Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-04-12:
Denne debatten er en klassiker, til glede for nye lyttere. Dessverre, må en si, for dette er noe som vi burde hatt bedre kontroll på enn det vi har. Kraftsituasjonen er anstrengt. Vinterprisene på strøm vil nå vare hele året, kunne vi lese i avisen i dag, og det er i realiteten karakterboka på en feilslått energipolitikk de siste fem og et halvt år. I Stortinget i fjor, den 3. mars 2010, sa statsministeren i Stortingets spørretime: «Så jeg tror at vi som er politikere, må ta ansvaret for utviklingen – enten vi sitter i denne regjeringen eller satt i den forrige – og ikke skylde på et litt diffust marked. Dette er et gjennomregulert system, der politikerne sitter og har ansvaret for det aller meste.» Det er grunnlaget for denne debatten. Dette er altså ikke bare et marked som har gått amok på egen hånd. Dette er ikke noe som har skjedd plutselig; dette er noe som vi som politikere har hatt sjansen til å styre i veldig, veldig stor grad. Derfor er det også en debatt som må tas i denne sal, når vi vet at kraftsituasjonen fortsatt er anstrengt og vi går mot vinterpriser hele året. Tor-Arne Strøm fra Arbeiderpartiet sa at løsningen her er mer kraft, mer enøk og mer linje. Det samme kunne vi lese da representanten Borten Moe i august 2006 i Klassekampen sa at kraftsituasjonen skulle være et tema på Senterpartiets gruppemøte, for nå måtte det skje noe. Og det måtte bygges mer kraft og mer linje og drives mer enøk. Løsningen her er ikke ny, det er bare det at en har gjennomført det på en utilstrekkelig måte. Da sier jeg ikke at det ikke har skjedd noe, men det har ikke skjedd nok i forhold til behovene som vi vet er der. Det viser egentlig hvor mye penger Enova disponerer – for så vidt hyggelig for Enova – men det er i realiteten prisen på dårlig samvittighet. Enova hadde ikke hatt den summen penger å bruke hvis vi hadde fått til den politikken som alle egentlig ønsker i utgangspunktet, nemlig grønne sertifikater, fra 2006. Men jeg er optimistisk i forhold til en ny statsråd. Han har nye muligheter. Han kan snu steinene i ruinene av den energipolitikken han har overtatt – og der er det mange steiner å snu. Han slipper kampen om det skal gjennomføres en energimelding. Den forrige statsråden mente det bare var papirarbeid og unødvendig byråkrati, som han skrev i en kronikk som ble publisert på Senterpartiets webside 31. august 2009. Nå vet vi at regjeringen ikke lenger mener det, og det er bra. Så vil regjeringen skryte av at nå kommer linjen Ørskog–Fardal på plass, forhåpentligvis i 2015 – det er kjempebra. Det triste er bare at da Statnett var i Ålesund i mai 2006, sa de at den linjen skulle være på plass i 2011. Nå er vi i 2011, og nå snakker vi om 2015. Det er igjen en karakter over regjeringens politikk: forsinkelse og forsinkelse. Ny kraftproduksjon er viktig, fornybar energi er viktig. Jeg stoler på at statsråden her vil kjempe fram en sterkere satsing på vannkraft enn det vi har sett ikke bare når det gjelder opprustning og utvidelse av eksisterende verk, men også når det gjelder å våge å se på nye kraftverk og større kraftverk. Jeg håper statsråden vil gjøre som han sa i Adresseavisen i fjor høst: delegere mer av konsesjonsmyndighetene for småkraftverk til lokale myndigheter. Og jeg håper at statsråden når grønne sertifikater kommer i gang, vil sikre at vi ikke får en propp i konsesjonssystemet som gjør at vannkraften blir liggende, mens vindkraften går igjennom – eller der gjerne, uheldigvis, vindkraften også kan bli liggende. Jeg håper statsråden vil gjøre som ha sa i Adresseavisen i fjor høst, nemlig å ta i bruk de mobile gasskraftverkene, hvis de kan påvirke pris. Jeg aksepterer fullt ut at i noen tilfeller, når det ikke er flaskehalsproblemer, vil de ikke nødvendigvis bety mye for pris, det kan bety noe for hvordan vi rasjonerer vannet. Men jeg håper at man i hvert fall følger opp at når det er flaskehalser, skal de mobile gasskraftverkene brukes mer offensivt enn det som er tilfellet i dag. Så håper jeg statsråden sørger for at regjeringen får klarhet i hva de mener med kraftlinjepolitikken. Jeg tror alle er enige om og kan konstatere at det er blitt investert for lite i kraftlinjer de siste årene, men det er jo litt fordi NVEs inntektssystem faktisk belønner dem som ikke investerer i kraftlinjer, men som bare vedlikeholder det som allerede er der. Da er det faktisk et politisk ansvar og ikke nettselskapenes ansvar. Så håper jeg at han blir enig med regjeringen om hva en vil med utenlandskabler. Skal vi være Europas batteri, eller skal vi holde igjen? Det er to ulike retninger. Når det gjelder AMS, altså toveiskommunikasjon, ble også det løftet fram som et skalkeskjul for at mye skjer. Jeg tror ikke det er noen i denne sal som er imot toveiskommunikasjon, men la oss ikke overdrive effektene. Det er mulig at det tar 20 år før vi i det hele tatt får tilbakebetalt investeringen. Da er ikke det et tiltak som reduserer strømregningen, men det er et tiltak som gjør at du blir mer trygg på at du betaler riktig for strømmen.