Charlotte Spurkeland (Høyre), 2022-03-10:
Interpellanten reiser et viktig spørsmål, og Høyre deler bekymringen over at vi ikke har et bærekraftig finansieringssystem for kollektivinvesteringene våre. I dag er mer enn sju av ti nye biler elbiler, og i regjering satte vi et mål om å nå 100 pst. innen 2025. Dette er vi godt i rute til å nå. Resultatet er ikke bare store utslippsreduksjoner i Norge, men også i resten av verden. Norges satsing har bidratt til at det har blitt billigere og mer attraktivt å kjøpe, utvikle og produsere elbiler og batteriteknologi globalt. Det er likevel klart at økende elbilandel er en stor utfordring for finansieringen av byvekstavtalene, ikke bare på Nord-Jæren, men i alle byer med byvekstavtaler. Nullvekst for persontransport med bil er et veletablert mål, som flere har vært inne på, i de største byområdene. Men det er innebygd et paradoks i nullvekstmålet. Hvis man lykkes, har man ikke penger til kollektivinvesteringene som vi trenger. For mens bompenger bidrar til å nå nullvekstmålet, blir det samtidig færre midler til å bygge og styrke kollektivtilbudet videre, i tråd med Norges klimamål. Vår regjering satte derfor ned et utvalg som så på framtidige inntekter i bomringene, så problemstillingen er utredet godt. Dersom man ikke foretar seg noe, anslår utvalget i rapporten at årlige inntekter fra bomringene i gjennomsnitt vil gå ned med 23 pst., tilsvarende 1,4 mrd. kr, fram mot 2030. Samtidig øker passeringene i bomringene i gjennomsnitt med 25 pst. Hovedårsaken til fallende bompengeinntekter og økt trafikk er fritak og rabatter i bomringene for elbiler og at andelen elbiler stadig øker, noe som tross alt er en god ting. Jeg kjenner best til utfordringene i Bergen, særlig knyttet til bybanefinansiering. Bergen har, som kjent, gått fra å være Norges elbil-hovedstad til å bli verdens elbil-hovedstad. For Bergens del er det ikke bare nye prosjekter som skal finansieres. Det ligger også veldig mye gammel gjeld i pakken vår. Da Bybanens første byggetrinn kom på plass og Arbeiderpartiet styrte, var det statlige bidraget på kun 8 pst. Heldigvis ble dette betydelig oppjustert da Erna Solberg ble statsminister – først til 50 pst., så videre til 66 pst. Men videre utbygging mot Fyllingsdalen har blitt nedskalert, og Arbeiderpartiet har beklageligvis kuttet ut et helt stopp til Fyllingsdalen. Prosjektet ser også ut til å gå med store overskridelser nå. Det jobbes også videre med trasé til Åsane i Nordre bydel, men hvordan alt dette skal betales for, er fortsatt i det blå. Det er også stor enighet lokalt om at bompengetaket er nådd. Høyre står bak nullvekstmålet. Samtidig mener jeg at det er grunnlag for å se videre på det paradokset vi har skapt, og å se på innretningen framover. Den største utfordringen for byene som jobber med nye prosjekter nå, er at Hurdalsplattformen er uklar på hvilke prosjekter som vil få 50 pst., og hvilke som kan forvente 70 pst., som Arbeiderpartiet lovet i valget – eller forsvinner kollektivsatsingen i byene til fordel for opprettelse av bygdevekstpakker i stedet? Byene forventer iallfall at regjeringen tydeliggjør hvor mye staten har tenkt å bidra med framover, så jeg avslutter med et spørsmål: Blir det 70 pst. statlig andel i finansieringen av Bybanen til Åsane?