trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-19:
Noreg har eit særleg ansvar for å forvalte verdsarvområda i eit langsiktig og berekraftig perspektiv. Det vart difor allereie i 2019 innført krav til skip i verdsarvfjordane for å vareta folk si helse, miljøet og den viktige verdsarvstatusen desse områda har. Dei krava, som vart grundig greidde ut av Sjøfartsdirektoratet i kontakt med bl.a. cruisenæringa, inkluderer også krav til utslepp av NOx som vert trappa gradvis opp til det strengaste kravet innan 2025, det såkalla Tier III-kravet. Så fatta Stortinget i 2018 eit oppmodingsvedtak om nullutslepp frå cruisetrafikk og ferjer i verdsarvfjordane, og det skulle gjennomførast så snart det var teknisk mogleg å gjennomføre, seinast innan 2026. Det vart gjennomført fleire rundar med utgreiingar om konsekvensar av stortingsvedtaket. Dei utgreiingane har vist at det er behov for betydeleg teknologiutvikling og utbygging av nødvendig infrastruktur på land. Denne informasjonen hadde vi då Stortinget, for om lag to månader sidan, behandla eit representantforslag og fatta nye oppmodingsvedtak i samband med det, vedtaka 690 og 691. Der ber Stortinget regjeringa, i vedtak 690: «bidra til gjennomføring av tiltak initiert av lokale og regionale myndigheter, som reduserer utslipp i verdensarvfjordene.» Og vidare, i vedtak 691: «foreslå tiltak som sikrer verdensarvfjordene som anløpshavn for cruisebåter også etter 2026, blant annet ved at staten sikrer etablering av landstrøm i Flåm som planlagt innen 2022.» Eg oppfattar at Stortinget med sine nye vedtak no gjev signal om å finne løysingar for framleis å ha cruiseanløp til verdsarvfjordane også etter 2026, medrekna etablering av landstraum i Flåm. Regjeringa vil sjølvsagt følgje opp vedtaka frå Stortinget og kome tilbake innan rimeleg tid. Regjeringa er oppteken av å finne gode løysingar i tett dialog med dei lokale aktørane. Vi har fått fleire innspel frå næringsaktørar, lokalsamfunna og sivilt samfunn både før sommaren i fjor og etter dei nye vedtaka frå Stortinget. Alt det inngår i det grunnlaget vi har. Det hastar sjølvsagt å få på plass ei løysing for å sikre anløp til verdsarvfjordane også etter 2026. Det skal vi få til. Samtidig er dette ei såpass komplisert sak at det er nødvendig å basere avgjerslene våre på eit godt fagleg grunnlag og ikkje minst god dialog med dei det gjeld. Det gjer vi, og så kjem vi raskt tilbake til Stortinget med avklaring av oppfølginga av dei to oppmodingsvedtaka som vart gjorde for eit par månader sidan.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-19:
No er det slik at det oppmodingsvedtaket var det Stortinget som gjorde, for veldig kort tid sidan. Vi følgjer alltid opp løpande dei oppmodingsvedtaka Stortinget gjer, og vi gjer det så raskt vi kan. Så skal det seiast at Stortinget gjer stadig fleire oppmodingsvedtak, så det er klart at det tek tid å få ting følgt opp, men dette skal eg love at vi vil gjennomføre raskt. Vi skal raskt kome tilbake til Stortinget med oppfølging av dei vedtaka det gjeld. Så får eg leggje til at når det gjeld landstraum konkret, har vi i og for seg ikkje ein situasjon der vi startar på scratch, fordi vi har gode støtteprogram for etablering av landstraum i dag som løpande gjev tildelingar. Seinast for berre to veker sidan vart det gjeve støtte frå staten til ei rekkje landstraumetableringar rundt omkring, bl.a. i Florø, så det er ikkje sikkert at vi ikkje har verkemiddel i dag. Men det er ingen tvil om at Stortinget fokuserer særleg på Flåm og har bede oss om å sørgje for at det vert sikra etablering av landstraum der frå 2022. Vi vil sjølvsagt følgje opp det oppmodingsvedtaket så raskt vi klarar.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-19:
Vi har ei rekkje cruisedestinasjonar rundt omkring langs heile kysten. Eg synest antydingane som ligg i spørsmålet om at det visstnok skal vere slik at ein vil få ein auke i trafikk til den bygda eg kjem frå, på bakgrunn av eit vedtak som vart gjort for nokre år sidan, ikkje heilt høyrer heime i denne debatten. Men eg antek at representanten, til liks med meg og med stortingsfleirtalet, er oppteken av at dei fjordane som har ein særskild status, nemleg verdsarvfjordane våre, både Nærøyfjorden og Geirangerfjorden, også er fjordar vi skal sørgje for å fokusere spesielt på, for bl.a. å vareta dei verdsarvverdiane. Dette inngår i det arbeidet. Det er nok ikkje berre rykte som tilseier at vi jobbar med å sjå på ulike løysingar for Tier III. Vi har gjeve eit oppdrag til Sjøfartsdirektoratet om å gje oss nokre alternativ for korleis det er mogleg å finne fleksible løysingar på dei problema som her er tekne opp, og vi har fått forslag frå Sjøfartsdirektoratet rundt det. Vi har det no til oppfølging i departementet og håpar å kome med ei snarleg avklaring også på dei spørsmåla.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
På vegne av representantene Jan Bøhler, Kjersti Toppe, Trygve Slagsvold Vedum og meg sjøl vil jeg sette fram et representantforslag om at rusavhengige ikke skal straffeforfølges.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Saken gjelder samordning av folketrygd og offentlig tjenestepensjon for folk med særaldersgrenser. Det er et veldig krevende tema. Derfor er det ikke så rart at det blir uklarheter i saken. Det gjelder overgangsordninger for uføre fra offentlig sektor som når særaldersgrense for stillingen før 2025. En av begrunnelsene for representantforslaget er følgende: Dette er en så uforståelig regel at det er grunn til å tvile på om konsekvensene er tilsiktet. Samtidig ble det i Innst. 289 L for 2013–2014 fra en enstemmig komité sagt følgende: «Noen høringsinstanser har påpekt at regelendringene, kombinert med at uføre heretter skal beskattes som lønnsmottakere, i mange tilfeller medfører en reduksjon i netto utbetalt ytelse, sammenlignet med dagens regler. Komiteen viser til at dette kun vil gjelde for nye tilfeller og støtter regjeringens forslag.» Det er Fagforbundet og Sykepleierforbundet som har bedt om ny vurdering av saken. Fra Senterpartiets side vil vi si det er viktig å få klargjort spørsmålet. Siden det er noe uklart om det mandatet som regjeringa har gitt til det utvalget som skal se på problemstillinger knyttet til pensjoner framover, står Senterpartiet sammen med Arbeiderpartiet bak forslaget om at Stortinget ber regjeringa sørge for at pensjonsutvalget får et nødvendig mandat, slik at spørsmålet kan grundig gjennomgås i den innstillinga.