trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg aner ikke hvilken avis eller hvilke folk representanten her har snakket med. Tvert imot får jeg mange meldinger tilbake fra Sunnmøre og fra kysten rundt om at man er veldig glad for de endringene Fremskrittspartiet har fått til. Vi har sikret at de endringene som regjeringen gjorde med nettolønnsordningen midt i en krise, ble reversert – og ikke bare det, nettolønnsordningen ble styrket. Det betyr at vi skal ha flere norske sjøfolk på norske skip. Vi har utvidet vrakpantordningen med 150 mill. kr og også virkeområdet for den. Vi får til endringer som gjør at finansieringen for verftene våre kan bedres gjennom garantiordningen i GIEK. Vi får til at offentlige instanser som skal ha ut anbud i maritim sektor, kan bruke norsk som utgangspunkt for anbudene, nettopp fordi det kan sikre at mange av disse prosjektene ender på norske verft. Så jeg fatter ikke hvilken planet representanten lever på.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg fatter ikke hvor man har denne virkelighetsbeskrivelsen fra. Jeg har snakket med ordføreren i Ulstein og vet veldig godt at forholdene der er veldig vanskelige. Nettopp derfor har vi fulgt opp innspill som har kommet fra den maritime sektoren på Sunnmøre og ellers i landet, og fått gjennomslag for de aller fleste punktene der. Vi har fått på plass Stad skipstunnel, som er et viktig prosjekt i området, og som også vil komme maritim sektor til gode. Alt i alt er det mye bra her. Jeg har ikke kunnet lese meg til at Arbeiderpartiet har kommet med noen flere forslag i sitt alternative budsjett som ville gjort vei i vellinga. Tvert imot er dette en veldig alvorlig situasjon for maritim sektor. Vi må gi best mulige rammebetingelser, og her har Fremskrittspartiet virkelig fått gjennomslag for å slepe regjeringen i riktig retning. Så får Arbeiderpartiet prøve å komme med disse påstandene videre, det er i hvert fall ikke de tilbakemeldingene jeg får fra Sunnmøre, der jeg har mange kontakter.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Vi har gitt tydelig beskjed om at vi er ganske så ferdig med Venstre og Kristelig Folkeparti, og det kommer nok til å vise seg i tiden framover. Nå var vi opptatt av at vi skulle skaffe landet et budsjett og i en krisetid ta ansvar for alle de familiene som nå sitter hjemme, som er permittert, som er redde for å miste jobben, som er redde for inntektene sine. Det var faktisk viktig. Men når det gjelder – hva skal jeg si – oppfinnsomhet, er det i hvert fall interessant å lese det alternative budsjettet til Senterpartiet, som er et realt mageplask, der man foreslår bl.a. en saftavgift på 50 mill. kr, og der partilederen står på tv og flirer av avgiftsreduksjoner som er nødvendige for at folk kan beholde jobbene sine. Jeg må si at jeg synes det er veldig spesielt, og etter å ha lest dette budsjettet er jeg i hvert fall helt sikker på at det ikke kommer til å redde alle de arbeidsplassene som nå har kommet, og som sikrer folk uten utdanning muligheten til å jobbe i dagligvarehandelen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Nå er det interessant å høre SV snakke om et dyrt koldtbord og å tømme oljefondet, de som i praksis bruker penger med begge hender og i tillegg vil legge ned den næringen som faktisk skaper disse verdiene. Når det er sagt: Det Fremskrittspartiet bl.a. prioriterer her, er pensjonistene våre: enslige minstepensjonister og alle de pensjonistene som i årevis har fått underregulert pensjonen sin. Over 2 mrd. kr setter vi av til det formålet. Nå er det sånn at SV var med Fremskrittspartiet på et forslag som ble fremmet i Stortinget, og jeg må si at vi ble ganske paffe da vi så det alternative forslaget fra SV, der det ikke ligger inne en flat krone til landets pensjonister. Ikke bare legger vi det inn i vårt alternative budsjett, vi leverer det også gjennom den enigheten vi har her i Stortinget. Det er jeg veldig glad for, for landets pensjonister fortjener det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Det er vel og bra at SV bruker minst, men faktum er jo at man ikke burde brukt én krone av midler som er skapt av en næring som man har vært motstander av i år etter år etter år. Og den nedsnakkingen som foregår fra SV av olje- og gassnæringen, er rett og slett skammelig. Her er det utrolig mange flotte folk som går på jobb hver eneste dag og skaper enorme verdier for landet. Når det er sagt, er det veldig fint at SV nå er med på øke bevilgningene til landets pensjonister etter at dette er framforhandlet fra Fremskrittspartiets side, men jeg kan ikke la være å si at det var veldig skuffende å se at man i utgangspunktet ikke hadde lagt inn én krone for å gjøre noe med underreguleringen av pensjoner, som vi vet at så mange pensjonister har opplevd urettferdig i årevis.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Maritim næring er knallhardt rammet av krisen. Sjøfolk, verft, rederi – alle sliter tungt. Da er det komplett uforståelig at Høyre og regjeringen la fram et statsbudsjett som rett og slett ville gjøre vondt verre i den situasjonen vi nå er i. Hans Sande i Norsk Sjøoffisersforbund mener at kuttet i nettolønnsordningen er et svik, og han sa at dette forslaget er intet annet enn en skandale. Her velger regjeringen å sparke en maritim næring som allerede ligger nede. Det viser at løftet deres om å satse på havet bare var tomme ord. Nå har heldigvis Fremskrittspartiet sikret en maritim pakke som er langt bedre, men jeg må spørre: Hvordan kunne Høyre la maritim næring, som er i en dyp krise, regelrett seile sin egen sjø?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti nå skal sikre Fremskrittspartiet fullt gjennomslag når det gjelder innstramninger i innvandringspolitikken, som kan sikre at færre får permanent opphold framover. Men spørsmålet mitt gjelder rett og slett: Tall fra World Watch List 2020 viser at det er 260 millioner kristne i verden som lever under høy, svært høy eller ekstrem grad av forfølgelse. Bare siden 2019 er antallet økt med 15 millioner mennesker. Hver time blir en kvinne voldtatt fordi hun er kristen. Hver dag blir 8 drept for sin kristne tro. Hver dag blir 40 kristne hjem brent ned eller ødelagt på annen måte. Hver dag blir 10 kristne urettmessig fengslet, og daglig blir 26 kirker og kristne bygninger angrepet. Kristelig Folkeparti har vært uttalt motstander av å prioritere kristne kvoteflyktninger. Hvordan kan representanten Grøvan forsvare dette?