trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
En liten kuriositet: Grunnet politisk press solgte oljefondet seg ut av produsenten Lockheed Martin i 2005. Oljefondet eide 0,38 pst. av Lockheed Martin, og kursen var 38 dollar. Med dagens kurs ville avkastningen finansiert samtlige F-35-fly. Vi utelukker investeringer på grunn av etikk, men handler med uetiske bedrifter på grunn av behov, så det ser ut som ulike regjeringer, alle bortsett fra Fremskrittspartiet, lever etter prinsippet om at moral er bra, men at dobbeltmoral er dobbelt så bra. NATOs nye strategiske konsept skal vedtas på toppledermøtet i Madrid neste år. De skal utvide konseptet, det er ideen, og det har også amerikanerne sagt. Det skal bli et slags verdenspoliti. Man skal utvide med klima. Man skal utvide med nasjonalt demokrati innad i landene, altså at NATO skal virke innad i landene, og det skal også være «out of area»-oppdrag, dvs. utenfor NATO. En slik strategi løser absolutt ingen ting, og det provoserer veldig mange. Vi skal diskutere lærdommen fra Afghanistan. Der har NATO permanent mistet sin troverdighet, dessverre, og det er viktig at man retter opp det. NATOs opprinnelige mål er å garantere medlemslandenes frihet og sikkerhet med politiske og militære midler. Det bør det fortsette å være. Når det gjelder traktaten for forbud mot kjernevåpen, har regjeringen ønsket å være med på statspartenes møte om den. Det har skapt sterke reaksjoner. Som eneste NATO-land ønsker «Jonas-Hurdal» å utfordre «NATO-Jens». Det synes vi er en veldig dårlig idé. Det skaper gnisninger i NATO, helt unødvendige gnisninger, og det gjør at når vi uttrykker at vi har behov for NATO, provoserer vi NATO tilbake. Det er en helt unødvendig provokasjon. Det løser ingen ting, og det gjør overhodet ikke verden tryggere. I Hurdalsplattformen er ikke USA nevnt med et eneste ord, men Tyskland, Storbritannia, Norden og andre nærstående land er nevnt, også mange andre land. Da blir det ikke mange andre land igjen. Men et land som ikke er nevnt, som kanskje burde vært nevnt, er Frankrike. Når det gjelder Frankrike, er vi med i militære operasjoner i Mali, men Frankrike er altså ikke et nærstående land som vi bør samarbeide med, ifølge plattformen til regjeringen. Det er én setning om Kina, men ingen ting om handel med Kina selv om vi har vært i forhandlinger med Kina om en frihandelsavtale siden 2008 – ikke et ord om Kina. Det er ikke noen ord om dataleveranser fra Kina, og det er kanskje litt rart. Jeg håper at regjeringen kommer tilbake og skriver noe om det. Så er det FN-operasjoner, FNs kjernevåpentraktat, FNs sikkerhetsråd, FNs flyktningkonvensjon, FNs sanksjonerte forhandlinger i Midtøsten, FNs multilaterale orden, FNs bærekraftsmål og frykten for jordens klimatiske undergang. Det er FN hele veien, og vi skal fratas den nasjonale myndigheten – frivillig – og gi den til FN. Det er en helt unødvendig situasjon vi har satt oss i. Det står i Hurdalsplattformen selv om statsministeren rister på hodet.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Støre-regjeringen er altså en god uke gammel. Solberg-regjeringen har uansett sittet i åtte år, og man må tåle, også i dag, at man snakker om de åtte årene. For jeg må si at det er litt overraskende å høre all denne klagingen – jeg vet ikke om det er et parlamentarisk ord – som har vært i disse dagene fra høyresiden. Hurdalsplattformen er proppfull av konkret politikk. Den viser en ny kurs for fellesskap, mindre forskjeller, hvor vi ser hele landet. En må nesten være politiker fra høyresiden om en ser på det som floskler og ikke som forpliktende ord. Det er litt det samme som at man ikke helt forstår hvem som er vanlige folk i dette landet. Til representanten Wilhelmsen Trøen: Jeg står for min kritikk, som jeg kom med i går, som gjaldt de siste årene innen psykisk helse. Man må gjerne snakke på inn- og utpust om hvor bra man har gjort det innen helse, men jeg velger å sette min lit til Riksrevisjonen, som før sommeren kom med en knusende dom over den tidligere regjeringens resultater innen psykisk helse. Ja, det er altså langt mellom liv og lære. De har snakket mye om psykisk helsevern og hatt høye uttalte ambisjoner, men Riksrevisjonen har altså slått fast realitetene. Mange med psykiske lidelser må vente lenge på helsehjelp. Hva slags helsehjelp man får, avhenger av hvor man bor, og noen risikerer faktisk å ikke få hjelp når de trenger det, og vi vet ikke nok om den behandlingen som gis, faktisk virker. Dette er Riksrevisjonens ord. De som sliter både psykisk og med rus, får ikke god nok hjelp, verken i kommunene eller i spesialisthelsetjenesten. De er også tydelige på at det er sterkt kritikkverdig at den forrige regjeringen ikke et eneste år siden 2013 klarte å innfri målet som man kaller den gylne regel – ikke ett år siden 2013. Da må man gjerne stå her og være veldig fornøyd med de resultatene, men jeg er glad for at det er en ny tid, at det er en ny kurs, en ny regjering som har store ambisjoner. Vi skal hjelpe, vi skal stille opp, vi skal få på plass et kraftfullt løft, og det må vi, fordi psykisk helsehjelp er livsviktig. Det er for mange som står i kø, for mange får ikke hjelp, og vi har for lite midler til forebygging. Denne regjeringen skal levere, og det skal vi gjøre med faktisk politikk.