trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-27:
Jeg har lyst til å takke for en god debatt. Jeg har også lyst til å si at inngangsporten, uten å gå inn i detaljer for dette årets jordbruksoppgjør, blir på det grunnlagsmaterialet som partene har vært enige om i alle år fram til nå, og det er et ganske viktig prinsipp. Så kan en spørre om de tallene er gjenkjennbare eller ei. Det er det grunnlaget vi har hatt som utgangspunkt og vært enige om skal være utgangspunktet for årets forhandlinger. Så er det viktig for meg å si at vi har et landbruk som har både små, store og mellomstore bruk. Det er ikke sånn at alt var bedre før, det var ganske store bruk som ble slått sammen til store fjøs og store enheter også tidligere. Så jeg tror at vi i fellesskap skal tenke at det har vært utfordringer, og det har vært utfordringer over tid når det gjelder det. Det er ikke alt som er smått som er godt, og det er ikke alt som er stort som heller alltid er godt. Det er utrolig viktig å ta med seg. Men vi har en vilje om å ha et landbruk over hele landet med ulik struktur. Så har jeg også lyst til å si til avslutning at vi har et landbruk som mer enn noen andre – de har skoene på – kjenner når klimaendringene slår inn. Vi i denne salen har mange ganger snakket om 2018 som et eksempel. Det gjorde også at en klarte å få til en klimaavtale med landbruket selv, hvor landbruket har satt seg mål om å gå ned i utslipp. Det mener jeg er en sikkerhet både fordi de tar ansvar, og fordi det er løsningen. Løsningen ligger i at vi har mulighet for å binde CO 2 , vi har nesten mulighet for å ha vårt eget naturlige CCS gjennom norsk landbruk. Den kunnskapen og den muligheten skal vi legge for dagen. Samtidig vil jeg si at norsk landbruk er et av de som er mest framoverlent når det gjelder å ta i bruk teknologi som måler utslipp og måler verdier, og som legger til grunn at en ikke skal sprøyte mer enn nødvendig, som legger til grunn hva slags fôr en skal ha, at en skal ha god avsetning for melkeproduksjonen f.eks. Dette er kunnskap som landbruket er med på å bidra med inn i egen næring. Jeg mener det også er et mulighetsvindu for at Norge kan gå utover egne grenser og vise en måte å drive landbruk på som er bærekraftig for framtiden. Jeg har tro på norsk landbruk, jeg har tro på den norske modellen, og det skal vi jobbe etter også i framtiden, både som regjering – uavhengig av hvem som sitter der – og i denne salen.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-04-27:
Det er veldig fint med et sånt initiativ for at vi kan få snakke bredt om denne viktige næringen i denne salen. Landbruksnæringen er viktig for Høyre i regjering, og vi har hele tiden vært opptatt av å legge forholdene til rette for et mangfoldig landbruk i hele landet, med muligheter til god drift ut ifra driftsgrunnlag, nettopp som representanten Pollestad fremhevet var viktig. Det viktigste elementet i landbrukspolitikken er kanaliseringspolitikken. Høyre i regjering har vært med på å forsterke kanaliseringspolitikken og dermed bidratt til å snu den negative utviklingen vi så under de rød-grønne, da grasarealene i kornområdene økte. Med vår politikk har vi lagt til rette for at tyngden av grasbasert husdyrhold skal være i distriktene. Nå er vi midt inne i vårens vakreste eventyr, jordbruksforhandlingene. Dette er noe jeg slett ikke skal legge meg opp i nå, men det har vært vanskelig ikke å få med seg bondeopprøret. Men jeg registrerer også uttalelsene til lederen i Nordland Bondelag, som tar avstand fra opprøret og heller ber dem om å hegne om forhandlingsinstituttet. Så jeg ønsker bare partene lykke til videre i forhandlingene. Men et lite tilbakeblikk kan være greit å ha med seg. Ser man hele perioden vi har hatt – de snart åtte årene – under ett, har budsjettstøtten per ku økt to–tre ganger mer for bruk med 15 kyr enn for bruk med 60 kyr eller mer. De siste årene har vi også lagt til rette for at brukene med under 30 kyr kan gjennomføre nødvendige investeringer. I 2020 var halvparten av investeringsprosjektene som fikk støtte, bruk med under 30 kyr. Så vet vi at det er ønske om mer, og det er bra, for det viser at det er en optimisme der ute, det viser at de ønsker å satse, de ønsker å stå på, de ønsker å bygge nytt for å tilpasse. Jeg opplever at det er en sterk støtte i regjeringen for å opprettholde et variert og godt landbruk i hele landet, nettopp fordi landbruket er viktig for hele landet, for sysselsetting, for bosetting, for aktivitet og ikke minst den aktiviteten det medfører i andre næringer. Vi husker alle sammen skremselsbildet fra Senterpartiet fra 2013-valgkampen. Det skulle ikke være mulig å få tak i lam til fårikål, det var ikke måte på hva vi ble skremt med. Fasiten viser et helt annet bilde, heldigvis. Jeg tenker det viktigste vi kan gjøre som politikere, er at vi må fortsette med å framsnakke norsk landbruk. Selv om representanten Pollestad er litt bekymret for at vi bruker denne salen til å framsnakke norsk landbruk, synes jeg det er viktig. Vi har et ansvar for å vise at det er en optimisme der ute, sånn at de som ønsker å satse, også gjør det framover.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-04-27:
Når jeg tar ordet nå, er det fordi jeg føler et visst behov for å forsvare Innovasjon Norge. Når det jeg opplever som en av våre egne, altså statens egne, institusjoner og virkemidler kritiseres, tenker jeg at det kan være naturlig å forsvare dem litt. Det er neppe presist å beskrive det som at Innovasjon Norge krever at man utvider produksjonen betydelig dersom man skal få støtte. Tvert imot er det slik at når en leser kriteriene for å få støtte til investeringer i driftsbygninger av Innovasjon Norge, er det eksplisitt sagt at en gir støtte i en del av ordningene bare for å opprettholde eksisterende produksjon, bl.a. ved eierskifte og generasjonsskifte. I tillegg er det også presisert at man ikke gir støtte til å øke produksjonen i de tilfellene hvor det ikke er behov for økt produksjon i markedet. Det Innovasjon Norge krever, er at bonden ikke investerer over evne. Det Innovasjon Norge krever, er at de investeringene som gjøres, er lønnsomme, eller i alle fall sørger for at gården er like lønnsom etter at det investeres, som den var før. Det er, slik jeg opplever det, en beskyttelse for bonden. Det er en beskyttelse i de fagfolkene og de erfaringene som ligger i Innovasjon Norge, med tanke på hva som skal til for at en gård skal være lønnsom. Den kompetansen bruker de ved å rådgi bøndene til å gjøre investeringer som er fornuftige. Dermed fungerer Innovasjon Norge som et forsvar mot at bøndene tar på seg uhåndterlige mengder gjeld, ikke som en markedsfører for at bøndene tar på seg for mye gjeld. Det mener jeg er viktig å understreke her, for her har vi dyktige fagfolk som har bidratt til økt produktivitet og økt lønnsomhet i landbruket gjennom de støtteordningene som de har administrert, som har lang erfaring med å bidra til dette, og som også har god erfaring med å si fra om hvilke investeringer som er fornuftige, og hvilke som ikke er det. Legg merke til det: Det er lønnsomhet etter at tilskudd er trukket fra investeringsnivået. Det betyr at det blir gitt veldig fornuftige råd, og det blir dermed sørget for at bøndene ikke påtar seg noe som ikke er fornuftig når det gjelder gårdsdriften. Så kan selvfølgelig noen velge å gjøre det allikevel. Det må også være lov.