trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2005-05-19:
Det er riktig at det ikke ligger et forslag om Fedje på bordet. Det er en merknad som ikke er noen arbeidsordre til departementet. Hvis Sahl hadde gått inn for et forslag, og det hadde fått flertall, hadde det vært en arbeidsordre, og vi hadde vært i gang. Så gjør Sahl et nummer av nullvisjonen i transportsektoren. Det begynner å bli latterlig. Vi har en nullvisjon som brukes i festtaler, men det vises ikke i bevilgningene. På veisiden er det bilistene som skal betale kostnadene. Så sier Sahl at vi har en nullvisjon også når det gjelder skipstrafikken. Her skal tydeligvis de private slepebåtselskapene betale kostnadene for det. Staten skal altså ikke betale. Sahl er bekymret, og jeg er også bekymret over Sahls og Regjeringens tenkemåte på dette feltet. Man bruker altså nullvisjonen i festtaler, men tar ikke økonomisk ansvar. Spørsmålet er: Er det ikke på tide at Regjeringen tar et økonomisk ansvar på dette området for å oppnå nullvisjonen?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2005-05-19:
Forskjellen mellom flertallet her og mindretallet er ordet «handling». Det er ikke i meldingen noe som tyder på at man har tenkt å handle, men enkelt og greit bare vurdere videre. I forbindelse med «Fjord Champion»-ulykken viste det seg at det var mangel på slepebåtkapasitet. I dokumentet står det at det var betydelig slepebåtkapasitet i dette området. Representanten Jan Sahl sa, selv om jeg ikke kan finne det i merknadene, at man skulle inngå bindende avtaler med private om slepebåtkapasitetdekning langs hele kysten. Mitt spørsmål er: Når kan vi regne med at disse bindende avtalene er i boks, slik at vi har en slepebåtkapasitet langs hele kysten?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Det er mange sider ved denne saken som jeg tror det er stor enighet om. Det er på en måte litt uheldig at man i en så stor nasjonal utfordring som oljevernberedskap representerer, blir for opptatt av å fokusere på de mulige stedene man kan finne uenighet. Min problemstilling i forhold til Fremskrittspartiet er at det synes som om de mer enn å diskutere de substansielle problemene ønsker å bevilge seg ut av problemet, for de «store» forslagene som de står bak, er kostnadskrevende forslag som ikke nødvendigvis sikrer best mulig beredskap verken ved kysten eller ute i havet. Mitt spørsmål er: Hvorfor er ikke Fremskrittspartiet villig eller interessert i å satse på de organisatoriske tiltakene som kan sikre oversikt og god koordinering av de ressursene som finnes, før man identifiserer hvilke steder man skal satse med tanke på å øke bevilgningene, og dermed på lang sikt få en bedre beredskap enn den vi har?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Vi er for å bruke den slepebåtkapasiteten som de private slepebåteierne representerer. Det har vi også sagt i innstillingen. Vi er for å gi Kystverket utstyr som gjør det kompetent til å utføre det oppdraget som Stortinget tidligere har vedtatt at det skal ha. Når det gjelder Fedje, sier vi at vi har nettopp foretatt en omorganisering av depotene. Vi vil ha en ny utredning om det. Vi synes at situasjonen tilsier det. Vi har da formulert et ønske om å få det som egen sak. Den som klarer å se skillet eller konflikten mellom det som er mindretallets innstilling, og flertallets innstilling, vil jeg minne om at det fantes en mann, kalt Fanden, som hadde en tendens til å lese Bibelen på en egen måte. Her tror jeg vi står overfor et liknende fenomen!
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Hvis man ønsker å fokusere på at en ansvarlig responstid bare kan uttrykkes i et gitt antall timer, forstår jeg representanten Sørensens problem. Det vi har vært opptatt av, er å få en synlig oversikt over den kapasitet som er til stede både på offentlig side – vi er også gjerne med på å diskutere om den skal forsterkes, så det har ikke noe med det å gjøre – og gjennom de private slepebåteierne og oljeselskapene. Får vi den totale oversikten over disse ressursene og hvordan disse kan organiseres i hop, kan vi se hvilken mulighet vi har til å være operative på kortest mulig tid når ulykken måtte finne sted. Det kan godt være at vi ender opp med at vi har en kvalitet uttrykt i timer etter en viss tid, kanskje til og med på seks timer, men det interessante er å ta problemet der hvor det eksisterer på det organisatoriske plan. Gjør man det bare til et timetema, snakker man bare om økonomi.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Representanten Froyn har forstått problemet. Han innser problemet og er villig til å gjøre noe med det. Det syns jeg framgår av det som nå er flertallets innstilling. Det er helt klart at når vi snakker om private slepebåteiere, snakker vi ikke om tvangstiltak, at det skal være forbundet med straff dersom de ikke gjør som vi sier. Vi snakker naturligvis om anstendige avtaler, som skal inngås med disse for at de skal være inkludert i denne beredskapen. Det er en debatt som mindretallet har avsluttet før vi har kommet i samtale med disse eierne. De har på en måte delt ut pengene før vi i det hele tatt har fått muligheten til å sette oss ned for å samtale om hvordan dette skal kunne løses. I den grad Fremskrittspartiet har forstått problemet og innsett problemet, er jeg litt usikker på hva de mener med det de vil gjøre med problemet.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Flertallet og mindretallet deler det synspunkt at vi må styrke slepebåtberedskapen. Der vi skiller lag, er i spørsmålet om hvordan man skal definere behovet. Mindretallet mener at det bare kan defineres i det antall timer det skal ta for å kunne nå den som er utsatt, og seks timer er et nøkkeltall. Men det er et problem her. Når man skal kombinere offentlig ansvar, altså statlig ansvar for en del av beredskapen, og den private slepebåtberedskapen, er det ikke slik at vi skal ha en avtale med private slepebåteiere om at båtene skal ligge ved kai og til enhver tid være i beredskap ved en eventuell ulykke. Vi skal gjøre avtaler med disse eierne slik at de på kortest mulig tid kan være tilgjengelige i situasjoner hvor vi trenger deres ressurser. Og i den sammenheng lurer jeg på hvordan vi kan være sikre på at dette med seks timer kan bli løst i avtalen med de private uten betydelige kostnader.