trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Jeg er enig med representanten Skei Grande i at staten bør gå foran og utnytte sin forbrukermakt gjennom å etterspørre miljøvennlige produkter og tjenester. Derfor er «grønne innkjøp» et sentralt satsingsområde i Regjeringens Grønn Stat-arbeid. Staten skal ikke bare stille miljøkrav til omverdenen, men også være miljøvennlig i sin egen drift. Vi har satt oss som et konkret mål for arbeidet med Grønn Stat at alle departementene skal komme skikkelig i gang med arbeidet. Det har man også gjort. Vi skal innføre systemer for miljøledelse innen 2005, og da skal dette være på plass. Dette vil sikre en systematisk og langsiktig innsats for å ivareta miljøhensyn i driften av virksomheten. I tillegg til «grønne innkjøp» dreier dette seg også om miljøvennlige løsninger innenfor avfall, energi og transport. Vi har nå sendt på høring et forslag til veileder for å sikre effektiv og god gjennomføring av dette overalt i staten. I november i fjor sendte jeg også et brev til alle departementene, der jeg bad om at det etableres rutiner både i departement og underliggende etater som sikrer økt bruk av papirprodukter basert på gjenvunnet materiale. Også for en rekke andre produkter er det mulig å etterspørre avfallsbaserte løsninger. For eksempel lages det faktisk kontorstoler av gjenvunnede bruskorker og ketchupflasker på Røros. Det er viktig at staten gjennom sine innkjøp bidrar til å styrke markedet for avfallsbaserte råvarer. Dette kan skje gjennom å etterspørre produkter basert på avfall og ved å forsikre seg om råvarene som benyttes i produksjonen av ulike produkter, helt eller delvis er basert på avfall. Hver enkelt statlig virksomhet er direkte ansvarlig for egne innkjøp og er gjennom ny lov om offentlige anskaffelser pålagt å ta miljøhensyn ved den enkelte anskaffelse. Nærings- og handelsdepartementet utarbeider nå en egen veileder om hvordan «grønne innkjøp» kan gjennomføres i tråd med regelverket. Å ta miljøhensyn ved innkjøp innebærer at det legges vekt på produktenes påvirkning på det ytre miljø, og at det tas hensyn til miljøkonsekvenser gjennom hele livsløpet til produktet, fra råvareutvinning til utrangering. Å gjennomføre slike vurderinger kan være komplisert, og det er derfor opprettet miljømerkeordninger som skal gjøre arbeidet og valget enklere for innkjøpere, bl.a. den offisielle nordiske miljømerkeordningen Svanen. For å kunne bli miljømerket blir det for mange produkter stilt krav om bruk av gjenvunnet materiale som råvare i produksjonen. I tillegg skal produktene kunne gjenvinnes når de ender opp som avfall. Regjeringen ser svært positivt på disse ordningene og bidrar økonomisk til at de opprettholdes og utvides til å gjelde flere produktgrupper. Staten kan gi viktige signaler utad ved å feie for egen dør, som representanten var opptatt av, samtidig som staten gjennom sine innkjøp har betydelig påvirkningskraft og reell mulighet til å påvirke utviklingen av markedet for miljøvennlige produkter.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Det er et viktig spørsmål som representanten Skei Grande tar opp der. Vi jobber nå aktivt i forhold til alle departementene, og også for at de skal følge opp sine etater. Men etter at dette nå igjen blir understreket, skal vi gå en runde i forhold til at det ikke bare er departementene og de helt nærliggende etatene, men også statens ytre etater, statsaksjeselskaper og forvaltningsselskaper som kan være aktuelle for å få en påminnelse om dette. Hvis man ser på alle de innkjøpene staten gjør i løpet av ett år, er de utrolig store, og gjennom å gå foran med et godt eksempel, f.eks. ved stort sett å bruke returpapir der det er mulig, vil det også legge grunnlaget for bedrifter innenfor miljøteknologi, som ikke minst Venstre har vært opptatt av, og som vi vil prøve å følge opp også i Regjeringen, noe som også er fastslått i Sem-erklæringen. Så vi står på her.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Som representanten Meltveit Kleppa påpeker, er det nylig påvist skader grunnet ulv i Eigersund kommune i Rogaland. Jeg er kjent med at det 17. januar ble funnet seks sauer drept av ulv. Videre ble fire sauer avlivet på grunn av skader, og tre sauer er savnet. På grunnlag av disse skadene søkte Rogaland sau- og geitalslag om fellingstillatelse 20. januar i år. Dagen etter, 21. januar, fattet Direktoratet for naturforvaltning, som rette vedkommende, et vedtak der fellingstillatelse foreløpig ble avvist. Denne avgjørelsen er nå påklaget, og ligger til behandling i direktoratet. Direktoratet for naturforvaltning kan da enten endre sitt tidligere vedtak, eller de kan fastholde tidligere avslag og oversende saken til Miljøverndepartementet som overordnet klagemyndighet. Jeg kan derfor av forståelige grunner ikke nå forskuttere utfallet. Direktoratet følger situasjonen i området svært nøye, både når det gjelder eventuelle nye skader, og når det gjelder resultater av DNA-analyser av ulv i skadeområdet. Direktoratet har videre opplyst at en ny avgjørelse i lys av klagen og nye opplysninger for øvrig vil foreligge i neste uke. DNA-analysene som nå er sendt til et laboratorium i Sverige, vil kunne avdekke hvorvidt dette er det samme individet som har hatt tilhold i Sørvest-Norge de siste måneder. Disse analysene gir også mulighet for kjønnsbestemmelse av individet og mulighet til å identifisere individets betydning for ulvebestandens genetiske overlevelse. Analyseresultatene er ventet til direktoratet tidlig i neste uke. Eigersund er del av et område som fra naturens side er velegnet for sauehold på tradisjonelt vis, som representanten Meltveit Kleppa påpekte. Det er følgelig et av landets mest sauetette områder. Videre har området lang tradisjon for å la sauene ha tilgang på beite gjennom store deler av året. Det er derfor ikke ønskelig med fast etablering av ulv i dette området. Dette fremgår også av den vedtatte forvaltningssonen for ulv, der Eigersund klart ligger utenfor sonen der det skal aksepteres par eller familiegrupper av ulv. Det er likevel ingen automatikk i at ethvert streifdyr som befinner seg utenfor forvaltningssonen, skal felles uten at faktisk skadeomfang, potensiell skade fremover i tid, muligheter for forebygging og bestandens overlevelse er vurdert. Dette følger både av forvaltningssonen og av de retningslinjer som er trukket opp for forvaltningen av store rovdyr gjennom viltloven med forskrifter. Forvaltningsapparatet følger utviklingen i dette området svært nøye, og er klart til å fatte et nytt vedtak på svært kort varsel dersom situasjonen skulle tilspisse seg med nye skadetilfeller før DNA-analysene er klare i begynnelsen av neste uke.