som alle er enige om – og så sier Fremskrittspartiet at da er det kanskje naturlig at vi stiller noen krav. Men da vil de partiene som ellers alltid liker å blande seg inn, plutselig ikke blande seg inn. Så jeg føler at det er ikke jeg som er svar skyldig. Jeg føler heller at representanten Lund Bergo faktisk bør tenke gjennom om han kommer til å ha god samvittighet når han her i dag etter avstemningen mest sannsynlig har stemt ned Fremskrittspartiets forslag og skal forklare det for sine egne velgere.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
For å si det forsiktig var vel det å dra det en smule vel langt. Jeg tror nemlig at utgangspunktet er feil, og da blir også ofte resultatene feil og konklusjonene feil. Jeg registrerte at representanten Sponheim sa «i et helt ordinært, velfungerende marked». Det er jo det vi ikke har! Vi har jo ekstraordinære tider som gjør at vi nå må stille opp i forhold til disse statsobligasjonene og komme med tiltak i denne pakken, som til og med har blitt kalt krisepakken. Vi er jo i en ekstraordinær situasjon, og i en ekstraordinær situasjon må det faktisk være lov å stille ekstraordinære krav og gjøre ting i forhold til det. Så jeg føler bare at vi rett og slett er politisk uenige om det. Men utgangspunktet her er jo at det ikke er et ordinært, velfungerende marked om dagen. Det er noen utfordringer der ute der vi stiller opp gjennom denne pakken, og vi ønsker da å stille noen krav tilbake. Jeg tror folk flest kommer til å oppleve det som ganske urimelig når Stortinget enstemmig vedtar den pakken – og noen som da nyttiggjør seg den, opplever å få store bonuser osv. Jeg tror folk flest er enig med Fremskrittspartiet i denne saken.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Svaret er nei, og jeg har lyst til å utdype det. Jeg registrerte at representanten startet med å si at det forslaget vi nå fremmer, er populistisk. Å hevde det må selvfølgelig stå for representantens regning. Da konstaterer jeg at man samtidig stempler en del meget sentrale personer i norsk fagbevegelse som populistiske. Veldig ofte er representanten Klungland enig med representantene fra fagbevegelsen, der han også har en fortid. Jeg bare konstaterer at i denne saken er faktisk Fremskrittspartiet på linje med representanter for en del av fagbevegelsen, og vice versa. Det må plage representanten Klungland, går jeg ut fra, men at han også valgte å stemple dem som populistiske, synes jeg er interessant, og jeg merker meg det.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Det var et voldsomt utfall fra representanten Holmås mot markedet. Det kom for så vidt ikke som noen bombe verken på meg eller på tilhørerne, går jeg ut fra, at representanten Holmås ikke har noen stor tiltro til markedet. Det kom jo fra et parti som har en nestleder som mener at Oslo Børs bør avvikles umiddelbart. Men ok, la den debatten ligge. Med tanke på at man er så negativ og skeptisk til markedet, registrerte jeg at i den debatten vi hadde tidligere i dag, påstod man at denne pakken som denne regjeringen framlegger – en regjering som SV er en del av – er en markedsbasert løsning, man baserer seg på markedet. Det er en markedstilpasset løsning som Regjeringen legger fram i denne krisesituasjonen. Hvordan kan det ha seg da, hvis man mener at markedet har skylden for alt her, at man baserer seg nettopp på at det samme markedet skal løse krisen? Hvordan kan representanten Holmås stå inne for det?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Jeg vil også takke finansministeren for dialog i den saken vi har hatt til behandling, og for at Regjeringen har hatt dialog med opposisjonen. Jeg håper også at det kan vedvare, for det er jo ikke noe som tyder på at denne krisen er over i morgen, for å si det på den måten. Men så til det jeg skulle spørre om. Komiteen har understreket i sine merknader at det er viktig at det nå holdes en høy beredskap, og at behovet for eventuelle nye tiltak vurderes fortløpende. Dette har finansministeren vært inne på og sagt at det er man selvfølgelig villig til. Vi er nå i en situasjon hvor statsbudsjettet også skal behandles innen kort tid. Det er ikke noen tvil om at det statsbudsjettet Stortinget skal vedta, som skal gjelde for kommende år, også vil være av avgjørende betydning for hvordan man håndterer den situasjonen man er oppe i. Vil da regjeringspartiene også være villige til i samtaler med opposisjonen å gjøre endringer for å få en innretning på dette statsbudsjettet som eventuelt enda bedre fanger opp den situasjonen vi nå står overfor?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
La meg få si til statsministeren, i likhet med det jeg sa til finansministeren, at jeg takker for det initiativet Regjeringen tok med å ha dialog med opposisjonen for en tid tilbake, da man begynte å jobbe med disse spørsmålene helt konkret. Det setter vi pris på. Jeg tror det er fornuftig å ha en sånn type samarbeid og tone i tiden fremover. Jeg har også lyst til å ta opp noe av det samme spørsmålet jeg stilte til finansministeren. Noe av poenget var at når vi nå skal behandle statsbudsjettet, hadde jeg hatt et ønske om at det kunne være elementer i det og i det framlegget som finanskomiteen skal komme fram til, som man kanskje hadde vært tjent med at man stod samlet om, og at man også hadde en god dialog med opposisjonen. Nå er det ikke sånn at jeg automatisk mener at da er det mer penger som skal løse alt. Det er ikke det jeg har sagt. Mitt spørsmål blir: Er man interessert i å ha en dialog, og er man fra Regjeringens side villig til å se på deler av statsbudsjettet i samtaler med opposisjonen? Kan det også være et uttrykt ønske fra statsministeren?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
