Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-06-02:
Saken gjelder forslag om ny lov om overføring av rettigheter og forpliktelser ved omklassifisering av vei etter vegloven § 62 tredje ledd. Regjeringspartiene støtter forslaget fra Regjeringen. Kristelig Folkeparti og Venstre støtter også forslaget fra Regjeringen. Jeg har sett noen bekymringsmerknader, men de støtter forslaget. Fremskrittspartiet og Høyre går imot. De øvrige partier redegjør selv for sine syn. Jeg vil også peke på at det foreligger et brev fra Samferdselsdepartementet til Stortinget, datert 7. mai i år, hvor man ønsker å rette opp et par feil av lovteknisk karakter. Det står omtalt i innstillingen. Jeg tillater meg å ta opp Fremskrittspartiets forslag, det vi har selv og det forslaget vi har sammen med Høyre. Fremskrittspartiet går imot denne endringen, dette lovforslaget. Vi går ikke bare imot, vi går sterkt imot overføring av 17 150 km øvrige riksveier fra staten til fylkene og hele 78 av 95 riksveiferjer fra staten til fylkene. Spørsmålet vi skal og bør stille oss selv, er: Gir denne reformen bedre veier, og gir denne reformen bedre riksveiferjetjenester i Norge? Vi i Fremskrittspartiet er overbevist om at svaret er et klart og tydelig nei. Denne lovsaken legger grunnlaget for en slik overføring. Litt om det som samtidig illustrerer den ansvarsfraskrivelsen som etter Fremskrittspartiets syn ligger i saken: Vegloven § 7 har bestemmelser om omklassifisering av vei, og setter krav om at for å gjøre det må veien oppfylle tekniske krav etter nærmere retningslinjer. I denne odelstingsproposisjonen er forslaget at man skal kunne foreta overføring uten at slike krav skal gjøres gjeldende. Det sies som bakgrunn for denne saken: «Bakgrunnen for dette er et ønske om å legge til rette for en mer helhetlig utvikling av vegnettet i fylkene. Samtidig er det viktig å sikre trafikantenes og næringslivets krav til vegstandard på tvers av de ulike forvaltningsnivåenes eierskap til vegnettet. Departementet mener reformen både vil styrke det regionale nivå samt bidra til en bedre utvikling av det samlede vegnettet.» Fremskrittspartiet deler ikke denne oppfatningen. Vi mener at denne såkalte reformen er en ulykke for Vei-Norge. Vi i Fremskrittspartiet mener at denne reformen fører til en oppslitting av samferdselspolitikken i Norge. Norge har et tredelt veinett i dag. Hele veinettet med alle tre kategorier riksvei, fylkesvei og kommunale veier, preges av stort og økende vedlikeholdsetterslep – samlet på mer enn 45 milliarder kr. Veietaten har gått imot denne såkalte reformen – kanskje ikke så overraskende, men vi oppfatter at de har både saklige og gode faglige argumenter mot endringene. Disse 17 000 km vei har et vedlikeholdsetterslep på 12 milliarder kr. I NTP-en som vi har til behandling, omtales en økonomisk ramme på vel 5,1 milliarder kr, som skal følge med på veien, så å si. I kommuneproposisjonen er det blitt redusert til vel 4,5 milliarder kr samt en andel av 1 milliard kr i frie midler. Den potten med økning i frie midler skal brukes både til å gi kvalitetsbedring for de 78 riksveiferjene som flyttes, uten en eneste reell kroneøkning og også til det eksisterende fylkesveinettet, som er på 27 000 km, før man får disse nye 17 000 km, og som har et bedrøvelig stort etterslep. Riktignok er det lagt inn en låneramme med rentekompensasjon, men jeg har til slutt lyst til å peke på at i nesten samtlige innspill som er kommet til Nasjonal transportplan, og i nesten samtlige innlegg på høringene som transport- og kommunikasjonskomiteen har hatt om denne såkalte reformen, har det vært stor motstand, stor skepsis og klare krav til forutsetninger for å overta øvrige riksveier, og de er ikke oppfylt.