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Det er riktig at det er bestilt flere rapporter om og evalueringer av den gjeldende rovdyrpolitikken fra Miljøverndepartementets side. Det er som forberedelse til rovdyrmeldingen, som Regjeringen skal fremme i løpet av året. Dette vil danne basis for det arbeidet vi nå har startet opp. Representanten Meltveit Kleppa har rett i, som jeg også påpekte i mitt svar, at det her er snakk om et område som har lang tradisjon med bufe i utmark, og at det derfor ikke er ønskelig med fast etablering av ulv i dette området. Det er ikke aktuelt for Regjeringen å foreslå at dette skal bli en del av noen sone for ulv. Stortinget vil selvsagt få mulighet til å komme tilbake til disse spørsmålene når meldingen kommer til behandling.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Som jeg sa innledningsvis i mitt svar, er det slik at dette vedtaket fra Direktoratet for naturforvaltning er påklaget, og Miljøverndepartementet er ankeinstans. Jeg kan derfor ikke gå inn og kommentere den aktuelle saken mer konkret. Men jeg har understreket at dette området ikke skal bli et område for faste bestander av ulv. Det er punkt én. Og punkt to: Jeg understreket også i mitt svar – og det mener jeg bør berolige dem som har bufe i utmark i området, hvor man faktisk også har det ute om vinteren fordi man har en tradisjon for det når det er lite snø og de faktisk kan beite litt også i den sesongen – at forvaltningsapparatet følger utviklingen i dette området svært nøye og er klart til å fatte et nytt vedtak på svært kort varsel dersom situasjonen skulle tilspisse seg med nye skadetilfeller før DNA-analysene foreligger i neste uke. Nye angrep fra ulvens side i dette området vil da føre til at man aksjonerer raskt.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Nå er det heldigvis ikke sånn at bare ved å si at man er den eneste som er opptatt av eiendomsretten, så er man den eneste som er opptatt av eiendomsretten. Som representanten Korsberg vet, er Høyre veldig opptatt av den private eiendomsretten. Gjennom den private eiendomsretten får man også folk til å ta vare på viktige naturområder, og det skal det stimuleres til – jeg kommer straks tilbake til det. Men det er et premiss i representantens spørsmål som faktisk er helt feil. Representanten hevder at det i budsjettproposisjonen står hva som er vernet. Det var det representanten sa nå. Det er ikke det som står i budsjettproposisjonen. Det står hva som skal vernes. Og, som jeg sa, i de to siste årene har Samarbeidsregjeringen innført at det i budsjettproposisjonen faktisk skal stå hvilke områder Regjeringen har tenkt å foreslå vernet neste år. Så vidt jeg vet, inngikk Fremskrittspartiet og Samarbeidsregjeringen et budsjettforlik hvor det klart fremgår hvilke områder som skal vernes i år. Det ble da vedtatt av Stortinget.
Børge Brende (Høyre), 2003-01-29:
Jeg forholder meg til vedtak i Stortinget knyttet til nasjonalparkplanen. Jeg forholder meg også til de vedtak som er fattet av Stortinget knyttet til budsjettproposisjonen, hvor det faktisk står hvilke områder som skal vernes. Det som representanten tar opp, er da å slå inn åpne dører, for jeg har innført den praksis at dette skal fremgå av budsjettproposisjonen. Representanten burde i hvert fall sagt, ja, dette har vi ikke helt sett, og vi er fornøyd med at statsråden har endret denne praksisen. Ikke minst er det en oppfølging av det som har vært Høyres merknader også tidligere i Stortinget. Så må jeg si at jeg blir litt i stuss over det representanten nå forfekter. Er det slik at Fremskrittspartiet er imot at Norge skal etablere nasjonalparker? Eller er det slik at man bare er imot de nasjonalparkene som faktisk blir foreslått av Regjeringen som en oppfølging av Stortingets vedtak, slik at man i prinsippet er enig i at det kan gjøres, men aldri i den konkrete sammenheng? Alle nasjoner har jo nasjonalparker – i USA, i Europa. Vi ville ha skjemt oss ut internasjonalt hvis vi ikke hadde sagt at enkelte områder skal være nasjonalpark, slik at vi er sikre på at de som kommer etter oss også, skal få mulighet til å ha de samme gledene ved opplevelse av natur som vi har hatt. Dessuten gjennomgår nå Regjeringen også erstatningsregelverket på dette området, som første regjering siden Willoch-regjeringen i 1985.
Trine Skei Grande (Venstre), 2003-01-29:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til miljøvernministeren: «Staten påvirker miljøet indirekte gjennom sin innkjøpspolitikk. Offentlige virksomheter kjøper varer og tjenester for over 200 milliarder kr hvert år. Ved å foretrekke de mest miljøvennlige alternativene kan staten bidra til en vridning av produksjonen i mer miljøvennlig retning. Hvilke initiativ vil Regjeringen ta for at produkter av gjenvunnet materiale prioriteres ved innkjøp i offentlige virksomheter?»
Trine Skei Grande (Venstre), 2003-01-29:
Tusen takk for et veldig godt svar. Jeg er glad for at miljøengasjementet hos statsråden er så stort, og at man følger opp det Venstre-initiativet fra Bondevik I som heter Grønn Stat. Jeg har også stor sans for at man ønsker å bruke markedet til miljøets beste. Oppfølgingsspørsmålet mitt er om statsråden føler at alle strukturer i staten, også de som tradisjonelt ikke har hatt noe miljøengasjement og miljøkompetanse i sin midte, føler at dette er noe de skal være med på.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-01-29:
Eg skal få stilla følgjande spørsmål til miljøvernministeren: «Det er no for første gong i nyare tid påvist ulv i Rogaland. Fleire sauer er drepne i Eigersund. Vil statsråden setja i verk noko for å forhindra at fellingsløyve for ulv vert nekta i det mest sauetette området i landet?»