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Denne erklæringsdebatten er liksom opposisjonens debatt, men jeg lurer litt på hvor opposisjonen er hen. Det er jo ingen tydelig opposisjonell stemme i stortingssalen lenger. Er det et uttrykk for at en er tilfreds? Mest sannsynlig er det det – at det er en regjeringserklæring som er lagt på bordet, som har en veldig ny, tydelig retning for Norge. Det må jo være et klart uttrykk for det. For hvor er de parlamentariske lederne til Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre, Senterpartiet? Det er kanskje ikke interessant å avslutte den parlamentariske runden i denne debatten. Når tidligere statsminister står i denne salen og sier at regjeringserklæringen er ullen, og det er det eneste hun har å si, er det verdt å merke seg at regjeringserklæringen ikke er ullen. Det er en veldig tydelig erklæring, som tar Norge i en helt annen retning enn det høyrepartiene holdt på med i åtte år. Det er en veldig tydelig erklæring hvor vi ønsker – og kommer til å klare – å redusere forskjellene mellom folk og blant folk, både geografisk og mellom folk direkte. Det er en erklæring for å skape nye jobber, ny aktivitet, oppmerksomhet mot næringslivet og hva næringslivet trenger for å vokse – veldig tydelig. Det har aldri noen gang, i hvert fall så lenge jeg har deltatt i debatter i denne sal, vært tydeligere omtaler av hva næringslivets behov er. Det handler også om bare tryggere jobber og hva arbeidslivet skal representere, og ikke minst en sterkere velferdsstat. Regjeringserklæringen er jo gjennomsyret av hvordan vi vil utvikle det. Det handler også om å kutte klimagassutslipp, med nye virkemidler og tydeligere mål, og samtidig hvordan vi skal bruke de fantastiske mulighetene som er i dette landet. Det er en god erklæring for landet. Det er helt nødvendig at vi nå får en ny politisk retning, som faktisk ser folk og ikke minst inviterer folk til fortsatt politikkutvikling, sånn at en klarer å ta hensyn til de meningene som er der ute. Jeg håper inderlig at vi, i sterk kontrast til den foregående regjeringen, er de som inviterer inn og lytter til fagbevegelse og andre som deltar i samfunnsutviklingen. Det er vi helt avhengig av for å fortsette å ha et land med små forskjeller og god utvikling.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
«Evne til forsvar – vilje til beredskap» er tittelen på Forsvarets langtidsplan, vedtatt av det førre stortinget og lagt fram av den førre regjeringa. Det er ein god tittel. Dessverre har forsvarspolitikken dei siste åra ikkje styrkt verken forsvarsevna eller beredskapen. Det har vore langt mellom ord og handling. No har me fått eit regjeringsskifte og eit nytt fleirtal. Vil det òg koma til uttrykk i forsvarspolitikken, eller vil me fortsetja utholinga av norsk suverenitet og av vår evne og vilje til å forsvara demokratiet vårt mot ytre truslar og press? Eg håpar det fyrste. Me i SV står klare til å danna fleirtal med regjeringa for å oppfylla det som står i Hurdalsplattforma om at «Forsvaret skal hevde norsk suverenitet og sikre nasjonale interesser.» Me strekk òg ut ei hand her i dag for å ta eit steg i den retninga. SV har fremja eit forslag om at «Stortinget ber regjeringa behalda Andøya flystasjon som base for dei maritime overvåkingsflya våre.» Me veit at dette er – eller iallfall har vore – ei svært viktig sak for det eine av dei to regjeringspartia. Kvifor er Andøya flystasjon så viktig? Det er berre å ta ein kikk på kartet og topografien. Andøya er perfekt for overvakingsflya. På Andøya kan dei tunge flya letta og landa utan større problem. Andøya har òg ei unik strategisk plassering. Overvaking av havområda våre blir ikkje mindre viktig i ein meir tilspissa sikkerheitspolitisk situasjon, med større interesse frå ulike hald for både ressursanse i havet og skipsleia forbi oss. Spørsmålet om Andøya flystasjon set dei grunnleggjande vegvala i utanriks- og forsvarspolitikken vår på spissen. Det er ikkje fyrst og fremst ei distriktspolitisk sak, det er ei sak som handlar om forsvarsevne, suverenitet og om å stola på fagfolk. Dei militærfaglege råda er ikkje til å misforstå. Vedtaket om å flytta basen har derimot vore drive fram frå politisk hald og med ønske om å spara pengar, eit ønske som allereie viser seg å vera ganske fåfengt. Det er derfor på tide å tenkja seg om, og det er ikkje for seint å snu. Flytteprosessen er berre så vidt i gang, og infrastrukturen på Andøya er intakt.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2021-10-21:
Jeg vil først gratulere alle dem som fortjener gratulasjoner. Det er alle som er innvalgt på Stortinget, alle som er blitt statsråder, og alle som er blitt gjenvalgt til verv de har hatt tidligere – så jeg har en gratulasjon til alle. Så har jeg merket meg og vil for så vidt gratulere Arbeiderpartiet med uttrykket «vanlige folk». Uttrykket «folk flest» var jo opptatt, men det er i realiteten nøyaktig det samme. Så at Arbeiderpartiet har valgt den samme gruppen som Fremskrittspartiet har gjort i veldig mange år, synes jeg fortjener honnør. Men det fortjener ikke honnør hvorledes de følger opp dette. Hvis vi f.eks. ser på noe veldig mange vanlige folk, folk flest, er opptatt av, er det drivstoffpriser. Det har også vært et tema i denne debatten i går og i dag. I fjor høst da Stortinget behandlet statsbudsjettet og fastsatte drivstoffavgiftene, lå prisene på bensin og diesel fra 14–16 kr per liter. Det var folk klar over da man fastsatte avgiftene på bensin til omtrent 5 kr per liter. Så har det skjedd en del som har endret dette bildet. Det har vanlige folk og folk flest oppdaget. Nå koster drivstoff 18 og 19 kr per liter for bensin og diesel. Hva er det som har skjedd? Jo, oljeprisen har gått fra 40 dollar per fat til i dag 84 dollar per fat. Staten soper inn 70–80 mrd. kr mer enn beregnet i 2021. Mange trodde at staten var folk flest og vanlige folk. Men hva har folk flest og vanlige folk fått ut av at staten har mottatt 70 mrd. kr eller mer i ekstra, uventede inntekter – akkurat som en lottogevinst? Jo, de betaler altså 3 kr mer per liter. Så snakker man om at det skal gjøres noe raskt. Det er ikke noe problem for denne forsamlingen å stemme for forslag nr. 16. Da vil drivstoffprisene 1. november kunne synke med 3 kr og 75 øre, for Fremskrittspartiet foreslår å sette ned avgiftene med 3 kr per liter. Når momsen er på toppen av det, er det 3 kr og 75 øre lavere drivstoffavgift per liter. Jeg håper at de som snakker for vanlige folk gjør det også når de skal votere over forslag nr. 16.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
