Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2009-05-28:
De fleste beskyttelsestiltakene for personer utsatt for vold og trusler om vold fra nåværende eller tidligere samlivspartner, går ut på at det er den truede personen – i all hovedsak kvinnen – som bærer byrden ved tiltakene. Få tiltak, med unntak av besøksforbud og kontaktforbud, har hatt som målsetting å begrense den potensielle voldsutøverens handlingsrom og bevegelsesfrihet. Regjeringen foreslår nå virkemidler som i større grad innskrenker trusselutøverens frihet, i arbeidet med å øke tryggheten og sikkerheten for ofre for vold og trusler. Regjeringen foreslår nå en endring i straffeloven 1902 § 33 som åpner for muligheten for elektronisk kontroll av voldsutøvere, ved at de bærer en fotbøyle som registrerer om de oppholder seg innenfor området som kontaktforbudet omfatter, såkalt omvendt voldsalarm. Heretter vil ansvaret for vold og krenkelser plasseres hos voldsutøveren. I dag må kvinnen bære hele ansvaret gjennom å flytte fra sted til sted, ha sperret adresse og/eller mobil voldsalarm. Det er viktig å understreke at en ordning med omvendt voldsalarm ikke er en garanti for fornærmedes sikkerhet, men vil bidra til økt beskyttelse. Elektronisk kontroll vil heller ikke kunne erstatte den mobile voldsalarmen og andre beskyttelsestiltak, men kan bidra til økt og bedre beskyttelse for kvinnen. Med omvendt voldsalarm varsles politiet så snart voldsutøveren beveger seg inn i det området forbudet gjelder for, i motsetning til en mobil voldsalarm, hvor politiets utrykning er avhengig av at kvinnen selv varsler om at voldsutøveren er i nærheten. I justisministerens brev til komiteen av 19. januar 2009 argumenteres det for at det kan være hensiktsmessig å åpne for bruk av elektronisk kontroll også ved besøksforbud, men det stilles spørsmål ved om en slik ordning kolliderer med Den europeiske menneskerettskonvensjons artikkel 5. Komiteens flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre og Sosialistisk Venstreparti, mener at det kan være hensiktsmessig å åpne for elektronisk kontroll også i forbindelse med straffeprosessuelle besøksforbud. Straffeprosessuelt besøksforbud som beskyttelsestiltak brukes hyppigst, og tidsperspektivet i saker vedrørende vold i nære relasjoner er avgjørende. Komiteens flertall tilrår derfor følgende: «Stortinget ber Regjeringen foreta en vurdering, sett opp mot forpliktelsene som følger av Den europeiske menneskerettskonvensjon, for å åpne for bruk av elektronisk kontroll også ved straffeprosessuelt besøksforbud. Erfaringene fra Sverige vil være av stor betydning i denne vurderingen.» Flertallet i komiteen støtter Regjeringens forslag om å oppheve ordningen med obligatorisk rettslig prøving av påtalemyndighetens beslutninger om besøksforbud som ikke omfatter forbud mot å oppholde seg i eget hjem. Komiteen tilrår følgende når det gjelder straffeloven § 33 a tredje ledd fjerde punktum: «Straffeprosessloven § 222 a åttende ledd annet og tredje punktum gjelder tilsvarende ved fornyet prøving av kontaktforbud og påbud om elektronisk kontroll.» I justisministerens brev til komiteen 30. april i år framgår det at det er mulig å bruke utstyret for elektronisk kontroll ved kontaktforbud til å varsle kvinnen via den mobile voldsalarmen om at domfelte er i nærheten, også utenfor de fredede områdene. Komiteen er enig i det og tilrår følgende: «Straffeloven § 33 femte ledd annet punktum skal lyde: Slik kontroll kan bare omfatte registrering av opplysninger om at den domfelte beveger seg innenfor områder omfattet av kontaktforbudet, opplysninger om at den domfelte beveger seg i nærheten av fornærmede, og opplysninger om uteblitte signaler fra kontrollutstyret.» Så vil jeg helt til slutt – jeg har et halvt minutt igjen – presisere at dette er ett av veldig mange tiltak som må til for at kvinner og barn skal føle seg trygge. Dette er ett av tiltakene som står i «Vendepunkt», Regjeringens handlingsplan mot vold i nære relasjoner. Mange tiltak, bl.a. å styrke krisesentrenes økonomi og ha familievoldskoordinatorer, er gjennomført.