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-01-29:
Eg takkar for svaret. Eg vil gjera statsråden merksam på ein rapport som ligg i hans eige departement, og som har tittelen «Framtidsretta sauehold i områder med rovvilt». Den rapporten vart levert departementet 31. oktober 2002. Der vart det skissert tre område: område for rovvilt, randområde og område for beitedyr. På side 28 står følgjande å lesa: «Det bør gjennomføres følgende tiltak rettet mot rovvilt i området for beitedyr: Uttak av rovvilt Uttak av etablert rovvilt og rovvilt som streifer.» Eg er glad for at statsråden understreka at det ikkje er ynskjeleg med fast bestand. Eg reknar med at han vil la den tilrådinga som ligg i departementet, òg telja om han sjølv skulle få saka.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-01-29:
Eg er fornøgd med at statsråden er så klar når det gjeld fast bestand. Eg vil at han i sitt vidare arbeid skal ta med seg at det har vekt undring i Dalane og elles i Rogaland at det ikkje straks vart gitt fellingsløyve på ein ulv som har drepe minst ti sauer. Vedteke forvaltningsområde for ulv omfattar, som statsråden seier, ikkje Rogaland, ei heller Vest-Agder. Det skal ikkje vera ulv her. Fylkesveterinæren er ein av dei instansane som ikkje ser nokon grunn til å venta med å gi fellingsløyve. Han peikar på at det å la ulv få leva i desse områda vil føra til betydelege dyretragediar om det tradisjonelle sauehaldet og beitebruk skal vidareførast. Statsråd Sponheim har òg vore svært klar: Ulven har ikkje nokon plass i Rogalandsheiene, det er i strid med Regjeringas rovdyrpolitikk. Ulven må flyttast eller avlivast om han ikkje forsvinn av seg sjølv. Eg håpar miljøstatsråden samrår seg med sin kollega.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-01-29:
«Arbeidet med å verne Norges natur mot landets innbyggere akselererer. Statsrådens parti har tidligere etterlyst et behov for en samlet oversikt over de verneplaner og vernevedtak som til enhver tid innskrenker grunneieres og lokale myndigheters råderett over naturressurser. Vil statsråden ta initiativ til at det årlig fremlegges en slik oversikt i forbindelse med statsbudsjettet, og at det fremgår når og hvorfor lokale myndigheters tilrådinger ikke har blitt fulgt?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-01-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Årsaken til at jeg tar opp spørsmålet, er at det er mange som har fått med seg at Fremskrittspartiet og jeg er de eneste forkjempere for ivaretakelse av den private eiendomsretten, og når statsråden forteller at det på sidene 35 og 36 i statsbudsjettet fremgår hva som er vernet, er nok to sider i statsbudsjettet altfor lite, med det vernetempoet som statsråden har lagt opp til. Tidligere har Høyre og Fremskrittspartiet stått på lik linje når det gjelder spørsmålet om vern og oversikt over verneområde. Senest i Innst. S. nr. 124 for 1998-99 etter et Dokument nr. 8-forslag fra Bastesen, delte disse to partiene bekymringer. Når statsråden er pådriver for en stadig økende statlig båndlegging av areal i Norge, burde han ikke da også følge opp sitt eget partis uttalte bekymring og gi en slik oversikt over omfanget som partiet gikk inn for tidligere?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-01-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg kan forsikre statsråden om at de som blir berørt av Regjeringens vernetiltak, og det er ganske mange, ikke deler statsrådens syn i så måte. Lokalbefolkningen har historisk kjennskap til og kunnskap om naturområder. Når de i mange generasjoner har levd i harmoni med naturen og selv mener at de kan gjøre det fremover, er det urimelig at byråkrater i hovedstaden skal overkjøre lokalbefolkningen. I den innstillingen jeg refererte til i mitt forrige spørsmål, fokuserte altså Høyre og Fremskrittspartiet nettopp på dette og uttrykker sin bekymring for det lokale selvstyret. Hvordan reflekteres denne bekymringen i Høyre-statsrådens vernearbeid?
