Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-29:
For å avslutte replikkordvekslingen: Jeg synes kanskje det er litt overraskende det Holmås nå sier, at verdien av det frivillige sivile samfunn og frivillige organisasjoner er uklar for SV. Det er en overraskende avslutningsreplikk fra SVs side. Da går jeg rett over på det som står om frivillighetspolitikk i Soria Moria-erklæringen, der en av overskriftene er «En ny og helhetlig frivillighetspolitikk». Her blir det bl.a. pekt på at frivillig virksomhet er i endring og under press i en tid der mer og mer blir profesjonalisert. Det er flere gode tiltak i dette kapittelet, men det meste handler om hva staten skal gjøre for frivilligheten. Det er også et tankekors. Den eneste økonomiske ordningen som i særlig grad stimulerer frivilligheten blant folk flest, skattefritak for gaver til frivillige organisasjoner, er ikke omtalt i kapittelet, men er henvist til kapittelet om skatter og avgifter. Ordningen blir heldigvis beholdt, med et fradrag på 12 000 kr, men ikke utvidet til 15 000 kr, slik det var foreslått i forslaget fra Bondevik II-regjeringen. Fra vår side er vi usikre på hva dette betyr. Rett nok sier Regjeringen at en vil beholde fradraget for gaver til frivillige organisasjoner, men det er grunn til å spørre seg om denne gode ordningen skal lide samme skjebne som kontantstøtten. Ifølge Regjeringen er det jo bare ordningen som skal bestå, mens beløpene er totalt uforutsigbare. Hvis representanter for regjeringspartiene eller statsråden i dag kan garantere at ordningen med skattefritak for gaver til frivillige organisasjoner ikke vil bli redusert ytterligere, er det en viktig avklaring, ikke minst for det frivillige Norge. Etter den nye regjeringens framleggelse av forslag til budsjett for 2006 har det vært en del diskusjon om fordelingsvirkningene av skatteendringene. Det har i den forbindelse blitt vist til at en strammer inn på formuesskatten som en oppveiing av at en reduserer toppskatten. Men ett av de tiltakene en gjør, nemlig å øke ligningsverdien på bolig med 25 pst., er vel i realiteten ikke noe annet enn en indirekte gjeninnførelse av boligskatten, som bl.a. Arbeiderpartiet sa i valgkampen at de ikke skulle gjeninnføre. I hvert fall vil svært mange ute i landet oppleve det slik. Dette vil jo ikke minst ramme mange pensjonister – ja, faktisk også mange minstepensjonister – siden dette ikke er knyttet opp mot lønn, men mot formue. I tillegg kommer at disse ofte har nedbetalte hus og heller ikke får nytte av rentefradraget. En kan jo spørre seg hvor sosialt dette er! Det tredje området jeg vil understreke, er de endringer som skjer i skatter og avgifter for næringslivet. De viktigste endringene som ble gjort av Bondevik II-regjeringen, var en oppfølging av skattereformen. Denne reformen er et viktig element, ikke minst for å skape nye arbeidsplasser. Det er bra at det nå er enighet om en avdragsordning for arveavgift ved generasjonsskifte i familiebedrifter. De fleste små og mellomstore bedrifter her i landet er såkalte familiebedrifter, der arv naturlig nok blir et viktig tema ved generasjonsskifter. Jeg tror derfor dette vil vise seg å bli en viktig ordning for mange bedrifter som skal gjennomgå et slikt skifte. Det som ikke er like bra, er de skjerpelsene som skjer i lønnsfradraget, skjermingsrenten og formuesskatten. At den nye regjeringen reduserer skjermingsrenten, burde kanskje ikke være uventet, men at en reduserer lønnsfradraget, som er en stimulans til å ansette nye personer, kan jeg ikke forstå er helt i samsvar med den nye regjeringens ambisjoner når det gjelder å redusere arbeidsledigheten. En annen endring i forhold til Bondevik II-regjeringen, som har vært nevnt før her i dag, er at man ikke foreslår å øke avskrivingssatsen på maskiner til 25 pst. Ikke minst med en finansminister fra SV er det underlig at selve kronjuvelen i deres næringspolitikk nå i beste fall er lagt på is. En annen overraskelse er at også landbruket og skogbruket vil få en netto skatteskjerpelse fra denne regjeringen. Rett nok økes jordbruksfradraget, men dette blir mer enn oppspist av skjerpelsene i formuesskatten, lønnsfradraget og skjermingsrenten. Bondelaget kaller dette «en betydelig skatte- og avgiftsøkning for landbruket» og stipulerer skjerpelsene til mellom 50 og 100 mill. kr, bare basert på en økning av ligningstaksten med 25 pst. Ellers – og det blir min avslutning – er det en glede for oss alle at vi nå kan slå «hæla i taket» i årene framover på en helt annen måte når vi nå gir fritak for merverdiavgift på levende dansemusikk. Jeg er sikker på at det vil glede flere enn representanten Eirin Faldet!