Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-12-04:
I og med at jeg var fungerende leder for justiskomiteen under budsjettarbeidet, kan jeg ta på meg det komitelederen nevnte, takke komiteen for et veldig godt samarbeid om budsjettinnstillingen. Som vanlig har vi gode prosesser sammen; vi går rett på sak og får fram en innstilling som både viser enighet og forskjeller. Senest i morges ble vi minnet om at ikke alt er svart – at det faktisk er mye bra ved justissektoren i Norge. Vi så i nyhetsbildet at noe som heter World Justice Project – en internasjonal organisasjon – utnevnte Norge til en av de fremste rettsstatene i verden. Den viste til kvaliteten på domstolene, kvaliteten i straffeprosessene våre, maktfordelingsprinsippet som fungerer godt, åpenhet i forvaltningen osv. Vi ser jo av resultatene at domstolene våre ligger langt under målsettingene for saksbehandlingstid og tingrettene godt under. Vi ser at påtalemyndigheten, som har en maks saksbehandlingstid på 30 dager på ulike områder, ligger på 18–19 dager i gjennomsnitt før de har avgjort påtale eller tatt stilling i klagesaker. Vi ser at politiet har redusert saksbehandlingstiden sin i første halvår i år når det gjelder ferdig etterforskede saker, fra 127 dager til 110 dager i gjennomsnitt, og at unge lovbryteres saker ligger på 30 dager før de er ferdig etterforsket, mens fristen er 42 dager. Vi ser også at køene i kriminalomsorgen, som er en viktig del av straffesakskjeden, har gått ned, slik at de nå er halvert siden 2011 da de lå over 1 400. Nå er det ned mot 700 som venter på soning. Det er en stor forskjell fra da den rød-grønne regjeringen overtok i 2006. Da lå tallet på 3 000–4 000. Vi ser også at en viktig faktor når det gjelder kriminaliteten – antall unge lovbrytere under 18 år som kan få en kriminell karriere – går tydelig ned. Det er redusert med rundt 20 pst. i de senere årene. Så det er mye som skjer, og mye som er positivt. Jeg er ikke enig i at alt står stille på justissektoren. Også innstillingen bærer preg av at det er bred enighet om de store grepene. Det er bred enighet om at vi skal utdanne 720 politistudenter fra Politihøgskolen hvert år i årene framover for å nå tallet på to per 1 000 innbyggere innen 2020. Og det er bred enighet om at vi må skaffe midler til det. Vi ser at hvis vi greier å gjøre det i åtte år framover, vil vi – i hvert fall hvis vi regner 350 flere netto per år – ha 2 800 flere politifolk i netto økning i 2020. Vi ser også at det er enighet om å følge opp beredskap og følge opp Gjørv-kommisjonen – med noen nyanser der. I det hele tatt går opposisjonspartiene i samme retning som regjeringen, men man vil altså foreslå større bevilgninger, mer penger – kanskje med unntak av Venstre – som det er opposisjonens jobb å gjøre, og man krever mer tempo i gjennomføringen. Men i dette budsjettet har regjeringspartiene også konsentrert seg om andre sider ved justissektoren enn bare mer penger, som vi mener er avgjørende å ta tak i. Man løser ikke det på den mest lettvinte måten og utdyper svakhetene ved bare å bruke mer penger på noe som ikke fungerer godt nok. Vi har stadig fått nye beskjeder om at vi har problemer, særlig når det gjelder å utløse samhandling mellom ressursene vi har i et lite land, for å skape trygghet og god beredskap. Senest i går kom rapporten om PST som viser at man mangler samhandling med E-tjenesten, at man mangler samhandling mellom avdelingene i PST, samhandling med politidistriktene osv. Gjørv-kommisjonen satte spørsmålet om samhandling på spissen, med tittelen «Ressursene som ikke fant hverandre», da de beskrev beredskapen og situasjonen 22. juli. Justiskomiteen har, i forbindelse med at vi var hovedaktør i 22. juli-komiteen på Stortinget, gått nærmere inn i mangelen på samhandling med Forsvaret, med Sivilforsvaret og med politireserven. Også ved besøk hos Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap har vi sett at det mangler en god, nær samhandling som kunne gitt bedre ressursbruk mellom etatene i vår sektor. Vi har sett det