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg må si at statsråden har frekkhetens nådegave når hun står og skryter av bevilgningene til de private barnehagene, som regjeringen selv foreslo å kutte kraftig. Det er sjelden jeg har opplevd å få så mange mailer med bekymrede meldinger fra ansatte i barnehager, ledere i barnehager, eiere av barnehager og familier rundt omkring i Norge som rett og slett er redde for at hele tilbudet til barna deres skal forsvinne. Jeg må også si noe om de tilbakemeldingene som kommer. Prestelva barnehage føler seg urettferdig behandlet og sier: Er det et forsøk på å få vekk visse private barnehager nå? Eller hva med PBL, som sier at dette er dårlig politisk håndverk, og at resultatet av regjeringens foreslåtte kutt kan bli dårligere kvalitet og konkurser? Vil regjeringen nå sikre de private barnehagene i stedet for å prøve å legge dem ned?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Jeg blir litt forvirret av at man skryter av å gi mer, men mener det er riktig å gi mindre. Det er vanskelig å forstå. Men så må jeg også si at jeg er veldig glad for at det nå er en ny partileder i Venstre. Fremskrittspartiet har kjempet i årevis for å stramme inn ytterligere i innvandringspolitikken, og ikke minst for dette med å øke antallet år man må være i Norge for å få permanent opphold, fra tre til fem år. Også underholdskravet har vært en kamp. Nå fikk vi riktignok gjennomslag for å øke hvor mye man må tjene, men nå har vi fått strammet ytterligere inn, slik at introduksjonsstønaden ikke kan brukes som grunnlag. Innebærer dette en ny kurs i Venstres politikk, der vi endelig har fått en leder som er mer positivt innstilt til å foreta innstramminger i innvandringspolitikken? Og er det noe vi kan glede oss over kommer til å være situasjonen også videre?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
NIPT og tidlig ultralyd har definitivt vært en del av forhandlingene. Selv har jeg fått tre barn og kjenner veldig godt til den følelsen og de bekymringene man har som gravid. Det er viktig for mange kvinner å føle trygghet i svangerskapet og avdekke sykdom tidlig. Det Fremskrittspartiet har vært opptatt av, er å få slutt på at norske kvinner må være NIPT-flyktninger til naboland. Regjeringen led et stort nederlag i saken, og vi venter på oppfølgingen. Nå kom det påstander i Vårt Land om at vi ikke hadde fulgt opp dette i forhandlingene og stått på for å få inn pengene. Heldigvis ryddet statsministeren det av banen. Men det ser ut til at det er motstand i regjeringen mot å gjennomføre dette. Derfor vil jeg spørre helseministeren: Kan statsråden garantere at det nå vil settes i gang en innføring av NIPT og tidlig ultralyd, og at dette blir satt i gang i løpet av 2021?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Det er godt å høre at man har en plan for det, og at det blir gjennomført. Vi har også noen andre helseflyktninger, nemlig personer som har MS. Vi har nylig sett en dokumentar som viser at mange bruker hundretusenvis av kroner på å reise til utlandet – Mexico og Russland – for å ta i bruk stamcellebehandling. Dette er en type behandling som vi finner i vårt naboland, som har en helt annen tilnærming til dette. Vi har også et prøveprosjekt på Haukeland. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet har fått gjennomslag for å sette av mer penger og gi flere mulighet til å få denne typen operasjon i Norge – også dem som ikke har prøvd alle andre virkemidler. Det er rett og slett fordi disse menneskene er i en veldig vanskelig situasjon. Det er en forferdelig sykdom. Så jeg lurer på: Hvor raskt vil helseministeren ta initiativ til at flere kan komme inn i denne ordningen, og at flere forhåpentligvis vil kunne bli friske ved hjelp av denne metoden?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Representanten var bekymret for klimapolitikken. Samtidig er det sånn at utslippene i Norge har gått ned de siste fire årene, de går helt sikkert også ned i år, og de vil med dette budsjettet også gjøre det til neste år. Et viktig område for å nå også målet for 2030 er at man bare skal selge nullutslippskjøretøy i 2025. Jeg skal ta litt av den kritikken vekk fra Fremskrittspartiet og ta æren for at Venstre framforhandlet den målsettingen tilbake i 2015. Da blir mitt spørsmål: Er representanten enig i at vi er nødt til å nå målet med bare å selge nullutslippskjøretøy i 2025? Og hvordan mener Arbeiderpartiet at de kan bidra til det, når det eneste de kommer med – år etter år – er å svekke elbilfordelene, nå i dette forslaget også med pålegging av moms?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
De vil ha de samme fordelene i 2021 som det de hadde i 2020. Det som er helt avgjørende, er at vi har et system som gjør at folk kjøper elbiler. Fra august 2013, da vi for første gang passerte 5 pst. salg, har vi altså gått til å ha over 50 pst. salg. Den fordelen videreføres også til neste år, og etter hvert som også modellene blir flere og bedre, er det ingen grunn til at vi ikke får en økt andel elbiler også i salget til neste år. Vi er der vi trenger å være for å nå målet i 2025. Ja, man må betale tillegget med denne årsavgiften, som vel er på samme nivå som for motorsykkel, til neste år. Det vil ikke påvirke salget av elbiler, men det gjør at det blir litt dyrere å eie. Men det er ikke urimelig, og det er salget som er det avgjørende.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Vi var det første landet som sa at vi ville doble støtten til det grønne klimafondet – jeg tror det nå er oppe i 800 mill. kr hvert år – og dette er ikke noe kutt, det er en utsettelse av den innbetalingen. Det er også slått fast i enigheten, og det er en del av den forpliktelsen vi har. Så ja, det blir en forsinket innbetaling, men det innbetales like mye til det grønne klimafondet i årene framover, og forpliktelsen består.