Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-10-22:
Nord-Norge er mulighetenes landsdel. I mars i år kunne vi lese i Konjunkturbarometeret for Nord-Norge at bedrifter og husholdninger i landsdelen ser lyst på framtiden. Det er med god grunn. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at eksporten øker, og at Finnmark har størst eksportøkning av samtlige fylker. Regionen har klart seg bedre gjennom finanskrisen enn resten av landet, og arbeidsløsheten er nå på samme nivå som for landsgjennomsnittet. Det er gode tider i lakseoppdrettsnæringen. Bygg- og anleggsnæringen tar seg opp, og det investeres i bergverksnæring. Det vokser fram nye bedrifter innenfor f.eks. reiseliv, marin biokjemi og romfart. Petroleumsvirksomheten og vindkraft skaper nye muligheter. Næringslivet i Nord-Norge har hatt en positiv utvikling, og regjeringen skal spille på lag. I statsbudsjettet for 2011 foreslår vi å bevilge om lag 1,2 mrd. kr til nordområdetiltak. Aldri før har vel noen regjering laget en slik omfattende, samordnet, helhetlig og offensiv nordområdestrategi som denne regjeringen. Det er vel vi som har oppfunnet ordet «nordområdestrategi». Nordområdestrategien som ble lagt fram 1. desember 2006, er førende for regjeringens arbeid i de nordligste landsdelene. Strategien legger opp til en koordinert og langsiktig nordområdepolitikk, og i mars 2009 la regjeringen fram dokumentet «Nye byggesteiner i nord. Neste trinn i Regjeringens nordområdestrategi». Satsingen har som formål bl.a. å skape et innovasjonsløft, økt vekst og verdiskaping. Strategien er bl.a. rettet inn mot utvikling av mineralnæringen, satsing på marin bioprospektering, reiseliv, maritim sektor og rombasert virksomhet. Regjeringens nordområdearbeid er det stikk motsatte av en bit-for-bit-politikk. Interpellanten nevner mineralutvinning. Økte priser og etterspørsel etter mineraler globalt setter fart i næringen. Bare for noen år siden var det få som kunne forestille seg at det i dag skulle være over 330 arbeidsplasser ved Sydvaranger Gruve. Vi vil ha flere slike arbeidsplasser. Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2011 en kraftig vekst i bevilgningene til Norges geologiske undersøkelse for å kartlegge nye drivverdige forekomster i Nord-Norge. 100 mill. kr over fire år ekstra er en dobling av leteinnsatsen. Den skal i sin helhet brukes i Nord-Norge. Den nye mineralloven er et eksempel på hvordan regjeringen har fått på plass et moderne og framtidsrettet regelverk, hvor igjen helheten tas inn, og hvor man balanserer hensynet til næringen og miljøet, sikrer samiske interesser ved deltakelse i saksbehandlingen og opprydningen etter at leting og virksomhet er ferdig. Reiseliv er et annet av regjeringens satsingsområder og et eksempel på en samordnet og helhetlig innsats for å utnytte våre naturgitte fortrinn i nord. Næringen sysselsetter nesten hver tiende arbeidstaker i Nord-Norge, flere enn landbruket og fiskerinæringen til sammen. Fortsatt vekst krever et langsiktig og målrettet samarbeid om utvikling av attraktive reisemål og reiselivsprodukter. Vi har over statsbudsjettet for 2011 øremerket 15 mill. kr til markedsføring av Nord-Norge som reisemål, og det er bevilget 50 mill. kr til etablering av landsdelsselskapet NordNorsk Reiseliv for å oppnå større grad av samordning av markedsføringsinnsatsen i landsdelen. Og for å stimulere bærekraftig utvikling, kompetanse og lønnsomhet i reiselivsnæringen vil vi bevilge til sammen 27,5 mill. kr til prosjektet Reiseliv i Nord i perioden 2009–2011. Marin bioprospektering omtales ofte som den moderne skattejakten, der det handler om å utnytte egenskapene ved marine organismer. Norge forvalter store havområder med mer enn 10 000 arter som er lite undersøkt. Slike arter kan gi grunnlag for ny og framtidsrettet næringsvirksomhet. Det er grunnen til at regjeringen i 2009 la fram den første nasjonale strategi for marin bioprospektering. I 2011 foreslår regjeringen øremerket 54 mill. kr til marin bioprospektering. Miljøer i Tromsø, bl.a., har allerede bygd seg opp til å bli internasjonale aktører innenfor næringen. Også innenfor norsk romvirksomhet er nordområdene viktige. Regjeringen vil legge til rette for rombasert virksomhet som utnytter fortrinnene ved å være lokalisert i nord. Satsingen bidrar både til bedre sikkerhet og en mer bærekraftig utnyttelse av naturressursene i havområdene og til industrielle muligheter i nord. Kongsberg Satellite Services, som opererer bakkestasjoner for satellitter, bl.a. i Tromsø, er i dag verdensledende operatør av satellittbasert oljesølsovervåking. Andøya Rakettskytefelt utgjør et betydningsfullt bidrag til det høyteknologiske miljøet i Nord-Norge. Denne satsingen har dessuten et betydelig potensial for utvikling av nye forretningsområder og bedrifter. Havområdene utenfor Nord-Norge utgjør de største framtidige mulighetene for petroleumsutvinning på norsk sokkel, og en stor del av landets potensial for vindkraft ligger i Nord-Norge. Etter mitt syn betyr det store muligheter for utvikling av nordnorsk næringsliv. Satsingen til det Harstad-baserte teknologiselskapet Hydra Tidal med å lage strøm av tidevann og havstrømmer er et godt eksempel på at nordnorsk næringsliv ser muligheter. Regjeringen har en helhetlig tilnærming til utnyttelsen av ressursene i havet utenfor Nord-Norge. Vi har lagt fram forvaltningsplaner som klargjør de overordnede rammene for eksisterende og ny næringsvirksomhet. Vi legger til rette for en god sameksistens mellom næringer som vindkraft, fisk, reiseliv og petroleumsvirksomhet. Prosess- og verkstedsindustrien på Helgeland betyr mye for nordnorsk næringsliv. Verkstedsindustrien vender seg mot offshorenæringen, og i Rana har en av norgeshistoriens største omstillinger resultert i mange nye bedrifter og arbeidsplasser. Den nye statlige garantiordningen for industriens kjøp av kraft på langsiktig vilkår kan utløse investeringer og trygge arbeidsplasser for kraftintensiv industri i nord, og den nordlige sjørute gir næringsutviklingsmuligheter. Her er jeg opptatt av – igjen – at vi har en helhetlig og offensiv tilnærming. Nord-Norge er mulighetenes landsdel. Regjeringen har en helhetlig og koordinert innsats for utløsning av vekst og bærekraftig verdiskaping i landsdelen. Jeg vil fortsatt legge stor vekt på å ha en aktiv dialog med nordnorsk næringsliv, med nordnorske politikere – med det nordnorske samfunnet – om hvordan vi kan bidra til å utvikle et framtidsrettet og lønnsomt næringsliv i nord.