En lang debatt er snart ved veis ende, og det har vært interessant å høre mange gode innlegg her i dag, mange nye representanter som har tatt ordet for første gang. Det har også vært interessant å følge opposisjonens anmerkninger og innlegg fra denne salen. Kritikken fra opposisjonen har vært ganske sprikende. Noen er bekymret for at vi skal endre på noen av Solberg-regjeringens såkalte reformer. Ja, det er grunn til å gjøre det. Det er grunn til å se på en nærpolitireform som måtte bli en politireform fordi man ikke hadde fått til noe på ordet «nær», og det er grunn til å se på de fylkeskommunene som er slått sammen med tvang. Tvangsvedtak er aldri gode, og derfor er det fornuftig å la dem som er berørt av tvangsvedtak, få lov å mene noe om det. Det har vært interessant å høre at Hurdalsplattformen er for lite konkret. Da tenkte jeg i går at jeg får se litt etter hva som skjedde da man var på Sundvolden for åtte år siden. Hva var de store sakene som ble debattert etter Sundvolden? Jo, det var segway og poker og lakrispiper, men det var også svekkelse av arbeidstakernes rettigheter, skattekutt og privatisering. Men nå er Erna Solbergs regjeringer og Sundvolden- og Jeløya- og Granavolden-plattformen historie. Vi har presentert en regjeringserklæring som er bra. Den er konkret, først og fremst på politikk som vil bety noe for vanlige folk og det livet de lever, og en politikk som vil komme vanlige folk til gode, som å sikre folk hele, faste stillinger for å gi folk en lønn å leve av og trygghet i hverdagen, som gjør barnehager rimeligere, som sikrer flere kvalifiserte lærere og løser fastlegekrisen. Sånn kan vi skape mer rettferdighet mellom folk og landsdeler. Vi skal ha en omfordelende skattepolitikk som gir folk med vanlige inntekter mer i lommeboken, og sørger for at de som er rikest, bidrar mer til fellesskapet. Det er kommet mange forslag her i dag. Vi syns vi har veldig mange gode forslag i Hurdalsplattformen, som vi skal gjennomføre. Derfor kommer ikke vi til å stemme for mange av dem, men jeg skal gi en stemmeforklaring når det gjelder forslag nr. 9, som gjelder sanksjoner for å slå ned på trakassering i fiskeriene. Det er selvsagt et forslag som er viktig. Jeg har forsikret meg om at statsråden har jobbet med dette hver eneste dag siden han kom inn i kontorene, og han har tatt dette på alvor, har møter og jobber med det. Derfor ser vi ingen grunn til å stemme for det forslaget her i dag, siden arbeidet er i gang. Så er vi glad for at flertallet nå støtter opp om det både statsministeren og finansministeren har sagt om å gjøre noe når det gjelder strømprisene. Derfor kommer vi til å stemme for revidert forslag nr. 6.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-21:
Det har vært en interessant debatt, og denne typen debatter er også en veldig god mulighet til å få sett litt av bredden i det som opptar stortingsrepresentantene i denne salen. Debatten viser også at opposisjonspartiene har markert sine primære standpunkter. Det er også naturlig, men det betyr også at det samtidig blir veldig synlig at avstanden mellom de tidligere regjeringspartiene er blitt mye større enn det den var. Angrepene på den nye regjeringen har vært mildt sagt meget sprikende. Fremskrittspartiet sier at Senterpartiet har gjort knefall for Arbeiderpartiet, mens Venstre sier at Arbeiderpartiet har gjort knefall for Senterpartiet. Så noen linje når det gjelder hvem det er som har gjort knefall for hvem, har det ikke akkurat vært, og det er heller ingen linje fra opposisjonens side når det gjelder angrepene på den nye regjeringen. Hurdalsplattformen er blitt en god kombinasjon av Arbeiderparti- og Senterparti-politikk, med mange store ambisjoner for de årene som ligger foran oss. Jeg har lyst til å nevne bare et par områder som er kommet fram i løpet av debatten, der regjeringen er blitt sterkt kritisert. Det ene gjelder spørsmålet om domstolsreform og det som står i Hurdalsplattformen om domstolsreformen. Der prøver Høyres talere nokså desperat å holde fast på en strukturreform for domstolene som de sjøl ikke engang tok ansvar for, men outsourcet til Domstoladministrasjonen. Og så sier representanten Per-Willy Amundsen at den nye regjeringen ikke lytter. Jo, det er nettopp det den nye regjeringen kommer til å gjøre, den kommer til å lytte – til de ansatte, til kommunene der tingrettene ligger, og til domstolslederne. Hvis alle er enige om at den er nye ordningen er god, da blir den ikke forandret. Men hvis det er sånn at det er kommuner som er misfornøyd med at de mister en stedlig ledelse og sjølstendighet i sin tingrett, og hvis det er ansatte som er misfornøyd med det, ja da skal de altså få mulighet til å prøve den saken på ny. Vi mener at det er viktig at en lokalt lyttes til, og gjennomføringen av denne domstolsreformen har vært et dårlig eksempel på gjennomføring av en offentlig reform. Så er det mulig at det er bra i Agder, men jeg kommer fra Trøndelag, og i Trøndelag er det mange som er veldig misfornøyd med denne reformen. Så har Høyre også angrepet regjeringen for klimapolitikken og påpekt at det ikke er noen tiltak i Hurdalsplattformen. Jeg har da lyst til å minne Høyre om at de har inngått en avtale med landbruket om at det skal kutte 4,4 millioner tonn CO 2 , og det finnes ikke ett eneste tiltak for å gjennomføre den politikken – ikke ett eneste tiltak – mens det i Hurdalsplattformen er helt konkrete tiltak om å opprette et Bionova som kan være landbrukets Enova og kutte utslipp i landbruket.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-21:
Jeg tegnet meg for også å få gi en stemmeforklaring, men jeg kan ikke dy meg for å kommentere et par ting likevel helt på tampen. Jeg har lyst til å understreke helt på tampen etter dagens debatt, når vi nå debatterer denne plattformen, at Senterpartiet er glad for at vi har fått en Senterparti- og Arbeiderparti-regjering. Det var det Senterpartiet ønsket seg. Det har vi fått, og det ser vi svært positivt på for tida framover. Vi mener at den plattformen vi bygger på, og den erklæringen vi har behandlet i dag, er meget gode. Så til representanten Listhaug som etterlyser garantier, og som ikke helt har forstått – tror jeg – det som står i plattformen: Det som står i plattformen, er ikke veldig vanskelig å forstå. Så jeg tror representanten skal lese det et par ganger til, og så kommer nok representanten til å bli opplyst etter hvert. Men det er også litt rart å høre representanten Listhaug si det hun sier i dag om drivstoffavgiften og andre avgifter, for i de sju årene Fremskrittspartiet satt i regjering, var de et parti som stadig vekk bidro til økte avgifter for folk flest, ikke minst når det