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Jeg tror at spør du Finansdepartementet, vil alle si at de mest effektive klimatiltakene er de generelle avgiftene, særlig CO 2 -avgiften. Den går opp med 5 pst. – med 7 pst. på petroleumssektoren – og den trenger å gjøre det framover. Vi når klimamålene våre. De siste fire årene har utslippene gått ned. Vi er i ferd med å nå målene for 2020, og vi har en forpliktelse overfor EU om å nå målene for 2030. Det kan vi ikke velge bort. Dessuten gjennomfører vi altså tiltak som binder karbon. Det binder karbon også i den gamle skogen, så skogvernet, som vi i fellesskap i sin tid ble enige om skal opp i 10 pst., videreføres også til neste år. Så skal man være forsiktig med påskoging. Det skal man kunne gjennomføre, men man må gjøre det på en sånn måte at det ikke svekker det biologiske mangfoldet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Nå er det vel i enigheten som vi inngikk med Fremskrittspartiet, med den tilleggsinnstillingen, redusert igjen – de fem dagene som skulle komme fra nyttår, er tatt ut igjen. Men da vi forhandlet her, var det ikke mulig å kunne få vedtak raskt nok i Stortinget for å redusere den arbeidsgiverpliktige perioden på ti dager, så det er en del av dette. Så har vi nå gjennom enigheten med Fremskrittspartiet forsterket den kompensasjonsordningen som er blitt nå for hele næringslivet. Det er selvfølgelig slik – jeg har også mye kontakt med utelivet i Oslo – at det påpekes at de har et likviditetsproblem akkurat nå, fram til de kan få kompensasjonen i januar, men den vil vi ikke kunne endre på i det som er budsjettet for 2021. Disse midlene vil uansett ikke kunne komme før til neste år.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Det blir ikke billigere å kjøpe en tradisjonell bil, eller en forurensende bil. Det videreføres som i år, så det blir ikke noen endring på den CO 2 -komponenten. Men det er det systemet vi har i dag, som har gjort at salg av elbiler utgjør over 50 pst. – en formidabel endring. Der har vi jo resultater som ingen andre land, og vi er på vei mot å nå målet i 2025. Og det du nå må betale – mindre enn det en tradisjonell bileier må gjøre, det samme som hvis du har en motorsykkel – kommer etter min mening ikke til å gjøre at det blir mindre salg av elbiler. Det er ingen grunn til derfor å gå over til å kjøpe en forurensende, tradisjonell bil, hvor også denne kostnaden vil være større.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Utslippene i Norge går ned. Det har de gjort de siste fire årene. Miljøpartiet De Grønne har, som regjeringen og det borgerlige flertallet, i mange år vært for å bruke miljøavgifter for å nå målet. I Granavolden-plattformen har vi for første gang en enighet om å øke CO 2 -avgiften hvert år, 5 pst. til neste år, og det vil fortsette. Vi har holdt fast ved bilavgiftene, at elbilene skal ha sine fordeler. Vi har utvidet ordningen for dem som må betale CO 2 -avgift, enten det er fiskeriene, naturgass innenfor sjøfart eller forbrenningsanlegg for avfall. Dette står regjeringen for. Samtidig er det partier som Senterpartiet, som går imot at vi skal ha CO 2 -avgift på fiskeri og på sjøfart. En har et Arbeiderparti som går inn for at en ikke skal elbilfordeler. Hvor mener Miljøpartiet De Grønne at en skal få gjennomslag for sine avgiftsøkninger? Er det sammen med det borgerlige flertallet som har vist at vi gjør det, eller er det noen andre man tror det vil bli enklere med?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Samtidig går utslippene ned. Vi er i ferd med å kunne nå målet for 2020, og vi har en avtale med EU om at vi skal nå målet i 2030, så vi må ha et høyere tempo for å det til. Spørsmålet mitt var egentlig med hvem Miljøpartiet De Grønne mener at det er enklest å få til et grønt skatteskifte. Fra de borgerliges side har vi vist at vi har gjort det, og vi har resultater, mens det er andre partier, Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som ikke ønsker å gå den veien.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Situasjonen vi er i, er veldig alvorlig for mange bedrifter. Representanten Slagsvold Vedum var opptatt av alle folkene det berører, i sitt innlegg tidligere. Representanten Arnstad er opptatt av at man også trenger langsiktighet for norske bedrifter. Samtidig, i sitt alternative budsjett, skaper Senterpartiet usikkerhet ved at man igjen kutter i EØS-midlene. I merknaden som kommer fra finanskomiteen, er man også bekymret for innvandringen av personer fra EØS-området utenfor Norden til Norge. Det er nettopp å skape en usikkerhet ved den tilknytningen vi har til Europa. Er det ikke viktig nettopp for norsk næringsliv, som trenger langsiktig trygghet i årene framover, at vi ikke nå skaper usikkerhet og undergraver EØS-avtalen? Er Senterpartiet villig til å legge til side sin motstand mot EØS-avtalen, legge til side sitt forslag om å undergrave den, i en situasjon hvor norske bedrifter trenger forutsigbarhet?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Representanten Lysbakken var opptatt av Norges internasjonale ansvar, og med de endringene i bistandsbudsjettet tror jeg nok at mange vil være enig i at en skal bruke mer penger på Verdens matvareprogram, f.eks. Men i SVs budsjettforslag er det en ting jeg reagerer på, og det er forslaget om å trekke tilbake all støtte til norske styrker internasjonalt – i Irak, i Afghanistan, i Jordan. Er det noe tidspunkt hvor dette ville være helt feil, må det være nå, både i Irak, hvor det mislyktes så mye i 2012, da de amerikanske styrkene ble trukket tilbake og man fikk en oppblomstring av IS, og i Afghanistan nå, hvor fredsprosessen trenger en internasjonal støtte. Er det noen andre enn SV og Donald Trump som mener dette er riktig?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Samtidig er det millioner av afghanere som har hatt mulighet til utdannelse i denne perioden, og det er millioner av personer som har hatt muligheter de ellers ikke ville hatt. Det er ingen tvil om at de internasjonale styrkene har vært med på å gi den muligheten, og vi har hatt mange norske soldater som har bidratt – jeg kjenner mange selv – og gjort en viktig innsats gjennom de 20 årene. Mener SV at det nå er riktig å trekke seg ut, akkurat i en periode hvor det er framdrift i forhandlinger og man trenger den internasjonale støtten for å kunne bringe det framover? Er det ikke nettopp nå man trenger å vise solidaritet med Afghanistans befolkning, og er det ikke nettopp nå man trenger at det internasjonale samfunn, også de som har styrker der, står sammen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-12-03:
Det regjeringen prioriterer, er de største problemene vi står overfor. Og hva er de største problemene der vi er nå? Det ene er smittesituasjonen og pandemien. Det er ingen som for ett år siden kunne forutsett det året vi har bak oss, og det er stor usikkerhet også om det året vi går inn i. Men det er en kjensgjerning at bortsett fra Finland er det ingen land som har klart å håndtere selve smittesituasjonen, altså antall smittede, bedre enn det Norge har gjort. Og det er helt avgjørende at vi klarer å holde pandemien under kontroll også i månedene framover. Så har vi en økonomi og et næringsliv i krise. Da er jeg glad for at vi sammen med Fremskrittspartiet tidlig fikk klarlagt en krisepakke som får på plass en kompensasjonsordning, en ordning for selvstendig næringsdrivende og frilansere og alle de andre tiltakene som er der. Det blir kritisert at vi gjennom året har kommet med ulike nye pakker. Jeg tror det framover også er bra at vi har en regjering som følger med på situasjonen, for vi må holde pandemien under kontroll, men hvis den skulle bli verre, må vi også reagere på det. Og vi må over i en normalsituasjon så raskt som mulig. Det er bra at vi har en regjering som følger med og kommer med initiativ. Det er ikke til å underslå at vi har bedre ordninger i Norge enn de har i nabolandene våre, selv om vi selvfølgelig også har bedrifter som ikke treffes av tiltakene vi har, og vi har veldig mange enkeltpersoner i en veldig vanskelig situasjon. Så skal vi ta tak i de store problemene verden står overfor. Utslippene i Norge går ned og har gjort det i fire år etter hverandre, og med dette budsjettet forsterker vi klimainnsatsen også i 2021. Det er starten på et tiår da vi skal kutte 50–55 pst. i et samarbeid og med en avtale med EU med en forpliktelse som gjør at vi må ha tiltak for å nå disse målene. Vi kommer snart med en klimaplan som skal legges fram for Stortinget og vise hvordan vi skal få dette til. Ikke bare Norge, men hele verden er i krise. Da er jeg glad for at vi gjennom enigheten med Fremskrittspartiet tar det internasjonale ansvaret der det er uro – det med kvoteflyktninger beholder vi også til neste år, og vi opprettholder den internasjonale innsatsen gjennom bistandsprosenten. Vi holder også tak i den innsatsen vi har internasjonalt innenfor klima og natur. Regnskogsatsingen opprettholdes også i dette budsjettet.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg skjønner jo hvorfor representanten ikke snakker så mye om maritim sektor i sitt innlegg. Hun nevnte at regjeringen har sviktet maritim sektor. Fremskrittspartiet har sviktet maritim sektor. Det er krise i verftsindustrien, og Sunnmøre er et av de hardest rammede områdene i landet. Det er altså sånn at arbeidsplassene til 60 pst. av de sysselsatte i verftsindustrien kan forsvinne i 2022. Det har også ordføreren fra Fremskrittspartiet i Ulstein ropt et kraftig varsku om. Han har trykket på alarmknappen på vegne av sin kommune, sine innbyggere – for næringen. Representanten Listhaug har vært meget sentral i forhandlingene og burde ha alle forutsetninger for å kjenne denne næringen, kjenne dette geografiske området. Hvorfor har ikke representanten og Fremskrittspartiet gjort mer for å sikre verftsindustrien?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det kan godt være at jeg lever på en annen planet enn Listhaug, det lever jeg helt fint med, men jeg tror jeg lever på samme planet som ordføreren fra Fremskrittspartiet, som har uttalt dette som jeg nettopp har sagt, til E24. Han roper krise for industrien, han roper krise på vegne av Sunnmøre. Selvfølgelig har det kommet mer penger i forhandlingene – det skulle bare mangle, man bruker rekordmye penger – men dette kommer ikke til å sikre de mange sysselsatte i industrien. Det holder rett og slett ikke, det som er kommet på plass. Det er selvfølgelig bra at man har fått på plass nettolønnsordningen og gjort noe med de usosiale kuttene som denne regjeringen har ønsket. Det er kjempefint, det har vi også jobbet veldig for og har også foreslått. Men jeg skulle ønske at representanten Listhaug hadde hatt litt mer fokus på sin egen hjemmeregion, den industrien hun burde kjenne bedre. Det har man ikke hatt, og derfor får man ikke til det løftet til den sysselsettingen man trenger i industrien. Så mitt spørsmål er: Hvorfor har man ikke hatt mer fokus på maritim industri når man har sittet i forhandlingene?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er vel ingen tvil om at vi er inne i en krevende tid for mange. Jeg skulle ønske at det hadde vært tema i større grad fra flere, også fra regjeringspartiene. Og hva mener jeg når jeg sier det? Selvfølgelig skjønner vi alle at det er en krise, men hvilke tiltak er det vi snakker om? Det er veldig mye snakk i dag om spill, om hvordan Norge kommer til å se ut med en ny regjering neste høst, svartmaling av en ny regjering som ennå ikke har kommet på plass. Men jeg skjønner at man tenker det, for én ting vi åpenbart er enige om i denne salen, er at det vil komme en ny regjering. Det må jo det. Det er ganske mørkt for veldig mange. Selv om det har kommet beskjed om at man må smile mer, fordi solen snart skal stå opp, så er det en mørk tid. I den landsdelen jeg bor, er det mørketid. Det er veldig mørkt når det er mørketid, men i år er det ekstra mørkt for veldig mange. Det er vanskelig. I Tromsø er det 50 pst. flere konkurser enn i fjor. Det er dramatisk, det må vi snakke