Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-11-30:
Odelstinget behandler i dag en viktig reform ved at det foreslås å innføre en generell moms på tjenester med virkning fra 1. juli 2001. Det er ikke tvil om at dette er en overmoden reform. Det norske merverdiavgiftssystemet har stort sett vært uendret siden 1970. Det har derfor i flere år vært varslet en reform av systemet hvor også omsetning av tjenester generelt blir avgiftspliktig på samme måte som omsetning av varer. Storvik-utvalget kom med sitt forslag til en generell merverdiavgift på omsetning av tjenester allerede i 1990. Utgangspunktet for Regjeringens forslag var å etablere et mer moderne momssystem der unntakene er klart avgrenset, men hvor vi skjermer enkelte konkurranseutsatte sektorer og områder av særlig viktighet for den enkelte. Blant områder som Regjeringen i utgangspunktet ønsket å unnta, var organisert idrett, kultur, helsetjenester og undervisning. Et viktig argument for å gjennomføre reformen er at det norske momssystemet er kommet i utakt med systemene i andre land. Det er viktig å være klar over at momssystemet i dag praktiseres i 116 land i alle verdensdeler, og at antallet er stadig økende. I alle OECD-land som har et momssystem, er det innført en generell moms på tjenester som hovedregel, men i Norge har det fram til nå vært det motsatte som har vært utgangspunktet, nemlig generelt unntak for tjenester. Likevel er enkelte tjenester belagt med moms. Det har gitt merkelige utslag og uheldige konkurransevridninger. Merverdiavgiften er en av de viktigste kildene til å finansiere vårt offentlige velferdstilbud. Forbruket av tjenester har vokst og forventes å vokse sterkere enn forbruket av varer. I tillegg kommer det stadig nye tjenester inn på markedet. Det er derfor viktig at nye tjenesteområder blir omfattet av merverdiavgiftsplikten. For å sikre finansiering av velferdsgodene i framtiden er det spesielt viktig at også omsetningen av tjenester blir fanget opp av momssystemet. Jeg har merket meg at representanter fra Høyre og Fremskrittspartiet har ønsket å utsette reformen, og at man har vært forundret over Regjeringens såkalte hastverk med å innføre moms på tjenester. Jeg er på min side forundret over hva man legger i begrepet hastverk. Denne reformen har tross alt vært bebudet siden 1990. Dessuten ble viktige prinsipper for en slik reform presentert med en bred omtale i sentrumsregjeringens budsjett sist høst. Sentrumsregjeringen varslet da fremleggelse av konkrete forslag til endringer før påske i år. Jeg er glad for at sentrumspartiene under arbeidet med budsjettforliket støttet de hovedgrep som Regjeringen har foreslått i forhold til momssystemet. Samtidig betydde forliket endringer på enkeltpunkter i forhold til Regjeringens forslag, først og fremst ved at merverdiavgiften blir hevet fra 23 til 24 pst. med virkning fra 1. januar 2001. Videre erstattes Regjeringens forslag om momskompensasjon på kjøtt med en generell reduksjon av momssatsen på matvarer til 12 pst. fra 1. juli neste år. Videre førte forliket til at flere tjenesteområder unntas fra momssystemet. Det gjelder persontransport, overnatting og formidling av slike tjenester. I tillegg vil adgang til fornøyelsesparker og alpinanlegg bli unntatt, og det samme gjelder sirkus og lotterientreprenører. Videre ble vi enige om at omsetningen av elbiler skal ha nullsats fra 1. juli 2001. Under arbeidet med forslaget til momsreform var Regjeringen opptatt av rammevilkårene for reiselivssektoren. Vi fant det imidlertid mest hensiktsmessig å foreslå redusert moms for persontransport og overnatting, slik også regjeringen Bondevik tok til orde for i nasjonalbudsjettet sist høst. Dette fordi en slik utviding av momssystemet ville bety en vesentlig forenkling av rutinene for de enkelte næringer, der bl.a. hotellvirksomhet som også driver med servering, dels omfattes av moms, dels faller utenfor momssystemet. Det er i denne sammenheng viktig å huske på at bedrifter som nå blir momspliktige, samtidig får rett til å trekke fra merverdiavgiften ved innkjøp og investeringer til virksomheten. For overnattingsbedrifter ville dette betydd at de kunne trekke fra momssats på 23 pst. på investeringer, mens utgående moms ville bli 12 pst. Ifølge Finansdepartementets