Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-18:
Nærhetsprinsippet er et sentralt prinsipp i Kristelig Folkepartis ideologi. Kristendemokratiet fokuserer på de små fellesskapene og familien som samfunnets grunncelle. Vi er motstandere av unødvendig statlig inngripen og mener beslutninger skal fattes så nært og så hensiktsmessig som mulig dem det gjelder. Derfor mener vi at kommunene bør ha vide fullmakter til å fatte sine beslutninger uten statlig innblanding, så lenge de forholder seg til gjeldende lover og regelverk. En annen sentral verdi i Kristelig Folkepartis ideologi er forvalteransvaret. Naturen skal forvaltes på en slik måte at våre etterkommere får de samme mulighetene som vi har hatt. Dette er en god begrunnelse for at det bør være en innsigelsesrett som gir mulighet til å overprøve kommunale vedtak dersom disse strider mot viktige nasjonale hensyn. Eksempler på slike hensyn kan være jordvern, naturmangfold og allemannsretten – eller mer praktiske saker som framføring av kraftlinjer eller veier. Selv om Kristelig Folkeparti har valgt å stemme imot de forslagene som fremmes i denne saken, mener vi at forslagsstillerne setter fingeren på et problem som det er viktig å ta tak i. Innsigelsesretten overfor kommunene i plansaker er et sentralt virkemiddel for å sikre ivaretakelse av viktige nasjonale interesser, men vi har altså nå gjentatte ganger fått dokumentert at innsigelsesretten misbrukes. Dette er ikke et argument for å fjerne denne retten, men heller en oppfordring til å stramme inn praktiseringen og regelverket. KS har i sin egen utredning av dette spørsmålet selv konkludert med at innsigelsesinstituttet har en viktig funksjon i plansystemet, og at det har legitimitet i kommunene. Hovedutfordringen er praktiseringen, som ifølge KS-undersøkelsen har svak legitimitet i kommunene. En rekke statlige instanser har rett til å fremme innsigelser i kommunale plansaker. Dette er vesentlig for å sikre at statlige retningslinjer blir fulgt; f.eks. er en stadig økende del av innsigelsene knyttet til strandsoneregelverket. Beskyttelse av allemannsretten og sikring av fri ferdsel i 100-metersbeltet er et viktig nasjonalt hensyn, og følgelig er det positivt at statlige instanser følger opp at kommunene forholder seg til nasjonale retningslinjer i sine plansaker. Miljøverndepartementet avgjør i underkant av 1 pst. av de mer enn 2 000 plansakene som blir behandlet i kommunene hvert år. I 99 pst. av tilfellene kommer kommunen og staten til enighet lokalt. I sitt svarbrev til komiteen skriver miljøvernministeren at «det er grunn til å se nærmere på hvordan innsigelsesordningen praktiseres og hvilke konsekvenser bruken av innsigelsesinstituttet har» – det er jeg enig i – og at «departementet har startet opp dette arbeidet». Det er jeg glad for at statsråden har gjort. I likhet med KS mener Kristelig Folkeparti at Miljøverndepartementet som samordningsdepartement må revidere rundskrivet om innsigelser slik at praktiseringen av ordningen blir i tråd med intensjonen: ensartet og forutsigbar. En strammere praksis vil gi færre innsigelser, øke ordningens legitimitet og bidra til en mer effektiv utnyttelse av knappe planressurser og en raskere plangjennomføring. Rundskrivet bør utarbeides av et sammensatt utvalg med deltakelse fra kommunesektoren.