om. Bedrifter som Brim Explorer, som lager utslippsfrie båter, treffes ikke av regjeringens kriseordninger – og han Magne i Tromsø Outdoor er kjempebekymret, for alle hans ansatte er permittert, og han sier at uten penger, uten likviditet, skjønner han ikke hvordan det skal gå rundt. Og snart er det jul. Så er det rart at vi snakker om det som er mørkt? Det er ikke svartmaling. Det er å fortelle hvordan situasjonen faktisk er. For det dette handler om, er folk, folk sine liv, folk som er permittert, og folk som heller ikke vet hva slags sommer de får, for man vil jo heller ikke bruke penger på feriepenger til dem som allerede tjener minst. De folka som er permittert, har kanskje en årsinntekt på rundt 300 000 kr, og i dag får de under 70 pst. av det. De går hjemme, de går ikke rundt og har ferie og koser seg med piña colada og det som bedre er. Hvis man tror det er en fest å være hjemme som permittert, så er det ikke det. Det er blodig alvor. Jeg er veldig bekymret for langtidseffektene av de permittertes situasjon. Man kan ikke engang gi dem trygghet om å sikre en permitteringsordning for dem. I stedet bruker høyresiden tid på å gråte krokodilletårer over formuesskatten og de stakkars folkene som blir rammet av litt ekstra i formuesskatt, men litt ekstra penger for å sikre sommeren for barn av foreldre som er permittert, vil man ikke bruke tiden på. Jeg skulle ønske denne regjeringen brukte mer tid på kriseledelse og sørget for at krisetiltakene – krisepakkene – fulgte smitteverntiltakene som hånd i hanske. Det hadde sikret arbeidsplasser, det hadde sikret folks liv. Men vi trenger en ny regjering, det er vi enige om.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Framstegspartiet har sidan 2013 vore partiet for noregsrekordar. Framstegspartiet har sett ny noregsrekord i å krevja inn bompengar kvart einaste år. Framstegspartiet har sett noregsrekord i å auka drivstoffavgiftene. Framstegspartiet har noregsrekorden i øvinga antal justisministrar som har kjempa for å innføra dødsavgift. Framstegspartiet har saman med venane sine sett noregsrekord i meiningslause fylkessamanslåingar, f.eks. Viken og Troms og Finnmark. Framstegspartiet har noregsrekord i å springja frå erstatningsansvaret etter å ha forbode ei lovleg næring. Så spørsmålet mitt vert: Finst det eigentlege noka grense for kva representanten Listhaug og Framstegspartiet er villige til å gå med på for å sikra at Sveinung Rotevatn, Abid Raja og Knut Arild Hareide skal få lov til å vera statsrådar?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-03:
Er det noko denne debatten har vist oss, er det at Høgre har god tilgang på kommunikasjonsrådgjevarar, både i stortingsgruppa og i departementa, for her er det mykje nytale, her er det mykje talepunkt debatten er prega av. Det har òg vore ei rekkje harde angrep på Senterpartiet i denne debatten. Då har eg lyst til å seia til Høgre at problemet er faktisk ikkje Senterpartiet, problemet er at Høgre i sju år har brukt kvar einaste dag til å sentralisera Noreg. Det er det som er problemet, og det er der ein må starta. Eg må ein tur innom krisepakkane. Det vert for mange krisepakkar, det vert for kortsiktige krisepakkar. Me treng langsiktigheit, næringslivet treng langsiktigheit. Me treng ein plan for å gjera dette. Det viser seg at ein har sete med hendene i fanget og ikkje jobba med kompensasjonsordninga. Ein ante liksom ikkje at det kunne koma noko nytt, difor var ein ikkje førebudd, og difor må bedriftene venta til over nyttår med å få pengar. Det er dårleg krisehandtering av regjeringa. Meir langsiktigheit er det næringslivet treng. Så er det òg ein ting som slår meg, og det er når folk går opp – og dei har helst sånn Høgre-pin på seg – og seier at dette er det åttande budsjettet ein har greidd å samarbeida om. Men så høyrer eg det andre samarbeidspartiet seia at dei er såkalla «fed up». Det er orda som Framstegspartiet brukar. Så kan ein jo lesa i budsjettavtalen kva «fed up» betyr. Det betyr at dei skal konsultera regjeringa, det betyr at dei skal samarbeida om revidert statsbudsjett, og det betyr at dei skal samarbeida om nysalderinga. Men me som har vore i salen i dag, me som har følgt budsjettforhandlingane, me ser eit fleirtal med ekstremt store samarbeidsproblem. Det er òg mange Høgre-representantar som har brukt debatten til å snakka om formuesskatten, og at det er åtte budsjett ein har lagt fram. Då kan det iallfall vera verdt å minna om kva som har skjedd med formuesskatten desse åra som Høgre har styrt. Kor mykje betalar næringslivet inn no, samanlikna med det ein gjorde f.eks. i 2013? Betalar ein éin milliard mindre inn? Betalar ein to milliardar mindre inn? Betalar ein tre milliardar mindre inn i året? Betalar ein fire milliardar mindre inn i året? Ti milliardar mindre i formuesskatt? Nei, realiteten er at norske bedrifter betalar meir inn i statskassen i formuesskatt enn då Høgre overtok. Det er ikkje godt nok å sitja her og snakka om det. Viss ein meiner noko, har ein hatt åtte år til å gjera noko med det. Ein har valt ikkje å gjera det, og statsministeren har òg gjort det klart at ein ikkje vil fjerna formuesskatten dei neste fire åra.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Budsjettet fikk på overtid omsider flertall, og vi kunne jo håpe at de satt der og forhandlet om gode tiltak for jobber, for arbeidstakere og for dem som frykter at de kommer til å sitte igjen med enda mindre til neste år. Det hadde vært bra å bruke penger på det, men da de kom ut, så vi at det hadde vært et dyrt koldtbord for Fremskrittspartiet, med alkohol, tobakk og sjokolade på oljefondets regning. Ja, og så litt ekstra til de private i velferden, og til dem som har de dyreste boligene og de største formuene – oljefondet der også. Jeg vet at min bekymring for pengebruk og kommende generasjoners behov ikke gjør inntrykk på Fremskrittspartiet, men jeg håper det gjør inntrykk å møte den unge uføre som ikke vet hvordan hun skal få råd til både hjem og mat neste år, eller henne som har mistet jobben i kiosken på Gardermoen, og som ikke vet hvordan neste år skal gå, eller foreldrene til de ungene som trenger briller, og som de ikke har råd til. Så mitt spørsmål er: Hvorfor prioriterer Fremskrittspartiet dem med de dyreste boligene, og ikke disse gruppene?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