også når det gjelder samhandling mellom politi, skatteetat og arbeidstilsyn med hensyn til arbeidet med restaurantkriminalitet, konkurskriminalitet, skattesaker osv. Et nøkkelledd i budsjettet er å legge til rette for mer samhandling, å få en plan på ulike felter, som gjør at ting fungerer bedre på tvers – at vi får mer ut av ressursene. Det presenteres at man vil ha fram en felles plan for helikopterberedskapen mellom politiet, Forsvaret, redningstjenesten osv. Det presenteres at man vil utvikle en felles analyseenhet, PST, E-tjenesten og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Vi så i går at det er behov for å utvikle PST videre med mottaksenheter for å ivareta informasjon på en god måte innad i PST. Vi presenterer i budsjettinnstillingen at vi vil ha en klarere lovhjemmel for hvordan politiet skal be om bistand og få bistand fra Forsvaret i ulike situasjoner. Vi melder at den utredningen som Stortinget har bedt om når det gjelder samarbeidet mellom sivilforsvar, hjemmevern, politireserve – den utredningen som vi fra Stortingets side ba om i mars – vil komme allerede våren 2013 for å få til en bedre koordinering, se på sammenslåing, samordning, og effektivisering av disse beredskapsressursene. Så det skjer mye for å ta tak i samhandlingen mellom ulike deler av justissektoren. De som sier at situasjonen er den samme som før 22. juli når det gjelder beredskap, mener jeg gir et urettferdig inntrykk og maler med for bred pensel det faktum at det er mye å gjøre framover. Men vi må ikke underslå at det er mye som også er gjort, og som er i ferd med å skje. Når komiteen har besøkt politidistriktene, har vi sett at man er i ferd med virkelig å ta tak. De har bygget opp mye bedre varslingsrutiner for mannskapene sine, slik at man fort kan innkalle mannskapene i en beredskapssituasjon. De har innført et system hvor riksalarmen blir ivaretatt på en helt annen måte i hvert politidistrikt når det meldes riksalarm. De har økt kapasiteten sin på nødnummeret 112 inn til politiet. De trener på «skyting pågår» på en annen måte og med et annet fokus enn tidligere. Den instruksen er i ferd med å bli revidert og forbedret. Utdanningskapasiteten for mannskaper til utrykningsenheter, som er det fremste innsatspersonellet i politidistriktene, økes ved Politihøgskolen. Vi får mer operativt personell av den mest skolerte typen. Det er gjort mye for å etablere bedre helikopterberedskap allerede med helikopterberedskapen på Rygge, som skal kunne frakte bl.a. beredskapstroppen, og for å skaffe nye midler for å gjøre at Oslo politidistrikt nå har to politihelikoptre for å kunne være operative 24 timer i døgnet. Det er kommet en nyvinning om å endre instruksen for redningshelikoptrene, slik at de skal kunne bistå politiet når det er akutt behov for politiet å komme seg raskt fram rundt om i landet med helikopterets hjelp. Vi har sett styrkingen av beredskapstroppen. Vi har sett styrkingen av PST i dette budsjettet, med 30 nye millioner til neste år. Vi har sett at det er opprettet et situasjonssenter i Justisdepartementet, at PSTs situasjonssenter nå må forbedres, som det ble varslet i rapporten i går. Det er i gang en styrking av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, med økt bevilgning neste år for å legge økt vekt på øvelser og med mulighet til å forbedre kontrollen med kjemikalier som ammoniumnitrat, som det kan lages bomber av. Sikkerhetsloven er i ferd med å bli gjennomført når det gjelder sikring av bygg og anlegg. Det neste steget når det gjelder beredskap, er at viktige nye grep må tas i meldingen om Gjørv-kommisjonens rapport, som regjeringen har varslet vil komme i første kvartal i 2013. Her blir beredskapsgrep som nasjonal operasjonssentral knyttet til Oslo politidistrikt og Politidirektoratet, hvor man får en klarere bruk av stor knapp som kan trykkes på, og hvor man kan utvikle et system hvor ressursene kan samhandles landet rundt når det haster. Det er avgjørende å få en slik operasjonssentral på plass, som også Gjørv-kommisjonen sterkt anbefaler. I