Kari Raustein (Fremskrittspartiet), 2016-10-11:
Dette forslaget til fornyelse av innholdet i grunnskolen og videregående opplæring er svært viktig, særlig fordi forslagets mål vil gi mer dybdelæring og bedre forståelse. Fremskrittspartiet synes det er positivt at mye av meldingen bygger på Ludvigsen-utvalgets rapport Fremtidens skole. I bunn er vi alle enige om viktigheten av at lik rett til utdanning har gjort Norge til et land med høyt utdanningsnivå. Grunnlaget vi gir barn og unge, både i barnehage og skole, er avgjørende for at vi skal lykkes som kunnskapsnasjon. Men samtidig må vi erkjenne at ingen mennesker er like, og at vi har ulike måter å tilegne oss lærdom på. Vi må ha en skole der alle elever skal få utfordringer å strekke seg etter. Mer vekt på fungerende tilpasset opplæring og tidlig innsats vil gi både de som sliter, og de faglig sterke elevene bedre trivsel og bedre læring. Vi trenger nyttige verktøy som kan bidra til bedre læring i norsk skole. Både nasjonale og internasjonale målinger er viktige verktøy for skoleeiere, skoleledere og lærerne. Resultatene av disse prøvene må brukes aktivt, slik at man over tid vil kunne se utviklingen i ferdighetene i lesing, regning og engelsk. Fremskrittspartiet vil dog understreke at vi ikke må ha for mange ulike tester og prøver. Ludvigsen-utvalget trekker fram kreativitet og elevenes kompetanse i å utforske og skape kompetanse med stor samfunnsmessig verdi. De praktiske og estetiske fagene i skolen spiller en viktig rolle her. Fremskrittspartiet mener derfor at det på sikt bør stilles kompetansekrav til lærere som skal undervise i de praktisk-estetiske fagene. Vi har nå vedtatt en ny og bedre lærerutdanning. Neste generasjon lærere vil få mer forskningsbasert kunnskap, mer faglig fordypning og mer praksis før de skal ut i jobb. Rammeplanen vil da gi lærerne mulighet til å velge fordypning i sine undervisningsfag, noe som igjen vil gi større dybde i undervisningen. Norge er avhengig av innovasjon, verdiskaping og effektiv utnyttelse av all kompetanse. De eksterne fagmiljøene – private og selvstendige initiativer, som ofte kommer opp med gode metoder og nye måter, samtidig som de besitter tung kompetanse – bør benyttes mer i den vanlige skolen. Eksempler på disse er Ungt Entreprenørskap, Teach First og First Scandinavia med sine Newton-rom. Den teknologiske utviklingen går raskt, og arbeidslivet stiller nye og høyere krav til arbeidstakernes IKT-ferdigheter. Det er derfor viktig med en satsing på IKT i skolen. Fremskrittspartiet vil understreke at kvaliteten og innretningen på en IKT-satsing er et kritisk punkt. Dette må ikke skje som et internt arbeid i direktoratet, men i en bred og åpen prosess der lærerutdanningene, IKT-miljøene og profesjonsorganisasjonene får bidra. Vi ser fram til å følge regjeringens arbeid med dette og synes det er gode signaler som gis i denne meldingen. Fremskrittspartiet mener det er viktig å yrkesrette fellesfagene på yrkesfag. Det er svært viktig å gjøre skolen relevant og interessant for elevene og dermed hindre frafall. De som velger yrkesfag, gjør det fordi de har lyst til å lære seg et spesielt fag, og da bør teorifagene de må gjennom, stå i best mulig sammenheng med fagretningen. Fellesfagene norsk, engelsk og matematikk må oppleves relevante for den fagretningen de har valgt å gå på. En god yrkesretting av fellesfagene vil føre til mindre frafall i videregående skole og flere fagarbeidere som kan gå ut i jobber som er svært etterspurt i arbeidsmarkedet. Dette vil være positivt både for miljøet på yrkesfag, for den enkelte elev og for samfunnet, som vil få økt verdiskaping.