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Pensjonistforbundet har flere hundre tusen medlemmer, og de har lokallag i svært mange kommuner. De gjør en stor ideell innsats, og de ønsker å styrke denne ideelle innsatsen, styrke samhandlingen mellom pensjonistene og offentlig sektor. Derfor ber de om forhandlingsrett innenfor klart definerte lovgitte rammer, forhandlingsrett om en pott som blir avklart, en pott som kan brukes til seniorpolitiske tiltak, eventuelt en økning av minstepensjonen, slik at en altså kan styrke den rollen som Pensjonistforbundet kan ha framover. Hvorfor ser ikke Høyre det som en naturlig utvikling å trekke pensjonistene mer med på en slik måte at en også har økonomiske virkemidler til å styrke det ideelle arbeidet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Det er en enstemmig komité som ber regjeringa om å legge fram et lovforslag for Stortinget om å regulere løpende pensjoner med gjennomsnitt av pris og lønn, som skal få virkning fra 2022. Det som nå er det viktige spørsmålet, er om det prinsippet skal gjelde både i år hvor det er reallønnsnedgang og i år hvor det er reallønnsøkning for lønnsmottakerne. Mitt spørsmål er: Går Fremskrittspartiet, som Senterpartiet gjør, inn for at det prinsippet skal gjelde i begge de situasjonene, og at vi dermed får en jevnere utbetaling av pensjoner enn det som det vil bli for lønnsmottakerne?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Det er ganske spesielt, det representanten Grande her sier. Det kan jo tyde på at det ikke er et objektivt faglig grunnlag som legges fram fra Teknisk beregningsutvalg. De fleste tror jo at Teknisk beregningsutvalg legger fram et tallmateriale der lønnsveksten og prisveksten og nivået på lønninger er et objektivt beste faktum som må ligge til grunn. Jeg har aldri skjønt at det skal være noe problem om Pensjonistforbundet kommer inn her og får innsyn i hvordan en kommer fram til tallene, for det skal være objektive, korrekte tall som alle parter skal være enige om. Og de tallene som en kommer fram til i TBU, skal jo legges direkte til grunn også for pensjonistenes senere endring av pensjonene.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Når Senterpartiet har et spesielt fokus på Pensjonistforbundet, er det fordi det er den eneste organisasjonen som er organisert sånn at det er en medlemsorganisasjon for alle pensjonister, uavhengig av hvilken tilknytning de tidligere har hatt til ulike yrkessituasjoner. Det er altså breddeorganisasjonen, og det er den breddeorganisasjonen som har lokallag ute i hver enkelt kommune. Pensjonister knyttet til ulike yrkesforbund har ingen organisasjon ute i kommunen og kan aldri spille den rollen som Pensjonistforbundet kan spille, og som de allerede spiller. Når det gjelder potten, så oppstår den ikke. Det oppstår ikke noen pott. Ved pensjonsoppgjørets behandling i Stortinget, eksempelvis i 2021, blir det definert hva som er potten som skal forhandles ved neste pensjonsoppgjør. Det er altså klart presisert hva Stortinget vedtar. Og det er sånn at pensjoner under opptjening skal lovfestes, det skal det ikke forhandles om.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Jeg sa ikke at 4 000 kr var bra; jeg sa tvert imot at det er et golv. Jeg sa at Senterpartiet står fritt til å bedre situasjonen for minstepensjonister ved et senere høve. Senterpartiet går ikke inn for å støtte Fremskrittspartiet, som snakker om en fattigdomsgrense knyttet til EU60. Forholdet mellom ytelser betalt av det offentlige i EU og i Norge er helt forskjellig, så det er feil å lage en sånn direkte sammenligning. Men vi går inn for å heve minstepensjonene, for det vil komme alle til gode, uansett hvilken yrkestilknytning en har hatt. Det kostnadsnivået som enslige minstepensjonister i dag har, er så høyt i forhold til pensjonen at det må rettes opp, og derfor har Senterpartiet fremmet konkrete forslag ved gjentatte anledninger. Sist hadde vi i statsbudsjettet en økning på 10 000 kr på det punktet, og den opptrappingsplanen kommer vi til å fortsette med. Det kan jeg love representanten Wiborg.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Det er en enstemmig komité som sier at med virkning fra 2022 skal en regulere løpende pensjoner med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst – ingen forbehold. Det betyr at det blir en underregulering for pensjonistene når det er en lønnsvekst som er større enn prisveksten, og det blir en overregulering for pensjonistene når lønnsveksten er mindre enn prisveksten. Så sa statsråden at det en her gjør, er å underregulere på en annen måte. Nei, her underregulerer en når det er reallønnsøkning og overregulerer når det er reallønnsnedgang. Det er forslaget. Er det sånn at statsråden støtter min forståelse av dette – for dette er et presist vedtak som ikke har forbehold, og som pensjonistene sjølsagt er opptatt av – at hvis en underregulerer oppover, så må en overregulere nedover, for her å få en symmetri og en logikk i hele forslaget?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-02-16:
Det er absolutt avgjørende viktig at folk som har hatt fysisk og psykisk hardt arbeid, kan gå av med AFP når de er 62 år. Det er et utrolig viktig prinsipp og en viktig ordning. Når det er sagt, og når ordet «sliterne» er brukt så mye her, må jeg også tilføye at jeg ser det ikke som naturlig at de som går av med AFP, fortsetter i en annen, full jobb. Da kommer en ikke inn under det jeg vil kalle «sliterne». Da er en i en annen situasjon; da er en ikke slik at en ikke kan delta i arbeidslivet videre. Fra Arbeiderpartiets side går en veldig sterkt ut mot at Senterpartiet ønsker at Pensjonistforbundet skal være med i TBU. Jeg forstår ikke annet enn at de som er med i TBU i dag, vil skjerme om sitt revir, og ikke vil at flere får innsyn i hva som der skjer. Det er vi i Senterpartiet uenige i. Vi mener at Pensjonistforbundet, med sin store medlemsmasse som skal ha sine pensjoner regulert – og hvor både lønnsveksten og prisveksten er en del av det hele – skal få innsyn i hvordan en beregner dette, altså som fullverdige medlemmer. Jeg kan ikke forstå at det skal være noe problem for dem som er deltakere der. Det vil være en part til, men det er mange parter som er med der, og dette er en gruppe som snart utgjør en million mennesker, og derfor er det helt naturlig for oss at de får den kunnskapen. Vi opplever å ikke få gjennomslag for forhandlingsrett for pensjonistene. Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV går for det. Arbeiderpartiet er ikke med. Arbeiderpartiet har et eget forslag, hvor det også står at man «kan forhandle om andre spørsmål med betydning for pensjonistene». Det er tydelig at også Arbeiderpartiet skal forhandle om et eller annet, men en skal ikke gi pensjonistene forhandlingsrett. Det står for meg som veldig spesielt. Vi har definert forhandlingene på en presis måte og definert hvordan det skal skje, og jeg greier ikke med min beste vilje å forstå hva Arbeiderpartiet mener når de kommer opp med sitt forslag, hvor også ordet «forhandle» er med, men de ikke er med på vårt forslag. Senterpartiet er med på pensjon fra første krone, og da regner jeg med at Arbeiderpartiets representanter i denne salen slutter med å skrive innlegg som er feilaktige i forhold til hva vi har stemt for i lang tid. Vi stemmer for delvis skjerming mot levealdersjustering for tidligere uføre alderspensjonister. En stemmeforklaring: Senterpartiet stemmer subsidiært for IX, og vi stemmer også for forslag nr. 12, fra Rødt, som også Arbeiderpartiet gjør.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
På vegne av representantene Bård Hoksrud, Solveig Horne, Terje Halleland og meg selv har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om tilslutning til forskuttering av prosjektet E39 Hove–Osli. Ved en inkurie står det «Oslo» i overskriften. Det får vi ta i forbindelse med NTP. Denne gangen får vi nøye oss med Osli.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
På vegne av representantene Kirsti Leirtrø, Torstein Tvedt Solberg og meg selv vil jeg gjerne sette fram et forslag om å legge til rette for forskuttering av utbyggingen av E39 Hove–Osli.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-02-16:
Eg vil takka forslagsstillarane og komiteen for godt og konstruktivt arbeid. Takken går også til administrasjonen som har produsert dokumenta og losa oss trygt igjennom alle tidsfristar, og til Fagforbundet og Sykepleierforbundet, som har gjeve sine viktige innspel. Representantforslaget handlar om å retta opp i feil i regelverket som gjer at uføre mistar pensjon. Stortinget vert bedt om så snart som mogleg å laga ei forskrift som sikrar at uføre frå yrkesgrupper med særaldersgrenser ikkje får samordna bort store summar frå særaldersgrensa til 67 år. Dei ulike partia i komiteen har ulik innfallsvinkel til saka, og eg reknar med at dei sjølve vil klargjera sine synspunkt i dag. Handsaminga i komiteen har resultert i eit mindretal og eit fleirtal. Mindretalet, inkludert Framstegspartiet, har kvar for seg og saman fremja fire ulike forslag, og fleirtalet, Høgre, Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti, rår til at representantforslaget ikkje vert vedteke. Så vil eg grunngje Kristeleg Folkeparti sitt syn: Det vi lærer av alle pensjonssakene vi har hatt dette siste året, er at dei ulike pensjonar må sjåast på ikkje stykkevis og delt, men i ein heilskap. Den offentlege pensjonsordninga er vanskeleg å skjøna for mange fordi den er kompleks, med ulike berekningsgrunnlag, ulike overgangsordningar for ulike aldersgrupper og vanskelege samordningsreglar. Kristeleg Folkeparti vil ha ein rettferdig og berekraftig offentleg pensjon, og folk skal ha ein god og tilstrekkeleg pensjon. Dei som vert pensjonistar, har betalt inn pensjon saman med arbeidsgjevar eit heilt arbeidsliv. Dette er gjort i lojalitet til pensjonsordninga vi har. Vi må ikkje gløyma at alle desse pensjonspengane har vore med i den pulserande økonomien i Noreg, som har medverka til at vi bur i eit av verdas beste land. Difor er det om å gjera at lojaliteten til pensjonsordninga framleis er sterk, og at ordninga vert forståeleg og til å lita på. Pensjonistane må ikkje sjåast på som ein utgiftspost, som «helst ikkje» burde leva så lenge som dei etter prognosane kjem til å gjera. Nei, denne etterkrigsgenerasjonen som no vert pensjonistar – kvinner som menn – har som tidlegare pensjonistar stått på, bygd landet, teke utdanning, født barn og stolt på at den dagen dei er pensjonistar, vert dei takka av med verdigheit og ein god opptent pensjon. Difor seier Kristeleg Folkeparti, som vi har gjort i alle dei andre pensjonssakene vi har handsama dette siste året, at vi må venta, venta på rapporten frå pensjonsutvalet som kjem 1. mars neste år, nettopp fordi den skal avklara desse heilskaplege og føreseielege spørsmåla for å tryggja pensjonistane i framtida. Med denne grunngjevinga støttar Kristeleg Folkeparti fleirtalsframlegget.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-02-16:
Kristeleg Folkeparti har ikkje gløymt dei som har minst når det gjeld pensjonar. Vi har stått opp for den auken som har skjedd gjennom dei siste åra, og det har jo ført til ein reduksjon i minstepensjonistar på 12 000. Eg trur det var litt meir enn det òg. Frå 2017 til 2018 var det ein reduksjon på 12 000, og no var det ein nedgang på 16 pst. Når det gjeld særaldersgrensa, er det eit stort spørsmål som utvalet skal ta opp, og vi ventar på det resultatet. Når den rapporten kjem frå utvalet om eit år, er det klart at det vert eit poeng å få løfta dei, dersom det ikkje allereie er gjort i det framlegget som kjem. Så vi skal ikkje svikta.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-02-16:
Når vi har samarbeid, er det klart at vi må drøfta oss fram til løysingar det kan vera semje om. Men Kristeleg Folkeparti vil ikkje svikta, og når vi får rapporten, skal vi stå på for sakene, som vi har gjort.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-02-16:
Takk for spørsmålet. Kristeleg Folkeparti har eit syn på pensjonistorganisasjonane: Dei er ikkje arbeidsgjevarorganisasjonar. Og det er ikkje alle pensjonistorganisasjonar som er einig i at Pensjonistforbundet skal vera talerøyret deira. Så enkelt er det svaret.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Takk til saksordføreren for et godt arbeid med saken. Takk også til forslagsstillerne for å reise spørsmålet. Det handler om samordning av uføretrygd fra folketrygden med brutto alderspensjon fra offentlig tjenestepensjon for ansatte med særaldersgrense. Situasjonen oppstår fordi uføretrygd i folketrygden avløses av alderspensjon først ved fylte 67 år, mens uførepensjon fra tjenestepensjonen, som er et netto påslag til folketrygden, avløses av en brutto samordningspliktig alderspensjon noen år før det, på tidspunktet for den særaldersgrensen som gjelder den enkeltes stilling. Ved innføring av uførereformen fra 2015 ble det imidlertid lagd overgangsordninger for perioden fram til 2025. Forslaget fra SV om å se nærmere på samordningsreglene for uføre med særaldersgrense bør få en seriøs vurdering, ikke vedtas over bordet. Arbeiderpartiet foreslår derfor at pensjonsutvalget får som del av sitt mandat å vurdere dette, de skal vel uansett se på samordningsreglene i sin gjennomgang av pensjonsreformen. Det som imidlertid er viktigere, er å få en løsning på spørsmålet om framtidige særaldersgrenser i samarbeid med de ansattes organisasjoner. Dette spørsmålet er langt på overtid, forhandlingene har brutt sammen flere ganger. Arbeiderpartiet foreslår derfor at regjeringa tar opp igjen forhandlingene med fagbevegelsen. Nå har regjeringa valgt å sende forslag om endringer i bestemmelsene om særaldersgrenser på høring uten at det forelå et forhandlingsresultat i bunnen. Fristen gikk ut i september 2020, så jeg antar at departementet allerede er i gang med oppfølging av den høringen. Arbeiderpartiet mener det er rett og rimelig at forhandlingene gjenopptas, og fremmer forslag om det, mens Fremskrittspartiet på sin side ønsker å fjerne særaldersgrensene med et pennestrøk her og nå. Det vil Arbeiderpartiet selvsagt stemme imot, og det er for så vidt betryggende at det ser ut til å være tilfellet for regjeringspartiene også – at de ikke går for Fremskrittspartiets forslag. Men Arbeiderpartiet mener det er bekymringsfullt at vi heller ikke får regjeringspartiene med på å gjenoppta forhandlingene med fagbevegelsen. Det er etter Arbeiderpartiets mening ikke i tråd med den norske modellen at arbeidsgiver kjører et ensidig løp når det gjelder å fjerne opparbeidede arbeidstakerrettigheter. Jeg tar opp de forslagene som Arbeiderpartiet står bak.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg merket meg at statsråden sa at pensjonsutvalget ikke skulle behandle spørsmål av denne typen, men alderspensjon i folketrygden med grenseflater mot andre ordninger. Jeg kan vel neppe tenke meg noe som har sterkere grenseflate mot folketrygden enn samordningsbestemmelsene. Så jeg håper virkelig det er rom for at utvalget kan se på det, i hvert fall hvis utvalget selv mener at det er relevant. Men det jeg egentlig hadde tenkt å spørre om, var: Når departementet er ferdig med å bearbeide høringssvarene nå etter høringsrunden om særaldersgrense, hva tenker statsråden da om veien videre? Kommer statsråden til Stortinget uten å gå veien om nye forhandlinger, eller vil statsråden ta kontakt med fagbevegelsen for nye samtaler basert på de høringssvarene som er kommet inn?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Erlend Wiborg nevnte i sitt innlegg at Fremskrittspartiet hadde fått presset ting igjennom i regjering til beste for pensjonistene. Da lurer jeg på: Hva da? Var det ikke Fremskrittspartiets finansminister som trakk trygdeoppgjøret fra Stortinget? Stemmer det at det var Fremskrittspartiets pensjonsminister som lovte å komme til Stortinget med en vurdering av mer rettferdig regulering av pensjon i god tid før trygdeoppgjøret i 2016, og da også ta hensyn til det negative trygdeoppgjøret i 2015? Så hvorfor skjer det da først nå, etter at Fremskrittspartiet har gått ut av regjering, og ikke da Fremskrittspartiet sjøl hadde makta? Jeg ser at jeg rekker et spørsmål: Kan representanten Wiborg nevne ett eksempel på at det kom forslag fra regjeringa om å øke minstepensjonene mens Fremskrittspartiet satt i regjering?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Takk for spørsmålet. Som det vel framgikk av innlegget mitt, mener Arbeiderpartiet at det er grunnlag for å heve minstenivået i trygden, men vi har ikke satt noe endelig mål for hva som skal være sluttsummen, eller sluttnivået, på det. Det ønsker vi en bredere gjennomgang av, fordi det griper så til de grader inn i andre viktige deler av folketrygdsystemet vårt, nettopp det som Nordby Lunde selv var inne på: retten til å gå av ved fylte 62. Det er nesten ingen som kan det i framtida med et sånt nivå på minsteytelsene uten at en gjør justeringer i det regelverket som gjelder for å kunne gå av ved 62. Dette må ses i sammenheng. Og ikke minst: Hele folketrygden hviler jo på legitimiteten i hele befolkningen, enten folk tjener mye eller lite. Den dagen de som tjener gjennomsnittlig og oppover, ikke føler at de får noe igjen, men bare rett og slett blir minstepensjonister, ryker legitimiteten. Da kommer presset for å avvikle folketrygden, og det taper de med aller minst på.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Takk for spørsmålet. Nei, Arbeiderpartiet har ikke sagt at vi skal vurdere, utrede, se nærmere på før vi trapper opp minsteytelsene. Vi fremmet som første parti det forslaget i 2016. Fikk vi støtte fra Fremskrittspartiet da? Nei. Det var Kristelig Folkeparti som reddet det igjennom i forhandlinger i Stortinget og presset regjeringa til å gå med på det. Som jeg også var inne på i min replikk til Wiborg i stad: Når i det hele tatt har Fremskrittspartiet i regjering fremmet forslag fra regjeringshold om å trappe opp minstepensjonen? Ikke en eneste gang. Når vi sier at vi ønsker en vurdering av hva som er det endelige nivået på en opptrapping, som vi for vår del allerede har vært i gang med fra 2016, er det nettopp på grunn av det som jeg var inne på i svaret til Heidi Nordby Lunde, at dette griper inn i rettighetene til veldig mange andre pensjonister som heller ikke har en kjempepensjon å skryte av. Vi vil vite hva vi gjør før vi setter et endelig nivå.