Rannveig Kvifte Andresen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-02-19:
Regjeringa har framlagt et forslag til midlertidig lov om overføring av foreldreskap for barn i Norge født av surrogatmor i utlandet. Det ideelle hadde selvfølgelig vært at dette var helt unødvendig. Men det er altså familier i Norge som i dag ikke har det juridiske foreldreskapet på plass. Det er ikke bra for foreldrene – og på ingen måte bra for barna. Derfor er det altså nødvendig med en lov som gjør det mulig å etablere juridisk foreldreskap også i de tilfeller der dette ikke er mulig etter dagens barnelov eller adopsjonslov. Vi skal ikke ta stilling til surrogatispørsmålet – jeg kan jo innrømme at jeg selv er svært skeptisk til surrogati – og vi skal heller ikke ha en debatt om de etiske dilemmaer i tilknytning til dette. Formålet med den midlertidige loven er rett og slett å gi et rettslig grunnlag for å etablere foreldreskap. Den som kan søke foreldreskap etter denne loven, er fars nåværende eller tidligere ektefelle, registrerte partner eller samboer – uansett kjønn. Det er derfor barnets sosiale forelder som kan søke foreldreskap etter loven. Saksordføreren framla på en veldig god måte argumenter for viktigheten av dette. Det framsettes flere vilkår i lovforslaget, og det omfatter kun tilfeller der søker er bosatt i Norge og barnet oppholder seg i Norge. Dessuten settes siste frist for å søke til 1. januar 2014. Det er altså ikke en lov som skal gjelde eventuelle framtidige barn født av surrogatmor i utlandet. I likhet med foregående taler og saksordføreren mener jeg at lovforslaget ikke vil danne presedens. Enkelte hevder at dette egentlig er å åpne for surrogati, andre at de ikke kan se at dette er til barns beste. Dette gjelder altså familier som befinner seg i Norge. Det er barn som er blitt til dels ganske store, det er familier som har levd som familier og ser på seg selv som familier – ja, som er familier i en eller annen konstellasjon. Det er på høy tid å få på plass foreldreskapene for de familiene det her er snakk om. Flere av dem har levd lenge i usikkerhet rundt sin situasjon og juridiske status. Dette er barn som er i Norge, og som er født ved bruk av surrogati. De har behov for en trygghet i sin situasjon. Jeg er helt overbevist om at denne midlertidige loven er til beste for barna. Det er barn som har hatt en uavklart rettslig status, noe som kan få uheldige konsekvenser for barna det er snakk om. Nå kan disse barna få anledning til å få etablert juridisk foreldreskap med sine sosiale foreldre. For å sitere statsråden fra en tidligere sak i stortingssalen: «Hensynet til barnets beste og barns særlige behov for trygghet og stabilitet må tillegges betydelig vekt. Dette har departementet lagt vekt på i arbeidet med midlertidig forskrift og midlertidig lov etter barneloven. Også når det gjelder framtidig lovverk, vil det være et viktig hensyn nettopp å sikre barna.» Ungene må ikke bli skadelidende i den situasjonen de er i. De har ikke hatt noen som helst innflytelse på sin tilblivelse. Det må også påpekes at mange av dem som har benyttet surrogati i utlandet, har gjort det i god tro – ja, sågar fått feilaktige opplysninger fra myndighetene. Så blir det en helt annen debatt hvordan vi i større grad kan sørge for at korrekte opplysninger blir gitt. Til slutt vil jeg påpeke at det tas høyde for at barnet skal kunne få kunnskap om sitt opphav, slik at den delen av vurderingen av barnets beste også blir tilfredsstilt.