trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Øyeblikksbildet for tiden er at vi har fått en aggressiv bølge med covid-19. Regjeringen har innført inngripende tiltak som rammer samfunnet, herunder næringslivet spesielt. Flere tusen mennesker har fått permitteringsvarsel, og mange flere risikerer å gå inn i julefeiringen med permitteringsvarselet i hånden. Dette kommer på toppen av en allerede svært krevende situasjon med høye strømpriser og de utfordringene det gir for folk flest. På samme tid har regjeringen og Stortingets flertall, med unntak av Fremskrittspartiet, bestemt seg for å stramme inn permitteringsregelverket. Samtidig som regjeringen har innført strenge tiltak, råd og anbefalinger som i praksis betyr at julebord avlyses, bordreservasjoner kanselleres, og konserter blir avlyst, gir flertallet på Stortinget beskjed om at de vil normalisere permitteringsregelverket. Dette er ekstremt umusikalsk overfor dem som over lang tid har måttet bære byrden. Det betyr at lønnsplikten for arbeidsgivere skal øke fra ti til femten dager fra 1. mars 2022. Fremskrittspartiet mener det er et helt feil signal å sende til bedrifter som allerede har stått i knestående over lang tid, etter snart to år med nedstengning, restriksjoner og begrensning på virksomhet. Fremskrittspartiet vil ikke støtte regjeringens forslag, og vi håper at resten av Stortinget tar til fornuft og støtter vårt løse forslag i saken, om redusert arbeidsgiverlønnsplikt til fem dager, noe næringslivet faktisk etterspør. Vi bør raskt få på plass en lønnssystemordning som gjør at bedrifter kan slippe å permittere. Lønnsstøtte kan gjøre at flere bedrifter kan holde folk i arbeid, men for noen vil permittering rett og slett være uunngåelig. I sak etter sak har vi sett den nye regjeringens vrangvilje overfor næringslivet og arbeidsgiverne. Ikke bare ønsker en å øke lønnsplikten ved permittering, men i en situasjon hvor sykefraværet øker i stor grad fordi folk følger myndighetenes råd og anbefalinger om isolasjon og karantene og om å bli hjemme ved symptomer, forventer en at arbeidsgiveren skal ta hele regningen. Fremskrittspartiet har fremmet representantforslag i Stortinget om å redusere arbeidsgiverperioden ved sykefravær grunnet covid-19 til tre dager. Dette forslaget kommer ikke til behandling før utpå nyåret, men strengt tatt burde det ha vært hastebehandlet. De økte kostnadene næringslivet har, kommer samtidig som regjeringen sender en skatteregning på 10 mrd. kr til næringslivet. Dette synliggjør at vi har fått en regjering som ikke skjønner, eller i verste fall ikke bryr seg om, næringslivets utfordringer. I sum skaper regjeringen med dette utrygge arbeidsplasser. Det er viktig å stille opp for norske arbeidsgivere, slik at vi ikke risikerer at arbeidsplasser går tapt fordi den økonomiske byrden blir for stor. Vi er helt avhengig av at næringslivet fungerer, og av at vi har trygge arbeidsplasser. Jeg tar opp forslaget fra Fremskrittspartiet.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
For kort tid siden valgte regjeringen og Stortinget å videreføre retten til sykepenger ut juni 2022. Dette gjorde vi fordi vi så at smitten var oppadgående. Det naturlige ville vært at man også videreførte ordningen med redusert arbeidsgiverperiode. Det gjorde man ikke. Etter at jeg kom inn i salen, har jeg sett at det er kommet et brev fra departementet som sier at man nå vurderer å redusere det til fem dager fra 1. desember. Man har tatt inn over seg det som skjer, men man gjør det jo i etterkant av at bedriftene har begynt å få kostnader. Ville det ikke vært mer formålstjenlig for bedriftene at regjeringen, også når det gjelder arbeidsgiverperioden under permittering, var i forkant av problemet og sa at det blir fra og med dags dato fordi problemet er der? Det settes smitterekorder hver dag, og så virker det som om man prøver å tegne et bilde av at det er en normal situasjon vi er på tur inn i.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Ja, jeg er enig med statsråden i at det selvfølgelig er naturlig at vi skal forberede oss på en normalsituasjon, men vi er faktisk ikke på tur inn i det. Undertegnede er navigatør av profesjon. Jeg er i mitt yrke bestandig nødt til å forholde meg til realitetene når jeg skal navigere, og det innebærer å forholde meg til den situasjonen og det bildet som jeg er i. Synes statsråden det er naturlig, når man er på tur inn i en situasjon der svært mange blir permittert – vi ser det hver dag – å samtidig sende et signal om at vi er vei til å normalisere og gå tilbake til 15 dager, istedenfor å ta inn over seg det som næringslivet etterspør, som er fem dagers arbeidsgiverperiode?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Da stjeler jeg 30 sekunder til en «teaser» for budsjettdebatten på torsdag: Barnefattigdommen økte under den forrige regjeringen. Forskjellene mellom dem som har mest, og dem som har minst, økte under den forrige regjeringen. Det ble større forskjeller mellom levekårsutsatte områder og resten av landet under den forrige regjeringen. Boligprisene økte dramatisk i pressområder under den forrige regjeringen. Representanten Kapur skrøt av områdesatsingene; jeg vet ikke om de som bor i de levekårsutsatte områdene, opplever det som det viktigste grepet for at ulikhetene i samfunnet skal bli bedre.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-13:
Både statsrådens innlegg og replikkrunden som var akkurat nå, viser i hvert fall en regjering som er veldig selvtilfreds med det de har lagt fram. Jeg synes ikke nødvendigvis at det gjenspeiler hva enkelte – f.eks. bostøttemottakere – føler om det man har lagt fram. Forbruket i desember skal betales i januar. Men for den regningen som kommer i disse dager, er det jo ikke en støtte – det er i hvert fall en redusert støtte, det som ligger der. Hvorfor mener statsråden at det er sosialt å kutte i bostøtten nå før jul?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-13:
