trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
Nei, eg var ikkje inne på at me skulle melda oss ut av NATO for full musikk, for det såg eg heller ikkje som nødvendig. Men SV tek opp forslag om utmelding av NATO når det måtte passa seg. Det føreligg i dag frå før bortimot 80 ulike forslag på grunn av at forsvarskomiteen ikkje klarer å samordna seg og koma fram til eit nasjonalt kompromiss, og då bør me som ikkje sit i komiteen, prøva å avgrensa oss når det gjeld å fremma forslag. Men det forslaget vil dukka opp, for det er igjen nyleg vedteke på SV sitt landsmøte, og det er eit veldig viktig og korrekt standpunkt, spør du meg. Så spør representanten Rise om fiendebiletet. Det var nettopp det eg prøvde å få fram i mitt innlegg, at SV prøver å gripa fatt i dei reelle fiendebileta. Vi prøver å gripa fatt i det faktum at det er miljøkatastrofar i vente. Det har skjedd ein del miljøuhell langs norskekysten som kunne vore unngått dersom ein hadde hatt ei operativ og skikkeleg radarovervaking. Me grip fatt i det at me faktisk har ansvaret for Europas største matressursar i forhold til havet, og då må me ha tilsyn med det. Og me grip fatt i det faktum at me har leveransar av olje og gass til EU som ville skapa store problem dersom EU ikkje fekk desse. Så her har me vår argumentasjon for kva slags forsvar Noreg treng. Det som uroar meg, er at sentrumspartia ikkje klarer å gjera slike opplagte ting, men startar med møllposeforslag, der ein altså opprettheld installasjonar som me aldri får bruk for, og som samtidig vil føra til auka utgifter for Forsvaret. Eg kan berre konstatera at for sentrumspartia og Kristeleg Folkeparti er Forsvaret viktigare enn alle andre saker.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
Ja, nå ser eg at representanten Hernæs var så nøgd med sin replikk at han gjekk. Men la meg seia det sånn at sjølvsagt har SV høyrt om 9. april og Oscarsborg og sånne ting. Men 9. april kjem aldri tilbake – det kjem ikkje ei sånn krigføring tilbake til Noreg. Dessutan må det vera ein tankekross dersom det er nokon som trur at dersom Noreg hadde vore rusta til tennene, så hadde ein klart å stoppa Wehrmacht. Det er rett og slett naivt å tru noko sånt. Ein kunne ha prøvd å opphalda dei litt – det er heilt korrekt. Der er Hernæs tilbake i salen. – Så til dette med NATO. SVs landsmøte vedtok med stort fleirtal at Noreg skal melda seg ut av NATO, og det jobbar SV for. Men det er då ikkje nødvendig å demonstrera det ved kvart høve. Det må eg ærleg innrømma. Men lat meg seia sterkt og tydeleg: Noreg bør og skal melda seg ut av NATO dersom SV får viljen sin. Så til dette med lokalisering og Reitan. Nå veit eg frå før at når det gjeld lokalisering og Gardermoen og sånt, så har Hernæs reint rulleblad. Han har då aldri kjørt noko løp i retning sine interesser, så vidt eg veit – men me veit det ikkje er sant, det eg sa nå. Poenget er at dersom ein grip fatt i det forsvarskonseptet SV meiner er riktig, så er det altså ikkje tvil om kvar hovudkvarteret må ligga. Det må ligga i nærleiken av fiskeressursane, det må ligga meir midt i Noreg enn i sør, i Stavanger. Og når ein er mot NATO, så er det klart at ein ikkje vil vera med og bygga opp eit NATO-hovudkvarter i Stavanger sånn at det skal fungera på NATO sine premissar.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
Ja, når det gjeld det siste, NATO, føler eg på ein måte at ting har endra seg litt. At eit fleirtal av SV gjekk inn for å delta i NATO-operasjonen utan FN-mandat, er korrekt, men enkelte av oss var imot ei slik deltaking. Nå er det eit samla parti som slår fast – som òg Røsjorde kan få stemma for i dag, dersom han ønskjer det – at dersom Noreg skal delta i militære operasjonar, skal ein ha eit folkerettsleg grunnlag, for det er FN som er verdsorganisasjonen, ikkje NATO, som det kan verka som at Røsjorde trur. Så til dette med struktur. Eg må innrømma at forholdet mitt til Framstegspartiet sin struktur er følgjande: Til meir pengar ein får til Forsvaret, til betre forsvar får ein, nærmast uavhengig av retning og struktur. Når det gjeld Framstegspartiet sin politikk, kan ein sjå på kva som skjedde på 1990-talet. Korleis brukte ein pengane i Forsvaret? Jo, ein pøste pengar inn til ting ein ikkje hadde bruk for. Derfor kjem ein nå stikkande med noko som ein humoristisk kallar «møllposar», men som er monalege feilinvesteringar. Me snakkar t.d. om 4 milliardar kr til fort. Dette er rett og slett ei sløsing med pengar, og pådrivaren i dette opplegget har vore Framstegspartiet og Røsjorde. Mitt spørsmål – eg har tidlegare stilt det til Røsjorde – er nettopp dette: Kva for nye feil gjer han i dag? Dessverre trur eg at dei ikkje er få. Så må ein veta, og det veit òg forsvarskomiteen sin leiar, at det er umogleg for SV å fremma så mange svære forslag – i forhold til sentrumspartia sine litt utydelege forslag – når ein ikkje sjølv sit i komiteen.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
For SV, som er opptatt av å ha eit truverdig forsvar, er det klart at me ser forskjell på eit musikkorps og ein garnison. Men det er òg ein stor forskjell når det gjeld prislappen. Det lét representanten Width vera å nemna. Når SV meiner at forsvarsbudsjettet i åra framover bør ligga på mellom 23 og 25 milliardar kr, er det ut frå ei vurdering av fiendebiletet og ut frå framtidige scenaria av fiendebiletet. Det er òg ut frå det at me ikkje ønskjer å delta aktivt i NATO si verdspolitirolle. Og det er her eg meiner at Det norske storting går utover sine fullmakter. For ein går altså inn og legg opp eit løp i forhold til Forsvaret som går ut på at ein skal ha styrkar klare til internasjonale operasjonar i NATO-regi – Arbeidarpartiet er tydelege på dette – og at ein òg skal kunna stilla styrkar til EU sin krisehandteringsstyrke. Trass i at Noreg ikkje er medlem i unionen, så skal altså Noreg vera med og forsvara unionens interesser. Dette er ikkje ein politikk som samsvarar med den politikken som SV står for. Det er ikkje nokon tvil her. SV vil ikkje vera med på investeringar som Framstegspartiet og andre parti går inn for. Me ønskjer å avgrensa det investeringsnivået som ein legg seg på, nettopp for å kunna syta for at me har eit forsvar som er til stades over heile landet, og SV vil, som det einaste partiet på Stortinget, styrkja Kystvakta og miljø- og ressursovervakinga. Det trur eg etter kvart at fleire kjem til å vera med på. Til slutt til Terningmoen: Terningmoen ligg midt i Elverum. Det er kapasitet nok i området. Derfor foreslår me det me gjer.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
