trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marianne S. Bjorøy (Arbeiderpartiet), 2015-10-05:
I dag er det mange som har vært opptatt av den økende arbeidsledigheten. Det er vi i Arbeiderpartiet også. Vi i Arbeiderpartiet mener at en med en langt mer målrettet innsats kan nå flere mål samtidig. Vi vil sette i verk tiltak for dem som mister jobben. Vi vil bruke handlefriheten til å iverksette tiltak for at bedrifter i utsatte sektorer, som leverandørindustrien og maritim sektor, beholder kompetansen i en omstillingsperiode. Mye av ledigheten er knyttet opp mot oljenæringen og fall i oljeprisene som et resultat av reduksjon i investeringer på norsk sokkel og sterk reduksjon i boring etter letebrønner. Dette medfører at rigger legges i opplag. Bare i bergensområdet ligger det flere i opplag nå. For å redusere noe av denne effekten kan det investeres i plugging av gamle brønner. Det finnes mange gamle letebrønner og gamle produksjonsbrønner som er klare for å plugges permanent og fjernes. Oljerigger som nå ligger uvirksomme i opplag, med tilhørende mannskap, vil kunne gi økt aktivitet for leverandørindustrien med ringvirkninger lokalt for mange vestlandskommuner som er sterkt påvirket av nedskjæringer og nedbemanning. Leieprisen per i dag, eller det som kalles riggratene, er nå halvert i forhold til for to år siden. Ergo blir kostnadene ved å gjennomføre denne typen arbeid vesentlig lavere, som igjen betyr at dette er et gunstig tidspunkt. Dette er uansett et ansvar som staten må betale for, og vi kan få dette arbeidet til halv pris nå, så dette må jo være en vinn-vinn-situasjon. Tilgjengelighet på utstyr, personell og kompetanse er her nå. Dette bør benyttes. Som nevnt tidligere ligger det flere oljerigger i opplag bare i bergensområdet som kunne ha vært benyttet til denne typen oppdrag. Dette er oppdrag som på et eller annet tidspunkt må gjøres. Hvorfor ikke gjøre det nå, samtidig som vi kan bidra til økt sysselsetting, og beholde kompetansen som vi har i dag?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Vi hører at Arbeiderpartiet gjentar sitt motto om igjen og om igjen, om for lite og for sent. Men vi har aldri hatt en regjering som har satset så mye noen gang på å bygge ut infrastruktur i Nord-Norge. Og for å illustrere dette for Finnmark: NRK Finnmark bruker normalt mellom fem og ti minutter på sine morgennyheter. I hele sommer har veinyhetene tatt dobbelt så lang tid som de ordinære nyhetene. Det har vært asfaltering, det har vært omkjøringer, og det har vært vedlikeholdsarbeid over hele fylket. Sør-Varanger kommune har nær sagt sett ut som et anleggsområde. Da må man spørre seg selv: Hva er det som har skjedd, hvis det er slik at dagens regjering faktisk ikke leverer? Jo, det som har skjedd, er at denne regjeringen bevilger for Finnmarks del 125 pst. mer enn det Stoltenberg-regjeringen ga fra seg i 2013, og det er til vedlikehold av fylkesveiene våre. Vi bruker 50 pst. mer til veiinvesteringer i dag enn hva vi gjorde under Stoltenberg-regjeringen, og vi bruker mellom 60 og 70 pst. mer til vedlikeholdsarbeid på våre veier enn hva som var foreslått av Stoltenberg-regjeringen. Så blir det også hevdet her at nei, det skjer sentralt. Nei, det gjør ikke det. Det er faktisk slik at Nord-Norge i dag sitter igjen med over 20 pst. av veibudsjettet. Det som var normalen under de rød-grønne, var en plass mellom 6 og 7 pst., og de var oppe i 14 pst. Dette er en historisk satsing, og for første gang på 30 år ser vi at etterslepet faktisk blir redusert. Men det er ikke det eneste området. Regjeringen har sagt ja til utbygging av overføringskapasitet av energi mellom Balsfjord i Troms og Skaidi i Finnmark, en investering på nærmere 3,5 mrd. kr. Uten denne utbyggingen – og senere videre til Varangerbotn – blir det meste om satsing i nord bare snakk. For dagens kapasitet er sprengt, har vært sprengt de siste ti årene, uten at den rød-grønne regjeringen løftet så mye som en finger.
Mudassar Kapur (Høyre), 2015-10-05:
I denne valgkampen var det mange som beskyldte Miljøpartiet De Grønne for å ville ta Norge tilbake til fortiden. Om det skulle bli så galt, ville vi alle bli tatt imot av et parti som allerede ville stått der og ventet på oss. Det er et parti som er imot kommunereformen, imot politireformen, imot ny sykehusstruktur, deres toppkandidat i Oslo vil innføre skoleuniform, og partiet sentralt og lokalt har som sin største ambisjon å møte morgendagens utfordringer med en 50 år gammel modell. Jeg snakker selvsagt om Senterpartiet. Det norske samfunnet har utviklet seg betydelig siden forrige kommunereform. Vi blir stadig flere, vi flytter på oss, vi har nye transportmuligheter, nytt bosettingsmønster, ny teknologi og nye kommunikasjonsmuligheter. I dag må kommunen dekke så å si hele spekteret av disse tjenestene. Men mange kommuner har ikke store nok fagmiljøer til engang å levere gode nok velferdstjenester. Psykisk helse og barnevern er to gode eksempler på dette. Kommunene har fått større oppgaver, men er ikke blitt større i seg selv, og dette misforholdet har ført til mange interkommunale samarbeid. Denne utviklingen svekker den lokaldemokratiske styringen av tjenestene. Et flertall av norske lokalpolitikere ser denne utfordringen. Derfor ser vi i undersøkelse etter undersøkelse at de ønsker kommunereform. Men Senterpartiet og også SV sitter her i sine stortingskontorer i Oslo og sender følgende beskjed til lokalpolitikere: Vi vet best. Vi vet best hvordan du skal løse dine lokale utfordringer. De har gjennom hele valgkampen dessverre dyttet foran seg bruddstykker av rapporter og det jeg vil kalle for skremselspropaganda om lokaldemokratiets fall. Ja, hva skal jeg si – man har nesten prøvd å spille på frykten for endring. Men Norge vil endre seg, Norge har alltid endret seg, og vi vil endre oss i større fart enn noen gang før. Framtidens utfordringer krever en konstant omstillingsevne. Mange her snakker i dag om at Norge må omstille seg – hvordan skal vi møte situasjonen i arbeidsmarkedet? Men det starter jo gjennom å ha robuste kommuner. Det er i lokalsamfunnene arbeidet skal skapes, og da må vi ha sterkere kommuner. Idet vi går inn i en ny sesjon, håper jeg vi nå fra både Senterpartiet og SV – og også fra Arbeiderpartiet, basert på hva jeg så i valgkampen noen ganger – kan se en mer konstruktiv holdning til hvordan vi skal lage Kommune-Norges framtid.