May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-16:
Som saksordfører vil jeg si at jeg er veldig glad for at komiteen står samlet bak mange av merknadene i innstillinga til stortingsmeldinga om bibliotek. Det har også vært veldig mange artige debatter rundt omkring i landet, og også her i Oslo, så jeg syns det har vært veldig hyggelig å være saksordfører for denne meldinga. Selv om representanten fra Venstre har uttalt at meldinga ikke har vært verdt å vente på, sier komiteen i en felles merknad seg tilfreds med at Regjeringa har lagt fram en stortingsmelding om bibliotek som omfatter hele bredden og mangfoldet i sektoren. Meldinga gir en god oversikt over bibliotekområdet og legger grunnlaget for en videre utvikling og styrking av de ulike bibliotekene. Meldinga tar til orde for å utvikle omstillingsdyktige bibliotek som kan tilby bedre bibliotektjenester. I dette ligger det at bibliotekene må tilpasse tilbudet til brukerne og utvikle kompetanse og nye formidlingsformer. Brukerperspektivet er sentralt i utviklinga av bibliotekene. Målet med meldinga er å legge grunnlaget for en statlig politikk som kan bidra til at bibliotekene kan møte framtidas utfordringer i en digital tid og i et flerkulturelt samfunn. Bibliotekene er en del av kunnskaps- og kulturpolitikken, og bibliotekene er viktige møteplasser i det flerkulturelle samfunnet. Journalisten og forfatteren Mustafa Can, som er kurdisk innvandrer i Sverige, skriver i sin bok Tett inntil dagene: «Biblioteket var ikke bare vegger med bøker i pyntelige rekker, det var et univers og et mangfold av horisonter som tok meg ut på reise, hinsides drabantbyens snevre grenser … Jeg eide verden ved å ha adgang til biblioteket.» Jeg synes dette er en vakker beskrivelse av hvor viktige bibliotekene er i et integreringsperspektiv. Folkebiblioteket er den viktigste og mest besøkte kulturarenaen i kommunen. Bibliotekene skal bidra til å styrke demokrati og ytringsfrihet, og meldinga slår fast at folkebibliotekene fortsatt skal være gratis i alle kommuner, noe SV er svært glad for. Et tilgjengelig gratis bibliotektilbud gir alle mulighet til å delta og ha tilgang til bøker, nett og tidsskrifter, uavhengig av bakgrunn og økonomi. Et godt bibliotektilbud vil være med på å bygge ned klasseskiller, og det er en god læringsarena og demokratibygger. De digitale utfordringene vil prege utviklinga i bibliotekene framover. Digitalisering og formidling av digitalt materiale stiller bibliotekene overfor utfordringer når det gjelder opphavsretten, og derfor er det viktig at kompetansen på dette feltet styrkes i sektoren. Lisensiert materiale er svært viktige kunnskapskilder i bibliotekene. Lisensene må forhandles som et nasjonalt gode, der også folkebibliotekene kan gi en slik tilgang. Regjeringen ber i sin merknad Kultur- og kirkedepartementet og Kunnskapsdepartementet arbeide videre med omfang, organisering og finansiering av slike nasjonale lisenser. Jeg vil også understreke betydningen av at universitets- og høgskolebibliotekene har et oppdatert og tilgjengelig tilbud med hensyn til lisensiert materiale. Dataspill er i dag en viktig del av barn og unges kultur. Bibliotekene bør bidra til å skape sosiale og trygge rammer rundt dataspill og samtidig gi dette kulturuttrykket en rettmessig plass. Jeg vil framheve norske dataspill – de er morsomme og av høy kvalitet, og de bør være et tilbud på våre bibliotek i framtida. Kunnskap om dataspill må også inngå som en del av den nødvendige kompetansehevingen i biblioteksektoren. Hele komiteen er positiv til at meldinga legger opp til et tettere samarbeid mellom ulike bibliotek, samtidig som den åpner for utvikling av ulike samarbeidsmodeller. Stimuleringsmidler til samarbeid og samordning kan bidra til at kommunene vil prøve ut ulike modeller. Kompetanseutviklingsprogram er en nødvendig satsing for å styrke bibliotekene. Jeg har besøkt mange bibliotek før behandlinga av meldinga, og jeg vil si at mange steder rundt omkring i landet gjør man nå spennende framstøt for å bli modellbibliotek. Jeg har vært i Molde, som er et sted hvor man virkelig har jobbet med denne type tanker framover. Departementet ønsker også å fremme en sak om endringer i bibliotekloven. Det er nødvendig og bra. Det er et sterkt behov for en overordnet nasjonal