I forhold til NATO og Kosovo er det ikkje tvil om at det er heilt nødvendig å vera til stades i Kosovo. Men spørsmålet mitt i forhold til at den saka nå blir tatt opp igjen, var om ein kunne ha løyst dette på andre måtar enn det ein gjorde då ein utan folkerettsleg grunnlag gjekk til angrep på ein sjølvstendig stat, og faktisk gjennomførte ein del angrep som etter mi meining er sterkt i strid både med det eine og det andre, bl.a. var flyktningleirar, sjukehus og nyhetsstasjonar nokre av angrepsmåla. Det må frå norsk side og frå internasjonal side leggast større vekt på å gjera noko før konfliktar oppstår. Det har vore SV si linje så lenge eg har vore med i SV, å syta for å hjelpa med økonomi der det er nødvendig, og å syta for bistand der det er nødvendig, for å dempa konfliktnivået rundt omkring i verda. Ikkje alle er interesserte i det. Mange er interesserte i at det skal vera eit konfliktnivå, slik at det vil oppstå krig og kriser. Eg seier ikkje at Framstegspartiet er det. Men det er ikkje tvil om at dess meir aggressivt ein opptrer internasjonalt, dess større problem blir det, slik som me bl.a. ser i forhold til Bush. Så til Luftforsvaret. Me kjem til å stemma mot forslaget frå bl.a. Framstegspartiet og Høgre, som òg er intensjonen til fleirtalet, om å kjøpa nye transportfly og jagarfly. Når det gjeld Framstegspartiet, vil dei bruka 30 milliardar kr på nye fly. Dei pøsar ut av skattebetalarane sine pengar heile vegen. Til slutt: Når det gjeld dette med karakterar, oppseding og objektivitet, er noko av poenget nettopp at når ein gjev karakterar, klarer ein ikkje å vera objektiv. Det er det som er problemet for dei som er for slike system.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2001-06-13:
I replikkordskiftet med Senterpartiet tidlegare kom det fram som eit ledd i ein argumentasjon at det skulle ligga føre eit brev som skulle vera avgjerande i forhold til val av Reitan eller Jåttå, men at dette brevet var gradert, og at ein ikkje kunne opplysa om innhaldet. Det første spørsmålet mitt er derfor om det ligg føre brev som delar av Stortinget ikkje får veta noko om, som er avgjerande for ein argumentasjon i forhold til lokalisering. Så har eg lyst til å utfordra statsråd Godal på verneplikta. Eg synest det er veldig positivt at eit fleirtal, alle minus Framstegspartiet, går inn for å vurdera ein tredje kategori verneplikt. I går hadde me her ein svær debatt om høgare utdanning – det å få meir effektivitet i utdanninga, få folk raskare ut av systema og syta for at ein får meir til på kort tid. Er statsråden einig i at ein må gå meir inn i den materien i forhold til Forsvaret òg, sjølv om han har gjort det i vurderingane før dette? Bør han ikkje nå i framhaldet av denne debatten gå inn og sjå om han ikkje kan forbetra og modernisera den vernepliktsutdanninga som ein har i dag, og korta ned på tida? Til slutt: Det blir veldig mykje debatt om større investeringar, om strukturar, det blir snakk om nye brigadar som er slappe, osv., og det blir snakk om møllposar. Men eg synest det er veldig lite debatt om framtidas utfordringar som går f.eks. på datasabotasje. SV har eit forslag på dette for ytterlegare å få i fokus den problematikken. Spørsmålet mitt til statsråden er: Meiner Regjeringa at ein har det nødvendige fokus på problematikken knytt til sabotasje på datanettverk, når ein veit kva konsekvensar sabotasje kan ha?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Først kanskje det viktigste: Representanten Røsjorde på vegne av Fremskrittspartiet, Venstre og de andre sentrumspartiene er enige om at vi må ta på alvor hvor vi ligger. Så til debatten om inndekning: Det handler ikke om kollekt, det handler om å være tøff i omstilling. I et samfunn hvor vi er tøffe mot det vi skal levere i helsetjenester og i skole, må vi også kunne være tøffe mot ledelsesstrukturene og logistikkstrukturene i Forsvaret. Det er der finansieringsforskjellen mellom sentrum og Fremskrittspartiet ligger. Vi har vært realistiske nok, men vi er blitt nedstemt på en del av våre tiltak og justerte opp rammen til 29 milliarder kr. Men det som undrer meg, er at Fremskrittspartiet ikke er tøff med hensyn til å ta de ledelsesstrukturene som er der, hvor det nærmest har vært en sport i Forsvaret at den ene utreder til neste utreder kommer, og det skjer ingen slanking på toppen. Men det vi er enige om, er å produsere vernepliktige, så her får vi jo en test. Skal man utdanne folk til Heimevernet basert på 3 000, må de stå 30 år i rullene, eller skal man utdanne – slik som sentrum vil – 4 200, står de 20 år i rullene når man regner med realistiske frafallsprosenter. Så det er det som gjør at verneplikten er troverdig – det pluss det at man har en vernepliktsbasert oppsetting i Hæren. Så det er mange likhetspunkter, men forskjellen er tøffheten ved å ville omstille på toppen. Det er ikke nok bare å be dem på bunnen om å omstille, det må starte på toppen hvis omstillingen skal være troverdig. Det er sentrums hovedbudskap og for så vidt også utfordring til Fremskrittspartiet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Det er et gledelig faktum at Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, Venstre og Høyre står sammen om svært mye, ikke minst – som i den markerte avslutningen Godal nå hadde – om å sikre et forsvar forankret i folket og ikke basert på den norske varianten av kneipene i Marseille. Jeg vil på basis av dette fellesskapet stille to oppklarende spørsmål til representanten Godal. Jeg skal ikke ta opp lokaliseringen Reitan/Jåttå, men jeg antar at representanten Godal er enig med meg i at det ville være svært uheldig hvis det norske forsvaret i fremtiden skulle få en øverstkommanderende som ikke vet hva det vil si å være i Nord-Norge. Så på hvilken måte