Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-02-15:
Representanter, dere som følger debatten, og ikke minst alle som lever av å spise mat: Strømkrisen har rammet bønder veldig hardt. Når vi ser at gårdsbruk sliter med likviditeten, er det alvorlig, og det er hjerteskjærende å se folk som har lagt ned hele sitt yrkesliv for å produsere mat til oss andre, si at det ikke er sikkert de klarer å holde ut lenger. Høye strømpriser truer norsk selvforsyning. Jeg håper regjeringen ser at energipolitikken ikke bare gir vanskelige tider for husholdningene, men faktisk også er i veien for at vi får produsert den maten vi trenger her i landet. Norge trenger bonden, og vi har ikke et eneste gårdsbruk å miste. Denne krisen viser oss at dagens energimarked ikke fungerer. Rødts primærstandpunkt er at vi skal ta politisk styring over energimarkedet og innføre en makspris på strøm. Vi har foreslått 35 øre per kWh. Hvis regjeringen hadde turt å ta politisk kontroll over energien, slik vi gjorde da vi bygde opp norsk fastlandsindustri, kunne vi sikret at både husholdningene, gårdsbrukene, næringslivet og drivhusnæringen hadde fått ren energi til en fornuftig pris. Men når regjeringen ikke er villig til å ta politisk ansvar og innføre makspris, er støtteordninger det nest beste. Vi er likevel bekymret for at terskelen for at gårdsbruk skal få støtte, er for høy. Rødt foreslår derfor at støtteordningen slår inn ved en strømpris på over 35 øre per kWh, og ikke 70 øre, slik regjeringspartiene og SV foreslår. Så kan man spørre seg: Blir ikke det veldig dyrt? Jo, det er dyrt når staten må rydde opp for svakhetene i markedet, men nedlagte bruk og svekket norsk selvforsyning og matvareberedskap er veldig mye dyrere. Vi mener også at det er rettferdig at staten bruker av sine inntekter fra den veldig høye strømprisen til å beskytte jordbruket, som nå blir kastet under bussen med dagens energipolitikk. Strømpriskrisen kommer på toppen av andre problemer i landbruket. I tillegg til rekordstore strømregninger, som for mange er kanskje 30 000–40 000 kr mer enn man er vant til, har bl.a. prisen på gjødsel og byggematerialer steget enormt. Vi må avverge likviditetskrise i landbruket, og da trenger vi at også disse utgiftene kompenseres. Jeg registrerer at ministeren viser til at disse utgiftene skal behandles i forbindelse med jordbruksforhandlingene til våren, men jeg er kjempebekymret for at det kan være for sent for mange. Når jordbruksforhandlingene er konkludert en eller annen gang ute i juni, kan allerede mange gårdsbruk ha gått konkurs. Derfor har også Bonde- og Småbrukarlaget tatt initiativ til å sette i gang tilleggsforhandlinger nå. Vi i Rødt er enig med Småbrukarlaget og med bondeopprøret og med bønder som sliter over hele landet, om at dette er den mest vettige måten å kompensere utgiftene på. Det virker som at ministeren legger opp til en løsning hvor regjeringspartiene og SV skal forhandle seg imellom om kompensasjon for hver enkelt innsatsfaktor – tre ukers forhandling om strøm, to uker om gjødsel, tre uker om byggematerialer, og så kanskje om plass til rundballer – mens bøndene ser at lommeboka blir tynnere og tynnere. Vi mener at det er bøndene som skal sitte ved forhandlingsbordet, og ikke mine kollegaer her på Stortinget. Derfor har vi også foreslått at regjeringen bruker den muligheten man har til å igangsette tilleggsforhandlinger med jordbruket umiddelbart, slik at både Bondelaget og Bonde- og Småbrukarlaget kan komme til forhandlingsbordet og få på plass den kompensasjonen som landbruket trenger nå. For å oppsummere: Vi trenger en makspris på strøm. Om regjeringspartiene ikke vil være med på det, trenger vi en rausere støtteordning, og uansett trenger vi å åpne opp jordbruksforhandlingene, slik at bøndene kan få kompensert for priskrisen. Da kan de bruke de ordinære forhandlingene til våren til det vi desperat trenger, nemlig å styrke bøndenes inntekter. Med det tar jeg opp Rødts forslag.