Under sakens behandling tillot Høyres fraksjon seg å sende over noen spørsmål til statsråden. Disse fikk vi svar på rett i innspurten av avgivelsen – kvelden før. Der sto det, om jeg ikke husker helt feil, at man ville komme snarlig tilbake med hvilke løsninger man hadde for denne gruppen i desember. Så var det en pressekonferanse allerede ett døgn etter at komiteen hadde avgitt sin innstilling – vel vitende om at saken skulle opp til debatt i dag. Er statsråden enig i at det ville gitt en bedre saksbehandling, mer innsikt og bedre klargjøring – for komiteen, i hvert fall – dersom man hadde vært tidligere på ballen og kunne gitt komiteen informasjon om hvilke tiltak som var påtenkt for bostøttemottakere? Eller var det sånn at regjeringen fant opp alt natt til lørdag?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-13:
Jeg vil aller først si meg enig med komitélederen og takke for debatten om saken om bostøtte. Det har vært en konstruktiv debatt hvor partiene har gjort rede for sine synspunkter rundt den saken. Det som fikk meg til å ta ordet, var en liten gjesteopptreden her fra representanten Aasland, som egentlig forhåndslanserer en budsjettdebatt vi i komiteen skal ha på torsdag. Jeg vil likevel benytte anledningen til å svare på noen av påstandene, særlig det representanten sa om ulikhet. Høyre i regjering sammen med Kristelig Folkeparti, Venstre og våre venner i Fremskrittspartiet sørget faktisk for gjennom åtte år å gjøre flere ting knyttet til ulikhet. Integreringspolitikken har blitt fornyet, man sørger for at flere får norskopplæring, man går i gang med å få en bedre bosettingspolitikk, og både introduksjonsprogrammet og programmet som skjer i mottak, blir bedre enn før. Vi har sørget for at flere familier med dårlig råd får bostøtte. Vi har sørget for at flere barn får gratis kjernetid i barnehage og SFO. Det er med Høyre i regjering barnetrygden er blitt økt. Det er med Høyre i regjering vi har fått en boligpolitikk hvor det nå bygges nok – eller kanskje ikke nok, for i noen byer går det litt tregt på grunn av Arbeiderparti-styre, men fra regjeringens side la i hvert fall Høyre opp til en god fart i byggingen. Det er også med på skape mindre ulikhet. I tillegg har vi fornyet og forsterket områdesatsingene. Vi har også sørget for at de som står utenfor arbeidslivet, får et program vi kalte for inkluderingsprogrammet, som gjør at de som har hull i cv-en og har stått lenge utenfor arbeidslivet, får en fot innenfor. Vi har sørget for at midlertidige ansettelser også kan brukes på den måten at det er bedre å ha én fot innenfor enn begge utenfor. Alt dette klarte den forrige regjeringen uten å øke skattene. Når representanten Terje Aasland inviterer til en debatt om ulikhet, og det eneste han har å legge fram, er en annonsesetning om at budsjettet til Arbeiderpartiet er mer sosialt, uten å nevne et eneste konkret punkt, synes jeg det blir litt svakt. Men nå er det bostøtte det handler om, og jeg møter gjerne Terje Aasland til flere debatter om både ulikhet, integrering og andre ting som kan bidra til mindre ulikhet i samfunnet, om noen veldig få dager. Vi kan fortsette nå, men jeg vet ikke hvor mange minutter vi har igjen.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-13:
Norge er nå i full gang med å importere de høye europeiske strømprisene. Importen av høye strømpriser skaper store problemer for mange. Regjeringen ønsker gjennom denne proposisjonen å øke bevilgningen til bostøtte i 2021 for å dekke en ekstraordinær utbetaling. Dette gjør vi for å hjelpe noen av dem med aller dårligst råd. Men de høye strømprisene er også et problem for vanlige folk med vanlige inntekter. Derfor varslet regjeringen nå på lørdag en ny ordning for å hjelpe folk over hele landet med å takle de rekordhøye strømprisene. Gjennom ordningen får husholdninger støtte til ekstraordinære strømkostnader ved at de får fratrekk på strømregningen. Mange er frustrert nå, og med god grunn. Fossefallene og vannkraften i Norge er eid av folket i Norge i fellesskap. En rekke steder i Norge er det gjort store naturinngrep. Mange har måttet forlate gården sin og livsverket sitt. Oppofrelsen som mange lokalsamfunn har gjort, har de gjort for fellesskapet i Norge, for at folk skal kunne få billig strøm, og for at vi skal kunne utvikle ny industri i Norge. Det har vi lykkes med. Norsk kraftkrevende industri er verdensledende og miljøvennlig. Noe av det absolutt beste vi kan gjøre for klima i verden, er å ta vare på denne industrien. Tidlig på 1900-tallet kjøpte utenlandske kapitaleiere på kort tid opp flere norske fossefall. Ønsket om å ta over mer av vannkraften var sterkt. Framsynte nasjonale strateger så imidlertid at norske fossefall ville ha en stor, langsiktig verdi for Norge. Dette er bakgrunnen for konsesjonslovene som ble vedtatt i 1909 og revidert i 1917. Høyre var også den gang sterkt imot og ga konsesjonslovene den nedsettende betegnelsen «panikklovene». Takket være framsynte nasjonale strateger og modige, hardtarbeidende norske arbeidsfolk klarte vi å bruke naturressursene til å bygge norsk industri og norske arbeidsplasser. I Hurdalsplattformen har regjeringen varslet flere tiltak. Aller viktigst er at regjeringen ikke vil bygge en eneste ny utenlandskabel så lenge vi styrer. Vi varslet også økt produksjon av norsk kraft, noe som er viktig for å sikre en lav strømpris. Regjeringen vil også utrede hvordan norsk krafteksport påvirker norske strømpriser, og hvilke konkrete tiltak