Monica Mæland (Høyre), 2014-06-19:
Det er en viktig problemstilling som stortingsrepresentantene Raja og Kjenseth retter søkelyset mot. I debatten om bruk av palmeolje er det egentlig to forhold vi diskuterer, nemlig betydningen for helsen og betydningen for miljøet. Når palmeoljen ofte trekkes fram som «versting», er det fordi det er en ugunstig variant blant oljene. Palmeolje inneholder vesentlig mer mettet fett enn andre vegetabilske oljer. Helsemyndighetene anbefaler derfor at vi begrenser inntaket av mettede fettsyrer. For å sikre et godt kosthold er det viktig at vi kan gjøre informerte valg når vi handler mat. Når EUs forordning som regulerer informasjon om og merking av innhold i matvarer, trer i kraft i Norge ved årsskiftet, vil vi få nye bestemmelser som gjør det enklere for forbrukerne å vite hva matvarene inneholder. Det blir krav om at ingredienslisten for ferdigpakkede næringsmidler skal vise hvilken type vegetabilsk olje eller fett produktet inneholder, som for eksempel palmeolje eller rapsolje. Formålet med de nye merkebestemmelsene er først og fremst å hjelpe forbrukerne til å ta sunne matvalg. Det vil også ha den tilleggseffekten at forbrukere som ønsker det, ut fra et miljøperspektiv kan velge bort matvarer som inneholder palmeolje. Dette leder meg over til den andre viktige utfordringen, nemlig miljøaspektet. Oljepalmen produserer relativt sett mye olje per hektar, og er derfor et mer arealeffektivt produkt enn de fleste alternative matoljer. Produksjon av palmeolje er fortsatt en betydelig årsak til avskoging i tropiske land, særlig i Sørøst-Asia. Det er selvsagt svært uheldig. Men palmeolje er også en viktig inntektskilde for mange fattige land, og kan produseres bærekraftig. Det er ikke palmeoljen som produkt som skaper de negative miljøeffektene, men hvordan landareal brukes som innsatsfaktor til produksjonen. Det finnes i dag systemer som sikrer at det er mulig å kjøpe sporbar palmeolje. Flere har vært inne på RSPO-systemet, som er en av verdens mest kjente sertifiseringsordninger for palmeolje. Når palmeolje selges som Identity Preserved, betyr det at sertifisert palmeolje holdes adskilt fra ikke-sertifisert palmeolje gjennom hele forsyningskjeden. I tillegg er den sporbar, slik at kjøperen kan få vite hvilke plantasjer palmeoljen kommer fra. Foreløpig finnes det dessverre lite IP-palmeolje på markedet. For å vri produksjonen fra ikke bærekraftig til bærekraftig palmeolje er det viktig at virksomhetene og forbrukerne etterspør bærekraftig og sporbar palmeolje, og at vi som myndigheter retter søkelyset mot dette. Vi ser heldigvis en utvikling i positiv retning. Over 50 pst. av det internasjonale palmeoljemarkedet er nå underlagt strenge interne bærekraftkriterier. Men det er viktig at denne utviklingen fortsetter. Regjeringen jobber også med å bekjempe ikke bærekraftig palmeolje gjennom klima- og skogsatsingen. Ett av tiltakene er å gi støtte til land som reduserer sin avskoging. Verdien av intakt skog blir ofte ikke tatt med i betraktningen i beslutningene om arealbruk. Ved å belønne land for intakt skog bidrar vi til at skogens miljømessige verdi vektlegges i beslutninger om arealbruk. Regjeringen støtter også tiltak for å tilrettelegge for omlegging til bærekraftig og avskogingsfri produksjon, bl.a. gjennom et offentlig–privat partnerskap med Consumer Goods Forum, som er en bransjeorganisasjon med over 400 medlemmer og et samlet salg på over 20 trillioner – eller 1 000 mrd. – kroner. Partnerskapet retter seg mot kjernen i avskogingsproblemet – ekspansiv og ineffektiv landbruksproduksjon. Regjeringen vil også framover rette søkelyset mot ikke-bærekraftig produksjon av palmeolje. Vi tror at dagens virkemidler med eksisterende regler for merking og sporing, samt myndighetenes, forbrukernes og næringslivets eget engasjement i saken, er tilstrekkelig for å sikre en riktig utvikling i denne saken. Men vi skal selvsagt følge utviklingen nøye, slik at andre tiltak kan vurderes hvis utviklingen ikke går slik vi vil.