Erna Solberg (Høyre), 2005-01-13:
Jeg er enig med representanten Ballo i at det er viktig å ha et positivt syn, og at det er farlig med debatter som kan bidra til at bildet av Vardø-samfunnet eller andre utsatte kystsamfunn i Finnmark bare er negativt. Jeg er også glad for at det foregår mange positive prosesser for bl.a. å lete etter alternative utviklingsveier i Vardø og andre kommuner. Som jeg sa i mitt svar til representanten Schjøtt-Pedersen i spørretimen 24. november 2004, har Regjeringen stor forståelse for at folk i Vardø opplever den store arbeidsledigheten som svært vanskelig. Jeg deler oppfatningen av at Vardø, og også andre kommuner i Finnmark, er i en svært vanskelig situasjon. Blant annet på bakgrunn av situasjonen i Vardø og i noen andre kommuner skrev jeg i et brev til fylkeskommunen den 3. desember 2004 at jeg var innstilt på å drøfte konkrete tiltak som kunne gi varig bedring av situasjonen med hensyn til å skape nye arbeidsplasser i Vardø og eventuelt i andre lokalsamfunn i en tilsvarende situasjon. I sitt svarbrev til meg den 7. desember 2004 har fylkeskommunen lagt frem en rekke forslag til tiltak både på kort og på lang sikt. Jeg mener at dette brevet gir grunnlag for den videre oppfølging og dialog som departementet vil ha med fylkeskommunen og andre aktører som kan bidra til en positiv utvikling. Jeg ser det derfor som svært viktig at vi får til gode prosesser for å komme frem til forslag om bruken av de 75 mill. kr som Stortinget, i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet for 2004, bevilget over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett til tiltak i Vardø og andre lokalsamfunn i Finnmark som er i en tilsvarende situasjon. Regjeringen og Kommunaldepartementet har fulgt utviklingen i Vardø og andre kommuner i Finnmark nøye over flere år. Blant annet fikk Vardø status som omstillingskommune i 2001, og allerede den gang var man oppmerksom på behovet for midler til ekstra tiltak i kommunen. I tråd med intensjonene i ansvarsreformen overtok Finnmark fylkeskommune ansvaret for omstillingsarbeid og fordeling av omstillingsmidler i forbindelse med reformen. Omstillingsarbeidet vil pågå frem til 2006. En eventuell videreføring av omstillingsperioden er det først og fremst Finnmark fylkeskommune som må ta stilling til, i dialog med kommunen. I tillegg til omstillingsstatus har Regjeringen sørget for at flere statlige etater de siste årene har lokalisert nye arbeidsplasser til Vardø. Finnmark fylkeskommune vil, på vanlig måte i forhold til ansvarsreformen, få en ramme til bruk for regionale utviklingsformål fra departementet i 2005. Den foreløpige rammen som er formidlet til fylkeskommunen for 2005, ligger på 111 mill. kr. Og i år som i fjor er en del av denne potten skjønnsmessig tildelt - altså med et større beløp på 20 mill. kr - på bakgrunn av omstillingsformålene og utfordringene i fylket. Regjeringen har altså allerede - før det ble bevilget 75 mill. kr - vært opptatt av at det er omstillingsutfordringer, særlig i Kyst-Finnmark, men også i noen innlandskommuner, som gjør at Finnmark trenger et skjønnsmessig tillegg når det gjelder de midlene de har fått disponere. Det endelige beløpet for alle fylkeskommuner kommer til å bli klart i løpet av kort tid. Fylkeskommunen skal i samarbeid med det regionale partnerskapet prioritere bruken av de ordinære regionale utviklingsmidlene i fylket. Dette gjelder også bruken av utviklingsmidler i forhold til Vardø. Det er altså slik at vi gjennom ansvarsreformen også har gitt fylkeskommunen valget mellom hvor høyt man prioriterer omstillingsarbeidet og hvor mye av disse midlene man vil overføre til de kommunene som har størst utfordringer. Departementet har startet arbeidet vedrørende anvendelsen av de 75 mill. kr som vi har fått ekstraordinært bevilget i nysalderingen av statsbudsjettet for 2004. Vi er opptatt av at dette gir kortvarig hjelp knyttet til den store ledigheten og den vanskelige situasjonen mange mennesker er i, og ikke minst at det gir et langsiktig grunnlag for å skape alternative løsninger. Vi ønsker derfor å samarbeide bredt både med lokale, regionale og statlige myndigheter samt med virkemiddelapparatet. Politisk ledelse i departementet har i den sammenheng invitert fylkeskommunen til et møte i Vadsø den 14. januar. Det vil altså bli et møte om disse forholdene i morgen for å starte en dialog med fylkeskommunen og avdekke noen av de områdene som det kan være aktuelt å satse videre på. Fylkeskommunen har også lagt opp til et arbeid direkte overfor kommunene, og det er viktig for oss at fylkeskommunen tar initiativ til nye tiltak som varig kan bedre situasjonen, og at disse bør ha en lokal forankring. Jeg har ingen tro på at noen utenfra kommer til å løse situasjonen i mange av disse kommunene. Noe av initiativet, engasjementet og eierskapet må også komme fra lokalt hold. I tillegg