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Takk for spørsmålet. Det er riktig, det som representanten Lerbrekk sier, at SV også har støttet forslaget vårt om pensjon fra første krone. Det var flere av de tingene som jeg sa i innlegget mitt at vi sto rimelig alene om, og kikket bort på Wiborg, som SV også har vært med på, men så detaljert gikk jeg ikke til verks. Vi har stått sammen om mange ting. Vi står også sammen om en opptrapping av minstepensjonsnivået. Som jeg har sagt og gjentatt og gjentatt: Vi har holdt på med det siden 2016 fra Arbeiderpartiets side, men vi har ikke landet på hva som bør være det endelige nivået. Årsaken til det er nettopp det jeg sier, at det griper så inn i veldig mange andre pensjonisters rettigheter. Vi må vite hva vi gjør også i forhold til dem. Det er ganske betegnende når Lerbrekk selv nevner at ingen av høringsinstansene var i stand til å svare på hva som er et rimelig nivå. Det er nettopp fordi spørsmålet er så komplisert at det krever litt grundigere utredning før vi konkluderer på toppen. Men vi skal fortsette å trappe opp inntil vi har den vurderingen.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Kristelig Folkeparti har tidligere vært en god støtte i Stortinget for noe av det vi diskuterer i dag, bl.a. for å beholde skjermingstillegget i alderspensjonen til uføre, og det var Kristelig Folkeparti som var de første til å støtte Arbeiderpartiets forslag om å øke minstepensjonen med 4 000 kr fra 2016. Men i 2020 var det slutt. Skjermingstillegget glapp, og forslaget fra Arbeiderpartiet om 4 000 kr mer til minstepensjonistene ble nedstemt. Så mitt spørsmål er: Har Kristelig Folkeparti i regjering glemt de uføre og minstepensjonistene, eller har Kristelig Folkeparti blitt overkjørt av de andre? Kristelig Folkeparti gikk jo inn i regjering i januar 2019, og Fremskrittspartiet gikk ut i januar 2020, så jeg lurer på om det er slik at Kristelig Folkeparti måtte gi tapt på disse viktige spørsmålene – med bakgrunn i Granavolden-plattformen, der bl.a. Fremskrittspartiet sto imot.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Takk for svaret. Jeg ser jo det poenget, at Kristelig Folkeparti i Stortinget har vært en god støtte, men da Kristelig Folkeparti kom i regjering, var det noe som glapp på oppløpssiden. Det var derfor jeg lurte på om det kanskje var Fremskrittspartiet i forhandlingene om Granavolden-plattformen som sa nei til Kristelig Folkeparti, at dere får ikke stemme for Arbeiderpartiets forslag om 4 000 kr mer til minstepensjonister i 2020. Det jeg så spurte om, gjaldt ikke særaldersgrenser, men det ekstra skjermingstillegget til uføre alderspensjonister, som de tidligere har hatt fordi de ikke kan kompensere for levealdersjustering ved å stå lenger i arbeid. Der har Kristelig Folkeparti vært en solid støtte i Stortinget helt siden 2014 – og greid å beholde det, tatt tak i Venstre og sikret flertall. Men så fort Kristelig Folkeparti gikk i regjering, glapp det altså, og nå er det avviklet. Så spørsmålet er – igjen: Er det press fra de andre partiene i regjering som har gjort at Kristelig Folkeparti har skiftet standpunkt, eller har det skjedd på egen kjøl?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg føler mot slutten av debatten behov for noen avklaringer. Til Erlend Wiborg, Fremskrittspartiet: Det er vanskelig å få tak i hva forslaget om EU60 egentlig handler om. Er det både gammel og ny folketrygd, eller er det bare gammel? Hvis det siste er rett, som jeg synes jeg har oppfattet tidligere, betyr det at 1953-årgangen er den siste med gammel folketrygd. 1954-årgangen er 67 år i år, 1963-årgangen er 67 år i 2030. Betyr det at forslaget om EU60 for minstepensjonister bare er tenkt som en kortvarig affære som allerede i år starter på en gradvis nedbygging mot null i løpet av bare åtte år for nye pensjonister på minstenivå, eller skal det også gjelde garantipensjon i ny folketrygd? Det hadde vært greit å få oppklart. Jeg vet ikke om jeg skal le eller grine når jeg hører på Siv Jensen, som oier seg over at pensjonister har tapt kjøpekraft i mange år. Ja, på Fremskrittspartiets vakt og med Fremskrittspartiets statsråd, som lovte å rette opp i det fra og med 2015, men som aldri gjorde noe med det. Og så kommer Siv Jensen på talerstolen her og sier at det er Høyres skyld! Siv Jensen sier videre at Fremskrittspartiet fant «andre veier inn». «I mange runder» har vi økt minstepensjonen, sa Siv Jensen. Nei, det kom ikke ett forslag om å øke minstepensjonen fra regjeringa så lenge Fremskrittspartiet satt der. Det var Stortinget som fikset opp i det, så det er direkte usant. Så ble det ordnet opp for gifte og samboende pensjonister. Ja, Fremskrittspartiet tok initiativ til det. Arbeiderpartiet valgte å prioritere de enslige. De som bor alene, har det tøffere økonomisk enn de som bor to sammen, og det valget står vi for. Siv Jensen sa også at Fremskrittspartiet hadde brukt skattesystemet for å rette opp for pensjonister. Der har vi jo tall som ligger i offisielle stortingsdokumenter fra Siv Jensen selv som viser at skattekutt til pensjonister gikk til de pensjonistene som har mye. Det var ikke mange kronene, og ned mot null for dem som har lite. Helt til slutt, til forhandlinger: Wiborg sa fra talerstolen, eller ga inntrykk av, at det ligger forslag her i dag, nr. 3, om å innføre forhandlingsrett. Men det er det jo ikke. Det skal defineres en pott som kun noen av dem som deltar i trygdeoppgjøret, skal få snakke om bruken av, men regelverket skal følges. Arbeiderpartiet har et bedre forslag, nr. 5, om regelfesting av at andre ting kan tas opp, at andre spørsmål kan drøftes, åpent bord uten begrensninger, pluss budsjettkonsekvenser umiddelbart inn i RNB.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-16:
Jeg vil starte med forslagene fra Rødt. Arbeiderpartiet kan støtte forslag nr. 12. Vi mener i utgangspunktet at det følger av pensjonsutvalgets mandat, men greit, vi kan støtte det. Vi støtter ikke forslag nr. 11, fordi dette var en del av uførereformen, og en opptjening til og med fylte 66 år ville altså ført til en lavere dekningsprosent, på 64 pst. istedenfor 66 pst. Helt til slutt: Fremskrittspartiet har alltid vært pensjonistenes parti? Nei, ikke alltid, ikke når Fremskrittspartiet har sittet i regjering og virkelig har hatt makt til å gjøre noe med det. Så sier Erlend Wiborg at det er Stortinget som vedtar budsjett. Ja, men det er regjeringa som fremmer forslag, og Fremskrittspartiet fremmet aldri noe forslag om å øke minstepensjonene så lenge de satt i regjering. Så er Fremskrittspartiet mot pensjonsreformen. Ja, det har vi hørt, men det vi savner å høre, er hvor mye trygdeavgiften og arbeidsgiveravgiften og skatter for øvrig skal opp hvis vi skulle fortsatt på samme måten som før. Det har ikke Fremskrittspartiet svart på.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Pensjon er komplisert, og selv om vi alle er enige om at vi trenger enklere og forståelige regler, blir det ikke alltid sånn. Det gjelder særlig når det gjøres endringer, som regel oppdateringer og forbedringer som er mer i samsvar med det samfunnet vi lever i, enn da ordningene kom. Det blir som regel ikke enklere med overgangsordninger som er ment å forhindre urimelige utslag, eller så raske endringer at de berørte ikke rekker å omstille seg. Folketrygdens uførepensjon ble lagt om til ny uføretrygd fra 1. januar 2015. Samtidig ble uføretrygd i offentlig tjenestepensjon lagt om fra en brutto ytelse til et netto påslag på folketrygdens uføretrygd og dermed ikke gjenstand for samordning mellom folketrygd og tjenestepensjon. Uføre og offentlige ansatte med særaldersgrense i en periode fra og med særaldersgrense for stillingen vil ha brutto alderspensjon fra tjenestepensjonen som samordnes med folketrygdens uføreytelse. Samordningsreglene er tilpasset at folketrygdytelsen er lagt om, og de nye samordningsreglene gir i mange tilfeller et høyere samordningsfradrag enn de tidligere reglene. Det er innført overgangsordninger for uføre med særaldersgrense i offentlig sektor som mottok uførepensjon fra folketrygden før 2015, og som når aldersgrensen for stillingen før 2025. Jeg forstår at dette kan være komplisert. I lovforslaget framgår det at de foreslåtte samordningsreglene gjelder nye tilfeller, og at det vil bli gitt særskilte regler for løpende ytelser i forskrift. Det bør være samsvar mellom personer som ikke har vært uføre før særaldersgrensen inntraff, og personer som har vært uføre i perioden. Med de nye reglene får uføre med særaldersgrense tilnærmet samme nivå på ytelsen etter skatt som ikke-uføre i perioden fra særaldersgrensen og fram til 67 år. Både pensjonsreformen og uførereformen har medført økonomiske konsekvenser for den enkelte. Endringer i opptjeningsregler, samordningsregler, skatteregler og innføring av levealdersjustering av alderspensjon har ført til endringer for alle pensjonister. Det var tilsiktede endringer som gjorde det lettere å kombinere arbeid og trygd med uførereformen, mens pensjonsreformen har gjort at det lønner seg mer å stå i arbeid nå. Det har vært bred tilslutning til disse endringene.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
For det første er jeg veldig glad for at vi nå sammen har landet pensjon fra første krone, men jeg minner om at det også ble gjeldende i pensjonsreformen, som Høyre og Arbeiderpartiet sto sammen om, innenfor folketrygden. Jeg er glad for at én million arbeidstakere nå vil nyte godt av at de får pensjon fra første krone i privat sektor. Forskjellen på Arbeiderpartiets og Høyres forslag i dag er ett år. En av grunnene til at vi har snakket om å gi kompensasjon for arbeidsgiversiden, er at vi står i en økonomisk situasjon som særlig preger de næringene der disse arbeidstakerne er ansatt. Det er servicenæringen, det er reiselivsnæringen, det er hotell og restaurant. Jeg merker meg at Arbeiderpartiet ikke ønsker å fremme noen kompenserende tiltak for de utgiftsøkningene disse næringene får, og det synes jeg er uklokt. Men jeg synes det er grunn i dag til å feire at vi i hvert fall står sammen om å innføre pensjon fra første krone, og jeg håper Arbeiderpartiet også gjør det, selv om vi gjør dette med ett års mellomrom.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Jeg tror representanten Wiborg blander flere debatter. Jeg vil mene at det er på dette tidspunktet, hvor vi er på «peak» olje og Norge er på «peak» økonomisk sett, at vi må begynne å prioritere kraftigere hva vi skal bruke skattebetalernes penger til. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet er uenig i det. Alle er for at våre eldre skal ha en god og verdig alderdom. Samtidig mener vi at det skal være en sammenheng mellom hva man har betalt inn, og hva man får ut. Ellers svekkes legitimiteten og oppslutningen om pensjonssystemene. Jeg har også lyst til å minne representanten Wiborg om at vi sammen har sørget for at regjeringen Solberg har økt grunnpensjonen for gifte og samboende, økt tillegget i minstepensjon til enslige minstepensjonister med 4 000 kr i hele tre omganger, og økt minstepensjonen for gifte og samboende alderspensjonister. Så Høyre og representanten Nordby Lunde er veldig for at vi sørger for at eldre skal ha en god og verdig alderdom i Norge. Så kan vi ta debatten om de statlige finansenes prioriteringer en annen gang.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Høyre er for at vi skal styrke virkemidlene for pensjonistene, og vi er for å rose både Pensjonistforbundet og de andre pensjonistorganisasjonene for arbeidet de gjør for å styrke samarbeidet mellom det politiske nivået og det sivile samfunn i Norge for å fremme pensjonistenes saker. Men jeg har lyst til å minne om at i hovedorganisasjonene er det flere pensjonistmedlemmer enn det er i pensjonistenes organisasjoner, som også bidrar til å styrke rettighetene til pensjonister. Jeg mener at mange av de tiltakene som representanten Lundteigen her nevner, kan regjeringen gjøre uten å innføre forhandlingsrett for Pensjonistforbundet. Jeg mener også at det vil svekke legitimiteten at det oppstår en magisk pott mellom det som er reguleringen, og det som skal være en annen form for inntekt, som representanten Lundteigen åpenbart tror er en ny pott som skal fordeles i en form for forhandling. Det støtter ikke jeg.