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Oljevern og sjøsikkerhet er en stor nasjonal politisk sak for Norge. Det er vesentlige avgjørelser vi skal ta i dag, og vi legger vesentlige føringer for hvilke avgjørelser som skal tas i framtiden. Derfor er det viktig at vi på en måte får tatt fatt i det som er de viktigste prioriteringsområdene, som kan skape den trygghet folk langs kysten har behov for, at vi gjør tingene på rett måte, og at vi gjør slike grep at vi blir best mulig i stand til å utføre oppgavene i tilfelle ulykker. Derfor er det et utålmodig flertall som står bak disse merknadene som ligger i innstillingen. Og mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden ta den utålmodigheten på alvor, ta den inn i departementet og sørge for at de tilbakemeldinger som Stortinget nå ber om, kommer fortløpende, slik at vi får en fortløpende forbedring av oljevernberedskapen?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Jeg må si jeg reagerer på innlegg som baserer seg på oppslag i aviser på Vestlandet den 3. mai, i forbindelse med en innstilling som ble avgitt den 10. mai, og hvilke spekulasjoner man ønsker å foreta om hva den ene eller andre måtte ha ment i den prosessen som har foregått i komiteen. Det får så være, men man kan ikke legge det inn som et tungtveiende argument for å forstå noe av den politikken som har utviklet seg. Representanten Lysbakken har åpenbart bare ett motiv, og det er å bygge opp et slags fiendebilde mot Arbeiderpartiet. Det tror jeg er uheldig med tanke på den politiske situasjonen vi befinner oss i, og med tanke på de forventninger vi har i forbindelse med det valget vi står overfor. Å prøve å gjøre politisk poeng av ingenting her skal man definitivt være varsom med. Nå har statsråden på sin side presisert det som er den omforente teksten. Jeg sa i mitt hovedinnlegg at man skal være varsom med å opptre som den personen hvis navn begynte med F – jeg fikk beskjed om å være litt varsom med det – når han leste Bibelen, og tolke den deretter. Når det gjelder Loran C, kom det litt overraskende på meg. Loran C er ingen norsk kompetanse. Det er ikke noe tema i den internasjonale sammenhengen. Når vi muligens avvikler Loran C, er det fordi den teknologiske utviklingen er slik. Det er andre systemer. Vi kan ikke sitte i Stortinget og vedta en «back-up» når ingen bruker Loran C, og det er det som er dilemmaet hvis man ønsker å beholde Loran C. Det er ganske få land som har det i aktiv bruk, og det er flere land som er i ferd med å avvikle det. Slik er det bare, og det er det vi tar utgangspunkt i. Ellers, rent filosofisk, synes jeg ikke man skal underkjenne de modale hjelpeverbenes betydning for den politiske debatten.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-05-19:
La meg være enig med forrige replikant i at vi står sammen om det meste. Jeg vil rose representanten Kenneth Svendsen for godt saksordførerskap. Fremskrittspartiet har på dette området vist seg å være en miljøforkjemper. Ja, ikke bare det, men Fremskrittspartiet, sammen med SV og Senterpartiet, går et hakk lenger enn det flertallet her gjør. Det er snakk om utvidet slepebåtberedskap og utvidet responstid. Når det gjelder mindretallet her, skiller Fremskrittspartiet seg ut i en viss grad. SV har varslet at de vil komme med penger. Men når det gjelder Fremskrittspartiet, vil jeg vise til det siste budsjettet, budsjettet for i år, der Fremskrittspartiet kuttet kraftig på Kystverkets område. Man tok både av kapitlet for Kystverket generelt sett, man tok fra driftsutgifter, og man tok en betydelig sum fra nyanskaffelser og vedlikehold. Da vil jeg si at denne ekstrasatsingen på mange måter ikke «heng på greip», hvis man skal si det på nordnorsk vis. Det kan se ut som om man bevilger når det gjelder vei, men det går jo ikke an å bygge vei på havet, så hvor skal pengene hentes fra?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-05-19:
Som jeg understreket i innlegget mitt, har vi også en merknad når det gjelder Fedje, og så lar vi Regjeringen få lov til å vurdere hvordan man totalt sett skal løse problematikken rundt depotene langs kysten. Så til bevilgningene. Jeg synes representanten Kenneth Svendsen er rimelig frimodig når han viser til våre bevilgninger, når han selv har kuttet svære summer på Kystverkets område. Det vil si at regjeringspartiene har mer penger pr. i dag enn det Fremskrittspartiet har, til å bruke på oljevernberedskap. Så til private selskaper. Ja, det skal inngås avtaler med private selskaper. De skal selvfølgelig få lønn for den utførte jobben. Det forbauser meg at representanten Kenneth Svendsen er så imot at det skal inngås avtaler med private selskaper, når privatisering er et hovedmål for Fremskrittspartiet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-05-19:
Mitt utgangspunkt her var at man gjorde responstid og slepebåtkapasitet til en hovedmålsetting når man skal diskutere sikkerhet langs kysten. Hovedmålsettingen må jo være at man skal unngå ulykker, og så skal man legge til rette for den kapasitet man trenger for å unngå ulykker. Jeg går ut fra at representanten Geir-Ketil Hansen også er klar over at det koster penger å ha en mengde slepebåter liggende i beredskap, med statlig mannskap om bord, sammenlignet med det å ha avtaler med ulike selskaper langs kysten. Hva som skal være den nøyaktige responstiden, tror jeg ikke vi som politikere er de rette til å avgjøre. Det tror jeg vi skal la fagfolkene få lov til å komme med sin mening om. Så skal man tilpasse utstyret i forhold til den responstid man mener at man trenger.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-05-19:
Det understrekes i de rapportene vi har fått, at når det gjelder sjøsikkerhet i framtiden, er det en situasjon som er under utvikling. Det å fastslå et opplegg som skal gjelde fra dag én og framover mot den økte befordringen vi får langs kysten fram mot 2015, synes jeg er noe dristig. Derfor har vi, i lag med flertallet, sagt at vi ønsker en responstid vurdert ut fra den risikoen som er til enhver tid. Det kan godt hende at det er 6 til 12 timer, men vi overlater til fagfolkene å bestemme en kapasitet på bergingssiden som er sterk nok til at vi skal unngå ulykker langs kysten i framtiden. Når det så gjelder PSSA, har også vi sagt at vi ber Regjeringen vurdere å søke om PSSA bl.a. for strekningen utenfor Lofoten, og sannsynligvis er det det som vil komme til å bli resultatet. Så der er ikke SV og Kristelig Folkeparti så veldig uenige.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
La meg først takke saksordføreren for et grundig arbeid, og for at han har hatt fokus på tiltak. Da denne meldingen ble lagt fram, var fraværet av konkrete tiltak for å bedre oljevernberedskapen det som var mest iøynefallende. Slik sett er jeg glad for at vi har fått en behandling som nettopp fokuserer på at vi her må ha konkrete tiltak for å få noe gjort. Flere av oss har vært opptatt av at vi er nødt til å se på dette som en forsikring mot at de aller største ulykkene skal skje langs norskekysten. Da har jeg lyst til å spørre saksordføreren om vi som tilhører mindretallet, kanskje egentlig har vært litt beskjedne når vi sier at vi må ha en normal responstid på 6 timer, i verste fall 12 timer, når det gjelder skip. Er ikke det egentlig å være litt beskjeden, hvis vi skal unngå at det verste skal skje?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jeg tror ikke man trenger å ha slike egenskaper som den siste personen som representanten Froyn nevnte, for å lese komiteens innstilling. Forskjellen mellom flertallet og mindretallet i det aktuelle spørsmålet når det gjelder Fedje, er et ord, og det er ordet «kan». Det er derfor det ikke er flertall for å gjøre noe på Fedje i dag, fordi flertallet tolker det forskjellig. Arbeiderpartiet mener at «kan» betyr «skal», og regjeringsfraksjonen mener at «kan» betyr at dette kan en gå tilbake med og vurdere en gang til. Representanten Froyn sier at oljevern blir veldig komplisert når det havner i media, og spesielt komiteens innstilling. Ja, slik er det med saker som ikke tåler dagslys. De blir litt kompliserte å forklare i media. For meg er det komplett uforståelig hvorfor Arbeiderpartiet ikke kan være med på det forslaget om responstid, som ikke først og fremst er et krav om penger, men en målsetting om at den eksisterende målsetting for nordområdene i dag også skal gjelde for resten av landet. Hvorfor man ikke kan være med på det, er helt uforståelig.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jeg synes det begynner å tegne seg en ganske tydelig strategi her. Man vil ikke ha noen målsetting om responstid for en trygg oljevernberedskap. Derimot skal man gå i forhandlinger med det som fins av privat kapasitet, med det man har av penger tilgjengelig på de årlige budsjettene i dag, og så skal man se hvor langt man kommer. Så skal man sette responstiden etter de ressursene man allerede har. Med all respekt, president: Det er en ganske spesiell måte å håndtere risiko på. Skulle vi ikke sette oss målene først, og så gå i forhandlinger om å få til en mest mulig effektiv oljevernberedskap? Hvis det viser seg at målene ikke nås med de pengene man har tilgjengelig, er det faktisk to partier i Stortinget som i dag har sagt at de er villige til å spytte inn mer for å få det til. Jeg synes det er interessant at også flertallet sier at morgendagens beredskap ikke er god nok. Ser representanten Hoddevik for seg at morgendagens beredskap kan finansieres med det vi i dag bruker på oljevernberedskap?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jeg vil ikke legge skjul på at jeg gjerne skulle ønsket at man var kommet lenger, ut fra den konkrete bestilling som flertallet i Stortinget gav, og da tenker jeg på at det altså er over et og et halvt år siden. Vi har ikke fått veldig mange saker fra det departementet til behandling hos oss. Da forventer vi egentlig litt mer enn det vi fikk i dag. Til spørsmålet om kostnadene: Vi øker Kystverkets budsjett med mellom 150 og 200 mill. kr i året, og det har vi gjort hele perioden i våre alternative budsjett, fordi vi har erkjent at det er for lite penger til oljevernberedskapen. Depotene er for dårlige, slepebåtkapasiteten er for dårlig, osv. Alle de kontrollspørsmål vi har stilt inn mot Kystverket og inn mot Fiskeridepartementet, underbygger at det hadde vært fornuftig å bruke penger på akkurat det. Samtidig(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Representanten Løvik gir meg anledning til å oppklare en misforståelse som dessverre har bredt seg i en del miljøer, om hva et såkalt PSSA-område under IMO er. Et PSSA-område kan kun regulere ting som er knyttet til skipsfart. Det er hjemlet i IMO, som er den internasjonale maritime organisasjonen som handler om skipsfart. Det kan ikke hjemles tiltak på andre områder enn det, som f.eks. for fiskeri eller oljevirksomhet. Dette har også Fiskeri- og kystdepartementet gitt meget klart uttrykk for i svar på spørsmål nr. 52, hvor det jeg nå sier, slås krystallklart fast. Det man kan sette i verk av tiltak i tillegg til påbudte seilingsleder, er bl.a. tiltak som vi så da komiteen var i New Zealand og besøkte PSSA-området på Great Barrier Reef: varsling, utvidet kontroll, dobbeltbunn osv.