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Jeg har en viss forestilling om at representanten Klungland har en oppfatning av hva som er svaret på det spørsmålet. Jeg har heller ikke noen problemer med å si at jeg har samme forståelse som han når det gjelder hvor denne kraften kommer fra. Det som er situasjonen med tanke på kommende vinter, er at vi har en større reservekapasitet som en følge av at vi har økte produksjonsmuligheter i Sverige. Det er kraftkilder som vi i utgangspunktet ønsker å importere minst mulig fra. Nettopp av den grunn satser Regjeringen offensivt for å gjøre Norge mer uavhengig av den type kraft fra utlandet ved i større grad å bygge opp kraft basert på nye fornybare kilder i Norge. Der har Regjeringen en offensiv politikk. Klungland kjenner detaljene i den. Jeg vil oppfordre både Klungland og Arbeiderpartiet til å slutte seg til den strategien, for den vil antakelig gi de miljømessige svarene på energisiden som vi trenger.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Jeg kan til orientering for Øyvind Vaksdal si at strategien på energisektoren fra Regjeringens side er den samme som den alltid har vært i de to årene vi har sittet i regjering. Det er mulig at Øyvind Vaksdal ikke har oppdaget det. Jeg vil da gjerne få lov til å presisere det tydelig for ham. Når det gjelder det som skjedde sist vinter, har vi altså gode forhåpninger om at tilsvarende situasjon ikke skal oppstå igjen. Det er dels fordi vi har en annen værsituasjon nå. Vi har bedre fyllingsgrad i magasinene i tillegg til at vi har en større reservekapasitet, som i sum kan bidra til å skape mer forutsigbare og stabile strømpriser for forbrukerne. Derfor er det vårt håp at vi denne vinteren vi nå går i møte, skal unngå en situasjon tilsvarende den i fjor. Når det gjelder – konkret – spørsmålet om snøen som falt i fjor, som Vaksdal er opptatt av, er det for så vidt bare å si at dersom en situasjon skulle oppstå, er det klart at Regjeringen vil vurdere på hvilken måte man kan målrette tiltak for eventuelt å hjelpe dem som har mest behov for det. Med det er noe som Regjeringen selv må vurdere fortløpende dersom situasjonen skulle tilsi det.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Jeg tar selvfølgelig imot invitasjonen fra SV om et samarbeid om energipolitikken. Jeg tror det kunne vært en fordel om det kunne etableres en så bred felles forståelse av hvordan situasjonen i virkeligheten er på dette feltet, at vi også kunne samle oss i større grad i Stortinget om de viktigste utfordringene. Jeg er helt enig med representanten Langeland i at målsettingen må være å etablere ny kraft kombinert med sparing og mer forstandig bruk av den kraften vi har, uten at vi tar i bruk mer forurensende energikilder. Det støtter jeg Hallgeir Langeland fullt ut på. Når det gjelder injeksjon av CO2, som jo har kommet opp spesielt nå i det siste, er dette en strategi som også Kristelig Folkeparti synes er særdeles interessant. Det avgjørende for Kristelig Folkeparti er ikke nødvendigvis hvordan man eventuelt bruker CO2, det avgjørende er at vi kan redusere utslippene og i størst mulig grad fjerne utslippene. Det er det som er utfordringen knyttet til CO2, og i så måte er også det tiltaket som Langeland nevnte, av betydelig interesse.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Situasjonen på kraftmarkedet det siste året har vært dramatisk, med høye strømpriser. Det har ført til at folk ikke har greid å betale strømregningen sin, og det har ført til en anspent situasjon i energimarkedet. Representanten Rahm sa for noen uker siden i et TV-program som heter Tabloid, at situasjonen i år ikke ville bli så stram som i fjor, på grunn av at Sverige ville komme inn med ny kapasitet og ny produksjon i markedet. Jeg lurer på om representanten Rahm kunne si litt om hva slags kraftkilder det er snakk om her.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Det kan representanten starte med, å ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet har, og står sammen med andre om. Men replikken fra regjeringspartiene i forhold til olje og gass i nordområdene er i grunnen interessant. For jeg husker veldig godt kritikken fra partiene når det gjaldt behandlingen av gassmeldingen, nemlig at Arbeiderpartiet var lite villig til å forhandle, hadde for klare standpunkter og hadde bestemt seg på forhånd. Så har vi inngått et forlik med de samme partiene i forhold til oljemeldingen og sagt at vi vil ha en konsekvensutredning av åpning for leteboring i Barentshavet og Lofoten, og at den må være så god at vi kan ta stilling til om vi skal gå inn for åpning, eller hvor vi eventuelt skal åpne opp. Da går jeg ut fra at representanten Halleraker er enig med meg i at da ligger utspillet faktisk hos Regjeringen. Det hadde vært oppsiktsvekkende om Arbeiderpartiet først hadde inngått et forlik med regjeringspartiene for så å si at vi vil noe annet enn det som ligger i konsekvensutredningen.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Det kan være mye som blir sagt på forskjellige steder, som likevel ikke er den politikken en står for. Det går jeg ut fra at representanten Korsberg selvfølgelig er klar over. Arbeiderpartiets politikk er imidlertid helt klar på dette området. Vi har inngått en avtale med Regjeringen om at det skal være en konsekvensutredning som skal legges til grunn for de vedtakene som vi skal fatte i forhold til åpning i Barentshavet/Lofoten. Vi er enig med regjeringspartiene om at vi skal følge utviklingsbanen når det gjelder petroleumsvirksomheten. Det innebærer at svaret fra Arbeiderpartiet er ja, vi må åpne i nordområdene, men vi vil se konsekvensene før vi tar stilling til det, og før vi behandler det her i Stortinget.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg grep fatt i hva som var smart og hva som ikke var smart fra Arbeiderpartiets side. I forhold til haleproduksjon er jo faktisk SV og Arbeiderpartiet enige om at vi må gjøre mest mulig for å få ut mest mulig av de ressursene som ligger igjen på bunnen. Men hvis man leser innstillingen og merknadene fra Sosialistisk Venstreparti, og hvis en følger med i den klimapolitikken partiet har, blir det litt merkelig at de i det hele tatt tør stå for en slik politikk. Men vi er kjent med at SV er mot statskirken, men for kvinnelige prester, de er mot MTB-er, men for overvåking av kysten, de er mot Snøhvit, men for CO2-rensing, de er mot fregatter, men vil at de skal bygges i Norge, og de er mot gass, men ønsker likevel å satse på forskning her i landet. Det er vel SVs problem.