trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-03-03:
Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: «Forsvaret selger mye utstyr de ikke har bruk for pga. omstrukturering. Noe selges på vanlige auksjoner slik at alle har mulighet til å by, men noe selges også i store partier, slik som bl.a. MB feltvogner. Hadde det ikke vært bedre at også disse ble solgt på vanlige auksjoner eller ble tilbudt rimelig til bl.a. Heimevernets befal og soldater?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-03-03:
Jeg takker statsråden for svaret, som var et utfyllende svar, selv om jeg kanskje ikke er enig i alt det statsråden svarte, for mitt spørsmål går på hvordan Forsvaret forvalter sine verdier, herunder avhender sitt utstyr når dette er nødvendig. I disse tider, når vi driver omstrukturering av Forsvaret, er det nødvendig å avhende en del utstyr. Men mye av dette utstyret er veldig bra, og bl.a. de Geländewagen som jeg viser til, skal selges. Hvis mine opplysninger er riktige, skal ca. 700 Mercedes Geländewagen selges dette året. Disse har stått tørt, de har ikke kjørt på salt, og de har en lav kilometerstand, så dette er biler som er interessante for svært mange av Norges befolkning. Da synes jeg kanskje det er feil å selge disse som partier og la firmaer få stor fortjeneste av dem. Det var en annonse i VG her om dagen hvor disse bilene ble avertert solgt for ca. 60 000–70 000 kr, inklusiv henger. Dette tror jeg er vesentlig høyere enn det Forsvaret kunne ha fått hvis de hadde solgt dem. Så jeg mener fortsatt at det er en del penger å hente på vanlige auksjoner.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-03-03:
Da kan jeg stille spørsmålet: Når kom det brevet fram? Det jeg også tenker på, er det vi gjorde for mange år siden. En del heimevernsoffiserer og soldater fikk da kjøpt biler rimelig, mot at disse ble benyttet under HV-øvelser. De fikk kjøpt dem billig mot at de ble stilt til disposisjon og brukt på øvelser, og Forsvaret hadde ikke noe mer utgifter på det. Ellers synes jeg at det er bra at en del biler, bl.a. militære lastebiler av typen M6, blir gitt til humanitære organisasjoner, slik som det blir gjort. Men fortsatt synes jeg det hadde vært mer riktig at vi hadde brukt mer tid, for det sies at partisalg er raskt og effektivt, og det gir bra med penger, men jeg tror at vi bruker litt for kort tid, at det med raskhet er det viktigste. Jeg ønsker at flest mulig skal få mulighet til å være med og by, kjøpe dette utstyret som totalforsvaret har bruk for, og som samfunnet har vært med og finansiert.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2004-03-03:
«Det er økende bekymring for at etableringen av betydelige forsvarsaktiviteter i Hedmark og særlig på Rena og i Elverum ikke gjennomføres som planlagt. Hensynet til allerede foretatte investeringer, kommunenes planer og Forsvaret tilsier forutsigbarhet i etableringen. I hvilken grad foreligger i dag endrede forutsetninger for etableringen av Forsvarets aktiviteter ved Base Østerdalen og Regionfelt Østlandet, og hvilket ambisjonsnivå har Regjeringen i dag for dette området?»
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2004-03-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er glad for signalene om fortsatt satsing. Jeg er også glad for at statsråden signaliserer optimisme i forhold til denne satsingen. Det er vel også grunn til å peke på at den uro som er rundt slike store forsvarsetableringer, ofte skader mer enn kanskje både opposisjon og posisjon ønsker seg. For det er en aktuell problemstilling, som også Høyres forsvarspolitiske talsmann gav uttrykk for i Østlendingen 14. februar, at det legges opp til en reduksjon av karrierearbeidsplassene i Østerdalen garnison. Det gir et signal utad som kan forhindre bl.a. fast bosetting av dem som jobber i tilknytning til Forsvarets etablissementer, noe som ikke er bra verken for Forsvaret eller for kommunene. Dette gjør sitt til at man i hvert fall må prøve, uavhengig av planer og proposisjoner som kommer, å se på mulighetene for å sikre at bl.a. karrierestillingene forblir i Østerdalen. Jeg vil gjerne høre hva statsråden tenker rundt dette.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2004-03-03:
Jeg er glad for statsrådens konstatering av dette. Jeg tror karrierearbeidsplassene er viktige i forhold til Forsvarets virksomhet, for å få ro og for å få effekt ut av den etablering man tross alt har, men de er ikke minst viktige for kommunene som har dette, uansett hvor det måtte være. Det har vært framstilt, i hvert fall i media, som om Østerdalen garnison nå får mindre enn det som var tilsiktet, og at det har skjedd en skjevdeling både i forhold til nord og i forhold til Oslo. Men igjen: Dette er egentlig snakk om forutsigbarhet, klarhet, trygghet og ro, og jeg også skjønner at dette må forenes med endringspotensial og vilje til å endre. Samtidig med denne diskusjonen har man altså hatt utspill både fra politikere og andre om at man skal flytte både ingeniørvåpen og artillerivåpen fra disse etablissementene. Et teknisk verksted på Elverum, nylig åpnet, går det også signaler om skal flyttes, så det er jo ikke noe rart at det er betydelig uro rundt dette. Spørsmålet er egentlig: Er forsvarsministeren i stand til å berolige disse lokalsamfunnene, slik at man kan få ro til å foreta den etableringen som jeg tror både Forsvaret og lokalsamfunnet har mye å tjene på?
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Jeg har den ære å framsette et forslag fra stortingsrepresentantene Gunn Karin Gjul, Carsten Dybevig, Jan Arild Ellingsen, Inga Marte Thorkildsen, Trine Skei Grande og meg selv om lov om endring i lov av 22. mai 1981 nr. 25 om rettergangsmåten i straffesaker, hvor ofre for tvangsekteskap gis rett til bistandsadvokat.