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Finansministeren sa i høst at statsbudsjettet var godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Arbeiderpartiet mente ut fra de signalene som vi fikk, bl.a. fra partene i arbeidslivet, at det ikke var tilfellet, og vi fulgte opp med egne budsjettpakker rettet inn mot arbeidsmarkedet og for vekst i hele landet. Siden den gang har finansministeren gjentatte ganger forsikret om at hun følger med på utviklingen i arbeidsmarkedet. Det har dessverre ikke vært nok å følge nøye med. Når vi nå skriver mai, ser vi at arbeidsledigheten passerer 4 pst. for første gang på ti år. Det mest alvorlige, etter min mening, er den urovekkende økningen vi ser i ungdomsledigheten. Ledigheten blant unge er ti ganger så høy som for dem over 54 år, og i 1. kvartal 2015 ble den målt til 9,4 pst. Det burde gjøre finansministeren svært bekymret, for vi vet så godt at for unge som blir stående utenfor arbeidslivet, er veien inn igjen ofte fryktelig lang. Skal vi klare å unngå at ledigheten biter seg fast, må vi møte ungdomsledigheten med skikkelige tiltak, og vi er nødt til å gjøre det før den biter seg fast på et for høyt nivå. Mitt spørsmål er egentlig ganske enkelt. Jeg lurer på om finansministeren kan svare på hvor i revidert nasjonalbudsjett vi finner de tiltakene som viser at finansministeren tar den økende ungdomsledigheten på alvor.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Uten å gå inn i en ny formuesskattedebatt er det fristende å påpeke at jeg tviler på at formuesskattekuttene, hvor 60 pst. kom pensjonister til gode, hjelper mye for arbeidsledig ungdom. Jeg registrerer også med en viss bekymring at finansministeren gir så klart uttrykk for at hun vil bruke tid, at hun mener det er for tidlig å lansere tiltak for å møte ungdomsledigheten. Vi er selvfølgelig glad for at man reverserer permitteringsregelverket. Det etterlyste vi allerede i revidert i fjor. Da fikk vi ikke gjennomslag for det, men det hjelper jo lite for de menneskene som allerede står i kø. Tusen flere tiltaksplasser er også noe som Arbeiderpartiet kommer til å støtte, men realiteten er at det ligger inne et kutt på arbeidsmarkedstiltak i revidert nasjonalbudsjett fordi man ikke har klart å realisere tiltaksplassene som ble vedtatt i fjor. Spørsmålet mitt dreide seg spesifikt om tiltak mot ungdomsledigheten, så jeg prøver meg på et nytt spørsmål. Hvor høy må ungdomsledigheten bli før regjeringen foretar seg noe?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det er bred enighet i norsk politikk om at vi skal legge til rette for både høy sysselsetting og lav arbeidsledighet. Jeg kan forsikre representanten Marthinsen om at dette selvsagt står høyt på regjeringens dagsorden. Derfor la vi i høst frem et budsjett som var ekspansivt. Jeg husker også hva Arbeiderpartiet sa da de kommenterte statsbudsjettet i høst. Da mente de det var for ekspansivt og foreslo å kutte pengebruken. De mente det var unødvendig med skattelettelser og foreslo å skjerpe skattene med over 10 mrd. kr. Og hvis det er noen som tror at svaret i den situasjonen norsk økonomi nå står i, er å kutte pengebruken og skjerpe skattene, er jeg uenig med dem og Arbeiderpartiet i det. Snarere tvert imot. Når man reiser rundt og snakker med landets bedrifter, er det to ting de særlig etterlyser. Det ene er konkurransedyktige rammebetingelser, og det andre er god infrastruktur. Begge deler er områder regjeringen satser offensivt på. Så er det all mulig grunn til å følge nøye med på ledighetsanslagene. Der er det stor usikkerhet. Det er nå sprik mellom AKU-tallene og Nav-tallene, og det mener jeg vi bør følge tett med på, men litt over tid. Det er litt for tidlig å si hva de faktiske utslagene er. Men det har altså vært ønske om to tiltak fra partene i arbeidslivet denne våren. Det ene har vært en reversering av permitteringsreglene. Det leverer regjeringen på i revidert nasjonalbudsjett. Det andre har vært flere tiltaksplasser. Det leverer regjeringen også på i revidert. Utover det er det bred enighet om virkelighetsbildet, nemlig at norsk økonomi går inn i en omstilling, som kommer til å kreve mye av oss. Men det er sånn at for dem som nå opplever å miste jobben, er dette brutalt. På kort sikt er styrken at vi har gode velferdsordninger som gjør at man kan opprettholde god livskvalitet i påvente av å få en ny jobb. Men alle som opplever å miste jobben, har ett mål: Det er å få ny jobb. Derfor må vi legge til rette for å skape nye vekstkraftige arbeidsplasser og bedrifter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er helt uenig i påstanden. Det er ikke sånn at regjeringen ikke foretar seg noe. Regjeringen foretar seg noe både gjennom utdanningssystemet, gjennom å satse mer på forskning og gjennom å legge til rette for den omstillingen norsk næringsliv trenger, slik at vi kan få utviklet og etablert flere nye, løfterike arbeidsplasser. Det er altså sånn at enten man er ungdom og arbeidsledig eller voksen og arbeidsledig er det ett overordnet mål for oss alle sammen – det er å få en jobb. Da må det være det som står øverst på regjeringens og forhåpentligvis også Stortingets dagsorden – hvordan legger vi til rette for næringslivet, slik at de kan vri investeringene sine i retning av nye, spennende arbeidsplasser. Det er det som skaper vekst i norsk økonomi. Men det er selvfølgelig viktig at vi forsterker innsatsen i hele utdanningssystemet. For ungdom er alternativet til ledighet i hvert fall å ta mer utdanning. Men det handler til syvende og sist om hvor mange nye arbeidsplasser vi har tilgjengelig. Derfor må det stå øverst på dagsordenen, og det har regjeringen tenkt å forsterke innsatsen mot.