Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2003-04-08:
Jeg skal i mitt innlegg ta for meg endringene i lov om vern mot tobakksskader. Et senere innlegg fra Arbeiderpartiet vil ta opp endringene i lov om omsetning av alkoholholdig drikk mv. Det kommer stadig nye forskningsrapporter om helseskader ved både aktiv og passiv røyking. Det at svært mange blir syke og dør av røykerelaterte sykdommer, er meget godt dokumentert. Hver dag dør 20 nordmenn på grunn av røyking. Hundretusenvis av nordmenn har helseplager som kunne vært unngått hvis de ikke var utsatt for tobakksrøyk. Jeg husker motstanden mot røykeloven som ble innført i 1988. Da ble det i denne sal vedtatt at lufta skal være røykfri i lokaler og transportmidler hvor allmennheten har adgang, og i møterom, arbeidslokaler og institusjoner hvor to eller flere personer er samlet. Motstanden var sterk også blant mange politikere. Nå, 15 år senere, er det vel knapt noen som er uenig i det som da ble vedtatt. Ved lovendringen i 1988 ble det gjort eksplisitt unntak fra kravet om røykfri luft for serveringssteder. Serveringsbransjen og tobakksindustrien fikk unntaket de bad om. Senere er det innført røykesoner. Bransjen har i varierende grad fulgt opp påleggene om å ha disse sonene. Det at halvparten av bordene skal være røykfrie, har bedret situasjonen for mange gjester, men de ansatte er på ingen måte beskyttet mot andres røyking. Jeg tror at ingen andre yrkesgrupper enn serveringspersonalet ville akseptert å jobbe i et så helseskadelig arbeidsmiljø dag ut og dag inn. Et tankeeksperiment kan være at de samme giftene som finnes i tobakksrøyk, skulle blitt sprayet kontinuerlig inn i et arbeidslokale. Jeg tror ingen ville ha godtatt det. Ansatte i serveringsbransjen er yrkesgruppen med høyest forekomst av lungekreft og hjerte- og karsykdommer. Dette kan vi ikke lenger bare sitte og se på. Riktignok røyker mange av dem selv, men det kan ikke være noen tvil om at gjestenes røyking i stor grad forsterker helseskadene de får. Det gjelder både rennende øyne, hoste, piping i brystet og alvorligere sykdommer som kreft, hjerteinfarkt og hjerneslag. Hovedårsaken til at Arbeiderpartiet ønsker røykfrie serveringssteder er helsen til de ansatte. Undersøkelser fra California viser at helsetilstanden bedret seg dramatisk i løpet av få uker etter innføringen av røykfrie barer i 1998. Før det ble innført, oppgav hele 74 pst. at de hadde luftveissymptomer som hoste, tungpustethet og piping i brystet. 77 pst. oppgav at de hadde irritasjoner i øyne, nese og hals. Noen uker senere, altså etter røykeforbudet, oppgav henholdsvis 32 pst. og 19 pst. det samme. Jeg har merket meg at Reiselivsbedriftenes Landsforening, RBL, og deres lobbyister sier at mange serveringssteder vil gå konkurs. Det kan nok skje, men ikke på grunn av at det blir røykfritt. Jeg vil minne om at det ifølge Aftenposten i løpet av fjorårets første ti måneder ble satt rekord i antall utesteder som er slått konkurs i Oslo og Akershus. 80 restauranter og én bar måtte legge ned. Det er flere enn i hele 2001, da 72 restauranter og fire barer gikk dukken. Med så mange utesteder som det nå finnes, er det god grunn til å tro at denne trenden fortsetter. Det nye blir at bransjen vil påstå at det er røykeloven som har skylden. Røykfrie serveringssteder har stor støtte i befolkningen. En meningsmåling som LHL har utført, viser at hele 80 pst. mener at ansatte i serveringsbransjen bør ha samme rett til røykfritt arbeidsmiljø som alle andre yrkesgrupper. En annen måling fra samme organisasjon viser at hele 85 pst. sier at de vil gå ut like mye eller mer når det blir røykfritt. Flere andre målinger som er foretatt etter at forslaget ble fremmet, viser at det er flertall for helt røykfrie utesteder. Det er ikke overraskende. Vi går jo ikke ut for å røyke, men for å spise, drikke og ha det hyggelig sammen med andre. Målingene jeg refererer til, er bestilt fra VG, Tobakksfritt og LHL. Jeg har observert én måling der det er flertall mot loven, og den var bestilt av tobakksindustrien. Tidligere helseminister Tore Tønne var opptatt av de ansattes helse da han i 2001 sendte forslag om endring av røykeloven på høring. Han tok ikke standpunkt til om serveringsstedene burde være helt røykfrie, men det var ett av alternativene. Høringssvarene gav nesten entydig støtte til helt røykfrie utesteder. Statsråd Høybråten og Regjeringen har fulgt opp dette på en god måte. I dag ser vi at flertallet på Stortinget tar de ansattes helse på alvor og ikke lenger vil godta at de ansatte blir syke og dør på grunn av et dårlig arbeidsmiljø. SINTEF Energiforskning, RBL og tobakksindustrien har argumentert for en såkalt ventilasjonsgardin. Dette var også saksordføreren inne på. I en NTB-melding angir SINTEF Energiforskning å ha fått faglig støtte av Norsk Ventilasjon og Energiteknisk Forening og siterer deres uttalelse om at ventilasjon som er riktig prosjektert, riktig installert, riktig drevet og riktig vedlikeholdt, kan beskytte de ansatte og ikke-røykende publikum mot tobakksrøyk innenfor gjeldende grenseverdier. Jeg er enig med Nasjonalt Folkehelseinstitutt, som har uttalt at denne løsningen ikke er tilstrekkelig robust til å beskytte de ansatte mot helseskader. Når jeg i tillegg har lest SINTEFs brev av 21. november 2002, med deres offisielle syn, er jeg helt overbevist om at dette ikke er en tilfredsstillende løsning. Her heter det: «SINTEF slutter seg helt til de overordnede vurderinger som Helsedirektoratet gjør i forhold til å innføre totalt røykeforbud på restauranter og andre utesteder. Den såkalte «ventilasjonsgardinen» som er utviklet i SINTEF, er en teknisk løsning som i visse situasjoner kan beskytte personer som ufrivillig blir eksponert av tobakksrøyk. Det er ikke foretatt noen helsefaglig vurdering i SINTEF av denne tekniske løsningen kontra det faktum å innføre røykeforbud.» Dette er og blir en bra framtidsrettet lov både for de ansatte og for gjestene. Vi i Arbeiderpartiet vil derfor gi den vår fulle støtte.