Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Flere av komiteens medlemmer har nettopp kommet hjem fra klimatoppmøtet i Cancún. Det var et møte vi hadde svært lave forventninger til, men som munnet ut i en avtale som ikke kommer til å løse klimaproblemet, men som ga oss tilbake troen på at FN-systemet kan levere. Det trengte verden, og nå er det viktig at utslippskuttene leveres. Norge leverer internasjonalt viktige bidrag gjennom regnskogsatsing og gjennom CCS. Samtidig skal vi levere nasjonale utslippskutt i tråd med klimaforliket. Klimameldingen kommer neste år som en direkte oppfølging av det enorme arbeidet som er gjort gjennom Klimakur, og det er bra. Men jeg er spesielt glad for at det for noen dager siden ble offentliggjort at vi er kommet betydelige skritt nærmere et av de viktigste punktene i klimaforliket, nemlig grønne sertifikater. Det legges opp til totalt 26,4 TWh ny fornybar energi i Norge og Sverige. Det er stort skritt framover for fornybarsatsingen i Norge. Det vil styrke kraftsituasjonen i Norge betraktelig, og er dessuten svært god næringspolitikk. Det ligger store muligheter for leverandørindustrien i dette. Den innstillingen som her legges fram, viderefører regjeringens store satsing på fornybar energi, utviklingen av petroleumssektoren, utvikling av nettforbindelser og energieffektivisering. Mange store og viktige avklaringer rundt framtidens energipolitikk blir nå tatt, med grønne sertifikater, med fornybardirektivet, havvindloven og store og viktige nettutbygginger. Jeg mener derfor det er riktig og viktig det regjeringen nå gjør med å sette ned et offentlig utvalg som skal se på kraftbalansen i Norge, forholdet mellom eksport og import, utenlandskabling osv. på lang sikt – 20–30–40 år fram i tid. Det er en debatt som denne nasjonen trenger, og den skal vi ta. Det er mange store og viktige utfordringer på miljøområdet. Av alle disse velger regjeringen å ha hovedfokus på bevaring av naturmangfold og å styrke miljøinnsatsen i nordområdet i dette budsjettet. Selv vil jeg spesielt nevne den påplussingen som er kommet på friluftsliv gjennom behandlingen i Stortinget. Det er et område som fortjener mye oppmerksomhet i årene som kommer, fordi gevinstene ved de midlene vi bevilger til dette, er så enormt store. Denne vinteren har, som i fjor, så langt vært preget av mye diskusjon om de høye kraftprisene vi har sett i Norge de siste ukene. Særlig har det vært et fokus på kraftprisene i Midt-Norge, som over tid har hatt en høyere strømpris enn resten av landet. Kraften på Østlandet og Sør-Vestlandet er stengt inne av manglende overføringskapasitet nordover, noe som har ført til at prisen her er lavere – ikke bare enn i Midt-Norge, men i resten av det nordiske markedet. Vi hadde en spesiell situasjon i kraftsektoren i fjor. Det har vi også i år, med en svært tørr høst og unormalt lave temperaturer. Så langt i år har vi i Norge brukt mer kraft enn vi har produsert. Samtidig står vi sterkere enn i fjor, og det skyldes en rekke forhold. Det produseres langt mer kjernekraft i Sverige enn på samme tid i fjor. Det ble etablert to nye kraftområder i Norge i løpet av vinteren 2009–2010. Det gir mulighet for særskilte tiltak og spesiell informasjon til markedet innenfor hvert elspotområde etter behov. Før påske i år gjennomførte Svenska Kraftnät de avsluttende arbeidene på linjen Nea–Järpströmmen mellom Midt-Norge og Sverige. Det tiltaket har blitt gjennomført for å bedre kraftsituasjonen og overføringskapasiteten inn til området betydelig. Så har Statnett i tillegg til nettinvesteringer satt i verk tiltak for å sikre strømforsyningen i utsatte områder før nye ledninger er på plass – energiopsjoner i forbruk, innsigelser mot tilknytning av nytt forbruk og økt beredskap for å utbedre feil i overføringsnettet. Det er ingen «quick fix» på situasjonen i kraftsektoren. I hele Norge, ikke bare i Midt-Norge, er løsningen på de utfordringene vi ser, at vi produserer mer strøm og bygger flere kraftlinjer. Budsjettet som legges fram her, ivaretar og styrker den utviklingen. Alle partiene på Stortinget, unntatt Fremskrittspartiet, har gått sammen om å si at å løse klimautfordringen er en av de viktigste sakene vi står overfor. Vi er blitt enige om en rekke tiltak for å redusere våre utslipp. Det betyr at partiene på Stortinget har sagt at gasskraft uten rensing og andre fossile energiformer ikke har en plass i det framtidige norske energisystemet. Regjeringen har varslet at den vil komme tilbake til Stortinget med en sak om Mongstad, og det gir oss anledning til å ta den store Mongstad-debatten. Mongstad har blitt dyrere og dyrere. Vi er nå i planleggingsfasen av prosjektet. Vi diskuterer regningen på prosjektet når finansieringsbeslutningen kommer til Stortinget. Dessuten er det, som Stortinget er klar over, reist spørsmål om helsefaren ved bruk av amin. Men jeg er overbevist om at her trenger vi å utvise tålmodighet, for verden kommer ikke til å klare 2-gradersmålet uten den broa CCS representerer.