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-04-27:
Først vil jeg selvfølgelig takke ministeren for svaret. Veldig mange av de ambisjonene som ministeren la fram, deler vi jo. Men jeg er usikker på om vi er enige om virkemidlene, og derfor etterlyser Arbeiderpartiet en mer aktiv næringspolitikk på dette området også. Den tiden vi står i, mener jeg tilsier at man burde hatt en sak på bordet i Stortinget. Det er her vi burde blitt enige om rammebetingelsene for næringen og diskutert framtiden og hvordan vi skal sikre den best mulig for sjømatnasjonen Norge. Derfor skulle jeg ønske man i stedet for å si at denne meldingen ikke kommer, kunne si litt om hvorfor man ikke kunne tatt den inn i Stortinget og inkludert hele Stortinget i det viktige arbeidet. Den begrunnelsen vil jeg gjerne høre. Stortinget har tatt flere initiativer for å sikre flere arbeidsplasser, mer bearbeiding på land, fordi vi mener vi må tenke nytt. I fjor høst behandlet Stortinget et forslag fra Arbeiderpartiet om at hvitfiskaktører skal kunne leie oppdrettskonsesjoner til bruk i egenproduksjon. Det var et innspill som kom fra Primex i Vesterålen, men skulle selvfølgelig ikke gjelde bare Primex, men generelt. Det kom et veldig tydelig vedtak fra Stortinget, hvor man vedtok at Stortinget ba regjeringen om å utrede en ordning med utleie av tidsbegrensede akvakulturtillatelser for å sikre egenproduksjon i fiskeindustrien. Jeg vet at ministeren i utgangspunktet var veldig skeptisk til dette, men Stortinget var heldigvis veldig enig. Men jeg er usikker på hvor denne saken nå ligger. En annen sak gjelder det med variabel MTB, som skal bidra til jevnere råvaretilgang for industrien. Det er også et forslag som fikk flertall, og det man vedtok i Stortinget, var at regjeringen skal legge fram en sak for Stortinget innen utløpet av fristen for behandling i vårsesjonen 2021, med sikte på å innføre en prøveordning som skal bidra til økt bearbeiding og verdiskaping. Men jeg kan ikke se at det er lagt fram noen sånn type sak for Stortinget, og nå er vi snart i mai og er i innspurten av behandlingen. Det hadde vært fint å få høre hva som skjer med sakene, og hvordan statsråden tenker å følge opp dette overfor Stortinget.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-04-27:
Det er jo fint at Arbeiderpartiets program ble tema også her, jeg er veldig stolt av det. Jeg er litt usikker på om ministeren egentlig har lest Arbeiderpartiets program, kanskje han egentlig tok en liten spansk en der, for er ministeren enig i at man skal ha en målsetting om å doble verdiskapingen innen 2030? Er ministeren enig i at man skal innføre tidsbegrensede oppdrettstillatelser? Er ministeren enig i at man skal videreutvikle trafikklyssystemet med flere miljøindikatorer? Og er ministeren enig i at man skal gjøre det motsatte av det regjeringen har gjort, nemlig å gjeninnføre kravet om lærlinger, videreforedling og forskning for de største aktørene innenfor havbruk? Jeg er litt usikker på det. Men det kan jo hende, all den tid Høyre har begynt å kopiere Arbeiderpartiets slagord, «Arbeid til alle», at det lå utenpå, at man tenkte at det var Arbeiderpartiets program man leste, men det var kanskje Høyre sitt. Det er ingen tvil om at vi har god grunn til å være stolte av oss som havnasjon, men det er også viktig å stille de kritiske spørsmålene skal man komme framover, skal man få til framtidsrettet og bærekraftig utvikling for kysten for dem som jobber der, for å sikre verdiskapingen for landet vårt. Det er grunnen til at denne interpellasjonen er løftet. Det er grunnen til at Arbeiderpartiet har et veldig tydelig, godt program når det kommer til sjømat, fiskeri og havbruk, fordi vi vil noe mer. Derfor er det fint at også Senterpartiet mener at det er likheter mellom våre program. Det betyr at vi kan få til en ny kurs for landet også når det kommer til havet, en mer aktiv politikk. Men det var én ting jeg stilte spørsmål om, som jeg mener det er viktig å få avklart fra ministeren, nemlig forslaget som er vedtatt her i Stortinget om variabel MTB. Vedtaket handler om at man skulle få behandlet denne saken ferdig i salen denne sesjonen, at man skulle legge fram saken for å kunne sikre det. Det var hele bakgrunnen for at man fikk til så bred enighet som man gjorde. Jeg tror det er flere som vet at det var muligheter for å få flertall for å gå mye lenger i de forslagene som lå i denne salen, men man ønsket å stå sammen. Men man har ennå ikke fått en sak på bordet, og jeg lurer på hva som har skjedd. Så, helt til slutt: Det å være tilhengere av næringen handler også om å stille krav. De som stiller krav, er kanskje næringens beste venner, fordi man må stille krav samtidig som man heier. Og dette med at noen snakker ned, mens andre snakker opp, er også litt stråmannsargumentasjon, for det må være mulig å ha politisk uenighet. Men jeg møter hovedsakelig folk som snakker denne næringen bare opp.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2021-04-27:
Jeg har kastet et blikk på Arbeiderpartiets stortingsvalgprogram, og jeg må si at det var vanskelig å finne ting jeg ikke var enig i der. På mange måter må jeg kunne si at det som ligger i programmet, egentlig er en videreføring av regjeringens politikk. Så noe må regjeringen ha gjort rett, og jeg oppfatter at det egentlig er ganske bred enighet, selv om det ikke alltid høres sånn ut fra opposisjonens side. Men jeg tror det er et viktig signal til næringen og næringsaktørene, som har behov for stabile og forutsigbare rammebetingelser. Jeg skal prøve å få svart på en del av spørsmålene som er stilt. Jeg må bare si at når det gjelder Seaspiracy-filmen, setter den også søkelyset på viktige problemstillinger som er ute i verden, og som Norge også er med på å bekjempe internasjonalt, f.eks. med Blue Justice-initiativet, hvor vi legger til rette for at også f.eks. utviklingsland skal kunne bruke den teknologien og de dataene vi har og overvåker havområder med, og som er relevant for andre deler av verden, f.eks. ved slavedrift på enkelte skip – det er forkastelig. Jeg må si at budskapet selvfølgelig var – på 30 sekunder – tilpasset et amerikansk publikum, og det var ikke tid til å gå så mye i dybden. Men det er veldig viktig at vi også er litt stolt av hva vi har fått til. Det norske ordet «dugnad» er nærliggende når vi over tid har fått til det vi har fått til i havbruksnæringen. Franskmennene er stolte av sin rødvin og champagne, og vi bør være mye stoltere av det vi har fått til med laksen. Men, som noe litt typisk norsk, synes jeg det er for mange – ikke i denne salen, men generelt – som snakker ned det vi faktisk har grunn til å være veldig stolte av. Det er en historie om stå-på-folk som ikke gir seg, og det er også en historie om godt samarbeid mellom myndigheter og privat næring. Når det gjelder mer offensiv satsing på teknologi, er det også viktig å si at regjeringen nå i år har et rekordbeløp på ca. 2,4 mrd. kr som går til marin forskning. Jeg vil også si at utviklingstillatelsesordningen har vært en suksess. Vi har fått i gang en utvikling, en ny retning i havbruk til havs, som følge av at det offentlige Norge har stimulert for en sånn utvikling med laksetillatelser. Når det gjelder kosthold, bruker vi årlig mye ressurser på bl.a. noe som heter Fiskesprell, som skal være med på å få barn- og unge til å spise mer fisk. Og det er det behov for, for vi spiser for lite fisk i Norge. Når det gjelder hva vi gjør knyttet til bærekraft, er det et kontinuerlig, daglig arbeid. Dødelighet er en stor utfordring. Fiskefôr er som nevnt en stor utfordring, det å få en mindre soyaandel i det, og marin forsøpling. Jeg vil også si at lønnsomhet over tid er en del av bærekraftsbegrepet. Det er også en utfordring at særtillatelsene innenfor lakseoppdrett er på ca. 192 000 tonn laks i sjøen utenom trafikklyssystemet.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2021-04-27:
Jeg må vel kanskje presisere at det var Arbeiderpartiets program på fiskeri- og sjømatområdet jeg refererte til, og jeg sa at det var vanskelig å finne noe å være uenig i. Noe er det, men i all hovedsak er mitt inntrykk at hvis vi ser bakom den politiske retorikken, er det ganske bred enighet om ting. Jeg kan ta poenget med Havbruksfondet. Havbruksfondet handler om å finne en balanse mellom verdiskaping og lokale ringvirkninger til det som skal ende i storsamfunnskassen vår. På samme vis handler også utviklingen av havbruksnæringen om å finne balanse mellom biologi, dyrevelferd og arbeidsplasser. De små skritts forandringer er viktig fordi næringsaktørene har behov for både stabilitet og forutsigbarhet i sitt virke. Jeg er veldig enig med representanten Pollestad i at vi skal stille krav, og det gjør vi også. Det er også viktig å ikke glemme at vi må framsnakke og vi må heie ikke minst på de mange familiebedriftene det her er snakk om, som driver denne næringen framover. Jeg har lyst til å minne en del av representantene om at den til dels respektløse diskusjonen som går på norsk eierskap og formuesskatt på arbeidende kapital, er direkte diskriminering av lokalt eierskap. Det er veldig viktig at en legger seg det på minnet, for det angår dem som er kjernen og ryggraden i akkurat denne næringen, akkurat som det angår en annen viktig næring i Norge, som er landbruket. Jeg vil si at vi driver aktiv næringspolitikk. For eksempel vil jeg si at den årelange satsingen på marin forskning har resultert i at vi har lyktes med torskeoppdrett. Der skal det også sies at det har vært private aktører som har gjort et grundig arbeid i Florø. Akkurat det med torskeoppdrett er interessant fordi den nye arten kan bidra til å skape flere helårige arbeidsplasser innenfor bearbeiding og videreforedling, kanskje spesielt i Nord-Norge, hvor vi trenger enda flere helårige arbeidsplasser hvis vi skal få folk til å flytte dit. Det er ingen som flytter til en plass for en deltidsstilling. Så har jeg lyst til si at de anmodningsvedtakene som har kommet fra Stortinget, er under oppfølging, og variabel MTB er nevnt fra interpellanten. Der skal vi komme tilbake til Stortinget på egnet måte, og jeg oppfatter også at vi skal rekke det innenfor den tidsfristen som er satt. Det er flere vedtak i Stortinget det er snakk om der. Så til spørsmålet om åpen debatt. Jeg opplever at det er en ganske åpen debatt. Selv om vi legger fram en havbruksstrategi istedenfor en stortingsmelding, handler det også om et tempo. Jeg opplever ikke at det avskjærer en relativt åpen og bred debatt. Det er heller ikke noe i veien for å gå enda grundigere til verks senere, og enkelte elementer i strategien kan det være behov for å sende på høring. Jeg vil presisere at det er relevante deler av den strategien som må sendes på høring. Ellers vil jeg takke for en bred og god debatt, og jeg opplever at det er ganske bred oppslutning om retningen for næringen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-04-27:
Det gjelder Innst. 356 S for 2020–2021 om oppfølging av anmodningsvedtak om pensjon. Der vil Senterpartiet ikke stemme for forslag nr. 1, fra Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, fordi det er skapt usikkerhet om hva som er konsekvensene av forslaget. Når det er sagt, vil vi bare være helt tydelige på at det kommende trygdeoppgjøret må gjennomføres sånn at avviket mellom anslått lønnsvekst i fjorårets trygdeoppgjør og faktisk lønnsvekst i 2020 må korrigeres først, og så kommer lønnsveksten for 2021 lik årets frontfagstillegg på 2,7 pst.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-27:
President! Stemte Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti riktig? Jeg mistenker at de ikke gjorde det.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-04-27:
President! Da tror jeg det er en misforståelse. Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti skal støtte forslagene fra Fremskrittspartiet.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-04-27:
President! Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti skal også stemme for forslagene.
