Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
Riksrevisjonen har sett på myndighetenes innsats mot økonomisk kriminalitet, de såkalte hvitsnippforbryterne. Av og til har vi diskusjonen om straffenivået mellom økonomisk kriminalitet og voldsforbrytelser, og noen ganger har vi diskusjonen om hvorvidt det kan være et misforhold mellom dommene i den økonomiske kriminaliteten som er utøvd, og dommene i en voldssak. Men det som det ikke skal være tvil om, er at økonomisk kriminalitet skal være prioritert i Norge, for vi skal ha tillit til vårt økonomiske system, til skattevesenet, til toll- og avgiftsmyndighetene og ikke minst med hensyn til trygderettighetene og de sidene av det offentlige velferdstilbudet. Saksordføreren var inne på at det kunne være opptil tosifrede milliardbeløp som fellesskapet ble tappet for på grunn av økonomisk kriminalitet i Norge pr. år. Justiskomiteen var i fjor i Kambodsja, som er det landet som er på femteplass på korrupsjonslista, og hvor demokratiet er i underskudd. Dette er et ytterpunkt, men Norge skal heller ikke være naive og ikke ta på alvor å følge opp at vi også har utfordringer på dette feltet i Norge. Jeg tror at arbeid med forebygging på dette feltet er viktig. Hvordan vi etterforsker økonomisk kriminalitet vil ha en allmennpreventiv effekt – det blir en avveining om man skal levere de falske opplysningene til trygdekontoret, om man skal unngå å gi opplysninger om selskapets inntekter, vurdert opp mot muligheten til å bli oppdaget og eventuelt hvilken straff man skal få. Dette må vi ha med oss når vi utformer reglene for økonomisk kriminalitet. Dette er veldig kompliserte saker, som krever kompetanse og ressurser til dem som skal etterforske dem. Det gjelder de som skal kontrollere, og det gjelder samhandlingen mellom etatene som etterforsker disse sakene, både i forhold til politi og i forhold til domstolene. I Riksrevisjonens rapport ser vi at det er utfordringer på dette området, som også saksordføreren var inne på. Når det gjelder budsjettet for 2009, har Fremskrittspartiet lagt inn et kutt på 85 mill. kr til tolletaten og 248 mill. kr til skatteetaten. Dette er ikke med på å styrke muligheten til å få en bedre etterforskning av disse sakene. Regjeringen har i Soria Moria-erklæringen sagt at vi vil intensivere innsatsen mot økonomisk kriminalitet. Hva har så Regjeringen gjort på dette området? Jo, vi har styrket Økokrims enhet for finansiell etterretning, som har fått elleve personer ekstra. Vi har også bevilget midler til et meget avansert spesialutviklet system for analyse av mistenkelige transaksjoner og annen finansiell etterretning. Så har vi satset på politiet generelt, hvor bevilgningene til politi- og påtalemyndigheten er økt med over 1 milliard kr i 2009. En del av ekstrabevilgningene til politiet kom i den tiltakspakken som kom i forbindelse med St.prp. nr. 37 for 2008–2009, hvor vi fikk 460 nye sivile stillinger i politiet. Dette vil være med på å frigjøre personale som kan jobbe nettopp med økonomisk kriminalitet, hvor vi kan ha revisorer og personer med samfunnsfaglig og økonomisk bakgrunn, som vil være sentrale i arbeidet med økonomisk kriminalitet. Det er viktig med kompetanseheving på dette feltet, slik at det blir prioritert og lagt arbeid i det. Det har vi gjort ved at det på Politihøgskolen har blitt etablert et eget årlig etterutdanningskurs, og ved at det også er lagt inn i utdanningen på Politihøgskolen. Av de 460 sivile stillingene som kom rett før jul, har tolv nye stillinger av de 460 sivile stillingene kommet til Økokrim. Regjeringen vil utarbeide en handlingsplan på dette feltet, og dette med samordningen og samhandlingen mellom de ulike etatene er nettopp noe av det Riksrevisjonen har påpekt. Det er jo så viktig for at vi skal nå fram mellom kontrollmyndigheten – mellom politi- og påtalemyndighet og til slutt domstolene – at vi har den rekken med oss når vi skal bekjempe dette. En annen ting som er viktig, er at vi også fokuserer på at dette har internasjonale forgreninger, og at vi har dette med oss i arbeidet. En ting jeg har tenkt på med hensyn til økonomisk kriminalitet, er at det ikke skal lønne seg, og at vi har mulighet for inndragning av eiendom, dyre biler og andre ting man har tilegnet seg gjennom økonomisk kriminalitet. Her skal Politidirektoratet om kort tid legge fram en rapport, og det er viktig at Regjeringen også tar dette med i handlingsplanen om økonomisk kriminalitet som kommer mot slutten av sommeren. Det var også påpekt at Oslo-politiet har utfordringer på dette området. I budsjettet for 2009 har vi også lagt inn 12 mill. kr til tre nye team for økonomisk kriminalitet, noe som tilsvarer 18 årsverk. Av den tiltakspakken på 460 sivile stillinger var det 100 som gikk til Oslo politidistrikt. Jeg vil til slutt påpeke at jeg og komiteen mener at det er viktig at vi ser på en ny evaluering av arbeidet med økonomisk kriminalitet i lys av endringene i Nav-reformen og at det nå skal foreligge en handlingsplan, og på hvilke nye tiltak vi kan sette i gang i dette viktige arbeidet.