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jeg oppfatter ikke at vi er på den sikre siden. Jeg oppfatter at flertallet åpent innrømmer at vi ikke er på den sikre siden. I dag har vi hørt formuleringer som går på at man skulle ønsket at man hadde mer penger til å gjøre det som er optimalt, eller gjøre det som er ideelt, osv. Alt det underbygger at vi ikke er på den sikre siden når det gjelder oljevernberedskapen. La meg fullføre det jeg holdt på med i stad. Great Barrier Reef ligger utenfor Australia – jeg sa feil, vi var på komitetur både i New Zealand og Australia – og vi så de tiltakene man satte i verk der. Under PSSA er det hvert enkelt land som foreslår hvilke tiltak som skal settes i verk, og de har f.eks. losplikt gjennom revet. Det kunne også vært aktuelt å vurdere i Norge, spesielt utenfor de mest sårbare områdene. Alt er ikke ille når det gjelder norsk oljevernberedskap. Det tror jeg ingen i salen mener. Det vi derimot mener, er at den ikke er god nok, og at det er fravær av nye tiltak som slår oss.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Det siste var en ny vri! Vi skal altså vente på at fagfolkene skal sette en responstid. Men gav vi ikke oppdraget med å komme tilbake med en plan for slepebåtberedskapen i Nord-Norge til fagfolkene for ett og et halvt år siden, da? Og diskuterte vi ikke responstid i denne salen for ett og et halvt år siden? Jeg mener at dette handler om å ta ansvar nå og sette et mål. Det er ingen tvil om hvor det faglige rådet i forhold til responstid ligger. Jeg har imidlertid et annet spørsmål til Kristelig Folkeparti, som har en fortid som miljøparti: Hvorfor denne vegringen mot at vi skal gjøre Lofoten og Barentshavet til PSSA-område under IMO? Synes representanten Sahl det er heldig at Lofoten og Barentshavet er den eneste vestgående seilingsleden fra Russland som ikke har en slik status i dag?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jeg er glad for at Senterpartiet står sammen med oss, som dessverre tilhører mindretallet, om viktige saker i forbindelse med denne stortingsmeldingen. La meg få spørre representanten Ringstad om ikke hun deler min observasjon når det gjelder det representanten Løvik nettopp sa – han ramset opp en rekke tiltak som er satt i verk, og som jeg mener denne salen har debattert tidligere. Er det ikke slik at det som er spesielt med denne meldingen, er at tiltak utover dem som allerede er iverksatt, nærmest er totalt fraværende eller har ordlyden «skal vurderes videre»?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Vi er selvfølgelig glad for at Venstre er opptatt av at det skal være kvalitet på utstyret i oljeverndepotene. Men når situasjonen i dag er slik at utskiftningstakten er så lav at det vil ta 60 år før det er blitt fornyet, sier det seg selv at det er ganske vanskelig å tro at vi kommer til å være i nærheten av å bruke best tilgjengelig teknologi i disse depotene, slik de ligger i dag. Men mitt spørsmål til Venstre går egentlig på det representanten startet sitt innlegg med å si, at føre var-prinsippet, som sier at tvilen skal komme naturen til gode, er et bærende prinsipp for Venstre. Da er det litt rart at meldingen som sådan ikke inneholder uttrykket engang. Når flertallet skal lage målformulering, opererer de med følgende, som må være ganske langt fra min forståelse av føre var-prinsippet: «… målet må være en god og offensiv beredskap i tråd med de krav det er naturlig å stille i forhold til den oljetransportøkningen som vil finne sted langs kysten de nærmeste årene.» Er dette Venstres definisjon på føre var-prinsippet for oljevernberedskapen?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Det er øyensynlig ingen grenser for hvor mange ganger man kan komme med det samme svaret og si at nå har vi satt i gang en gjennomgang, nå skal vi vurdere. To måneder før «Fjord Champion»-havariet fikk vi meldingen som sa at nå skal vi sette i gang en vurdering av slepebåtkapasiteten. Så står statsråden her på talerstolen etterpå og sier at etter «Fjord Champion»-havariet har vi satt i gang en ny gjennomgang av slepebåtkapasiteten! Også da vi stod her for ett og et halvt år siden og diskuterte det i forbindelse med budsjettet, skulle statsråden sette i gang en gjennomgang og en vurdering. Vi har fått flere forklaringer også. Jan Sahl sa at dette med responstid må vi spørre fagfolkene om. Statsråden har hatt ett og et halvt år på å spørre fagfolkene om hva vi bør ha av responstid. Jeg tror han har fått noen svar, men jeg tror han selv har forklart hvorfor han ikke har lagt dem fram – det koster noen kroner, og han er ikke villig til å betale den forsikringspremien. Er det det som er tilfellet?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Da vi for ett og et halvt år siden diskuterte slepebåtkapasiteten på strekningen Røst–russergrensen, kom det fram at det var en gjennomsnittlig responstid på ca. ti timer, altså innenfor det som mindretallet mener vi skal ha som målsetting for hele kysten i dag, en responstid på normalt 6 – maksimalt 12 – timer. Det er uforståelig for meg at vi kan ha denne responstiden som målsetting for Nord-Norge, hvor vi nesten ikke har privat kapasitet. Den målsettingen er det umulig å ha for hele kysten, hvor vi faktisk har mer av privat slepebåtkapasitet. Departementet svarer at en slik slepebåtkapasitet kommer til å koste et par hundre millioner kroner. Statsråden har økt summen ganske betraktelig i løpet av debatten. Vi kan vel si at han har slengt på tre nuller til dette tallet. Er det riktig – eller er det feil – det departementet tidligere har sagt til komiteen?