Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-01-09:
Jeg hadde tenkt å si veldig mye av det samme som det Erik Solheim sa, og jeg tror jeg skal gjenta en del av det allikevel, fordi jeg syns det er veldig viktige poenger, også dette med at hver gang Fremskrittspartiet i denne salen tar opp debatter som omhandler klima og miljø, er det med et negativt fortegn. Det er om å gjøre å prøve å hindre at Norge blir et foregangsland, og det er om å gjøre å hindre at vi skal ha en selvstendig og offensiv klimapolitikk. Jeg syns jo for så vidt at det er realt nok, i og med at Fremskrittspartiet har som utgangspunkt at man ikke tror på at klimaendringene er menneskeskapte – i hvert fall bruker man all sin tid på å så tvil om klimaforskernes troverdighet. Problemet vil jo uansett være at vi i Norge er nødt til å forholde oss til at det er en klimapolitikk internasjonalt, og noen må betale hvis det er sånn at man ønsker å legge opp til et system med mest mulig gratiskvoter. Da er det, som også Erik Solheim påpekte, i så fall forbrukerne, eller folk flest, som må betale, og det må Fremskrittspartiet faktisk svare på. Bakteppet er jo alvorlig uansett, og det dreier seg om den forskningen som vi har, og som sier at en oppvarming på over 2 grader i forhold til førindustrielt nivå vil kunne gjøre at vi får en oppvarming som kommer ut av kontroll, og vi får det som kalles for tilbakekoblinger. Det kan f.eks. innebære at havet istedenfor å ta opp i seg CO2, begynner å slippe ut CO2, og at havet forsures. Det kan få dramatiske konsekvenser. Metangass kan også slippes ut når permafrosten smelter, som igjen kan gjøre at hele situasjonen kommer ut av kontroll. Da kommer vi til å få noen helt enorme kostnader, som alle sammen er nødt til å være med på å betale, og jo tidligere vi har en offensiv klimapolitikk, og jo tidligere vi får disse virkemidlene til å fungere, dess billigere vil dette bli – det vet vi alle sammen. Så er det da spørsmål om fordeling av kostnadene. SVs utgangspunkt er at Norge skal ha en sjølstendig politikk, at vi ønsker at Norge skal gå foran. Vi ønsker ikke at EU skal diktere norsk politikk. Men når det er sagt, er vi sjølsagt nødt til i Norge også å se på hva EU gjør, og alle skjønner at vi er nødt til å forholde oss til beslutninger som EU tar. Markedet som vi opererer i, er jo internasjonalt, til dels også globalt, og det er vi sjølsagt klar over. Så en annen bemerkning i retning av det som Erik Solheim var inne på, nemlig at veldig ofte når vi snakker om nasjonale krav på miljø- og klimaområdet, men også når det gjelder f.eks. arbeidstakerrettigheter, er det et smerteskrik vi hører, og som Fremskrittspartiet gjerne står foran og hyler ut. Og det man er skråsikre på, og som også Ketil Solvik-Olsen kategorisk slo fast her i dag, er at en strengere politikk fra norsk hold vil svekke norsk industri. Da er spørsmålet: Er nå det så sikkert? Med en kombinasjon av en streng miljø- og klimapolitikk på den ene sida og en aktiv stat som går inn og tilrettelegger, gir støtte direkte og målrettet på den andre, kan vi faktisk se at norsk industri blir mer robust. Vi har flere eksempler på det. Erik Solheim nevnte offshore og forhistorien knyttet til CO2-avgiften. Det er helt riktig som statsråden sa, man var sterkt imot fra oljeselskapers og andres side å innføre det som kalles særnorske krav, særnorske regler. Men det vi i dag ser, er jo en oljeindustri, et fremskrittsparti – og andre også – som flyr rundt og sier at vi har verdens mest miljøvennlige oljeindustri i Norge. Men det er altså takket være krav fra staten – i form av CO2-avgift, i form av HMS-krav, tett samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene for å sikre at det er kompetanse, et skikkelig statlig tilsyn osv. – at vi har en såpass, relativt sett, miljøvennlig oljeindustri. Jeg har fått konkrete eksempler på at f.eks. motstand mot en svovelavgift tidligere har ført til at en har begynt å utnytte avfall til å bli en ressurs som man tjener penger på, istedenfor at det deponeres f.eks. Yara har jo hatt ønske sjøl om å bli innlemmet i kvotesystemet – det er et annet eksempel – fordi de ser at det er lurt for dem. Men det er viktig med en viss forutsigbarhet, og SV og Regjeringa er opptatt av å beholde miljø- og energieffektiv industri i Norge også. Men vi ønsker altså å stille krav. Vi tror at det er fornuftig, men vi må komme tilbake til i hvilken grad vi skal tildele gratiskvoter etter 2012. Det er nå, som flere har sagt, bl.a. Asmund Kristoffersen og andre, for tidlig å slå fast hva som vil bli Regjeringas linje.