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Igjen vil jeg avvise påstanden. Det er ikke noen vente og se-holdning. Det er snarere tvert imot et budsjett stappfullt av gode tiltak for å øke engasjementet og aktiviteten i norsk næringsliv. Det handler om at vi investerer rekordbevilgninger i infrastruktur, både i vei og bane, som er et av de virkemidlene næringslivet over det ganske land etterspør fordi det reduserer kostnadene, og dermed styrker bunnlinjen til bedriftene våre. Så summa summarum leverer regjeringen på alle de områdene der næringslivet samlet sett har etterspurt tiltak. Det er skattereduksjoner, det er konkurransedyktige rammebetingelser, det er mer midler til forskning og utdanning, for å nevne de viktigste områdene – i tillegg til samferdsel. Her leverer vi. Så det er ikke noen vente og se-holdning. Men det som er realiteten i forhold til den ledighetsutviklingen vi ser nå, særlig på Sørlandet og på Vestlandet, er knyttet til olje- og gassektoren. Det er realiteten. Det er en utvikling vi lenge har visst ville komme. Da er det viktig at vi møter det med tiltak som skaper nye, løfterike arbeidsplasser i fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det er i hvert fall sånn at de som nå opplever å miste jobben, har det krevende. Derfor er det viktig at vi har et godt sikkerhetsnett gjennom velferdsordningene våre, som sikrer oss i en periode hvor vi står uten arbeid. Men så er det jo sånn at ledigheten både på Sør- og Vestlandet har ligget veldig lavt også sammenlignet med landsgjennomsnittet, og er nå kommet opp på landsgjennomsnittet. Det har i utgangspunktet vært veldig bred enighet mellom partene i arbeidslivet – alle aktørene som sitter og gjør beregninger og synser om norsk økonomi – om hva som er virkelighetsbildet, hvilke utfordringer vi står overfor, og hva vi må gjøre på både kort og lang sikt for å komme gjennom den omstillingsutfordringen som vi nå står i. Vi har ingen krise. Vi har fortsatt høy sysselsetting og lav ledighet, men vi må iverksette tiltak for at ledigheten ikke skal øke. Det tror jeg betyr noe for oss alle sammen. Da handler det både om at vi nå har fått reversert permitteringsreglene, som betyr noe for kjernekompetansen til en del av verftene og spisskompetansen rundt omkring på kysten, og om å erkjenne at mange av dem med den kjernekompetansen – gudskjelov – nå får jobb i andre deler av norsk næringsliv.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det pågår ikke noen debatt, så vidt jeg vet, i norsk politikk om å erstatte kronen med en annen valuta, så jeg er ikke helt sikker på om jeg forstår spørsmålet fra Slagsvold Vedum. Det jeg er enig med Slagsvold Vedum i, er at det ikke er dramatisk for landet som helhet. Snarere tvert imot er det mye som går veldig bra. En av grunnene til at store deler av konkurranseutsatt næringsliv nå får en forsterket konkurransefordel, er jo nettopp at kronen har svekket seg mye de siste to årene. Men disse bedriftene vet også utmerket godt at en flytende kronekurs gir god uttelling i perioder og litt mindre god uttelling i perioder, nettopp fordi kronekursen er flytende. Det er også en konsekvens av at vi er en liten, åpen økonomi, som er avhengig av oljeprisutviklingen. Men med det kraftige oljeprisfallet har vi også sett en positiv utvikling med tanke på kronekursen, som styrker konkurransekraften til veldig mange av våre bedrifter, og det skal vi ta vare på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Ja, finansministeren skjønner det. Det er derfor regjeringen i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre nettopp har styrket forskningsinnsatsen – fordi vi vet at det er viktig. Det er helt åpenbart at den omstillingen norsk økonomi går inn i nå, handler om å redusere todelingen, skape større vekstmuligheter i andre deler av norsk næringsliv, men jeg synes det er viktig å understreke at olje- og gassrelatert næringsliv kommer til å være en viktig del av norsk økonomi i all overskuelig fremtid. Det som er bakteppet, er at vi lenge har visst at denne næringen ville bli noe mindre enn det vi har vent oss til gjennom de siste tiårene. Den vil gi mindre vekstimpulser til norsk økonomi enn vi har vent oss til de siste tiårene. Det betyr at vi vil kunne frigjøre høykompetent arbeidskraft, som representanten Skei Grande snakker om, som har vært sterkt etterspurt – ikke minst ingeniører – til andre deler av norsk næringsliv og offentlig forvaltning. Det er en omstilling som nå skjer som er til fordel for dem som har etterlyst kompetansen, men det er åpenbart en utfordring for den næringen som nå nedbemanner.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det går an å ha flere tanker i hodet samtidig. Vi må legge til rette for at vi skal ha gode, forutsigbare, langsiktige, konkurransedyktige rammebetingelser for en svært stor og viktig næring som olje- og gassrelatert næringsliv er og kommer til å være i all overskuelig fremtid. Det legger regjeringen til rette for. Men i tillegg legger vi til rette for konkurransedyktige rammebetingelser som skal gjøre det mulig for norsk næringsliv og andre å gjøre nye, spennende investeringer i annen type næringsvirksomhet i Norge, som kan være spennende og løfterik i tiden fremover. Jeg er ikke enig med representanten Serigstad Valen i at regjeringen ikke har foretatt seg noe. For det første har vi vridd investeringene i retning av infrastruktur, skattereduksjoner, forskning og utdanning, som er de tre mest vekstfremmende tiltakene vi kan investere penger i. For det andre er det hevet over tvil at denne regjeringen har levert mer på klima- og miljøsiden enn den rød-grønne regjeringen gjorde i sine åtte år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg kan forsikre representanten Slagsvold Vedum om at trygdeoppgjørene er viktige, også for denne regjeringen. Men jeg kan kanskje da minne Slagsvold Vedum om at reglene for trygdeoppgjøret er lovbestemt gjennom et bredt forlik i Stortinget som alle partiene bortsett fra Fremskrittspartiet sto bak. Det må altså derfor en lovendring til før man eventuelt kan endre reglene. Det denne regjeringen har tatt initiativ til, er å gjennomgå prinsippene for den årlige reguleringen av pensjoner, og hele formålet med å gjennomgå de prinsippene er å unngå en utvikling over flere år