Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-12:
Jeg tror jeg vil starte mitt innlegg med å vise til Meld. St. 13 for 2014–2015, Ny utslippsforpliktelse for 2030 – en felles løsning med EU, og behandlingen av denne. Det har vært klart i lang tid at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget når EU har gjort sin jobb, og fordelingen av byrder og innsats mellom landene er klar. Når EU har funnet sin løsning, vil det gi et forutsigbart og forpliktende rammeverk for å videreutvikle og ta nye steg for norsk klimapolitikk. Det er grunn til å minne om Norges tilknytning til EU gjennom EØS-avtalen og at nær 80 pst. av norsk eksport går til EU. Jeg tror det er viktig for norsk næringsliv, norsk industri og ikke minst norske arbeidsplasser at Norges og EUs klimapolitikk samordnes i størst mulig grad, slik at man vet hva den andre parten kommer til å gjøre, for å tilpasse norsk næringsliv det som kommer. Det er viktig at Norge ikke innfører en klimapolitikk som bidrar til tap av norsk industrivirksomhet og arbeidsplasser, som også kan føre til karbonlekkasje med påfølgende globale utslipp. Når det er sagt, er jeg skuffet og også overrasket over at Arbeiderpartiet er med på den mindretallsmerknaden som sier at man ikke skal vente på EUs avklaring. Det er nye, klare toner fra Arbeiderpartiet, som avviker fra behandlingen av Meld. St. 13 for 2014–2015, som vi behandlet for et knapt år siden her i stortingssalen. Når det er sagt, var det ikke slik at denne regjeringen kom til dekket bord i klimapolitikken. Fasiten etter åtte år med rød-grønn regjering var et gap opp til klimamålene på 8 millioner tonn. Da er det heldigvis slik at denne regjeringen, med god hjelp fra våre støttepartier, er i ferd med å tette dette gapet. Det er også slik at denne regjeringen satser på utvikling av ny klimateknologi og utbygging av kollektivtrafikk og jernbane. Og for første gang har transportetatene på oppdrag fra regjeringen utarbeidet en klimastrategi som en del av grunnlaget for Nasjonal transportplan. Det er også grunn til å nevne en del tiltak som ligger inne i 2016-budsjettet, som 5 mrd. kr til klima- og energifondet – med det nye innskuddet blir fondet på nesten 68 mrd. kr, noe som er nærmere 18 mrd. kr mer enn ambisjonen fra klimaforliket. Regjeringen har også forsterket det grønne skiftet i skipsfarten med 40 mill. kr til å satse på ny teknologi og miljøvennlige løsninger gjennom Innovasjon Norge. Likeledes har det vært en storsatsing på transportsektoren under Enova, som har lansert en rekke støtteprogrammer til energi- og klimatiltak i transportsektoren både på land og til vanns, f.eks. ladestrøm til skip og hurtigladestasjoner for elbiler. I tillegg er det kommet 20 mill. kr til pilotordning for biogassanlegg, som skal brukes til støtte til anlegg som tester ut ny teknologi for å lage biogass basert på andre råstoffer enn avfall, som f.eks. husdyrgjødsel. Man har også startet å inngå bymiljøavtaler, der man har lagt betydelige midler i potten. Dette var noen eksempler, og det finnes langt flere på hva denne regjeringen har gjort, også når det gjelder å bruke penger til å utvikle fornybar energi i utviklingsland i 2016 – nærmere 500 mill. kr. Så regjeringen leverer på en rekke områder selv om ikke EU gjør jobben sin, og det kommer regjeringen også til å gjøre i tiden framover – med god hjelp og med god drakraft fra Kristelig Folkeparti og Venstre.