La meg først si at jeg håper ikke dette først og fremst blir en debatt om Fremskrittspartiets ønske om at staten skal styre private bedrifter. Denne debatten bør handle om finanskrisen. Jeg er glad for at saksordføreren understreket det viktige samarbeidet mellom regjeringspartiene og opposisjonen. Jeg vil si at selvsagt skal vi samarbeide i en så alvorlig krisesituasjon – da skal man samarbeide over partilinjene. Dette er ikke tiden for partipolitisk spill og taktikkeri, men det er tid for politisk lederskap og samarbeid. Jeg er i tvil om de tiltakene som er iverksatt, er tilstrekkelige, men jeg er glad for de tiltakene som har kommet. Jeg vil utfordre saksordføreren på viljen til både videre samarbeid over partilinjene og med opposisjonen, og også på viljen til å iverksette nye tiltak dersom det skulle vise seg nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
Det redegjorde jeg vel for i mitt innlegg. Jeg ser ingen grunn til at staten skal gå inn og styre lønns- og utbyttevilkårene i private bedrifter når vi i dag vedtar en tiltakspakke som bygger på helt markedsmessige vilkår. Det er ikke grunnlag for å stille den type krav i forhold til den pakken vi i dag vedtar. Men når det er sagt, er jeg opptatt av at den debatten vi skal ha i dag, bør dreie seg om mer enn Fremskrittspartiets forslag. Vi står oppe i en veldig alvorlig finanskrise, bankkrise, i Europa som vi også har sett spre seg, og som gir ringvirkninger i Norge. Og da mener jeg at det er tiltakene vi bør diskutere og ikke innspillene fra Fremskrittspartiet, som egentlig ikke har noe med denne debatten å gjøre. Men jeg takker for rosende omtale fra Sandal. Jeg er opptatt av at det i den alvorlige situasjonen vi nå er i, skal samarbeides over de tradisjonelle skillelinjene. Det er nødvendig for å gjenskape tilliten til systemet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
Hvis representanten Heikki Holmås og SV hadde vært like opptatt av å sette grenser for staten som vi er av å sette grenser for markedet, så tror jeg vi hadde kommet ganske langt. Jeg mener at ikke alle oppgaver kan løses i markedet. Markedet er effektivt, det utnytter ressursene på en god måte. Konkurranse er til beste for forbrukerne. Men selvsagt må det settes grenser for markedet. Det er en del goder hvor markedet ikke egner seg som løsning. Det gjelder pensjon, det gjelder helse, det gjelder en del av de grunnleggende tjenestene som samfunnet skal gi. Men når det gjelder selve den økonomiske utviklingen, evnen til å skape vekst, utvikling og velferd, er det ikke noen tvil om at markedsøkonomien er planøkonomien overlegen. Men, som sagt, markedsøkonomien må reguleres for at man skal skape konkurranse og forutsigbare vilkår.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
Det første spørsmålet synes jeg, med all respekt, ikke hører hjemme i denne debatten, når vi diskuterer finanskrisen og ikke Høyres alternative budsjett. Men når spørsmålet først stilles: Ja, selvsagt kommer Høyre til å fremme forslag om økt satsing på vei, på infrastruktur, på kunnskap – på skattelettelser, Tybring-Gjedde. Der er jeg sikker på at Høyre og Fremskrittspartiet trekker i samme retning. Når det gjelder det andre spørsmålet, må jeg bare være ærlig og si at jeg mener at Finansdepartementet og Norges Bank nå skal bruke all sin arbeidskraft på å sørge for at vi har et velfungerende bankvesen over hele Norge. Jeg ser ingen grunn til at finansminister Kristin Halvorsen skal instruere sine medarbeidere til å bruke tid på å styre lønnsutvikling og utbytte hos bankene. Det bør de ikke bruke tid på nå. De bør bruke tiden til å gjenskape tilliten til vårt banksystem. Det er viktig for oss som forbrukere, og det er viktig for bedriftene og arbeidsplassene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
Høyre ønsker også å melde Norge inn i EU, slik at vi kan bidra i et overnasjonalt samarbeid, hvor man vil ha en helt annen mulighet til å sikre at vi har internasjonale spilleregler som gjør at politikken ikke konsekvent kommer på etterskudd av økonomien. Det er åpenbart i den situasjonen vi nå er i, at økonomien er globalisert, men at politikken ikke følger med. Det er ganske enkelt fordi vi ikke har overnasjonale organer som kan sikre internasjonale spilleregler for de økonomiske utøverne.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-10-24:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg forstod spørsmålet. Men det er helt åpenbart at hadde det vært slik at pakken hadde innebåret noen form for støtte, måtte vi også ha bevilget penger eller avsatt midler. Det gjør man ikke, og det understreker at dette er en pakke med virkemidler som er på markedsbaserte vilkår. Vi vil som lånekunder få glede av disse ved at markedsrenten blir lavere enn hva den ellers ville ha blitt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
Jeg tror jeg kunne skrive under på hvert eneste ord som saksordføreren uttalte fra talerstolen, og vil også berømme ham for den måten han har ledet komiteens arbeid i havn på. Det har vært en veldig betryggende behandlingsmåte. Så kom representanten Jakobsen inn på eierskapsutøvelse, og det er jo slik at det er en bank som staten har en betydelig eierandel i, nemlig DnB NOR. Mitt spørsmål er: Vil representanten Jakobsen være enig i at staten som deleier i DnB NOR nå også bør gi klare meldinger i forhold til det Jakobsen selv tok opp, nemlig opsjoner, utbytte og lederlønninger, og at det er en form for samfunnskontrakt som er mellom bankene og staten i denne situasjonen?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