politikk på vesentlige områder innenfor bibliotekfeltet, som kompetanseutvikling og tjenesteutvikling. Det er bra at forvaltningen av spillemidler til kulturbygg overføres til fylkeskommunen. Det betyr at investeringsstøtte til bibliotek og mobile tjenester inngår som en del av denne ordninga. Det utnevnes nå en nasjonal aktør for litteratur i Den kulturelle skolesekken. Norsk Forfattersentrum har lang erfaring med forfatterturneer og god regional dekning. Dette er positivt. Norsk Forfattersentrum må som nasjonal aktør for litteratur i Den kulturelle skolesekken bidra til at også litteraturproduksjoner bygd på faglitteratur, utenlandsk litteratur og litteratur av avdøde forfattere kan formidles til elevene. Vi vil understreke bibliotekets oppgave som læringsarena, og da spesielt skolebibliotekenes viktige rolle, og er glad for at Regjeringa har satt i gang et eget program for skolebibliotekutvikling. Dette vil bidra til faglig styrking av skolebibliotekene, noe som er særdeles viktig og nødvendig. Regjeringspartiene mener det er viktig at faglitteratur og sakprosa formidles på lik linje med den øvrige litteraturen, som er omfattet av den statlige kulturpolitikken gjennom innkjøpsordningene, f.eks. skjønnlitteratur. Vi er fornøyd med at departementet vurderer en egnet måte for hvordan formidling av faglitteratur og sakprosa kan forsterkes i bibliotekene. Vi er glad for den økte satsinga på fengselsbibliotekene som har vært gjennomført de siste årene. Regjeringspartiene registrerer at meldinga legger grunnlaget for at pasientbibliotekene også blir administrativt forankret i helsevesenet. Det blir viktig at man ved denne omlegginga sikrer pasienters rett til bibliotektjenester, så denne tjenesten ikke blir svekket. Komiteen er glad for styrkinga av Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, og er kjent med at lyd- og blindebiblioteket til KABB gir et svært viktig og supplerende tilbud til blinde og svaksynte. KABBs utgivelser kommer i tillegg til tilbudet fra NLB, og er derfor en naturlig del av det samlede nasjonale tilbudet av bibliotektjenester til blinde og svaksynte. Barn, unge og voksne som helt eller delvis mangler tale, har behov for alternative kommunikasjonsformer for å uttrykke seg og gjøre seg forstått. For mange av disse er alternativ eller supplerende kommunikasjon, ASK, det eneste alternativet. Komiteen ber om at det også blir vurdert at et tilbud til denne gruppen inngår som en del av et nasjonalt bibliotektilbud. Det er nødvendig å styrke bibliotekene som bidragsytere i inkludering, integrering og kulturelt mangfold. Derfor er det viktig for alle grupper som har ulike problemer med å få sin litteratur tilgjengelig, at det også blir et tilbud i bibliotekene. Det flerspråklige bibliotek yter viktige bidrag til hele sektoren på dette området. Gjennom denne tjenesten kan alle bibliotek yte bedre tjenester til sine brukere. Vi behandler i dag også meldinga om nasjonal strategi for digital bevaring og formidling av kulturarv. Denne meldinga henger nøye sammen med bibliotekmeldinga, og aktualiserer at vi trenger et kompetanseløft i sektoren. IKT-politikken på kulturfeltet er å gjøre mest mulig av samlingene våre i arkiv, bibliotek og museer tilgjengelig for flest mulig ved framtidas bruk av IKT-løsninger. Samlingene skal være søkbare og tilgjengelige på tvers av hele ABM-feltet, og innholdet skal formidles brukerorientert, slik at det er tilrettelagt og enkelt å bruke. Det er en rivende utvikling på området som vi bare kan ane konsekvensene av. Sosiale medier er barn og unges hverdag. Det er framtidsrettet og spennende, og det gir uante muligheter til et mer rettferdig og demokratisk informasjons- og kunnskapssamfunn. Til slutt har jeg lyst til å si at noe av den kritikken som har kommet mot bibliotekmeldinga, går på at det står mye om å vurdere og å anta osv., men det er helt klart at vi skal følge opp det som står i meldinga. Enhver melding på kulturfeltet som er behandlet av denne regjeringa, har blitt fulgt opp med midler i budsjettene. Vi skal ha et kulturløft framover, som denne regjeringa har gjennomført. Det er en historisk satsing på kultur, og det skal videreføres, slik at disse to meldingene også følges opp med årlige bevilgninger, men det avhenger av en ny rød-grønn regjering.