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Det var ikke representanten Froyn som gjorde at jeg tok ordet, men jeg har behov for å knytte en kommentar til det statsråden sa, som avslutning på denne debatten. Komiteen har i sin innstilling enstemmig sagt én ting, og det er at den oljevernberedskapen vi har i dag, ikke er egnet til å ta morgendagens utfordringer. Jeg synes at det skal være det alvorlige budskapet som ligger igjen fra denne debatten, og jeg er glad for å høre at statsråden sier at han har hast. Men jeg vil advare mot en tolking som sier at dagens beredskap er tilstrekkelig. Vi kan ikke sitte og si at det er trygt i dag, men i morgen derimot er det utrygt. Jeg håper at når vi kommer tilbake til Stortinget med oljevern i neste runde, får vi en melding som tar sikte på at det er morgendagens beredskap vi skal planlegge for. Dagens beredskap, hva som skjer i dag, får vi jo egentlig gjort ganske lite med, det er morgendagens beredskap som jeg vil være helt tydelig på, at det er bestillingen og det som er hastverket. Hvis noen tenker at opposisjonen her, hvis man kan bruke et sånt ord, eller det noe brokete mindretall, ikke skjønner kompleksiteten i spørsmålene, er det feil. Vi skjønner kompleksiteten i spørsmålene, vi skjønner også de risikomomentene vi står overfor, og vi skjønner hvilke verdier vi forvalter langs kysten og som står på spill. Det er derfor dette har vært – som også representanten Froyn har understreket to ganger – en stor og viktig nasjonal sak. Vi er derfor ikke fornøyd med den beredskapen vi har. Den er ikke tilstrekkelig i forhold til dagens situasjon, det viste forliset av «Fjord Champion», og komiteen er enstemmig i synet på at den ikke er tilstrekkelig i forhold til de utfordringene vi vil møte i morgendagens situasjon.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2005-05-19:
Det er riktig at vi har fokusert bl.a. på en bedre responstid og sett det i sammenheng med en rekke andre tiltak i meldinga og i innstillinga. Ikke minst er det viktig at vi ser responstid også i forhold til de seilingsledene vi kan etablere. Det er et vesentlig bidrag til å få tid til å ta et grep i forbindelse med en situasjon som er vanskelig. Når det gjelder penger, er det rett at meldinga og innstillinga har lagt vekt på å utnytte de ressursene som man vanligvis har tilgjengelig, på en best mulig måte. Vi har redegjort for alle sider ved tiltak og beredskap som kan bidra til å bedre miljøet. Den budsjettsituasjonen som vi er vant til å ha, viser alltid en form for knapphet uansett. Kanskje har verken saksordføreren eller andre bidratt med påplussinger i Kystverkets årlige budsjetter. Her er det viktig at vi får mest mulig ut av de tilgjengelige ressursene. Penger nok er det knapt noen som har til det absolutt optimale og ideelle i noen budsjettsammenheng.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2005-05-19:
Privat slepebåtberedskap er viktig. I store deler av landet må vi iallfall benytte oss av den ressursen som ligger der. Hva disse samtalene og klargjøringene kan gå ut på, er det ikke opp til meg å redegjøre i detalj for fra Stortingets talerstol. Det er heller ikke her man forhandler om mulige kontrakter, om beredskap, om standby-situasjoner osv. Men for oss er det viktig å få et totalt løft på dette ved hjelp av de tilgjengelige ressursene, og at vi ikke strekker de statlige budsjetter unødvendig med statlig kapasitet utelukkende for denne aktiviteten. Det blir ikke gitt noe forhandlingssvar fra talerstolen fra Høyres representant i dag. Denne dialogen kan munne ut i forskjellige vinklinger på gode framtidsløsninger.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2005-05-19:
Som vi allerede har vært inne på, er responstid og aktører i forbindelse med beredskap to av flere elementer i den totale vurderingen av sjøsikkerhet og oljevernberedskap. Når det gjelder det som har vært sagt om at dagens beredskap ikke kan møte morgendagens utfordringer, er det også klart at med stigning i skipstrafikken vil det konkret være behov for påplussinger på Kystverkets budsjett. Her har Stortinget en utfordring i enhver årlig budsjettsituasjon, inklusiv alliansepartnerne i mindretallet i dag, når det gjelder å fokusere på Kystverkets bevilgningsposter, slik at man kan komme lengst mulig med gode ressurser til dette formålet. Dette står i en sammenheng, og de som skal være i denne salen ved senere anledninger, får komme tilbake til det, men at økt beredskap kan komme til å kreve økte ressurser, er rimelig naturlig. Man skal komme lengst mulig med de kronene man bruker, og få det best mulige resultatet ut av hver krone. Det er viktig.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Slepebåtkapasitet er en avgjørende faktor når det gjelder i hvor stor grad vi i framtiden skal være i stand til å avverge en oljekatastrofe. Hvor raskt kan en slepebåt komme fram til og ta kontroll over en oljetanker som er kommet i havsnød, som er kommet i drift? SV og Fremskrittspartiet har foreslått at det skal legges til grunn en minimumsresponstid på normalt seks timer, maksimalt 12 timer. Det samme har for øvrig SV foreslått når det gjelder oppbygging av oljeverndepot, muligheten for å tømme tankere for olje. Responstid er for øvrig helt normalt i andre planer om akuttberedskap her i landet. Her kan man vise til helsevesenet – hvor lang tid skal det ta før ambulanse eller redningshelikopter skal komme fram? Responstid ligger til grunn. Men flertallet nøyer seg her med å fastslå at beredskapen må være god nok, som det går fram av en flertallsmerknad. Forklaringen ligger i en annen merknad. Dersom staten alene skal ta ansvaret, vil dette dreie seg om flere hundre millioner kroner. Mitt spørsmål til representanten Hoddevik er: Har ikke regjeringspartiene penger nok til å fastlegge en responstid for slepebåtkapasiteten?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Jan Sahl sa i sitt innlegg at responstid og slepebåtkapasitet ikke er den eneste faktoren som har betydning for sjøsikkerhet. Det er vi enig i. Det er jo en rekke tiltak som det i komiteen er bred enighet om, men vi har understreket her i dag og i innstillingen at slepebåtkapasitet og responstid er en av de viktigste bærebjelkene i den framtidige oppbyggingen av beredskapen. Her vegrer stortingsflertallet seg, etter min vurdering, for å ta det ansvaret som ligger i å fastslå responstiden, fastslå hva som skal ligge til grunn for oppbyggingen av beredskapen, hvor mange slepebåter det bør være langs norskekysten. Det er den vegringen vi går til angrep på. Når Kristelig Folkeparti ikke vil være med på at normaltiden bør være 6 timer og maksimalt 12 timer, er mitt spørsmål om Kristelig Folkeparti og Sahl har gjort seg opp noen formening om hva som ligger i uttrykket «god nok», som Kristelig Folkeparti har stilt seg bak. Hva er god nok responstid når 6 timer ikke er det? Er det 8 timer, 10 timer, eller er det 12 timer?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-05-19:
Vi nærmer oss vel slutten på debatten. Jeg tar ordet for å oppklare et forhold som var nevnt tidligere i debatten av representanten Bjørgulv Froyn. Han viste til at undertegnede til NRK Nordland skulle ha uttalt at stortingsflertallet bidrar til å svekke oljevernberedskapen ved at det ikke ville være med på å vedta responstid. Det er en feil gjengivelse av det som undertegnede egentlig sa. Min påstand var den gang og er nå at stortingsflertallet bidrar til å svekke muligheten for å bygge opp en god nok beredskap i framtiden ved ikke å ville være med og legge til grunn en minimum responstid. Det er kommet mange forklaringer på og begrunnelser for hvorfor man ikke vil være med i dag. Noen har gått på økonomiske forhold – og det er vel det som er kjernen i hovedforklaringen – mens andre har gått på at det ikke er et politisk spørsmål, men et faglig spørsmål å avgjøre hvor lang responstiden bør være. Der er jeg helt uenig. Stortinget har vedtatt opptil flere beredskapsplaner innenfor helsesektoren, f.eks. ambulanseplaner – planer for bilambulanse, planer for luftambulanse. Det som er det helt sentrale i tillegg til organiseringen, som er svært viktig, er nemlig responstiden. Hvor lang skal responstiden være, i tettbygde strøk, i distriktene? Responstiden er selve fundamentet i planene. Her tar selvfølgelig Stortinget ansvar og fastlegger den gjennom vedtak og flertallsmerknader. Det kan sammenlignes med det vi behandler i dag, akuttberedskapen langs kysten og en oppbygging av slepebåtkapasiteten. Det er klart at responstiden her er avgjørende for hvor mange slepebåter det skal være langs kysten, og hva kostnadene vil være. Så det å påstå eller hevde at responstiden ikke er et politisk spørsmål, men et faglig spørsmål, er å fraskrive seg ansvaret. Det er å tåkelegge realiteten, nemlig at vi står overfor en sak hvor vi har et politisk spørsmål om hva slags dimensjoner vi skal ha for beredskapen. Derfor igjen: Det er skuffende at flertallet ikke vil være med på å gi klare styringssignaler til departementet, til fiskeriministeren, om hvordan beredskapen skal bygges opp. Og det er skuffende at Arbeiderpartiet, sammen med regjeringspartiene, er med og utgjør dette flertallet, fordi man bidrar til å svekke mulighetene for å bygge opp en god nok beredskap i framtiden.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Det er sant at stortingsmeldinga meir er eit referat og ei oppsummering av situasjonen og av kva som skal utgreiast vidare, enn eit forslag til mange tiltak. Men me har valt å behandla saka, og eg meiner fleirtalet òg pressar saka framover både i prosess og i innhald. For oss i Arbeidarpartiet er det viktig at me ikkje kan konkludera før saker er utgreidde. Me meiner me må skilja mellom fag og politikk. Mindretalet, og særleg SV, er det ein kan kalla faglege oppmenn i saker som ikkje er utgreidde her av fagmyndigheita i denne samanhengen. Tiltak som er føreskrivne av ulike mindretal – og der er det igjen SV som går lengst – kostar store summar. Me har høyrt om beløp på frå millionar til milliardar i denne samanhengen – noko gjeld investeringar, mykje gjeld årlege utgifter. Då vil eg spørja: Kva kostar SV sine ulike tiltak? Og er representanten Sørensen sikker på at det er den måten å bruka pengane på som gjer at me får mest sjøsikkerheit for pengane?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2005-05-19:
Eg oppfattar dette forslaget frå representanten Simonsen som ei førebuing til valkampen, der ein kan gå ut og seia at dette foreslo me, og dette gjekk Stortinget imot. Eg kan for så vidt forstå at representanten Simonsen, som ikkje sit i samferdslekomiteen, har behov for å markera offentleg kva han meiner om desse spørsmåla. Men eg trudde faktisk at ein samla komite ville avvist den saka no, fordi dette store og omfattande spørsmålet om å gjera riksvegferjene gratis, er i mange milliardar-klassen. Dette vil kosta staten ein god milliard meir, og å ta vekk bompengane vil kosta staten mange milliardar. Dette er ei stor sak, som høyrer heime ein plass, og det er i behandlinga av Nasjonal transportplan. Den behandla me akkurat for eit år sia, og me meiner at dette er spørsmål som me må koma tilbake til når me skal behandla Nasjonal transportplan på ny om tre år. På den bakgrunnen foreslår difor fleirtalet, alle utanom Framstegspartiet, at saka vert å leggja ved protokollen.
Petter Løvik (Høyre), 2005-05-19:
Også representanten Sørensen prøver å gi inntrykk av at svært lite er gjort og svært lite vil bli gjort. Det er feil. Det er i denne meldinga ei rekkje tiltak som Regjeringa får fleirtal for som vil forbetre sjøsikkerheita og beredskapen i åra framover. Eitt av desse tiltaka er påbodne seglingsleier utanfor 12-milsgrensa både i Nord-Noreg, langs Vestlandet og langs kysten av Sørlandet. Representanten Sørensen var veldig oppteken av dei såkalla PSSA-områda, altså særskilt sårbare havområde. Det er saker som er til vurdering på tvers av departementa i Noreg, og som også vil krevje konsultasjonar med russiske myndigheiter. Vi fryktar på same måten som m.a. Fiskarlaget at dette vil føre til sterke restriksjonar både på fiskeri- og på oljeverksemda, og er dermed skeptiske til å førehandskonkludere. Kva er det representanten Sørensen meiner, utover det vi kan oppnå gjennom påbodne seglingsleier, at PSSA-område vil kunne føre med seg som positivt? Og gjer det ikkje inntrykk at Fiskarlaget, som er meir avhengig enn nokon av eit reint hav, er ein sterk motstandar av slike ordningar?
