Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-03-01:
Vi ser at utviklingen i Polen på flere områder har vært krevende, og Norge er heller ikke alene om den nevnte bekymringen. Likevel: Det er summen av initiativ, multilateralt samarbeid og økt oppmerksomhet over tid som er forventet å ha størst effekt. Norge skal selvfølgelig ikke bruke EØS-midlene på polske programmer eller prosjekter som bidrar til å undergrave grunnleggende verdier, demokrati eller rettsstat. Den pågående gjennomgangen av programsamarbeidet med Polen vil sikre økt overvåking og kontroll med Norges bidrag. Dette er en naturlig prosess som vil danne grunnlag for eventuelle nye tiltak overfor polske myndigheter, og dette ligger selvfølgelig innenfor regjeringens ansvarsområde. Det er viktig at oppfordringen om endring kommer innenfra. Her er det avgjørende at det polske folk slår ring om sitt demokrati og sin rettsstat. Dette støtter Norge, særlig gjennom EØS-midlene til sivilt samfunn. Regjeringens handlingsrom vil også være betinget av det rettslige rammeverket og forordningene. Her er det protokoll 38c til EØS-avtalen som utgjør rammen for EØS-midlene, og det rettslige rammeverket regulerer når vi som giverland kan sanksjonere regelbrudd. Dette inkluderer følgelig også muligheten til å suspendere overføringer til programmer eller prosjekter og vil legge føringer for eventuelle tiltak og reaksjoner. Det er viktig for Norge å forholde oss til gjeldende avtaleverk. Norge vil ikke være tjent med å havne i en situasjon hvor vi blir kritisert for ikke å respektere rettsstatsprinsipper og overholde mellomstatlige avtaler. Polen, som er en svært viktig samarbeidspartner for Norge, vil med den svært krevende situasjonen som har oppstått i Europa etter Russlands invasjon av Ukraina, ha en avgjørende rolle, spesielt med hensyn til flyktninger og humanitær bistand. Her er det særdeles viktig med et godt samarbeid og en god og løpende dialog. For oss er det svært viktig å understreke at vi ikke bruker EØS-midlene som et pressmiddel. Polen har jo, sammen med en rekke andre sentraleuropeiske land, søkt om å bli en del av et samarbeid, et samarbeid som er tuftet på et felles verdisyn. Når disse verdiene utfordres og settes under press, er det selvfølgelig svært viktig å si ifra. Ethvert tiltak for å sikre stabilitet i Europa er viktig for vår sikkerhet, og det ser vi med stor tydelighet akkurat nå. Bare litt fakta omkring EØS-midlene i Polen: Landet har fått EØS-midler helt siden i 2004, og for inneværende periode er det satt av 809,3 millioner euro, fordelt på 13 programmer og fond. Det er et stort og viktig arbeid som gjøres i Polen, og tolv norske fagetater er partnere i elleve av programmene. Polen ønsker, som de fleste andre land, å forme sin egen samfunnsutvikling, og vi er ikke tjent med å komplisere forholdet gitt behovet for både arbeidskraft, markedsadgang og ikke minst NATO-samarbeid. Eksempler på samarbeid med Polen under EØS-midlene er svært omfattende, både innovasjonsprogram, forskningsprogram, klima- og miljøprogram, asyl og migrasjon og minoriteters kulturarv. I den vanskelige situasjonen Europa nå står midt oppe i, er det svært viktig at vi står sammen og har fullt fokus på å gjøre det beste i en svært krevende situasjon. Selv om det er litt på siden av det vi diskuterer i dag, så er det arbeidet man har hatt med Polen, en arena hvor dialog har oppstått, og jeg har full tillit til at regjeringen vil ivareta dette, på både kort og lang sikt.