vil representanten Godal på vegne av Høyre, gitt Høyres standpunkt, sørge for at vi får offiserer som har en annen rekrutteringsrute enn Garden–Kosovo–Jåttå, slik at også Nord-Norge inkluderes som en fast bestanddel i den forsvarspolitiske kompetanse? Det er det ene. Det andre er: Nettopp med det standpunkt som representanten Godal gav uttrykk for, vil jeg gjerne at han utdyper det standpunkt som jeg oppfatter at Høyre og sentrumspartiene har når det gjelder innsatsstyrken FIST-H, hvor vi ønsker å bruke flere vernepliktige nettopp for ikke å ende i den situasjon at vi sniker oss inn i et yrkesforsvar. Jeg vil også avslutningsvis ta for gitt at når man først skal ha det syn på verneplikt som Høyre har gitt uttrykk for, må man også på et rett tidspunkt levere en styrke til Heimevernet som gjør at vi ikke har et heimevern på 83 000 mann hvor en må stå i rullene i 30 år – altså med andre ord, en må produsere noen som kan stå der i 20 år, gitt normale frafallsprosenter. Jeg tar det for gitt at Høyre bl.a. på basis av Sårbarhetsutvalgets innstilling, som den sittende regjering ikke har tatt med i proposisjonen, vil komme til en slik konklusjon.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Jeg forstår at representanten Halvorsen ikke har lest Willoch-utvalgets innstilling. Willoch-utvalget ble nedsatt av tidligere justisminister Odd Einar Dørum for nettopp å tegne det trusselbildet. Jeg beklager dypt at Sårbarhetsutvalgets innstilling ikke er en del av saken vi behandler i dag. Det fører bl.a. til begrunnelsen om at det er viktig at folk har del i forsvaret, det fører til begrunnelsen for et vitalt oppegående forsvar, og det fører til at vi ikke skal ha et heimevern hvor en må stå 30 år i rullene for å levere 83 000 mann i produksjon. Dette fører det til, i tillegg til at det fører til at vi har et kompetent politi, at vi har kompetente borgere. Bildet i nord er ikke av invasjon, men av et rikt sted på kloden med kjempestore ressurser, hvor det å opprettholde stabilitet, det å opprettholde forutsigbarhet, faktisk er en del av vår internasjonale forpliktelse. MTB-ene, som Arbeiderpartiet gikk med på under det rimelige press som oppstod, er jo en del av det å vise at vi yter vår innsats i nord. Og det vi har av forsvar, er ikke mer enn det som er realpolitisk nødvendig for en tenkt framtidig situasjon, som ikke jeg kjenner, men la oss si at Putin V om 15 år fikk en krise i Sentral-Asia: Så kommer resultatet: rykk fram til Vardø – automatisk telefonsvarer – og en HV-tropp med utkjøpte Kalashnikov-er. Det er en dårlig måte å gjøre det på. I en slik situasjon må vi hvert fall tenke som finnene gjør. Finnene sier jo i dag følgende: Mycket allvarlig reduktion av armén – skall reduceras från 26 till 22 brigader. Og finnene skryter ikke, de bare er der. De bare er der, slik at alle vet at en ikke bare kan krype inn. Men de brauter ikke av det. Det er det jeg snakker om: Vi skal ikke true noen, men vi skal være såpass nærværende at vi ikke får alliansen av liberalister, pasifister og slappfisker som bryter ned hele forsvaret vårt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Det å bli forvekslet med den gamle Kripos-mann og militærvenn Restad ser jeg på som en anerkjennelse. Når det gjelder spørsmål om inndekning, hadde sentrum en inndekning som vi har erkjent at folk enten ikke har hatt tid til å gå inn i, eller ikke har godtatt. Derfor har vi endret rammen, som Restad gjorde rede for tidligere i dag, til 29 milliarder kr. Vi tar ansvar og vil komme til å ta ansvar for den strukturen som blir vedtatt. Jeg vil ikke uttrykke det på noen annen måte. Men vi mener faktisk at det er helt nødvendig i en proposisjon – som ikke er et budsjett – å ha den type trykk på strukturene at det som til nå ikke har skjedd når det gjelder å slanke staber og støttefunksjoner, omsider skjer. Det er helt nødvendig å ha trykket! Jeg må ærlig si – hvis man fjerner seg fra enhver forsvarserfaring, bare tar en kommunalpolitisk erfaring – at uten det trykket skjer det ikke noe. Jeg er opptatt av at det trykket skal være der. Jeg synes at representanten Hernæs skal glede seg over det jeg sa i en tidligere replikk til representanten Ingvald Godal, nemlig at Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre, som jeg representerer – ikke Senterpartiet, selv om jeg gleder meg over å bli sammenlignet med Restad – har mye felles først og fremst med Høyre, men vi står også sammen med Fremskrittspartiet på mange viktige punkter. Det er en realitet som vi skal ta innover oss. Og når dette skjer, er det viktig å være oppmerksom på dette og høre at vi sier at vi justerer vår ramme. Men vi vil ha trykk. Vi vil ha trykk på det omstillingsarbeidet som også må skje på toppen i Forsvaret. Det norske folk, som betaler skatteregningen, fortjener det. Når det gjelder skytefeltet, er det tidligere kommentert av Restad, og jeg rekker ikke å ta det i dette innlegget. Vi legger fram forslag som vi mener er nødvendige, når vi får nye kritiske spørsmål og kostnader på bordet. Vi la fram et helhetlig opplegg den 28. mai. Vi er selvfølgelig svært opptatt av at folk skal bli øvd på en skikkelig måte. Det vil vi også ta konsekvensen av.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Representanten Røsjorde oppsummerte på en presis måte i sin siste replikk at en major selvfølgelig ikke gjør det. Det er jo ikke majoren som er problemet. Det er generalen eller generalens overordnede i linjen som er problemet. Og hvis ledelsen da ikke har trykk, er det klart at det ikke kan forventes at de som sitter nede, skal delta med noe engasjement. Min erfaring fra mindre og større offentlige apparater er at hvis ikke ledelsen eksponerer seg og får fram at den mener alvor, vil ethvert normalt tenkende menneske oppfordres til å helgardere seg. Helt riktig! Jeg er opptatt av å ha dette trykket på endringene. Jeg har i beskjedenhet selv ledet endringsorganisasjoner som handler om en annen form for liv og død enn forsvar. Forsvaret skal handle om det som vi håper å forebygge, men som er tøft nok når det skjer. Og jeg må si at det har da vært mulig for den som har vært villig til å gå inn i disse situasjonene som