hvor pensjonistene risikerer å få redusert kjøpekraft som følge av moderate lønnsoppgjør. Det at vi har et moderat lønnsoppgjør i år, er bra for konkurransekraften til norsk næringsliv. Men en konsekvens av det pensjonsforliket som de andre partiene her på Stortinget inngikk i 2011, er at det kan bli en langsiktig konsekvens for pensjonistene med redusert kjøpekraft. Det har denne regjeringen tatt på alvor. Derfor har vi invitert til samtaler med alle de parlamentariske lederne på Stortinget for å bidra til at vi ikke får en slik utvikling over tid. Jeg mener det er et godt initiativ. Jeg mener det er et initiativ som tar pensjonistene på alvor, og jeg håper at det er et initiativ som Senterpartiet støtter, til tross for at de er med på det pensjonsforliket som Stortinget har vedtatt. Så ber representanten meg om å referere fra interne drøftelser i Fremskrittspartiets stortingsgruppe. Det har jeg ikke tenkt å begynne med. Partilederen i Fremskrittspartiet gjør ikke det, verken fra Stortingets talerstol eller i andre fora. Er det noe representanten Slagsvold Vedum lurer på hva gjelder Fremskrittspartiets stortingsgruppe, synes jeg han skal gå og snakke med sine kollegaer her i salen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg synes ikke dette er det minste ubehagelig. Jeg er snarere tvert imot svært godt fornøyd med at denne regjeringen har tatt et initiativ for å gjennomgå prinsippene som ligger til grunn i pensjonsforliket. Det betyr, i den situasjonen vi nå er, et moderat lønnsoppgjør i bunnen – som er bra for konkurransekraften til norsk næringsliv. Men det har den konsekvens for alle landets pensjonister at de får redusert kjøpekraft over tid. Det at vi har tatt det initiativet og gått i dialog med de andre partiene på Stortinget for å se på hvordan vi kan rette opp dette, er bra. Jeg håper at det også betyr at vi får et flertall i Stortinget bak et sånt initiativ, nettopp for å sikre at pensjonistene for fremtiden får en bedre kjøpekraftsutvikling enn de vil risikere hvis vi får flere år fremover med moderate lønnsoppgjør.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg vil bare ta avstand fra påstanden om at dette er et spekulativt spill. Det har vært kjent gjennom alle år at Fremskrittspartiet både i opposisjon og i posisjon har et ekte engasjement knyttet til landets pensjonister. Det er nettopp derfor vi i en situasjon hvor vi regjerer på bakgrunn av et pensjonsforlik Fremskrittspartiet ikke har sluttet seg til – men akseptert som en forutsetning for å sitte i regjering – har tatt et initiativ fra regjeringens side og gått i dialog med de andre partiene på Stortinget for å se på hvordan vi for fremtiden kan sikre at kjøpekraftsutviklingen for pensjonistene blir bedre enn den vil komme til å bli hvis det fortsetter i en tid med moderate lønnsoppgjør. Jeg mener det er et viktig signal til landets pensjonister, og jeg håper at det er en problemstilling som også Senterpartiet tar på alvor – Senterpartiet var tross alt med på det pensjonsforliket Fremskrittspartiet ikke var med på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg mener overhodet ikke at dette svekker tilliten til systemet – snarere tvert imot. Det er slik at det systemet vi har, er regulert ved lov av Stortinget, og det er også slik at når regjeringen har tatt det initiativet regjeringen har tatt, er det basert på en erkjennelse av at noen av forutsetningene i pensjonsforliket kan by på utfordringer over tid for landets pensjonister gjennom redusert kjøpekraftsutvikling ved flere år med moderate lønnsoppgjør. Det er et faktum. Det at regjeringen nå har tatt et initiativ til å diskutere den problemstillingen med samtlige partier på Stortinget, mener jeg er bra, for det kan bety at vi for fremtiden kan sørge for et system som sikrer en god kjøpekraftsutvikling også for landets pensjonister, selv om vi skulle få flere år med moderate lønnsoppgjør. Jeg antar at det også er en problemstilling Arbeiderpartiet burde være opptatt av.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg forsto spørsmålet til representanten Ropstad. Men la meg gjenta det jeg har sagt flere ganger nå, gitt en situasjon hvor vi får flere år med moderate lønnsoppgjør, og det kan meget vel hende med tanke på den omstillingen norsk økonomi står oppe i. Vi vet at årets oppgjør har betydning for konkurransekraften til store deler av norsk næringsliv. Men en konsekvens av det er at kjøpekraftsutviklingen for pensjonistene blir svekket. Det er lovregulert gjennom pensjonsforliket. Hvis denne utviklingen fortsetter, vil det i realiteten bety en noe mer krevende økonomisk situasjon for en del av landets pensjonister fremover. Derfor har regjeringen tatt dette initiativet – fordi vi mener det er rimelig at også pensjonistene har en kjøpekraftsutvikling som gjør at de kan ha orden i egen økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det er helt riktig at grunnlaget for denne regjeringen er nedfelt både i samarbeidsavtalen mellom de fire samarbeidspartiene og i Sundvolden-erklæringen, som er regjeringens styringsverktøy. Da sluttet Fremskrittspartiets organer seg til at vi skulle regjere basert på det pensjonsforliket vi ikke var en del av tilbake i 2011. Det initiativet regjeringen har tatt i sakens anledning, er å utfordre Stortinget – invitere Stortinget – til en diskusjon om hvilke konsekvenser det vil få på sikt hvis vi får flere år med moderate lønnsoppgjør, noe som vil få det utslag at pensjonistene vil oppleve redusert kjøpekraft. Jeg mener det er bra at Fremskrittspartiet har et ærlig og ekte engasjement for landets pensjonister. Det skal vi fortsette å ha. Men det er hevet over tvil hva som er regjeringens styringsgrunnlag, og det har Fremskrittspartiets organer sluttet seg til.