trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Jeg har registrert i løpet av debatten, og med det siste innlegget, fra representanten de Ruiter, at det ikke er mulig å få noen av regjeringspartiene til å svare på hvilke skoler som fikk godkjenning, som også tok utbytte. For det var ikke lov, og det er ikke lov. Norge hadde verdens strengeste friskolelov når det gjaldt forbudet mot å ta utbytte. Hvis det faktisk var sånn at det var mulig å ta utbytte etter den gamle loven, hvorfor i all verden har da ikke regjeringspartiene fremmet en proposisjon som endrer den lovgivningen dramatisk? Det er rett og slett fordi ingen tok utbytte, og ingen kunne ta utbytte. Sånn som regjeringspartiene argumenterer, er det som å si at hvis jeg en gang i framtida skulle komme på tanken at jeg hadde lyst til å kjøre for fort, skal jeg straffes for det i dag. Jeg ville blitt straffet for det dersom jeg hadde kjørt for fort, men jeg har ikke kjørt for fort. Jeg syns den argumentasjonen som det legges opp til rundt elevene og elevenes bakgrunn, er veldig spesiell, for vi har altså forskning også fra OECD som viser at det i land som har lite innslag av friskoler, og ingen eller liten valgfrihet mellom offentlige skoler, er enorme forskjeller mellom elevene innenfor hver enkelt skole. Det er altså ikke slik at alle elever går på samme skole, slik som regjeringspartiene synes å tro. Men den argumentasjonen og den forskningskunnskapen passer ikke inn i virkelighetsbildet til regjeringspartiene, og derfor ønsker de heller ikke å ta stilling til den, og de ønsker heller ikke å bruke den. Jeg kan heller ikke dy meg for å si noe om kommersielle skoler. Jeg syns det er et kjempeparadoks, og det burde også regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti synes, at de eneste skolene som det nå er fritt fram for å starte, fritt fram for å ta utbytte, fritt fram for å ta så høye skolepenger de vil, det er de skolene som er kommersielle, som er rene privatskoler, og som får fortsette akkurat som før. Hvis det var et ønske fra regjeringspartiene om å stoppe de kommersielle skolene, var det de skolene, med lange og gode tradisjoner i Norge, de skulle stoppet. De skulle ikke stoppet de skolene som hadde strenge restriksjoner på foreldrebetaling, strenge restriksjoner og totalt forbud mot utbytte, som ikke hadde lov til å sile elever. De skolene er ikke kommersielle. Jeg har ennå til gode å høre regjeringspartiene fortelle meg hvilke av de skolene som ble stoppet, og som nå ikke får startet opp, som er kommersielle, som tar utbytte, og som driver på en måte som jeg tror ikke så veldig mange i denne sal ønsker. Jeg syns det er en interessant debatt. Den tydeliggjør forskjeller. Men la det være klart: Det helhetlige endringsforslaget som Høyre og Venstre har levert, og som vi står på, er en tydeliggjøring av den politikken som allerede eksisterte i den gamle loven. Det er vi stolt av å ha fått til i samarbeid, fordi vi står på samme linje, og vi verner om foreldreretten og retten til å velge annerledes.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Jeg legger merke til at representanten Lena Jensen mener at vi nå endelig stopper de kommersielle skolene. Dette stopper altså ikke en eneste kommersiell skole. Men hvis vi skal legge representanten Jensens definisjon av kommersiell skole til grunn, er det altså en skole som ikke er ønsket av elever og foreldre. Derfor er den kommersiell. Det tror jeg ikke er den definisjonen verken jeg eller så veldig mange andre i denne salen har av kommersielle skoler. Jeg registrerer også at verken statsråden eller andre kan henvise til forskning i Norge når det gjelder norske friskoler, som viser at de har ført eller fører til økt segregering. Det som derimot er interessant, er å se på den internasjonale forskningen som bl.a. viser at i land som har et mye høyere innslag av friskoler og større valg mellom offentlige skoler enn Norge, er det mindre forskjeller og sosial ulikhet mellom elevene. Det er noe som regjeringspartiene og statsråden ikke har ønsket å kommentere, antakeligvis fordi det ikke helt passer inn i virkelighetsbildet. Jeg vil også bare helt kort til slutt nevne representanten Huitfeldts påpekning av at den norske enhetsskolen fungerer utmerket. Vel, jeg er ikke så sikker på om de 20 pst. av elevene som har gått ut av skolen uten å kunne lese og skrive ordentlig, mener at den norske enhetsskolen har fungert perfekt. Jeg er heller ikke sikker på at de enorme sosiale forskjellene vi ser innenfor den offentlige norske enhetsskolen i dag, er et veldig godt eksempel på en skole og et skoleslag som fungerer utmerket, snarere tvert imot. Vi har sett at mange rapporter og mye forskning viser at den norske enhetsskolen har spilt fallitt, og vi har behov for en skolepolitikk som tar større hensyn til at elever er forskjellige.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Finansiering av fagskoler er et viktig element for å gjøre retten til utdanning reell og lik for alle. Det er jo slik, som jeg var inne på i mitt tidligere innlegg, at det ikke bare er en historisk betinget ulikhet, men også en ulikhet som nå gir seg utslag ganske sterkt når det gjelder kjønn, likestilling og for så vidt økonomisk bakgrunn. Høyre har i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett stilt spørsmål til departementet knyttet til finansiering av fagskoler. Jeg vil gjerne ha statsrådens vurdering av hvordan han ser på et framtidig finansieringssystem for fagskolene, for etter min oppfatning må det være slik at når vi har et prinsipp om gratis høyere utdanning, og vi har et skoleslag som skal være et selvstendig alternativ til høyere utdanning, må det samme prinsippet om gratis utdanning råde også der. Jeg vil gjerne ha statsrådens kommentar til det.