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Høyre er et parti som er for at de som har stått i arbeid og har bygget landet, skal få uttelling for det. Fremskrittspartiet går inn for en opptrapping av minstenivåer opp til EU60, som viser seg å redusere sammenhengen mellom det å stå i arbeid, og dermed innbetalinger, og det man får ut. I tillegg vil forutsetningen for arbeidstakere som vil gå av tidlig, være at de har tjent rundt 750 000 kr i året i nærmere 40 år, for å kunne gå av fra de er 62 år. Det viser seg å være nesten ingen. Vi er jo alle for en anstendig og verdig alderdom i Norge. Jeg har sett undersøkelser som viser at Norge kommer på topp blant land det er godt å bli gammel i – og slik skal det fortsette å være. Hvorfor vil Fremskrittspartiet at det å stå i arbeid skal svekkes, og at det skal lønne seg mindre å bygge landet i framtiden?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Høyre og Arbeiderpartiet er jo enig i at det skal være godt og trygt å bli gammel i Norge, med anstendig inntekt og pensjoner. Vi er også for å beholde legitimiteten og oppslutningen om dagens system, og at vi skal ha en god fordeling i pensjonssystemet. Men det må fortsatt være en sammenheng mellom hva man betaler inn, og hva man får ut. Derfor har vi vært forsiktige med å gå inn på det å heve minstenivået til et nivå som gjør at det ikke lenger lønner seg å jobbe. Jeg kunne tenke meg å høre litt mer om Arbeiderpartiets vurdering av nettopp EU60 og muligheten for dem som har stått i arbeidslivet og bygget landet til faktisk å kunne gå av ved fylte 62 med det systemet som Fremskrittspartiet og SV i dag fremmer.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Det første spørsmålet er litt i forlengelsen av spørsmålet fra representanten Grande, for det er jo bare Pensjonistforbundet som ønsker å kunne forhandle på vegne av de andre pensjonistorganisasjonene. Så jeg lurer på hvorfor Senterpartiet ønsker å overstyre de andre pensjonistorganisasjonene, som ikke ønsker dette. Det var spørsmål nummer én. Spørsmål nummer to går på hvordan den potten som det skal forhandles om, oppstår, all den tid dette er lovregulert, som gir en trygghet for og visshet om for pensjonister, som har betalt inn til sin egen pensjon, at man får det man faktisk har betalt inn. Så sier representanten Lundteigen at det oppstår en pott der man kan forhandle om andre ting, som ikke berører inntektene direkte, men han sier også at det kan føre til forhandlinger om minstenivåer og tillegg. Det betyr jo at man faktisk går inn i de forhandlingene uten å vite om ens selvstendig opptjente rettigheter blir ivaretatt, fordi det kan forhandles om med ett forbund, ledet av Jan Davidsen, nemlig Pensjonistforbundet. Hvorfor det?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Vi diskuterer i dag som om det blir stadig flere – og at det er svært mange – som lever på lavinntekt og i fattigdom, men med pensjonsreformen sørget jo de ansvarlige partiene for at det blir stadig færre på minste pensjonsnivå. SV valgte å stå utenfor det forliket. Verdien av helse- og omsorgstjenester er heller ikke tatt inn i beregningen, og det viser seg også at aleneboende minstepensjonister i medianformue faktisk har 200 000 kr på bok. Jeg synes det kanskje kan bidra til å korrigere bildet. SV er jo veldig opptatt av partene i arbeidslivet, slik vi alle er, og særlig arbeidstakerforeningene. Mitt spørsmål til SV er: Hvorfor er det da slik at de går imot de helt klare anbefalingene fra arbeidstakerforeningene når det gjelder å inkludere Pensjonistforbundet i Teknisk beregningsutvalg?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-02-16:
Da mormor gikk bort i fjor høst, var det etter et langt liv som kvinne i lavlønnsyrker som tjenestepike, værelsespike og servitør. Hun levde nøysomt på egen inntekt og hadde så godt som ikke sykefravær i sine arbeidsaktive år. Hun gikk av med pensjon da hun fikk en svulst i skulderen som 62-åring, som var helt uforenlig med å fortsette å bære tunge brett med øl på Scotsman her i Oslo. Da hun ble skilt ved dom på 1950-tallet, ble hun nødt til å sende sin eneste datter fra seg for å la henne vokse opp hos besteforeldrene i Nord-Norge, mens hun fortsatte i jobb her i Oslo. Mens hun, som tilhørte denne generasjonen som såkalt bygget landet etter krigen, jobbet hele livet i lavlønnsyrker og hadde en personlig kostnad knyttet til dette, var fornøyd og kunne spare fra sin pensjon – som da var på den netto sum av rundt 19 200 kr da hun gikk bort – får enslige minstepensjonister med lav tilknytning til arbeidslivet og en medianformue på 200 000 kr på konto utbetalt 16 000 kr. Det får meg til å reflektere over at de ofrene min mormor gjorde ved å stå i arbeid hele livet, ved å sende sin datter fra seg som treåring, altså var verdt 3 000 kr i forskjell. Hun hadde for øvrig vært i arbeidslivet i 20 år da folketrygden ble vedtatt, og hun levde også 30 år lenger enn sin forventede levealder da hun ble født, og det er vi selvfølgelig takknemlige for. Hun fikk åpenbart langt mer ut av systemet enn hun hadde betalt inn. Slik er fordelingen i Norge, og det mener jeg er rettferdig. Med underregulering og tapt kjøpekraft ga allikevel fellesskapet og stilte opp med hjemmehjelp, sykehjem og livsforlengende behandling. Forskjellen mellom de ofrene hun gjorde, og det å kunne stå i arbeid er altså betydelig. Det er derfor jeg kanskje kjenner litt på det når noen i salen i dag påstår at det er de som er pensjonistenes parti, at det er de som stiller opp for pensjonister. Da tenker jeg: Hvilke pensjonister? Og med hvilke ofre? Skal det ikke være noen forskjell? Jeg unner selvfølgelig hennes generasjon hver krone, og jeg mener også at vi skal ta til inntekt også de tjenestene som leveres. Apropos det å bygge landet: Jeg minner om at de som pensjonerer seg i dag i en alder av 65 år, gikk ut i arbeidslivet i 1976, åtte år etter at Einar Gerhardsen gikk ut av aktiv politikk og vi fant olje. Så jeg håper at vi en dag kan få en litt mer balansert debatt om pensjonister og pensjoner i Norge. Jeg har også lyst til å minne om at til tross for at vi står bak flere av forslagene i dag, var det regjeringen som for ett år siden satte ned en pensjonskommisjon for å se på resultatene av pensjonsforliket og sørge for bærekraftige, anstendige pensjoner også for framtiden. Det er Stortinget som sleper bena etter seg i denne debatten, ikke regjeringen.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