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det er vanskelig for meg å svare på, all den tid samtlige partier bortsett fra Fremskrittspartiet står bak pensjonsforliket, inkludert SV. Det er altså slik at når vi nå for første gang oppdager at et moderat lønnsoppgjør kan få den konsekvens over tid at pensjonistene får redusert kjøpekraft, mener jeg vi skal gjøre noe med det. Det initiativet har denne regjeringen tatt – denne regjeringen, ikke den regjeringen SV var en del av. Vi har tatt det initiativet fordi vi mener at det er viktig, og jeg håper at også SV vil slutte seg til at vi kan se på disse kriteriene, slik at vi sikrer at også pensjonistene får en god kjøpekraftsutvikling til tross for moderate lønnsoppgjør fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg forstår det spørsmålet. Denne regjeringen har helt siden den tiltrådte, vært opptatt av å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket i Norge. Så langt har vi redusert skatter og avgifter med 12,5 mrd. kr. Det er først og fremst viktig fordi det styrker næringslivets evne til å omstille seg i en krevende tid, og det er det viktigste grunnlaget vi har for å skape nye arbeidsplasser – det som tross alt er det aller, aller, aller viktigste for de aller fleste av oss, nemlig en trygg jobb å gå til. I tillegg er det selvfølgelig sånn at vi kan styrke kjøpekraftsutviklingen for veldig mange gjennom en del avgiftsreduksjoner, som denne regjeringen har gjennomført mange av siden vi tiltrådte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er ikke overrasket over at SV fortsatt er mot å gjøre lettelser i formuesskatten. Fremskrittspartiet og Høyre gikk til valg på å redusere den særnorske formuesskatten fordi det er en særnorsk skatt på kapital, som ikke er på utenlandsk kapital som investeres i Norge. Den forskjellsbehandlingen er ikke bra, særlig i den situasjonen vi nå står i, hvor det er avgjørende viktig at vi legger til rette for at også norskeid kapital investerer i nye norske arbeidsplasser. Så har jeg lyst til å minne representanten Serigstad Valen på at den uførereformen han selv refererer til, ble vedtatt under den forrige regjeringen uten overgangsordninger. Da denne regjeringen skulle implementere og gjennomføre det vedtaket som ble gjort fra Stortingets side i 2011, oppdaget vi at det var skjevheter i ordningen som vi var nødt til å gjøre noe med. Derfor la vi også frem ordningen sammen med en overgangsordning som ville lette situasjonen for mange. I tillegg har vi nå i revidert budsjett justert dette slik at flere vil komme bedre ut med en ytterligere forbedring av overgangsordningene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er svært godt fornøyd med at denne regjeringen har lagt frem en handlingsplan for å motvirke barnefattigdom. Det er et offensivt tiltak, et offensivt grep med en lang rekke tiltak – målrettede sådanne – for å bidra til at barnefattigdommen i Norge går ned og ikke opp. Denne regjeringen har tross alt hatt en noe mer edruelig tilnærming enn det SV hadde da de skulle avskaffe fattigdommen med et pennestrøk. Fullt så enkelt er det ikke, og det tror jeg også SV erkjente i løpet av sine åtte år i regjering. Men nå har vi altså lagt frem en handlingsplan med en lang rekke omfattende tiltak som kanskje først og fremst er målrettet inn mot dem som opplever det som mest ubehagelig, nemlig barna – barna som i veldig mange situasjoner går i forsvarsposisjon for å dekke til en krevende økonomisk situasjon. Derfor er det viktig at regjeringen styrker budsjettene, derfor er det viktig at vi reduserer skattene, derfor er det viktig at vi ser på treffsikre velferdsordninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg opplever ikke at Fremskrittspartiet taler med to tunger. Vårt engasjement knyttet til pensjonistene er like ærlig og ekte nå som det var i fjor og året før der. Derfor har vi tatt et initiativ overfor Stortinget for å se på hvordan vi kan styrke kjøpekraftsutviklingen til pensjonistene i en situasjon med mange år med moderat oppgjør, hvis det skulle vise seg å være tilfellet. Det vi ikke får klarhet i i denne diskusjonen, er hva Arbeiderpartiet mener om saken. Arbeiderpartiet stilte seg jo bak pensjonsforliket tilbake i 2011, og jeg har ennå til gode å høre hva Arbeiderpartiet egentlig mener om en situasjon overfor pensjonistene, hvis det nå skulle vise seg at vi får flere år med moderate lønnsoppgjør. Vi har tatt et ærlig initiativ. Jeg er veldig glad for at vi har tatt det initiativet, for det viser at vi er klar over situasjonen, og ønsker å gjøre noe med den. Og jeg håper oppriktig at dét er en situasjon som også Arbeiderpartiet er klar over, og har til hensikt å bidra til å gjøre noe med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Finansministeren svarer for Stortinget for regjeringens politikk, og jeg skal gjenta det jeg nå har sagt flere ganger i denne spørretimen: Vi har tatt et initiativ overfor Stortinget for å forhindre en varig utvikling med svekket kjøpekraftsutvikling for pensjonistene, gitt at vi får flere år med moderate lønnsoppgjør. Jeg mener det er et godt initiativ, og jeg håper det er et initiativ som samler bred støtte i Stortinget. Og det er dét dette i realiteten handler om – hva slags reguleringer vi skal ha av de fremtidige trygdeoppgjørene i en situasjon med moderate lønnsoppgjør.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er veldig enig med representanten Tvedt Solberg i at man i norsk næringsliv generelt er veldig god på å omstille seg. Det handler om at de i utfordrende tider klarer å snu virksomheten og ressursene sine rundt og satse i nye og kanskje mer løfterike markeder. Et veldig godt eksempel på det var jo verftsindustrien på 1980-tallet, som mange spådde nord og ned, men som klarte å omstille seg, snu seg rundt, fordi de var snedige og brukte virkemidler til å få det til. Det er det mange andre eksempler på, men da handler det om at vi må bruke en lang kjede av virkemidler for å få det til. Jeg synes det er synd hvis Arbeiderpartiet nå liksom skal gå i bresjen for en ideologisk kamp mot skattereduksjoner. Det er mulig at Arbeiderpartiet lytter dårlig når de snakker med bedrifter rundt omkring i landet, men jeg har ennå til gode å høre en eneste bedrift si at de gjerne vil ha skjerpet skatt. Alle bedrifter jeg snakker med, peker på to overordnede virkemidler. Det ene er konkurransedyktige rammebetingelser, derunder lavere skatt. Det andre er økte investeringer til infrastruktur