Knut Werner Hansen (Arbeiderpartiet), 2004-05-27:
Statsråden påpeker i sitt innlegg at en feil påstand ikke blir riktigere om den gjentas flere ganger. Det kan vi vel være enige om. Statsråden gjentar budskapet om at forslaget om en heving fra 1 000 til 4 000 naturhestekrefter ikke innebærer endring i hjemfallsreglene. Vi mener den påstanden er feil, altså en påstand som ikke blir riktigere om den gjentas, selv av en statsråd. Statsråden bekrefter i sitt svar til representanten Brustad at det er mulig med andre tiltak for å forenkle saksbehandlingen. Spørsmålet er hvorfor ikke det er drøftet i odelstingsproposisjonen. Til slutt: Statsråden gjentar postulatet om at Arbeiderpartiet gjennom sin holdning i denne saken, og da går det på hevingen fra 1 000 til 4 000, er imot god distriktspolitikk. Det er også en feil påstand, og altså en påstand som ikke blir riktigere selv om den gjentas av en statsråd.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-05-27:
Jeg skal ikke bruke lang tid. Jeg er i dag svært tilfreds med at et flertall nå bidrar til en forenkling av regelverket for bygging av mindre kraftverk. Allerede under behandlingen av energimeldingen våren 2000 sa Stortinget, og jeg tror det var enstemmig, at man i større grad skulle satse på mini-, mikro- og småkraftverk. Men lite er dessverre blitt gjort av konkret handling før i dag. Jeg har en rekke ganger, både i Stortingets spørretime og på andre måter, påpekt det potensial som her ligger, men det har dessverre vært liten vilje til å gjøre noe før nå. I fjor vår, etter en vinter med kraftmangel og skyhøye strømpriser, fremmet jeg, sammen med representantene Carl I. Hagen og Øyvind Korsberg, et Dokument nr. 8-forslag, Dokument 8:71. Der tok vi opp økt vannkraftproduksjon generelt og mini-, mikro- og småkraftverk spesielt. Under behandlingen av dette sa et enstemmig storting at det var et betydelig kraftpotensial som her kunne utnyttes. Samtidig påpekte et stort flertall, faktisk alle unntatt Sosialistisk Venstreparti, hvor vanskelig det var å få realisert slike prosjekter, i og med at man ved utbyggingen av småkraftverk må igjennom like omfattende søknadsprosesser som ved store kraftutbygginger. Jeg er derfor glad for at Odelstinget nå følger dette opp med konkret handling gjennom denne lovendringen. Utbygging av mini-, mikro- og småkraftverk vil være viktig og bidra positivt til vår kraftbalanse, som er blitt betydelig svekket de senere år. Spredt kraftproduksjon vil òg mange steder innvirke svært positivt på effektsituasjonen, som også kan være vanskelig mange steder. Og sist, men ikke minst, er dette etter mitt skjønn god distriktspolitikk, da slike prosjekter vil gi viktige tilleggsinntekter til mange grunneiere i distriktene. Jeg vil bare helt til slutt spørre statsråden om han har vurdert å øke konsesjonsgrensen ytterligere. Fremskrittspartiet har foreslått dette tidligere, og nå registrerer jeg med glede at man òg på Høyres landsmøte vedtok å øke grensen til 10 MW.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-05-27:
Det er i dag mange som har planer om utbygging av mindre kraftverk, og flere av disse har ventet i årevis. Noen blir berørt av den lovendringen vi gjør i dag, og de er selvfølgelig svært tilfreds med det som Odelstinget nå kommer til å vedta. Det er imidlertid mange som i dag har søknader inne, og som har fått signaler om at disse skal behandles etter gammelt regelverk i enda en tid framover. De har derfor på telefon til undertegnede uttrykt bekymring, og slike signaler har jeg også fått fra Foreningen for småkraftverk. Vil statsråden redegjøre for hvor snart denne loven blir effektiv med hensyn til saksbehandlingen, og vil statsråden forsikre om at de søknader som i dag er innlevert, blir behandlet etter nytt regelverk? Alle må jo være tjent med at man slipper unødvendig byråkrati ved først å behandle etter gammelt regelverk og avslå, for deretter ved ny søknad forhåpentlig å gi et positivt svar.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-05-27:
Eg tek opp forslaget frå SV og Senterpartiet og varslar at SV vil stemma imot lova i det heile. Saksordførar Meling seier at det ikkje ligg nokon dramatikk i dette, at saka er blåst opp. Det må ho gjerne synast. Men for SV ligg det ein del prinsipielle ting i denne lova som me ønskjer å fokusera på, og som òg Arbeidarpartiet sin representant var inne på. Landssamanslutninga av vassdragskommunar - LVK - har uttalt seg kritisk i etterkant, då dei såg kva dette gjekk ut på. LO ønskjer denne saka send over til Heimfallsutvalet. Og som Knut Werner Hansen frå Arbeidarpartiet her sa, burde det ha vore ei kvalitetssikring knytt opp mot heimfallet, men det har det altså ikkje vore i saka. Det har SV gjennom spørsmål skaffa informasjon om. Regjeringa og Steensnæs prøvde for ei tid sidan å få til ei hurtigbehandling av heile heimfallsinstituttet. På få månader skulle Stortinget behandla dette, med korte fristar, og utan at det var grundige vurderingar - her òg med svært korte fristar - frå høyringsinstansane. Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og SV såg på dette som uansvarleg politikk. Me ønskte eit anna opplegg. Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og SV sørgde for at Regjeringa måtte setja ned eit breitt samansett utval for å gå gjennom heimfallsinstituttet. Det var altså noko Regjeringa måtte gjera etter styring frå Stortinget. I saka i dag gjev regjeringspartia og Framstegspartiet fleire norske fossar unntak frå konsesjonsvilkåra, og desse vil ikkje få heimfall. Spørsmålet blir då: Betyr det at dei kan bli eigde av utalandske selskap? Svaret er ja! Det er klokskapen frå 1917 som Regjeringa no svekkjer. SV sviktar distrikta, seier statsråden i media. Dersom eigarskapen til fossane var uviktig, høyrest ein slik påstand riktig ut. Eigarskap for denne regjeringa er ikkje så viktig. Denne regjeringa ønskjer privatisering, ho ønskjer ei AS-ifisering. Statkraft, som eig den største småkraftaktøren, ønskjer Kristeleg Folkeparti å AS-ifisera for så å selja seg ut, slik Kristeleg Folkeparti og andre parti gjorde med Statoil. Regjeringa har eit truverdeproblem når det blir sagt at heimfallsinstituttet ikkje blir svekt. Når Regjeringa legg til rette for ei privatisering av Statkraft, som eig den største utbyggjaren av småkraftverk, Småkraft AS, legg ein til rette for sal av norske fossar. Då svekkjer ein heimfallsinstituttet. Det er jo enkel logikk. SV sviktar ikkje distrikta. Det er regjeringspartia og Framstegspartia som gjer det. På kort sikt kan det vera at dei styrkjer distrikta, men på lang sikt sikt blir distrikta svekte. Det SV gjer, er det som er ansvarleg og langsiktig. Me vil ikkje leggja til rette for sal av norske fossar. Korfor kan me ikkje la denne saka gå til Heimfallsutvalet? Kva er det som er så viktig? Det håper eg statsråden kjem inn på i innlegget sitt. Korfor må denne saka bli hasta igjennom, når me faktisk har eit heimfallsutval som kunne sett på saka, noko bl.a. LO har ønskt seg? SV er, som fleire har vore inne på, for auka utbygging av mini- og mikrokraftverk, men ikkje med alle middel. Her i dag blir prisen for høg!