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Jeg skal ikke påstå at Fremskrittspartiet snakker med to tunger. Det er vel heller snakk om kløvd tunge. Fremskrittspartiet viser i innstillingen til at «det store fokuset på CO2-håndteringsteknologi er et norsk fenomen». Samtidig viser de til at det forskes på denne teknologien i mange land. Det må jo være kjempeflott og interessant hvem som skal hjelpe Norge når det gjelder det særnorske problemet med CO2-håndtering. Fremskrittspartiet skriver videre i innstillingen at «en potensiell løsning» for CO2-håndtering «er at staten eier og driver CO2-håndteringsanlegg uten at kostnaden pålegges eieren av gasskraftverket». Kan Fremskrittspartiet redegjøre litt mer for disse tankene? Mener Fremskrittspartiet CO2-håndtering er «et norsk fenomen», og hvorfor er Fremskrittspartiet så opptatt av å bruke skattebetalernes penger på dette etter Fremskrittspartiets mening særnorske fenomenet?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Jeg vil begynne med at SV nå prøver å framheve seg i forhold til gjenvinning av energi i industrien. For et år siden var det et forslag som ble behandlet her i salen, om akkurat det samme, og SV var faktisk det partiet som sørget for at det ikke ble flertall for det. Men SV slipper å ta ansvar for noen ting, og det kan være greit å se at de lever i den virkeligheten ennå. Jeg tror at de må vokse opp, hvis ikke vil nok partiet bli en haleproduksjon etter valget i 2005. SV er altså imot å bruke gassen her i landet. Likevel er de for å bevilge penger til Nasjonalt kompetansesenter for sluttbruk av naturgass på Haugalandet. SV er imot å bygge ut på Sauda, men de er for Næringsfondet. Kan det ha noen sammenheng med at fraksjonslederen kommer fra Rogaland, og at man til og med i SV er seg selv nærmest?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Senterpartiet sier at de er for utbygging av mer miljøvennlig energi. Mitt første spørsmål blir: Hva er det som er mer miljøvennlig enn utbygging av vannkraft? Som kjent gikk Senterpartiet imot utbygging av Otta. De ville ikke ha noen utbygging der. Nå kan det virke som om de er i ferd med å endre syn også der. NVE har lagt fram en prognose som viser at vi i 2010, med et tørrår, kan få 43 TWh for lite energiproduksjon her i landet. Er dette TWh som Senterpartiet skal dekke inn ved hjelp av vindkraft og bioenergi og mikro- og minikraftverk, eller ser de at vi er nødt til å ta litt større grep for å dekke den ubalansen som nå er problematisk i Norge, og som fører til at folk har høye strømpriser, og at næringslivet sliter og mister konkurranseevne?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Venstre har satt seg som mål å styre olje- og gasspolitikken i Norge. Fram til nå har vi hatt en sameksistens mellom oljenæringen og fiskerinæringen. Spørsmålet blir: Hva er det som gjør at Venstre med tre statsråder og to stortingsrepresentanter kan sette seg i en posisjon som gjør at de har fått dette overmotet som de gjennom sitt landsstyremøte viste at de hadde? Betyr det at Venstre vil stå på sitt både i forhold til Lofoten og Barentshavet, eller betyr det simpelthen at Venstres representant Vihovde er lei eller trøtt av å sitte på Stortinget, og ønsker å reise hjem?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Det sier litt om klimaet i regjeringsapparatet når det er slik at man må vente til våren for å se hvem som er seierherren av Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre i forhold til både petroleumsvirksomhet og miljøpolitikk. Men det er altså ikke Arbeiderpartiets problem, det er en utfordring for Regjeringen. Alt tyder imidlertid på at dette spørsmålet allerede til dels er avklart, i og med at Venstre har gått ut så bastant som de har gjort. Det var egentlig det jeg spurte om og ønsket svar på. Det er slik at det i forhold til olje- og gassproduksjonen altså er ført en industripolitikk i Norge som både har ført til store og nødvendige inntekter og har vist seg å eksistere bra i forhold til miljøutfordringene. Er det da slik at Venstre i det hele tatt ikke vil vurdere(presidenten klubber) åpning av nordområdene i forhold til industriteknologi og videreutvikling av den? (presidenten klubber)
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
I et demokrati er åpenhet viktig, både fordi omverdenen skal vite hva som foregår, og for at demokratiet i seg selv skal kunne ta stilling til forskjellige meninger og ståsteder. Det er derfor overraskende at SFT har fått munnkurv i forhold til det de mener om oljeproduksjonen, petroleumsvirksomheten, i nord. Hva er statsrådens grunnlag for å hindre at SFT kommer fram med sine meninger, og vil SFTs syn bli offentliggjort?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Arbeiderpartiet ser fram til svaret fra statsministeren, når det er slik at statsråden velger å ikke svare. Men jeg hadde lyst til å følge opp litt i forhold til letevirksomheten og den 18. konsesjonsrunde. For slik jeg er opplyst om i dag, foregår det altså ikke letevirksomhet på norsk sokkel i det hele tatt. Utfordringen innenfor denne industrien er, som sagt tidligere, stor, om en skal følge utviklingsbanen eller forvitringsbanen, og leverandørindustrien er også i krise i forhold til dette. Samtidig vet vi at det er oljeselskap som også har søkt om å få starte letevirksomhet i det såkalte Farsundbassenget i Skagerrak. Jeg lurte på om statsråden i hvert fall vil gi et gledelig signal til folkene i sør, i forhold til om det kan bli noen virksomhet i det området.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