Turid Kristensen (Høyre), 2021-04-27:
President! Beklager, jeg stemte feil.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-04-27:
Først vil jeg takke komiteen for veldig godt samarbeid i denne saken, som også har resultert i at partiene har samlet seg om et felles forslag, som jeg vil komme tilbake til. Saken gjelder et representantforslag om voksen stebarnsadopsjon, fremmet av Fremskrittspartiet. Dette er jo en sak som ikke gjelder særlig mange, men for dem det gjelder, er det veldig viktig. Det er forståelig at barn i voksen alder som ønsker å bli adoptert, forventer at deres mening tillegges tyngde i en sånn beslutning. Samtidig er ikke vi i Kristelig Folkeparti enig i forslagsstillers ønske om at dette skal være noe som det voksne barnet skal bestemme selv, for det er gode grunner for at staten skal ha ansvar for adopsjon. Adopsjon endrer rettslige familiebånd med endelig virkning og har dermed store rettslige konsekvenser for alle de berørte i saken. Det er derfor ikke bare hensynet til den som søkes adoptert, som skal vektlegges, men også hensynet og dermed også rettssikkerheten til andre som berøres. Selv om adopsjonsmyndighetene skal legge til grunn å vektlegge partenes eget syn på adopsjonsspørsmålet, framgår det av lovens § 16 og av forarbeidene at adopsjonsmyndighetene også skal vektlegge andre forhold. I svarbrevet fra statsråden 1. mars 2021 til komiteen peker han på at representantforslaget ser ut til å bryte med et langvarig prinsipp i norsk rett om at man ikke selv kan bestemme eller avtale hvem som skal være ens rettslige foreldre. Etablering og overføring av rettslig foreldreskap er i dag et offentlig ansvar, og voksne kan heller ikke kreve at rettslige familiebånd oppheves, selv om de mener å ha gode grunner for det. Med bakgrunn i enkelthistorier som har blitt fortalt i media den siste tiden, er det grunn til å tro at man i noen saker burde ha vektlagt det voksne barnets mening noe mer. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at komiteen i Innst. 347 S har samlet seg om et felles forslag til vedtak. Men etter at innstillingen ble avgitt, har komiteen kommet til at vedtaket har en noe uheldig formulering, så på vegne av komiteen vil jeg derfor gjøre følgende retting i forslaget til vedtak nevnt på sidene 2 og 3 i innstillingen: Ordene «utrede og» tas ut. Dermed får forslaget til vedtak fra komiteen følgende ordlyd: «Stortinget ber regjeringen sikre at det myndige barnets mening vektes tyngre i saker om voksen stebarnsadopsjon.» Jeg håper at Stortingets anmodningsvedtak kan bidra til at en i saker der voksne stebarn ønsker å bli adoptert, med alle hensyn ivaretatt, skal få en best mulig mulighet til å lykkes med nettopp det.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-04-27:
Av og til behandler vi i denne salen saker som ikke nødvendigvis angår så utrolig mange mennesker. Dette er likevel prinsipielt viktig, og det betyr veldig mye for de enkeltmenneskene det berører. Det er en kjensgjerning at det ikke foretas særlig mange voksne stebarnsadopsjoner hvert år, ei heller er det mange saker som avslås. Av dem som avslås, er det enda færre som avslås med begrunnelsen barnets beste. Barnet er her også en voksen person. Det er egentlig sakens kjerne: Barnet er voksent. I loven om stebarnsadopsjon har man som utgangspunkt i sånne saker at det dreier seg om stebarn som fortsatt er barn. Voksne stebarn omfattes også av loven og dermed også av bestemmelser som dreier seg om barnets beste. Ikke i noen andre saker behandler vi voksne mennesker sånn. Kun mennesker som er utilregnelige eller demente fratas retten til å vite hva som er deres eget beste. Men i denne sammenhengen gjelder dette også voksne stebarn. Jeg mener det er en grov umyndiggjøring av voksne mennesker, og det er nettopp bakgrunnen for representantforslaget fra Fremskrittspartiet. Statsråden argumenterer i sitt brev til Stortinget mot representantforslaget fordi han peker på at det ikke er opp til enkeltpersoner selv å bestemme eller avtale hvem som skal være ens rettslige foreldre, men dette er heller ikke det representantforslaget går inn for. Representantforslaget tar kun til orde for at voksne selv skal få bestemme hva som er til deres eget beste. Det kan være andre årsaker til at statsforvalteren eventuelt avslår søknaden om voksen stebarnsadopsjon, men det er som sagt ikke det dette representantforslaget fra Fremskrittspartiet dreier seg om. Jeg er i dag glad for at en samlet komité langt på vei ser at dagens lov ikke vektlegger myndige barns mening nok. Så jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet løftet fram saken, for med det forslaget det er enighet om, vil det forhåpentligvis bety at det vil bli en endring for de enkeltmenneskene dette gjelder. Det neste steget, sånn Fremskrittspartiet ser det, er rett og slett naturlig, at man slutter å umyndiggjøre voksne folk. Jeg vil takke komiteen likevel. Selv om Fremskrittspartiet i dag ikke får flertall for sitt primære, opprinnelige forslag, har vi enes godt likevel. Jeg tar med dette opp forslaget fra Fremskrittspartiet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-04-27:
Takk til forslagsstillerne for at de tar opp dette temaet. Vi er mange som reagerer på at voksne myndige personer ikke får gjennomført en adopsjon selv når alle involverte parter har gitt samtykke til det. Saken er blitt aktualisert på bakgrunn av Dagbladets historie om Aurora, som ønsket å bli adoptert av sin stefar, som hun hadde hatt et tett og nært bånd til gjennom hele oppveksten, og som hun anser som sin far. Dette har de altså fått avslag på, og det forstår jeg at oppleves som urimelig. Det er uheldig når tolkningen av loven gir utilsiktede konsekvenser som fratar myndige mennesker retten til å avgjøre hva som er til beste for dem. Derfor er det veldig gledelig at en samlet komité nå ber regjeringen om å sikre at det myndige barnets mening vektes tyngre i saker om voksen stebarnsadopsjon. Jeg viser ellers til saksordførerens gode gjennomgang av det gode samarbeidet vi har hatt om saken i komiteen. Jeg har videre registrert en uttalelse Sivilombudsmannen kom med i juni 2020, som gjaldt en annen sak om voksen stebarnsadopsjon. Her konkluderte Ombudsmannen med at Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet hadde tolket adopsjonsloven § 16 feil. I den konkrete saken ga Bufdir avslag fordi tidligere ektefelle, som er forelder til barnet, ikke hadde samtykket til adopsjonen. Det går fram av Sivilombudsmannens konklusjon at det ved voksenadopsjon etter § 16 ikke kan stilles vilkår om samtykke fra tidligere ektefelle som er forelder til barnet i saken. Ombudsmannen anmodet videre Barne- og familiedepartementet om å redegjøre for et rundskriv, Q-1245, som gjelder saksbehandling ved søknad om innenlands- og utenlandsadopsjon, slik at retningslinjene om adopsjon av voksne stebarn ble i tråd med Ombudsmannens forståelse av adopsjonsloven § 16. Når det gjelder både den konkrete saken om Aurora, som Dagbladet skrev om, samt Ombudsmannens uttalelser og anmodning til Barne- og familiedepartementet, forstår jeg det dithen at feiltolkning av loven har funnet sted. Statsråd Kjell Ingolf Ropstad har i svarbrevet til komiteen opplyst at Bufdir vil bli bedt om å gjennomgå retningslinjene til loven for å sikre at disse er i samsvar med loven og dens forarbeider. Dette mener jeg da bør følges opp snarlig.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-27:
Takk til komiteen for samarbeidet i denne saken. Jeg vil også si takk til forslagsstillerne for å ha reist en viktig sak for dem det gjelder. SV er enige med forslagsstillerne i at vi bør gjøre det enklere med voksen stebarnsadopsjon. For mange personer vil det, selv om de har fylt 18 eller 30 år, være viktig – og det er det viktig for meg å understreke fra denne talerstolen – med en rettslig anerkjennelse av de følelsesmessige båndene de er knyttet til en steforelder med over mange år. Vi har sett sakene i media, og folk har tatt kontakt med sine historier. I de historiene folk har fortalt meg, er det helt åpenbart at her må det være mulig å gjøre dette enklere. Dagens praksis er for restriktiv, og det voksne barnets mening om hva som er til det beste for seg, blir tillagt for liten vekt. Så har det blitt tatt initiativ til et alternativt forslag i stedet for Fremskrittspartiets opprinnelige. Det mener jeg er klokt, fordi dette kan løses uten å endre på den langvarige praksisen i forvaltningen, hvor adopsjon er en myndighetsoppgave. Det er det nok gode grunner til å holde fast ved. Dette kan løses gjennom det anmodningsforslaget Stortinget kommer med nå, hvor vi altså ber regjeringen om å sikre at det voksne barnets mening tillegges større vekt i den vurderingen, i avveiningen, av hva som er klart sannsynlig til beste for personen – slik det står i loven i dag. Derfor er jeg veldig glad for at en enstemmig komité fremmer det forslaget. SV og hele komiteen ser med det de folkene som har stått fram med sine historier, lytter og gjør noe med det. Det mener jeg er veldig fint. Så skal jeg på vegne av Arbeiderpartiet si at de også slutter seg til forslaget – så har jeg gjort det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-04-27:
Først vil jeg si at jeg har stor forståelse for at berørte i en adopsjonssak blir skuffet når en søknad om adopsjon blir avslått. Det er en forutsetning at en søker mener adopsjonen er til det beste for seg, men det kan heller ikke være avgjørende. Dette vil bryte med prinsippet om at en selv ikke kan bestemme hvem som skal være ens rettslige foreldre. Loven må også være godt i samsvar med menneskerettighetene og ivareta rettssikkerheten til foreldre som vil miste juridiske bånd til voksne barn. En person som har fylt 18 år, kan adopteres bare hvis det er klart sannsynlig at adopsjonen vil bli til det beste for personen. Forslagsstillerne ber regjeringen fremme forslag om en lovendring, slik at det blir det voksne barnet selv som vurderer hva som er til det beste for vedkommende. Som det er blitt redegjort godt for, tilrår en samlet komité at Stortinget fatter vedtak om å be regjeringa utrede og sikre – nå eventuelt bare sikre – at det myndige barnets mening vektes tyngre i saker om voksen stebarnsadopsjon. Adopsjon er inngripende, og det er irreversibelt. Ønsket om å bli adoptert er viktig, men myndighetene skal særlig legge vekt på tilknytningen mellom søker og den som søkes adoptert, den familietilknytningen som faller bort ved adopsjonen, og eventuelle søsken som søkeren skal adoptere samtidig. Vurderingen bør videre ta hensyn til framtidsperspektiver og at relasjonene kan endres over tid. Adopsjonsmyndighetene skal også avslå søknader der primærformålet ligger utenfor adopsjonsloven. For å innvilge en adopsjon kreves det at det må være klart sannsynlig at adopsjonen vil bli til personens beste. Adopsjonsloven er ikke til hinder for å legge større vekt på det det voksne barnet ønsker. Jeg vil takke forslagsstillerne for forslaget, for i arbeidet med representantforslaget ble retningslinjene til loven gjennomgått, og retningslinjenes omtale av beviskravet kunne oppfattes som for restriktive og er nå blitt presisert. Det er også presisert at kontakt med opprinnelig familie ikke skal utelukke at det likevel kan være naturlig å endre rettslige familietilknytninger. Sivilombudsmannen har videre klargjort at det med voksen stebarnsadopsjon ikke kan stilles vilkår om samtykke fra tidligere ektefelle som er forelder til barnet. Praksis er nå justert i tråd med dette. Endringene som er gjort, vil føre til at praksis framover trolig vil bli mindre restriktiv, og vi trenger derfor etter mitt syn ikke å endre loven for å få til den ønskede justeringen som komiteen samlet gir uttrykk for.