som kan bidra til å sikre at norsk fornybar kraft forblir et konkurransefortrinn for norsk industri. Så vil vi sette ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon, med mål om at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft. Det trengs en økt bevissthet om hvordan vi bruker naturressursene våre til å sikre en lav strømpris i Norge, til gode for alle innbyggerne i landet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Eg trur alle dei som følgjer denne debatten, føler at han handlar om alt mogleg anna enn dei rekningane dei no sit med, som ligg til forfall, så eg lurer på om statsråden kan diskutere ut frå perspektivet til vanlege folk. Det er at rekningane som ein har på bordet denne månaden, kjem av straumen som ein brukte i førre månad, og den ordninga som regjeringa no har presentert, på laurdag, gjeld den straumen ein brukar denne månaden. Er det då riktig forstått at me berre støttar med 1 500 kr i desember, når ein faktisk skal betala rekninga for straumen ein brukte i november, og den ordninga som kom på laurdag, fyrst trer inn for den rekninga som forfell neste månad? Er det riktig forstått at ein bidrog dobbelt så mykje i utbetaling til folk i november som det ein no har til hensikt, om viljen til fleirtalet i dag går inn?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Eg synest det er godt gjort å unnlata å svara på spørsmålet, som er rimeleg enkelt. Eg trur alle dei som sit og skal betala rekningane sine, ikkje vert roa av svaret, at det skal koma pengar i januar, februar og mars. Sjølvsagt skal det det. Det kjem òg inntekter til staten i milliardklassen i januar, februar og mars, så det skulle jo berre mangla. No lagar ein plutseleg ei verkelegheit om at den utbetalinga i november med hensikt skulle vara veldig lenge og var ei eingongsbetaling. Hensikta med ho var at så lenge krisa består, skal me bidra med nokre kroner for å dekkja behovet folk har for hjelp til å betala straumrekninga. Det kosta litt over 200 mill. kr for utbetalinga i november, det vil no kosta 118 mill. kr. Når staten får inn milliardbeløp berre i auka avgifter, verkar det ikkje heilt elegant at ein tek inn milliardar og gjev ut millionar. Er statsråden einig i at det kan verka litt småleg at ein kuttar frå 3 000 kr til 1 500 kr?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-13:
Mens vi har jobbet med disse sakene utover høsten, har det versert litt ulike tall over hvor mange som mottar bostøtte, men det er en del tusen, så dette er ordninger som vil komme mange til gode. Allikevel er det veldig mange som faller rett utenfor. Bostøtten gis til dem som har et minste minimum, men vi hører jo nå historier om dem som får åtte, ni, ti kroner for mye til å motta bostøtte, og som da ikke kan ta del i den typen ordninger som vi nå har. Vil statsråden se på bostøtten som innretning, så den treffer flere enn det den gjør per i dag? Og vil statsråden også vurdere ordninger for dem som er lavtlønte, eller for trygdemottakere som faller rett utenfor de kriteriene som bostøtten fanger opp?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-13:
Under overskriften «Økt bostøtte ga mindre sosialhjelp» i en artikkel på nrk.no 8. desember sier statsråden at han ikke kan garantere at denne engangsutbetalingen ikke vil bli trukket fra sosialhjelpen i desember. Samtidig foreslår regjeringen nærmest å halvere den ekstra utbetalingen man i dag behandler her, sett opp mot forslaget fra november. Mitt spørsmål til statsråden er derfor hvorfor han mener bostøttemottakere plutselig har fått veldig mye bedre råd i desember enn hva de hadde i november, og hvorfor statsråden fortsatt ikke vil hindre avkorting av denne ekstrautbetalingen mot andre ytelser.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-12-13:
Statsråden sa at her arbeides det og kjøres på høygir. Ja, jeg kunne ha nevnt mye om den girkassa – det må være noe rusk i den, for her må det være betydelig sluring. I mange av de kommunale omsorgsboligene i bofellesskap blir strømmen stort sett stipulert. Mange av dem som bor der, har bostøtte i utgangspunktet. Kostnadene for mange er store, spesielt for dem som er enslige, og dette er etterskuddsvis. Hvordan synes statsråden, med god samvittighet, at det vil være for de enslige minstepensjonistene å gå jula i møte i en omsorgsbolig i bofellesskap der det er stipulerte strømpriser?
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Det er bare en drøy måned siden jeg sto her sist og presenterte en proposisjon om ekstra utbetaling til bostøttemottakerne. Da var det høye strømpriser her i Sør-Norge. Vi hadde ennå et håp om at situasjonen skulle normalisere seg fram mot vinteren, men slik gikk det ikke. Tvert imot, mens Nordvestlandet, Trøndelag og Nord-Norge lenge var forskånet for unormalt høye kraftpriser, har det i en periode vært rekordnivåer også der. Samtidig fortsetter strømprisen i sør å være svært høy. Jeg oppfatter at det er bred enighet i denne sal om at vi trenger tiltak som hjelper de aller vanskeligst stilte, og at vi trenger dem fort. Jeg er glad for at Stortinget kan behandle saken noen få dager etter at proposisjonen ble lagt fram. Det gir oss muligheten til å få hjelp fram til mange allerede nå før jul. Husbankens bostøttesystem er en effektiv kanal for å overføre penger til et stort antall av dem som har det aller vanskeligst, og regjeringen foreslår derfor å ta det i bruk igjen til en ny ekstra utbetaling i desember. Siden strømprisene også har vært høye i nord, foreslår vi denne gangen at støtten går til bostøttemottakere i hele landet. Beløpet vi foreslår, er mindre denne gangen. Utbetalingene i november var ment å være en engangsutbetaling, og beløpet sto i et rimelig forhold