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Vi får ofte tilbakemeldinger fra elever som på ulik måte har blitt utsatt for enten sykdom eller skade under skolegangen. I høringsinnspillet fra Justisdepartementet står det å lese: «Vi er noe i tvil om argumentene om at elever sjelden kan oppleve sykdommer som en følge av skolegangen, eller at forsikringsselskapene kan bli presentert for ufunderte krav, er gode nok for å la forsikringsordningen omfatte kun skader.» Det heter videre: «Det er etter vårt skjønn også grunn til å stille spørsmål ved hvorfor elevene har vern mot yrkessykdommer når de er i yrkespraksis, men ikke når de er i skolen.» Det er fristende å gjøre Justisdepartementets spørsmål til mitt eget og stille spørsmålet om hvorfor sykdom og yrkessykdom ikke omfattes av det forslaget som foreligger.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Det var godt å registrere at det var litt luft igjen i oss etter en lang og hard debattdag. Jeg vil først gi en kommentar til det statsråden sa i sitt svarinnlegg. Jeg tror det er en ganske viktig oppfølgingsjobb å gjøre og viktig å følge nøye med hvordan utviklingen blir. Det er helt åpenbart at ganske mange elever sliter, ikke bare som følge av plager relatert til inneklima, men også med sykdommer som er relatert til skoledagen og skoleaktiviteten. Når det så gjelder representanten Lena Jensen, er det slik at dersom hun hadde hørt etter hva jeg sa, hadde hun også oppdaget at jeg overhodet ikke sa at Barneombudet var imot en lovfesting av forbud mot reklame. Det jeg sa, og det Barneombudet sa, var at det ikke er et problem i dag, nettopp fordi skoleeier tar ansvar. På høringen fikk vi bekreftet at det ikke er et problem i dag. Da er det slik, i hvert fall fra Høyres side, at vi ikke er prinsipielle tilhengere av å lage et lovforbud mot hypotetiske problemer i framtida. Da lager vi heller loven når problemet dukker opp, ikke på forhånd før problemet er der. Når det gjelder representanten Anna Ljunggren, er det morsomt å debattere og diskutere læremidler og stipend. Men sannheten er at det ikke ble fjernet penger fra ordningen med læremidler. Vårt hovedanliggende var rett og slett å prioritere de elevene som kom fra de dårligste økonomiske kårene, slik at de fikk dekket utgiftene til alle skolebøkene, istedenfor at vi skulle låne ut en til to bøker til alle elever uansett økonomisk bakgrunn. Det var et første skritt på veien til en innføring av gratis læremidler til alle, men vi valgte å prioritere dem som hadde den svakeste økonomiske bakgrunnen. Det mente vi var helt riktig. Det førte til at vi omprioriterte penger til de elevene, og ikke bare det, vi tredoblet – nesten firedoblet – innsatsen når det gjaldt læremidler. Da vi gikk av med regjeringsmakten, hadde vi ca. 750 mill. kr på budsjettet til Lånekassa, som skulle gå til støtte til elever i ordinær videregående opplæring, både læremiddelstipend og borteboerstipend. Det er en innsats jeg er stolt av. Jeg er også stolt av den innsatsen fordi vi klarte å gjøre det som mange har snakket om, men som ingen har klart, nemlig å målrette innsatsen mot dem som trengte det mest. Derfor har vi valgt å prioritere dette framfor at alle elever skal få noen bøker, og da gjerne noen bøker til utlån.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Jeg lurer på om det er gjort en feil, for Høyre har varslet at vi skulle stemme mot I § 3-1 niende ledd, men ikke den andre paragrafen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
15 000 plasser på videregående skolenivå ble godkjent av den forrige regjeringen. Nå sier Høyre og Venstre i sitt nye fellesforslag at etablering av friskoler som innebærer vesentlig svekking av det offentlige skoletilbudet, ikke skal godkjennes. Ble det for mange skoleplasser som ble godkjent på grunnlag av den forrige loven? Hva ville vært antallet skoleplasser som hadde blitt godkjent med denne nye lovformuleringen?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Det er et par forhold som er litt uklare for meg. Det ene er denne innstrammingen som foregår for at ikke loven skal føre til en vesentlig svekkelse av det offentlige skoletilbudet. Spørsmål 1: Var det for mange friskoler som ble godkjent etter den forrige loven på videregående skolenivå? Spørsmål 2: Dersom denne innstrammingen fra Høyre og Venstre i fellesskap hadde vært en del av den forrige friskoleloven, hadde vi da fått 15 000 nye elevplasser? Og er representanten Dørum enig med Ine Marie Eriksen Søreide i at dette egentlig ikke er noen forskjell fra den forrige friskoleloven, eller er dette en endring?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Vi har ikke behov for å stramme inn loven på dette området fordi vi ikke ønsker å åpne for kommersielle aktører. Det er riktig at man med den gamle loven ikke kunne ta utbytte. Men som Terje Hansen, som er professor ved Handelshøyskolen, sier: Denne loven har vært laget av amatører, de har oversett at det er mulig å få avkastning på investeringer på andre måter enn gjennom aksjeutbytte til eierne. Dette var jo også budskapet fra John Bauers folk, som ser på dette som en langsiktig investering. Så det finnes mange måter å tjene penger på uten å ta utbytte. Men det mest alvorlige er jo Eriksen Søreides omgang med NIFU STEP-rapporten. Det er riktig som det står: «Hensikten har vært å analysere virkningene av loven om frittstående skoler av 2003.» Men hva står i neste setning? «Denne rapporten var tenkt å inngå i første fase i denne studien.» Skoleåret ble valgt fordi det var det siste året med privatskoleloven. Så skulle man altså lage neste undersøkelse, som skulle analysere konsekvensene av den nye friskoleloven. Dermed var det ikke grunnlag for å føre denne forskningen videre – vi fikk ingen friskolelov. Denne rapporten er jo en hyllest til den gamle privatskoleloven, at den ikke fører til store sosiale forskjeller, og det er denne privatskoleloven vi nå ønsker å videreføre. Det er uklart for meg hvilke innstramminger Venstre foretar i denne loven. En Venstre-representant, Jarle Braut, bebuder at «Venstre vil ta initiativ til å se på friskoleloven på nytt ut fra at det nå viser seg at private aktører som f.eks. John Bauer-kjeden er ute etter profitt». Dersom denne innstrammingen som Venstre nå har fått med seg Høyre på, hadde blitt vedtatt, hadde vi da fått like mange privatskoleplasser i forrige periode? Det er uklart for meg om det egentlig er den gamle friskoleloven som nå gjelder for Venstre, eller om de nå har fått med seg Høyre på en slags dreining. Jeg har også registrert at for noen år siden var Sverige et soleklart eksempel på hvor fantastisk det kunne gå med friskoler. Nå brukes ikke det svenske eksemplet lenger, og det svenske Skolvärket sier jo også nå at dette har utfordret den svenske skolens kvalitet og dybde. De nederlandske studiene viser jo også at det for elever i matematikk, når de er 15 år, har større betydning for deres prestasjoner hva slags utdanning foreldrene har, enn det f.eks. har i Norge. Jeg vil vise til hva OECD sier i sin Equity-rapport: «Hjertet i det norske utdanningssystemet er enhetsskolen(…)(…) (…) (…) Det er også utgangspunktet for den nye og gode privatskoleloven.