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-26:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Om to dager, fredag denne uka, trekkes de første elevene ut til muntlig eksamen. Hele sektoren raser og ber statsråden snu. Melby har jeg sett har fått mye kjeft de siste dagene. Jeg tenkte å bruke spørretimen til å prøve å forstå litt mer, forsøke å få svar fra statsråden. En skulle egentlig trodd det var Kristelig Folkeparti som styrte Kunnskapsdepartementet, for det jeg står igjen med etter de siste dagers debatt, er at det er tro og håp som er regjeringas eneste argument for å tvinge gjennom muntlig eksamen, mot faglige råd. Jeg skulle egentlig også ønske at dette var et normalår, at alle elever hadde fått lik undervisning, men det er pandemi, det er et unntaksår og store forskjeller i hva slags utdanning en har fått. Jeg skulle også ønske at smitten nå var borte, men det er smitte, spesielt blant unge, som gjør at skoler stenges, og tusenvis av elever er i ventekarantene. Jeg skulle også ønske at det var isolert til noen få enkeltkommuner, men som de siste dagene har vist: Smitten popper opp uvilkårlig og over hele landet. Jeg skulle også ønske at vi kunne gjennomført eksamen som normalt, men når lærerorganisasjonene, Barneombudet, Elevorganisasjonen og statsrådens eget fagdirektorat anbefaler avlysning av muntlig eksamen, er det av hensyn til en rettferdig og forutsigbar vurdering for elevene. Jeg tror det også er viktig å rydde litt opp i argumentene. Det er nettopp dette hensynet til en rettferdig og forutsigbar vurdering jeg er opptatt av, og jeg vil be statsråden klargjøre: Hvem er det egentlig kunnskapsministeren lytter til når hun tviholder på at muntlig eksamen må gjennomføres, mot alle de faglige rådene?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-26:
Jeg hører en statsråd som er opptatt av å beskrive det som er situasjonen i et normalår, men det har ikke vært et normalår, det skal ikke gjennomføres eksamen på lik linje, og som blir rettferdig. Det jeg synes er veldig spesielt, er at jeg også opplever at statsråden egentlig misbruker sitt eget fagdirektorat, for Utdanningsdirektoratet er etter høringen krystallklar på at en av hensynet til en rettferdig og forutsigbar vurdering for elevene mener at en ikke skal gjennomføre muntlig eksamen. Det er det som er de faglige rådene som legges til grunn. Så hvorfor ser statsråden i så stor grad helt vekk fra de faglige rådene, både fra sitt eget fagdirektorat og fra alle de andre organisasjonene og faginstansene som jeg har nevnt, når utgangspunktet er at vi selvfølgelig skulle ønske at det var et normalår, men det er det altså ikke?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-26:
Jeg er helt enig – best mulig opplæring er det viktigste målet. Men kan statsråden klargjøre hvilke stemmer det var hun refererte til? Utdanningsdirektoratets tydelige råd var, nettopp på bakgrunn av anbefalingene i høringen som var, å avlyse. I tillegg hadde statsråden i går møte med alle fylkeskommunene. Der var også et samstemt råd fra alle opplæringssjefer i alle fylker at muntlig eksamen, ut fra en faglig anbefaling, må avlyses. De har nå fått støtte i et opprop og et brev fra alle fylkesordførere, som har det politiske ansvaret for gjennomføringen av dette i fylkene, som også sier at en må avlyse. Så hvilke stemmer er det egentlig statsråden har lyttet til? Er det sin egen indre stemme kun, eller lyttet hun til noen av de fagfolkene som gir tydelige råd?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-26:
Igjen høres det ut som statsråden kun har sin indre stemme å vise til. Det var i hvert fall ingen andre faginstanser eller råd statsråden kunne trekke fram. Men igjen – de faglige rådene baserer seg jo på hensynet til en rettferdig og forutsigbar vurdering. La meg ta noen eksempler på hvordan dette blir nå på fredag, der én elev trekkes ut til fysikk. Den eleven kan ta ferie. Fysikkeksamen skal han av smittevernhensyn ikke ha. En annen elev trekkes ut til engelsk. Engelsklæreren er i karantene, og den eleven kan også ta ferie. Elev nummer tre trekkes ut til norsk. Norsklæreren er uvaksinert og livredd for smitte og vet at mange kommer til å møte opp uansett helsetilstand. Han leverer egenmelding på grunn av smittefrykt. Elev nummer tre får heller ikke tatt eksamen. Elev nummer fire trekkes ut til historie. Historielæreren er vaksinert og følger pliktskyldigst opp, og elev nummer fire setter seg ned og leser, men får få timer før eksamen beskjed fra Smittesporing om at eleven er satt i karantene på grunn av en nærkontakt. Ser ikke statsråden hvor kaotisk dette kommer til å bli, og nettopp derfor hvor urettferdig det kommer til å slå ut?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-26:
Jeg kan også anbefale statsråden ikke bare lese lærernes tilbakemeldinger, om det er Facebook-grupper eller de mailene hun får, men også lytte til de rådene lærerne og elevene gir, og de tydelige tilbakemeldingene som kommer fra en ganske samlet sektor. I svaret sitt nå går statsråden tilbake igjen til sitt favorittsvar i denne debatten – at en gjør kontinuerlige vurderinger av situasjonen. Hun har egentlig ikke bestemt seg helt. For meg virker den delen av svaret – når en sier at regjeringa kontinuerlig skal vurdere smittesituasjonen – egentlig mest som tomsnakk for å få tida til å gå. Jeg vil spesielt trekke fram det som har skjedd denne uken. Når samtlige opplæringssjefer i alle fylker sier at en bør avlyse eksamen, og når samtlige fylkesordførere mener det samme – hvilke nye vurderinger gjør statsråden nå, og kan fylkesordførerne og opplæringssjefene forvente å få svar før fredag, når de første skal trekkes ut til eksamen?
