Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-24:
I statsbudsjettet for 2012 er det viktige satsingsområdet på utdanningssektoren å sørge for at flere ungdommer gjennomfører videregående opplæring, og det er en særlig satsing på å styrke yrkesfag. I dag er det sånn at ca. halvparten av dem som går ut av ungdomsskolen, velger yrkesfag ved videregående opplæring. Men når vi ser på hvor mange som fullfører, og tar fagbrev, er det ca. 15–20 pst. av et årskull som gjør det. Det betyr at vi har mistet mange på veien. Noen har gått over til påbygging for å få studiekompetanse og kunne studere videre. Noen er fremdeles i videregående opplæring, men mange har droppet ut av videregående opplæring. Dette er en stor utfordring for den enkelte, fordi vi ser at å stå stødig i arbeidsmarkedet først og fremst henger sammen med om man har gjennomført videregående opplæring eller ikke. Dette er en stor utfordring for norsk næringsliv, fordi norsk næringsliv kommer til å mangle mange kompetente fagarbeidere framover hvis ikke vi klarer å øke rekrutteringen hit. Så jeg har en kjepphest, og det er å øke statusen og rekrutteringen til yrkesfag. Det må vi gjøre på mange måter. Det må vi ikke minst gjøre gjennom den satsingen og det samarbeidet som jeg og regjeringen har tatt initiativ til overfor fylkene. Vi samarbeider nå systematisk med fylkene. Vi har gjennomført ett år. Vi skal gjennomføre to år til for å få opp gjennomføringen i videregående opplæring, og for å sørge for gjennom Ny GIV å følge opp de elevene som dropper ut. For ett år siden manglet vi oversikt over 10 000 elever i alderen 15 til 21 år. Nå har vi funnet 5 000 av dem, og vi har ikke tenkt å gi oss før vi har funnet de 5 000 siste. Det handler også om at de elevene som har en lang karriere med nederlag i skolen bak seg, og som kommer til tiende trinn med store kunnskapshull som vi vet gjør at de kommer til å slite med å gjennomføre videregående opplæring, gir vi et tilbud før de begynner på videregående sånn at de kan ta igjen noe av det de har mistet, og stå støere, ikke minst fordi de mangler så mye motivasjon på grunn av mange nederlag. Vi har veldig gode erfaringer med det; 2 300 tiendeklassinger har fått dette tilbudet i år. Med dette budsjettet vil det være 4 000 som får dette tilbudet neste år. Samtidig trapper vi opp lærernes kompetanse for å følge dem opp. I dette statsbudsjettet ligger også starten på den omleggingen av ungdomstrinnet som er helt avgjørende for å få opp motivasjon og læringslyst, som vi vet er en avgjørende drivkraft for å kunne lære mer og nå det potensialet man har. Det er en unison oppfatning i Skole-Norge at ungdomsskolen ble for teoretisk og akademisk gjennom Kunnskapsløftet, og at for mange elever ikke får vist bredden av hva de kan, og hva de har av talenter. Derfor skal vi innføre valgfag, men vi skal ikke gi oss med det. Vi skal sørge for at vi får en mer praktisk, variert og motiverende ungdomsskole, ikke minst gjennom å sørge for en skolebasert opplæring av lærere når det gjelder klasseledelse – lærernes kompetanse til å lede klassen med å jobbe variert – som er helt avgjørende når det gjelder lese- og regneopplæring. På denne måten regner vi med at vi gjennom en dugnad for å øke respekten for praktisk kunnskap kan få opp motivasjonen hos ungdomsskoleelever. Vi vet at elever i norsk skole aldri er så lavt motivert som de er på tiende trinn i ungdomsskolen. For å få til en god kvalitet i skolen må vi ha et godt opplegg for etter- og videreutdanning av lærere. La meg si det sånn: Vi skal være litt takknemlig for at den største konflikten i denne debatten mellom regjeringen og Høyre dreier seg om at regjeringen går inn for – i et partnerskap som vi nå er enige med lærerorganisasjonene og KS om – en finansiering der staten betaler 50 pst. av videreutdanningen av lærerne, der KS betaler 25 pst., og der lærerne betaler 25 pst. Høyres forslag er 60–20–20. Det er ikke all verdens forskjell på det, og de store ordene synes jeg vel kanskje er litt overdrevne. Vi beregner at denne nye avtalen kan føre til at 1 700 lærere får videreutdanning neste år. Men det som har vært viktigst for meg i denne runden, er å få på plass en modell som partene står bak, og der KS oppfordrer kommunene til å benytte seg av dette tilbudet, for det er det som har hindret oss i å få på plass et godt tilbud når det gjelder videreutdanning til lærerne.