Jeg skjønner at representanten Holmås benytter både innlegg og enhver replikk til et slags markedsliberalistisk oppgjør, og det høres ut som han trives med det. Mitt spørsmål dreier seg om de antydningene som Heikki Holmås kom med, om en mulig budsjettrevisjon. Jeg spør: Hvis det er slik at de prognosene som Norges Bank kommer til å levere neste uke, er noe i nærheten av de prognosene som SSB leverte for kort tid tilbake, betyr det da at vi kan forvente en revisjon av budsjettet fra Regjeringens side?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
Det var et godt sete, det også.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
Hvis representanten Aasen leser Kristelig Folkepartis merknader til eierskapsmeldingen, vil hun se at også Kristelig Folkeparti er meget opptatt av at når staten først er inne som eier, skal man ha klare føringer i lys av det eierskapet man skal utøve. Det er også det vi etterlyser i denne sammenheng. For når finansministeren presenterer en pressemelding i etterkant av denne enstemmige innstillingen, viser hun bare til eierskapsmeldingen, men det kommer altså ingen klare meldinger til f.eks. DnB NOR om hvordan man bør opptre i denne situasjonen. Det var det vi gjerne skulle sett litt sterkere fra Regjeringens side, at man nå gav en klar melding til den banken man har en stor eierpost i. Det vil også ha positive ringvirkninger ellers. Nå har jeg fem sekunder igjen: Til den åpenbare misforståelsen: Det har i hvert fall aldri vært tvil hos meg om at representanten Holmås har vært noen tilhenger av understatement.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
Jeg synes på mange måter det var en god analyse Lundteigen gav i sitt innlegg, også når det gjaldt det mindretallsforslaget som ligger på bordet. Men så er det jo slik at staten også er eier i en stor bank, nemlig DnB NOR, der staten har en post på 34 pst. Ser Lundteigen noe behov for at staten som eier nå opptrer på en slik måte at banken forstår hva som er en del av det samfunnsmandatet som banken har, i pakt med det som nå kreves for å få ro og stabilitet, og som også har med lederlønninger, utbytte og opsjoner å gjøre?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-10-24:
I en tidligere replikkrunde med Senterpartiets finanspolitiske talsmann, Per Olaf Lundteigen, gav han klart uttrykk for – noe som også er Kristelig Folkepartis syn – at for den delen som vi har noen styring med, altså DnB NOR, bør det gå en klar melding om det som finansministeren også var opptatt av, nemlig opsjoner, utbytte, lederlønninger etc. Det ble sagt fra representanten Lundteigen at dette allerede var framført i et styremøte – så vidt jeg kunne forstå. Kan statsråden bekrefte det og eventuelt si noe om hvordan man vil meddele de ønsker og krav staten som eier har i denne situasjonen?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-24:
Det er lett å returnere rosen også til saksordføreren, som har bidratt til at vi har fått en så samlet og enhetlig innstilling som vi har i dag. Det har ikke vært åpenbart hele tiden, men det er det som ligger til behandling i dag, og det skal også saksordføreren ha en stor del av æren for. Det som kalles en krisepakke, som er til behandling i dag, og sannsynligvis får en enstemmig oppslutning, er jo ikke tiltak for å adressere alle de problemer vi nå ser tårne seg opp rundt vår økonomi og andre lands økonomi, men det adresserer en helt konkret utfordring, nemlig at banksystemet vårt har stoppet opp, pengeflyten mellom bankene har stoppet opp. Jeg håper og tror at denne krisepakken er tilstrekkelig til å løse det ene problemet. Men alle de andre problemene som vi kan se, kan kreve av oss politikere at vi nå begynner å se litt på andre tiltak som må settes inn. Bedrifter kan få problemer, arbeidsledigheten kan øke. Er saksordføreren beredt til å se med nye øyne også på budsjett og andre sider ved det politiske arbeidet for å gå løs på de utfordringene?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-24:
Dette reiser grunnlag for noen spørsmål av mer prinsipiell karakter, for det er jo slik at den pakken som vedtas i dag, er en helt forretningsmessig, markedsbasert pakke. Det er ikke slik som man kan få inntrykk av, at det norske folk har startet en kronerulling til bankene og forsaker mye. Tvert imot – dette er butikk for staten. Man har et produkt å selge til bankene, som er enorm sikkerhet, og det tar man seg betalt for. I den grad det er noe risiko, tar man seg godt betalt for å bære den risikoen. Det betyr at staten agerer i markedet med private bedrifter. Og da reiser altså Fremskrittspartiet en helt ny problemstilling. For å få lov til å handle med staten i et helt ordinært, velfungerende marked må man samtidig inn og styre motparten, de private bedrifter som handler med staten – i dette tilfellet hvordan styret skal bestemme hvordan de skal avlønne sine ledere. Hvis man overfører det prinsippet, er det egentlig ingen grenser for hvor man kan begynne å bruke det. Det blir jo slik at den som handler med staten, må gjøre sånn og sånn og sånn – holde seg med kona og oppføre seg skikkelig, holde seg med lav lønn, og jeg vet ikke hva man skal diktere. Er det en ny linje Fremskrittspartiet nå har tenkt å videreføre?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-24:
Det er min prinsipielle oppfatning at altfor mange, eller iallfall noen, tar seg altfor høye lønninger i dette landet. Jeg har tidligere gitt uttrykk for offentlig at den mest krevende jobben det går an å ha i Norge, det er å være statsminister. De som velger å sette en prislapp på sitt hode som går langt utover det, for å gjøre lønnet arbeid, priser seg for høyt. Jeg er en nøysom mann, og jeg skjønner heller ikke hva man skal med så mye penger, for å si det slik, for å leve et godt liv. Hvordan sørger man for at det skjer? Jo, det er ved å leve i et samfunn hvor man har den holdningen. Det å ha millionlønninger og mene at man er verdt mange millioner – jeg vet det kan bli overskrifter når jeg sier det – synes jeg er litt harry. Jeg er kunde i to banker, og jeg følger nøye med på at disse bankene ikke er for feite og gir for svære lønninger. «Money talks.» Det tror jeg banksjefene forstår mye bedre hvis de mister sine kunder og får klar beskjed. Derfor må vi ha åpenhet, skriving og oppmerksomhet om disse lønningene, slik at det er ubehagelig for sjefene å prise seg selv for høyt. Det er det virkemiddelet jeg tror mest på. Så skal jeg komme tilbake til om jeg er villig til å bruke andre virkemidler når det måtte være en situasjon som oppstår.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-24:
Jeg vil gjerne gjenta det spørsmålet jeg stilte fra talerstolen i stad om Island. Det var noe skriving i Financial Times tidligere i denne uken – tror jeg – om at det skulle foreligge en IMF-regissert pakke bestående av lån fra IMF og en del land som var invitert til å gå inn, bl.a. Norge og andre nordiske land, og jeg tror at Japan var nevnt. Tilsvarende var det et oppslag i Dagens Industri i Sverige i går eller i forgårs som antydet noe av det samme, riktignok med et enda høyere beløp. Men dette er ennå ikke offisielt bekreftet. Kan statsråden bekrefte at Norge har fått en slik henvendelse fra IMF, og at det er en mulighet for at det vil bli offisielt bekreftet i nær framtid at det foreligger en slik koordinert redningspakke – om vi kan kalle det det – gjennom IMF?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-10-24:
Vi vedtar i dag en tiltakspakke for bankene som det er bred enighet om, og vi håper vel alle at det er tilstrekkelig til å løse bankproblemene vi har hatt en tid. Men mye tyder på at finanskrisen kan sette seg dypere og gå ut over økonomien på andre områder, at bedriftene får problemer. Vi har senest denne uken hørt om det første skipsverftet på Vestlandet som har gått konkurs, og det kan være grunn til å frykte at det vil bli mer. Nå har vi bak oss fem år hvor det har vært eventyrlig gode tider. Vi har kunnet ta bedriftene og arbeidsplassene litt for gitt. De har kommet seilende uten at politikerne har måttet engasjere seg så veldig sterkt for å få det til. Nå kan det være vi går inn i tider hvor bedriftene trenger et klapp på skulderen, bedre virkemidler og på den måten får lyst til å leve med strammere livrem og ta vare på jobbene. Jeg ber ikke om en tiltakspakke for bedriftene utover våren, men om nye tiltak i politikken, f.eks. når vi kommer til revidert nasjonalbudsjett, som kan anerkjenne, stimulere og styrke bedriftene i å ta vare på jobbene.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Representanten Jakobsen hevdet at det amerikanske penge- og kredittmarkedet er uregulert. Finanskomiteen har vært på besøk i USA, og vi har besøkt bl.a. Securities and Exchange Commission, hvor vi fikk presentert det omfattende reguleringsverket som fungerer i det amerikanske finanssystemet. Man kan si at det er uklare mandater, at det er politisk overprøving av de reguleringer som eksisterer – det er korrekt. Men jeg vil gjerne vite hvor representanten Jakobsen har sine kilder fra når han kan påstå fra talerstolen at det amerikanske penge- og kredittmarkedet er uregulert.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Representanten Sanner uttalte at statsbudsjettet var utdatert med hensyn til prognoser. Det er helt korrekt. Jeg lurer da på om Høyre vil fremme egne forslag om satsing på infrastruktur, eller om de bare skal fortsette å klage over at prognosene er gale, og at de ikke vil legge frem alternative forslag om satsing på infrastruktur, oppussing av skolebygg, osv. Høyre er ofte gode på retorikk, men det er sjelden vi ser konkrete forslag – eller de stemmer mot Fremskrittspartiets forslag når vi fremmer den type forslag her i Stortinget. Så mitt andre spørsmål til representanten: Sanner hevdet at det var helt umulig å underskrive en avtale om bonusstopp for finanstoppene, fordi avtalen da ville bli forsinket. Hva kommer det av at ikke finansinstitusjonene kunne skrive under en slik avtale, parallelt med at man drar nytte av ordningen? Er det noe spesielt prinsipielt som gjør at det må ta lang tid før de kan slutte seg til en slik begrensning av bonuser?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-24:
Av alle Europas krisepakker er den som Sosialistisk Venstrepartis finansminister i Norge har lagt frem, den som er mest markedsmessig og ikke koster skattebetalerne noe. Så registrerer jeg at oppi dette ønsker Fremskrittspartiet å styre lønnen i private bedrifter. Jeg forstår godt at Fremskrittspartiet gjerne vil endre på den politikken som de alltid har ført på dette området. Det må de jo gjerne få gjøre. Høyre står der vi alltid har stått: Private bedrifter skal selv bestemme dette. Men det som er spørsmålet mitt, er følgende: Hvorfor finner Fremskrittspartiet at denne krisetiden, hvor det viktige er å hjelpe banker, finansinstitusjoner og næringsliv, er den riktige tid for å ta opp en sak om å endre politikken sin i forhold til styringen av lønnssystemer i private bedrifter?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-24:
Jeg skjønner av representantens innlegg at det er USA og den forrige regjeringen i Norge som stort sett har ansvaret for det som nå har skjedd. Jeg har lyst til å bringe representanten litt tilbake fra festtalene og til den situasjonen vi har i Norge. Vi har med denne krisepakken kanskje avklart en del innen bankvesenet, men mye tyder på at vi får betydelige nedgangstider som kommer til å slå inn i realøkonomien, som betyr at vi får dårligere resultater for bedriftene, at arbeidsplasser kommer til å bli nedlagt, osv. Spørsmålet mitt til Holmås er da følgende: Mener han fortsatt – jeg hørte at han skrøt av budsjettet som ble lagt frem den 7. oktober – etter at han nå ser hvilken vei dette går, at budsjettet er godt tilpasset situasjonen, som har vært et mantra fra regjeringspartiene?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-10-24:
Først har jeg lyst til å gi honnør til representanten Lundteigen for det konstruktive arbeidet han har gjort i komiteen for å få enighet om flest mulige formuleringer. Jeg tror det er viktig i en sak som denne. Jeg hadde kanskje ventet at han i forbindelse med sin utredning om krisen også hadde sett på de følgene det egentlig kan få, nemlig at bedrifter stopper opp, at arbeidsplasser blir borte, osv. Det er jo det som har vært den store bekymringen. Jeg trodde kanskje at Senterpartiets representant ville komme inn på dette. Jeg tviler ikke på at han fortsatt er opptatt av det. Vi ser jo nå at krisen er i ferd med å forplante seg inn i realøkonomien. Vi kommer til å få en betydelig nedgang. Jeg vil gjerne få stille det samme spørsmålet som jeg har stilt tidligere i dag til representanten Holmås: Mener representanten Lundteigen at det budsjettet som ble fremlagt den 7. oktober, og som var bygd på helt andre forutsetninger, fortsatt er godt tilpasset den økonomiske situasjonen vi har?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
For drøyt et år siden strammet Regjeringen inn på bonuser og bruk av opsjoner i statseide bedrifter. I den sammenheng uttrykte Fremskrittspartiets representant i salen: «Man har sett en offentlig ydmykelse av toppledere i Norges viktigste selskaper. Man kan stille spørsmål om hvem som vil bli leder i slike selskaper hvis man skal gjennomgå den typen offentlige ydmykelser. Det er blitt en detaljstyring av lønns- og bonusordninger for ledere i de store selskapene.» Mener Fremskrittspartiet fortsatt at det er forbundet med ydmykelse og detaljstyring når politikere uttaler seg om lønn og bonuser i store selskaper, f.eks. i finanssektoren?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-10-24:
La meg komme Fremskrittspartiet i forkjøpet og si at det er synd på Fremskrittspartiet. Alle er uenige med Fremskrittspartiet. Men det som det kanskje er mest synd på Fremskrittspartiet for, er at de ikke skjønner hvor vanvittig populistisk det forslaget de i dag fremmer, er. Under eierskapsdebatten sa Fremskrittspartiet at en skulle bruke aksjelovgivningens rollefordeling mellom selskapenes styrende organer og de som hadde ansvaret for lønns- og incentivordninger. I dag foreslår Fremskrittspartiet at de som benytter seg av ordningen med statens pakke, ikke skal ta opsjoner, ikke skal ha bonus – de skal rette seg etter lederlønnsordningene, som Fremskrittspartiet var imot, og de skal ikke ta ut utbytte utover risikofri rente. Det gjør jo aluminiumsindustrien i forhold til Statkraft, og avisene gjør det i forhold til momsfritak og pressestøtte. Mener Fremskrittspartiet at det som de foreslår, også skal gjelde for dem?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-10-24:
Jeg vil starte med å rose representanten Sponheim for det bidraget han har gitt for å komme fram til den innstillingen vi har i dag til det vedtaket som skal fattes. Han har bidratt konstruktivt og godt i det arbeidet. Men i merknadene sine tar han og Høyre avstand fra de andre partienes merknad om bankledelsens atferd framover. For så vidt kunne jeg tatt denne replikken på Høyres representant, Jan Tore Sanner, men jeg syntes det var mer interessant at Fremskrittspartiet fikk to replikker til Høyre, sett i forhold til regjeringsalternativet til neste år, enn at jeg skulle bruke opp den muligheten. Derfor spør jeg Sponheim. Nå har Jan Tore Sanner i debatten avklart at dersom staten må inn mer, er det naturlig å se på opsjons- og lederavlønninger. Kristelig Folkeparti har for så vidt gått lenger, men sagt at det er avhengig av statlig eierskap. Og vi vet at Fremskrittspartiet har et forslag her i saken. Mitt spørsmål er hva Venstre egentlig mener i forhold til den problematikken som har oppstått?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2008-10-24:
Eg vil gjerne gi representanten Sanner og Høgre honnør for holdninga til og arbeidet med den tiltakspakken som vi no drøftar i Stortinget. Så til eit tema som representanten Sanner òg nemnde i innlegget sitt. Høgre har opna for å samarbeide med Framstegspartiet i regjering. I enkelte saker finst det nok divergerande oppfatningar desse partia imellom, men i synet på marknadskreftene har dei stått fram med samanfallande oppfatning. I alle fall har svært mange av oss oppfatta det slik. I innstillinga går Framstegspartiet bort frå dette samanfallande synet, og vil stille krav til avlønning i selskap som gjer bruk av tiltaka i pakken. Kva er representanten Sanner sin kommentar til denne populistiske haldninga som Framstegspartiet gir uttrykk for i denne saka?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
