Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2007-11-22:
De aller fleste av oss er vel så realistiske at vi forstår at framtidens jordbruk ikke kan bygges på nostalgi og gode minner fra barndommen. Til Arbeiderpartiets representant vil jeg si at Høyre står for den samme landbrukspolitikk som vi alltid har gjort. Vi ønsker sterkt å modernisere landbruket. I dag stilles det helt andre krav til bonden, og konkurransen både lokalt og globalt gjør seg stadig mer gjeldende. Til tross for at antallet bønder har gått radikalt ned, har produksjonen holdt seg på et relativt stabilt nivå. Vi har vært vitne til store endringer, og det har skjedd en omfattende teknisk utvikling innen jordbruket de siste 30 årene. Samtidig som kompetansen hos bøndene har økt, opplever vi at bøndene inntektsmessig har kommet bak andre grupper i samfunnet. Og vi opplever at Regjeringen ikke vil erkjenne at politikken som føres, ikke møter landbrukets behov på en god måte. Det er neppe tilfeldig at stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen fra Senterpartiet den 24. oktober i år rykket ut i Nationen og uttalte at «norsk landbruk er inne i sin verste krise på nesten 40 år». Da er vi tidsmessig omtrent tilbake til barndommen min og det jeg snakket om, nostalgi. Høyre har stor fokusering på å legge til rette for god lønnsomhet i og rekruttering til jordbruket. Vi ønsker å legge til rette for å gjenreise heltidsbonden gjennom bl.a. å løse opp reguleringer og produksjonsbegrensninger. Dessverre opplever vi stadig oftere at dårlig lønnsomhet i jordbruket fører til at mange gir opp og finner seg annet arbeid. Det er all grunn til å tro at med dagens politikk vil denne utviklingen fortsette også i de kommende år. Dagens politiske kurs er en utarmingsstrategi – der sistemann må slukke lyset etter seg. Jordbruket er i kraftig omstilling, uten at norsk jordbrukspolitikk i særlig grad har fokusert på hvordan framtidens jordbruk skal se ut. Det er stor kontrast mellom Regjeringens mål om å opprettholde dagens bruksstruktur og tallenes tale. Vi ser at fra 1996 til 2006 har antall bruk gått ned med om lag 35 pst., og antall årsverk har gått ned med mer enn 25 pst. Samtidig har antall samdriftsbruk gått opp fra 146 bruk i 1995 til 1 756 bruk i 2006. Til tross for denne negative utviklingen avviser landbruks- og matministeren forslaget fra Høyre om en jordbruksmelding. Høyre mener at politikken må innrettes slik at melkeprodusentene får anledning til å foreta en omstilling på en god måte, både for dem som går ut av næringen, og for dem som investerer store beløp i framtidsrettet melkeproduksjon. Høyre har merket seg at bønder som vil gå sammen i samdrifter, flere steder er nektet dette på grunn av for strenge begrensninger. Vi ønsker derfor gjennom en stortingsmelding å få en bred gjennomgang av jordbrukspolitikken for å gjøre næringen mer framtidsrettet og robust i forhold til utfordringene framover. Høyre mener at det er behov for å lage et flatere system for støttesatser pr. produsert liter melk, slik at forskjellsbehandlingen mellom små og store bruk blir mindre enn i dag. Dette vil gi bedre rammevilkår for investeringer i framtidsrettede driftsformer, større bruk blir mer lønnsomme, og det blir mulig å gjenreise heltidsbonden. Høyres distriktspolitiske utvalg konkluderte bl.a. med at taket på antall deltakere i samdrifter må fjernes, og at avstands- og volumbegrensningene må mykes opp. Det er den enkelte bonde, og ikke myndighetene, som er best skikket til å bestemme hvordan driften bør innrettes for å oppnå størst mulig avkastning på det enkelte bruk. Det skjer også en internasjonal utvikling, som i stor grad vil påvirke utviklingen av norsk jordbrukspolitikk framover. Det har lenge pågått forhandlinger i Verdens Handelsorganisasjon uten at en har lyktes i å komme fram til en ny avtale om regulering av verdenshandelen med jordbruksprodukter. En ny avtale i WTO vil påvirke norsk jordbrukspolitikk sterkt, bl.a. ved kutt i tollvernet. Det er derfor viktig at Norge er forberedt og ligger i forkant av denne utviklingen, slik at vi i god tid før en avtale trer i kraft, kan utvikle virkemidler som sikrer norsk landbruk i en ny konkurranseutsatt hverdag. Dette arbeidet må snart komme i gang, fordi det vil ta tid å endre virkemiddelapparatet. Høyre mener at det er viktig med kortest mulig avstand mellom primærprodusent og forbruker. Vi ser en endring i forbrukermønsteret når det gjelder matvarer, og vi opplever en økt import av jordbruksvarer. Høyre mener at konkurranse- og forbrukerpolitikk er en viktig del av jordbrukspolitikken. Samtidig mener vi at for å sikre en større oppslutning om norske jordbruksprodukter er det viktig at jordbruket har en forbrukervennlig politikk(presidenten klubber) (presidenten klubber) Jeg syns det er beklagelig at ikke regjeringspartiene deler vår oppfatning om at det trengs nytenkning, og at det må tenkes mer framtidsrettet i norsk jordbruk.