Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-03-02:
«Lese og skrive og rekne er bra, men å få synge litt – det gjør oss glad». Slik lyder en kjent skolesang som jeg kom på mens jeg holdt på å lese meldingen som vi behandler i dag. Gjennom historien har skolen vist seg som en formidler av kulturelle uttrykk, ja, helt fra 1100-tallet, da de første katedralskolene ble opprettet. I læreplanen som gjelder i dag, står følgende: «Opplæringen må gi rom for elevenes skapende trang, og samtidig vekke deres glede ved andres ytelser. Gjennom bilde og form, tone og ord, må de stimuleres til å utfolde fantasi og oppleve kunst.» Internasjonale studier viser at et bredt kompetansebegrep er stadig viktigere i arbeidet med utvikling av indikatorer for læringsutbytte. Skolens rolle som kulturbærer er derfor viktig. Kunst og kultur har en egenverdi. Kristelig Folkeparti mener at kulturell kompetanse har stor betydning for økt livskvalitet. Kulturformidling har et viktig identitetsaspekt, for egen kulturbakgrunn gir identitet. Meldingen «Ei blot til Lyst» setter kultur og kulturopplevelser i grunnskolen inn i en bred sammenheng. Skolen som kulturbærer legger til rette for at elevenes kulturelle kompetanse utvikles som en del av en bredere dannelses- og læringsprosess. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å se innstillingen som Stortinget har behandlet om Den kulturelle skolesekken, også i denne sammenheng. Midler fra Den kulturelle skolesekken skal gå til forskjellige tiltak i alle kommuner, så alle grunnskoleelever får oppleve profesjonell kunst og kultur i skolen. Slike møter vil appellere til barns skapende evner og vekke deres nysgjerrighet. Den skal gi et profesjonelt kulturtilbud av høy kvalitet og bedre elevers muligheter til selv å delta i kulturytringer. Film vil være et satsingsområde i 2004. Nettopp film har en stor brukergruppe blant barn og unge. Det er derfor viktig i arbeidet med dette kulturuttrykket i skolen bl.a. å få forståelse av filmens virkemidler. For øvrig viser jeg til at komiteen bemerker i innstillingen at skolen må forankre Den kulturelle skolesekken i sin målsetting og i sine lokale planer. Skolebibliotek er en annen viktig arena, bl.a. for å stimulere leselyst. Det er satt av 100 mill. kr over en treårsperiode til kompetanseutvikling i bruk av skolebibliotek og stimulering av lesing. «Gi rom for lesing! Strategi for stimulering av leselyst og leseferdighet 2003-2007» ble utarbeidet i 2003. Blant annet er det midler fra Den kulturelle skolesekken til litteraturformidling i skolen. Strategiplanen skal bl.a. bidra til å styrke lærernes kompetanse i bruk av skolebiblioteket. Kristelig Folkeparti har arbeidet lenge for å få lovfestet de kommunale musikkskoler og har støttet en målsetting om at musikkskoleelevene skal utgjøre minst 30 pst. av alle grunnskoleelever. Lovfestingen kom i 1997, men målsettingen om 30 pst. er bare nådd av 75 kommuner. Så her er det enda et godt stykke arbeid å gjøre. Men nærmere 100 000 barn og unge er med i kulturskolene i dag. I mange kommuner fungerer kulturskolene som kulturpedagogiske ressurssentra. Det betyr at de har kompetanse til å bistå kulturlivet ellers i deres arbeid i kommunene, og utvikler på den måten ulike typer spisskompetanse. Norge har vært foregangsland når det gjelder kulturskoletilbud internasjonalt, helt fra den første øremerkede statsstøtten som ble gitt i 1982, faktisk etter et initiativ fra Kjell Magne Bondevik i en interpellasjonsdebatt i 1980. Kristelig Folkeparti utfordrer sine kommunestyrerepresentanter til å styrke kulturskolene, slik at foreldrebetalingen kan holdes på et rimelig nivå. Og vi er villige til å vurdere tiltak om skolepengene skulle løpe løpsk, slik Kulturskolerådet har gitt uttrykk for at de er bekymret for. Kulturskolen skal være for alle, ikke for de få. Målet om 30 pst. står fast, slik det også ble uttrykt i en merknad i forbindelse med statsbudsjettet for 2004. De eventuelt økte skolepengene skal ikke saldere kommunalbudsjettet for øvrig, men redusere ventelistene. «Eikemorapporten» pekte på at det burde utarbeides en rammeplan for kulturskolen. Norsk Kulturskoleråd tok tak i dette og har utarbeidet en rammeplan for kulturskolen, «På vei mot mangfold». Dette er et godt stykke arbeid som bør danne grunnlaget for å videreutvikle og befeste kulturskolene lokalt gjennom politisk forankring i kommunene. Flertallet i komiteen sier også at Regjeringen skal vurdere om det er hensiktsmessig å innføre en forskrift som kan angi innholdet i tilbudet. Kulturskolerådet bør styrkes i å utøve veilednings- og utviklingsoppgaver og forvalte utviklingsmidlene, som utgjør ca. 7,5 mill. kr i 2004. Kulturskoletilbudet er i dag landsdekkende og lovfestet, og Kristelig Folkeparti ønsker videre at Kulturskolerådet videreutvikles til det kompetansesenter som skal bistå kommunene faglig.