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-05-27:
Lat meg slå det fast: SV er for utbygging av mini- og mikrokraftverk. Det har me vore heile vegen. Men me meiner at det skal skje under ordna former, der me veit kva me gjer, 100 pst. I denne saka veit ikkje fleirtalet etter mi meining kva dei no gjev seg ut på. Dette kan få konsekvensar. Statsråden seier at Regjeringa er for ein sterk, offentleg eigarskap. Nettopp i desse dagar har ein lagt fram forslag om å AS-ifisera Statkraft. Ein ser frå denne regjeringa si side ei svekking av eigarskapen - ei svekking av eigarskapen ein òg såg i Statoil-saka. Så her talar ein mot seg sjølv. Heilt til slutt: Kva er hovudgrunnen for at statsråden ikkje kan vera med og senda denne saka til Hjemfallsutvalget, slik bl.a. LO har bedt om?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-05-27:
Det er grunn til å forsøkja å få ei presisering frå statsråden når det gjeld dette med det norske folks eigedom. Eg er kjend med frå tidlegare at Kristeleg Folkeparti har vore med og privatisert og selt ut det norske folks eigedom når det gjeld Statoil, og no legg ein frå Regjeringas side opp til å AS-ifisera Statkraft. Ein ønskjer altså å gå vegen for privatisering, der det norske folk totalt sett skal eiga mindre av norske fossar. Presisjonsnivået er litt lågt, etter mi meining, dersom ein legg i privatisering at det framleis skal eigast av det norske folk sjølv om ein skal ta inn utanlandsk kapital, slik som ein bl.a. har gjort i Statoil. Problemstillinga er følgjande: Småkraft AS, som Statkraft eig, er det selskapet som no skal byggja ut mest av dei fossane som i dag får sine konsesjonar. Det som er statsrådens opplegg, er å sørgja for at Statkraft blir privatisert. Det skal AS-ifiserast, og då legg ein jo til rette for at nettopp dei småkraftverka som Statkraft skal byggja ut, vil hamna på utanlandske hender, slik som Kristeleg Folkeparti i si tid bidrog til at Statoil også gjorde. Eg hugsar godt våren 2001, då Kristeleg Folkeparti saman med Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV slo fast at Statkrafts eigarstruktur og heimfalls- og konsesjonslovgjevinga skulle liggja fast. Det sa Kristeleg Folkeparti i 2001. Meiner Kristeleg Folkeparti det same, eller er det ei glideflukt ein har sett frå Kristeleg Folkepartis side når det gjeld spørsmålet om privatisering, også privatisering av norsk fossekraft?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-05-27:
Eg forstår at statsråden har gjeve opp SV, som er dei orda han bruker. Det må han gjerne gjera, men eg synest det er ein merkeleg måte å frigjera seg frå å argumentera for sitt syn på. Han burde bruka tida si til å forklara kva denne regjeringa faktisk gjer, men det bruker han altså ikkje tid på. Når det gjeld det at SV skulle utarma distrikta, som statsråden her påstår, det er - ja, eg får vel ikkje lov til å seia slike ord, men det er ikkje tvil om at SV sin distriktspolitikk er den ein burde ha. Reiser ein ut i distrikta, vil ein høyra skrika om kor dårleg Regjeringa sin distriktspolitikk er. At ein i ein sak uvørde går fram og liberaliserer heimfallslovgjevinga, er ikkje eit teikn på at Regjeringa har ein offensiv distriktspolitikk, tvert imot. Eg registrerer at Kristeleg Folkeparti sin politikk når det gjeld Statkraft, er å gå for privatisering. Det får konsekvensar for distrikta.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Denne debatten har for så vidt utviklet seg i en retning som kanskje var forventet, med utgangspunkt i engasjementet, særlig fra SV, i forkant. Det begynner etter hvert å bli ganske typisk at når vi har én sak i Stortinget, velger SV stort sett å behandle andre saker som ikke er til behandling i salen. I dette tilfellet er det spørsmålet om Statkraft. Dermed får man faktisk oppmerksomhet bort fra det bomskuddet som SV etter min oppfatning har foretatt i denne sammenheng, når de i media har gått ut og sagt at det er snakk om et stort utsalg av norske fossefall til utlandet. Dette er fullstendig skivebom. Jeg synes det er grunn til å understreke det som statsråden gir uttrykk for, nemlig at den usikkerheten som skapes gjennom dette spørsmålet om hva som skjer i framtiden med de gode prosjektene som ligger på vent, og som man gjennom en årrekke har søkt å få en avklaring i forhold til. Den avklaringen foretar Regjeringen veldig tydelig i odelstingsproposisjonen. De partiene som nå på en måte velger å skyve dette ut i det usikre, skaper faktisk usikkerhet om hva som skal skje med dette potensialet i framtiden. Det har etter min oppfatning en konsekvens, som SV etterlyste. "Dette kan få konsekvensar", sa representanten fra SV. Klart det skal få konsekvenser! Det skal få den konsekvensen at vi skaper avklaringer i forhold til de mange som sitter på gjerdet og venter på en avklaring, og det skaper ikke minst en positiv effekt i forhold til kraftbalansen. Det kan vi gjøre nå, i motsetning til mindretallet, som vil skyve denne effekten ut i tid, med den usikkerhet og uklarhet som nettopp det skaper. Derfor er det etter min oppfatning grunnlag for det statsråden gir uttrykk for, at det skaper betydelig usikkerhet i de distrikter hvor dette er mest aktuelt, og hvor man best kan nyttiggjøre seg de initiativ som kommer fra Regjeringens hånd.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-05-27:
Det siste er jeg helt enig med statsråden i. Jeg synes det er positivt at statsråden så klart forplikter seg fra Stortingets talerstol på at hjemfallet skal beholdes som en sikkerhet knyttet til norske vannkraftressurser. Det må jo sjølsagt i det også ligge en veldig sterk forpliktelse i forhold til hva Regjeringen skal komme med når Hjemfallsutvalgets anbefalinger foreligger. Statsråden er betydelig irritert. Samtidig sier han at dette er en helt ukomplisert sak. Hvis den er så ukomplisert, hva hadde det da kostet å ha ventet og så fremmet saken sammen med Hjemfallsutvalgets anbefalinger, eller ventet og fjernet den tvil og uro som saken tross alt har skapt? For det må en si at saken har gjort. Det er det ene spørsmålet. Det andre spørsmålet er: Hvorfor er det valgt akkurat 4 000 naturhestekrefter? Hvorfor legger statsråden skjæringspunktet akkurat der? Hvorfor må han gå såpass langt opp i forhold til dagens nivå?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-05-27:
Det er mulig at statsråden trodde vi nærmet oss slutten av debatten, men nå har han sjøl bidratt til å forlenge den. Å si at det er Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet som skaper uklarhet og uro, er å snu tingene fullstendig på hodet. Det er mulig at denne saken er helt ukomplisert. Det er mulig at Kristelig Folkeparti og statsråden er store forsvarere av hjemfallsretten, men det er kommunisert veldig dårlig over til Stortinget i så fall. Den som har skapt uro og uklarhet her, er jo Regjeringen med sin måte å legge fram denne saken på, med de begrunnelsene som er gitt, med de uklare svar som er gitt om hjemfallsretten før vi kom til statsrådens forsikringer her i dag, og også med det hastverket en har hatt i behandlingen av saken. Så den siste påstanden fra statsråden må jeg si var høyst urimelig.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Jeg er selvfølgelig glad for at Arbeiderpartiet er positivt til forenkling - men når Arbeiderpartiet får anledning til å slutte seg til et fornuftig forslag fra Regjeringen, konstaterer jeg bare at partiet løper fra sin positive innstilling og utsetter noe som nå svært mange med fallrettigheter i Distrikts-Norge ønsker seg, enten det gjelder bønder eller andre. Dette vil også være med og styrke det norske eierskapet. I dag kan de med fallrettigheter selge til utlendinger, det er ingenting som hindrer det i utgangspunktet. Interessen for dette har vært begrenset. Arbeiderpartiet forsømmer muligheten for å få til noe som kunne bety noe skikkelig for distriktsutbyggingen. Ja, det er mulig å gjøre andre grep, men dette er det som vil monne. Her slipper en en ganske frustrerende papirmølle som mange med fallrettigheter gjerne vil unngå. En slipper konsesjonskraftforpliktelser, og en slipper konsesjonsavgift. Det er altså både økonomiske og administrative argumenter for at dette er et fornuftig grep.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Jeg kan bekrefte det representanten Vaksdal sier, at det ute er mye begeistring og engasjement. Dette har skapt en optimisme i bygdene som jeg synes det har vært veldig inspirerende å kunne registrere. Det er skapt store forventninger til dette fordi en del vannfall er i en slik klasse at det passer med en heving opp til 4 000 naturhestekrefter. Jeg vet også at det er en del som har søknader inne, og de må selvfølgelig behandles slik som alle saker, etter gjeldende lov. I i forslaget til odelstingsvedtak i dag, III, står det at loven trer i kraft straks. Med andre ord: Denne loven trer i kraft pr. dato, men de søknader som ligger inne, må behandles etter den gjeldende lov. Men jeg skal selvfølgelig se på om det går an å finne en forståelse som gjør at en ikke unødvendig bruker både paragrafer og regler til å stoppe kraftanlegg som naturlig burde kunne gjennomføres.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Det har vært hevdet at saken her har skapt usikkerhet, uklarhet - en usikkerhet som må avklares. Etter mitt skjønn er denne saken helt grei og klar. Det dreier seg om å heve konsesjonsgrensen etter industrikonsesjonsloven, slik at de som eier slike vannfall, kan eie dem, og at en slipper å betale konsesjonsavgift, konsesjonskraft og levere inn konsesjonssøknad. Dette har vært en sak som har vært nøye vurdert i halvannet år, hvor alle høringsinstansene har vært positive, bortsett fra fylkesmannen i Vest-Agder, og jeg har i flere foredrag med stortingsrepresentanter til stede forklart dette. SV kan ikke være for mini- og mikrokraftverk samtidig som de hever retorikken til å kalle dette for "snikinnføring". Jeg tror det er det som har trigget en del av de politiske reaksjonene også her i Stortinget. Dette dreier seg om å la det norske folk få lov til å eie vannkraften i distriktene der hvor de bor. Derfor er dette først og fremst god distriktspolitikk.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Til spørsmålet om hvorfor ikke Regjeringen har drøftet disse andre tiltakene som skulle forenkle prosedyren og gjøre det enklere for personer/interesser med eierskap til fallrettigheter å kunne realisere disse fallrettighetene uten å heve konsesjonsgrensen. Jo, dette er drøftet i den såkalte forsyningssikkerhetsmeldingen. Dette er en odelstingsproposisjon. I Odelstinget drøfter en lover, og det er grunnen til at Regjeringen kom til Odelstinget for å be om endring i lovene. Hjemfallsinstituttet som sådant har vi slåss for skal beholdes. Det har vært noe politisk uenighet om det. Jeg er glad for at denne regjeringen har valgt å fastholde hjemfallsinstituttet. Hvordan dette hjemfallsinstituttet så skal gjennomføres, er det veldig mange meninger om, og jeg vet at Hjemfallsutvalget sliter med å komme ut med en klar anbefaling. Men jeg håper på at dette storting og det neste vil fastholde hjemfallsinstituttet som en viktig ordning for å beholde det nasjonale eierskapet til de norske kraftressursene.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Hvis statsråden lyder noe frustrert, kan det vel være noe i det. Årsaken er vel at begrunnelsen bak denne utsettelsen er en henvisning til Hjemfallsutvalget - eller at man, som SV, vil stemme imot. Det er denne retorikken og begrunnelsen for det som jeg mener er helt urimelig, at dette på en måte skulle true det norske eierskapet, mens det etter min mening, helt oppriktig, er det motsatte som vil være tilfellet. Det er nettopp fordi det er ukomplisert at jeg synes det er unødvendig å vente, for nå er det så mange som ser mulighetene. Hvorfor skal vi nå legge dette til en usikker framtid og hindre at det engasjementet som er skapt i distriktene, skal kunne utløses? Når det gjelder heving til 4 000 naturhestekrefter, henger det sammen med en rekke tiltak som denne regjeringen har kommet med. Nivået på 4 000 naturhestekrefter tilsvarer omtrent 5 MW. En tidligere energiminister får unnskylde, men det er altså i forhold til lovverket. Det korresponderer med at vi har latt slike kraftverk få slippe både grunnrenteskatt og naturressursskatt, og nå tar vi det tredje grepet ved å heve konsesjonsgrensen etter industrikonsesjonsloven. Så her går det en rød tråd - eller en grønn tråd - gjennom flere lovvedtak i Odelstinget.