Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
Aller først vil jeg si at jeg synes det er interessant å sitte her og lytte til debatten. En lærer noe hele tiden, ikke minst i dag, da vi har lært en ny måte å budsjettere på: Når Fremskrittspartiet kutter 200 mill. kr i overføringer til Energifondet og 330 mill. kr til forskning og sågar har et samlet kutt innenfor Olje- og energidepartementets budsjett på 940 mill. kr, er det altså ikke å betegne som kutt! Vi må da ta med oss kunnskaper fra tidligere års budsjetter for å forstå hva Fremskrittspartiet egentlig mener. Det er en helt ny budsjettmetode, som for så vidt er ganske interessant. Det er jo umulig å diskutere med et sånt parti. Det er ingen tvil om at det er et godt budsjett vi nå behandler. Det historiske perspektivet når det gjelder miljøet, er nevnt flere ganger, også innenfor olje og energi. Men jeg har lyst til å ta opp noen konkrete temaer. Først til elektrisitetsnettet vårt. Det var vi behørig innom i Stortinget i forrige uke, men jeg har lyst til å nevne det igjen, for jeg synes det er et særdeles viktig tema. For det første er vi opptatt av at investeringsincentivene øker i forhold til nettet. Vi ser at det ligger tydelige utfordringer foran oss, ikke minst i forhold til det å få inn ny fornybar elektrisitet rundt omkring i landet. Likeledes ser vi at det er store utfordringer i forholdet mellom nett, produksjon og forbruk. De utfordringene gjør at vi står overfor ganske betydelige investeringer i tiden framover. Overført til det kostnadsbildet som ligger på forbrukerne i dag, hvor vi også i budsjettet for 2009 gir et utjevningstilskudd på 60 mill. kr for å utjevne de største urimelighetene, er det godt, men det er også utfordringer knyttet til det. Jeg tror det blir krevende å finne et godt system for inntektsregulering av nettsystemet vårt. Vi må ta hensyn til investeringene, og jeg tror også vi i langt større grad nasjonalt må ta hensyn til den spredte geografien og den spredte bosettingen vi tross alt har i dette landet. Vi ser også at områder med mye ny produksjon blir hardt belastet på nettleien når det bygges ut ny produksjon. Vi har vært innom Træna som et eksempel på et øysamfunn som ikke får bygd opp sin nettkapasitet nettopp på bakgrunn av det. Dette er utfordringer som ligger der. Så ser vi av budsjettmerknadene at Høyre, og Fremskrittspartiet i særdeleshet, vil ha lavest mulig nettleie. Det er en illusjon å tro og forestille seg at vi i et framtidsperspektiv som jeg føler at et helt storting står samlet bak, skal klare å møte de utfordringene som ligger foran oss, med en nettleie på dagens nivå. Den vil måtte øke skal vi klare de utfordringene. Det synes jeg faktisk ikke Høyre og Fremskrittspartiet erkjenner i den utfordrende tiden vi går inn i. Så er jeg veldig glad for at vi har styrket konsesjonsbehandlingen i NVE, og jeg er særdeles glad for den pressemeldingen vi fikk i dag, som sier at fylkeskommunene nå kan behandle konsesjoner opp til 1 MW. Så blir Ketil Solvik-Olsen sur fordi Regjeringen faktisk gjør det Fremskrittspartiet og Høyre har bedt om i et forslag i dag. Vi har aldri avvist mulighetene, men vi har tenkt oss nøye om i denne saken, og vi skriver tydelig i merknaden vår at vi ønsker «ytterligere tiltak». Men det å framstå som sur fordi en regjering innfrir det de faktisk ber om i dag, er jo, med respekt å melde, en litt rar måte å opptre på. Så til det siste temaet jeg skal innom, infrastruktur for transport av gass, et viktig prosjekt som hele Stortinget ønsker å realisere, Skanled, et gassrør til Grenland og videre til Sverige, Danmark og Polen. Opposisjonen fremmer et forslag om statlige garantier for separasjonsanlegget, i fjor var det snakk om en statlig bevilgning for å gå inn på eiersiden i røret – det snur hele tiden. Men det er jo ikke noe belegg for å si at noen har krevd statlig garanti. Det er et høyst uavklart spørsmål, og mest sannsynlig er det andre virkemidler som må til for å realisere prosjektet. Det viktigste akkurat nå er å sørge for at det blir inngått gasskontrakter slik at en kan realisere både røret og separasjonsanlegget. Da er det ingen tvil om at StatoilHydro sitter med et betydelig ansvar, og jeg vil gjerne si også fra denne talerstol at jeg har et håp om at StatoilHydro skjønner og ser at det er et samlet storting som ønsker å realisere prosjektet, og at de ikke lar det gå helt upåaktet hen. De har uttalt at de markedene ikke er likvide. Det synes jeg er bekymringsfullt.