Petter Løvik (Høyre), 2005-05-19:
Også representanten Ringstad prøver å gi inntrykk av at svært lite har skjedd, og at svært lite vil skje. Eg har lyst til å nemne nokre av dei tinga som alt er gjorde: Territorialfarvatnet er utvida frå fire til tolv nautiske mil.Det er innført påbydde seglingsleier utanfor kysten av Finnmark.Det er etablert eit system for mottak av AIS-signal – Automatisk identifikasjonssystem.Det er vedteke å etablere ein trafikksentral for Nord-Noreg.Det er etablert eit tettare samarbeid med Russland om sjøsikkerheit og oljevern.Det er etablert ti nye mellomdepot med oljevernutstyr langs kysten.Det er etablert statleg slepebåtberedskap i Nord-Noreg.Det er etablert nødlosseberedskap for lastolje i Finnmark. Det blir dessutan foreslått å etablere nødlosseutstyr for bunkersolje og eit depot for Sør- og Austlandet i tillegg til depota for nødlosseutstyr for lasteolje ved Stavanger, Ålesund, Bodø og Hammerfest, oppgradering av hovuddepota, osv., og etablering av seglingsleier, som allereie er nemnd. Er ikkje dette tiltak som allereie har betra og vil betre den beredskapen vi har å møte desse problema med?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2005-05-19:
Eg er veldig glad for at det er ein samla komite som står bak ein veldig stor del av innstillinga. Eg har aldri lagt skjul på at det er positivt at komiteen står saman om veldig mange merknader. Så skil vi lag på ein del område. Det er å overdramatisere, det Petter Løvik gjer når han reknar opp det som har blitt gjort. Som han òg sa: Ein del skal vurderast, ein del skal gjerast. Det eg sa i innlegget mitt, var òg at det er veldig mange av tiltaka som skal vurderast og revurderast. Det er eit arbeid som skal gjerast, og som skal setjast i gang. Mitt ynske er at dette blir gjort så fort som mogeleg. Så har Senterpartiet på eit par område gått litt vidare enn det fleirtalet har gjort. Det går på slepebåtkapasitet, og det meiner eg er heilt avgjerande. Når fyrst ulukka er i ferd med å skje, er det ikkje mange andre tiltak som kan erstatte slepebåtkapasiteten. Når ei ulukke har skjedd, er det – som òg Senterpartiet har vore med og peika på, utover fleirtalet – heilt avgjerande at vi har mange nok depot, og at vi har eit utstyr som er tilstrekkeleg for å redusere skadeverknadene mest mogeleg. Så eg oppfattar det slik at komiteen er samla om mykje. Eit mindretal har gått litt vidare på enkelte område og har vore litt meir konkret.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2005-05-19:
Som eg òg sa i fyrste innlegget mitt, var det akkurat på den sida eg meiner at meldinga er litt svak. Eg gjekk igjennom det seinast i går og såg på oppstillingane over tiltak under dei forskjellige kapitla og avsnitta – det var veldig mykje «det skal vurderast», «det skal revuderast» og «ein skal komme med ei nærmare orientering om det arbeidet som er gjort». Sjølvsagt er det gjort ein del ting, og det skulle berre mangle! Med den utviklinga vi har hatt på trafikken langs kysten, skulle det berre mangle at ikkje noko er sett i gang. Mi bekymring er at dei tiltaka som vi veit må komme, og det som skal vurderast og revurderast, ikkje må ta for lang tid. Men eg ser òg – vi bad om denne meldinga for halvtanna år sidan – at å få gjort unna alt revurderingsarbeid, kan ha vore vanskeleg, når meldinga kom no. Eg er veldig glad for at meldinga kom. Eg skulle ynskje vi hadde komme endå litt lenger når det gjeld dei konkrete tiltaka. Eg meiner at vi er eit stykke på veg, og difor sa eg òg at det som er komme i meldinga, er positivt. Men eg hadde ynskt at ho hadde vore litt meir konkret på enkelte punkt.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2005-05-19:
Vi som bur langs kysten og ser både den indre og den ytre leia, ser kanskje ikkje dei leiene som går lengst ute. Vi veit at ei responstid på seks timar kanskje er altfor lang. Skulle ulukka vere ute i det indre farvatnet, kan ein time, ja ein halv time òg, vere for lang responstid. Difor får vi aldri ei heilt optimal løysing, uansett kor mange slepebåtar vi har langs kysten. Men vi må jo kunne ha ei målsetjing: seks timar, ja, det kan berge mange område langs kysten frå å bli forureina. Så trekkjer mange inn økonomi i dette. Ja, det er klart, å vere i forkant, å vere føre var når det gjeld oljevernberedskap, må nødvendigvis koste litt. Men kva vil ikkje ei skikkeleg stor ulukke koste viss uhellet skulle vere ute? Vi veit jo at då er det kanskje ikkje snakk om titals millionar kroner, kanskje ikkje hundretals millionar heller, men kanskje mykje, mykje meir.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2005-05-19:
Eit sentralt tema i debatten i dag har òg vore tema i replikkordskiftet med statsråden no, nemleg slepebåtkapasitet og slepebåtberedskap. Statsråden svarte på eit spørsmål om akkurat dette og sa at vi har slepebåtkapasitet og -beredskap langs kysten. Han konsentrerte seg veldig mykje om Nord-Noreg og beredskapen der. Eg er heilt einig i ei setning som står i meldinga, nemleg: «Tilstrekkelig slepekapasitet er et sentralt element i beredskapen.» Det er eg heilt einig i. Men så kjem det ei setning til som eg vil sitere: «For Sør-Norge er denne beredskapen ivaretatt ved tilstedeværelse av tilgjengelig privat slepebåtkapasitet.» Eg går ut frå at dette vart skrive før ulukka med «Fjord Champion», for det viste seg at sjølv om vi visste at det låg slepebåtar i nærområdet, så var dei ikkje tilgjengelege. Eg vil gjerne ha statsråden sin kommentar. Er det slik at vi stolar for mykje på dei slepebåtane som er disponerte av private, og som vi ikkje har avtale med, slik at vi må setje eit stort spørsmålsteikn ved om slepebåtkapasiteten er tilstrekkeleg?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2005-05-19:
Når det i Dokument nr. 8:63 blir føreslege at alle bompengeprosjekt som er sette i gang, skal avviklast, og at staten skal overta finansieringsansvaret, samtidig som det ikkje skal vere tillate å setje i gang nye bompengeprosjekt, er dette ei omlegging som grip inn i mange eksisterande og planlagde prosjekt. Etter kvart har bompengane sin del av dei totale veginvesteringane blitt store. Bompengar som delfinansiering av prosjekt har blitt meir regelen enn unnataket. Med dei investeringsrammene som ligg i statsbudsjettet, vil det gå lang tid før dei mange uløyste vegprosjekta rundt om i landet blir fullførte. Folk blir utolmodige og leie av å vente på statlege løyvingar. Lokale og fylkeskommunale organ går difor inn for bompengar for å få sine prosjekt prioriterte og fullførte tidlegare. Mange stader betaler innbyggjarane større og større del av vegprosjekta sjølve i form av bompengar. Trykket på personleg økonomi blir stort i dei delar av landet der det er mange bompengeprosjekt. Fordelinga av denne ekstra kostnaden blir svært ulik, alt etter kvar i landet ein bur. Eg har difor stor forståing for at mange etter kvart reagerer både på å betale bompengeprosjekt og på kostnadene dette fører til for mange. Pendlarar og andre som ofte passerer bomstasjonar, får store ekstrautgifter. Det kan difor vere grunn til å gå igjennom og vurdere ulike sider ved bompengeordninga. Dette må likevel gjerast etter ei grundigare saksutgreiing enn eit Dokument nr. 8-forslag. Eit naturleg tidspunkt for å gjere dette kan vere i samband med neste rullering av NTP. Senterpartiet vil difor røyste imot forslag nr. 2 frå Framstegspartiet, og vi vil òg røyste imot forslag nr. 3, som er omdelt i salen. Den andre delen av forslaget i Dokument nr. 8-forslaget tek opp eit tema som Senterpartiet har vore oppteke av i mange år, nemleg ferjekostnadene. I fleire år har Senterpartiet i sine alternative budsjett lagt inn midlar for at innbyggjarane i ferjedistrikt skulle få billegare ferjebillettar. På sikt meiner Senterpartiet at ferjene bør bli gratis. Ferjene er eit fordyrande ledd for lokalbefolkning og næringsliv. Slik det er i dag, forsterkar ferjereisene avstandsulempene og avstandskostnadene i landet. Gratis ferje vil vere eit handslag for å ta bort litt av meirkostnadene mange distrikt slit med. Difor står Senterpartiet saman med Framstegspartiet om ein merknad om at det er grunnlag for å sjå nærare på ei ordning med gratis ferje for brukarane. Vi er òg med på forslaget der vi ber Regjeringa i samband med statsbudsjettet for 2006 leggje fram ei vurdering av innføring av gratis ferje for brukarane. Vi meiner at det er nødvendig å setje sterkare søkjelys på dei ulempene lokalsamfunn som er avhengige av ferje, har.