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg har forståelse for at representanten Søreide og partiet Høyre blir provosert av at den nye regjeringen har stoppet det store ideologiske prosjektet som Høyre hadde om å privatisere Skole-Norge. Det Høyre egentlig prøvde på, var et politisk prosjekt med ungene våre som var totalt uansvarlig. Vi vet av erfaringer fra andre land at et økt antall privatskoler fører til segregering. Jeg vil utfordre representanten Søreide på hvorfor det er viktig for Høyre å være imot den offentlige skolen. Hvorfor er det så viktig for representanten Søreide å flytte ungene våre ut av den offentlige skolen og inn i den private skolen, slik det ville blitt med det lovforslaget Høyre la til grunn tidligere?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
For oss har det vært veldig viktig å gå inn i forhandlinger med Kristelig Folkeparti for å få et bredest mulig flertall i Stortinget. Det har vært en veldig konstruktiv og god dialog, og alle er veldig glade for at vi har kommet til enighet. Hovedpunktene i loven ligger fast. Det betyr at dette er en skjønnslov, men innenfor denne skjønnsloven har vi selvfølgelig lagt til grunn at religion er et av de inngangskriteriene som vil være viktig for å få lov til å starte opp skole – dette på grunn av at vi setter foreldreretten veldig høyt.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg kan godt gå inn på den rapporten fra Nederland, men det er et land som det er veldig vanskelig å sammenlikne Norge med. 70 pst. av Nederlands skoler er privatskoler, og veldig mange av disse skolene er religiøse skoler – et helt annet skoleperspektiv enn det som representanten Søreide og Høyre ønsker å åpne opp for, noe som denne loven vi behandler i dag, ikke vil sperre for. Men hvis man skal sammenlikne seg med land som det er helt naturlig å sammenlikne seg med, som Eriksen Søreide også ønsker å gjøre, land som Finland, Sverige og Danmark, som jeg var inne på i mitt innlegg, ser vi at konsekvensene av et frislipp av private skoler er at man opplever segregering. Man opplever ikke inkludering, og man opplever at barn fra ulike kulturer går på ulike skoler.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Det er to spørsmål som jeg kan bruke ganske lang tid på, men jeg har bare ett minutt. For det første må jeg si at vi har kommet til en god enighet med Kristelig Folkeparti, og vi er alle veldig fornøyd med avtalen. Vi har underskrevet en avtale, og den avtalen står alle parter ved. Men så er det slik, som representanten sikkert også har fått med seg, at dette er en skjønnslov, som betyr at selv om man har de kriteriene man skal ha for å kunne starte opp, er det ikke sikkert man får starte, for dette vil være en helhetlig vurdering av tilbudet. Da vil man legge til grunn hvordan skolen som helhet skal være. Bare for å avslutte kan jeg også si at det ikke er noen uenighet mellom oss og Kristelig Folkeparti. Vi er helt enige om loven og hvordan denne loven skal håndteres til barns beste.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Den nye privatskoleloven som vedtas i dag, stopper de kommersielle skolene. Jeg mener det er helt korrekt å omtale skolekjeder som John Bauer, Sonans og Akademiet som kommersielle skoler. Skolene er kommersielle i den forstand at de ikke drives av idealistiske organisasjoner, og at de ikke har sitt utspring i et ønske fra foreldre og elever. De religiøse skolene er et eksempel på det motsatte. Skolene har ofte et utspring i et ønske fra menigheten og fra foreldrene. Det samme gjelder de skolene som går under betegnelsen alternative pedagogiske retninger. Statsråden har redegjort godt for NIFU STEPs rapport, og for at den NIFU STEP-rapporten som representanten Eriksen Søreide hele tiden har henvist til, ikke taler mot den privatskoleloven som vedtas i Odelstinget i dag, men heller taler for, fordi den forskningen som har vært gjort på dette området, går tilbake til den tidligere privatskoleloven, før frislippet kom. Jeg vil litt tilbake til Sverige, som også foregående taler var inne på, der de har hatt en utrolig høy vekst når det gjelder privatskoler, nærmest en eksplosjon. Det viste seg at i skoleåret 2005–2006 hadde man innenfor de private skolene lavere lærertetthet enn i de kommunale skolene. Det viste seg også at i 2005 og 2006 var andelen lærere som manglet lærereksamen, betydelig høyere innenfor de frittstående skolene, altså de private skolene. Som jeg var inne på litt tidligere: Skoleverket, som er faginstansen i Sverige, sier i en uttalelse at ofte prioriterer skolene variasjon og et bredt tilbud på bekostning av kvalitet. Jeg er glad for at vi har en regjering som satser på kvalitet og på innholdet i skolen, og at vi sikrer oss at barna våre har en god skole som de kan gå på.