til merutgiftene til strøm gjennom høsten. Nå som vi ser at det høye prisnivået kan holde seg gjennom vinteren, må vi tenke annerledes. Regjeringen vil derfor komme tilbake til Stortinget om kort tid med et forslag om å gjenta utbetalingene hver måned en tid framover der hvor strømprisene holder seg høye. Bostøtten behovsprøves på nytt hver måned, og mottakere kommer til og faller fra hele tiden. Ved å dele opp utbetalingen og spre den ut på flere måneder oppnår vi både at flere samlet sett får nytte av tiltaket, og at mottakerne får støtten mer i takt med at utgiftene påløper. Takket være Stortingets raske behandling kan Husbanken utbetale et ekstra beløp sammen med den ordinære bostøtten 20. desember. Budsjettet for 2022 ligger nå i Stortinget, og når det er vedtatt, vil regjeringen så snart som mulig komme tilbake til hvordan de ekstraordinære utbetalingene kan innrettes videre gjennom vinteren. La meg til slutt legge til: En ekstrautbetaling til dem som mottar bostøtte, er et godt tiltak som når fram til mange, men ikke alle. Studentene ivaretas nå med mulighet for ekstra lån. I tillegg presenterte regjeringen lørdag en midlertidig ordning som vil hjelpe vanlige folk i hele landet med å håndtere de rekordhøye strømprisene gjennom vinteren. Bostøttemottakerne vil også omfattes av den nye ordningen. Det er også viktig for meg å si at de som får strømregninger de ikke kan betale, kan ha krav på sosialhjelp. Sosialhjelpen er et sikkerhetsnett også i en tid som denne. Vi må regne med at kommunene utbetaler mer i sosialhjelp nå som strømprisene er høye. Det skal de kompenseres for. Derfor har også regjeringen i nysalderingen foreslått å styrke kommunerammen med 100 mill. kr.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Den saken vi behandler i dag, er vitterlig en sak om ekstra bostøtte til dem som er bostøttemottakere. I tillegg har regjeringen presentert en rekke andre tiltak for å nå ut til både bostøttemottakere, andre vanskeligstilte og vanlige folk i hele landet for å sikre at strømregningen blir håndterbar. Som jeg sa i innlegget mitt, er det korrekt at utbetalingen i desember vil være lavere enn utbetalingen i november. Men det er jo ikke en fullstendig framstilling av regjeringens politikk, for vi varsler nå en månedlig utbetaling framover, gjennom vinteren. Det vil bety at summen av utbetalinger vil bli langt høyere enn en enkeltutbetaling, og dessuten vil vi nå flere bostøttemottakere ved å gjøre det på den måten.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Nei, det er jeg ikke enig i, for det er ikke en korrekt framstilling av regjeringens politikk. Det ene er at ekstraordinær bostøtte er ett av en rekke tiltak for å sørge for at strømregningen er håndterbar for folk. Oppsummert vil jeg tro at de ulike pakkene, kutt i elavgift osv., fort dreier seg om ca. 10 mrd. kr, kanskje enda litt mer. Det kommer også litt an på hvordan strømprisen utvikler seg. Så det er en betydelig sum. Så er det sånn at folk går litt inn og ut av bostøtteordningen fra måned til måned, men hvis man var bostøttemottaker i november og er det gjennom månedene framover, vil summen av regjeringens bidrag være – litt avhengig av størrelsen på husholdningene – på mellom 9 000 og kanskje 10 000 kr for en husholdning. Det er et vesentlig bidrag for å håndtere strømkostnadene gjennom vinteren.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Forslaget er ikke å kutte i bostøtten før jul; forslaget er å øke bostøtten kraftig før jul. Det er 1 500 kr per husstand utover vanlig bostøtte, i tillegg til 150 kr per person hvis det er flere enn én i husholdningen. Så det er ikke noe forslag om å kutte i bostøtten, den økes for at vi skal legge til rette for at mange av dem som har det aller vanskeligst, skal kunne håndtere en ekstraordinær strømkostnad. I tillegg varsler regjeringen en månedlig utbetaling, sånn at det i sum gjennom vinteren vil bli et betydelig bidrag for bostøttemottakere til å håndtere høye strømkostnader.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Regjeringen har jobbet på høygir for å få fram ordninger som er kvalitetssikret, som kan stå seg, og som er treffsikre. De første tilskuddene med bostøtte ble raskt lansert – allerede i november. Så kom det nye forslag igjen i forrige uke om bostøtte, tiltak for studenter, og så fort man rakk det, ble det framlagt ytterligere tiltak rettet mot alle husholdninger. Det er klart at man ideelt sett skulle ønsket seg å ha full oversikt over alle forhold, men saken er fremmet så raskt som mulig og på en måte som gjør at ordningene kan være kvalitetssikret, sånn at de kan stå seg.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Først vil jeg bemerke at det er også andre ordninger som når andre grupper, som er presentert av regjeringen. Det handler om studentene, og det handler om at elavgiften er foreslått senket betydelig, ikke minst gjennom vintermånedene. Det gjelder jo alle. Også den ordningen som ble presentert på lørdag, vil nå alle husholdninger. I tillegg er det et eget bostøtteutvalg i arbeid, som skal legge fram sin innstilling nå i mai, tror jeg det er. Utvalget ble nedsatt av forrige regjering, og vi avventer nå den utredningen. En del av mandatet er også å se på hvordan høye strømkostnader i større grad kan inkluderes som en del av vurderingsgrunnlaget når bostøtten utmåles.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Det vi nå diskuterer, er for så vidt ikke nivået på ytelser generelt, men hvordan vi best mulig skal kompensere dem med dårlig råd for ekstraordinært høye strømkostnader. Derfor foreslås det å utbetale en ekstra bostøtte til bostøttemottakerne. Det vil nå en god del. Det vil nå noen som mottar sosialhjelp, og noen som ikke mottar sosialhjelp. Så er utmåling av sosialhjelp noe som den enkelte kommune gjør etter en individuell vurdering for å sikre nødvendig livsopphold, og hvor også energikostnader ofte vil inngå som en del av utmålingen. Det er klart at hvis en sosialhjelpsmottaker har mottatt ekstra bostøtte for å få kompensert strømkostnader, er det jo ikke gitt at kommunen samtidig skal utmåle ekstra sosialhjelp for å dekke økte strømkostnader enda en gang. Det er totaliteten i økonomien for den enkelte som da vil telle.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-13:
Også minstepensjonister kan motta bostøtte. Bostøtte måles ut etter gitte kriterier og er en ordning som er rettighetsstyrt. Det er litt usikkert for meg hva slags situasjon beboere i bofellesskap kommer opp i som eventuelt ikke skulle nås av de tiltakene som regjeringen nå foreslår for Stortinget. Jeg må eventuelt komme tilbake til det hvis det er noen særskilte forhold der som ikke er dekket opp, slik at vi ikke når dem som vi har tenkt å nå. Det er foreløpig ukjent for meg, men jeg skal med glede se på den saken.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-12-13:
Som så mange andre levde jeg meg fullstendig inn i livet i den fiktive gudbrandsdalsbygda Butangen fra 1600-tallet og framover – utvikling, kultur, krig, sult og pandemien spanskesyken, men også framtidstro. I boken «Hekneveven» av Lars Mytting kom strømmen til bygda Butangen med alle sine goder, lyset i den første lyspæren, fallrettigheter og kraftverk og det første meieriet i området. Hvilket Norge ville vi hatt i dag om vi hadde solgt ut våre fossefall, eller om vi hadde latt amerikanske selskaper ta kontroll over olje og gass? Senterpartiet er opptatt av nasjonalt eierskap og nasjonal kontroll over energiressursene våre. Ja, vi skal ha et marked for strøm. Det har vi hatt i Norden i flere tiår, men målet må være lave strømpriser i et land der alle forutsetninger ligger til rette for det, for folk, for industri og bedrifter. Forrige regjering gikk i bresjen for å knytte oss til EUs energibyrå ACER og åpnet opp for enda flere utenlandskabler. Senterpartiet mener dette er å gi fra seg nasjonal kontroll over energien vår. I Hurdalsplattformen står det at vi ikke skal godkjenne nye utenlandskabler i denne perioden. Samtidig er det nødvendig å finne ut av hvordan vi kom i denne situasjonen med så høye strømpriser, og hvordan vi kan unngå det igjen. Derfor skal det settes ned en energikommisjon for å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon. Målet er at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft. De høye strømprisene vi har nå, gir utrygghet og usikkerhet for mange, og det er vårt ansvar å gjøre noe med det. Noen har ment at regjeringen har vært for treg, men det å bruke tid på å finne treffsikre løsninger handler om å ta ansvar. Bostøtteordninger til dem som trenger det mest, ble vedtatt først. I dag utvider vi bostøtten til dem som mottar bostøtte i november. Da kan den utbetales før jul. Det er viktig, og det er riktig. Det er i tillegg vedtatt kutt i elavgifter, på 3 mrd. kr. Det er varslet ekstra støtte til studentene på 3 000 kr, hvorav 1 200 kr er stipend. På lørdag ble det lovet enda bredere ordninger for å kompensere for ekstraordinære strømkostnader til enda flere strømkunder. Det skal fortsatt lyse varmt og være varmt der vi bor i hele landet.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-13:
Jeg er glad for at de som har dårligst råd, nå får økt bostøtte for å kunne håndtere de skyhøye strømregningene, som altså er det Stortinget nå har til behandling. Stortinget har gjort sitt ytterste for å få til rask behandling, slik at bostøttemottakerne skal kunne få utbetalingen allerede i desember, om en ukes tid. Kommunalkomiteen hadde bare to døgn fra vi fikk proposisjonen og fram til komiteen avga sin innstilling. Dessverre kan vi ikke si at regjeringen har spilt på lag med Stortinget i denne saken. Regjeringen har vært bakpå og ikke tatt signalene, som var tydelige allerede i oktober. Dermed har regjeringens forslag båret preg av hastverk. Fra Høyre var vi bekymret for at bostøttemottakerne ville få en særskilt vanskelig desember, ettersom regjeringen foreslo å halvere tillegget, fra ca. 3 000 kr i november til 1 500 kr i desember. Samtidig hadde det kommet vage signaler fra statsministeren i spontanspørretimen sist onsdag om at regjeringen i løpet av timer eller dager ville legge fram en støtteordning som ville truffet alle husholdninger, og som også saksordføreren og statsråden viste til i sine innlegg. Komiteen spurte derfor statsråden om regjeringen ville foreta andre grep som ville få virkning i desember for denne gruppen. Statsrådens svar var ganske innholdsløst. Da regjeringen la fram sin pakke på lørdag, ble det dessverre klart at husholdningene ikke får penger i denne ordningen før i januar neste år. På søndag ble det også avdekket at de som betaler for oppvarming gjennom borettslag og sameier, ikke er omfattet av ordningen. Ordningen er ennå ikke lagt fram for Stortinget, men lansert i små drypp som ikke gir et helhetsbilde. Jeg er redd for at regjeringens medlemmer ikke forstår hvordan det er å ha dårlig råd når regjeringen ikke anstrenger seg for at den varslede ordningen skal få effekt på folks økonomi før uti januar neste år. I denne saken har regjeringen vært lite åpen overfor Stortinget, og regjeringen har vært lite løsningsorientert overfor dem som har høye strømregninger og lite å rutte med i julen. Høyre vil gi bostøttemottakerne den økonomiske tryggheten også i julen og er derfor med på forslaget om å videreføre tillegget i bostøtten på 2 950 kr.