leder, men det er krevende. Veldig krevende! Det enkleste er faktisk å holde seg unna. Jeg har tross alt begrenset erfaring fra å lede et departement og ha reorganisert det på ett år. Det var meget krevende, og heldigvis var det dyktige folk. Men jeg har følgende erfaring: Hvis man vet hva man vil og holder trykk på det, får man også et resultat. Det er hele poenget mitt. Dette presset, som jeg trodde det var tverrpolitisk enighet om i dette stortinget, føler jeg det som en plikt å holde trykk på når jeg har ordet her i dag. Når det så gjelder økningen av krigsstrukturen, er det rett at vi i utgangspunktet hadde fire brigader. Men vi måtte også kompromisse i den realpolitikken som oppstod. Vi måtte øke rammen med 1 milliard kr og gikk ned fra fire til tre og en halv brigade, i den forstand at vi faset inn Trønderbrigaden, som vi hadde prioritert som nr. 1. Men vi klarte ikke den styrkeoppbyggingen som vi kunne gjort på Østlandet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-06-13:
Representanten Hernæs har helt rett i hvilke logiske alternativer som eksisterer, så lenge det ikke eksisterer skytefelt i Østerdalen. Det er helt riktig. Det vi har bedt om, er at man skal få avklart de spørsmål som nå er reist. Det er det som ligger i vårt forslag. Det går ikke lenger enn det. Vi syntes det var ansvarlig i forhold til de problemer som er oppstått med hensyn til støy og eventuelle kostnader. Det er det vi har bedt om. Det er slik at inntil det feltet blir klart, må man bruke eksisterende felt. Som beskrevet, ligger de på Dovre og i Nord-Norge. Jeg har ikke noe å tilføye til det. Det var et helt logisk resonnement som representanten Hernæs framførte i mitt sted, og jeg slutter meg til det. Når det så gjelder salderingen, må jeg si følgende: I den proposisjonen vi fikk, stod det nesten ikke et tall. Det fins heller ikke et organisasjonskart. Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre bad om å få tall fra Forsvarsdepartementet. Vi fikk til å begynne med beskjed om at det var nesten umulig å levere tallene. Ca. en uke før fristen fikk vi noen svar, og etter hvert ble det en dialog om dette. Vi har en vilje til å gå inn med et hvilket som helst tall, slik at det vi faktisk stemmer for, blir resultatet. Det er slik vi har jobbet hele tiden. Slik begynte vi å jobbe, og etter hvert begynte vi å få svar fra departementet. De som sitter i komiteen, altså representantene Stråtveit, Rise og Restad, jobbet slik, og de har justert seg. Vi er da ansvarlige for at når vi ønsket en større produksjon og et større nærvær i nord, justerte vi rammen vår til 29 milliarder kr, og det er klart at det gir vårt utgangspunkt for å operere videre. Men jeg vil ikke kommentere dokumenter jeg ikke har sett, fra denne talerstol. Jeg er nødt til å forholde meg til det arbeidet som er gjort, og til det at vi vil ta ansvar for våre handlinger.
Anne Brit Stråtveit (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Regjeringen har i proposisjonen tatt utgangspunkt i dagens ordinære forsvarsrammer og lagt til om lag 1,4 milliarder kr årlig til internasjonale operasjoner og så summert dette i sitt forslag til en årlig ramme på 28 milliarder kr for kommende planperiode. Regjeringen foreslår med andre ord at den foreslåtte ramme på 28 milliarder kr skal inkludere internasjonale operasjoner. I komiteinnstillingen står Arbeiderpartiet inne med en særmerknad som mildest talt virker både uklar og selvmotsigende. Først forutsetter arbeiderpartifraksjonen at prinsippet om tilleggsfinansiering skal videreføres for internasjonale operasjoner. Så konstaterer de at Regjeringen for perioden 2002–2005 inkluderer utgifter til internasjonale operasjoner innenfor rammen, og så konkluderer Arbeiderpartiet med at «dersom utgiftene til internasjonale operasjoner i omstillingsperioden på signifikant vis overstiger det nivå Regjeringen og Stortinget har lagt til grunn, så må bevilgningene økes deretter». Kan representanten Fossli nå avklare om utgifter til internasjonale operasjoner på 1,4 milliarder kr årlig er inkludert i Arbeiderpartiets forslag om en planramme på 114 milliarder kr for fireårsperioden? Og så et lite spørsmål til, da det er naturlig å spørre også Arbeiderpartiet om verneplikten, og om Arbeiderpartiet nå går bort fra prinsippet om allmenn verneplikt når avtjening av verneplikten i realiteten kommer godt under 50 pst. Er Arbeiderpartiet enig med Regjeringen, som i proposisjonen sier at de vernepliktige ikke vil ha «noe krav på å tjenestegjøre selv om vedkommende er skikket»?
Anne Brit Stråtveit (Kristelig Folkeparti), 2001-06-13:
Kristelig Folkeparti og Høyre står sammen på mange punkter i denne innstillingen. I fellesskap bidrar vi til å få vedtatt et mer solid forsvar enn det Regjeringen foreslo i omstillingsplanen. Vi styrker verneplikten i forhold til arbeiderpartiregjeringens forslag, og vi styrker den militære tilstedeværelsen i Nord-Norge, fordi det er der de største forsvarsmessige utfordringene ligger for det nasjonale forsvaret. Og det vil de gjøre i overskuelig fremtid. En naturlig konsekvens av dette vil etter vår vurdering være at også Forsvarets fellesoperative hovedkvarter legges til Reitan ved Bodø, som har alle forutsetninger for å kunne fungere som nasjonalt hovedkvarter. En styrking av Nord-Norge vil naturlig medføre et fellesoperativt hovedkvarter i Bodø. Dessverre går Arbeiderpartiet og Høyre nå inn for å legge det fellesoperative hovedkvarteret til Jåttå. Stemmegivningen til enkeltrepresentanter kan bli avgjørende i voteringen. Jeg ber representanten Godal om å utdype sin begrunnelse for ikke å legge dette hovedkvarteret til Reitan, og Bodø. Og så: I Høyres omtale av verneplikten forutsettes det at tjenestetiden skal utnyttes skikkelig. Sentrumspartiene har foreslått 100 effektive dager for førstegangstjeneste i Heimevernet. Ville ikke dette være en bedre løsning for Høyre enn bare å holde på en tjenestetid på seks måneder? Så ønsker jeg også at Godal kan slå fast at Høyre ønsker en deltakelse på minst 50 pst. gjennomført førstegangstjeneste, og at Høyre vil holde på at antallet HV-soldater skal være 83 000. Da er det viktig for oss at det handler om dette.