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Jeg er veldig glad for at et bredt flertall står bak lovreguleringen av reklame i skolen, og at både Venstre og Kristelig Folkeparti slutter seg til Regjeringens forslag. Når representanten fra Høyre tar til inntekt for sitt syn det som Barneombudet sa i høringen, kan jeg ikke få dette til å stemme, fordi Barneombudet støttet opp under den lovgivingen som Regjeringen har foreslått. Men både Barneombudet og Elevorganisasjonen var skeptiske og ønsket en enda strengere lovregulering, fordi de mente at unger var utsatt for så sterkt kommersielt press at man er nødt til å ha en klar og tett lov. Når det gjelder skolebøker og også gratis læremidler i videregående opplæring, er jeg veldig overrasket over både Høyres og Fremskrittspartiets angrep på Regjeringen. Dette er en god og en veldig glad sak for alle skoleelevene i Norge. I tillegg til at fylkeskommunen har fått ansvar for gratis læremidler, får alle elevene – absolutt alle – et stipend på opp til 2 600 kr for å dekke utstyr. Dette er veldig nytt. Jeg vil kort komme innom vår begrunnelse for at vi ikke går inn på de forslagene som mindretallet har foreslått. Når det gjelder yrkesskadesykdommer, er dette ikke inkludert. Flertallet ber Regjeringen vurdere om man burde utvide denne ordningen. Dette har ikke vært gjenstand for høringer. Det var heller ikke gjenstand for drøftelser i NOU 2004:3, som Yrkesskadeutvalget la fram. Det har heller ikke vært en bred debatt om yrkessykdommer. Hvis man inkluderer yrkessykdommer, kan dette føre til at man vil få mange kompliserte og vanskelige saker. Men vi ber som sagt Regjeringen om å se på om dette er nødvendig i framtiden. Så over til yrkesopplæringsnemnda. Vi støtter ikke det forslaget som foreligger fra mindretallet her i dag. Ut fra den lovendringen som Regjeringen nå legger til grunn, har man ikke behov for det. Nå vil det være slik at fylkeskommunen vil ha «hånden på rattet» når det gjelder yrkesopplæringsnemnda. Fylkeskommunen vil være sekretariat for yrkesopplæringsnemnda, og fylkeskommunen vil også få overført ansvar i forhold til lærlinger, noe som vil være veldig viktig. Vi har overhodet ikke behov for å gi et rapporteringsforbud, for med denne lovendringen vil det bety at fylkeskommunen og de folkevalgte vil være involvert og vil være med og styre det yrkesopplæringsnemnda vil ta opp i framtiden.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Jeg har møtt SV i mange debatter om friskoler, hvor de har hevdet at det å drive opplæring i den kristne tro ikke er en oppgave som staten skal betale for. I forliket med Kristelig Folkeparti forsvarer SV nå statlig finansiering av bibelskoler. Bibelskoler er skoler hvor Gud og kristendommen står i sentrum. På SVs hjemmeside understreker en smilende Lena Jensen at søknader om opprettelse av nye livssynsskoler nå må godkjennes av SVs kunnskapsminister. Betyr det at SV har lurt Kristelig Folkeparti? Eller betyr det at SV har skiftet syn på bibelskolene?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Jeg merket meg at statsråden slår fast at det som står på SVs hjemmesider om statsrådens skjønnsutøvelse, faktisk er feil. Men det er en annen ting. Statsråden har snakket med store bokstaver om å stoppe frisleppet og hindre de kommersielle skolene. Ser ikke statsråden at de kraftige angrepene regjeringspartiene har kjørt mot friskolene, og den usikkerheten som nå innføres gjennom en skjønnslov – ikke minst i påvente av en ny lov – nettopp kan føre til at vi får en oppblomstring av helt private kommersielle eliteskoler hvor det er hundre prosent egenbetaling fra elevene?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-06-07:
Som følge av regjeringspartienes jakt på noen imaginære skoleprofitører, fikk vi en fryslov som omfattet friskoler og fagskoler. Vi har nå fått et lovforslag fra Regjeringen som tok sikte på å avvikle 6A-skolene fullstendig, men etter forliket med Kristelig Folkeparti videreføres 6A-skolene i friskoleloven. Det er ikke lagt inn noe forslag fra Regjeringen eller Kristelig Folkeparti om å gjenopprette det som har stått om disse skolene i § 8 i fagskoleloven. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvilken rettstilstand råder nå for disse fagskolene som er godkjent etter fagskoleloven, og som har fått sin finansiering etter friskoleloven?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Den uro jeg hadde da jeg stilte replikkspørsmål til representanten Dagrun Eriksen om hva flertallsmerknader skal bety, er jo bekreftet nå. Representanten Eriksen sa at driver man en religiøs skole nå, driver man en alternativ pedagogisk skole, går veien omtrent rett i mål. Hører vi på representanten Jensen, skjønner vi at det skal være en helhetsvurdering. Det skal ikke være slik – ja, det nærmer seg nesten den rike mann som skal inn i himmelen, og det er vanskeligere enn for kamelen å komme gjennom nåløyet. Alle som kjenner sin bibelhistorie, vet hva det betyr. Allerede så raskt i debatten har vi fått to forskjellige definisjoner av hvorvidt man skal være raus mot religiøse skoler og alternative pedagogiske skoler, eller ikke. Representanten kan få en sjanse til å avklare det. Så skal representanten få det samme spørsmålet som jeg stilte tidligere til Arbeiderpartiet: Hvilke kommersielle skoler er det som etter den gamle friskoleloven skulle kunne ta utbytte? Hvilke skoler er det vi da snakker om? Hvilke skoler er det?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Den som har møtt representanten Lundteigen opp gjennom årene, vet at han er i stand til å uttrykke seg utrolig klart. Måten han er sitert på i Klassekampen, er ikke bare et uttrykk for et generelt engasjement for grendeskoler. Nei, det er et helt spesifikt engasjement fordi Senterpartiet har vært med på en lov som gjør at man ikke kan få en grendeskole med mindre man enten a) har et religiøst grunnlag, eller b) et spesielt pedagogisk anerkjent grunnlag. Jeg kan svare representanten Meltveit Kleppa: Vannskillet for Venstre lå i at det skulle være en rett for folk lokalt å starte en lokal skole, en grendeskole, en nærmiljøskole, på et annet grunnlag enn nødvendigvis bare religiøst og anerkjent pedagogisk, og f.eks. lage en skole som kunne være framifrå bra, ved å opprette en yrkesfaglig studieretning i videregående, som vi ikke har i dag. Det man nå gjør, er jo at man avskjærer det. Men det som er den største gåten for meg, siden representanten Meltveit Kleppa hadde en visitt til Venstre, er hvordan Senterpartiet svelger kamelen med grendeskolene med slikt behag, som det nesten kan virke i denne salen, for kamelsluking pleier som oftest å vises på politikere.