Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-02-12:
Jeg tar opp det forslaget som fremmes i dokumentet. Norge har en stor utfordring. Vi har behov for at flere elever og studenter velger realfag. Samtidig som realfag har tapt terreng som en attraktiv utdanningsvei, øker samfunnets behov for arbeidstakere med realfagkompetanse. Etter en spørreundersøkelse blant sine medlemsbedrifter slår Abelia fast at det bare i løpet av fjoråret ville vært behov for 10 000 nyansatte med realfagkompetanse, og det gjelder bare i kunnskapsbedriftene. I tillegg kommer behovet for ansatte med realfagkompetanse i offentlig sektor, i industrien og i petroleumssektoren. Dette står i skarp kontrast til de vel tusen kandidater som årlig utdannes innen dette fagfeltet. I tillegg til at det utdannes for få realister har vi utfordringen med det faglige nivået. De tre siste PISA-undersøkelsene har vist at norske elever ligger til dels langt etter elever i andre land, og tendensen peker i feil retning. PISA 2006, som ble offentliggjort mot slutten av fjoråret, viser at norske elever for første gang skårer under OECD-snittet i realfag. Norske elever ligger så mye som to og et halvt år etter jevngamle finske elever, målt etter nivå. Realfagene er også et av de fagområdene der skillet mellom jenter og gutter er størst når det gjelder rekruttering. Gjennom ROSE-prosjektet, «The Relevance Of Science Education», drevet av Camilla Schreiner og Svein Sjøberg ved Universitetet i Oslo, kommer det fram at gutter og jenter har veldig ulike holdninger til realfag. For å øke antallet jenter som velger realfag, må måten fagene presenteres på, endres, slik at også jenter vil interessere seg for å velge fagene. Noen av Schreiners og Sjøbergs viktigste funn er at selv faglig dyktige elever velger bort realfag og teknologi. Dette gjelder spesielt jenter. Det er nødvendig med et bredt spekter av tiltak for å styrke rekrutteringa til og nivået i realfag. Forslaget om å opprette teknologigymnas er ett slikt tiltak. Det er veldig viktig å stimulere interessen for og ta vare på ferdighetene i realfag hos de elevene som interesserer seg spesielt for disse fagene. Dette er ikke alltid de elevene som gjør det best, men det er de som kanskje har en voldsom entusiasme for realfagene. Den interessen må vi ta vare på og stimulere. Norge har en lang og god tradisjon for å tilby spesialisert videregående opplæring innenfor idrett. Et eksempel er håndballinja ved Ullern videregående skole. Vi mener at det bør finnes tilsvarende tilbud innenfor andre viktige fagområder. Spesialisert videregående opplæring gjennom etablering av teknologigymnas vil være et supplement til realfaglig fordypning innenfor det ordinære videregående programmet for studiespesialisering. Mange fylkeskommuner har satset bra. De har satset på realfagene ved å opprette teknologi- og forskerlinjer og allmenne tekniske fag. Fylkeskommunene bør etter vår oppfatning også bli i stand til å tilby rene spesialiserte løp innenfor videregående opplæring, altså flere temaskoler. I en slik modell må det samlede timetallet innenfor realfag økes, slik at den teknologiske og realfaglige profilen styrkes. Teknologi- og forskningslære må inngå som programfag. Det må gis et stort rom for faglig fordypning. Det er nettopp derfor timetallet må økes utover det som er normen for annen videregående opplæring. Denne type teknologigymnas vil dessuten kunne knyttes opp mot eksisterende fagmiljøer innenfor høyere utdanning. Det vil være en forutsetning at staten bidrar til drift av disse skolene, for de vil være relativt kostnadskrevende både når det gjelder utstyr, og når det gjelder høyere timetall. Til tross for at dette er et mer kostnadskrevende tilbud enn vanlig, mener vi at det er et viktig tiltak for å ivareta interessen for realfag. Det er også et viktig tiltak for å bidra til at Norge fortsetter å hevde seg i en globalisert verden, der teknologiske nyvinninger og en befolkning med høy teknologisk kompetanse vil spille en stadig viktigere rolle - for bl.a. å sikre velferden vår for framtida. Det krever at vi satser både på grunnutdanninga og på høyere utdanning og forskning. En god realfaglig utdanning på et høyere utdanningsnivå forutsetter at grunnutdanninga framskaffer studenter med gode nok grunnleggende forkunnskaper. Som vi alle vet, er det en nær sammenheng i utdanningssystemet. Hva vi gjør for seksåringene, har betydning for frafallet i videregående skole og for hva slags forskere vi får i den andre enden av utdanningssystemet. Det er veldig viktig for framtidas velferd å rekruttere tilstrekkelig mange som kan drive norsk og internasjonal teknologisk utvikling videre, bl.a. innenfor områder som miljø, petroleum, helse, infrastruktur og marine fag.