I denne debatten er jo vi og Høyre i all hovedsak enige om de store linjene. Vi er riktignok litt klarere i å stille krav til lederlønningene enn det Høyre er villig til på det nåværende tidspunkt, men jeg har hørt mange Høyre-folk si at de er enig i Regjeringens politikk også på det området. Men jeg kunne ikke – i en situasjon der markedsliberalismen er inne i en av sine største kriser, og der markedsfundamentalismen har utspilt seg på verdens børser de siste årene – la en lettvinthet som at markedsøkonomien er planøkonomien overlegen stå uimotsagt. Det kan ikke være slik at Jan Tore Sanner mener at et markedsbasert helsesystem, som de helseforsikringer vi ser i USA, er overlegent det norske planøkonomiske helsesystemet, der vi betaler i fellesskap og får igjen helsetjenester etter behov. Eller at pensjonssystemet, det markedsbaserte pensjonssystemet som man har i USA, der folks pensjoner nå kollapser, er overlegent den norske folketrygden, der vi betaler inn og organiserer disse tingene i fellesskap.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
I natt innrømmet USAs tidligere så mektige sentralbanksjef Alan Greenspan at han tok feil. Han trodde aldri at bankene i USA kunne gå så dårlig som det de gjør nå, og bli så lite solide som det de har vist seg å være. Han sa at han tok et delansvar for at de lange, lave rentene hadde bidratt til den boligboblen og den finansboblen vi har sett der borte, og han innrømmet at dereguleringen av markedet på 1990-tallet ikke førte til at markedets usynlige hånd skapte vekst og velstand for alle. Kapitalistiske investorers uhemmede grådighet gav skyhøye lønninger, bonuser og opsjoner for topplederne og ruin for de ca. 5 millioner amerikanerne som forventes å miste hus og hjem. Gevinsten privatiseres. Gjelden betales av fellesskapet. Det er kapitalismens realitet i USA anno 2008. I Norge har ikke bankene de samme problemene. Vi er bedre rustet, av fire forskjellige grunner: Noen lærte av den forrige bankkrisen vi hadde på 1980- og begynnelsen av 1990-tallet, da mange, mange fortvilte familier på en hjerterå måte mistet hus og hjem gjennom tvangssalg. Det andre er at vi regulerer bankene våre bedre enn det de gjør i USA. Det tredje er at vi har en rente som kan settes ned, som gjør at vi kan møte motgangstidene vi forventer at smitter over til Norge. Det fjerde er at vi har overskudd som kan brukes til å sørge for at arbeidsløsheten ikke biter seg fast. Men vi har faresignaler her hjemme også. Utlånene til folk har mer enn doblet seg de siste årene, og vi har mange unge som nå er i faresonen fordi de har lånt til langt over pipen. Høyresiden satset i sin regjeringsperiode på skattelette og lav rente for at folk skulle låne penger for å få hjulene i gang. Det er lett å se at dette kan ha vært den underliggende årsaken til den boligboblen som dessverre kanskje er skapt de siste årene. I høringen tok både Gjedrem og Cappelen til orde for mer fastrente og mente at den måten vi har styrt boligsektoren på, har ført til de krisene som vi har sett komme med omtrent 20 års mellomrom. Etter at Lehman Brothers gikk konkurs, steg renten på de pengene som bankene låner fra hverandre, og det stoppet opp. Det truet folk som skulle låne penger til boligkjøp, og det truet bedrifter som trengte penger til investeringer. Den flyten i markedet fikk vi i gang igjen, og renten fikk vi ned da Regjeringen la fram sin tiltakspakke. Fordi Regjeringens politikk virker, avblåste Nordea og DnB NOR sine varslede renteøkninger, noe som betyr at en familie som har omtrent 2 mill. kr i lån, får 1 000 kr mindre i renteutgifter i måneden. Det vi ser, i den situasjonen som vi er oppe i, er at Regjeringen fører en politikk som virker. Det bidrar til at vi skaper stabilitet og ro og framtidsutsikter her i landet, mens markedsliberalistene er taperne. Markedsfundamentalismen er død, og Fremskrittspartiet endrer sitt partiprogram i forståelse med denne virkelighetsoppfatningen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Ja, jeg mener det. Men jeg mener også at vi er nødt til å se på den økonomiske utviklingen videre etter hvert som nye prognoser blir produsert. Statistisk sentralbyrå framla en prognose som var veldig optimistisk, før vi la fram vårt eget budsjett. Så la vi fram vårt eget budsjett, som lå midt imellom den prognosen og den prognosen som Statistisk sentralbyrå la fram litt senere, som var mer pessimistisk. Vi vet at Norges Bank neste onsdag kommer med en ny prognose for rentene i tiden framover. Vi har ikke tenkt å sette i gang med skattelettelser og veldig, veldig lave renter sånn som den forrige regjeringen gjorde. Vi vil ha lavere renter enn det vi har nå. Så vil vi sørge for investeringer i jernbane, vedlikehold, skole, utdanning og velferd for folk for å unngå at arbeidsløsheten biter seg fast.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Jeg er ikke motstander av markedet. Jeg er veldig glad for at markedet har gitt oss f.eks. iPhone, iPod og andre ting som er bra. Men jeg er, i motsetning til Fremskrittspartiet, ikke tilhenger av at markedet skal styre helt uten inngripen, som det står i Fremskrittspartiets program, rett og slett fordi det å slippe markedet helt fri, som bl.a. har skjedd innenfor deler av finanssektoren i USA, har skapt en enorm boble som nå truer med å ramme vanlige folk både i USA – som allerede rammer vanlige folk i USA – og i Norge i form av høyere renter og høyere arbeidsløshet. Det er altså sånn at markedsfundamentalistene tror på markedets usynlige hånd. Jeg synes at Joseph Stiglitzs utsagn er bedre, nemlig at når det virker som om markedets hånd er usynlig, kan det hende at det rett og slett er fordi den ikke finnes.