Henrik Asheim (Høyre), 2021-03-23:
Neste vår uteksamineres det første ordinære kullet med masterstudenter fra grunnskolelærerutdanningen. Jeg er veldig stolt av at denne regjeringen har fått til denne omleggingen til femårig master. Mastergrad for lærere var etterlengtet og hadde bred støtte både blant lærerutdannere og i organisasjonene. Det er grundig dokumentert at en praksisnær masterutdanning styrker lærernes helhetlige kompetanse. Samtidig får tidlig innsats og begynneropplæring et løft. De nye utdanningene gir erfaring fra forsknings- og utviklingsarbeid om det som skjer i og utenfor klasserommet. Dette setter lærerne i bedre stand til å utvikle egen undervisningspraksis og til å drive skoleutvikling. Summen av dette er et godt tilbud til norske elever. En internasjonal ekspertgruppe har fulgt innføringen av masterutdanningene og konkludert med at utdanningene er uvanlig ambisiøse og skiller seg ut internasjonalt. Vi begynner å se hvordan de nye grunnskolelærerstudentene klarer seg. Flere enn før møter til utdanningen, og færre faller fra. De siste tre årene var det i gjennomsnitt 308 flere studenter som møtte til grunnskolelærerutdanning, enn i 2013 og 1 185 flere enn i 2008. Dette er en økning på henholdsvis 11 og 61 pst. Blant studentene som startet fireårig grunnskolelærerutdanning i 2012, hadde 20,8 pst. falt fra etter ett år. Av kullet med masterstudenter som startet i 2018, hadde 15,1 pst. falt fra etter ett år. For 2019-kullet var tallet 13,2 pst. En rapport fra NIFU kan tyde på at firerkravet i matematikk har bidratt til at studentene klarer seg godt, og at flere gjennomfører. Bakgrunnen for å skjerpe opptakskravene var ønsket om at flere av de sterke kandidatene fra videregående skulle søke seg til nettopp lærerutdanning. NIFU-rapporten bekrefter en positiv sammenheng mellom karaktersnitt fra videregående skole og gjennomføring og karaktersnitt i høyere utdanning. Rapporten peker på at studentene avlegger flere studiepoeng, og at færre faller fra tidlig i studiet. Med blikk på akkurat dette er det min mening at vi må opprettholde disse opptakskravene. Men vi må selvfølgelig fortsette å jobbe for å skaffe flere og gode studenter til lærerutdanningene, noe som gir gode lærere for barn og ungdom. Vi har også andre tiltak for å få flere kvalifiserte lærere ut i skolen. På oppdrag fra regjeringen utviklet universitetene i Nord-Norge en forsøksordning for dem som har fullført mer enn halvparten av lærerutdanningen. Disse kan få stipend fra Utdanningsdirektoratet og et tilrettelagt opplegg for å fullføre fireårig grunnskolelærerutdanning. Mange jobber allerede i skolen og mangler bare få studiepoeng og få praksisdager for å kunne uteksamineres som lærere. Ytterligere fire institusjoner i andre regioner har startet eller skal i gang med ordningen, som løper fra 2019 til 2025. 30 lærere er allerede uteksaminert – de fleste nettopp i Nord-Norge – og vi forventer 30 til i løpet av våren. Hver eneste kandidat som uteksamineres, bidrar til å redusere lærermangelen i norsk skole. Jeg vil nevne at vi også på andre områder arbeider aktivt med rekruttering til Nord-Norge. De som begynte på grunnskolelærerutdanning i 2017 eller senere, kan få slettet inntil 161 000 kr av studielånet hvis de jobber i Nord-Norge etterpå. I mellomtiden er det en midlertidig ordning for lærere som tar jobb i enkelte kommuner i Troms og Finnmark. Det er flere nasjonale ordninger for sletting av studielån for lærere. Til slutt vil jeg understreke at denne regjeringen har som ambisjon å utdanne faglig sterke, trygge og utviklingsorienterte lærere, som kan utgjøre en forskjell for Norge og for hver enkelt elev.