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Eg vil starte med takke komiteen for at me fekk behandle denne saka så raskt som me gjorde. Det er freistande å starte ein debatt om dei siste åtte åra og dei aukande forskjellane i Noreg, særleg når representanten frå Høgre påstår at regjeringa ikkje bryr seg om folk som har dårleg råd. Eg er veldig glad for at me i Stortinget i dag sørgjer for å auke bustøtta, og at ein òg varslar å auke ho i månadene januar, februar og mars. I tillegg kjem det ei sikringspakke på fleire milliardar kroner, noko som vil bety veldig mykje for mange. At opposisjonen ikkje vil bruke tid på å vise til personar som har gråte av glede etter at nyheita kom laurdag, er ikkje så overraskande, men det betyr utruleg mykje for dei som no går jula i møte, og som veit at det forbruket dei har av straum for desember, er ein del av den store sikringspakka i januar. Til debatten om avkorting: Eg er glad for at heile komiteen, slik representanten Mudassar Kapur viste til, stiller seg bak påpeikinga om rettleiaren som kom under pandemien. Elles er eg heilt einig i statsrådens svar på spørsmålet frå Drevland Lund når det gjeld spørsmålet om bustøtte og sosialhjelp. Så viser Drevland Lund til min heimkommune, Tokke, og det er fint å få litt reklame for han. Der har dei ikkje fastpris, men dei har eit makstak, og det er det nesten ingen kommunar som har. Difor er sikringspakka til regjeringa utruleg viktig for alle som ikkje er frå Tokke, og eg er veldig glad for at ho kom på plass. I tillegg er det fleire rekningar folk skal betale i januar, februar og mars. Folk skal betale for barnehageplass og for SFO, rekningar som denne regjeringa sørgjer for at blir billegare. Denne regjeringa er i gang etter åtte veker med å rydde opp etter åtte år med høgrepolitikk, der me skal sørgje for at forskjellane mellom folk går ned. Det betyr noko at barnehagane blir billegare, at SFO for 1. klasse blir billegare, at pendlarfrådraget aukar – og lista er lengre. Eg er glad for at me er i gang med å gjere endringar som vil kome vanlege folk til gode, også i den krevjande tida me no står i, med høge straumprisar. Denne saka og sikringspakka løyser ikkje alt, det vil framleis bli krevjande, men ho hjelper veldig mange, og det er eg veldig glad for.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Jeg tror mange som følger denne debatten, eller som kanskje ikke følger den, sitter hjemme og venter på de avklaringene som kommer nå, i en meget alvorlig og krevende situasjon. Jeg synes Stortinget er på sitt beste når det behandler viktige saker raskt. Det er punkt én. Punkt to er at jeg synes Stortinget bør lytte godt til det statsråden sa, som jeg synes hadde en veldig saklig tilnærming til problemstillingen, og en veldig god redegjørelse for hvordan det faktisk virker. Jeg synes det er litt billig retorikk å prøve å slå veldig skarp politiske mynt på denne saken. Først til det at en er bakpå som regjering: Hvorfor hadde ikke høyreregjeringen med et eneste ord nevnt høye strømpriser som en utfordring gjennom høsten i sitt ordinære statsbudsjett? Jeg lurer litt på hvorfor, siden de nå er så høye og mørke om at denne regjeringen er bakpå. Da vi i vårt første tilleggsnummer reduserte elavgiften, nær halverte den, var det massiv kritikk fra opposisjonen om at dette var dårlig håndverk, og at en ikke traff dem en skulle. Når Rødt nå skal bevilge 4 400 kr flatt ut, er det jo akkurat de samme menneskene en treffer, eller når Fremskrittspartiet skal gjøre det, bare at det er i større volum. Vi har håndtert bostøtten; forrige gang Stortinget vedtok det den ene dagen, la regjeringen fram proposisjonen den andre dagen. Vi har nå håndtert økt sosialhjelp og støtte til studentene. Og vi har ikke minst endret høyreregjeringens usosiale statsbudsjett til et mye mer sosialt budsjett, når det gjelder både kjernetid i SFO, barnehagepriser, pendlerfradrag, inntektsskatt, brillestøtte, feriepenger til arbeidsledige, arbeidsavklaringspenger, pluss, pluss, pluss. At denne regjeringen er bakpå, synes jeg ikke på noen som helst måte er betegnende. Da vi nå på fredag la fram en pakke som skal dekke 50 pst. av strømkostnadene over 70 øre, vitner det om en regjering som faktisk tar situasjonen på største alvor og lager en ordning som treffer folk som faktisk får høye strømregninger. Det er prisområder med ulikheter i Norge, så dette vil slå likt ut, basert på hvilken pris som gjelder. Til slutt til Rødts fortelling om at det er noen som reiser et sted med strømpengene: Strømpengene går inn i statsbudsjettet og kommer oss alle til gode. Det er derfor sosialdemokratiet varmt og hellig i hele sin tid og hele sin historie har forsvart det offentlige eierskapet, og at en nettopp skal kunne håndtere det ut fra det – at kommuner som eier, skal kunne ta ut utbytte, bruke det til velferd, kultur, skole osv., og at vi også fra statens hånd kan gjøre det samme. Statsbudsjettet hadde vært fattigere hadde vi ikke hatt det offentlige eierskapet i vannkraften. Det er en stor og viktig sak vi diskuterer, og en bør ikke kutte den med retoriske poenger.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Nå skal jeg ikke forlenge debatten så veldig mye – jeg bare gleder meg til å delta i kommunal- og forvaltningskomiteens budsjettdebatt senere. For er det noe som virkelig opptar meg, er det at ulikhetene har vokst i Norge; forskjellene har blitt større, og det har blitt vanskeligst for dem som har dårligst råd, de vi diskuterer i dag, som er avhengige av bl.a. bostøtte. Da er det faktisk helt vesentlig hvordan en innretter den store pengebruken i samfunnet. Det handler om skolefritidsordning, barnehage, pendlerfradrag, inntektsskatt, brillestøtte, feriepenger osv. Men det handler også om hvordan vi håndterer krisesituasjoner for helt vanlige folk, og akkurat nå er det det. Regjeringen har samlet sett kommet med en strømpakke – fra de la fram tilleggsnummeret om redusert elavgift, om økt bostøtte, om støtteordninger for studentene, om bostøtte igjen og til strømpakken som ble annonsert på fredag, som jeg er helt overbevist om blir å anse som meget treffsikker og bra når den kommer til Stortinget. Så det er ingen tvil om at den regjeringen som nå styrer og regjerer landet, tar denne situasjonen på største alvor.