Lill Harriet Sandaune (Fremskrittspartiet), 2016-02-11:
Alle skoler i Norge skal være dysleksi- og dyskalkulivennlige – det må det ikke være noen tvil om. Det slås klart fast i opplæringsloven. Alle skoleeiere er pålagt å gi nødvendig tilpasset opplæring for alle elevgrupper. Obligatoriske kartleggingsprøver i lesing og regning skal også bidra til å identifisere elever som er under en bekymringsgrense. Prøvene er spesielt utviklet for å avdekke de elevene som trenger særlig oppfølging og tilrettelegging. Hovedutfordringen i norsk skole i dag er at læringsutbyttet er for lavt sett i forhold til ressursinnsatsen. Rundt én av seks norske 15-åringer har så lave leseferdigheter at de ikke kan lese skikkelig. Problemene er særlig store for minoritetsspråklige barn og for dem som sliter med lese- og skrivevansker. Det er derfor satt inn særlige tiltak for bl.a. disse gruppene. Det er bevilget nye 20 mill. kr til lese- og skrivetiltak i statsbudsjettet for 2016. Vi vet at det viktigste for elevenes læring er en god lærer. Fremskrittspartiet er derfor glade for Lærerløftet og for at det nå systematisk arbeides med å identifisere og spre gode læremetoder gjennom etterutdanning. Fremskrittspartiet vil påpeke at lærerutdanningene i økende grad bør gi lærerstudentene kompetanse i didaktikk på området dysleksi og dyskalkuli. Særlig viktig er det at kandidatene fra den nye utdanningen på trinnene 1.–7. får god kompetanse innen begynneropplæring i lesing, skriving og regning. Målet må være at alle lærere kan bidra til at barn og elever går på dysleksi- og dyskalkulivennlige skoler, slik at flere elever vil kunne fullføre sin grunnutdanning på best mulig måte. Fremskrittspartiet vil videre vise til arbeidet med å utvikle en ny nasjonal strategi for språk, lesing og skriving i barnehagen og grunnopplæringen i perioden 2016–2019, som regjeringen er i gang med. Kompetanseutviklingstiltakene i strategien må ha som mål å sikre at alle lærere i barnehager og skoler skal få økt kunnskap om hvordan man best mulig innretter arbeidet med barn og elever som har vansker med språk, lesing og skriving. Særlig vekt må legges på tidlig innsats – dette har avgjørende betydning for et barns utvikling. Barn i risikosonen for språkvansker må tidligst mulig identifiseres, og de må få nødvendig oppfølging og samtidig integreres tett i barnehagens pedagogiske tilbud. Fremskrittspartiet vil også vise til regjeringens strategi «Tett på realfag» for 2015–2019, hvor målet er å mobilisere, bevisstgjøre og forplikte dem som er tettest på barn og unge. Vi må heller ikke glemme betydningen av ny teknologi som hjelpemidler i både barnehagen og skolen. Gjeninnføring av støtte til datautstyr for elever med lese- og skrivevansker fra høsten 2014 er et viktig bidrag i denne sammenhengen. Edtech-næringen har de senere år i økende grad bidratt med produkter som er gode hjelpemidler, særlig for elever med lese-, skrive- og regnevansker. Fremskrittspartiet vil derfor understreke betydningen av at regjeringen i sitt videre arbeid tilrettelegger for at skoleeiere, skoleledere og lærere gis tilgang til hele verktøykassen med hjelpemidler som kan gi elevene gode grunnleggende ferdigheter. Jeg vil også her minne om skoleeiernes ansvar. Regjeringen har økt de frie midlene til kommunene, og det er derfor viktig at man lokalt prioriterer skolene og sørger for at de har ressurser til de hjelpemidlene som skal til for å gi alle en tilpasset opplæring i henhold til opplæringsloven.