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Jeg tror ikke det er hensiktsmessig eller riktig at en i Odelstinget starter en debatt verken om Statkraft eller Statoil. Men jeg forstår at SV har et mer ideologisk utgangspunkt for sitt standpunkt når de går imot Regjeringens forslag i dag. La meg bare kort si at det fra Regjeringens side ikke er foreslått en millimeter av delprivatisering av Statkraft med det forslaget som ligger her. Det er snakk om en hensiktsmessig omorganisering for å gi Statkraft de muskler de trenger for å gå ut i et nordisk og europeisk marked for å gjøre en god jobb. SV vil utstyre Statkraft med betydelig kapital. Statkraft har som ambisjon å gå ut og kjøpe opp både i det nordiske og europeiske markedet. Og så skal på en måte det som det åpnes for her, være et problem for SV, når en ber om at norske fallrettigheter forblir på norske hender gjennom en hensiktsmessig ordning! Jeg får ikke dette til å henge sammen. Det henger ikke sammen med mindre enhver delprivatisering blir sett på som en torn i øyet for dem som ideologisk mener at hver eneste vanndråpe i dette landet skal eies av staten, kommuner eller fylkeskommuner. Ja, jeg er for et sterkt offentlig eierskap. Jeg tror det er bra at både stat, kommune og fylkeskommune holder på sine fallrettigheter, men jeg har ikke til hensikt å bidra til en politikk som utarmer distriktene ved at staten legger sin hånd på disse fallrettighetene etter et visst antall år, om det blir 60 eller 70 år. Hvis det skulle bli hjemfall for disse små kraftverkene, vil bønder og andre med distriktsinteresser fratas dette. Jeg har gitt opp SV, men jeg må si at jeg er oppriktig skuffet både over Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som her kan utsette og skape usikkerhet om noe som kunne bety noe virkelig positivt for distriktene, i en tid da inntektene til bøndene og andre som bor i distriktene, blir utarmet. De trenger noe positivt for å se at her ønsker Regjeringen og Stortinget sammen å foreslå noe som virkelig kunne bety noe for inntektsstrømmene, og på den måten styrke bosettingen.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Jeg tror det dreier seg om å bestemme seg for hva en vil. En kan ikke si to ting samtidig. For å få dette til å fungere godt og for å kunne møte de forventninger som er ute, tror jeg faktisk en må bestemme seg. En må bestemme seg for om en vil lytte til Regjeringens argumenter og det som jeg har framført i forhold til hva jeg tror vil skje, eller om en heller vil lytte til dem som er imot, dem som mener at det er grunn til større skepsis. Det er der jeg oppfatter både Senterpartiet og Arbeiderpartiet som noe mer avventende. Der ligger nyansene. Men SV, som for så vidt har trigget denne debatten og gjort at det ble en stor sak ut av noe som ikke burde være det, har en helt annen innfallsvinkel. Noe av det som jeg reagerte på, var tre påstander fra SV. Den første var at det var en snikprivatisering, som sådde tvil om de som faktisk eier slike rettigheter i dag, i det hele tatt bør eie disse. At en hever dette fra 1 000 naturhestekrefter opp til 4 000 naturhestekrefter, endrer ikke vesentlig på dette. Jeg har ingen indikasjoner på det. Det andre jeg reagerte på, var indikasjonen om at vi sviktet hjemfallsretten, til tross for at SV og hele Stortinget vet at dette har jeg kjempet for. Jeg synes faktisk det var ganske grovt at det ble brakt inn en tvil, faktisk også av representanten Arnstad, som sa at det er mulig at Kristelig Folkeparti ønsker å forsvare hjemfallsretten. Ja, det er ikke bare mulig, det er viktig for Kristelig Folkeparti å forsvare hjemfallsretten. Det tredje som jeg reagerte på, var indikasjonen om at dette skulle bety utenlandsk oppkjøp, uten at det var dokumentert. Men det var rett før 17. mai, og jeg kan godt forstå at det ble slått an nasjonale strenger som på en måte i den settingen indikerte at her gjorde Regjeringen noe ubetenksomt. Høringsrunden avslørte helt klart at dette fra Regjeringens side var vel begrunnet. Det var derfor ikke grunnlag for at dette skulle blåses opp til en stor sak. Og jeg skal nå rett før pinse - vi bør vel legge an en litt mer forsonlig tone da - få si at slik sett fortjener ikke denne saken så stor debatt på tampen av en lang vårsesong, men jeg er likevel veldig glad for at denne saken ble endelig avsluttet nå. Jeg er overbevist om at de som ønsker dette vurdert av Hjemfallsutvalget - og jeg kjenner sammensetningen - kan være sikker på at når den vurderingen kommer og dette blir drøftet i forbindelse med hjemfallet, vil konklusjonen være den samme som den Regjeringen og flertallet i Odelstinget trekker i dag.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2004-05-27:
Bare la det være helt klart: Arbeiderpartiet er for utbygging også av mikro-, mini- og småkraftverk. Vi er også enig i at det er et potensial for mer kraft her, og vi er veldig for å redusere saksbehandlingstiden i slike saker. Vi er nødt til å få behandlet dette raskere for at vi skal få ut mer kraft også på dette området, men vi er særdeles opptatt av at det må gjøres på en slik måte at det ikke berører hjemfallsreglene i det hele tatt. Det er der Regjeringa har vært noe uklar, og det ønsker ikke vi å være med på. Vi ønsker at det skal være helt klart at vi skal ha offentlig kontroll over våre vannressurser, og at vi på den måten tar vare på arvesølvet vårt enten det er stort eller lite. Mitt spørsmål er: Kan statsråden bekrefte at det finnes andre muligheter for å redusere saksbehandlingstida også i slike saker uten at en berører hjemfallsinstituttet?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2004-05-27:
Jeg slutter meg fullt og helt til det representanten Arnstad nå nettopp sa. Jeg syns det var helt urimelige beskyldninger overfor bl.a. Arbeiderpartiet. Det å beskylde oss for å være for utarming av distriktene fordi vi ikke nå på alle punkter støtter det forslaget som Regjeringa har lagt fram, er høyst feilaktig. Jeg vil også si at jeg kanskje ville ha tråkket litt varsomt hvis jeg hadde representert en regjering som står for en så dårlig distriktspolitikk som denne regjeringa faktisk gjør. Men det er en annen debatt. Vi har hele tida kjempet for å få mer kraft inn. Vi har også vært for, og vil fortsatt være for, at saksbehandlingstida skal gå ned, også på dette området. Men statsråden har selv bekreftet at det finnes andre muligheter å gjøre det på, uten at en berører hjemfallsinstituttet. Vi får komme tilbake til resten av dette når saka om hjemfall kommer til behandling, men da håper jeg at statsråden sparer oss for slike urimelige beskyldninger som vi nå nettopp har hørt.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Jan Tore Sanner spurte, ja, han spurte ikke, men han konstaterte at det var ingen usikkerhet i innstillingen om gjennomføring av reformen eller noe som helst. Jeg mener å tro at Jan Tore Sanner har lest innstillingen, det er jeg ikke i tvil om, men det er kun ett punkt etter min oppfatning der Regjeringen har en viss føring med hensyn til å gå videre, og det er på aksjonærmodellen. De andre stedene har den lidt nederlag på nederlag overalt, for det er Sem-erklæringen som her blir videreført. Når det gjelder Arbeiderpartiet, har vi sagt at vi ønsker et provenynøytralt system. Bare for å ta formuesskatten: Når man skal fjerne den, med 8 milliarder kr i reduksjon i inntekter til det offentlige og til fellesskapet, har det en motpost. Det har en motpost på kommuneøkonomisiden, på sosial- og helsesiden, på skolesiden. Men man sier ikke ett ord om hvor man skal ta disse pengene fra. Det er totalt uansvarlig. Når vi i tillegg har tre budsjettforhandlinger og ett valg som skal gjennomføres før denne reformen skal se dagens lys - ja, så må jeg spørre igjen: Hva blir da resultatet?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Hagesæter tar opp, synes jeg, en av de største utfordringene vi har med skatte- og avgiftssystemet i Norge, nemlig hvor våre konkurrenter befinner seg med sine skattesystemer. Hvis vi ser på statistikker, er vi verken u-land eller noe annet når det gjelder skattesystemer, vi ligger midt på treet totalt sett, på OECD-gjennomsnitt. La nå det ligge. Men skattesystemet vårt må hele tiden matche det som skjer rundt oss, slik at vi ikke blir utkonkurrert. Det er den store utfordringen vår. Når det så gjelder hva vi vil gjøre videre framover, sa jeg i hovedinnlegget mitt at vi går inn for et provenynøytralt system. Når det gjelder vår sak om formuesskatt, boligskatt og eiendomsskatt, vil vi se dette i en totalsammenheng. Ulike rapporter fra eksperter har gang på gang sagt at eiendomskattesystemet vårt er ubrukbart. Vi vet at andre nasjoner går i retning av å få mer beskatning på faste eiendommer som ikke kan flyttes ut av landet. Da må vi ha et skikkelig takseringssystem og få det på plass, slik at vi kan få mer rettferdighet i fordelingen.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Lysbakken tar her opp et stort internasjonalt problem. For det er et internasjonalt problem, og ikke minst er det et problem i de større landene, spesielt i USA. I USA har de vært ganske harde mot de store selskapene sine når det gjelder internprisingen. SV har tatt opp et viktig punkt der. I det de skriver i sin merknad, er det ganske sterke konstateringer. Jeg tror vi må være litt grundigere, men jeg tror jeg kan love på vegne av Arbeiderpartiet at den biten vil vi følge opp. Den biten må også følges opp internasjonalt for å få disse tingene på plass. Det skal vi stå på for, og jeg føler meg også sikker på at skattesystemet her må rettes opp på dette punktet. Vi må også få internasjonale avtaler som matcher dette, slik at vi kan få kontroll på de unndragelser av skatt som delvis er ute og går.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Representanten Vihovde var inne på, og innledet faktisk med, at hun var glad for at det var mange som var ute etter å få vite noe om denne innstillingen og denne meldingen. Og da vil jeg prøve meg igjen -jeg vil gjerne få vite litt mer om tingene. Når det gjelder sanering av alle særfradrag, som det er blitt gjort et så stort nummer av, ikke minst på inndekningssiden - 5,3-6,3 milliarder kr - vil jeg spørre representanten Vihovde helt konkret: Er det fradraget som gjelder sykdomsutgifter og uførhet, som skal fjernes? Er det klasse 1- eller klasse 2-fradraget som skal fjernes? Eller er det boligsparing for ungdom skal fjernes? Jeg ønsker et konkret svar på det, i og med at det opereres med 6,3 milliarder kr i inntekter på dette. Jeg er også ute etter å få vite, for jeg har ikke fått vite noe om disse spørsmålene i det hele tatt i noe brev som er sendt til finansministeren. Så jeg synes at representanten Vihovde bør svare oss, når hun sier at hun er glad for at det er mange som er ute etter å få vite noe.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Det er et gammelt ordtak som sier: Angrep er det beste forsvar. Men jeg vil driste meg til å stille finansministeren ytterligere et spørsmål. Jeg synes ikke han skal ta på vei for det, for jeg mener det er betimelig å stille det spørsmålet. Når de foreslår skattelette i den grad som her, men konsekvent unnlater å ta stilling til eller ha en oppfatning om inndekningen av dette, når de skisserer at 8 milliarder kr skal bort i formueskatten, og at opptil 6,3 milliarder kr skal bort i fradragene, vil jeg spørre: Hvilke motposter har dette? Er det pensjonen? Er det trygder eller egenandeler, eller er det reglene i arbeidslivet som ytterligere skal forverres? Så får man en tirade tilbake om at man ikke skal stille slike spørsmål! Jeg drister meg på nytt til å stille spørsmålet: Hvilke reduksjoner skal foretas? Hvilke motposter har dette? Det hadde jeg forventet at meldingen hadde skissert mer. Det er en reduksjon av velferdstjenestene i vårt samfunn og av tryggheten. Da stiller man også spørsmål om dette.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-06-11:
Representanten Nordtun hevder at det er usikkerhet knyttet til gjennomføring av skattereformen. Nei - skattereformen kan gjennomføres som planlagt. Ikke på noe vesentlig punkt vender Stortinget tommelen ned for Regjeringens forslag. Den usikkerheten som er rundt reformen, knytter seg til valget neste år. Vinner sosialistene, med Arbeiderpartiet og deres to sosialistiske kamerater, går skattene opp. Får sentrum/Høyre-regjeringen fortsette, så blir programmet for lavere skatt både for personer og for næringsliv gjennomført. I innstillingen fremmer Arbeiderpartiet forslag om å utrede bolig-, formues- og eiendomsskatten. Det har Skauge-utvalget gjort. Det har Regjeringen gjort. Og vi har konkludert: Formuesskatten skal bort for å styrke det private eierskapet, boligskatten skal bort, og eiendomsskatten skal fortsatt være en frivillig kommunal skatt. Hva mener Arbeiderpartiet? Vil Arbeiderpartiet beholde formuesskatten? Vil Arbeiderpartiet øke boligskatten? Vil Arbeiderpartiet ha en statlig eiendomsskatt?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-06-11:
Representanten Hagesæter var forundret over at jeg i mitt innlegg sa at en nedtrapping av formuesskatten er en forutsetning for å innføre den såkalte aksjonærmodellen. Det bør ikke overraske representanten Hagesæter, for det står også i skattemeldingen. For oss henger nedtrapping av formuesskatten sammen med innføring av aksjonærmodellen, og det er ganske enkelt fordi regjeringspartiene, i likhet med Fremskrittspartiet, er opptatt av å legge til rette for norsk privat kapital. Jeg tar for øvrig de signalene som gis fra representanten Hagesæter, positivt når han sier at Fremskrittspartiet kan vurdere en forbedret aksjonærmodell dersom formuesskatten trappes ned. Det synes jeg er et signal som vi kan ta med oss i det videre arbeidet. Ellers er jeg helt uenig med representanten Svein Roald Hansen når han sier at det er uheldig å diskutere skattesystem og skattenivå samtidig. Det er faktisk en nødvendighet, for fjerner vi delingsmodellen, må man sørge for at marginalskatten på arbeid og marginalskatten på kapital blir om lag den samme. Og dermed er vi inne i en debatt om skattenivået. Det betyr at skal man fjerne delingsmodellen, må marginalskatten på arbeid ned. Derfor henger disse brikkene sammen. Bare helt til slutt: Jeg registrerte at Lysbakken åpenbart ikke hadde fått med seg finansministerens klare ord om at frikortet ikke skal fjernes. Av stortingsmeldingen ser man faktisk i fordelingsprofilen - jeg kan godt vise representanten sidetall etterpå - at frikortgrensen ligger inne i Regjeringens forslag, slik at det er ingen planer om å fjerne dette frikortet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Skatt er eit veldig viktig rammevilkår. No har representanten Tore Nordtun slått fast at Arbeidarpartiet ikkje ønskjer å gi skattelette, dei vil i staden omfordele ein del. Det vil medføre at enkelte får skatteskjerping. Dei siste åra har vi sett ein aukande tendens til at store norske bedrifter etablerer seg i utlandet, dei gjer sine nyinvesteringar ute, på grunn av at det totalt sett er betre rammevilkår i dei landa enn det er i Noreg. Det har medført at arbeidsløysa i Noreg bit seg fast på eit høgt nivå. Mitt spørsmål til representanten Nordtun er: Trur ikke Arbeidarpartiet at dersom vi aukar skatten på viktige område, vil det medføre at vi får ein akselererande tendens til at norske bedrifter flaggar ut og etablerer seg i utlandet, med den verknaden at vi får aukande arbeidsløyse?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Eg vil først seie at eg set eit visst spørsmålsteikn ved verkelegheitsoppfatninga til Svein Flåtten, når han seier at han er fornøgd med den behandlinga som skattemeldinga har fått i Stortinget, når han også seier seg stolt over å ha fått gjennomført utbytteskatt, og når han i same åndedraget snakkar om dei skattelettane som skal komme. No vil eg minne om at dei skattelettane som Regjeringa har fått igjennom, er blitt gjennomførte med støtte frå Framstegspartiet, delvis også etter krav frå Framstegspartiet. Men no har regjeringspartia funne seg ein ny budsjettpartnar, Arbeidarpartiet, som også her har uttrykt at dei ikkje ønskjer skattelettar. Då er mitt spørsmål: Korleis vil Regjeringa få igjennom desse skattelettane i Stortinget, som dei altså skryter av at dei skal få til?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Noreg er eit lite land. Vi har høge lønningar i Noreg, og det skal vi sjølvsagt vere glade for at vi har. Men då er det veldig viktig at vi er konkurransedyktige på andre område. Det er viktig at vi er konkurransedyktige når det gjeld skatt. Vi trur at dersom vi greier å skape konkurransedyktige vilkår for norske bedrifter, vil vi få etableringar, og vi vil også få økonomisk vekst. Korleis vi ønskjer å finansiere desse skattelettane, står veldig tydeleg i vårt alternative statsbudsjett. Dersom Ranveig Frøiland les det - det har ho kanskje gjort tidlegare - veit ho at vi ønskjer å kutte på ei rekkje område. Men vi ønskjer også å redusere det enorme overskotet som den norske staten opererer med, nettopp fordi vi trur at å investere i skattelettar vil skape ein økonomisk vekst som vil medføre at vi får ein stor del av desse pengane tilbake over tid.