beregninger ville det gitt en eventuell samlet prisøkning på under 5 pst. for overnattingssektoren, mens prisvirkningen for persontransport ville blitt svært begrenset som følge av ulike kompensasjonsordninger. Tilsvarende var også Regjeringen opptatt av å senke matvareprisene, ikke minst med sikte på å redusere grensehandelen. Kjøtt er den viktigste varen for nordmenn som handler i Sverige. Derfor foreslo vi en momskompensasjonsordning for kjøtt. Det var et målrettet tiltak som også ville være enkelt å håndtere for næringslivet så vel som for myndigheter. Et flertall bestående av Arbeiderpartiet og sentrumspartiene går nå inn for redusert moms på matvarer fra 1. juli. Vi får for så vidt et utfordrende arbeid med å sikre klare avgrensninger, og Regjeringen vil fram til 1. juli arbeide med å komme fram til et mest mulig enkelt og forutsigbart regelverk for iverksetting av disse vedtakene. Departementet har foreløpig anslått provenytapet av et slikt tiltak til å være i størrelsesordenen 6,5 milliarder kr på årsbasis. På bakgrunn av Stortingets avgiftsvedtak vil departementet som nevnt arbeide med å finne hensiktsmessige avgrensninger. Og siden den detaljerte avgrensningen ikke er endelig avklart, har jeg gjort Stortinget oppmerksom på at provenyanslaget er usikkert. Som følge av budsjettforliket skal investeringsavgiftsloven oppheves med virkning fra 1. januar 2002. Investeringsavgiften er en særnorsk og uthulet avgift som vi lenge har hatt et ønske om å fjerne. Arbeiderpartiets regjering foreslo allerede i skattereformen av 1992 at investeringsavgiften skulle avvikles, men så langt har ikke et flertall i Stortinget prioritert det i forhold til andre endringer som det også har vært ønske om å gjennomføre. Nå er det et flertall for en slik endring. Rammebetingelsene for luftfarten er blitt aktualisert denne høsten. ESA har krevd lik sats på innenlandsruter og utenlandsruter, og at det i prinsippet skal oppkreves avgift på alle innenlandsruter. Resultatet er at flyreiser til og fra utlandet blir billigere ved at avgiften reduseres fra 232 kr til 128 kr pr. passasjer. Samtidig blir satsene på flyginger innenlands økt fra 116 kr til 128 kr, og avgiften vil omfatte flere flyginger innenlands. Regjeringen holder imidlertid fast ved at denne avgiften ikke skal omfatte ruter til, fra og innen Nord-Norge, unntatt Bodø og Tromsø. Avgiftsbelastningen vil imidlertid øke for innenlandsrutene i Sør-Norge for de tilfellene hvor man ikke har hatt avgift. For Regjeringen var det derfor viktig å sikre en nullsats for luftfarten i momssystemet. Nullsats innebærer at virksomheten får full fradragsrett, men skal ikke beregne utgående merverdiavgift av omsetningen. Nullsatsen innebærer isolert sett en lettelse på 300 mill. kr for innenriks luftfart pr. år, og dette er det mest målrettede virkemidlet for å motvirke en sterk økning i avgiftsbelastningen på flyrutene innenlands. Regjeringens forslag innebærer for øvrig at en rekke tjenester nå blir omfattet av merverdiavgiftsplikten. Det gjelder bl.a. advokattjenester, konsulent- og rådgivningsvirksomhet, inkasso- og kredittopplysningsvirksomhet, edb-tjenester og kringkastingstjenester med unntak av NRKs lisens mv. Mens oppdragsforskning blir avgiftspliktig, blir annen forskning unntatt. En tjeneste som Regjeringen har vært særlig opptatt av, er advokattjenester som ytes til vanlige forbrukere. Etter Regjeringens mening er det viktig for rettssikkerheten at alle kan få tilgang til slik hjelp, også de som har svak økonomi. Derfor foreslår vi å heve inntektsgrensen for fri rettshjelp. Offentlig forvaltning er i en særstilling fordi den ikke har fradragsrett for merverdiavgift og vil få økte kostnader når flere tjenester blir avgiftspliktige. Regjeringen har foreslått at både stat og kommune blir kompensert for merutgiftene som følger av utvidet merverdiavgiftsplikt. Momsreformen er et viktig og nødvendig bidrag til arbeidet med å fornye skattesystemene i Norge, og tiden er mer enn moden for at den skal innføres. En generell avgiftsplikt på tjenester bidrar til at det norske regel-verket kommer mer på linje med regelverket internasjonalt. Vi får nå et mer robust og framtidsrettet system, tilpasset et samfunn der tjenesteyting spiller en stadig større rolle.