for å få ned kostnadene ved transport av varer rundt omkring i landet og ut i markedene. Begge deler leverer regjeringen på. Så har jeg også sett at bedriftsledere har blitt bedt om å rangere ulike skattearter etter hvor mye det haster å gjøre noe med de ulike skattene. Det handler om selskapsskatt, det handler om formuesskatt, det handler om det generelle skattetrykket. Men samlet sett er det i hvert fall hevet over tvil at det å ha et konkurransedyktig regelverk for skatt, er medvirkende til om norske bedrifter overlever i konkurransen eller taper den. Det er medvirkende til om de lokaliserer seg i Norge eller utenfor Norge. Det er noe av det mest kritiske vi kan gjøre, hvis vi har som overordnet målsetting å sørge for at det etableres flere nye arbeidsplasser i Norge. Derfor kommer vi til å fortsette med en offensiv skattepolitikk, fordi det kommer norsk næringsliv til gode og derved det norske folk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Som jeg sa i mitt forrige svar, er ikke det eneste svaret skattereduksjoner, men det er et viktig svar, sammen med økte investeringer til infrastruktur, sammen med satsing på forskning og utdanning, sammen med arbeidsmarkedstiltak og en lang rekke andre virkemidler som trygger oss på både kort og lang sikt. Jeg mener vi må klare å gjøre flere ting på en gang. Men det jeg sa i mitt forrige svar, var en referanse til møter ute på den enkelte arbeidsplass rundt omkring i Norge, hvor vi snakker med bedriftsledere i både små og store bedrifter, som peker på behovet for konkurransedyktige rammebetingelser og for en forsering av investeringene i infrastruktur som de to viktigste virkemidlene. Så er det sånn at partene i arbeidslivet har bedt om to ting i forbindelse med årets reviderte budsjett. Det har regjeringen levert på. Det ene har vært permitteringsreglene. Det andre har vært arbeidsmarkedstiltak. Jeg kan forsikre representanten Tvedt Solberg om at det å ha tett og løpende dialog med partene i arbeidslivet er helt avgjørende. Vi er nødt til å fange opp utviklingen før den skjer slik at vi kan komme med de riktige virkemidlene til riktig tid. For øyeblikket har vi et budsjett godt tilpasset den økonomiske situasjonen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Det er helt riktig at regjeringen snakker om omstilling. Det er rett og slett fordi norsk økonomi er midt i den. Det må vi ta på alvor, og det håper jeg også Arbeiderpartiet gjør. Men vi snakker like mye om behovet for trygghet, forutsigbarhet, langsiktighet og konkurransekraft. Det er viktige nøkkelord for et næringsliv som nå går gjennom en omstilling som de har visst ville komme. Hva skal vi gjøre? Jo, vi må legge til rette for at de som er gründere, som er bedriftseiere, som skaper arbeidsplasser som det norske folk er helt avhengig av, investerer i nye, løfterike næringsvirksomheter. Det er den viktigste jobben regjeringen har. Derfor klarer vi å gjøre flere ting på én gang. Derfor satser vi på forskning og utvikling og på en lang rekke målrettede næringstiltak, fordi det er det næringslivet etterspør. Derfor satser vi på kunnskapsutvikling. Derfor satser vi bredt på forskning. Derfor satser vi på samferdsel, og derfor satser vi også på et konkurransedyktig skattesystem. Jeg har ennå til gode å høre Arbeiderpartiet gjøre annet enn å svartmale situasjonen. Det vil jeg advare mot.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er veldig enig med representanten Farstad i den virkelighetsbeskrivelsen han trekker opp. Det er nettopp dette også vi ser mange steder, at høyt utdannet arbeidskraft mister jobben i olje- og gassrelatert industri, men gudskjelov veldig raskt opplever å bli rekruttert til andre deler av norsk næringsliv, som lenge har etterspurt den type kompetanse, men som ikke har klart å konkurrere om å få den. Dette er veldig bra, for det tyder på at vi har et fleksibelt arbeidsmarked. Det skal vi være veldig glad for – i en omstillingssituasjon som er utfordrende for alle som blir berørt av den. Så kan vi ikke gi oss med det. Hvis vi skal lykkes i å etablere nye næringsstrukturer og nye satsingsområder for norsk næringsliv fremover, er det avgjørende at noen er villig til å tørre å satse – satse egne sparepenger, satse egen kompetanse, satse egne ideer – for å få dette til. Derfor er det viktig med gode, konkurransedyktige rammebetingelser. Det opplever jeg at vi i de fire samarbeidspartiene snakker godt om ved hver eneste anledning vi har, og det skal vi fortsette å gjøre.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Vi veit at ungdom er dei som først blir ramma i nedgangstider. Det er dei som først må ut ved nedskjeringar, og det er dei som blir hardast ramma når bedriftene ikkje lenger tilset nye. Då er det viktig å ha gode ordningar som avgrensar desse effektane. Og det er der regjeringa sviktar. Å reversere permitteringsreglane skulle sant å seie berre mangle. Satsinga på arbeidsmarknadstiltak er ikkje noko å skrive heim om, og mellombelse tilsetjingar får ikkje fleire i jobb. Forslaget til revidert budsjett er tiltakslaust mot arbeidsløyse. Arbeidspolitisk talsperson i Framstegspartiet, Erlend Wiborg, skriv i Dagbladet at fleire tiltak ikkje er nødvendige – det er ikkje rett å gi full gass fordi situasjonen i arbeidsmarknaden er god, samanlikna med andre land. Er finansministeren einig i det? Og trur ho at ei slik vente og sjå-haldning gjer inntrykk på dei mange tusen norske ungdommane som no ikkje får seg jobb?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Jeg vil ta tak i det siste statsråden sa, for det er helt avgjørende at en lykkes med å skape nye arbeidsplasser, og at en klarer å trygge de arbeidsplassene som er. Den grunnleggende næringspolitikken med gode rammevilkår for næringslivet, satsing på infrastruktur og satsing på forskning og utdanning er den politikken som må fortsette. Og der er vi godt i gang med en omstilling. Det vil være en krevende omstilling. Men som statsråden sa, mye er koblet til olje- og gassnæringa. En halvering av oljeprisen gjør også at det blir ekstra krevende. Men statsråden peker på spesielle regioner, Sør- og Vestlandet. Det er klart at de regionene merker det ekstra hardt akkurat nå. Én ting er å satse på den grunnleggende næringspolitikken som må være der over tid, men akkurat nå er det en ekstra krevende situasjon. Derfor kommer Kristelig Folkeparti til å kjempe for f.eks. flere tiltaksplasser i forhandlingene om revidert. Men ser statsråden at det er et ekstra behov målrettet mot de regionene hun selv nevner?