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Som eg har presisert fleire gonger tidlegare, ønskjer vi å redusere skatten på ei rekkje område fordi vi trur at det vil utløyse veldig mange positive verknader. Det som er litt spesielt i denne saka, er at Høgre var einig i det før, då dei var i opposisjon. Då var dei einige i mange av dei skattereduksjonane som Framstegspartiet foreslo, og dei var også einige i å kutte på mange område, bl.a. unødvendig offentleg byråkrati. Det som skjer, er at når dei kjem i posisjon, er dei ikkje lenger einige i det. Vi står framleis på at vi vil redusere skattane. Det foreslår vi også i vårt alternative statsbudsjett, og eg vil også oppfordre Heidi Larssen, og for så vidt resten av Høgre og dei andre regjeringspartia, til å lese i vårt alternative statsbudsjett både kva vi prioriterer av skattelettar, og kva for kutt vi har. Der står det veldig mykje bra.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Nå skal ikkje eg ta mål av meg til å overbevise SV om at det er ein dynamikk i skattepolitikken. Det trur eg ville teke lengre tid enn det minuttet eg har til rådvelde. Eg prøver ikkje å starte på det. Vi trur i alle fall at lågare skattesatsar og eit enklare skattesystem vil leggje grunnlaget for økt økonomisk vekst. Så spør Øystein Djupedal om eg har noko eksempel på land der ein kan vise til slike verknader. Finanskomiteen var faktisk på ein komitereise til Irland, og eg trur Øystein Djupedal var med der. Han har tydelegvis ikkje fått med seg så veldig mykje av det faglege på den reisa. Der blei det heilt åpenbert vist klare eksempel på at skattelette hadde skapt økonomisk vekst. Det hadde gitt ein optimisme i samfunnet, og det var veldig mange positive verknader av skattelettane. Eg vil anbefale Øystein Djupedal eventuelt å ta ein ny tur til Irland, eller studere det litt nærmare.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
No er det ikkje noko nytt i det at SV ønskjer høgare skattar for veldig store grupper, spesielt for dei som dei kallar dei rike. Dei skal ein flå. Ei av dei gruppene ein går veldig sterkt imot, er reiarlaga som er etablert i Noreg, og deira internasjonale skattlegging. Denne skattlegginga er ikkje eingong god nok i dag, men SV ønskjer å forverre ho ytterlegare. Allereie i dag er det mange reiarlag som vurderer å flagge ut. Ei utflagging av desse reiarlaga vil medføre at det ikkje lenger er naturleg å kjøpe tenester i Noreg. Det vil òg medføre at mange andre bedrifter i maritime verksemder vil få problem. Mitt spørsmål til representanten Djupedal er: Ser ikkje SV at det vil medføre auka arbeidsløyse dersom ein altså gir reiarlaga ei skattlegging som er verre enn den internasjonalt konkurransedyktige skattlegginga?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Eg konstaterer her at Kristeleg Folkeparti ikkje ønskjer å ta stilling til frådraga før seinare. Det er jo for så vidt ei kjend sak. Dette vil då dessverre medføre veldig stor usikkerheit. Framstegspartiet tek det til etterretning, men vi har i våre merknader sagt at ein del frådrag ønskjer vi ikkje å fjerne under noko høve. Det er frådrag til renteutgifter, det er særfrådraga for alder og uførleik, for service og store sjukdomsutgifter, det er reiseutgifter og utgifter til besøksreise heim, det er foreldrefrådrag for dokumenterte utgifter, det er privat og offentleg pensjonsordning, og det er individuell pensjonsavtale. Mitt spørsmål til representanten Bjørg Tørresdal er om Kristeleg Folkeparti no kan bekrefte at nokre av desse frådraga ikkje blir fjerna under noko høve. Eller må alle dei gruppene som nyt godt av desse frådraga, leve i uvisse til dette er avklart?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Morten Lund opplyser her at Senterpartiet vil gå inn for at beskatninga av næringsformue blir fjerna, men at ein framleis skal ha skatt på privat formue. No er det sjølvsagt positivt at Senterpartiet går inn for å frita næringsformuen i alle fall, men eg synest ikkje det er så positivt at ein ønskjer å behalda skatt på privat formue. I dag blir 40 pst. av formuesskatten betalt av pensjonistar. Dette er sannsynlegvis ein andel som ikkje kjem til å gå ned i åra framover, men snarare auke. Då er mitt spørsmål til representanten Lund: Synest Senterpartiet det er greitt at pensjonistar som har greidd å spare opp nokre hundretusen i løpet av eit langt arbeidsliv og har desse plassert i banken, skal måtte betale formuesskatt av dette beløpet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Eg er veldig glad for at Vihovde seier at Venstre ønskjer å fjerne delingsmodellen. Det ønskjer også Framstegspartiet, men i motsetjing til Venstre ønskjer vi å vere sikre på at vi ikkje erstattar han med noko som er verre. Mange av dei enkeltpersonsføretaka og delingsliknande selskapa som vil falle inn under den såkalla skjermingsmodellen, vil klart få ei skjerpa skattlegging dersom han blir innførd. Han har også den same svakheita som delingsmodellen, dvs. at ein blir skattlagd uavhengig av om overskottet blir teke ut av bedrifta eller ikkje. Og det gir ikkje noko godt incitament til å pløye pengane tilbake igjen for ytterlegare verdiskaping. Då har eg eit kort spørsmål til representanten Vihovde. Kva er det som gjer at Venstre meiner at skjermingsmodellen er betre enn delingsmodellen?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-06-11:
Eg konstaterer at finansminister Per-Kristian Foss prøver å gjere det til noko retorisk morosamt at eg har peikt på den betydelege usikkerheita for å få gjennomført skattelettar før valet i 2005. Mitt poeng var at då er det viktig at ein får gjennomført flest mogleg av skattelettane før dette valet. Eg har med meg Sem-erklæringa her. Eg trur ikkje Per-Kristian Foss les så veldig ofte i den, i alle fall verkar det ikkje slik. Der står det at ein i løpet av stortingsperioden 2001-2005 skal gjennomføre skattelettar på til saman 31 milliardar kr. Der gjenstår det altså 12 milliardar kr. Mitt spørsmål til finansministeren blir då: Kan finansministeren bekrefte at Regjeringa ikkje lenger har ambisjonar om å oppfylle løfta om skattelettar i Sem-erklæringa?