I budsjettavtalen som ble inngått mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet, ble det avgjort at det skulle være enighet hvis en skulle endre på summene og forbruket av pengene. Det medførte at vi gikk til forhandlinger for å få opp støtten når det gjaldt kalking av vassdrag. De som er mest skuffet i forhold til budsjettforliket, er vel Fremskrittspartiet, som har to miljøsaker, kalking av vassdrag og Gyrodactylus. Det er allikevel en viktig sak at denne kalkingen blir opprettholdt på et nivå som fører til at vi ikke får fiskedød og tomme vassdrag der det allerede har vært kalket i flere år. Jeg går derfor ut fra at dersom konsekvensen nå blir slik som det er varslet fra Norges Jeger- og Fiskerforbund, vil statsråden følge nøye med på dette for å unngå fiskedød og tomme vassdrag.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Under strømkrisen i fjor vinter så vi at det eneste som ble gjort fra Kristelig Folkepartis side, var å sende folk på sosialkontoret for at de skulle få hjelp til å betale strømregningen. Både olje- og energiminister Einar Steensnæs og parlamentarisk leder Jon Lilletun stod fram på skjermen i beste sendetid og lovet å hjelpe de vanskeligstilte med regningen, bare de gikk på sosialkontoret. Det viste seg i ettertid at det bare var de aller færreste som egentlig fikk noe hjelp. Jeg vil derfor spørre representanten Rahm om Kristelig Folkeparti også neste gang vi får oppleve resultater av partiets feilslåtte energipolitikk, vil komme med lignende lovnader, eller om man nå har endret strategi på området.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Fremskrittspartiet beklager den utvikling som har vært, at en ensidig satser på CO2-håndtering og ikke bruker BAT, altså Best Available Technology, og setter i gang gasskraftverk i dag, basert på den teknologien som nå er kjent. Det vi i Fremskrittspartiet gjør, og har fokusert på, er å foreslå at staten tar de eventuelle ekstra kostnadene som det skulle bli, takket være ensidige norske tiltak som blir vedtatt i denne sal. Dersom den norske stat vedtar ensidige norske tiltak, må staten, og også vi i denne sal, ta kostnadene ved dette og ikke la den som vil sette i gang gasskraftverk, ta kostnadene.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Det er riktig, som representanten Vaggen Malvik påpeker, at vi er opptatt av arbeidsplasser i petroleumsindustrien og for så vidt i resten av industrien også. Nå kjenner ikke jeg alle detaljene rundt det kvikksølvutslippet som representanten her viser til, men jeg har forstått det slik at dette skyldes også det jeg var inne på i mitt forrige replikksvar, egne norske utslippskrav som slår ut og kan sette arbeidsplasser i fare. Det skal selvfølgelig vi i Fremskrittspartiet også være med og kikke på og gjøre det beste ut av situasjonen.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Representanten Ljones påstod vi beskyldte Regjeringen for å være skyld i et ekstremt tørrår. Det er ikke riktig, og det var heller ikke noe ekstremt tørrår i fjor, men det var to tørre måneder. Det er en viss forskjell. Så kom han med spørsmål om tilskudd, støtte til gasskraftverk. I dag er det slik at en kan produsere kraft basert på gass til en pris av 19–26 øre, dersom en ikke har ekstraordinære, norske miljøkrav. Det er altså ikke kostnadene med disse kravene som setter disse prosjektene i fare. Det hadde jeg jo selvfølgelig regnet med at Regjeringen og regjeringspartiene nå etter hvert skjønte. Vi ønsker altså ikke å gi noe tilskudd til bygging av gasskraftverk. Men, som jeg har sagt flere ganger før, dersom den norske regjering og det norske storting innfører ekstra strenge krav som medfører ekstra kostnader, må regjering og storting ta disse kostnadene, slik at vi får like rammevilkår.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Nederst på side 26 i innstillingen har Senterpartiet en særmerknad hvor de kritiserer budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet i revidert nasjonalbudsjett med hensyn til et kutt i bevilgningene til infrastruktur for gass. Der står det at det er «uheldig overfor de aktørene som arbeider med økt bruk av naturgass, at det gjøres slike kraftige kutt i løpet av et budsjettår.» Jeg er selvfølgelig helt enig i den kritikken, og kunne gjerne forsterket den. Det står imidlertid i innstillingen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett følgende når det gjelder dette kuttet: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, slutter seg til Regjeringens forslag.» Jeg vil derfor spørre representanten Enger: Er hun uenig med sitt eget parti og sin representant i finanskomiteen i denne saken? Og hadde det ikke vært bedre å reise denne kritikken innad i eget parti hvis det var tilfellet?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Norsk sokkels konkurransekraft er gradvis blitt svekket gjennom flere år. Endringer i skatteregimet, som vi bl.a. så på britisk sektor med godt resultat, i tillegg til nye prospektive arealer er klart de viktigste grep for å hindre en ytterligere nedbygging og utflagging av vår aller viktigste næring. Nylig kom Kon-Kraft med noen interessante innspill med hensyn til endringer i skatteregimet. Og den siste av mange konsekvensutredninger i nordområdene er også gjort ferdig, den såkalte ULB. Er Regjeringen nå klar til å ta de nødvendige avgjørelser i disse sakene? Eller kan man forvente ytterligere utsettelse og seigpining av oljebransjen i form av enda flere utredninger?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
SV har tidlegare invitert Regjeringa til samarbeid i energipolitikken nettopp for å unngå dei straumprisane som ein hadde i fjor vinter. Det står me framleis på. Me ønskjer større ambisjonar enn det Regjeringa sjølv har, og utfordrar bl.a. på energieffektivitet, på sparing i industrien og på ny fornybar energi. Men eg synest det frå Regjeringas sida er ein passivitet i forhold til dei utfordringane som SV gjev, og spør derfor om ein er interessert i å delta i eit samarbeid for å gjera noko med straumprisar og straumkrise utan å byggja sterkt forureinande gasskraftverk. Det andre spørsmålet er knytt til eit forslag som SV tek opp, om auka utvinningsgrad i Nordsjøen med bruk av CO2-injeksjon. Gunnar Berge og andre har gått ut og støtta ein sånn politikk, veldig mange selskap jobbar nettopp for dette, men Regjeringa ser altså ut til å prioritera nye område i nord. Kva er det eigentleg som er det beste?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Eg registrerer at Arbeidarpartiet er litt meir utydelege enn dei pleier å vera, men likevel klare på at ein skal opna i nordområda. Sist torsdag deltok representanten Klungland og eg på ein konferanse i Kristiansund, der veldig mange selskap – FMC Kongsberg Subsea, Talisman, Aker Kværner – faktisk ønskjer ei satsing for å få meir ut av det som er i Nordsjøen, i staden for å satsa nordover. Då går eg ut frå at svaret frå Arbeidarpartiet på eit spørsmål om dette vil bli: Ja takk, begge delar. Det er faktisk slik at ved ei skikkelig satsing kan ein framleis driva tusenvis av milliardar ut av Nordsjøen. Men det som skjer no, er at dei store selskapa flyttar seg nordover for å finna nye store «fiskar». Er dette ein smart politikk frå Arbeidarpartiet si side? Er det ikkje mykje smartare å hushaldera dei ressursane som faktisk er der, og få meir ut av brønnane, når ein veit at berre 44 pst. blir teke ut i dag?