May Britt Vihovde (Venstre), 2005-05-19:
Eg innrømmer at eg ikkje har lese heile stortingsmeldinga, så eg veit ikkje om uttrykket «føre var-prinsippet» står der. Men eg opplever iallfall at denne regjeringa leverer på beredskap, leverer på prinsippet «føre var» i miljøpolitikken. Mange av dei tiltaka som er sette i verk i samband med beredskap og sjøsikkerheit, er baserte på føre var-prinsippet. Så kan det godt henda at eg skal læra statsråden å bruka dette og skriva dette, men det er ikkje så viktig om han korkje seier eller skriver det, så lenge han handlar etter det. Eg føler faktisk at i dette gjer han det. Så er det greitt: Eg registrerer at ein samla komite er einig om at det tar for lang tid å bytta ut utstyret vårt. Men eg trur at om vi begynner å samordna ressursane våre og det som den interdepartementale arbeidsgruppa ser på, kan vi kanskje utnytta dei private og statlege ressursane mykje betre, slik at ein kan få bytta ut utstyret tidlegare og få det beste utstyret, som vi har bruk for.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-19:
Jeg er helt enig i at dette er en stor politisk sak. Det er vesentlige avgjørelser vi tar i dag. Jeg er særdeles glad for at vi har et så bredt flertall bak konklusjonene, og for at det representerer en utålmodighet, en utålmodighet som også er i departementet. Derfor har vi hatt høyt trykk på dette, og derfor har vi, som komiteens leder, Petter Løvik, refererte, en lang liste over tiltak som er iverksatt. Kystverket fikk utvidet ansvar, og de har løst oppgaven på en tilfredsstillende måte. Jeg kan forsikre om at vi kommer til å følge opp de merknader som flertallet har kommet med. Vi kommer i budsjettet og i andre sammenhenger til å reflektere den utålmodigheten og den ansvarligheten som er uttrykt i Stortinget gjennom dette. Jeg synes faktisk at de temaer som har vært drøftet i dag, ikke minst dette med responstid, viser at ansvarlighet også har sammenheng med økonomiske bevilgninger. Man kan ikke både be om kortere responstid og samtidig kutte budsjetter.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-19:
For det første har vi en slepebåtkapasitet og en slepebåtberedskap langs kysten. Denne regjeringen har iverksatt et statlig beredskapstiltak ved både å utrede og ha på plass i vinterhalvåret tre slepebåter i Nord-Norge fordi man mangler et privat tilbud, som man har i andre deler av landet. Oljeselskapene og andre som opererer langs kysten, med ulik aktivitet, er pålagt beredskap av ulik karakter. I nordområdet f.eks., hvor man har lav kapasitet, har risikoanalysene vist at vi bør ha fire båter. Den ene båten blir stilt til disposisjon i forhold til det som foregår på feltene Njord, Norne og Åsgard. Så det er beredskap i hele landet. Vi har satt i gang et arbeid nå, ikke minst på bakgrunn av de observasjonene vi gjorde etter «Fjord Champion»-havariet. Vi går igjennom dette på nytt, og vi vil, som jeg har varslet, komme tilbake til Stortinget når det arbeidet er avsluttet.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-19:
Jeg er enig med dem som har sagt at det blir for enkelt bare å være opptatt av responstid uten å ta innover seg at vi har utvidet territorialgrensen, det blir for enkelt å si at vi ikke arbeider. Men vi er avhengige av IMOs godkjenning for å få etablert flere seilingsleder både i nordområdene, utenfor territorialfarvannet og langs kysten nedover. PSSA er også avhengig av en IMO-godkjenning. Så det blir for enkelt å si at nå må Norges regjering utvide. Vi er nødt til å dra med oss en internasjonal aksept. Dernest må jeg si at mindretallet nå snakker om en responstid på helt ned i seks timer – uten å ta innover seg de økonomiske realiteter. Vel kan SV si at de har foreslått å øke bevilgningene til Kystverket med 150 mill. kr, og Fremskrittspartiet har kuttet, men beregninger viser at en responstid på seks timer vil koste milliardbeløp. Da er vi nødt til å gjøre avveininger i takt med at risikoen øker – for risikoen er ikke konstant – og vurdere hvordan vi får mest sikkerhet for hver krone. Det arbeidet er kontinuerlig.
Svein Ludvigsen (Høyre), 2005-05-19:
Spørsmålet fra Ringstad gjør meg usikker på om det er slik å forstå at Senterpartiet nå mener at vi skal ha 100 pst. beredskap, finansiert og drevet av staten. Det er et anerkjent prinsipp at man har en arbeidsdeling, at man har bygd beredskapen også på det private. Erfaringene fra oljevirksomheten på Vestlandet – det er der vi har den absolutt største risikoen – er at vi med den private og den offentlige beredskapen, som ikke bare innebærer slepebåt, men depoter, seilingsleder, overvåkning osv., har forhindret ulykker. Jeg erkjenner – jeg har sagt det fra denne talerstolen tidligere – at vi skulle ønske at man hadde handtert «Fjord Champion» raskere. Mange omstendigheter bidrog til at det tok så lang tid som det gjorde. Men det positive er at det ikke ble sølt en dråpe olje. Erfaringene så langt er at samspillet mellom offentlig og privat beredskap – som det offentlige har ansvaret for – har avverget store ulykker. Det må vi ikke glemme i denne sammenhengen.