Erna Solberg (Høyre), 2001-06-13:
Utgangspunktet for Forsvarsstudien og for utredningen har vært at forsvarssjefen i stedet for å basere seg på hva Norge trenger av forsvar ut fra en sikkerhetspolitisk og strategisk analyse, har utredet hva slags forsvar han vil prioritere innenfor de rammene han har vært vant til at Arbeiderpartiet har vært villig til å bevilge. Utgangspunktet har etter vår mening vært feil. Vi er i en situasjon hvor Forsvaret er i en alvorlig ubalanse, og det er to elementer som har bidratt til denne ubalansen. Det ene er fordyringer og mangelen på en del organisatoriske endringer, men det andre er at flertallet på Stortinget aldri har vært villig til å finansiere den strukturen de faktisk har ønsket. Derfor er dagens situasjon ganske alvorlig. Fordi Stortinget har valgt å si at utgangspunktet ikke er en budsjettramme, men hva Norge trenger av forsvar, kommer flertallet her i dag til å vedta en struktur som faktisk inneholder mer enn det forsvarssjefen har sagt han vil bruke – ca. 25 milliarder kr pr. år – og mer enn det Regjeringen har lagt opp til. Og da er mitt spørsmål til Arbeiderpartiet: Vil Arbeiderpartiet basere seg på hva flertallet faktisk vedtar i dag, og bidra til at vi i fremtiden ikke får en alvorlig ubalanse som gjør at forsvaret vårt blir dårligere og dårligere for hvert år? Når flertallet mener at vi trenger en større krigsstruktur enn det Arbeiderpartiet ønsker, vil da Arbeiderpartiet innse at de i fremtiden også må være med på å bevilge til den strukturen? Hvis ikke, vil vi være i en situasjon hvor Arbeiderpartiet kommer til å bidra til å uthule hele forsvarsevnen vår i årene fremover. Det er testen på om det Fossli sa, er riktig, nemlig at Forsvaret faktisk er viktig også for Arbeiderpartiet.
Tore Nordseth (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
La meg først få anbefale at Lars Rise tar en grundigere titt på innstillingen, spesielt i forhold til Arbeiderpartiets forslag angående Karljohansvern, for der er det tydelig at han ikke har sett grundig nok etter. Som Rise var inne på, har sentrumspartiene utarbeidet sitt eget alternative opplegg for Forsvaret, og i en pressemelding utsendt fra de samme partiene hevder de også at de har fått fullt gjennomslag for sitt alternative opplegg. Dette alternativet innebærer flere styrker, langt høyere utdanningsaktivitet, og at Forsvaret må drives på vesentlig flere plasser enn det som er foreslått i St.prp. nr. 45. Grove kostnadsberegninger indikerer en ubalanse på i beste fall 1,5 milliarder kr hvert år i de kommende åtte årene. Sammenlignet med St.prp. nr. 45 øker de samlede utgiftene ikke bare til investeringer i materiell, men også på driftssiden og til investeringer i eiendom, bygg og anlegg, slik at på lengre sikt er potensialet for ytterligere ubalanse vesentlig større. Og det er nettopp denne ubalansen som har ført Forsvaret opp i den situasjonen de er i i dag. Så mitt spørsmål til representanten Rise blir som følger: Er sentrumspartiene bekvemme med dette bidraget til ytterligere å forsterke den økonomiske ubalansen i Forsvaret?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Jeg har to lokale spørsmål, men de er allikevel av litt prinsipiell betydning. Det første gjelder Evjemoen. Kristelig Folkepartis parlamentariske leder og sentrums statsministerkandidat har gått i fakkeltog med 1 500 mennesker på Sørlandet og sagt at Evjemoen skal ha en militær aktivitet. Parlamentarisk leder Enoksen har også vært der og gitt et klart inntrykk av at Evjemoen skal bestå. Det som kunne ha reddet Evjemoen, var at dette heimevernsenteret, det såkalte heimevernskolesenteret, var blitt lagt til Evjemoen. Det er nemlig akkurat det som Evjemoen er skreddersydd for, for rekruttutdanning og for HVs USK-utdanning. Det var et av alternativene som arbeiderpartiregjeringen utredet i St.prp. nr. 45. Hvorfor gikk ikke Kristelig Folkeparti og sentrum inn for at dette HV-skolesenteret skulle legges til Evje, slik at Evjemoen kunne ha vært reddet? Det er veldig overraskende etter de klare uttalelsene. Det andre gjelder Garden. Garden skal fortsette, det er greit. Men Garden ønsker gjennomgående tjeneste, det er den eneste avdelingen i Hæren som ikke har gjennomgående tjeneste, og gjennomgående tjeneste er som prinsipp fornuftig. Det å la Garden være på Evjemoen, er en slags aktiv dødshjelp, er jeg redd for. Jeg tror ikke det på lang sikt gir Evjemoen noe løft å beholde Garden. Det er ganske kortsiktig. Derfor spør jeg representanten Rise fra Kristelig Folkeparti: Hvorfor tenkte dere ikke konstruktivt, og hvorfor stod dere ikke ved det dere lovte og det klare inntrykket som sitter igjen, at sentrum skulle redde Evjemoen?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Representanten Restad sa at Regjeringen her gikk på et stort nederlag. Jeg har tvert imot lest, fra nøytrale observatører, at Regjeringen får gjennomslag for opp til 95 pst. av de forslag som fremmes her. Jeg vil dvele ved de andre 5 pst., som vi ikke får gjennomslag for. Ett av de forslagene som det er meget overraskende at Senterpartiet og Gudmund Restad ikke støtter, er sammenslåingen av Forsvarets overkommando og Forsvarsdepartementet for å lage et sivilt-militært integrert forsvarsdepartement. Dette ville gitt store fullmakter til de avdelingene som er ute i distriktene. Jeg trodde Senterpartiet var for distriktspolitikk. Det ville fjerne unødvendig dobbeltarbeid og større ressursbruk. Jeg trodde det var slike ting som representanten Restad stod for. Derfor er det for meg svært overraskende at Senterpartiet og Restad ikke er med på akkurat det forslaget. Jeg vil gjerne ha en begrunnelse – og en god begrunnelse – for at Senterpartiet ikke støtter et slikt distriktspolitisk og ressursmessig fornuftig forslag. Jeg ser argumentene til Høyre og Fremskrittspartiet. Dem ser jeg, og dem aksepterer jeg, for de vil ha en klar og tydelig forsvarssjef. Det er det viktigste for dem, men det må være andre ting som har betydning i den store sammenhengen, når man kan få alle de andre gevinstene i tillegg. Vi har sagt at forsvarssjefen fremdeles skal være tydelig og klar. Gi meg en god forklaring på det, Restad.