Anniken Hauglie (Høyre), 2017-02-16:
Regjeringen arbeider for et godt og seriøst arbeidsliv. Arbeidslivets spilleregler skal følges. Samtidig erfarer vi at useriøse og kriminelle aktører utgjør en stadig økende utfordring mot det seriøse arbeidslivet. Disse utfordringene må vi møte og bekjempe. Regjeringen la tidligere i uken fram sin reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet. Den er utarbeidet i dialog med partene. Strategien viderefører og forsterker innsatsen mot useriøse aktører og arbeidslivskriminalitet. Arbeidslivskriminaliteten er ofte knyttet til flere land, og utenlandske arbeidstakere er i mange tilfeller ekstra utsatt. Å gjennomføre håndhevingsdirektivet er nettopp et av flere viktige tiltak for å møte utfordringer knyttet til slik grenseoverskridende arbeidslivskriminalitet. Formålet med håndhevingsdirektivet er å bedre etterlevelsen av reglene om lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakerne. Direktivet gir oss flere verktøy til dette arbeidet: mer og bedre informasjon om lønns- og arbeidsvilkår, mer samarbeid mellom myndigheter på tvers av landegrensene og handlingsrom til å innføre nye kontrolltiltak for å hindre omgåelser og brudd på norske regler om lønns- og arbeidsvilkår. Jeg mener det er viktig med myndighetssamarbeid på tvers av landegrensene. Et styrket og mer effektivt samarbeid mellom Arbeidstilsynet og tilsynsmyndighetene i andre EØS-stater vil gjøre det lettere å oppdage useriøse aktører. Forslaget gir Arbeidstilsynet adgang til å innhente informasjon om utenlandske virksomheter på kortvarige tjenesteoppdrag i Norge, herunder om denne er lovlig etablert, og hvilke arbeidstakere som er ansatt i virksomheten. Jeg er opptatt av at vi skal kunne avdekke og sanksjonere brudd på norske regler om lønns- og arbeidsvilkår på en rask og effektiv måte. Vi skal ikke lenger måtte sitte stille og se på at useriøse aktører unndrar seg ansvar ved bare å forlate Norge. Forslaget om å gjennomføre direktivets regler om samarbeid om innkreving på tvers av landegrensene vil gi norske myndigheter et mer effektivt virkemiddel til å kreve inn bøter, det være seg overtredelsesgebyrer eller tvangsmulkt som er ilagt utenlandske tjenesteytere på kortvarige tjenesteoppdrag i Norge. Jeg vil også understreke at håndhevingsdirektivet gir oss handlingsrom til å innføre nye kontrolltiltak og virkemidler for å sikre at norske lønns- og arbeidsvilkår etterleves. Direktivet nevner bl.a. at det er adgang til å innføre en registreringsplikt for utenlandske tjenesteytere. En slik registreringsplikt er også tatt inn i regjeringens reviderte strategi mot arbeidslivskriminalitet. Departementet er i gang med å utrede om det bør innføres en slik registreringsplikt. Jeg vil også peke på at direktivet ikke bare gir oss adgang til å innføre nye kontrolltiltak og virkemidler for at norske lønns- og arbeidsvilkår etterleves, det er viktig at vi også kan beholde de tiltakene vi allerede har, slik som godkjenningsordningen i renhold, HMS-kort og solidaransvaret i allmenngjøringsloven. Regjeringens forslag til gjennomføring av håndhevingsdirektivet vil gi oss en felles europeisk plattform for å kunne bekjempe arbeidslivskriminalitet. At vi kan forene ressurser og tilsynsmyndigheter på tvers av landegrensene, gjør oss bedre i stand til å sikre et godt og seriøst arbeidsliv i Norge.