Jeg vil takke både saksordføreren og komiteen. Innføring av uføretrygd ble grundig behandlet i forrige stortingsperiode og innebar en lovendring som gjorde at uførepensjon fra tjenestepensjonsordningen ble omgjort til en alderspensjon, fra særaldersgrense, mens uføretrygden kan gjelde fram til 67 år. Forslagsstillerne mener at arbeidstakere med særaldersgrense som blir uføre, risikerer å tape store summer. Fremskrittspartiet mener dette ikke er tilfellet. Med de nye reglene får uføre med særaldersgrense tilnærmet samme nivå på ytelser etter skatt som ikke-uføre, fra særaldersgrense og fram til 67 år. Angående særaldersgrense må en minne om at den problematikken vi diskuterer nå, om å bøte på regelverk og system, ikke ville ha eksistert om særaldersgrense i det hele tatt ble avviklet. Fremskrittspartiet vil ikke tvinge folk ut av arbeid, verken ved særalder eller ved alder generelt, nettopp fordi det er mange som kan bidra positivt i arbeidslivet uavhengig av hvilken alder de har oppnådd. Arbeidet med særaldersgrense går i sneglefart, og vi ønsker fortgang. Derfor fremmer vi forslag om det. Med det tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag i saken.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti har ofte kjempet sammen for de svake, og det er fint. Men det undrer meg at vi nå må dra Kristelig Folkeparti etter beina for å øke pensjonene for de svake, for pensjonistene. Representanten brukte selv mye av tiden sin på å argumentere for hvorfor man ikke skal øke pensjonen, og hvorfor man ikke skal få pensjonene opp til fattigdomsgrensen. Men jeg skal la det ligge. Det som undrer meg, er at Kristelig Folkeparti ikke engang vil tillate pensjonistene å komme og forhandle. Hvorfor har ikke Kristelig Folkeparti lyst til å la pensjonistene bli hørt via Pensjonistforbundet?
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-02-16:
Fremskrittspartiet har alltid vært pensjonistenes parti, ikke bare fordi vi er opptatt av eldreomsorg og vil forbedre den, men fordi vi er villig til å ta kampen for bedre pensjoner der de andre partiene er tause. Fremskrittspartiet var imot pensjonsforliket i 2011, som ga underregulering – et system som automatisk gir pensjonistene mindre, og som er å bruke ostehøvel på menneskers pensjon. Den skjærer av et lite lag hvert eneste år, noe som resulterer i at man får mindre og mindre pensjon år for år i realiteten. Likevel har flertallet i denne sal ment at det har vært en god modell. Men det er ikke bare der staten har brukt ostehøvel på pensjonen. Gifte og samboende pensjonister får avkortet pensjonen sin bare fordi de er gift eller samboende. Der reduserte Fremskrittspartiet avkortingen fra 15 pst. til 10 pst. Arbeiderpartiet kalte det, da det ble gjort, for dyrt og dumt og sa: «Men å redusere avkortingen i pensjonen for gifte og samboende, er ett av de beste eksemplene på politikk som gjør Norge dårligere, ikke bedre, rustet for fremtiden.» I tillegg har vi forhandlet inn økte pensjoner nesten hvert eneste år i statsbudsjettet – i 2016, i 2017, i 2019, i 2020 og i 2021. Ikke nok med det, i tillegg har vi det vi får gjennomslag for i dag, som er både toppen av kransekaken og rosinen i pølsa på en og samme tid. Nå vil løpende alderspensjoner reguleres med gjennomsnitt av lønns- og prisvekst, og enslige minstepensjonister vil få enda en ekstra økning i pensjonen. Alderspensjonistene har gjennom flere år tapt kjøpekraft som følge av pensjonsreformen. Endelig vinner Fremskrittspartiet fram med å stoppe underreguleringen og sikrer pensjonistene kjøpekraft. Jeg hadde håpet at Arbeiderpartiet ville vært litt mer ydmyke, selv om det er valgår. Mens Arbeiderpartiet svikter pensjonistene, er det Fremskrittspartiet som tar ansvar og taler pensjonistenes sak.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-16:
Denne saka omhandlar fleire viktige yrkesgrupper i offentleg sektor, bl.a. hjelpepleiarar, sjukepleiarar, reinhaldarar, politi, ambulansearbeidarar og brannkonstablar, som har særaldersgrense. Dersom ein vert ufør i yrke med særaldersgrense, risikerer ein å tapa store summar i perioden frå ein skulle ha gått av med pensjon på grunn av særaldersgrensa, og fram til 67 år. Denne regelen står fram både som uhensiktsmessig og som ein lite tilsikta konsekvens av regelverket. Uføreandelen blant dei med særaldersgrense på 65 år er høg, og dei fleste har jobba i helse- og omsorgssektoren. Til liks med Fagforbundet og Norsk Sykepleierforbund meiner SV at det er urimeleg og tilfeldig at tenestepensjonen deira vert redusert med mange tusen kroner frå 65 til 67 år. Uføre offentleg tilsette med ordinær aldersgrense vil kunna få høgare yting i åra fram til 67 år enn dei som har særaldersgrense på 60, 63 eller 65 år. Dette utfallet er ikkje rimeleg. Grunngjevinga for særaldersgrensa er belastningar i jobben, belastningar som arbeidstakarane vert utsette for, og på mange måtar belastningar som er så store at dei er årsaka til at arbeidstakarane vert uføre før aldersgrensa. Merknadene frå fleirtalet i saka påpeiker at regjeringa har oppnemnt eit pensjonsutval som skal evaluera pensjonsreforma under eitt. Det er feil å visa til pensjonsutvalet i denne saka. Utvalet skal verken evaluera uføretrygda eller offentleg tenestepensjon, som er det denne saka handlar om. Med det tek eg opp SV sitt forslag.