gjelder strøm – og drivstoff. Når det gjelder representanten Melby, kan hun ikke ha lyttet til det som har vært sagt i debatten. Jeg var oppe for bare seks minutter siden og nevnte nettopp et nytt konkret tiltak i klimapolitikken, nemlig Bionova, som kan bidra til å kutte noen av de 4,4 millioner tonn CO 2 som skal kuttes i norsk landbruk, og der den forrige regjeringen ikke har løftet en finger for å få til tiltak som kan bidra til klimakutt i landbruket. Så det er ett eksempel på det Melby etterlyste, og nå har hun fått det eksempelet. Det finnes sjølsagt mange flere i Hurdalsplattformen. Jeg har også lyst til å nevne at jeg synes det tidligere i dag var et litt rart angrep fra representanten Raja om utdanning, for det er ikke slik at den forrige regjeringen har satset på kompetente lærere mens en framtidig regjering ikke kommer til å gjøre det. Den store utfordringen i Norge i dag er at det mangler lærere, det mangler kompetente lærere, og det har det gjort over flere år. Da er det ikke slik at det å avskilte allmennlærere er en god inngang til å bidra til at flere lærere står i yrket lenger. Det er heller ikke slik at det at motiverte studenter som ikke har karakteren 4 i matematikk – men som kanskje har gode karakterer for øvrig – ikke kommer inn på lærerutdanningen, er et godt tiltak for å rekruttere lærere. Der har Hurdalsplattformen klare endringer til det bedre når det gjelder rekruttering av lærere, og også når det gjelder å øke kompetansen og kvalifikasjonene i norsk skole. Så til en stemmeforklaring: Senterpartiet kommer til å stemme for forslag nr. 8, fra SV. Vi kommer ikke til å stemme for de øvrige forslagene, men vi vil samtidig mene at når regjeringen legger fram en proposisjon om bostøtte og sosialhjelp til dem som er utsatt med tanke på strøm, må det være en sak som behandles raskt av Stortinget, slik at man raskt får tiltakene iverksatt.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-21:
Jeg kom i skade for å si forslag nr. 8, men jeg mente sjølsagt forslag nr. 6, bare så det er notert. Så bare et par korte kommentarer: Den siste runden til representanten Listhaug viser at hun nok forstår mer av det som står i Hurdalsplattformen, enn det hun har gitt uttrykk for i debatten så langt, og det er bra. Senterpartiet går ikke inn i regjering for å øke avgiftene, slik Fremskrittspartiets energiminister gjorde da de gikk i regjering i 2013. Så har jeg merket meg at representanten Listhaug er veldig nøye på å si at de har gitt en samlet skatte- og avgiftslette, og jeg skjønner at hun bruker de ordene, «samlet skatte- og avgiftslette», for i løpet av de årene Fremskrittspartiet satt i regjering, var det slik at skatteletten som ble gjort opp med avgiftsøkninger. Det er det som er noe av problemet knyttet til den avgiftspolitikken som Høyre og Fremskrittspartiet sto for. Når det gjelder klimatiltak i landbruket, er det min oppriktige oppfatning at landbruksoppgjøret først og fremst handler om inntektsutviklingen for bønder, for de mange, mange tusen sjølstendig næringsdrivende som er i landbruket. Det betyr at det ikke er noe klimatiltak i seg sjøl, men å opprette Bionova ville vært det. Det ville vært et nytt og fornuftig klimatiltak for å oppfylle landbrukets klimakrav.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-11-10:
Mitt spørsmål går til arbeids- og inkluderingsministeren. Den forrige regjeringen og Fremskrittspartiet ble i februar i år enige om å innføre opptjening i offentlig tjenestepensjon fra første krone fra og med 1. januar 2023. Dette er et viktig grep fordi en elementær del av pensjonsreformen er at arbeid skal lønne seg, også når pensjonen beregnes. Høyre har i utgangspunktet ment at dette var noe partene selv burde ha forhandlet om seg imellom, fordi det nettopp er en stor kostnad for en av partene: arbeidsgiversiden. Likevel så vi at dette var noe partene ikke klarte å finne løsninger på, og dermed gikk de fire ikke-sosialistiske partiene sammen om å innføre dette, men man tok noen ekstra hensyn til arbeidsgiverne, som trenger tid til å tilpasse seg reglene. Derfor sa det daværende stortingsflertallet også at man må vurdere midlertidige, kompenserende tiltak overfor arbeidsgiverne. I valgkampen stilte LO spørsmål til alle partiene. Et av spørsmålene var om man ville innføre opptjening av tjenestepensjon fra første krone fra 1. januar 2022. Både Arbeiderpartiet og Senterpartiet svarte ja på dette spørsmålet i undersøkelsen. Mandag kom altså regjeringens tilleggsproposisjon, hvor det varsles at dette kommer på plass senere. På spørsmål fra pressen om hvorfor det ikke lå i tilleggsproposisjonen, svarte finansminister Slagsvold Vedum at for så store endringer trenger man mer tid. Endringen har en relativt stor kostnad for arbeidsgiverne, men ikke for staten. Altså er ikke dette nødvendigvis noe som det må finnes rom til i budsjettene. Mener statsråden at regjeringspartiene har ført velgerne bak lyset ved å svare ja på LOs spørsmål?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-11-10:
Det som egentlig var mitt spørsmål til statsråden, var om man opplever at man har ført LO-medlemmene og velgerne bak lyset ved å svare med skråsikkerhet at dette kan innføres fra 1. januar 2022. Grunnen til det er at alle de forbehold som statsråden nå tar fra talerstolen, er de samme forbehold som den tidligere statsministeren og statsrådene i den forrige regjeringen tok, nemlig at det er mer komplisert enn bare å innføre det fra 1. januar 2022. Arbeiderpartiets daværende arbeidspolitiske talskvinne, nå parlamentarisk leder, Rigmor Aasrud uttalte at hun ikke kunne forstå hvorfor man måtte vente til 1. januar 2023. Mitt spørsmål er egentlig: Har man ført LO-medlemmene bak lyset, og hva er det man har innsett nå, som man ikke forsto i forrige periode?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-11-10:
Grunnen til at jeg stiller dette spørsmålet, er at de bedriftene som særlig kommer til å få en økt kostnad ved å innføre opptjening fra første krone, er de arbeidsintensive bedriftene, f.eks. varehandel, hotell og servering. Dette er også de bedriftene som har hatt de største utfordringene under pandemien som vi nå har lagt bak oss. Er statsråden enig med Høyre og den forrige regjeringen i at dette ville være en for stor kostnad for arbeidsgiversiden – allerede fra 1. januar 2022 – med tanke på den økonomiske situasjonen vi er i? Og ser statsråden at det kan være nødvendig med midlertidige, kompenserende tiltak overfor arbeidsgiverne når dette skal innføres?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-11-10:
Det som er freidig, er vel strengt tatt å love en ting med skråsikkerhet før valget – og valget var altså i september – for så ikke å gjennomføre det i november. Derfor er det altså grunn til å stille spørsmål om – når man først har vært så skråsikker på at man kan innføre det fra 1. januar 2022 – hva som nå har gått opp for de nye regjeringspartiene. Det som egentlig var mitt konkrete spørsmål, i tillegg til om man da har ført LO-medlemmene bak lyset, er om man er positiv til midlertidige, kompenserende tiltak overfor arbeidsgiverne – siden vi vet at det særlig er de bedriftene som har slitt mest under pandemien, som nå også vil få en ekstra kostnad med denne nye ordningen.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
I Hurdalsplattforma er me veldig tydelege på at dette er ei endring som me ønskjer å gjennomføra. Me seier òg tydeleg at dette skal gjennomførast så snart det er praktisk mogleg, og me har sjølvsagt sett nærmare på kor raskt det vil vera mogleg å gjennomføra pensjon frå fyrste krone. Sånn som situasjonen er i dag, ligg det eit lovforslag til behandling om dette spørsmålet i Stortinget, og det er vanskeleg å sjå for seg at det lèt seg gjennomføra raskare enn 1. januar 2023. Når forslaget vert vedteke, vil nok òg bedriftene trenga noko tid på å gjera dei endringane som skal til for at det skal vera klart til gjennomføring i 2023. Det er ingen tvil om at Arbeidarpartiet heile vegen har vore oppteke av å få gjennomført denne saka. Det har me vore i fleire omgangar i opposisjon. Me har drive fram det nødvendige vedtaket på Stortinget mens me sat i opposisjon, for at det skulle vera mogleg å gjennomføra pensjon frå fyrste krone allereie i 2023. Noko av bakteppet for at dette i det heile skal kunna vera mogleg – det har ikkje vore prioritert av den førre regjeringa – er det påtrykket som Arbeidarpartiet i opposisjon var med på å danna saman med andre parti.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Det eg framleis ikkje forstår, er kvifor høgreregjeringa ikkje gjennomførte dette mens dei faktisk kunne. Dei sat i regjering i åtte år. Dei kunne gjennomført pensjon frå fyrste krone på eit tidlegare tidspunkt. Det har dei altså valt å ikkje gjera. Det gjer at me i dag er i den situasjonen at det å signalisera, no i november, at me skal gjennomføra denne endringa i januar, er praktisk vanskeleg – òg knytt til at det ligg eit lovforslag på Stortinget som strengt teke må behandlast før me kan ta dei neste skritta. Eg meiner at representanten Asheim må ta ansvar for at me er i ein situasjon der pensjon frå fyrste krone vanskeleg lèt seg gjennomføra før 1. januar 2023.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Det er ei freidig form for ansvarsfråskriving frå ein representant for ei regjering som sat i åtte år og valde ikkje å gjennomføra dette, å leggja det på ei regjering som har sete i 27 dagar. Det har ikkje vore mogleg å gjennomføra dei praktiske endringane som skal til for å innføra pensjon frå fyrste krone allereie i løpet av kort tid. Ansvaret for at dette ikkje er ein realitet i dag, ber representanten Henrik Asheim og andre som sat i høgreregjeringa. Det som er viktig for oss i dagens regjering, er sjølvsagt å få gjennomført pensjon frå fyrste krone, som er ei rettferdig og god ordning, så raskt det er praktisk mogleg å gjera det – som me òg skriv i Hurdalsplattforma. Når det gjeld kompensasjonsordninga, er det noko me må koma tilbake til.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Mellombelse, kompenserande tiltak er noko me må koma tilbake til. Det eg er oppteken av, er at me får gjennomført pensjon frå fyrste krone så raskt som mogleg, noko som òg vert omtalt i Hurdalsplattforma, og som det heile tida har vore viktig for Arbeidarpartiet å få gjennomført, fordi me var pådrivarar for dette i opposisjon i alle dei åtte åra Henrik Asheim og regjeringa han var ein del av, ikkje gjennomførte pensjon frå fyrste krone.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Endeleg har folk i Noreg fått ei regjering som prioriterer nettopp interessene til vanlege folk. Det viser òg budsjettforslaget for 2022. Mens høgreregjeringa, som Framstegspartiet støtta alle budsjetta til, prioriterte store skattekutt til dei aller rikaste, har me prioritert lommeboka til heilt vanlege folk. Me har bl.a. kutta maksprisen i barnehagane, auka pendlarfrådraget, auka fagforeiningsfrådraget og innretta skattekutta slik at det treffer lommeboka til heilt vanleg levde liv – heller enn til dei som tener pengane sine på å ha mykje pengar frå før av, som Framstegspartiet er ansvarleg for. Når det gjeld feriepengar på dagpengar, er det noko regjeringa er oppteken av å gjennomføra. Det står i Hurdalsplattforma, og det betyr at det er politikken til regjeringa. Når det gjeld budsjettet for 2022, var me nøydde til å gjera ei heilskapleg økonomisk vurdering. Feriepengar på dagpengar ville i praksis innebera 1,6 mrd. kr, og for å skaffa inndekning for 1,6 mrd. kr kan det heilt sikkert vera parti – som f.eks. Framstegspartiet – som meiner at ein burde bruka oljepengar for å berre dekkja det inn, og at det er ein enkel måte å gjera det på. Men med auka oljepengebruk hadde det òg vore større fare for at renta går opp, og at det treffer lommeboka til vanlege folk ganske hardt. I den heilskaplege økonomiske vurderinga, som handlar om å vera ansvarleg og visa omsyn til vanlege folk sin økonomi, lèt 1,6 mrd. kr seg vanskeleg innpassa. Men det endrar ikkje på det faktumet at denne regjeringa har det i plattforma si og vil gjennomføra det i løpet av stortingsperioden.