Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Den saken vi har til behandling nå, gjelder plan for utbygging og drift av Edvard Grieg-feltet – også et flott navn, jf. forrige sak – tidligere kjent som Luno. Rettighetshaverne er Lundin, Wintershall Norge og RWE Dea, hvor Lundin altså har halvparten av rettighetene. Feltet ble påvist i 2007 og planlegges bygd ut med en bunnfast innretning med brønner, prosessanlegg, hjelpesystem og boligkvarter. Det er foreslått en eksportløsning for olje via Grane Oljerør til Stureterminalen. Løsning for gasseksport vil være via Sleipner eller SAGE. Utvinnbare reserver i feltet er anslått til 29,1 millioner standard kubikkmeter oljeekvivalenter. Det tilsvarer 183 millioner fat oljeekvivalenter. Omtrent 90 pst. av de utvinnbare ressursene er olje, mens resten er gass. Det er planlagt produksjonsstart 4. kvartal 2015, og man forventer å produsere over en periode på 20 år. Operatørens økonomiske analyse sier at utbyggingen har en forventet nåverdi før skatt på 33,3 mrd. 2012-kroner. Det vil altså bidra betydelig til det norske fellesskapet. Det har gjennom utredninger kommet fram at det er betydelige samordningsgevinster og kostnadsbesparelser ved en samordnet utbyggingsløsning for Edvard Grieg-feltet og nabofunnet Draupne. Rettighetshaverne i de to utvinningstillatelsene har derfor inngått en avtale om en samordnet utbygging, som legger til rette for at produksjonen fra en framtidig Draupne-innretning kan sluttprosesseres og eksporteres via innretningen på Edvard Grieg-feltet. Det er allerede foretatt relativt store investeringer i utbyggingen av Edvard Grieg-feltet – før Stortinget har gjort sitt vedtak. Tidlig i mai ble det kjent at Lundin som operatør har inngått en kontrakt med Kværner om produksjon av dekket til plattformen. Kontraktsverdien er antatt å ligge på rundt 8 mrd. kr. Olje- og energidepartementet har etter petroleumsloven mulighet til å tillate slike tidlige investeringer under særlige forutsetninger. Det er det som er blitt gjort i dette spesifikke tilfellet. Det er isolert sett veldig gledelig å se at et oppdrag av denne størrelse går til en norsk leverandør. Samtidig føler jeg, som ordfører for denne saken, behov for å understreke at Stortingets behandling av plan for utbygging og drift er suveren. Tidlige investeringer gjøres fullt og helt på utbyggers egen risiko. Det er det viktig å slå fast – også med tanke på behandling av kommende utbyggingsplaner. Når store investeringer i utgangspunktet skal vente til etter at Stortinget har gjort sitt vedtak, er det fordi man ikke skal legge bindinger og utilbørlig økonomisk press på Stortinget med hensyn til dets mulighet til å behandle sakene på fritt grunnlag. Det er viktig for meg å understreke at dette er et prinsipp som ikke må utfordres over tid. Så skal jeg ikke gjøre noe forsøk på å trekke opp igjen fra forrige sak tilløpet til generell debatt om elektrifisering, men bare slå fast at gjeldende politikk er at kraft fra land skal utredes i forbindelse med alle nye felt. I tilfellet Edvard Grieg-feltet har operatøren funnet ut at prisen per tonn CO2-reduksjon for kraft fra land ligger på rundt 700 kr, dersom man samordner med Draupne og Dagny. Kostnaden for Edvard Grieg-feltet alene er beregnet til i overkant av 1 500 kr. Jokeren som for alvor kan dra kostnadene ned, dersom man går for en samordnet løsning i området, er selvfølgelig Johan Sverdrup-feltet. Nå er alle operatørene på den sørlige delen av Utsirahøyden pålagt å utrede en samlet løsning for kraft fra land, som er ventet å være ferdig mot slutten av året. I planen for utbygging og drift av Edvard Grieg-feltet framgår det tydelig at dersom det blir en samlet løsning for kraft fra land på den sørlige Utsirahøyden, skal Edvard Grieg-feltet tilknyttes en slik løsning, såfremt Olje- og energidepartementet ikke bestemmer noe annet. I så fall skal Edvard Grieg-feltet dekke sin rettmessige andel av investerings- og driftskostnadene ved løsningen. Det påpekes derfor av en samlet komité at også Edvard Grieg-innretningen må bygges, slik at den er tilrettelagt for mottak, slik at den kan motta kraft fra land dersom det blir en aktuell løsning. I forbindelse med klimameldingen, som behandles i denne salen senere i dag, setter Stortinget et uttrykt mål om at den sørlige delen av Utsirahøyden skal elektrifiseres. Med disse merknadene er det en glede å si at det er en samlet komité som anbefaler at planen for utbygging og drift av Edvard Grieg-feltet godkjennes av Stortinget.