Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-17:
Jeg synes det har blitt sagt noen kloke ord her i dag. Blant annet sa finansministeren at skattelettelser aldri er gratis. Nei, i det ligger det også at skatteøkninger aldri er gratis. Det er alltid noen som må betale for det. Det virker som at regjeringen tror at hvis de øker en skatt, så kommer pengene fra intet, men hvis de gir en skattelettelse, så forsvinner også pengene ut i intet. Jeg tror faktisk at det er mulig å ha velferdsutvikling om folk får beholde litt mer av inntektene sine selv, at det ikke bare er staten som evner å skape velferd i dette samfunnet. Målrettede oppdrag snakket representanten Gundersen om. Det er nettopp det som er poenget for en regjering som sitter og sier at de følger nøye med. Ja, etter seks og et halvt år i energikomiteen kunne jeg også konstatere at fire ulike energiministre sa at de fulgte nøye med på situasjonen. Allikevel klarte de aldri å legge fram en energimelding som samlet trådene, og sørget for at det ble gjennomført politikk. Jeg antar også at regjeringen følger nøye med på EØS-avtalen, selv om to av partiene her ønsker å avvikle den. Nettopp derfor burde en sørge for at akkurat dette temaet, dynamiske effekter, vil gi Stortinget informasjon, ikke bare en regjering som følger nøye med i sprikende retninger. Jeg tror faktisk det er det som er utfordringen her. Etter å ha vært med på en del budsjettdebatter ser en at rød-grønne politikere er veldig uenige når det gjelder synspunkter på hva dynamisk effekt egentlig er. Representanten Marthinsen har så dårlige argumenter for egne standpunkter at hun prøver å vri på motpartens argumenter. La meg bare si det klart og tydelig at Fremskrittspartiet aldri har sagt at det er 25 pst. dynamisk effekt på hver enkelt skatt eller avgift som vi gjør endringer i. Det er et overordnet anslag. Vi har selv presisert – og det burde representanten Marthinsen ha fått med seg hvis hun er interessert i temaet overhodet – at her vil noen ting ha en formueseffekt, og andre ting vil påvirke atferd. Vi vil ha noen som påvirker stort, og noen som påvirker lite. Det er det totale anslaget vi har gitt her, som er viktig. Arbeidstilbud er en viktig faktor her, men også hvordan en bruker pengene. Vi har nettopp diskutert andre ting her. Vi tror faktisk at skattesystemet stimulerer adferd, både hva en kjøper, hvor mye en jobber, men gjerne hvor en jobber. Det er en forskjell på om en bruker skattesystemet til å dra inn folks kjøpekraft, og så deler den ut til næringer som ikke klarer å leve av sitt eget arbeid, sammenlignet med om en sørger for at de som er produktive, kan overleve på dette uten at de betaler for mye skatt for å subsidiere dem som egentlig ikke klarer å leve av sin egen inntekt. For å ta formuesskatten som et eksempel: Finansavisen hadde for ca. tre uker siden et oppslag om hvordan en skulle unngå formuesskatt neste år. Jo, en går inn i boligmarkedet og kjøper en toroms i Oslo. Så kan en overby konkurrentene som ikke betaler formuesskatt, rett og slett fordi den sparte skatteutgiften kan en også bruke som en del av rentekostnaden. Det betyr at formuesskatten i dag drar opp prisene på små boliger for vanlige folk, slik at de også må betale kostnaden for å ha formuesskatten. Da vi spurte regjeringen om hva anslaget for konsekvensene er, hadde regjeringen ikke peiling. Bare det er god nok grunn til at en burde sett på denne saken og stemt ja.