SV er veldig glad for det forliket som vi har fått til sammen med Fremskrittspartiet for å bedre pensjonistenes økonomi. Det er på høy tid, og derfor er vi også med på de endringene som Fremskrittspartiet nå har forhandlet fram på regulering av pensjoner, i det som vi vedtar i dag, men i vårt alternative budsjett lå det også mer penger til minstepensjonistene. SV bruker minst oljepenger av alle partiene i denne salen i det budsjettet vi vedtar i dag. Det er SVs prioriteringer. Likevel har vi råd til å sikre de familiene som ikke har råd til briller til ungene sine, likevel gir vi bedre økonomi til de unge uføre, likevel trygger vi de folkene som har mistet jobben sin og ikke vet hvordan de skal få penger neste sommer. Det er prioriteringene med SVs budsjett; med vårt budsjett går forskjellene ned, samtidig som vi trygger økonomien til kommende generasjoner og sikrer at de rikeste bidrar mer. Det skulle jeg ønske at også Fremskrittspartiet kunne prioritert i sin budsjettavtale.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Jeg synes det var en god opplisting av SV-politikk for mindre forskjeller og for grønn omstilling. Der representanten fra Høyre snakker om såkalt arbeidende kapital, snakker vi om at vi fjerner aksjerabatten i formuesskatten, skatten for de rikeste i Norge på personlig formue, som er helt avgjørende å øke hvis vi skal sikre både at forskjellene går ned, og at vi får inn penger til fellesskapet, som vi igjen kan bruke målrettet på velferd, på bedre veier i distriktene og ikke minst på målrettede ordninger nå for å få til aktivitet langs kysten. Derfor har maritim næring vært fornøyd med mange av de tiltakene som SV har foreslått gjennom dette året. Så er det helt riktig at vi endrer oljeskatteregimet når SV foreslår en kontantstrømskatt som er nøytral og ikke subsidierer oljeutbyggingen i Barentshavet, slik som flertallet vil. Det er helt åpenbart at vi vil skrinlegge planene for en fergefri E39, for maken til sløsing med fellesskapets ressurser skal man lete lenge etter.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Det å øke skattene til dem med de største formuene, er ikke å bidra til at verdiskapingen i Norge går ned, tvert imot. Internasjonalt ser en at det både er anbefalt og en stor bevegelse mot økt skattlegging av formue, av arv, av eiendom. Det bidrar til økt produktivitet, særlig når det kan bidra til å sette skatten på arbeidsinntekt ned, som er det SV gjør i sitt opplegg, slik at folk flest kommer ut i pluss. Så er det interessant å høre Høyres representants forsøk på å beskrive betydningen av handlingsregelen og hva som ligger i det. Jeg kan forsikre Høyre om at det å sette ned avgifter på alkohol, tobakk og sjokolade ikke er en del av det handlingsregelen innebar, og det er definitivt ikke fornuftig oljepengebruk. Det Høyre gjør, som sin avskjedssøknad, er å svekke statens finanser gjennom å bruke uhemmet av oljefondet, noe de har gjort de siste åtte årene. De har dermed sikret at Norge er dårligere rustet til dette tiåret.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Kontrafaktisk historieskriving er en interessant øvelse å drive på med fra Stortingets talerstol, og det er også interessant å høre at representanten fra Fremskrittspartiet snakker om andre menneskers penger, som om ikke oljefondet er det. Oljefondet, som kanskje Fremskrittspartiet er aller mest ivrig på å tappe – og som heller ikke ville ha funnes hvis Fremskrittspartiet hadde fått viljen sin – er også fellesskapets penger. Det er fellesskapets penger som de så velvillig bruker på avgiftskutt, til velferdsprofitører og folk med de aller største boligene, ifølge den siste budsjettenigheten. Jeg har i grunnen lyst til å minne denne salen på at små forskjeller er bra for økonomien. Små forskjeller gir vekst i økonomien. Det er ikke et drømmescenario for norsk økonomi at forskjellene fortsetter å øke som de gjør i dag, der de rikeste kan trekke ifra og sylte ned formuen sin. Og det er også det som skjer. Derfor vil jeg anbefale representanten fra Fremskrittspartiet heller å ta en titt på SVs opplegg, der folk flest kommer ut i pluss, noe som vil være bedre for omstillingen av norsk økonomi.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
Jeg har også lyst til å takke for samarbeidet det siste året, og jeg må si at når jeg ser resultatet av forhandlingene som ble presentert her om dagen, så savner jeg SV rundt det forhandlingsbordet. Finansministeren sa at de økonomiske tiltakene må følge smittetiltakene og smitteutviklingen. Det mener da altså finansministeren at flertallets politikk gjør i dag. Men det er jo ikke riktig, for akkurat nå står vi i episenteret for pandemiens utbrudd i Norge. Oslo er svært hardt rammet, og her blør næringslivet. Utelivsbransjen er desperat, de første konkursene er i gang, og i dette budsjettet finnes det ingen treffsikre økonomiske tiltak for utelivsbransjen. De mister livsverket sitt, folk mister jobber, mange blir satt på bar bakke. Da er altså svaret fra Sanners kollega Nikolai Astrup på Oslos desperate bønn om hjelp at Oslo bare må kutte eiendomsskatten sin, noe som i realiteten viser at Høyre har forlatt Oslos næringsliv. Mitt spørsmål er: Hvorfor?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