er det viktig at andre krefter også bidrar. Jeg har derfor lagt vekt på at bl.a. Aetat, Innovasjon Norge, SIVA og regional statsetat ved fylkesmannen bidrar der hvor det er aktuelt og naturlig. Det er flere departement som tar ansvar og samarbeider om disse problemstillingene, og politisk ledelse i Fiskeri- og kystdepartementet deltar på det nevnte møtet i Finnmark. Fylkeskommunen arbeider aktivt med forslag til bruk av midler, og det har vært et møte mellom fylkeskommunen og kystkommunene. Jeg regner med at Vardø kommunes situasjon også blir tatt opp av fylkesmannen. Etter møtet i Vadsø er det planlagt å reise videre til Vardø for å få et eget møte med kommunen, lokal Aetat og Vardø i Vekst. Vardø i Vekst har allerede startet arbeidet, bl.a. med å arrangere et stort møte for å få frem kreativitet og nye løsninger. Jeg har forventninger til at disse møtene vil gi oss en innsikt i det omstillingsarbeidet som har vært drevet så langt, og at det fokuseres på hvilke muligheter som finnes for den videre konstruktive satsingen. Jeg synes mange av de eksemplene på hvordan man aktivt kan bruke historien, som representanten Ballo viste til, høres ut som positiv og konstruktiv nytenkning, som selvfølgelig må være med i vurderingen fremover. Foreløpig er det for tidlig å si noe eksakt om hvilken innretning de bevilgede midlene skal ha, og hvordan de best kan fordeles på tiltak. Jeg mener at det er svært viktig i løpet av kort tid å utarbeide strakstiltak i nært samarbeid med kommunen og arbeidsmarkedsetaten. Det er nemlig slik at det fokuset vi hadde på Vardø før jul, særlig gjaldt den håpløse situasjonen som mange enkeltpersoner opplevde og følte at de var i. Det er derfor vesentlig å gjøre noe konkret i forhold til følelsen av håpløshet blant enkeltpersoner. Imidlertid vil den viktigste delen av arbeidet være å komme frem til tiltak og satsingsområder som gir varig og lønnsom sysselsetting basert på utnyttelse av bredden og mangfoldet. Men det er viktig at også en del av den satsingen må dreie seg om å aktivisere de menneskene som allerede bor i Vardø, og ikke på en måte bare erstatte dem med ny befolkning. Regjeringens viktigste bidrag til å forbedre situasjonen i Finnmark er å bedre de generelle rammebetingelsene. Jeg har lyst til å understreke det. Det er de generelle rammebetingelsene som bl.a. avgjør om fiskeindustrien kommer til å gå godt i årene fremover. Dette er svært viktig for kystområder som har et eksportavhengig næringsliv. Lavere rentenivå og en fornuftig kronekurs gir et bedre utgangspunkt for fiskeindustrien nå enn tidligere. Det er avgjørende for å få til nødvendig omstilling og internasjonal markedstilpasning for denne næringen at rammevilkårene også er gode. Selv etter de siste årene med stor avskalling, preges fiskerinæringen fortsatt av høy overkapasitet. En slik overkapasitet er en betydelig hemsko for utviklingen av en lønnsom næring. Jeg mener det er svært viktig at næringen selv må komme i en posisjon der den klarer å unytte en vesentlig del av sin produksjonskapasitet, slik at konkurransekraft, lønnsomhet, kvalitet og verdiskapning styrkes og blir mer stabil. Særlig må dette ses i forhold til at det allerede er bevilget betydelige midler i perioden 1997-2003. Tall fra Innovasjon Norge viser til at av en totalramme på 1,57 milliarder kr, som ble bevilget av daværende SND i området, er i alt 70 pst. investert i fiske, fangst, fiskeoppdrett og fiskeindustri. Mye av pengene er tapt. I salderingen for 2004 ble det også gitt tilføringer til tapsfondet til SND for å avveie for disse tapene. Jeg ser helt klart behovet for jevnere råstofftilgang, og jeg vet at dette er et forhold som fiskeri- og kystministeren er opptatt av, og som han har besvart i brev av 10. januar 2005 til Stortingets næringskomite som et svar på Dokument nr. 8:30 for 2004-2005. Der varsler han en bred gjennomgang av forholdene rundt landing av råstoff, som også har betydning for hvordan fiskeindustrien utvikler seg. Fiskeri- og kystministeren skriver bl.a. videre at det arbeides med spørsmål rundt langsiktige leveringsavtaler, og at dette er et tema som vil bli drøftet i stortingsmeldingen om marin næringsutvikling som er planlagt fremlagt senere i vår. I den prosessen vi nå er inne i, ser jeg det som særlig viktig at aktører som kan bidra til ny næringsaktivitet, f.eks. i form av knoppskyting og nyetableringer, blir hørt og blir sett. I den sammenhengen er det også vesentlig hvordan den enkelte kommune og fylkeskommune markedsfører de virkemidler og muligheter som allerede er lagt til rette for næringsutvikling. Ingen steder i Norge er virkemidlene så gode som i Finnmark. Både Vardø og andre kommuner må selvfølgelig i den sammenhengen markedsføre virkemidlene i tiltakssonen aktivt. Det er altså ingen andre steder i landet hvor det gis fritak for arbeidsgiveravgift, bare for å nevne ett av tiltakene.