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Jeg skal svare representanten Huitfeldt her: Det er det det står i innstillingen. Det er klart og tydelig sagt at det er en tydeliggjøring av det som har vært en erklært hensikt. Det er helt klart at ingen har ment at man skulle oversvømme en kommune med et stort antall søknader. At noen trodde de hadde en mulighet til å gjøre det, får være deres rett. Venstre og Høyre tar til etterretning at dette er blitt et brutalt effektivt argument hos de rød-grønne partiene i den offentlige debatten. Da er det vår plikt, når vi mener at dette argumentet ikke er noe vi mener er riktig skal skje eller bør skje, at vi må fremme de tydeliggjøringer som også er fremmet i det forslaget som ligger her. Det har jeg gjort helt klart rede for. Jeg leste fra det i sted. Det har aldri vært meningen eller hensikten at man skal kunne oversvømme en kommune med elevplasser – selvsagt er det ikke det. Men vi sier samtidig at et departement som skal behandle denne gjennomskjæringsbestemmelsen, må gjøre det på en tydelig og etterprøvbar måte, slik at vi kombinerer det med den rettsbestemmelsen vi har. Vi føler, for å si det rett ut, at vi har vært ute i en debatt hvor vi har vært utsatt for en intens karikatur. Hvis jeg skal ta selvkritikk på noe, er det for at vi kanskje har vært for defensive i å møte den karikaturen og det vi har stått for. Men det vi står for i denne innstillingen i dag, er tydelig presentert. Jeg vedkjenner meg det, og det gjør begge partiene, både på den måten representanten Eriksen Søreide har gjort det, og som jeg gjør akkurat nå.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Skjæringspunktet ligger – kort og brutalt forklart i denne salen – i at vår gruppe sa at det må være rett å opprette en grendeskole, det må være rett å få til en utmerket videregående skole på yrkesfaglig grunn, uten at den må være religiøs eller bygge på anerkjent pedagogikk. Det er skillelinjen, og på det punktet kom det et brudd i forhandlingene som vi var invitert til. Det vedkjenner vi oss. Så gjorde Kristelig Folkeparti den jobben de gjorde – det er en ærlig sak. Men Venstre ønsket ikke å fravike rett til fordel for skjønn. Venstre ønsker ikke å bli tillagt standpunkter som at vi er for at det skal tas utbytte. Det er vi ikke. Det har vi ikke vært før, og det er vi ikke nå heller. Vi er heller ikke et liberalistisk parti, til orientering, like lite som jeg regner med at representanten Elvik er medlem av et kommunistisk parti. Det er forskjell på venstresosialisme og kommunisme, og det er forskjell på å være liberal eller liberalist. Vi står for det jeg har presentert her i dag: en sterk offentlig skole og vilje til å prioritere det. Vi ser positivt på den åpne holdningen Fremskrittspartiet har vist ved å si at de stemmer subsidiært for det de står for. Men de har tydelig gjort klart at de prinsipielt ønsker noe helt annet. – Så hvis man først skal beskrive det slik, så er det tre forskjellige posisjoner her i salen i dag.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Jeg vil starte med å si at jeg ønsker ikke på noen måte å forminske realitetene i det samarbeidet som har vært gjensidig mellom Venstre og Høyre. Jeg kjenner godt arbeidet med friskoleloven i Bondevik II. Jeg vet at det var noen som søkte med den forhåpning at et eller annet skulle bli annerledes om noen år. Jeg kjenner ikke til at noen av mine samarbeidspartnere i den sammenhengen mente at det skulle bli slik. Jeg følte at jeg var med på en ærlig deal. Jeg har behov for å si det slik. Jeg holder meg til at folk mener det de sier, inntil det motsatte er bevist. Men at noen trodde eller ville satse på at det plutselig skulle bli slik som i Sverige, kjenner jeg ikke til. For å overtydeliggjøre at det ikke skal være slik som det er i Sverige, verken når det gjelder utbytte eller på andre måter, er tydeliggjøringene fremmet i et åpent og direkte og redelig samarbeid mellom Høyre og Venstre. Jeg er overbevist om at det var det som var den ånd som lå bak det hele den gangen jeg jobbet med dette. Jeg har også hørt tidligere statsråd Clemet gang på gang si det samme som jeg sa på talerstolen: Vi lever ikke i Sverige, vi lever ikke i Danmark, og vi lever ikke i Storbritannia. Da får vi yte hverandre den gjensidige respekten at vi prøver å finne løsninger i Norge og ikke i noe annet land, men vi gjør det på egne premisser i Norge og ikke i noe annet land på andres premisser.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Statsråden åpnet ganske friskt med å ta meg til inntekt for sin egen fortolkning av seg selv. Det bør han ikke gjøre, men han kan gjerne lytte til det jeg sier. Jeg sier det jeg sier, at når noen håpet på at man ut fra Bondevik II-regjeringen skulle få en lov som angivelig lignet på noe annet – f.eks. den i Sverige, som kom under et sosialdemokratisk regime – så var det en feil antagelse. Jeg prøver å vurdere det landskapet jeg var i da jeg jobbet med det. Det var ingen som skulle prøve å tjene penger eller omgå dette. Det var ikke slik at fordi om man hadde en stor produksjonskapasitet til å sende søknader, skulle det slå inn. Så jeg står fast på at det som Høyre og Venstre står sammen om i denne innstillingen, ikke er endring eller revisjon, men det er en tydeliggjøring, og tydeliggjøringen har vært framtvunget av den samfunnsdebatten som vi har hatt – en debatt som er god, fordi den fører til det. Jeg vil spørre statsråden: Hvorfor er skjønn så utrolig mye bedre enn rett, når man både skal se på dette ut fra internasjonale konvensjoner og fremme viktige formål for foreldres rett i et samfunn som vårt?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-06-07:
Når man systematisk ikke blir trodd, i hvert fall av statsråden, er det veldig hyggelig å bli trodd av en gammel sentrumskamerat på at det man sier, det mener man, og at man har ment det hele tiden. Det Venstre har lagt fram sammen med Høyre, er et helhetlig forslag, som vi står for. Det er ingen tilfeldighet. Det har en bakgrunn, og det er framlagt som en helhet her i dag. Vi må kunne ha den tonen. Jeg gjentar, som jeg sa i mitt forrige innlegg, at hvis man først begynner med å si at dette var i grunnen ikke slik, da er vi inne i noe som er lite greit. Jeg vil også til slutt si at med den alminnelige hyllesten av den offentlige fellesskolen i dette møtet forventer jeg dramatiske satsinger i kommende statsbudsjetter for å gi lærerne alminnelig videreutdanning. Jeg forventer en reform av allmennlærerutdanningen. Jeg regner med at det kommer begeistrede pressemeldinger fra Kunnskapsdepartementet om dette i nærmeste framtid, og at statsråden blir en suksessrik budsjettvinner på alle framtidige budsjettkonferanser, for ordene som er brukt om dette, forplikter.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-06-07:
Det er heilt rett forstått. For Senterpartiet er det viktig at ein god, offentleg grunnskule er ei basisteneste. Representanten Anundsen kan ikkje ha unngått å registrera vårt engasjement for å sikra ein kommuneøkonomi som gjer det mogleg, slik at vi kan unngå alle dei kutta og alle dei nedleggingane av grendeskular som skjedde i førre stortingsperiode. Vi er veldig glade for at dei grendeskulane som no er oppretta i ei slik vanskeleg tid, kan fortsetja. Samtidig er det overordna for oss at vi ikkje vil «outsourca» grunnskulane i eit lite lokalsamfunn. Vi vil tvert imot gi kommunane ein økonomi som gjer det mogleg for lokale folkevalde å ta dei prioriteringane i lag med foreldra og sikra ein god lokal nærmiljøskule.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-06-07:
For det fyrste er det rett at vi ikkje har fått fullstendig gjennomslag for alle punkt. Vi hadde gjerne sett at det heller ikkje var minimumsgrenser for skular etter denne lova, men i motsetnad til Ine Marie Eriksen Søreide har Senterpartiet eit veldig sterkt engasjement for å sikra desse grendeskulane med ein betre kommuneøkonomi. Per Olaf Lundteigen har eit eige engasjement nettopp for grendeskulane. For stortingsgruppa vår har det viktigaste i denne runden vore å sikra andre aspekt ved lova. Vi ynskjer ikkje at det skal blomstra opp mange foreldrestyrte skular rundt omkring i nærmiljøa. Vi vil ha ein god offentleg skule, ein god nærmiljøskule. Eg var leiar av kommunalkomiteen i førre periode, så eg såg alle meldingane som kom inn då med Høgre sin kommuneøkonomi.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-06-07:
Eg vil då minna om at samanlikna med den regjeringa som Odd Einar Dørum var ein del av, har Senterpartiet i regjering, i lag med sine regjeringspartnarar, sørgt for til saman over tre år 26 milliardar fleire kroner til kommunane. Ingen kan vera i tvil om at det betyr at foreldra lokalt vil ha mykje større høve til å engasjera seg for ein god offentleg skule i sitt eige nærmiljø. Ingen kan heller vera i tvil om at det vil vera heilt andre høve for lokale folkevalde til å prioritera fleire av desse skulane. Samtidig sikrar denne lova at dei skulane som vart oppretta i ei veldig vanskeleg tid på dette feltet, får fortsetja med den statsstøtta som dei har behov for. Det synest eg totalt sett er ei god løysing.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2007-06-07:
Det har lenge vore behov for ei avklaring av tilhøvet mellom vidaregåande skule og fagskulane. Senterpartiet støttar dei klargjeringane som Ot.prp. nr. 39 for 2006-2007 inneber. Lova er ei rammelov. Ho gjeld for vaksne med fullført vidaregåande eller tilsvarande realkompetanse, og ho gjeld for vidare utdanning frå eit halvt til to år. Fagskuleutdanning er ei yrkesretta opplæring som på ein heilt spesiell måte vil kunna møta skiftande behov for kompetanse i arbeidslivet. Det er difor viktig med fleksibilitet i oppretting, i endring og i nedlegging av tilbod. Både NOKUT-godkjenning og krav om registrering i einskapsregisteret gir ein eigen tryggleik både for dei som tilbyr utdanning, for det arbeidslivet som har behov for ulik utdanning, og for den einskilde student som dette gjeld. Frå vår side vil vi òg vera med på å understreka behovet for og verdien av ei rask sakshandsaming for å oppnå det som ein her har som føremål. Finansieringa er ei utfordring. Fleire talarar har allereie vist eksempel på det, og det kjem òg fram av innstillinga, t.d. den forskjellen som det er historisk mellom tekniske fagskular og utdanning innan helse- og omsorgsfag. Det er ein kjønnsdimensjon som òg kan koma inn her. Likeeins den understrekinga som plar bli gjord frå ulike parti, som handlar om lik rett til utdanning. Vi ser fram til den gjennomgangen som departementet skal ha når det gjeld finansiering, og vi ser òg fram til den gjennomgangen som er varsla, og som blir vedteken i ei anna sak i dag, nemleg friskulelova, som òg gjeld 6A-skulane. Komiteen og departementet har her lagt eit godt grunnlag for ei ryddig og grei avklaring. Frå vår side vil eg berre ynskje departementet lykke til med det vidare arbeidet.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
La meg først si at dagens innstilling viser med all mulig tydelighet at Fremskrittspartiet befinner seg på en egen planet i utdanningspolitikken. Det betyr at de definitivt har forlatt fellesskolen, og det er ikke vanskelig å skjønne hvorfor heller ikke skolens folk tar Fremskrittspartiets utdanningspolitikk på alvor. OECDs rapport, som kom så sent som i denne uken, og som nå bearbeides av OECD og skal legges fram i endelig versjon til høsten, sier tre ting. Jeg kan sitere på engelsk, hvis jeg rekker det i min tilmålte taletid: «There are at least three reasons for thinking that social separation betweeen schools may be a problem.1. It can certainly be argued that a sense of common culture and citizenship is most readily developed if children from different backgrounds are educated together.2. Systems with a high level of school separation have worse results overall in maths and reading.» Det siste punktet går på at man også får dårligere lærekrefter hvis man har separerte skoler. Dette er OECDs anbefaling så sent som i denne uken i rapporten Equity in Education, bygd på ti land og en ganske omfattende landanalyse. Jeg vil tro at dette er en upartisk og upolitisk analyse av hvordan det kan gå med et segregert skolesystem.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