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Det er helt riktig at ingenting er normalt i år. Det har vært et veldig spesielt år for skoleelever, for landets lærere, for skoleledere og for kommunene. Jeg må bare bruke denne anledningen til å si at jeg er vanvittig imponert over den innsatsen som er lagt ned, og som gjør at vi foreløpig ser at det faktisk er ganske mange som har fått et ganske godt læringsutbytte dette året – tross alt. Det tror jeg vi skal være både stolte og glade over. Det er viktig for ungdommene våre. I et vanlig år ville nok mange elever nå sittet og hatt skriftlig eksamen. Det er det som pleier å foregå rett etter 17. mai. Det valgte vi å avlyse allerede i februar. Da fikk vi en tydelig tilbakemelding fra sektoren om at de ønsket seg en avklaring. De ville vite hvordan dette halvåret skulle bli. De måtte vite hva som skjer med vurderingen. Det var en vanskelig beslutning, det var vi tydelig på allerede da, fordi vi mener at eksamen har en viktig funksjon i vurderingssystemet vårt. Det er en mulighet til å få en uhildet vurdering, en vurdering fra en ekstern, det gir også viktig faglig utveksling i Skole-Norge, og det gir en mulighet til å synliggjøre hva man kan, i en annen setting og overfor en annen person. Men vi så også at situasjonen er svært krevende. Vi kunne ikke garantere for smittesituasjonen gjennom hele våren. Derfor valgte vi å avlyse skriftlig eksamen, som er en kjempestor rigg, som involverer tusenvis av elever, der det også skal samles ganske mange samtidig. Utdanningsdirektoratet var allerede da tydelig på at muntlig eksamen kan gjennomføres. Det er fordi den er lokalgitt. Den kan tilpasses den opplæringen som eleven har hatt. Det er også en helt annen situasjon, der det bare er tre som møtes, og det er også mulig å legge til rette for at sensor kan delta digitalt. Oppgaven blir gitt til eleven 24 timer i forkant, tema blir gitt 48 timer i forkant, det er en forberedelsestid, og veldig mange har erfaring med at det faktisk ender opp med å bli en ganske god opplevelse, der elever får vist fram nye sider ved seg selv. Det er en unormal situasjon. Derfor har vi også avlyst de aller, aller fleste eksamenene.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Nå tror jeg at jeg brukte hoveddelen av innlegget mitt på å beskrive hvor unormal denne situasjonen er – vi vet alle sammen at det er svært krevende, en pandemi er veldig vanskelig. Vi skulle gjerne gitt sektoren veldig mye mer forutsigbarhet enn det vi har greid, men det har rett og slett vært umulig, og det er det smittesituasjonen som har bidratt til. Ja, Utdanningsdirektoratets hovedtilrådning var å avlyse alle eksamener. Det var ulike begrunnelser for ulike typer eksamener, og de skrev også helt tydelig fra starten av at muntlig eksamen kan gjennomføres. Vi tok en samlet beslutning av alle eksamenene, og da valgte vi å lytte til rådet og sektoren som ønsket å avlyse, men det var også ganske mange stemmer i sektoren den gangen som ønsket at man skulle opprettholde noen eksamener. Begrunnelsen for det var bl.a. at vi ønsket å opprettholde læringstrykket. Jeg har mange ganger de siste årene stått på denne talerstolen og snakket om hva vi gjør for å sikre at alle elever får best mulig opplæring, og det faktisk å sikre at det er noe der i enden som alle skal strekke seg mot, mener jeg har vært viktig for å sikre god opplæring helt fram til sommeren.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
I alle beslutningene vi har tatt rundt eksamen, har vi lagt vekt på å ha en åpen prosess og å være lyttende. Da vi tok beslutningen i februar om å avlyse omtrent alle eksamener, gjorde vi det på bakgrunn av en tilråding fra vårt fagdepartement. Vi hadde møter med fagforeningene, og vi hadde møter med Elevorganisasjonen, og den gangen var det flere som tok til orde for at det var viktig å gjennomføre noen av eksamenene. Jeg opplever nok at bildet kanskje er litt mer mangfoldig enn det representanten videreformidler her i dag. Jeg tror også det er litt viktig at vi kikker tilbake på situasjonen i fjor vår. Da åpnet vi jo skolene for elevene. Fra midten av mai var det veldig mange på ungdomsskolen og videregående som var tilbake. Da fikk vi mange tilbakemeldinger om at det var veldig mange som egentlig ikke kom ordentlig i gang med opplæringen, og vi hadde også eksempler på skoler som i praksis permitterte elevene fra rundt 1. juni. Jeg mener det er viktig at vi holder trykket oppe helt til siste slutt, og at alle elever får så god opplæring som mulig. Derfor har vi ment at det var viktig å holde på én ekstern vurderingssituasjon.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Jeg ser at representanten har lest i de samme Facebook-gruppene som meg. Det er klart at eksamenen man trekkes ut til, er vilkårlig. Sånn vil det alltid være. Det er krevende for elever å forberede seg på eksamen, og jeg skal ikke underslå at det er enda mer krevende i år, både for elevene, for lærerne og for sensor. Jeg mener likevel det er mulig å gjennomføre. Jeg synes også det er viktig å føye til at vi har sagt og vært tydelige hele veien på at dersom smittevernhensyn tilsier at eksamen ikke kan gjennomføres, enten på en enkeltskole eller i en kommune, eller for den saks skyld nasjonalt, er det grunnlag for å avlyse eksamen. Vi har skoler nå der alle er satt i karantene, og det kan være eksempler på skoler der det er lovlig grunnlag for å avlyse eksamen. Men det vil ikke få noen konsekvenser for elevene, for vi har sørget for at alle likevel skal kunne søke opptak til høyere utdanning. Jeg opplever at vi har et regelverk som har tatt høyde for ulike situasjoner, men alle, både nasjonale og lokale myndigheter, må kontinuerlig vurdere smittesituasjonen.