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Jeg takker statsråden for svaret, selv om jeg følte statsråden ikke besvarte det som var essensen i mitt spørsmål. Det er konkret: Hva har statsråden gjort, og hva vil statsråden gjøre? Så går statsråden i den fellen jeg advarte mot, at man fort vil få en diskusjon om hva som har skjedd, og når. Jeg er den første til å innrømme at flypassasjeravgiften aldri burde blitt gjeninnført for seks–syv år siden. Det burde aldri ha skjedd. Det gjennomslaget burde Venstre aldri ha fått. Men jeg er like glad for at Fremskrittspartiet fikk presset den forrige regjeringen, og at vi fikk fjernet flypassasjeravgiften for nesten to år siden. Det at det har skjedd dumme ting tidligere, er ikke et argument for at man skal gjenta de samme feilene. Det er det dagens statsråd gjør når han nå gjeninnfører flypassasjeravgiften, en avgift som er borte, som ikke eksisterer i dag. Den eksisterer ikke. Men den første saken statsråd Jon-Ivar Nygård og regjeringen fremmer for Stortinget, er å gjeninnføre den. Så sier statsråden at han ønsker å gjøre den på en mer klimavennlig og god måte. Det er vel og bra, men han gjeninnfører den, selv om det har kommet sterke advarsler fra aktører som kan tenke seg å drive på Moss lufthavn Rygge. Så er det diskusjonen rundt taxfree. Med respekt å melde: Når regjeringen legger opp til og sier i sitt budsjettforslag at dette vil medføre reduserte inntekter, deriblant for de private flyplassene, sier det seg selv at det er vanskeligere å få gjenoppstartet Moss lufthavn Rygge, når man for det første øker avgiftene deres og for det andre reduserer inntektene deres. Jeg håper, og det er fortsatt ikke for sent, at statsråden nå kan si at greit, det har skjedd mye i denne saken, mye bra, mye dårlig, men nå må vi se fremover, og at statsråden derfor går på denne talerstol og sier at de foreslåtte kuttene i taxfree-ordningen og gjeninnføringen av flypassasjeravgiften skrotes, og at statsråden heller inviterer til et bredt samarbeid om hvordan vi kan få gjenopprettet Moss lufthavn Rygge, og hva vi fra politisk side kan gjøre. Det hjelper veldig lite at statsråden nå delvis går i forsvar for en ny tredje rullebane på Gardermoen. Det ligger riktignok mange år frem i tid, men det som jeg synes er underlig, er at statsråden for noen måneder siden lovte at Avinor skulle ta over flyplassen og driften skulle settes i gang nesten over natten. Nå er det visst ikke så lett lenger. Men jeg utfordrer statsråden på nytt: Vil statsråden nå ta initiativ til å skrote gjeninnføringen av flypassasjeravgiften og nedbyggingen av taxfree-ordningen?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-12-13:
Jeg skal kommentere et par av innleggene. Jeg har ikke tenkt å bruke mye tid på det meget spesielle innlegget fra representanten Lauvås, men jeg må si at når han hevder at flypassasjeravgiften er grunnen til at flyplassen ble nedlagt, og så ble flypassasjeravgiften fjernet, da synes jeg det er veldig rart at det første representanten Lauvås gjør, er å gjeninnføre denne avgiften, som han mener er skyld i alt vondt. Men jeg synes det har vært flere interessante og gode innlegg. Spesielt vil jeg trekke frem representanten Ole André Myhrvolds innlegg, som jeg syntes var veldig godt. For man må ha like konkurransevilkår, som også statsråden var inne på. Det er et syn Fremskrittspartiet deler, i høyeste grad. Vi må huske at både Rygge og Torp er flyplasser som ikke mottar subsidier, i motsetning til det store flertallet av øvrige flyplasser i Norge. Jeg registrerer også at flere representanter kritiserer undertegnede og Fremskrittspartiet for å løfte denne saken. Det hadde jeg ikke ventet – at andre representanter fra Østfold-benken er skeptisk til at Fremskrittspartiet løfter denne saken. Tvert imot burde alle være veldig glad for at vi løfter denne saken, for jeg har gått inn og sett, og representanten Lauvås og de øvrige på Østfold-benken har ikke løftet en finger for å ta opp denne saken – ikke fremmet noe representantforslag, ikke tatt opp noen interpellasjon, knapt hatt noen skriftlige spørsmål. De har altså sittet stille, men når Fremskrittspartiet løfter den, da er det viktigere å angripe Fremskrittspartiet enn å se fremover. Jeg registrerer et par positive ting som har kommet i debatten, men jeg ber statsråden oppklare to spørsmål i sitt neste innlegg. Det ene er: Hans egen statssekretær var på flysmart24.no nylig ute og sa at det ikke er avgjort om Rygge blir en del av rapporten, som statsråden tidligere har hevdet. Skal vi nå lytte til statsråden, eller skal vi lytte til statssekretæren, som sier at dette ikke er avgjort? Så har jeg en oppfordring og en invitasjon til statsråden som jeg håper han her fra talerstolen vil takke ja til. Vil statsråden bli med undertegnede på et møte ute på flyplassen sammen med aksjonsgruppen der vi konstruktivt kan legge historien bak oss og sammen se på hva vi kan gjøre for å få gjenopprettet denne flyplassen? For jeg tror den jevne østfolding bryr seg fint lite om at vi krangler om hvem som har gjort hva, og hvem som gjør hva, osv. Det folk faktisk er opptatt av, er at flyplassen gjenopprettes. Vil statsråden takke ja til denne invitasjonen?