I morges tillot jeg meg selv å være litt optimistisk. Nå er det senere på kvelden, og jeg skal være litt mer kritisk. I løpet av denne debatten har vi ikke fått et eneste godt svar fra regjeringen på hvorfor man ikke har fått på plass en kompensasjonsordning som treffer, for landets bedrifter i større grad enn det dagens gjør, og som sikrer bedriftene penger. Jeg kan ikke fatte og begripe hvorfor det ikke har vært jobbet med den ordningen gjennom den tidlige høsten. Det er fristende å spekulere i om dette handler om at Høyre bare vil la bedrifter gå konkurs, og så kan noen utenlandske aktører eller kjeder kjøpe dem opp på nyåret, for låneordningene og skatteutsettelsene treffer altså ikke. Denne finansdebatten er antakeligvis og forhåpentligvis Erna Solbergs siste finansdebatt som statsminister, og etter åtte år tenker jeg at det er på tide å gjøre opp status. 30 mrd. kr har regjeringen kuttet i skatt siden 2013 – 30 mrd. kr mindre inn til velferden vår, til skoler, til barnehager, til sykehusene, til arbeidsledige og uføre. Det merkes, for høyresidens retorikk her om at skattekuttene hjelper nordmenn flest, er bare tull. Skattekuttene har i all hovedsak gått til folk med formue, særlig dem med de store formuene. De 99 pst. av nordmenn med minst formue har i gjennomsnitt fått kuttet sin skatt med 1 pst. av inntekt i første stortingsperiode og 0,3 pst. av inntekt i andre – 99 pst. i Norge – mens de rikeste tusen personene har fått kuttet 7–8 pst. av sin inntektsskatt i begge periodene. De tusen rikeste i Norge har fått nærmere 2 mill. kr i skattekutt av denne regjeringen. Det verste er at jeg begynner å tro at Høyre faktisk tror på at dette er folk flest. Tidligere i debatten var Høyres Tom-Christer Nilsen oppe på talerstolen og kritiserte SVs kutt i matmomsen fordi det ikke er dagligvarebransjen som er i krise. Kutt i matmomsen er for at folk flest skal få litt mer å rutte med, at maten skal bli litt billigere i et år der statsbudsjettet varsler at det kan bli negativ reallønnsvekst. Regjeringen og Fremskrittspartiet har prioritert skattekutt til milliardærer samtidig som de ikke har råd til at unger kan få briller de trenger, de har ikke råd til å gi arbeidsløse feriepenger, de har ikke råd til at unge uføre kan få en inntekt å leve av, og de har ikke råd til å gi kommunene en sterk nok økonomi til å slippe å kutte i velferden. Dette er fasiten etter åtte år med Erna Solbergs regjering. Som politikere vet vi at vi ikke kan prioritere alt. Derfor sier prioriteringene noe om hva og hvem en som parti er til for. Høyre er til for milliardærene.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-03:
SV støtter også forslaget fra Arbeiderpartiet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det å snakke med folk og lytte til folk nå er viktig. Det har vi kunnet gjøre utover året. Nå skjer det mye på Teams og skjermer fordi vi ikke kan reise rundt som vi skal, men jeg deler representantens vurdering av at de historiene er sterke. De bedriftene som nå rammes, har mindre på bok, mindre i kassa, og de er mer utsatt. Veldig mange av dem befinner seg i kommunene og er avhengige av at kommunene har oppdrag. Vi husker fra finanskrisen da vi satt i regjering sammen, representanten og jeg, at det var satsing på aktivitet i kommunene som bidro til at små og store foretak der ute fikk oppdrag. En av sju jobber i en kommune. Kommunene er frontlinjen i kampen mot smitten, og fra Arbeiderpartiets side har vi vært urolige for at kommunene har altfor stram økonomi og må gjennomføre kutt. Det kommer til å gå ut over både arbeid og smittevern. Mitt spørsmål til representanten er om Senterpartiet er enig med Arbeiderpartiet i at en ny regjering bør satse mer på kommunene, mer på aktivitet, mer på kompetanse – i kommunene våre rundt om i landet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Vi diskuterer statsbudsjettet. Gro Harlem Brundtland er det verdt å lytte til. Hun sa bl.a. at hele Stortinget hadde bidratt, og at andre partier, inklusiv Arbeiderpartiet, hadde gjort disse ordningene mer rettferdige og mer treffsikre. Men sola snur kanskje for representanten Helleland – han og jeg har trygge jobber, trygge lønninger. Det er 200 000 mennesker der ute som nå er ledige, og som lurer på: Hva skjer? Én av åtte bedrifter vurderer det slik at de går konkurs før jul hvis de ikke får en kompensasjonsordning, som er vedtatt, og som det er støtte til, men ordningen er ikke på plass. Da er det vår jobb å rette kritiske spørsmål til det. Det er vår jobb å peke på at dette er et budsjett som fortsetter å øke forskjellene i Norge. Det er vår jobb å påpeke at det er en usosial innretning i bruken av de store pengene, og det er vår jobb å peke på at det finnes et alternativ, som neppe kunne fått sola til å snu tidligere, men som kunne utjevnet forskjellene i Norge, satset mer på arbeid, satset mer på dem som har kommet i andre rekke. Nå er det vanlige arbeidsfolks tur. Det kommer til å gi mer lys over livet til flertallet i vårt land.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg håper det er innenfor parlamentarisk språkbruk å spørre om representanten Helleland har tungt for det. Hvis det er ett parti som har lagt fram et glassklart opplegg for skatt – helt forutsigbart, helt tydelig, og representanten Knutsen har i dag redegjort for dette veldig godt – så er det Arbeiderpartiet. Der står det helt klart at innenfor inntektsskatten skal de med midlere og lavere inntekter betale mindre skatt, de med høye inntekter skal betale mer. På formuesskatten går vi tilbake der vi var på innretningen i 2016 i skatteforliket, og på et nivå som vi kjenner igjen fra 2013 – da gikk det bra i Norge. Bedriftene skal betale den samme skatten. Og i framtiden: Går én avgift opp, skal en avgift eller skatt gå ned. Det er vårt opplegg. Vi har ikke satt noen sum for dette, men vi har sagt at dette er innretningen for skatt, som kommer til å gi stabilitet og forutsigbarhet for familier og bedrifter. Vi kan satse gjennom vårt statsbudsjett på flere ordninger for å få opp nye bedrifter og foretak, og vi kan støtte bedriftene med å stille krav og stille opp i den store klimadugnaden som skal gjøres. Det er helt klart. Og representantens parti, som vil kutte hele formuesskatten, skal stå opp for det og forsvare at vi skal få 30 000 nye nullskatteytere. Det er ikke vår vei.