Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2012-03-29:
Fordelingsmeldingen redegjør på en god måte for regjeringens arbeid for å utjevne økonomiske og sosiale forskjeller og bekjempe fattigdom. At samfunnet kjennetegnes ved jevn fordeling, er et viktig mål i seg selv. At godene fordeles jevnt mellom oss, oppleves rettferdig og bidrar til sosial stabilitet og samhold. Gjensidig tillit på tvers av generasjoner, geografi og grupper er gode verdier å bygge samfunnet på. Universelle velferdsordninger gir like muligheter og er viktig for middelklassens oppslutning om samfunnsmodellen. Målt med Gini-indeksen er inntektsfordelingen i Norge jevnere enn i de fleste andre land, og forskjellene i Norge er redusert de siste seks årene. Blant dem med vedvarende lavinntekt er enslige forsørgere, unge aleneboende og mennesker med innvandrerbakgrunn overrepresentert. Til tross for finanskrisen har norsk økonomi vært god i perioden. Det er skapt en kvart million nye arbeidsplasser. Lav ledighet har bidratt til bedre fordeling. Lav ledighet og høy sysselsetting er avgjørende både for nasjonaløkonomien, husholdningenes økonomi og omfordeling. Et viktig bidrag til lav ledighet er trygg økonomisk styring som tar hensyn til rentenivå, kronekurs og konkurranseevne. Man kan ha flere tilnærminger til sammenhengen mellom jevn fordeling og økonomisk vekst. Men det er mye som tilsier at jevn fordeling bidrar positivt til økonomisk vekst. Jevn fordeling kan bidra til å opprettholde etterspørsel i nedgangstider og redusere svingninger i økonomien. I Dagens Næringsliv 18. juni 2010 var professor Steinar Holden ved Universitetet i Oslo inne på et annet perspektiv, nemlig at den europeiske gjeldskrisen krever pensjonsreformer og innstramninger. Hvis forskjellene i samfunnet allerede er store og økende, kan nødvendige reformer framstå som urimelige og være mindre gjennomførbare. Både overføringer og skattesystemet påvirker fordelingen. Universell tilgang til helsevesen og utdanning kan bidra til økt produktivitet, i tillegg til jevnere fordeling. Økt minstepensjon har redusert forskjellene. God tilgang til utdanning bidrar til å få fram talenter, og til at flere, uavhengig av sosial bakgrunn, får mulighet til å virkeliggjøre sitt potensial. Økonomisk ulikhet skaper ulikhet i helse. At marginalskatt på arbeid betyr mer for arbeidstilbudet for dem med lav arbeidsinntekt enn for dem med høy arbeidsinntekt, er et argument for at progressive skattesystemer bidrar til både økonomisk vekst og omfordeling. Gjennom skattereformen 2006 utjevnet man marginalskatt på arbeid og kapital. Reformen ga dermed både et bedre skattesystem og gode fordelingsvirkninger. De siste årene er det også gjort betydelige endringer i formuesskatten, med høyere bunnfradrag og mer rettferdige verdsettingsregler for bolig. I sum har dette bidratt til å gjøre skattesystemet mer progressivt. Tidligere var skattesystemet regressivt for tidelen med høyest inntekt. Boligmarkedet påvirker fordelingen på flere måter. Husholdningenes gjeld henger mye sammen med boliglån, og svingninger i rentenivå påvirker dermed fordelingen. Økte boligpriser gir økte forskjeller mellom dem som eier og dem som leier, i favør av dem som eier. God fordelingspolitikk krever helhetstenkning og brede strategier. Sammen med velferdspolitikken og skattepolitikken er også boligpolitikken blant de viktige områdene som påvirker fordeling, forskjeller og fattigdom.