La meg først si at NIFU STEP-rapporten bygger på elevgrunnlaget fra 2004–2005. Det betyr at man ikke på det tidspunktet hadde grunnlag for å si at de endringene som skjedde i 2003, var implementert i norsk skole. Det betyr at veksten i antall elever i privatskolene ikke skjedde det første året, men årene deretter. Elevgrunnlaget i NIFU STEP-rapporten gir ikke grunnlag for å trekke den konklusjonen som jeg forstår at representanten Eriksen Søreide har gjort i tidligere innlegg, snarere det motsatte. OECDs rapport bygger på en landanalyse av ti ulike land og peker tydelig på at sosial segregering i skolen er meget uheldig, både når det gjelder fritt skolevalg og ikke minst privatskoler som bidrar til fritt skolevalg. De advarer veldig tydelig mot det. Det mest interessante er jo ikke bare at advarslene mot hva dette kan bety i samfunnet, er sterke, men det advares altså mot at kvaliteten på skolen «in reading and math» – altså i lesing og matematikk – går ned. OECD er i alminnelighet et organ som Høyre hører lojalt på, og jeg overraskes over hvorfor Høyre ikke også hører lojalt på denne rapporten.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Det er helt riktig at det var noen skoler som ble berørt av frysloven, som under normale forhold ville ha fått startet. Jeg vil nå i løpet av kort tid, når Odelstinget og senere Lagtinget gjør sine vedtak, sende et oppdragsbrev til Utdanningsdirektoratet og se om det vil være mulig at de skoler som ble stoppet eller berørt av frysloven, vil kunne få en raskere saksbehandling og på den måten kunne starte til høsten. Jeg vet ikke om det er praktisk mulig, men jeg vil anta at søknadsbehandlingen i Utdanningsdirektoratet vil gjøre dette mulig. Det var ikke mange skoler som ble direkte berørt av frysloven, som ikke var kommersielle, men enten religiøse eller pedagogiske alternativ. Men når Stortinget har gjort sine vedtak, vil jeg sende et brev til direktoratet, og jeg håper at direktoratet da vil være i stand til å imøtekomme disse skolenes ønske om oppstart allerede til høsten.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Svaret på det ligger jo i representanten Dørums selverkjennelse, nemlig at han ikke ønsket at kommunene skulle oversvømmes av skoler, og at han i dag ønsker en innstramming av den loven som Kristin Clemet fikk vedtatt, fordi man ikke trodde at det kom til å bli så ille som det ble. Men det ble så ille som det ble, nettopp fordi man har en rett. Det betyr at man ikke har et skjønn for å begrense veksten i antall privatskoler. Da vi kom inn, var vi inne i en ukontrollert vekstperiode, særlig på videregående skole-nivå. Hadde ikke vi overtatt, ville 150 pst. vekst i antall skoleplasser som lå klare til godkjenning, blitt godkjent. Det hadde endret norsk skolestruktur totalt, det hadde ødelagt den offentlige skolen på videregående skole-nivå. Derfor er det nødvendig med en skjønnslov og ikke en rettighetslov. I all tid før Kristin Clemets lov var denne loven en skjønnslov, men selvfølgelig med veldig tydelig retning. Derfor må denne loven tilbake til sin opprinnelige form. Det vil være en lov som tjener privatskolene godt – de alternativene som finnes til den offentlige skolen, og som er anvist i loven. Jeg ser til min store tilfredshet at Privatskole-Norge er meget tilfreds med den loven som i dag blir vedtatt. Det jeg nok er misfornøyd med, er at Venstre ikke står bak loven, hvilket Venstre burde ha gjort.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Det vi nå innfører, er jo en trygghet for dette skoleslaget – i motsetning til en lov som hele tiden var politisk omstridt, og som var hovedsaken i en valgkamp. Vi vant valget ikke minst på at vi ønsket en innstramming av privatskoleloven. Det vi nå har gjort i et bredt forlik med Kristelig Folkeparti, som er omtalt i ulike innlegg, også mitt, gjør at vi nå har et bredt flertall bak en ny lov. Privatskoleorganisasjonene i Norge gir støtte til den loven som i dag debatteres her i Odelstinget. Det gjør meg trygg på at vi er på riktig kurs. Det betyr at det nå vil være mulig å opprette skoler med alternativt innhold. De kommersielle skolene vil ikke lenger få anledning til å etablere seg, og på den måten er vi tilbake til de lange linjer i norsk utdanningspolitikk, der fellesskolen er arenaen der våre barn skal lykkes, og der det gis alternativ som har et innhold – ikke et kommersielt innhold, men et alternativt innhold til de læreplanene som finnes i det offentlige. I så måte er dette en svært god lov, men jeg har registrert både av innstillingen og av debatten at Fremskrittspartiet har stilt seg helt utenfor – ikke bare i denne debatten, men ikke minst også når det gjelder forsvaret av fellesskolen. Det er et valg Fremskrittspartiet har tatt. Det er et valg jeg er dypt uenig i.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Det vil være den samme rettstilstand som de er under i dag. Det betyr at vi i privatskoleloven har gjort endringer som også berører 6A-skolene, og sagt at vi vil komme tilbake innenfor denne stortingsperioden med et forslag til ny lov. Den oppryddingen vi nå foretar mellom de ulike skoleslagene, gjør at 6A-skolene har en trygg og forutsigbar finansiering og vil få et trygt ankerfeste i en ny lov. Denne oppryddingen i lovverket er ikke politisk motivert, slik som enkelte i dagens debatt kan skape inntrykk av. Dette skyldes et ønske om at vi får en tydeliggjøring i lovverket, at fagskolene får sin selvstendige plass, at privatskolene får sin selvstendige plass, og at man skal prøve å tilpasse seg lovverket. De som ikke vil klare det av ulike og høyst forklarlige grunner, skal få en forankring i en ny lov. Som sagt, i den forrige odelstingsdebatten lovet vi at dette skal skje innenfor denne stortingsperioden.