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Denne regjeringa har gjeve ein ny kurs for landet, der det er lommeboka til vanlege folk som vert prioritert. Representanten frå Framstegspartiet seier at ein skal gjennomføra det viktigaste fyrst. Vel, det høgreregjeringa, med støtte frå Framstegspartiet, gjorde, var å gjennomføra store skattekutt – i milliardklassa – for dei som har mest pengar frå før av, mens det dagens regjering, med Arbeidarpartiet og Senterpartiet, no føreslår for 2022, er at pengane skal brukast til å gjera det billegare å pendla, billegare å vera fagorganisert, billegare å ha ungar i barnehagen. Me gjev store beløp òg til Nav for å sikra at dei kan følgja opp brukarane på ein tett måte og ein betre måte enn dei har kunna når Framstegspartiet har gjennomført store kutt i driftsbudsjetta deira kvart einaste år. Me vil sjølvsagt òg i tida framover prioritera lommeboka til vanlege folk, slik me viser at me gjer i budsjettet for 2022.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Eg deler store delar av analysen til representanten Bergstø, både knytt til behovet for å sikra meir makt til arbeidsfolk over sin eigen arbeidskvardag og ikkje minst at me må leggja til rette for at folk har jobbar å gå til som gjer at dei har ei inntekt å leva av. Ein av dei tinga som denne regjeringa kjem til å prioritera, er fleire heiltidsprosjekt. Me skriv òg i Hurdalsplattforma at me set av pengar til ein heiltidspott, at me ønskjer å styrkja fortrinnsretten til heiltidsstillingar, og ikkje minst òg innføra eit dokumentasjonskrav knytt til dei som utlyser deltidsstillingar, men der ein kunne dekkja opp behovet gjennom meir bruk av heiltid. Så behovet for å leggja til rette for gode og trygge arbeidsforhold som gjer at ein kan leva eit langt og godt liv i arbeidslivet, er viktig for denne regjeringa. Når det gjeld seks timars arbeidsdag, vil eg seia at eg ikkje er avvisande til at ein har prøveprosjekt knytte til det, men det er viktig for denne regjeringa at ein innanfor ramma av det som er ein normalarbeidsdag, i mykje større grad opplever at ein har trygge, ordna og seriøse arbeidsforhold.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Eg er oppteken av at det skal vera godt å vera i arbeid, at ein opplever at det gjev helse og meirverdi, ikkje at det øydelegg helsa. Så når ein ser at enkelte yrkesgrupper opplever stor belastning knytt til den arbeidssituasjonen dei er i, er det noko eg er oppteken av, og som eg vil vera med på å følgja opp. Ein del av dei kvinnedominerte yrka opplever òg at grunnbemanninga på arbeidsplassen er for dårleg, fordi det ikkje har vorte sett av nok pengar til det. Det kan handla om at ein har for lite pengar i den enkelte kommunen til å ha ei god nok grunnbemanning, og det kan handla om at ein ikkje har sikra nok pengar på andre måtar. Denne regjeringa har iallfall vore oppteken av at ein har gode nok økonomiske rammer til å sikra ei grunnbemanning som gjer at dei som er på jobben, ikkje opplever at dei må springa helsa av seg for å gjera den jobben dei skal. Det kjem me til å prioritera, saman med auka organisasjonsgrad, og me vil vera opne for å sjå på moglege prøveprosjekt knytte til sekstimarsdagen.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Det kan vera at dei orda eg no skal bruka, er framandord for representanten Kristjánsson, men det handlar om trygg økonomisk styring. Trygg økonomisk styring har gjort at 1,6 mrd. kr knytte til feriepengar på dagpengar vanskeleg lét seg innpassa i eit ansvarleg økonomisk opplegg – eit opplegg som rett nok prioriterer lommebøkene til vanlege folk på ein tydeleg måte på ei rekkje område, både gjennom korleis me sørgjer for at skattekutta kjem vanlege folk til gode, og ved at me reduserer maksprisen i barnehagane, doblar fagforeiningsfrådraget og aukar pendlarfrådraget. No veit eg at representanten Kristjánsson har eit litt anna syn på oljepengebruk enn det eg sjølv, og det partiet og den regjeringa eg er ein del av, har. Det kan vera at representanten Kristjánsson tek lett på det å bruka 1,6 mrd. kr frå oljefondet for å dekkja opp for feriepengar på dagpengar allereie frå 2022, men det tek altså ikkje eg eller denne regjeringa lett på. Risikoen ville ha vore for stor for at ein får ein renteoppgang som vil treffa akkurat dei same familiane som feriepengar på dagpengar er meint å vera eit gode for. Men eg kan forsikra både representanten Kristjánsson og absolutt alle andre om at det å innføra feriepengar på dagpengar framleis er noko denne regjeringa vil gjera. Det står i regjeringserklæringa vår, og det vil verta gjennomført i løpet av stortingsperioden.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Eg vil minna om at detaljane i skatteopplegget høyrer inn under finansministeren sitt konstitusjonelle ansvarsområde. Men på generelt grunnlag kan eg seia at for denne regjeringa har det vore viktig å ha eit skatteopplegg som sikrar at det er føreseieleg for vanlege levde liv og for bedrifter, men som òg ikkje minst bidreg til auka fordeling, og det er det ingen tvil om at dette skatteopplegget gjer. Det er eit skatteopplegg som sørgjer for at det er dei som har dei høge inntektene og dei store formuane, som betaler meir i skatt, mens vanlege levde liv opplever at dei får skattekutt. Så må eg berre seia at representanten har rett i at me ikkje har lagt opp til nokon skatterevolusjon, men det har heller ikkje vore politikken til Arbeidarpartiet eller Senterpartiet på dette området. Me er opptekne av å sikra lommeboka til vanlege folk , og gjennom budsjettet for 2022 gjer me det på ein veldig tydeleg måte. Feriepengar på dagpengar ser eg fram til å koma tilbake til på eit seinare tidspunkt.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Tradisjonelt er revidert nasjonalbudsjett ein arena for å revidera budsjettet, ikkje for å koma med nysatsingar. Når representanten her raljerer med omgrepet «forutsigbarhet», må eg minna om at det er denne regjeringa som sikrar at det er føreseieleg for dei som har inntekter under 750 000 kr ved å seia at dei får skattekutta, mens dei som har inntekter over det, må rekna med ei skatteskjerping. Når det gjeld feriepengar på dagpengar, er det ei viktig sak for Arbeidarparti–Senterparti-regjeringa. Det står i Hurdalsplattforma, og det betyr at me legg til grunn at det skal gjennomførast. Så må gjennomføringa av det sjølvsagt gjerast i samband med det enkelte budsjettet. Igjen: Hadde det vore mogleg å gjennomføra det innanfor eit ansvarleg opplegg for 2022, med dei rammene som var lagde til grunn, ville me sjølvsagt ha gjort det, men risikoen for renteoppgang knytt til oljepengebruk var såpass stor at me tok han på alvor og skjerma lommeboka til vanlege folk mot den konsekvensen som det ville kunna fått.