Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Dette representantforslaget handler ikke om pensjonsreformen. La det være ganske klart. Jeg har tatt opp saken flere ganger i Stortinget. Dette blir siste gangen jeg prøver å forklare Stortinget hva dette handler om – i alle fall fra denne talerstolen i denne perioden – men la meg prøve nok en gang. Det gamle pensjonssystemet, den gamle folketrygden som vi hadde før 1. januar 2011, var bygget opp med tre pilarer: grunnpensjon, tilleggspensjon og særtillegg for dem som ikke hadde jobbet lenge nok til å ha tjent opp en pensjon som var høyere enn minstenivået. Da ble det sånn at alle som var gift eller samboende, fikk avkortet sin pensjon i grunnpensjon. Med det nye pensjonssystemet har disse reglene blitt endret. Det nye pensjonssystemet bygger på to pilarer i form av opptjening. Det er inntektspensjonsbeholdningen din på den ene siden som skal kompenseres for en garantipensjonsbeholdning på den andre. Hvor stor garantipensjonsbeholdningen blir, avgjøres av hvor høy inntekt du har hatt. For 80 pst. av inntektspensjonsbeholdningen skal avkortes mot garantipensjonsbeholdningen for å finne frem til den garantipensjonsbeholdningen som skal legges til folketrygden. Så har man videre sagt i det nye systemet at avkorting basert på sivilstand fortsatt skal skje, men at det skal skje i garantipensjonsbeholdningen. Og hva er konsekvensene av dette? Jo, konsekvensene er at de som har hatt høy inntekt, slipper avkorting. Har du hatt en inntekt på over 450 000 kr og er gift eller samboer med en som også har hatt inntekt høyere enn det i snitt, er 80 pst. av inntektspensjonsbeholdningen din høyere enn garantipensjonsbeholdningen. Ergo vil ingen avkorting inntreffe. Det betyr i realiteten at bussjåføren gift med renholderen får full avkorting i det nye systemet, mens legen gift med direktøren ikke får noen avkorting, men har full opptjening nettopp fordi 80 pst. av inntektspensjonsbeholdningen er høyere enn garantipensjonsbeholdningen. Da synes jeg det blir litt merkelig – og der er jeg uenig med saksordføreren – å høre argumentasjonen om at bakgrunnen for pensjonsforliket var at vi måtte ha bærekraft. Vi måtte spare penger. Norsk økonomi kunne ikke bære det pensjonssystemet videre. Da blir det for meg helt underlig at det samme flertallet mener at vi ikke har bærekraft til å fjerne avkortingen for dem med lav inntekt, mens vi har bærekraft til å fjerne avkortingen for dem med høy inntekt. Også argumentet, som er brukt tidligere, om at det er billigere å bo to sammen enn én alene, faller bort i det nye systemet. Kan da flertallet forklare meg hvorfor det er billigere å bo sammen for direktøren og legen på vestkanten i Oslo enn for renholderen og bussjåføren på østkanten i Oslo? Førstnevnte slipper avkorting, sistnevnte får det. Så den argumentasjonen faller også helt bort. Jeg mener at dette er en gedigen, utilsiktet virkning i det nye pensjonssystemet som vi bør kunne endre. Jeg skjønner ikke – klarer ikke å fatte og begripe – at det er god, sosial omfordeling å redusere pensjonen til gifte eller samboende med lav inntekt og fjerne den for dem med høy inntekt. Det blir for meg helt ubegripelig. Til slutt er det noe som kanskje virker enda mer meningsløst. Sett at Olga, som er enke på 75 år, har søsteren Petra på 80 år, som også er enke og sterkt pleietrengende. Hvis Olga finner ut at hun drar til Petra og pleier henne, har de samme bostedsadresse. Da vil også begge de få avkorting i pensjonssystemet. Hvor er logikken hen? Her bør man ta seg bedre sammen og fjerne disse utilsiktede virkningene. Det kan ikke være meningen at det skal være sånn, og på den bakgrunn tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.