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Dette er i dag, som det tidligere har vært, en rammestyrt ordning. Det betyr at det er Stortinget som i budsjettvedtak legger til rette for hvor mye penger statsråden skal bruke på denne ordningen. Så finnes det, akkurat som representanten Søreide var inne på, historiske årsaker til at dette har utviklet seg forskjellig. De tekniske fagskolene har i dag finansiering, mens andre nye tilbud – også når det gjelder helseprofesjoner, som jeg forstår ligger representanten på hjertet – ikke har den samme grad av finansiering. Det vi i første omgang gjør, er at vi må få ryddet opp i hvilke skoler som kan kalle seg fagskoler, og som har en lovbeskyttelse som ligger i tittelen. Det vil fjerne noen useriøse aktører. Vi vil da sitte igjen med de skolene som faktisk er fagskoler. Så vil vi gjennomgå hele finansieringen av disse fagskolene i forbindelse med overføringen til regionene. Det arbeidet startet i departementet, og jeg kan ikke i dag si annet enn at det vil bli sluttført i god tid før dette overføres til regionene. Men vi ser selvfølgelig den utfordring som ligger i representantens spørsmål.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Yrkesskadeutvalget som la fram NOU 2004:3 om arbeidsskadeforsikring, har også en avgrensing mot yrkessykdom. Slik som vi vurderer det, er det svært sjelden at det hos skoleelever oppstår sykdom som har sammenheng med skadelig påvirkning på skolen, og som meldes til trygdeetaten som yrkessykdom. Elever kommer også sjelden i kontakt med skadestoff eller prosesser egnet til å framkalle sykdom. Vi tar derfor nå det første skrittet for å få en enhetlig forsikringsordning for skoleelever. Det er et betydelig skritt framover. Vi vil fortløpende vurdere om det vil være nødvendig med en utvidelse, men så langt vi i dag ser, skulle det ikke være grunnlag for å si at man har bruk for denne beskyttelsen. Vi er også i tvil om dette kan medføre at man da prøver å komme inn under ordningen selv om skaden rent saklig sett ikke har skjedd i skolen, men på en annen arena. Dette er ting vi vil vurdere fortløpende. Vi tar nå et viktig første skritt, og vi registrerer Justisdepartementets og også representanten Eriksen Søreides anmeldte spørsmål, og vil ta det til vurdering.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Og da var lufta tilbake i ballongen! Jeg kan ikke unngå å kommentere representanten Anundsens kommentar til meg. Det er jo merkelig at gratis skolebøker plutselig er blitt så viktig for Fremskrittspartiet. Det har det jo aldri vært tidligere. Fremskrittspartiet som støtteparti til Bondevik-regjeringen var med på å fjerne ordningen. Hvis Fremskrittspartiet var så opptatt av gratis nødvendige trykte og digitale læremidler, burde vel det ha vært en del av forhandlingsgrunnlaget i tre av fire statsbudsjett. Representanten Eriksen Søreide viste til at min historie var feil. Det kan hende jeg formulerte meg litt uklart, men Trond Giske stod i spissen for en opptrappingsplan for gratis læremidler, og det førte til at mange elever – inkludert meg selv – fikk en god del gratis bøker. Det som er hovedpoenget, er at Bondevik-regjeringen fjernet ordningen. De 700 mill. kr som representanten Eriksen Søreide viste til, var til et behovsprøvd stipend. Vårt prinsipp er at ingen skal stå med lua i hånda. Derfor innfører vi gratis læremidler til alle.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-07:
For Senterpartiet er barneskolen som er for alle barna i skolekretsen, en stolpe i samfunnsbyggingen. Enhetsskolen står uhyre sterkt i Senterpartiet. Den bidrar til jambyrdige forhold uansett sosial eller religiøs bakgrunn, og for meg er eksempelvis Den Kristelige Menighet eller Smithianere som de kalles, et forbilde, for de bruker den offentlige skolen. Jeg er svært glad for at Regjeringa avviste Bondevik II-regjeringas friskoleeksperiment med sterk fokusering på skole-AS. I debatten har det vært en del kommentarer til spørsmålet om grendeskoler, altså skoler på barnetrinnet i lokalsamfunn i utkanten med sterkt sosialt fellesskap, egalitære forhold og gjerne sterk positiv lokalpatriotisme. Du er ikke fra Nes kommune, men fra Rukkedal – identitet og tilhørighet i jambyrdige forhold. Grendeskolen er en stolpe i lokalsamfunnet der alle møtes, og medvirker til kraftsentrum i det lokale liv, og de aller fleste grendeskoler er kommunale. Noen få er foreldrestyrte. Det er kommuneøkonomien som er viktigst for skolestrukturen. Det er i dag mye lettere å argumentere mot skolesentralisering enn tidligere, fordi det er gjennomført en kraftsamling innenfor kommunesektoren og kommuneøkonomien. Likevel: Ringerike formannskap i Buskerud vil mandag ta stilling til nedleggelse av fire grendeskoler. Det er en lokal lakmustest på valgløfter, og det vil bestandig være noen som argumenterer for sentralisering – faglige eller økonomiske argumenter, fra skoleledere eller økonomer. Det er de siste åra etablert flere foreldrestyrte grendeskoler, og det er viktig at disse kan drives videre som fullverdige skolealternativer, altså ha regelverk som ikke på noen måte virker diskriminerende i forhold til den kommunale barneskolen. Ellers vil jeg beklage at adgangen til å etablere nye foreldrestyrte grendeskoler er tatt bort. Den sikkerhetsventilen burde vi hatt – og jeg understreker sikkerhetsventilen. Dermed ville kommunestyret blitt mer forsiktig med sentralisering, fordi forutsetningen for den nye sentralskolen mange ganger er bedre kapasitetsutnyttelse gjennom flere elever fra utkantkretsen. For nye foreldrestyrte grendeskoler blir nå Montessori-pedagogikk aktuelt for å få dem godkjent. Det vil for mange være høyst aktuelt. Montessori-pedagogikken gir gode skoleresultater for ungdommen, god skole i å bli gagns mennesker. Jeg er glad for at denne pedagogikken i praksis i dag også blir mye brukt i den kommunale skolen. Det er bra og framtidsrettet. Ellers vil jeg til slutt si at jeg er veldig glad for de manges lovord her i dag, uansett politisk farge, om grendeskolen. Det lover godt med hensyn til de kommende budsjettdiskusjonene rundt omkring i kommunene. Jeg regner med at det er samsvar mellom hva som sies i Stortinget, og hva som sies lokalt når det gjelder grendeskolenes framtid.