Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Regjeringens framlegg til ny lærerutdanning vil gi lærerstudentene større valgfrihet. Meldingen legger spesiell vekt på fagene pedagogikk, norsk og matematikk. Kristelig Folkeparti mener at det også er viktig å videreføre det obligatoriske KRL-faget inn i den nye lærerutdanningen. Jeg er glad for at det er et bredt flertall som går inn for dette. Jeg er helt enig med Senterpartiets Rune Skjælaaen i at han var en pådriver i å få til dette. Jeg er ikke ansvarlig for NTBs melding som han refererer til, men jeg viser til min egen pressemelding. Jeg ser ikke på dette som noe nederlag. Siden dette har skapt en del debatt, vil jeg bruke dette innlegg først og fremst til å begrunne hvorfor Kristelig Folkeparti – og dette står også hele stortingsgruppen bak – mener at KRL-faget er viktig. Jeg vil ta utgangspunkt i en merknad kirke-, utdannings- og forskningskomiteen skrev for et år siden i Innst. S. nr. 240 for 2000-2001: «Grunnleggende kunnskaper om hverandre er en forutsetning for respektfull dialog og sosial integrering.» Og videre: «Uten grundig kjennskap til kristendommen og vår historie, er det vanskelig – for ikke å si umulig – å forstå det norske samfunnet.» Jeg ser det også som helt avgjørende at enhver lærer har lært om dette i sin utdanning, hva KRL-faget innebærer. KRL er et sentralt redskapsfag i møtet med elevene i skolen for alle lærerne, ikke bare for dem som underviser i faget. Det gir byggestoff til studentenes refleksjon om verdier, menneskesyn og menneskerettigheter. Ved siden av familien er skolen den viktigste verdidannende institusjonen. Skolen skal fremme forståelse og respekt for enkeltmennesket, men en forutsetning for dette er at man kjenner sitt eget ståsted og har kunnskap om de verdier ens samfunn bygger på. Andre land ser på Norge som et foregangsland innenfor «religious education». Noen land har forsøkt å unngå religion i skolen, fordi det har vært et konflikttema, men de innser nå at skolen må drive verdiformidling for å bygge identitet og dialog. I forbindelse med debatten om KRL-faget i Stortinget for et år siden, kom det fram at en del lærere mente at faget var blitt for akademisk, og at elever syntes det ble kjedelig, fordi det ble for teoretisk. Komiteen mente den gang at elevene fortsatt skal ha opplevelser gjennom musikk, sang og tegning og besøk på hellige steder, selv om dette kan utløse fritak. Det er gjennom livstolkninger i praksis at faget blir mer enn teori. Jeg vil i denne sammenheng understreke hvor viktig det er at man i lærerutdanningen fokuserer på dialogen mellom hjem og skole. Det er helt nødvendig for å bidra til en god læring for alle barn uansett bakgrunn. Lærerne må derfor bevisstgjøres på hva foreldremandatet innebærer i forhold til at skolen skal hjelpe hjemmet i oppdragelsen av barnet. Skole-hjem-samarbeid er et viktig tema. Lærerutdanning er en profesjonsutdanning, der teori og praksis bør kobles sammen. Yrkesretting bør inngå i alle fag i utdanningen, også i KRL, der yrkesetikk er en naturlig del av faget. Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen uttalte derfor enstemmig i Innst. S. nr. 240 i fjor: «Komiteen mener en styrking av lærerkompetansen er et av de viktigste tiltakene for å sikre at KRL-faget skal få økt legitimitet, og dermed kunne videreføres som et fellesfag.» Undersøkelser viser at KRL er det faget i skolen hvor mangelen på kompetanse blant lærerne er størst. Det er derfor også viktig med etter- og videreutdanning i dette faget, noe som jeg nå hører også statsråden tar tak i. Faget er et kunnskapsfag, men også et dannelsesfag. KRL-faget er selve limet i skolen, uttalte en lærer ved Fjell skole nylig. Regjeringen har kommet med forslag til endring av opplæringsloven når det gjelder skolemiljøet. Det gjelder å sikre et bedre psykososialt miljø, dvs. vern mot mobbing, vold og diskriminering. Når vi vet at læreren er nøkkelen til å gjøre noe med dette, må det også fokuseres på disse sidene i lærerutdanningen. Når 100 000 elever er involvert i mobbesituasjoner hver dag, mener jeg enhver lærer må forpliktes til å ta del i aktuelle mobbeprogram. Kompetanse blant lærerne når det gjelder rusproblematikk, er også etterspurt. Blant annet har «Lions Quest» i samarbeid med departementet utarbeidet et undervisningsmateriell som nettopp tar opp disse forhold. Dette er senere evaluert, og nå er mer enn 18 000 lærere blitt skolert i dette opplegget. Det er påvist at satsing på slikt forebyggende arbeid virker. Derfor må lærerstudenter også involveres i denne type oppgaver for å forberedes på en skolehverdag hvor de skal hjelpe barn til mestring, utfoldelse og sosial utvikling. Det er derfor helt riktig at lærerutdanningen må være mangfoldig, krevende og relevant. Det understrekes nettopp i en enstemmig komitemerknad at «læreryrket er det viktigste kunnskapsyrket vi har».