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Det må jo vera deilig å ha uavgrensa med pengar, og det kan godt tenkjast at det er deilig for representanten Kristjánsson å ikkje ha noko ansvar heller. Han representerer i alle fall eit parti som har sagt at dei ikkje ønskjer ansvar, for dei ønskjer ikkje å vera ein del av ei regjering og ta det ansvaret som det inneber. Denne regjeringa har vore oppteken av å ha ein tydeleg sosial profil, og ein del av satsinga vår har f.eks. vore at me sørgjer for at dei som går på arbeidsavklaringspengar, har fått forlenging, ikkje berre til nyttår, men mange av dei har fått forlenging heilt fram til 1. juli, sånn at me òg kan jobba med eit regelverk som sikrar at dei som treng tettare oppfølging og betre tid på å få den arbeidsavklaringa som dei treng, faktisk får det. På ei rekkje andre område har me òg vist at me lyftar nettopp den sosiale profilen. Eg må berre innrømma at representanten Kristjánsson har veldig lite truverd i gjennomføringsevna si når det gjeld feriepengar på dagpengar, når han ikkje viser den ansvarlegheita som skal til for å få på plass eit heilskapleg og ansvarleg budsjett.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Eg må igjen minna om at når det gjeld skatteopplegget, er det finansministeren sitt konstitusjonelle ansvarsområde. No trekkjer representanten Kristjánsson samanlikninga mellom Raudts alternative budsjett og dei alternative budsjetta som Arbeidarpartiet og Senterpartiet har hatt, men der må eg berre minna om at våre alternative skatteopplegg ikkje har likna på kvarandre. Raudt har hatt ei heilt anna tilnærming til korleis skatteopplegget bør leggjast opp enn det Arbeidarpartiet og Senterpartiet har hatt i opposisjon, og som me no er føreseielege på òg når me er i regjering. Me har ein tydeleg fordelingsprofil på skatteopplegget vårt, og me prioriterer lommeboka til vanlege folk. Igjen: Eg må berre understreka at feriepengar på dagpengar er ei viktig sak for denne regjeringa, og eg ser fram til å få det gjennomført.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-11-10:
I de siste årene har det ikke vært spart på lovnader til vanlige folk fra Arbeiderpartiet og statsråden selv. Det har vært brukt sterke ord, og store lovnader er blitt gitt: Vanlige folk skulle ha mer igjen i pengeboka. Sist mandag kom fasiten: Til sommeren vil tusenvis av mennesker som har gått arbeidsledige i 2021, merke det på lommeboka når feriepengene uteblir. Det blir kanskje ikke noe av den planlagte familieferien. Stortinget vedtok i fjor midlertidig å innføre feriepenger på dagpenger for 2020 og 2021. Arbeiderpartiet støttet forslaget fra Fremskrittspartiet. Statsråden har tidligere gått hardt ut mot dem som har vært motstandere av denne ordningen, og Arbeiderpartiet lovet i sin hundredagersplan at feriepengetillegget skulle bli permanent. Likevel har ikke Arbeiderpartiet funnet én krone til dette i sitt budsjett – ikke engang til å reversere kuttene fra høyreregjeringen. På samme tid har de funnet milliarder til symbolske klimatiltak og annet sløseri. Sannheten er at Arbeiderpartiet og regjeringen velger å sette de arbeidsledige nederst ved bordet med slike prioriteringer. Med dette budsjettet svikter Arbeiderpartiet dem som har gått arbeidsledige i år, som har fått lovnader om feriepenger, og som har planlagt familieøkonomien deretter. Mitt spørsmål til statsråden blir derfor: Hvordan skal vanlige folk kunne stole på det vi vedtar i denne salen, og at det blir noe av det, når politikerne springer raskere fra løftene enn Warholm springer 400 meter?
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-11-10:
Statsråden sier at det er helhetlige økonomiske hensyn som gjør at man ikke har fått det inn i sin tilleggsproposisjon. Men det hjelper lite for dem som har vært ledige i 2021, at Arbeiderpartiet sier at de fortsatt skal kjempe for det. Handling over ord – her svikter Arbeiderpartiet. Fremskrittspartiet har alltid vært opptatt av å prioritere det viktigste først. Regjeringen viser med dette budsjettet hva de mener er viktigst: symbolske klimatiltak. De tar seg råd til store, symbolske klimatiltak, mens egenandelene på medisiner, legebesøk og andre behandlinger øker. Og en av de store lovnadene fra Arbeiderpartiet, feriepenger til arbeidsledige, har blitt bortprioritert. Folk flest liker å vite hva morgendagen bringer, og derfor blir mitt spørsmål til statsråden: Hvilke andre løftebrudd kan vi vente oss fra Arbeiderpartiet nå som de er i regjering og i posisjon, når man klarte å løse det i opposisjon?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-10:
Jeg registrerer i media at arbeidsministeren skal til Tyskland for å studere regulering av bemanningsbransjen. I den forbindelse vil jeg starte med å ønske riktig god tur, og jeg ser fram til et godt samarbeid for å avvikle bemanningsbransjen i sin nåværende form. En viktig del av det å rydde opp i arbeidslivet er å gjøre noe med de skjeve maktforholdene. Hele og faste stillinger er en forutsetning for et organisert arbeidsliv og dermed mer makt til arbeidsfolk, men det er også avgjørende at vi lager et arbeidsliv som folk klarer å stå i med helsa i behold. I dag forlater altfor mange arbeidslivet som ufør og ikke som alderspensjonist. Mange – kvinnfolk særlig – jobber deltid og avspises med små stillinger. Samtidig vet vi at problematikken er sammensatt; det er mange grunner til deltidsarbeid. Kampen for fast, hel stilling, regulert arbeidstid, men også fritid er en sentral del av vår bevegelses kamp, og sekstimersdagen ble løftet opp kort tid etter at kampen om åttetimersdagen var vunnet. Det er også noe sosialdemokrater har løftet fram i Finland. Det er gjennomført i kommuner i Sverige, og det er en diskusjon i Danmark om bedre fordeling av arbeidstid. Her kan vi gå tilbake til en NOU fra 1987 for å se hvordan seks timers arbeidsdag ble løftet fram som et fullt ut realiserbart veivalg. Jeg lurer på om arbeidsministeren ser at nettopp redusert arbeidstid kan være en av de løsningene som trengs for å få en mer rettferdig fordeling av både helse, arbeid, fritid og inntekt.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-10:
Jeg er glad for at arbeidsministeren er imøtekommende til initiativer knyttet til flere erfaringer rundt sekstimersdagen. I Sverige, der man gjennomførte dette i flere kommuner, erfarte man at kvinner, som jo jobber deltid i de tunge velferdsyrkene, opplevde å komme hjem fra arbeid med overskudd. Det er en sjeldenhet for dem som er vant til å komme hjem med dårlig samvittighet og verkende skuldre. Vi vet at i deler av arbeidslivet også i Norge er det mer vanlig og normalt å bli ufør av arbeidet enn å bli alderspensjonist. Jeg lurer på om arbeidsministeren ser at også redusert arbeidstid kan gjøre noe med hvor lenge vi varer, og hvor lenge kompetansen holder, og at vi kan gå ut av arbeidslivet som alderspensjonist framfor ufør.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-11-10:
I Franz Kafkas novelle «Forvandlingen» skjer det noe merkelig med Gregor Samsa. Han våkner opp en dag, klarer ikke å snu seg, han ligger på sin panseraktige rygg og spreller hjelpeløst med beina sine. Han er blitt forvandlet. Etter 13. september har det skjedd noe lignende med Arbeiderpartiet. Partiet synes å være forvandlet. Før valget lovte partiet – og Senterpartiet, som de samarbeider med – å gjeninnføre feriepenger til de arbeidsløse fordi de forsto, klokelig, at det å ta feriepenger fra mennesker som mistet jobben under korona, som kommer tilbake til arbeid og blir nektet ferie, er usosialt og dypt urettferdig. Denne salen har jo allerede vedtatt, slik representanten fra Fremskrittspartiet også var inne på, at de arbeidsløse skulle ha feriepenger neste år. Men dette har Solberg-regjeringen forsøkt å omgå ved å kutte i feriepenger til arbeidsløse, og Støre-regjeringen gjentar denne omgåelsen. Det er altså tydeligvis ikke mulig for regjeringen å innføre noe det er overveldende flertall for i denne salen, nemlig at de arbeidsløse skal ha feriepenger neste år, slik de fortjener. Og hvorfor ikke? Jo, problemet – som sagt – er at Arbeiderpartiet er blitt forvandlet. De ligger dessverre som Gregor Samsa på sin panseraktige rygg og spreller hjelpeløst med beina, og hevder at det nå ikke er mulighet eller tid til å skaffe penger til de arbeidsløse. Dette ser ut som et løftebrudd, og det høres ut som et løftebrudd, og det er fordi det er et løftebrudd. Derfor vil jeg utfordre statsråden, og jeg ber om at statsråden er helt konkret: Hva er det som har hindret Arbeiderpartiet i å gjennomføre det de lovte før valgkampen, nemlig at de arbeidsløse skulle få feriepenger i 2022?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-11-10:
Takk for svaret. Representanten Kristjánsson representerer et parti som har brukt – og vil bruke – akkurat like mye oljepenger som det regjeringen gjør, i sitt alternative budsjett. Men det som ikke er fremmedord for representanten Kristjánsson, men derimot synonymer, er når statsråden snakker om helhetlig inndekning og ansvarlig økonomisk opplegg. Situasjonen er jo at denne regjeringen har valgt å frede 30 mrd. kr av skattekuttene til den foregående regjeringen – det aller meste av det til mennesker med stor inntekt og stor formue. Da er spørsmålet: Hvorfor var det ikke mulig innenfor et økonomisk ansvarlig opplegg å øke skattene for de rike mer, slik at de arbeidsløse kunne få ferie neste år?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-11-10:
Jeg registrerer at regjeringens og statsrådens forutsigbarhet er veldig selektiv. Det er åpenbart viktig at det er forutsigbart for de rike, at man ikke øker skattene mer enn man har lovet dem, men det er åpenbart ikke viktig at det er forutsigbart for de arbeidsløse, at det man har lovet i hundredagersgarantien til Arbeiderpartiet, blir gjennomført. Deres forutsigbarhet er åpenbart ikke avgjørende for regjeringen. Så ser også jeg med glede fram til at statsråden og regjeringen skal fikse dette på et senere tidspunkt, men spørsmålet er jo: Når har statsråden og regjeringen tenkt å fikse dette, og vil de garantere at det skjer i revidert budsjett allerede neste år, slik at de som har vært arbeidsløse, faktisk får ferie til sommeren?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-11-10:
Jeg registrerer at statsråden nå svarer at dette heller ikke blir ordnet i neste revidert budsjett, hvilket betyr at de som har vært arbeidsløse i fjor, ikke kommer til å få noe feriepenger den kommende sommeren – eller at mange av dem kommer til å falle ut av feriepengeordningen, i tråd med Solberg-regjeringens kutt og i strid med Stortingets vedtak. Samtidig er det veldig vanskelig å forstå akkurat konkret hvorfor det var umulig å finne penger til dette, når regjeringen helt åpenbart har vært i stand til å finne penger til mange andre prioriteringer i sitt budsjett. Det er vanskelig å forstå på noen annen måte enn at de arbeidsløse ikke har vært først i prioriteringskøen når regjeringen har begynt å flytte millioner og milliarder på Solberg-regjeringens budsjett. Spørsmålet til statsråden er: Hva er grunnen til at de arbeidsløse har blitt prioritert ned av regjeringen på denne måten?
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-11-10:
Statsråden har rett i at det er mye som er deilig med å være representanten Kristjánsson, men en ting jeg aldri har hatt, er ubegrenset med penger, og det har heller aldri Rødt hatt. Rødt har derimot foreslått å øke skattene til de rikeste, slik Arbeiderpartiet også foreslo før de gjennomgikk Gregor Samsas forvandling og ble et hjelpeløst dyr som lå og sprellet med beina. Da er spørsmålet: Hvorfor i alle dager var det ikke mulig for statsråden og regjeringen å hente inn en økning i skattene til landets aller rikeste, slik at de arbeidsløse kunne få det som Arbeiderpartiet hadde lovet dem at de skulle gjennomføre allerede innen 100 dager, dvs. i sitt første budsjett, og det som statsråden nå bekrefter at heller ikke vil komme i det reviderte budsjettet?