Sylvi Graham (Høyre), 2015-12-14:
Denne saken gjelder endringer i statsbudsjettet 2015 under Utenriksdepartementet. Endringene ble i proposisjonen foreslått hovedsakelig under programområde 03 Internasjonal utviklingshjelp, der det ble gjort fremlegg om å øke enkelte poster med til sammen om lag 1,7 mrd. kr og redusere enkelte andre poster med om lag 1 mrd. kr. Budsjettet for utviklingshjelp for 2015 ble også foreslått økt med litt over 600 «friske» millioner for å dekke deler av økte ODA-godkjente flyktningutgifter. Totalt merket komiteen seg at om man ser bort fra utgiftene til flyktninger i Norge, legger regjeringen opp til å bruke 30,1 mrd. kr i bistand i 2015. Det er fremmet et mindretallsforslag i saken fra Sosialistisk Venstreparti samt et flertallsforslag. Omstendighetene i siste halvdel av 2015 med raskt økende ankomster og derfor også svært høye utgifter til mottak av flyktninger i Norge er vel kjent. Asylankomstene har denne høsten vært høyere enn noensinne, og den raske oppbyggingen av mottaks- og hjelpeapparatet har hatt sin pris. Dette var da også bakgrunnen for de forslagene til omgrupperinger som regjeringen fremmet i denne saken. Komiteen viser i saken til at de utgiftene som omtales, kan rapporteres som offisiell utviklingshjelp i tråd med retningslinjene til OECDs utviklingskomité, og at dette har vært norsk praksis siden tidlig på 1990-tallet. Ingen ser det vel som ideelt å omdisponere i budsjetter såpass sent på året. Men ekstraordinære situasjoner kaller på ekstraordinære aksjoner. Norge skal fortsatt være et land hvor mennesker som er forfulgt, utsatt for krig eller som risikerer livet der de kommer fra, kan søke nødhavn og få beskyttelse, men Norge skal også være et land som gir humanitær hjelp i akutt nød der den er. Og det er ingen tvil om at noen av verdenssamfunnets mest vanskeligstilte områder i disse dager er Syria og nabolaget rundt landet. Den humanitære krisen blir mer og mer akutt nå når krigen er inne i sitt femte år. Norge er en av de aller største bidragsyterne til dette området. Vi har økt den humanitære bistanden til et rekordnivå, 1,25 mrd. kr går til Syria og naboland i år – snart 1.45 mrd. kr. Dette foreslås økt til 1,5 mrd. kr i 2016. Ja, statsministeren har også tatt initiativ til en giverlandskonferanse for Syria som skal holdes i London i februar. Men så var det her og nå. Det er vel relativt sjeldent at en komité slik som i denne saken i nysalderingen, og på denne måten, fremmer forslag til finansinnstillingen, som flertallet i utenriks- og forsvarskomiteen gjør her. Vi har tatt høyde for at FNs humanitære appeller aldri har vært større. Komiteen viser til at Verdens matvareprogram, World Food Programme, i disse dager må redusere matrasjonene, og at FNs høykommissær for flyktninger, UNHCR, har store budsjettutfordringer. Det er et trist faktum at ved inngangen til desember hadde FN bare fått inn 49 pst. av de om lag 20 mrd. dollar de ba om i humanitær hjelp for inneværende år. Komiteens flertall, som jeg også her og nå takker for et godt samarbeid i saken, foreslår derfor at budsjettet under Utenriksdepartementets programområde 03 Internasjonal utviklingshjelp for 2015 salderes med en styrking til kap. 170, post 74, med 100 mill. kr til UNHCR og med 100 mill. kr ekstra til kap. 170, post 73, FNs matvareprogram. Begge summene skal øremerkes innsatsen i Syria og nærområdene. Jeg anbefaler flertallsinnstillingen.