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Jeg vil bare følge litt opp dette med sammenslåing av Forsvarets overkommando og Forsvarsdepartementet, som jeg fikk en forklaring på, nemlig at vi skulle ha en tydelig forsvarssjef. Det var hovedargumentet, og dermed kastet Restad distriktspolitikk, rasjonalisering og effektivisering på båten. Men når det er slik at representanten Restad vil ha en tydelig forsvarssjef, må han jo også lytte til denne forsvarssjefen. Og da kommer jeg over på mitt neste spørsmål, som gjelder Reitan/Jåttå. Der har forsvarssjefen kommet med en klar og tydelig anbefaling med hensyn til hva forsvarssjefen vil. Og jeg går ut fra at Restad legger avgjørende vekt på det, i og med at han vil ha en slik selvstendig, tydelig og klar forsvarssjef. Jeg vil stille nok et spørsmål til representanten Restad. Vi var jo sammen med forsvarskomiteen i Brussel for å få en oversikt og kanskje synspunkter og inntrykk med hensyn til hva NATO mente om dette med felles operativt hovedkvarter. Svaret var vel at vi fikk ikke noe svar, for de ville ikke legge seg opp i det, det var en nasjonal sak som vi avgjorde på selvstendig grunnlag. Men hvilke inntrykk etterlot det besøket hos representanten Restad? Jeg fikk iallfall et tydelig og klart inntrykk av at Jåttå ville være det beste – det var det jeg fikk ut av det mellom linjene – og jeg må derfor spørre: Hvilket inntrykk fikk representanten Restad? Og igjen: Vil han legge vekt på det som forsvarssjefen sier, når han er så opptatt av at forsvarssjefen skal være selvstendig?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Representanten Dørum prøver å tegne et trusselbilde der enkelte får karakteristikken naiv, og der hans bilde av trusselen er det riktige. Jeg tror at representanten sitter med et gammelt svart/hvitt-apparat, og at han bør prøve å få fjernkontrollen i gang og få skiftet over til det rette bildet. Jeg tror ikke at det i dag er invasjonsforsvaret og trusselen i nord som er det store. Vi skal ikke lenger ligge i en veigrøft i indre Troms. Det er ikke det som er norsk politikk lenger. Hvis en går over på det trusselbildet som jeg ser for meg, så er det kanskje indre europeiske problemer. Det er det som skjer i Kosovo, som er et problem for det norske forsvaret, det er emigrasjonen fra Nord-Afrika som svømmer inn over Europa i sør, det er åtte millioner muslimer i Frankrike, det er fattigdom, det er miljøproblemer – jeg trodde faktisk Venstre var opptatt av de miljøproblemene som kan skape alvorlige problemer for samfunnet, jf. Tsjernobyl-ulykken – det er IT-problemer, hackere som kan lamme hele det norske forsvaret og hele det norske samfunnet, det er strømforsyningen osv. Jeg tror at hvis representanten Dørum greide å få stilt inn parabolen, slik at han fikk inn det rette trusselbildet, ville han skjønne at det er ikke det forsvaret som han prøver å tegne et bilde av, vi trenger i Norge. Jeg vil be representanten Dørum om å komme med en kommentar til om det ikke er slik at han lever i en svart/hvitt-bildetid.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Me går inn for ein struktur, som eg gjorde greie for i stad, med MTB-ar, med eit heimevern på dagens nivå, og med den fjerde brigaden inne. Og det vil me betala for. Dersom me skulle kompromisse på eit lågare nivå enn dette, måtte det bety at me tok bort eit av desse elementa, t.d. Trønderbrigaden. Me har vore gjennom ei veldig grundig vurdering og utgreiing av dette saman med bl.a. Generalinspektøren for Hæren, og dokumentasjonen viser at det er eit knekkpunkt ved fire brigadar når det gjeld Hæren. Går me under det, rausar det på ein måte utfor. Me vil ikkje ha nok til å stanse det avgrensa angrepet som me må vera førebudde på kan koma i løpet av kort tid. Det vil ikkje vera nok til å syte for rekruttering til internasjonale operasjonar, og det vil bli svært vanskeleg å halde oppe kompetansen. Difor går me for dei fire brigadane, og difor går me for å finansiere dei. Eg skulle gjerne ha kompromissa med Arbeidarpartiet – det ville vore kjempefint å ha fått med alle saman – men dei ligg på eit for lågt nivå. Det Forsvaret dei går for, er for dårleg.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Når det gjeld spørsmålet om Reitan kontra Jåttå, er det gode argument for båe løysingane, og fleirtalet i Høgres gruppe har kome til at Jåttå er best. Når det gjeld fyrstegongstenesta i Heimevernet, går me for seks månader, m.a. fordi seks månaders teneste vil kvalifisere for deltaking i internasjonale operasjonar. Det gjer ikkje fire månaders teneste. Mellompartia legg seg her på ein slags mellomvariant på 100 dagar, som eg eigentleg ikkje skjøner kor kjem frå, men det er sjølvsagt betre enn fire månader – det er vel ca. fem månader. Så me får sjå kva resultatet blir i kveld. Det beste ville jo vera om dei gjekk for seks månader, slik at me får ei fullverdig fyrstegongsteneste som kvalifiserer for deltaking i internasjonale operasjonar. Når det gjeld verneplikta, synest eg det er uinteressant om det er 48, 50 eller 52 pst. Det viktige er, etter mitt syn – og det har me i Høgre stått på gjennom heile 1990-talet, tidlegare stod òg stortingsfleirtalet på det – at det skal vera likt for alle. Er ein kvalifisert, så skal ein kallast inn. Dersom me går bort frå likskapsprinsippet og legg den plikta berre på enkelte – Knut skal ut i 12 månader, Ola skal få sleppe, og dei er like vel utstyrte frå naturen si side – er det klart at det må kompenserast. Og då er me snart i ein situasjon der det må kompenserast på ein fullverdig måte, med full løn – i praksis er me oppe i dei same utgiftene som til eit profesjonelt forsvar. Så det er likskapsprinsippet som er det springande punktet her. Me står på likskapsprinsippet, og dersom det blir overtaligheit, går me for at ein står kortare i rullane, slik at me får bruke fleire. Men dersom overskotet blir for stort, må me greie ut alternative måtar.