Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-01:
Målet om å begrense global oppvarming til to grader over førindustriell tid stiller oss overfor store utfordringer med hensyn til å omstille de globale energisystemene. Togradersmålet skal nås samtidig som verdenssamfunnet har satt seg som mål å utrydde ekstrem fattigdom og sult, skaffe anstendig arbeid til alle, samt økonomisk vekst – for å nevne noen av de 17 mål for bærekraftig utvikling som ble vedtatt enstemmig i FNs generalforsamling 25. september i år. Bærekraftmål nr. 7 er å sikre universell tilgang til rimelig, pålitelig og moderne energi innen 2030. Dette vil på mange måter være en forutsetning for at de øvrige 16 bærekraftmålene skal nås. Fornybar energi står i dag for bare 6 pst. av den globale kraftproduksjonen, men det er denne formen for energi som må ta veksten i globalt energiforbruk om vi skal nå våre klimamål. Dette krever at vi kan finansiere en kraftig utrulling av ny produksjon og transmisjon – at vi utvikler nye teknologier for å ta ut energipotensialet, enten vi snakker om vann, vind eller sol. Det krever at vi får ned kostnadene. I første omgang må kostnadene ned slik at fornybar energi kan utkonkurrere fossil energi, dernest nok til å gjøre det mulig å forsyne verdens fattigste med energi de har råd til. I dette arbeidet må vi ta tak i alle typer fornybar energiproduksjon. Vindkraft har et stort potensial og er en viktig del av den fornybare energimiksen som nå er i kraftig vekst globalt. En av utfordringene med vindkraft er arealbehovet. Dette, sammen med gode vindforhold, gjør kysten og havet til en attraktiv lokalisering. I Europa ser vi at det bygges ut havvind i et raskt tempo, først og fremst bunnfast sådan, men nå kommer også den første flytende vindparken, Statoils Hywind Scotland, utenfor kysten av Peterhead. Flytende vindkraft kan plasseres lenger ut til havs og dra nytte av bedre vindforhold, og er egnet i områder hvor kysten ikke er langgrunn – og nettopp det er mange av de områdene som først og fremst vil trenge vekst i energiproduksjonen globalt sett i framtiden. Det er derfor all grunn til å tro at flytende vindkraft vil spille en viktig rolle globalt i framtiden. Norge har teknologi og kompetanse på flytende installasjoner til havs. Det er ikke tilfeldig at det er Statoil som bygger verdens første flytende vindpark. På fredag kom også nyheten om at selskapet MacGregor i Kristiansand har fått kontrakt på levering av utstyr til parken. Dette viser at norsk leverandørindustri har gode muligheter til å ta viktige posisjoner i dette voksende markedet. For at det skal skje, trengs det teknologiutvikling, kvalifisering og demonstrasjon. Det er en enstemmig komité som ber regjeringen legge fram en strategi som bidrar til realisering av demonstrasjonsprosjekter for flytende havvind i forbindelse med energimeldingen, dette slik at norsk industri kan ta del i utviklingen og ta viktige markedsposisjoner. SV og Miljøpartiet De Grønne foreslår i tillegg at det skal stilles krav om at det skal brukes fornybar energi som vindkraft til energiforsyningen offshore. Miljøpartiet De Grønne vil også ha storstilt satsing på utbygging av flytende vindkraft i Norge. Jeg regner med at partiene vil ta opp sine forslag og begrunne dem her fra talerstolen, men et par kommentarer fra min side: Flytende vindmøller er en interessant mulighet for klimavennlig energiforsyning for olje- og gassinstallasjoner til havs. Det var jo også bakgrunnen for at Statoil startet forskningen på Hywind. Derfor synes jeg det er bra og spennende at Statoil nå vil prøve dette ut med sin Hywind-mølle tilknyttet Valemon-feltet, men jeg mener det er altfor tidlig å konkludere med at vi skal stille dette som krav ved framtidige utbygginger. Norge og Norden har nå et kraftoverskudd som i stor grad fylles av billig vannkraft. Jeg ser ikke for meg at flytende vind kommer til å få en viktig rolle i norsk kraftforsyning i overskuelig framtid, slik som vi har diskutert her i Stortinget ved en tidligere anledning. I dagens situasjon er det mye viktigere at vi får bygd ut regulerbar kraft som sikrer vårt effektbehov, framfor å subsidiere massiv utbygging av uregulerbar kraft. Med dette anbefaler jeg komiteens innstilling.