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Det kan jo være litt krevende å vite hvilke signaler en skal forholde seg til, men jeg er enig med statsråden i at det er noe som er fastsatt i lov av Stortinget, og at det ligger til grunn. Og så ser vi at det tas et initiativ for å se på om det neste år eventuelt kan tilbakebetales noe for den vel femtilappen i måneden i snitt som det kan se ut som om pensjonistene får i mindre kjøpekraft for inneværende år. Det er en diskusjon som vi alle er interessert i å ta. Men når finansministeren er så tydelig på de ulike anslagene og kanskje også særlig som fremskrittspartileder, er det vel også gjort noen analyser eller kalkyler på framtidas utsikter når det refereres til at det kan bli flere år på rad med redusert kjøpekraft, og eventuelt hva det vil ha av provenykostnad. For jeg regner med at pensjonsreformen, som legger opp til kraftige innsparinger for de kommende generasjonene – altså lavere pensjon hvis en ikke jobber veldig mye lenger – vel også blir et nullsluttspill, som finansministeren er særlig opptatt av.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-05-27:
Mange har blitt arbeidsledige, og det er jo dramatisk for den enkelte, for familien, for alle rundt og for lokalmiljøet. Det er alvorlig det vi ser, og det krever tiltak spesielt rettet mot ungdom. Men det er ennå ikke høydramatisk for landet som helhet. En hovedfaktor for at det har gått bedre enn man kan tro, er at vi har en egen valuta og en egen krone, ikke euro, at vi har hatt et stort fall i kronekursen og har økt konkurransekraften i norsk industri og norsk næringsliv generelt. Erna Solberg har tidligere sagt: «Et annet argument som blir stadig viktigere for meg er at ved EU-medlemskap kan vi også bli med i euro-samarbeidet. Det ville vært en stor fordel for mange norske bedrifter». Så sa sentralbanksjef Øystein Olsen i sin årstale i vinter: «Uten en egen valuta ville situasjonen vært mer utfordrende. Da måtte partene i arbeidslivet gjort jobben alene. Erfaringer fra andre land i Europa viser at det kan være krevende». Hvilken uttalelse er finansministeren mest enig i?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-05-27:
Forrige onsdag, en halvtimes tid før Fremskrittspartiets gruppemøte, presenterte Fremskrittspartiets arbeids- og sosialminister Robert Eriksson trygdeoppgjøret, et oppgjør der landets alderspensjonister kom ut med tapt kjøpekraft. Pensjonistene får med dette oppgjøret altså dårligere kjøpekraft enn det de har nå. Men i Aftenposten kunne vi lese at selv om trygdeoppgjøret var ferdig en halvtime før gruppemøtet, var det et fiks ferdig notat på plass fra trygdefraksjonen i Fremskrittspartiet i gruppemøtet deres – et notat der Fremskrittspartiets stortingsfolk hadde klarert muligheten med departementet for å overby egen statsråd her på Stortinget, og fått beregnet at det ville koste 276 mill. kr hvis pensjonistene ikke skal få nedgang i realinntekt. I samme notat ble det også forklart at forslagene til forbedringer ikke vil bli vedtatt. La meg sitere fra Fremskrittspartiets notat: «Sannsynligheten for at dette forslaget blir nedstemt, er relativt stor, men da har vi vist at vi tar landets pensjonister på alvor, og sørget for at ansvaret for tapet til pensjonistene ligger hos de partiene som sto bak pensjonsforliket.» Et sånt spill tar ikke landets pensjonister på alvor. Politikken, trygdeoppgjøret, pensjonene til folk gjøres om til et politisk spill der hovedpoenget til Fremskrittspartiet er egen oppslutning, ikke pensjonene til folk. Fremskrittspartiets folk på Stortinget klarerer med Fremskrittspartiets folk i regjering at de skal kjøre et planlagt dobbeltspill. Mitt spørsmål til finansministeren er: Var hun kjent med at Fremskrittspartiet på Stortinget hadde klarert med Fremskrittspartiet i regjering at man skulle legge inn mer penger i trygdeoppgjøret her på Stortinget enn det Fremskrittspartiets statsråd og regjeringen foreslo?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-05-27:
Jeg forstår at Fremskrittspartiets leder og landets finansminister prøver så godt som mulig ikke å svare på spørsmålet jeg stilte, for svaret er vel ganske ubehagelig. Enten svaret er ja – finansministeren kjente til det planlagte dobbeltspillet – eller svaret er nei, sier finansministeren at hun ikke har kontroll og oversikt over hva egne folk i eget departement gjør, og hva hennes egen stortingsgruppe gjør. Altså: Ja, jeg kjenner til det planlagte dobbeltspillet selv om jeg er nestsjef i regjering, eller: Nei, jeg har ingen kontroll over hva min egen gruppe og mine egne statsråder gjør. Så jeg gjentar spørsmålet: Var hun kjent med at Fremskrittspartiet i regjering hadde klarert med folkene i Stortinget at man skulle legge mer penger inn i trygdeoppgjøret her på Stortinget enn det Fremskrittspartiets statsråder og regjeringen foreslo? Det er et enkelt spørsmål: Kjente statsråden til det, eller kjente hun ikke til det?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-05-27:
Jeg har merket meg at finansminister Siv Jensen har hatt behov for å si veldig mange ganger at hun er så ærlig, at hun er så ekte, og at det spillet som Fremskrittspartiet har lagt opp til i forbindelse med årets trygdeoppgjør, er et ærlig og ekte engasjement. Finansministeren er jo også nestsjef i regjeringen, og har et stort ansvar, og partileder, og vi har prøvd nå flere ganger å få et ærlig og ekte svar på om finansministeren – og nestsjefen i regjeringen – kjente til det notatet som Fremskrittspartiets stortingsgruppe behandlet en halvtime etter at trygdeoppgjøret var på plass, som var klarert med hennes egen arbeidsminister. Kjente finansministeren til det notatet? Jeg ønsker et ærlig og ekte svar.