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Grunngjevinga til fleirtalet i Høgre for å gå for Jåttå har med nærleiken til NATO-hovudkvarteret å gjera, og dei fordelane som ligg i det. Det er det som har gjort at det har tippa i den retninga for fleirtalet. Når det gjeld Reitan, er det sjølvsagt riktig som Restad seier, at hovudoppgåvene for det norske Forsvaret i ein krisesituasjon vil vera i nord, og at det er viktig å ha eit hovudkvarter der nord som er i nærleiken av miljøet og kan handtere dette på ein best mogleg måte. Difor er eg fornøgd med, når hovudkvarteret blir på Jåttå, at me har fått den løysinga for Reitan som Regjeringa går inn for, og den støttar me.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Når me går inn for å få utgreidd dette, er det fordi me vil bevara eit vernepliktsbasert forsvar. Verneplikta har den fordelen at ein får tak i den beste ungdommen, og ein får behalde skikkeleg sterke band mellom Forsvaret og folket. Men føresetnaden er, som eg var inne på i eit svar på ein tidlegare replikk, at ein kan behandle folk med rimeleg grad av likskap. For å få det til når ungdomskulla blir så mykje større enn det Forsvaret treng, sjølv om ein tek med at ein har ein trena reserve og utdannar for det, kan det vera ein fordel dersom ein kan finne andre måtar å bruke dei på, særleg for det som har med tryggleik å gjera. Når me skal behandle Sårbarhetsutvalget si innstilling til hausten, kan det bli aktuelt å finne oppgåver der det er naturleg å bruke slike. Dette vil ha med landets tryggleik å gjera i ei litt utvida tyding. Me har ikkje tatt stilling til noko, men me vil utgreie det, for eg er overbevist om at den linja som Arbeidarpartiet og Framstegspartiet no står for, nødvendigvis vil føre oss inn i eit profesjonelt forsvar, som vil bli veldig lite og veldig dyrt, og me vil miste alle dei fordelane som me har med eit vernepliktsforsvar. Ein har jo gått over til eit profesjonelt forsvar nedover i Europa, og der viser det seg at ein får relativt bra rekruttering til offisersstanden, men til dei meinige får ein – for å sitere ein eller annan – stort sett slike som ramlar ut av kneipene i Marseille. Ei slik utvikling er ikkje me for. Me vil behalde dei beste i Forsvaret, og derfor vil me utgreie dette for å kunna halde ved lag likskapsprinsippet.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Når det gjeld det med å sørgje for at forsvarssjefen her i landet i framtida skal vera kjend med nordområda, gjer ein det ganske enkelt ved å legge det opp slik at det å vera sjef i nord, det å tenestegjera i nord, som er det viktigaste området for oss, er svært meritterande, slik at det nærmast blir utenkeleg at ein kan bli sjef utan at ein har gjort skikkeleg teneste der oppe. Når det gjeld innsatsstyrken og verneplikt, gjekk Framstegspartiet og Høgre i samband med St.meld. nr. 38 for 1998-99, som me behandla for eit år sidan, inn for ei meir forsiktig linje enn fleirtalet gjorde, fordi me var redde for at det fleirtalet, Arbeidarpartiet og mellompartia, la seg på, ville bli ein gaukunge som sparka for mykje av det andre ut. Det har me sett heldt stikk, slik at det no er i ferd med å bli justert. Me gjekk den gongen inn for at me i fyrste omgang skulle setta oss i stand til å kunna oppfylle dei forpliktingane som me har overfor NATO i samband med IRF osv., og så bygge styrken ut gradvis i samsvar med dei årlege budsjetta, og i samsvar med økonomi og behov. I dag står me på det same. Me vil primært oppfylle våre forpliktingar overfor NATO, og så deltar me utover det i den grad me finn at me har råd. Så til det med profesjonelle: Me må ha noko profesjonelt, men me vil avgrense det til det som er nødvendig for at me kan tilfredsstille NATOs krav. Når det gjeld kor lenge ein skal stå i rullane i Heimevernet, seier me ingenting om det i innstillinga, og me er fleksible der. Men dei må jo vera rimeleg unge, så nokre og tjue år bør vera det normale.
Ingvald Godal (Høyre), 2001-06-13:
Etter det eg vil tillata meg å kalle for eit veldig grundig arbeid i komiteen – fordi proposisjonen var mangelfull – me har måtta ta utgangspunkt i vår tryggingspolitiske situasjon og ei analyse av dei oppgåvene som Forsvaret skal gjera, har me no komne fram til den strukturen som me meiner er det minimum landet bør ha. I Høgre vil me legge dette til grunn i tida som kjem, og følgje opp. Dersom me no får eit overslag over kva denne strukturen kostar, vil me følgje det opp. Når det då gjeld ei avtale, er det jo slik at eitt storting ikkje kan forplikte eit anna. Dersom me skulle få ei avtale som er bindande for dei fire åra, er det partia som må bli einige om å inngå ei skriftleg, forpliktande avtale for resten av perioden. Det som eg meiner er einaste forsvarlege vegen framover, er at når me no får eit vedtak, så er det ein pris på det – den skulle me ha hatt, men kanskje blir den litt utsett – og då må partia koma saman og laga ei avtale og forplikte seg til å koma med løyvingar i dei åra som kjem, slik at Forsvaret kan vera føreseieleg. Når det gjeld stortingsvedtak på dette området, har me dessverre solid erfaring for at iverksetting av vedtaka våre ikkje alltid blir gjord med den nødvendige fart og presisjon. Det er me leie av. Eg vil no be statsråden om verkeleg å syte for at det Stortinget i dag vedtek, blir følgt opp med stor presisjon og fart . Til slutt vil eg be statsråden om at han heile tida på vegen vidare har auga opne for ytterlegare rasjonalisering av Forsvarets struktur og fredsdrift.