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Gjennom hele denne pandemien har vi vært veldig opptatt av å ha en tett dialog med sektoren. Det tror jeg egentlig fylkeskommunene kan skrive under på at vi har hatt. Vi har hatt jevnlige møter med dem for å få oversikt over situasjonen og for å sørge for at vi hele tiden gjennomfører de riktige tiltakene. Det var også grunnlaget for at vi hadde et møte i går. Jeg ønsket da å få en statusoppdatering fra alle fylkene om hvordan de lå an med tanke på gjennomføring og planlegging av eksamen, hva slags planer de har for elever som av ulike grunner må utsette å ta eksamen, og slike ting. I det møtet sa fylkesordførerne, helt riktig, at de ønsket at eksamen avlyses. Men de sa også at de er klare til å gjennomføre eksamen dersom vi står på vår beslutning. De er forberedt på å gjennomføre eksamen. Jeg synes det var en veldig viktig beskjed å få. Men det er klart at når jeg får en tydelig tilbakemelding og et brev fra fylkeskommunene, er det viktig at vi følger opp det. Jeg har bedt alle fylkene om å gi meg en statusrapport om hvor mange elever som er i karantene, og hvor mange skoler som er på rødt nivå, og vi vil gjøre en grundig vurdering av situasjonen. Det er klart: Vi har tatt vår beslutning, men det vil også være uansvarlig ikke kontinuerlig å vurdere den pågående smittesituasjonen.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Vi har nå stått i en pandemi i 14–15 måneder, og det har vært veldig krevende i svært mange av landets kommuner. Noe av det vi har prioritert høyest, har vært å opprettholde god opplæring til elever. Derfor har vi egentlig gitt veldig få unntak fra de generelle forskriftene i opplæringsloven. Vi har egentlig vært veldig tydelige og stilt veldig klare krav til skoleeierne om at de må strekke seg utrolig langt for å gi alle elever god opplæring, og det opplever jeg også at de har gjort. Det er mange som tross alt har fått ganske god opplæring dette året, og som er forberedt til å ta muntlig eksamen. I en normalsituasjon ville vi gjennomført mange, mange eksamener nå. Vi har avlyst de aller, aller fleste – av smittevernhensyn og av hensyn til belastningen på både lærere og elever – men vi mener at å gjennomføre én eksamen er både fysisk og praktisk mulig. Men de stedene der smittevernhensyn tilsier at det bør avlyses, er det også rom for det.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Nå har ikke jeg fintelt hvor mange tiendeklassinger og vg3-elever vi har, men jeg tror ikke det er 250 000. Det er bare avgangselevene som skal opp i muntlig eksamen i år. Vi har avlyst det for alle de andre. Det har vært et veldig krevende år, det er det ingen tvil om. Og det er ingen tvil om at det kanskje er det sosiale som har tapt aller mest, både ved at man ikke har kunnet gjennomføre arrangementer, man ikke har fått lov til å være sammen med noen man ikke går i klasse med, man har måttet holde seg til sin kohort, og det er ganske mange som har hatt en god del timer foran datamaskinen hjemme i stedet for å være fysisk på skolen. Jeg mener likevel at det ikke er et argument for at man de siste ukene av skolen bare skal vektlegge sosiale aktiviteter framfor læring. Jeg mener det er viktig at vi også vektlegger at skolen er et sted for å lære. Jeg er ikke i tvil om at det er mange som lærer mye av å forberede seg på muntlig eksamen, og det er en viktig erfaring å ha med seg videre i livet. Så er jeg også helt sikker på at lærerne rundt omkring klarer å ta veldig godt vare på dem i den tiden vi er i nå.
Guri Melby (Venstre), 2021-05-26:
Jeg oppfatter at min hovedjobb gjennom denne pandemien er å sikre at ungdommene har fått gått på en skole, at de har fått god opplæring, og at de dermed ikke får store tap som kommer til å gi dem vanskeligheter videre i livet. Derfor har vi vært opptatt av å opprettholde en mest mulig normal skolesituasjon. Det er klart at ungdommene i dag trenger veldig mye. Det er mange ungdommer som har hatt det veldig vanskelig. Mange trenger mer oppfølging enn tidligere. Derfor har også regjeringen satt av ganske store summer til psykisk helse rettet mot nettopp ungdom. Derfor legger også mange skoler vekt på sosiale aktiviteter nå de siste ukene, og det er jeg veldig glad for, og det mener jeg også er veldig riktig. Men standpunktkarakterene blir satt i neste uke de fleste stedene, og det er jo ikke slik at ukene etter der dermed blir brukt til å skaffe nytt vurderingsgrunnlag eller til å tette hullene. Jeg mener at det er fullt mulig da å gjennomføre muntlig eksamen, og jeg tror ikke elevene nødvendigvis får det veldig mye bedre av at vi avlyser muntlig eksamen. Jeg tror det var riktig å avlyse de aller fleste eksamenene, men jeg mener det er fullt mulig å gjennomføre én eksamen.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-26:
Når jeg nå har hørt runden mellom foregående spørrer og statsråden, så koker dette ned til et spørsmål om rimelighet og rettferdighet. Årets avgangselever, som allerede har båret belastningen med at nesten halve ungdomstiden, eller halve tiden på videregående skole, som har vært preget av usikkerhet, dels mangelfull eller svært sviktende skolehverdag, skal igjen påføres usikkerhet og nye belastninger, nå om vitnemålet sitt. For noen går dette i månedsvis framover. Ved midnatt var det registrert økende smittetrend i 46 kommuner. Pandemien er ikke over, og elever havner fortsatt i karantene og ventekarantene. På Hadeland videregående hørte jeg om en lærer som er i karantene for femte gang siden jul. Ut fra statsrådens poeng om at muntlig eksamen er lokalt gitt, hvorfor kan ikke skolene da selv avgjøre om det er forsvarlig og nødvendig å gjennomføre muntlig eksamen?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-26:
«Høyre ønsker å videreføre kommunereformen, der tvang også var et premiss ved flere sammenslåinger. Hvilke kommuner i Oppland mener statsråden bør tvinges sammen, og hvordan blir framdrifta på videre tvangssammenslåinger fra regjeringas side?»