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-05-27:
Litt av grunnen til at vi er i den situasjonen vi er i nå, er jo at Norge skal igjennom en svær omstilling – fra å være ekstremt avhengig av en råvareproduksjon til å skape et nytt næringsliv. Det grønne skiftet har vært utsatt lenge, nå må vi virkelig sette i gang. Mange som nå mister jobben, er høykompetent arbeidskraft som egentlig skulle være lett å konvertere inn i nye næringer, i ny industri, i nye arbeidsplasser for framtida. Nå må de rigges, og da er det viktig å satse på de omstillingene som finansministeren snakket om, men det er også veldig viktig å satse på forskning og utvikling for å klare å bruke den kunnskapen i et nytt næringsliv som vi skal være med og skape for framtida. Skjønner finansministeren hvor viktig forskning er for å klare å få til dette skiftet, hvor viktig det er å satse på den typen framtidsrettede kunnskapsnæringer som vi nå skal konvertere vår høye oljekompetanse til for å få til det grønne skiftet som vi vet at vi må igjennom?
Trine Skei Grande (Venstre), 2015-05-27:
En av skolens viktigste oppgaver er å utligne sosiale forskjeller og gi alle barn like muligheter, uansett start, så jeg har lyst å følge opp med å stille et spørsmål til barneministeren, som har ansvaret for å bekjempe barnefattigdom og sørge for at vi får et samfunn med like muligheter for alle barn. I Kristin Vinjes forslag var det også et forslag om å kutte barnetrygden – én av de tingene som virkelig betyr noe for de familiene som har skikkelig dårlig råd. Dette handler også om at gratis barnehage og gratis SFO ville gitt en stor mulighet til de familiene som i dag har dårlig råd, og som kanskje trenger de plassene aller, aller mest. Så jeg vil at statsråden først skal forsikre oss om at de ikke skal ta barnetrygden fra de aller fattigste, og dernest at vi må se på barnehage og SFO også som en viktig del av kampen mot fattigdom og kampen for at alle barn skal ha en lik start i livet.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
I trontalen sa Kongen: «Oljeaktiviteten vil ikke lenger være motoren for vår økonomiske vekst. Og vi må tilpasse oss det jordkloden tåler av karbonutslipp.» I praksis ser vi lite av det i regjeringens politikk. Behovet for omstilling er stort, som finansministeren selv har vært inne på, men regjeringens medisin ser ut til å være mer av det samme og gjør Norge enda mer oljeavhengig, ikke å vri investeringer, som finansministeren sa i stad. Hvor mener finansministeren det er viktigst å bruke de store pengene nå? Er det til nye oljeutbygginger i nord, som Castberg-feltet, eller er det til grønn industri på land, ny teknologi og våre grønne næringer, som gir nye, trygge jobber i framtiden?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
Mitt spørsmål er til finansministeren. Hvorfor mener regjeringen det er riktig å gi økt kjøpekraft til millionærer og mindre kjøpekraft til alderspensjonister og tusenvis av uføre?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
At finansministeren skryter av 12,5 mrd. kr i skattekutt, understreker jo hvorfor jeg stilte dette spørsmålet, for det aller meste av de pengene går til velbemidlede, rike enkeltpersoner og en del velbemidlede pensjonister. Men for resten av pensjonistene, og for tusenvis av uføre, er det verre. Det er mange uføre som taper mer enn 6 000 kr i året, f.eks., uten at de får noen kompensasjon fra regjeringen. Jeg tror jeg må gjenta spørsmålet mitt, for det faktum gjenstår at finansministeren har godkjent en politikk, og gjennomfører en politikk, der rike mennesker får økt kjøpekraft, og der pensjonister og uføre får dårligere kjøpekraft. Så hvorfor synes regjeringen det er riktig å gi økt kjøpekraft til millionærer og mindre kjøpekraft til alderspensjonister og tusenvis av uføre?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Kristelig Folkeparti er opptatt av at familiene opplever at de har et reelt valg når barnet blir ett år. Da er det viktig med en høy nok kontantstøtte, og det er viktig at det er barnehageplasser tilgjengelig i kommunen når familien trenger det. Derfor kjempet vi i budsjettet for 2015 for flere barnehageplasser, slik at også barn som er født på «feil» tidspunkt, altså etter 1. september, skulle kunne få muligheten til barnehageplass. I budsjettforliket ble det kraftige påplussinger i midlene til barnehagene, og det er nå satt av 307 mill. kr til 3 400 nye barnehageplasser i 2015. Det er bred enighet om at det er behov for større fleksibilitet i barnehageopptaket og i tillegg sikring av høy kvalitet i alle barnehager. Jeg regner med at Kunnskapsdepartementet følger utbyggingstakten nøye, men spørsmålet er: Hvordan følger departementet opp at pengene blir brukt til barnehagesektoren, og hvor mange nye plasser er nå planlagt utbygd, eller er allerede bygd ut i 2015?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi i Kristelig Folkeparti er glad for at budsjettforliket for 2015 legger opp til fortsatt kraftig utbygging av barnehagesektoren, og at flere ettåringer får tilbud om barnehageplass. Det er viktig for å redusere ventetiden for foreldrene som ønsker barnehageplass for barn som er født 1. september eller senere – det er den datostemplingen statsråden viser til. Vi forstår alle den vanskelige situasjonen en familie opplever når det er behov for barnehageplass, men tilbudet fra kommunen lar vente på seg. Spørsmålet er: Hva mener statsråden selv er nøkkelen for å sikre at alle familier i hele landet skal oppleve at det finnes barnehageplass i nærheten når de trenger det?