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2001-06-13:
Jeg har nå gjennom fire år lært Ingvald Godal å kjenne som en engasjert, språklig frodig og frittalende mann, til å stole på. Jeg har også gjennom fire år hørt fra Godal og Høyre, fra denne talerstol og alle andre talerstoler, om den såkalte doble ubalansen i Forsvaret, og at det først og fremst skyldes stortingsflertallet – og dermed Arbeiderpartiet og sentrum. Representanten har også gjentatt det her i dag. Det har ikke blitt bevilget noen penger inn i strukturen som er blitt vedtatt, har vært gjennomgangstonen. Så har da representanten Godal og de som har ment det samme som han, egentlig fått gjennomslag, fordi Regjeringen legger fram denne saken med en invitasjon til et forlik for å få tilbake forutsigbarheten, gjennom fireårsperioden, som Forsvaret ville være veldig glad for å få. Og så får vi det ikke til! Jeg mener at et forlik mellom Arbeiderpartiet og Høyre ville gitt det beste forsvaret og den mest realistiske rammen, og jeg syns det er synd at Høyre nå har tatt mer hensyn, tror jeg, til gode galluper og til det forestående valget, enn til Forsvarets forutsigbarhet. Har representanten Godal noen annen forklaring på hvorfor Høyre nå ikke ser det som så nødvendig som de har gjort helt til i dag, å sikre Forsvaret forutsigbare rammer?
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-06-13:
Jeg er enig med representanten Restad i at på ikke ubetydelige områder i denne proposisjonen har Arbeiderpartiet lidd nederlag. Det er gledelig at vi kan stå sammen om svært mye. Likevel, med henvisning til de smertelige erfaringer vi har fra de siste ti årene, og med Senterpartiets manglende evne til å følge opp med penger det de lover med ord, skulle jeg gjerne ha en begrunnelse for hvordan den tidligere finansminister forklarer den underdekning på iallfall en halv milliard kroner som Forsvarsdepartementet har regnet ut i forhold til den strukturen som blir vedtatt. Hvis jeg forstod Dørum rett tidligere i dag, vil han dekke opp dette med det han kaller større tøffhet overfor ledelsesfunksjonene i Forsvaret. Det kan sies ganske mye om behovet for ledelse i den store omstillingsprosessen Forsvaret er i nå. Det kan vi ta en annen debatt på, men jeg trodde det var relativt vanlig praksis her i huset at vi i Stortinget forholder oss til de tall som kommer fra departementet, og ikke mer eller mindre fantasifulle regnestykker. Jeg vil gjerne spørre representanten Restad – gjerne i hans funksjon som forhenværende finansminister – om han føler seg bekvem med den måten å regne på, eller om han har en annen forklaring på den underdekningen på en halv milliard kroner som ligger fra Forsvarsdepartementet. Så et spørsmål til, når det gjelder kraftsamlingen til Østerdal garnison. Hele basisen for den samlingen av hæren i Sør-Norge til Hedmark er regionfeltet, som Senterpartiet med alle midler har motarbeidet, og som de fortsetter å motarbeide med noen fantasifulle regnestykker. Jeg synes vi må få klarhet i hvor representanten Restad vil at vi skal øve opp soldatene, som vi nå riktig og i så stort omfang lokaliserer til Østerdal garnison.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-06-13:
Jeg innrømmer gjerne at diskusjonen rundt lokalisering til Reitan eller Jåttå har vært vanskelig. Jeg vil gjerne – og det er ikke ofte – få lov til å takke representanten Langeland. Han gjorde meg betydelig mer trygg på at Jåttå er det riktige standpunktet, i og med at han begrunnet sin motstand med at det ville gi for nær tilknytning til NATO. Det håper jeg at mellompartiene merker seg. Ellers vil jeg gjerne få lov til å si at når noen av oss snakker om et nasjonalt forlik om Forsvaret som selvsagt er mye nærmere enn det det matematiske antall forslag skulle tilsi, så legger de fleste av oss i det at det ikke inkluderer Sosialistisk Venstreparti. I det hele tatt er det nokså trist å oppleve hvordan det er mulig i en forsvarsdebatt å late som om det er en motsetning mellom Norges nasjonale forsvar og forsvaret vårt i NATO. Men jeg vet jo at SV har hatt et motsatt syn på det så lenge partiet har bestått, og da er det litt rart at de ikke finner å ville fremme i klartekst forslag om at vi skal melde oss ut av NATO også i denne debatten. I tidligere forsvarskomiteer – Langeland er ikke medlem av den nå – har SV hatt representanter som har vært veldig klare på det standpunktet. Så sier representanten Langeland i forhold til å bevare noen møllposer at det er kystfort som vi aldri får bruk for. Jeg tar til etterretning at representanten Langeland aldri har hørt om Oscarsborg.
Bjørn Hernæs (Høyre), 2001-06-13:
Det har vært mye god humor i dag – både om kollekt, flaskepant og stolleker – en humor som jeg synes er aldeles utmerket i stortingsrestauranten, men som jeg ikke synes har noe særlig for seg i stortingssalen når vi diskuterer noe så viktig som det å ha dekning for den forsvarsrammen som vi nå vedtar. Og jeg tror at sentrumspartiene opptrer samlet når det gjelder underdekningen. Da jeg påviste en underdekning på en halv milliard kroner i sted, tillot Restad seg å svare at dette hadde han hørt som rykter. Nå vet ikke jeg hvordan kommunikasjonen er mellom hr. Restad og hans parlamentariske leder, men det er nå engang slik at Forsvarsdepartementet har sendt et brev til de parlamentariske ledere og påvist en underdekning på 461 mill. kr i forhold til de rammene som Senterpartiet har beveget seg opp til. Da må jeg nok en gang – med den historien vi har om Forsvaret, hvor vi har hatt gode vedtak, men manglende vilje til å følge opp med penger – si at vi må ha noe mer konkret: Hvor har sentrumspartiene tenkt å ta disse pengene fra? Ellers havner vi i akkurat den samme situasjonen som tidligere ganger. Så er det regionfeltet. Den regjeringen som både Dørum og Restad var medlem av, la frem meldingen om regionfeltet, og de brukte begrepet nasjonale hensyn som begrunnelse for at man ikke kunne øve på svensk jord. Det var også den regjeringen som sa at det alternativet som til slutt ble valgt, var det verst tenkelige av alle alternativer. Synes representanten Restad det er rimelig, etter dette som kom fra hans egen regjering, å fortsette argumentasjonen om regionfeltet som om man skulle kunne øve i Sverige, og som om man ikke vet at det alternativet man valgte, kunne vært bedre? Og så, hvis det blir tid: Hvor skal vi øve? Jeg har bare lyst til å avslutte med at når vi nå får denne kraftsamlingen om Forsvaret i Hedmark, er altså ikke det på grunn av sentrumspartiene, men til tross for den holdningen som sentrumspartiene har hatt til dette viktige spørsmålet.