den samme stortingsmeldingen er det grunn til å se på hvordan vi kan få god framdrift i etableringen av beredskapssenteret. Regjeringen varsler at den vil komme med en plan for det i denne stortingsmeldingen. Det er altså ikke slik at det ligger og seiler ute i det blå. Det er slik at det skal bli lagt fram en konkret plan for Stortinget i forbindelse med stortingsmeldingen om Gjørv-kommisjonen. Det er også oppløftende at Stortinget er åpen for diskusjoner om hvordan vi kan styrke kapasiteten rundt i politidistriktene ved å se på om vi bør ha færre politidistrikter for å gjøre dem mer operative i avgjørende situasjoner. For vår del har vi antydet at man bør gå ned til et antall politidistrikter i nærheten av antallet fylker, mens Fremskrittspartiet har gått mye lenger som vi vet – til mellom fem og ti politidistrikter. Det skal bli en interessant diskusjon om dette til neste år. I tillegg til å gjøre dette er det også behov for lovendringer som kan gjøre det mulig for politiet og beredskapen å fungere bedre. Vi har sendt lovendringer på høring om soloterror, terror som planlegges av enkeltpersoner, og som holder seg unna nettverk. Disse lovforslagene er, av dem som ønsker å kritisere, blitt framstilt i en karikert form, som om det er nok å ha gummihansker, mens det handler om at det til sammen skal være gjort nok av konkrete forberedelser til at man har passert en terskel. Det handler om at man må påvise at et forsett, en hensikt, ligger til grunn for disse forberedelsene. Det handler om at før man kan ta i bruk disse tiltakene overfor soloterrorister, må det prøves for domstolen. Så det er mye mer enn gummihansker som skal kunne påvises. Noe av kritikken mot disse lovforslagene må jeg si har vært temmelig banal. Vi har også viktige lovforslag for PSTs og de som jobber med organisert kriminalitets mulighet til å skaffe seg informasjon, gi trygghet for deres informanter, for deres kilder. Dette ligger i nye regler for informantbehandling, som justiskomiteen har bedt om i forbindelse med stortingsmeldingen om organisert kriminalitet, og som er varslet på nyåret, hvor man vil komme med nye regler, slik at informantene har mindre risiko for å bli kjent av motparten og dermed bli utsatt for alvorlig trusler. Det samme behovet for lovendringer har vi når det gjelder organisert kriminalitet, som er en stor trussel mot samfunnet vårt. Alvoret i den type kriminalitet skal understrekes ved at vi definerer den typen moderne nettverk som de organiserte kriminelle også inngår i, til å bli dekket av mafiaparagrafen eller paragrafen om organisert kriminalitet, som gir doble straffer. Det er et stort spørsmål i innstillingen om budsjettet for neste år, om hvor stor vekt man skal legge på betydningen av økte ressurser på alle felter kontra å rette opp systemfeil, ta tak i holdninger, ledelse og kultur som Gjørv-kommisjonen påpeker, og som også den rapporten som kom om PST i går påpeker, at PST ikke har ligget tilbake for andre nordiske land, snarere tvert imot, når det gjelder ressurser. Den peker på at kanskje Danmark ligger litt over, men at PST ellers har fått en virkelig solid ressursøkning i de senere år, og at det ikke er det som er det avgjørende punktet for hvordan PST nå oppnår målet sitt om å trygge oss mot terror og andre trusler. I Høyres merknader i innstillingen sier Høyre at det er en svakhet ved Gjørv-kommisjonens rapport at den mener at ressurssituasjonen ikke var en kritisk faktor 22. juli. Det er vel det nærmeste vi har kommet en kritikk av Gjørv-kommisjonens rapport her på Stortinget siden den ble lagt fram. Jeg vil bare si for regjeringspartienes del, at vi også ser at det etter hvert vil bli behov for å øke ressursene på noen felt. Vi øker også ressursene på områder vi er sikre på bør økes i dette budsjettet, men vi mener også at vi først må ta på alvor at det enkleste kan være å pøse på med penger, og at vi kan gjøre det på feil måte hvis vi nå ikke går grundig inn i hvilke endringer vi trenger å gjøre for å få justissektoren til å fungere optimalt.