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Jeg sier ikke noe annet enn det både finansministeren og statsministeren tidligere har sagt, nemlig at utgangspunktet er at vi følger de oppsatte planene for revisjon. Med andre ord: Nå tar vi budsjettet slik som det foreligger her, og så tar vi revidert nasjonalbudsjett til neste år. Men vi følger selvfølgelig utviklingen og er opptatt av å bruke budsjettet og budsjettvirkemidler, altså penger fra staten, for å sørge for å holde arbeidsløsheten nede eller løse andre problemer som måtte oppstå. Denne tiltakspakken vi nå kommer med overfor bankene, var f.eks. ikke inne i budsjettet. Tvert imot er dette noe som kommer på toppen av budsjettet. På samme måte vet representanten Syversen at i årets budsjett, i budsjettet for 2008, kom vi med nye hundretalls milliarder til sykehusene da vi skjønte at det var behov for det, allerede tidlig på året. Så vi har tenkt å følge det vi sier, og holde det vi lover, nemlig å sørge for å følge med og komme med tiltak for å hindre arbeidsløsheten i å gå opp. Men akkurat når og hva det er behov for, kan jeg ikke si her og nå.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Det er fordi arbeidsløsheten i Norge er lav, og fordi boliglånene som vi her snakker om, disse obligasjonene, er sikret i norske folks boliger, som er noe av det sikreste vi vet om. Som stat kjenner vi godt til dette. Både Husbanken og andre banker har hatt veldig få tap på boligsektoren de siste årene. Hagesæter var selv til stede på høringen der dette ble sagt. Vi har et godt sikkerhetsnett, som sørger for at de som får problemer, får hjelp av kommunen, av staten, av Husbanken, på forskjellige måter. Derfor tror vi at disse obligasjonene er sikret. Men de skal jo vurderes av kredittselskaper. De skal vurderes og få en «rating», slik det står klart i papirene her. De som er mest sikre, vil få det billigste bytteforholdet i statsobligasjoner, og de som er minst sikret, vil få de høyeste rentene. Slik funker det. Vi låner altså ut penger fra Norges Bank i dag som bankene låner ut videre, og det har aldri vært påstått fra Fremskrittspartiets side at det ikke skjer på markedsmessige premisser.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Siden det ble gjort et nummer av det fra den forrige taleren, vil jeg bare si at det var selvfølgelig hundretalls millioner vi bevilget, og ikke hundretalls milliarder.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Den pakka som vi har til behandling i dag, er sjølvsagt absolutt nødvendig å få vedteken. Grunnen til det er at det blei vanskeleg for norske finansinstitusjonar å sikre seg langsiktig finansiering, og dersom ein fekk finansiering, måtte ein betale ei skyhøg rente. Her går altså staten inn og sikrar finansiering til ei langt, langt lågare rente enn det den ordinære marknaden var villig til å tilby. Samtidig tek staten på seg ein risiko som ein i dag ikkje veit storleiken på. Men uansett prisar staten denne risikoen langt lågare enn det den ordinære marknaden gjer. Likevel hevdar representanten Sanner at dei låna som staten yter, er marknadsbaserte, og at ein derfor ikkje kan stille vilkår når det gjeld desse låna, i form av bonusavståingar osv. Då er mitt spørsmål: Då må vel det bety at den ordinære marknaden tek feil, og at det er staten som er den perfekte institusjonen til å måle kva som er riktig marknadsrente?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Det har i denne debatten blitt sagt at vi er inne i ein ekstraordinær situasjon; det er ekstraordinær bevegelse i kapitalmarknadene. Det som skjer no, var ganske utenkjeleg for berre seks–tolv månader sidan. For eksempel at ein stor finansinstitusjon som Lehman Brothers skulle gå over ende, var det veldig få som føresåg. Så seier representanten Holmås at dei låna vi yter her, er det nesten ingen risiko med. Derfor har ein også ei veldig låg rente, som er marknadsbasert og ikkje på nokon måte subsidiert. Når ein baserer desse analysane på at risikoen er heilt minimal, er mitt spørsmål: Kva baserer ein denne risikovurderinga på, og korleis veit representanten Holmås at det er liten risiko ved å yte finansiering til norske finansinstitusjonar?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Som finansministeren var inne på, er det kome ei rekkje bekymringsmeldingar frå både enkeltpersonar og bedrifter som går på at det har vore vanskeleg å få lån, og at rentenivået har vore høgt på dei låna som blei gitt. No antar eg at Finansdepartementet har gjort sine vurderingar om om denne pakka er tilstrekkjeleg til å rette opp att litt meir normale forhold når det gjeld desse problemstillingane, og også kor raskt det vil gå før ein kjem tilbake til meir normale forhold. Då er spørsmåla mine til finansministeren: Kan vi no når denne pakka forhåpentleg blir vedteken her i dag, forvente at det blir lettare å få lån, og at ein får meir normale forhold når det gjeld moglegheita for å få lån? Kan ein også forvente at renta går ned, og at framtidige kutt i renta frå sentralbanksjefen si side også kjem låntakarane fullt ut til gode?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Som statsministeren var inne på, var det jo ein ekstraordinær situasjon og kritiske tilhøve som gjorde at denne pakka var nødvendig å fremme. Derfor er det også eit samrøystes storting som står bak pakka. Det er bra. Så får vi håpe at denne pakka er tilstrekkeleg og innretta på ein riktig måte, slik at det er nok til å rette opp til meir normale forhold, både i høve til å få lån og i høve til at lånekundane kan få lågare rente framover. Men det blir sagt her at dette er marknadstilhøve, og at dette er liten risiko. Det vil eg stille eit lite spørsmål til. Sjølv om ein no har dette sikra i bustadpant, bustadlån, kan vi jo få ein situasjon der bustadprisane fell dramatisk. Mitt spørsmål til statsministeren er: Dersom vi får ein situasjon som vi hadde f.eks. i 1988–92, der bustadprisane fall dramatisk, vil denne pakka også då innebere liten risiko for staten?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-10-24:
Dette er et håndslag til Bank- og Finans-Norge for å få det til å fungere igjen. Staten medvirker til at vi skal få trygghet, og da må bank og finans yte noe tilbake ved å legge om atferden. Bonusordninger har vært en medvirkende årsak til denne utlånsfesten. Dette sa representanten Lundteigen til NRK tidligere denne uken. Han var også ganske klar på at sjefene i de bankene som får en krisepakke, må nektes bonus. Dette var Lundteigen også inne på i talen sin. Vil Lundteigen nå stemme for Fremskrittspartiets forslag? Eller er dette bare villedning og dobbeltkommunikasjon til velgerne?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Det er én ting som er sikkert, og det er at det er usikkert, og at det er vanskelig å lage prognoser når det er så stor usikkerhet som nå. Det som også er helt sikkert, er at det statsbudsjettet som er framlagt, har tatt høyde for at det vil være en betydelig lavere vekst neste år enn det vi har hatt de siste fire–fem årene, og at vi skal fra en sterk høykonjunktur og inn i en vekst som er lavere enn trendveksten. Hos handelspartnerne våre blir antakelig veksten enda lavere enn det også. Men jeg tror man skal være veldig forsiktig med nå å tenke seg krisepakker i mange milliarder kroner-klassen på toppen av det statsbudsjettet som er. Det er rett og slett fordi vi har et sterkt behov for å bruke to virkemidler – finanspolitikken er det ene og pengepolitikken er det andre. Disse tiltakene vi nå legger til rette for, er for så vidt en del av det og det Norges Bank ellers gjør for å tilføre likviditet, men det må også være et rom for rentereduksjon. Og det er det rommet man spiser av, hvis man nå ser for seg store nye krisepakker. Jeg tror det er av stor betydning for bedriftene. Det er av stor betydning for renteforskjellen mellom Norge og utlandet, og derfor igjen av stor betydning for bedriftene og for enkeltpersoner.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Først: Jeg har ikke noe behov for å belære Fremskrittspartiet. Jeg skjønner at spørsmål rundt banksjefenes lønninger, provisjoner til meglere og alt dette kommer opp i en situasjon hvor en må gå inn med tiltak for å få til flyt i finansmarkedet. Jeg skjønner bare ikke koblingen til akkurat dette tiltaket. Så jeg mener at vi må målbære det som folk flest vil kreve av banknæringen, nemlig moderasjon og måtehold i forhold til både topplederlønninger, opsjoner og bonuser i denne saken. Så til boligmarkedet. Nei, jeg vil ikke spå en boligboble eller et kraftig fall i boligmarkedet. Men det vi har sett, er jo en forholdsvis forsiktig nedgang, mer forsiktig enn det mange overskrifter har gitt inntrykk av. Boligmarkedet er selvfølgelig veldig utsatt i tider som denne, med først en periode med forholdsvis lavt rentenivå og så en periode med betydelig høyere rentenivå. Når det gjelder IPA og disse andre tingene, så vi selvfølgelig helheten av virkningene av det, men jeg skal ikke påta meg å spå noe mer om utviklingen i boligmarkedet(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Representanten Syversen er selvfølgelig klar over at det er Næringsdepartementet som er eierdepartement i forhold til DnB NOR, og som som eier tar opp disse spørsmålene med DnB NOR. Syversen er også klar over at det på to generalforsamlinger har vært merknader fra staten som eier om pensjonsbetingelsene for nåværende konsernsjef i DnB NOR, og det handler om å iverksette de retningslinjene vi har satt for statlig eierskap og betingelsene for ledere. Jeg kan forsikre om at de signalene som jeg oppfatter at nesten hele Stortinget står bak når det gjelder moderasjon og tilbakeholdenhet, vil bli gitt videre. Men vi er ikke majoritetseier i DnB NOR, og det er styret som skal beslutte hva slags betingelser det skal være. Men jeg tror at alle banker som er opptatt av å ha kunder i framtiden, vil sørge for å håndtere denne situasjonen med sosial intelligens. Hvis ikke mister de kunder.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Jeg kan ikke bekrefte at Island og IMF har blitt enige om en avtale – så langt. Så vidt jeg er informert, skulle de samtalene foregå i går og kanskje i dag. Vi har, som kjent, nå en delegasjon på Island som ledes av en ekspedisjonssjef i Finansdepartementet, og hvor det også deltar en representant fra det svenske finansdepartementet. Vi regner med at det vil medføre at vi får en godt oppdatert situasjonsrapport, både om hvordan IMF ser på situasjonen på Island, og også om hvordan Island selv ser på situasjonen. Så skal det være statsministermøte blant statsministerne i Norden i Helsinki på mandag og finansministermøte på tirsdag. Jeg regner med at situasjonen på Island vil stå sentralt på disse møtene, men jeg tror ikke vil skal håpe at vi blir ferdige med en løsning for Island i løpet av mandag og tirsdag. Jeg tror kontakten og diskusjonen om hva slags tiltak vil kunne ta noe lengre tid. Men vi har altså stor oppmerksomhet på situasjonen på Island.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-24:
Vi vet at denne pakken er godt tatt imot av bankene. Vi vet at vi allerede har sett tegn til at det begynner å flyte litt mer. Så vet vi at en del banker kanskje vil bruke noe tid for å klare å få til dette byttet mellom obligasjoner med fortrinnsrett og statspapirer, men vi mener at vi har truffet riktig – det gjør jo nå hele Stortinget – med disse tiltakene i forhold til de problemene som er pr. i dag. Så vet vi ikke om det er nødvendig med ytterligere tiltak framover. Men det øker altså sjansene for bedrifter til å få lån til en rente som de kan betale, og det vil gjøre det enklere å få renten ned. Jeg forventer at bankene sørger for at vanlige kunder får del i den rentenedgangen som etter hvert vil komme.