Vidar Helgesen (Høyre), 2015-11-10:
La meg begynne med å takke for gode bemerkninger til redegjørelsen. Det er bred enighet om at situasjonen i Europa er mer krevende enn på lenge, og at det er utfordringer som vi deler med det øvrige Europa. I formiddag legger den britiske statsministeren frem sine krav og sitt brev til rådspresident Tusk med Storbritannias krav til forhandlinger om endringer i britenes forhold til EU. Det vil starte en ny krevende prosess for EU-samarbeidet, samtidig som man håndterer migrasjonsspørsmål og andre viktige og vanskelige temaer. Så det er både i det ytre og det indre samarbeidet betydelige utfordringer. La meg så knytte noen bemerkninger til noen av kommentarene. Representanten Hansen tok opp spørsmålet om meldinger om europaspørsmål. Vi har varslet at det kommer en melding om spørsmål knyttet til fri bevegelse av arbeidskraft og velferdsytelser i et europeisk perspektiv. Det vil også være europeiske dimensjoner i andre meldinger, og mer kan komme. Spørsmålet om klimapolitikken har vært oppe. Vår dialog med EU om felles gjennomføring av klimamål er viktig, og vår dialog med Stortinget i prosessen hvor EU utvikler sin politikk her om norske posisjoner, blir også viktig. Det gjelder klimapolitikken, men det gjelder også energipolitikken ettersom EU ser disse i sammenheng. Både klimamål og energiunionen vil ha betydning for Norge, og derfor er det viktig med en god dialog med Stortinget. Til spørsmålet om energiregulatorbyrået ACER: Der er det tegn til fremdrift, selv om det vel ikke er fra gratishaugen vi ser den. Det er i det hele tatt ikke noen gratishaug for Norge i europeisk samarbeid, men vi håper at det vil være fortsatt fremdrift i disse forhandlingene, for det er absolutt et viktig spørsmål. Så til spørsmålet om fisk og markedsadgang for fisk. Vi fikk forbedret markedsadgang i forhandlingene om EØS-midler og fisk, som ble sluttført i sommer. Vi fortsetter å arbeide hardt for forbedret markedsadgang også for produkter der vi ikke har det i dag. De forbedringene vi har oppnådd, er forbedringer innenfor et rammeverk som legger begrensninger. Noe av det som kan komme til å kaste lys over situasjonen for sjømatnæringen på det europeiske markedet, er konsekvensutredningen om TTIP, som vi sparker i gang. Den dreier seg jo ikke bare om det europeiske markedet, men den vil bidra til diskusjonen om situasjonen for norsk sjømat på bl.a. det europeiske markedet. Når det gjelder EØS-midlene, nevnte representanten Hansen at det tar tid, hvilket jeg pekte på i min redegjørelse. Det er altså slik at avtalen om EØS-midlene for perioden 2014–2021 ble parafert 17. juli av Norge og kommisjonen. Godkjenningsprosessen på EU-siden trekker ut. Vi er i tett dialog med kommisjonen om dette, og vi har tro på, gjennom den kontakten vi har med kommisjonen, at EU-siden snart vil sluttføre godkjenningsprosessen. Alle talere har naturlig nok berørt migrasjonsutfordringen. Det er en krevende situasjon, og det er også en situasjon som viser at selv om innvandrings-, migrasjons- og flyktningpolitikk er et politikkområde hvor Norge delvis og indirekte er knyttet til det europeiske samarbeidet, så er det et område hvor vi blir mer integrert over tid, og hvor det er en nødvendig utvikling. Vi er tett integrert i utviklingen av den felles kontrollen på de ytre grensene og i samarbeid om retur og overføring mellom landene av asylsøkere og personer uten lovlig opphold. Vi håndhever vår felles Schengen-grense i nord i tråd med våre forpliktelser, og det har vært bred tilslutning i Stortinget om at vi best ivaretar norske interesser på flyktning- og migrasjonsområdet gjennom et aktivt samarbeid med EU. Det bør vi fortsette med, også når EUs migrasjons- og flyktningpolitikk i dag sprekker i sømmene. Vi må fastholde at det her er nødvendig med mer europeisk samarbeid, ikke mindre, og da må flere land ta ansvar, og det gjelder land innenfor EU. Norge tar et betydelig ansvar. Flere må bidra.