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Forliket med Arbeidarpartiet innebar kutt så vel i Miljøverndepartementets budsjett som i Olje- og energidepartementets budsjett, bl.a. gjennom ytterlegare kutt i Kartverket. Meiner representanten Onarheim at miljø- og energibiten er blitt betre no etter forliket med Arbeiderpartiet? Eller er det blitt verre? Spørsmål nr. 2 går på nordområda, sjølvsagt. No meiner altså Willoch, Berntsen og alle ungdomsorganisasjonane minus Framstegspartiets Ungdom at ein må bruka meir tid før ein gjer noko i nordområda. Eg har tidlegare vore inne på at det å stimulera til auka utvinningsgrad, som også Onarheim nemnde i innlegget sitt, er ein fornuftig strategi, som også mange firma er interesserte i at ein skal fokusera meir på. Men då blir spørsmålet: Korfor støttar ikkje regjeringspartia forslaget frå SV om nettopp dette?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Eg føler på ein måte at SV har blitt vakse når partiet pustar Arbeidarpartiet i nakken, trass i at vi ifølgje Arbeidarpartiet har ein miljøpolitikk som tydelegvis ikkje verkar vaksen. Det er det som er noko av problemet når ein diskuterer dette med LO, Framstegspartiet og Arbeidarpartiet. Ein har altså ingen andre visjonar enn nokre svære, rykande gasskraftverk. Det er den einaste visjonen ein klarer å produsera! Og når SV kjem med forslag, er det altså berre å kritisera dei og ikkje prøva å gå inn i ein konstruktiv dialog. SV vil sjølvsagt gå inn på gjennvinningsprosjekt i industrien som ikkje er formulerte slik at dei blir fritekne for alle avgifter, men som er målretta når det gjeld industri, og ikkje nødvendigvis gjev avfallsindustrien reduserte avgifter. Ein må bruka hovudet når ein formulerer slike forslag. Det som er viktig for SV, er at me vel dei løysingane som klimaet og miljøet treng.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Lat meg fyrst få takka replikanten med å seia at eg er glad for at SV blir beskrive som det partiet som sterkast forsvarar velferdsstaten, at me er flinkast til det. Det sette eg pris på, og det trur eg er heilt rett. Det er viktig, og det kjem til å vera viktig for SV framover. Så må eg korrigera representanten frå Høgre på eit par punkt. SV har t.d. gått inn for felta Grane og Kristin i Nordsjøen. Men me har stilt krav. Me har stilt krav om at dei skal ha CO2-frie gasskraftverk for å kunna bruka CO2-en som trykkstøtte. Det har ingen andre vore med på. Det som kjenneteiknar SVs politikk, er at me set visse vilkår knytte t.d. til miljø. Derfor har me vore glade for den CO2-avgifta ein har hatt i Nordsjøen, for det har nemleg ført til at norsk miljøteknologi er i forkant i verda. Statoil fekk nettopp ein pris for dette, og det var på grunn av CO2-avgifta, sa den dåverande Statoil-direktøren. Så SV har ein god politikk her!
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Det var eit kjekt spørsmål å få, for då får eg høve til å seia noko om kor mykje støtta til frivillige organisasjonar er kutta frå Regjeringas side. Det er verkeleg eit av dei negative punkta som ein ikkje har fått diskutert her i forhold til Regjeringas politikk, nemleg at ein kuttar på støtta til frivillige organisasjonar og dermed gjer det vanskelegare for dei å driva med ein aktiv miljøpolitikk. Og det er vel sannsynlegvis denne regjeringas føremål. Så er det vel gjerne slik at Natur og Ungdom har eit sugerøyr inn i SVs politikk, men ikkje nødvendigvis eit svært stort sugerøyr inn i statskassa. Men SV er villige til å gå inn og diskutera retningsliner for tildeling av pengar og til å vurdera dette med frivillige organisasjonar. Det har me vore med på før, og det skal me gjerne vera med på igjen. Men då må det ikkje vera på Framstegspartiets premissar om at ein skal ta støtte frå ein del av organisasjonane fordi dei har gjort ditt eller gjort datt. Men me kan gjerne ha ein open debatt om dette. Heilt til slutt må eg seia til Arbeidarpartiets replikk at me sjølvsagt støttar opp om lokale miljøsaker og lokale arbeidssaker, viss det gagnar landet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Senterpartiet har på ein del område etter mi oppfatning nærma seg SV i miljøpolitikken, og det er positivt. Senterpartiet og SV står jo saman om nokre forslag her i dag, m.a. panteordning på vedomnar og restaurering av Steinvikholm, som representanten Enger var inne på. Eit par saker vil eg gjerne utfordra Senterpartiet på. Den eine saka gjeld den PCB-en som heng i lysarmaturane rundt omkring, m.a. på skular, og som skal fasast ut innan 1. januar 2005. Eg kan ikkje forstå korfor Senterpartiet ikkje skal vera med på å få Regjeringa til å komma med eit system som nettopp kan få vekk denne gifta og behandla henne på ein trygg måte. Det andre spørsmålet gjeld noko me veit er vanskeleg i Senterpartiet, nemleg allemannsretten og sikring av viktige friluftsområde, som Arbeidarpartiet og SV står aleine om i innstillinga. Korfor er det ikkje viktig for Senterpartiet å sikra alle folk tilgang til vår frie natur?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Representanten Vihovde sa at budsjettet for så vidt ikkje var svekt gjennom forliket. Men realiteten er at frå eit tynt miljøprosjekt og energiprosjekt som kom frå Regjeringa, har forliket med Arbeidarpartiet ført til kutt på mange felt. Spørsmålet er om det er slik at samarbeidet med Arbeidarpartiet har forbetra miljø- og energibiten sett frå ståstaden til Venstre? Er det det de seier? Det andre spørsmålet er knytt til Venstre sin posisjon i Regjeringa, som vi har lese i avisa. Det er klart at viss Venstre meiner det som står der, er det mange utanfor huset og i huset som har den same politikken som Venstre. SV vil jo støtta ei line som er meir restriktiv enn den Venstre ser ut til å gå for. Spørsmålet er om det er slik at det finst ei grense utover Lofoten når det gjeld boring i nord. Burde ein ikkje heller, som SV, satsa på auka utvinningsgrad?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Eg registrerer at statsråden no ikkje vil kjøra den same linja når det gjeld SFT, som den ein valde i 17. konsesjonsrunde, men at ein no ønskjer ein meir lukka prosess om dette. SV har, som statsråden viste til, sendt brev om dette. Og Framstegspartiet har òg kravd openheit, slik som dei gjorde sist. Det betyr at dersom Arbeidarpartiet òg krev det, så er det altså eit fleirtal for ei anna linje enn det Regjeringa denne gongen har valt. Eg håper derfor at det kan bli avklart i løpet av denne debatten frå Arbeidarpartiet si side. Så har eg òg eit spørsmål om det er ein alternativ strategi til å gå lenger nord og starta boring og utvinning i Nordland 6 og i Barentshavet. Som eg har sagt fleire gonger, er det ei rekkje norske selskap som jobbar for auka utvinningsgrad i høve til haleproduksjon og satellittar, for å driva ein annan politikk med eit stort omfang. Problemet er berre at Regjeringa ikkje vil satsa. Er det nye tonar i dag?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-08:
Eg registrerer at det er vanskeleg å få miljøvernministeren til å seia noko konkret knytt til oljeboring i nord. Men han må kunna vera meir spesifikk når det gjeld SFT og openheit i forhold til at Stortinget nyleg har vedteke ein miljøinformasjonslov som krev denne offentlegheita. Og det har altså vore ein etablert praksis før, så det må miljøvernministeren svara på. Eg siterer frå ei pressemelding frå statsråd Børge Brende den 3. oktober 2002: «Jeg ønsker at ruinene på Steinvikholm kan bli restaurert så fort som mulig, slik at publikum igjen kan få gleden av opplevelsene i ruinene og historiene disse forteller.» Då er spørsmålet mitt følgjande: Er det slik å forstå at denne restaureringa går raskare utan at ein har sett av pengar til ho, i og med at miljøvernministeren ikkje har sett av pengar til det? Er det på den måten ein skal ordna dette? Heilt til slutt. Kva meiner miljøvernministeren om SV sitt forslag om PCB-armatur knytt til eit system for innsamling og gjenbruk?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2003-12-08:
Olje- og gassaktivitet i nordområdene står i fokus om dagen. Det er naturlig, ettersom vi nå står foran 18. konsesjonsrunde og politisk behandling av konsekvensutredningen for Barentshavet. Dette er en sak som opptar de fleste politiske partier. Fra Arbeiderpartiet har det vært signalisert vekslende synspunkter, men oftest har man vært kritisk til Regjeringen for tempoet. Det kunne derfor være interessant å få høre partiets syn fra denne talerstol. Går Arbeiderpartiet inn for å gjenåpne Barentshavet for leteboring, og er Arbeiderpartiet positive til å innlemme Nordland VI i 18. konsesjonsrunde?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Jeg vil bare følge opp replikken fra Øyvind Halleraker, som representanten Klungland fra Arbeiderpartiet ikke fulgte opp. Arbeiderpartiet har forskjellige synspunkter ut fra hvilket miljø man er i. La meg bare få lov til å sitere fra Bergens Tidende den 29. november i år, hvor det i et intervju med Olav Akselsen står følgende: «Stortingsrepresentanten for Arbeidarpartiet fryktar det kan bli enda verre, om Steensnæs ikkje mannar seg opp og opnar for boring vest på det såkalla Nordland VI-feltet vest for Lofoten.» Det er ett synspunkt Arbeiderpartiet har. Da Sylvia Brustad var på OLF-konferansen, sa hun nøyaktig det samme, og da Olav Akselsen var på Intsok-konferansen, sa han det samme. Men her i salen stemmer altså Arbeiderpartiet konsekvent mot de forslagene som vi fremmer når det gjelder åpning både i Lofoten og i Barentshavet. Når vil Arbeiderpartiet slutte å tale med to tunger i denne saken?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Det er ikke bare Arbeiderpartiet som taler med to tunger i oljespørsmål. Det gjør sannelig også Høyre. Før valget var Høyres næringspolitiske talsmann, Ivar Kristiansen, klokkeklar når det gjaldt oljeboring i nordområdene. Så kan man lese i Dagens Næringsliv: «Ingen er i tvil om hva Høyre mener. For egen del skulle jeg gjerne sagt ja til begge områdene nå i dag. Men jeg innser at vi må finne en løsning som alle parter i regjeringen kan leve med.» Nå har altså Høyre tenkt å sette seg ned med storpartiet Venstre og begynne å forhandle bort en del av de mest interessante områdene for olje- og gassindustrien. Jeg trodde det viktigste for Høyre måtte være å legge forholdene til rette for bransjen og bry seg mindre om det som er politisk korrekt. Hva er viktigst for Høyre: enten å sitte passivt i Regjeringen, eller å legge forholdene til rette for oljebransjen slik at den får tilgang til de områdene som er interessante å lete i?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Jeg skal ta en replikk på SV når det gjelder SVs støttespillere, nemlig frivillige miljøvernorganisasjoner. Vi i Fremskrittspartiet ønsker at disse organisasjonene skal bli tildelt økonomisk støtte på like kriterier, og at ikke skjønn, som enkelte hevder, trynefaktor og mediestøy kan gi grunnlaget, slik som det er i dag. Natur og Ungdom er et eksempel på den ene siden, mens Norges Velforening, som mistet all sin støtte, er et annet eksempel. Tidligere har SV vært kritisk, og i fjor fremmet de forslag om å be om en vurdering av gjennomgangen når det gjelder økonomisk støtte. Hvorfor har SV endret politikk på det området? Er det SVs støttespiller Natur og Ungdom, som for øvrig har sugerør i statskassen når det gjelder økonomisk støtte, som har bedt SV om å endre politikk på dette området?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2003-12-08:
Miljøvernministeren har vært fraværende i debatten om olje og gass i nordområdene, og det kan man egentlig være glad for med den verneiveren som miljøvernministeren har hatt. Likevel, etter å ha hørt innlegget fra representanten fra Venstre i dag, og også innlegg av Høyres representanter, spesielt representanten Halleraker, har jeg behov for å stille spørsmålet: Er det et politisk eller miljømessig spørsmål når man snakker om oljeutvinning i Lofoten eller Barentshavet? Og: Er statsråden enig i at det er miljømessig forsvarlig å tillate oljeleting i Lofoten eller i Barentshavet?
Leif Frode Onarheim (Høyre), 2003-12-08:
Jeg vil nok ikke si at alle forslagene som kommer fra Arbeiderpartiet, er gunstige, men jeg synes at de forslag som man kom med i komiteen, både var fornuftige og kunne gi bra resultater. Jeg har gjentatt mange ganger fra denne talerstol at jeg mener at man bør være med på å bygge infrastruktur for å føre gass inn til Norge. På den andre siden er jeg ikke villig til at man skal gå inn i svære investeringer uten å vite hva man skal investere i, hvor og på hvilken måte. Derfor er jeg helt klar på at før vi har fått en tilfredsstillende utredning om hvordan man skal gjøre dette, hva det vil koste, og hvem som skal delta, vil jeg ikke gå videre. Men vi er for å få gass til bruk innenlands.