Helge Orten (Høyre), 2015-04-07:
Som en del av arbeidet med Nasjonal transportplan er det nedsatt et eget utvalg som skal analysere godsstrømmene. En foreløpig rapport ble framlagt i slutten av februar. Den viser at sjøtransporten har en større del av godsarbeidet enn det som tidligere og tilgjengelig statistikk har vist, og at det er den dominerende transportformen både innenriks og til og fra landet vårt. Det er gledelig, siden sjøtransport er et både sikkert og miljøvennlig alternativ for transport av gods over lengre avstander. Samtidig viser den foreløpige rapporten at det er et potensial for overflytting av mellom 5 millioner og 10 millioner tonn gods fra vei til sjø eller bane, og at en slik overflytting vil kreve konkrete og målrettede tiltak. Utvalget som utarbeider godsanalysen, vil overlevere sin sluttrapport til sommeren. Vi imøteser denne rapporten med spenning. Den vil gi oss et bedre grunnlag for å forstå godsstrømmene og ikke minst hvilke tiltak som vil ha størst effekt for å skape en mer effektiv og miljøvennlig godstransport på både kort og lang sikt. Regjeringa har allerede gjort betydelige tiltak for å skape sunnere konkurransevilkår i veitransporten gjennom økte kontroller, strengere sanksjonstiltak og ved å sørge for at også utenlandske aktører følger norske regler og betaler for bruken av veien. Det betyr en mer rettferdig konkurransesituasjon i veitransporten, men samtidig også en mer rettferdig konkurransesituasjon for veitransport og andre transportformer, som f.eks. sjøtransport. Over tid vil det bidra til å styrke sjøtransportens relative konkuranseevne. Regjeringa Solberg valgte å flytte Kystverket til Samferdselsdepartementet. Det var nettopp for å styrke Kystverket som transportetat og integrere sjøtransporten sterkere i en helhetlig samferdselsstrategi. Det er et grep som vil gi bedre koordinering og økt fokus på sjøtransportens rolle ved prioritering av prosjekt i Nasjonal transportplan. Regjeringa har allerede gjennom budsjettene for 2014 og for 2015 vist både vilje og evne til å sette av tilstrekkelige midler til utvikling av farleden. Tidligere i år la regjeringa fram sin havnestrategi. En strategi vil aldri være statisk og må følges opp av konkrete tiltak. Regjeringa avviklet ordninga med såkalt utpekte havner og satser på utvikling av stamnetthavnen. En god havnestruktur vil kreve økt samarbeid og mer konsentrasjon av gods i effektive havner. I budsjettet for 2015 er det satt av midler for å stimulere til økt havnesamarbeid. I arbeidet med Nasjonal transportplan blir det viktig å bygge opp stamnetthavnene som de viktige logistikknutepunktene de er, med tilhørende infrastruktur. Samtidig er det viktig å ivareta mangfoldet og de forskjellige funksjonene havnene i Norge gir. En stor del av havnene våre er ikke store transporthavner, men har viktige funksjoner for lokalsamfunnet og de regionene de betjener. Regjeringa har ved flere anledninger gitt uttrykk for at den vil vurdere gebyr- og avgiftsnivået for sjøtransporten. I 2014 ble det vedtatt en ny loslov. Den gir en mer fleksibel og omfattende mulighet for bruk av farledsbevis, noe som vil kunne redusere kostnadsnivået for mange aktører. Regjeringa signaliserte i proposisjonen at den vil vurdere avgiftsnivået knyttet til los, deriblant losberedskapsavgiften. Det er naturlig at det samlede gebyr- og avgiftsnivåets betydning vil bli vurdert i forbindelse med regjeringas maritime strategi og selvfølgelig også i forbindelse med Grønn skattekommisjon, som skal legge fram sin rapport 1. desember 2015. Avgiftspolitikken har to viktige sider. Den har betydning for kostnadsnivået og dermed for sjøtransportens konkurransekraft, og den har betydning for å påvirke miljøvennlig adferd, f.eks. ved valg av mer miljøvennlig framdriftsteknologi. Et eksempel på det siste er ordninga med en miljødifferensiert losberedskapsavgift, der skip som har mer enn 50 poeng på miljøskipsindeksen, får en rabatt på 50 pst. I regjeringsplattformen framgår det at det skal utarbeides en vrakpantordning for å stimulere til utskifting av en aldrende nærskipsflåte. Nye skip vil bety bedre lønnsomhet i et langsiktig perspektiv, men også mer miljøvennlige fartøy. Utredninga om vrakpantordninga ble overlevert i januar, og det er naturlig at regjeringa gjør sine konkrete vurderinger i forbindelse med utarbeiding av maritim strategi og budsjettet for 2016. Mer gods fra vei til sjø handler i hovedsak om å styrke sjøtransportens konkurransekraft. I nærskipsstrategien fra 2013 ble det foreslått en tilskuddsordning for overføring av gods til sjø. Jeg må innrømme at jeg nok er noe skeptisk til om en slik ordning kan bidra til en varig overføring av gods fra vei til sjø, eller om det er andre virkemidler som kan være like virkningsfulle, og som kan ha mer permanent effekt til en lavere kostnad, f.eks. avgiftsreduksjoner. Det vil allikevel være fornuftig, slik komitéen nå innstiller på, å utrede ordninga nærmere og se den i sammenheng med andre virkemidler. Ambisjonen om mer gods fra vei til sjø er en felles målsetting for en samlet komité og for et samlet storting.