Marit Tingelstad (Senterpartiet), 1999-12-20:
I dag tar nærmere 60 pst. av dagens ungdom høyere utdanning. Det er en formidabel vekst i forhold til de prognosene som ble skissert på slutten av 1980-tallet. Den gangen opererte myndighetene med tallet 105 000 som et rimelig måltall. Men så kom konjunktursvingningene med stor arbeidsledighet, der ulike utdanningstiltak ble et viktig redskap for å bøte på skadevirkningen av ledigheten. Det var fornuftig isolert sett, men vi skal ikke underslå at det nok ble en del ad hoc-løsninger. Senterpartiet mener det er viktig at mange flere har skaffet seg studiekompetanse og valgt å ta høyere utdanning. Dette legger et godt grunnlag for Norge som kompetansenasjon. Likevel må en ikke glemme at det trengs kompetanse også i de praktiske hverdagsyrkene, hvis jeg kan kalle det det, men det hører jo ikke med til denne saken i dag. Det er store forskjeller på studietilbøyeligheten i landet, og innlandsfylkene ligger langt under landsgjennomsnittet. Dette er tema som må tas alvorlig, både av sentrale og regionale politikere. Det må drives bedre rådgiving, og det må legges bedre til rette for attraktive studietilbud, ikke minst ved innlandshøyskolene. Når regionale politiske myndigheter slutter opp om nye studietilbud, skapes det forventninger til beslutningstakerne, med ditto skuffelser når ikke tilbudet kommer. Jeg viser til innlandsoffensiven, som gjelder Oppland og Hedmark, hvor høyere utdanning skal være en del av motoren for vekst og utvikling. Også fylkene Buskerud, Vestfold og Østfold ligger under landsgjennomsnittet hva gjelder studieplasser i forhold til folketallet. Senterpartiet mener dette må vektlegges når nye studieplasser planlegges. Desentraliserte studietilbud er et mål for å nå folk der de bor. Jeg stiller likevel et spørsmål om det er det mest hensiktsmessige i alle situasjoner. Jeg vil her trekke fram Høgskolen i Buskerud, som har betydelig kompetanse innen pedagogikk, men mangler allmennlærerutdanning. I samme fylke er det stort behov for flere fagutdannede lærere. I dag tilbys desentralisert lærerutdanning fra Høgskolen i Telemark, som selv ikke klarer å fylle opp sine plasser. En må spørre hva som gir det beste resultatet også sett i norgesnettperspektiv. Er det desentraliserte opplegg eller oppretting av allmennlærerutdanning ved fylkets egen høgskole? Et sentralt spørsmål er også om det er rimelig samsvar mellom de behov samfunnet har for kompetanse, og den utdanningen som studentene velger. Svaret er nei, og det er grunnen til at dimensjoneringsmeldingen er kommet. Samtidig viser jeg til Mjøs-utvalget, som har som oppdrag å gjennomgå alle sider ved høyere utdanning. Jeg vil i den sammenheng gi honnør til saksordføreren for den prosessen hun har fått til i arbeidet med denne innstillingen, hvor komiteen etter min oppfatning har klart å unngå å tråkke i Mjøs-utvalgets bed. Det har til stadighet kommet kritikk mot at høyere utdanningsinstitusjoner er for statiske og lite fleksible i forhold til å ta nye utfordringer i tråd med samfunnets behov. Kritikken bør nok også rettes mot storting og departement, for det er tross alt disse fora som lager rammevilkårene. Det er nødvendig at institusjonene får friere tøyler og selv viser vilje til større fleksibilitet, ikke minst i forhold til å være sentrale tilbydere til etter- og videreutdanningsreformen som nå er på trappene. Her blir det større konkurranse, og her må institusjonene være seg sitt ansvar bevisst. Jeg viser for øvrig til innstillingens omtale av dette. Så noen få kommentarer til enkelte fagområder. Mangelen på realister som vil bli lærere, gir uheldige konsekvenser for både grunnopplæring og videregående opplæring. Jeg mener det må vurderes ulike stimuleringstiltak for å bedre tilgangen på både realister og ingeniørstudenter. Dette er en forutsetning for å nå målet om et nyskapende Norge. Jeg vil også fremheve at design, både produkt- og industridesign, må prioriteres. Satsing på IKT og multimedier i høyere utdanning er nødvendig. Her vil jeg trekke fram Høgskolen i Gjøvik, som har studieplaner for et sivilingeniørstudium klare, men mangler en del midler for å kunne starte opp. Jeg vil understreke at det er svært viktig å få høyere grads studier også til denne regionen. Senterpartiet er glad for understrekingen av at utdanning innenfor de vedtatte helseplaner må følges opp. Her må departementet gi plass til studietilbud der det ligger til rette for det. I dagens utgave at Oppland Arbeiderblad er det et oppslag om radiografmangelen: «Takket være iherdig innsats fra Opplands-benken går nå Stortingets sosialkomite inn for å opprette den radiografutdannelsen allerede fra neste skoleår, og det kan på sikt bedre situasjonen ved GFS. Når den nye stråleenheten er på plass, trenges det nemlig enda flere radiografer.» Det er klart jeg skulle ønske at kirke-, utdannings- og forskningskomiteen hadde hatt like konkrete utsagn, men det valgte vi altså ikke å ha i forbindelse med denne prinsippmeldingen.