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Representanten Wiborg kan ikke ha lyttet spesielt godt til det undertegnede sa i sitt innlegg. For det første: Det aller, aller første jeg sa, er at vi nylig har foreslått at flypassasjeravgiften nå utsettes, med virkning fram til april. Jeg holdt også i mitt innlegg en ganske grundig redegjørelse for at denne regjeringen har et annet syn på flypassasjeravgiften, og at vi ønsker å utrede en annen innretning på denne som er mer klimavennlig og mer riktig enn dagens ordning. Så vi er enige om, på et vis, at dette kan være et aktuelt tiltak som også kan være til nytte for eventuell ny drift på Rygge. Jeg redegjorde også forholdsvis grundig for – jeg var i hvert fall innom det, og representanten har også tidligere fått svar på det – at denne regjeringen skal sette ned et utvalg som skal utrede den framtidige kapasiteten og behovet på Oslo lufthavn. Jeg har uttalt skriftlig i svar på spørsmål fra representanten Wiborg at jeg da vil vurdere å la forholdene til lufthavnen på Rygge inngå i mandatet til det utvalget. Foreløpig er ikke dette mandatet ferdigstilt, men vi jobber med å utvikle det. Jeg har ingen motforestillinger, på noe som helst vis, mot at Rygge igjen blir en flyplass som tas i bruk, men det vil jo primært, som også representanten Wiborg var inne på, være avhengig av at flyselskaper ønsker å ta flyplassen i bruk. Det er ingenting nå som ligger i veien for at man kan gjenoppta Rygge som flyplass. Meg bekjent er alle de godkjenninger og konsesjoner som skal til for å kunne drifte lufthavnen, til stede. Så vi har et felles ønske i så måte, og sånn sett har jeg heller ikke noe grunnlag for å forstå at jeg ikke lanserte noen konkrete virkemidler.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Jeg takker for debatten, det å bli invitert til en konstruktiv debatt – det har vel vært tendenser til det, kan man si. Jeg velger å svare på de konkrete utfordringene helt innledningsvis. Det som jeg sa her i salen, og som jeg har besvart på skriftlige spørsmål fra representanten Wiborg tidligere, er at jeg vil vurdere å ta Rygge med inn i utredningsarbeidet når vi skal gå i gang med å utrede flyplasskapasiteten på Østlandet, det vil si spørsmålet om en tredje rullebane. Det har vært mitt svar. Så til utfordringen om å møte disse som er aksjonister. Jeg har ingenting imot å møte de menneskene som er opptatt av at Rygge igjen skal bli en flyplass som flyene tar av fra. Jeg tror det er mange av oss som mener at det hadde vært positivt. Jeg deler synspunktet som andre her har brakt fram: at det ligger store samfunnsmessige investeringer der. Sånn sett vil det være til beste for samfunnet at disse investeringene tas i bruk. Et dilemma som det i hvert fall er verdt å nevne, og som jeg tror at alle her ser, er at det i diskusjonen og prosessen med å utrede en tredje rullebane og hvordan det skal se ut for framtiden, vil være avveininger knyttet til at Oslo lufthavn er «huben». Det å lede mye av flytrafikken inn dit vil selvfølgelig være det som gjør at man får et best mulig tilbud i resten av landet – uten at det på noen som helst måte ligger noen konklusjoner fra min side nå knyttet til Rygges framtid. Så gjentar jeg at det ikke er noe i veien for – så langt jeg kan forstå – at man tar flyplassen i bruk igjen, konsesjoner og tillatelser foreligger. Så har jeg bare lyst til å si at det var noe upresist i debatten knyttet til flypassasjeravgiften. Sannheten er vel at ingen har fjernet denne; den ble satt på vent av den forrige regjeringen, så vidt jeg vet. Og den er også satt på vent nå, som følge av at vi har vært i en vanskelig situasjon for luftfarten. Vi har sagt at vi selvfølgelig ønsker å utrede om vi skal ha en annen innretning på dette for framtiden. Jeg ser at representanten rister på hodet; det er mulig at det første jeg sa nå, var upresist – i så fall beklager jeg det. Mitt poeng er at vi går i gang med et stykke arbeid for å se på en annen innretning enn den flypassasjeravgiften vi har i dag.
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-12-13:
Som østfolding er jeg glad for at Moss lufthavn Rygge kommer på dagsordenen. Dette er en sak som engasjerer veldig mange. Det er klart at det vil styrke vår region å få gjenåpnet denne lufthavnen. Det er viktig for privatpersoner og for næringslivet, og det vil bidra til tiltrengte arbeidsplasser. Jeg synes dog at det er litt besynderlig at denne interpellasjonen kommer i slike ordelag fra representanten Wiborg fra Fremskrittspartiet. Jeg har også tidligere vært inne på at dagens flyplassavgift ble innført under Fremskrittspartiets regjeringsperiode, med deres finansminister. Som kjent var flyplassavgiften hovedgrunnen til at lufthavnen ble lagt ned. Dette viser ganske tydelig hva den forrige regjeringen bidro med i denne saken. Hurdalsplattformen, på den andre siden, viser til at vi jobber for å erstatte dagens flyplassavgift med en avgift som har en mer reell klimaeffekt og bedre geografisk profil. Hurdalsplattformen tar også som utgangspunkt at den framtidige lufthavnkapasiteten på Østlandet er et så stort og sammensatt tema at det må utredes videre. Som representanten Wiborg selv var inne på, har luftfarten de siste årene vært i en unntakstilstand på grunn av pandemien. Hvordan dette vil påvirke våre reisevaner, privat og i arbeidssammenheng, vet vi ikke ennå. Vi har også forpliktende klimamål som vi må ta hensyn til i det helhetlige bildet. Moss lufthavn startet som et forslag fra Østfold Industrioffensiv og Næringslivets Hovedorganisasjon. Dette viser også hvordan denne saken har en stor betydning for næringslivet. Siden konsesjonen ble gitt til den sivile lufthavnen, har både private og næringsliv hatt god nytte av å ha en regional flyplass. Det tilførte også regionen hundrevis av arbeidsplasser. Jeg tror derfor at alle partiene på Østfold-benken har et ønske om å gjenåpne Moss lufthavn. Dette er også en av grunnene til at Østfold-benken fra regjeringspartiene allerede har hatt en konstruktiv dialog med aktørene som jobber for gjenåpningen av Moss lufthavn Rygge. Det vil vi fortsette med. Vi ønsker selvfølgelig et konstruktivt samarbeid på tvers av partiene, så det initiativet setter jeg stor pris på at også Wiborg tar.