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Å høre avgiftsdronningen snakke om vingling på avgift er jo helt fantastisk. Etter å ha økt avgiftene år for år som finansminister er det plutselig jojo-politikk som gjelder, når avgiftene skal rase ned året før. Det gir ikke forutsigbarhet for noen. Pensjon: I oktober ble vårt forslag om å regulere pensjon med snitt av pris og lønn, som hadde gitt pensjonistene mer forutsigbarhet – ikke gå i minus når vi andre går i pluss – stemt ned i denne sal fra representanten Jensens parti og regjeringspartiene. Så skjønner jeg godt at ikke representanten kan følge godt med, så fort som det gikk på slutten, men i vårt budsjett, som det ble redegjort for nå, har vi ryddet plass til de 1,8 mrd. kr som trengs for at det skal reguleres med lønn og pensjon. Det er funnet inndekning for det, og det er kommet inn i det endelige forslaget som er Arbeiderpartiets alternativ her. Jeg er glad for at representanten Jensen på én måned, etter å ha styrt i syv år og sett at pensjonistene har gått i minus, har kommet på bedre tanker og fått med seg regjeringen. Hun vil få støtte fra Arbeiderpartiet i at det nå skal reguleres på en bedre måte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er at jeg håper de har barnehager som følger de normene vi har for kvalifiserte ansatte, at barnehagene tar opp barn som har spesielle behov, og at barnehagene som vi har hatt lenge, familieeide og private barnehager, fungerer side om side med de offentlige og ideelle barnehagene. Vi er også opptatt av at disse barnehagene skal behandles likt, at de skal ha like vilkår og like forhold, og at ingen skal komme begunstiget ut. Vi trenger et mangfold. Det Arbeiderpartiet har sagt nei til, er den utviklingen som har vært de siste årene med store kommersielle kjeder som kommer inn og kjøper opp barnehager og driver dem på en måte som tar store overskudd ut av landet. Det er dårlig bruk av skattebetalernes penger – og foreldrenes penger – og der vil Arbeiderpartiet ha en annen kurs.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er ikke de små, søte barnehagene som representanten her snakker om, som Arbeiderpartiet er opptatt av å stille spørsmål ved. Som jeg sier: Fra barnehageforliket var det en stor innsats fra både private, ideelle og offentlige barnehager, men vi har sett en utvikling i barnehagesektoren som selv Private Barnehagers Landsforbund sier er urovekkende, med store kjeder som kommer inn og kjøper opp. Det er det vi har satt søkelyset på. Vi har satt søkelys på og stilt spørsmål ved hvordan finansminister Jensen kunne se på at deler av skattebetalernes penger og foreldrenes penger går ut av landet i store utbytter. Det kan ikke være riktig måte å bruke de pengene på som skal gå til barna og bedre barnehager. Det å ha varierte barnehager og ha et godt tilbud i alle landets kommuner er Arbeiderpartiet for, og det kommer fortsatt til å kreve et mangfold.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
La meg først si at jeg synes det er fint å kunne si i Stortinget at vi står sammen i kampen mot smitten, og det har vi gjort siden mars. Det er oppslutning om å følge de rådene som helsemyndighetene gir, og jeg vil også gi statsministeren anerkjennelse for å ha frontet det. Det det er diskusjon om, er hvordan vi håndterer konsekvensene disse smitteverntiltakene får for norsk økonomi. Statsministeren sier flere ganger at det er viktig å ha en jobb å gå til. Siden vi også behandler krisepakken her i dag, vil jeg stille følgende spørsmål til statsministeren: Hvordan kunne det skje at da den varslede andre bølgen kom – som vi visste om i april, vi så det på statistikkene fra Folkehelseinstituttet – hadde vi ikke på plass en kompensasjonsordning som kunne virke fra det tidspunktet? Da var bedriftene mindre robuste, det var mindre penger i kassa, og nå skal de altså vente til utpå nyåret før de får penger. Nyhetene kommer fra Virke og andre om at flere av disse bedriftene risikerer å gå over ende som følge av at de pengene ikke er tilgjengelige. Hvordan kunne det skje?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Innretningen på ulike grupper ute i nærings- og arbeidslivet er en diskusjon – hvor mye reiseliv, hvordan skal vi se de forskjellige bransjene – men at ikke løsningen var der! I mai–juni ble det sagt at skatteetaten ikke kunne håndtere en ny ordning. Vel, det kunne den kanskje om den hadde blitt tilført ressurser. Hvorfor brukte man ikke juli, august, september, oktober både for å se etter hva som var situasjonen ute i økonomien og arbeidsmarkedet, og for å ha en ordning på plass som kunne utbetale pengene når det skjedde? Vi får nå konkrete eksempler på bedrifter som går over ende. Jeg så nylig et eksempel fra en reiselivsbedrift i Tromsø, hvor han som driver den bedriften, må selge utstyret sitt for å ha penger i forkant av at han vil kunne få denne løsningen utpå nyåret. Kommunalministeren sier at kommunene får senke eiendomsskatten som et håndslag. De fleste som driver butikk, leier sine lokaler. Så igjen er spørsmålet: Hvorfor har man ikke brukt den tiden til å ha en ordning som kunne være der nå? Det er det som rammer, at folk ikke får en jobb å gå til fordi det rett og slett ikke er noe som virker. Her har regjeringen forsømt seg.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Dette er rett og slett ikke godt nok. Man skrøt i april av at man på tre ukers tid fikk opp en ordning som var tillitsbasert og kunne komme raskt i gang. Da hastet det så mye at bedriftene kunne få støtte. Så er det fullt og helt rimelig at man evaluerer hvordan ordningene virker. Hvis tilliten er brutt, får man gå inn og se på det. Men man har ikke brukt juli, august, september, oktober og november på å sette denne i stand. Problemet nå er at ordningen er der, men det er fortsatt masse detaljer og teknikk som gjør at pengene ikke kommer. Da vil jeg stille oppfølgingsspørsmålet: De som nå rammes særlig av lokale smitteverntiltak der smitten er mest alvorlig, og der de mest inngripende tiltakene kommer, type Oslo og Bergen, men også små kommuner som møter utfordringer av den karakter, bør få en særlig oppfølging nå, for de har blitt offer for, eller rammet av, at smitteverntiltakene er så alvorlige. Vil statsministeren vurdere at disse foretakene, bedriftene, som kan være historiske og har gjort en god jobb, og som har måttet stenge ned på grunn av smitteverntiltak, blir involvert og inkludert i kompensasjonsordningen?