Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2008-05-23:
Jeg har lyst til å ta utgangspunkt i et brev som omhandler denne saken, og som er sendt alle komiteens medlemmer. Det handler om en ung mann som har valgt seg et håndverksfag på grunn av dysleksi, og som etter noen år i en ledende stilling må finne seg et yrke som ikke innebærer at han må gå og stå. Hans møte med NAV-systemet var ikke god lesing. Sitt første møte med NAV tok han mens han var sykemeldt, da han ønsket en planlegging av det videre løpet for å komme fort i gang med omskolering. Han fikk til svar at så lenge han kun var sykemeldt og ikke registrert som arbeidsledig, kunne de ikke tilby ham noe. Etter endt sykemeldingsperiode var det kun tre uker igjen til søknadsfristen for skoler gikk ut, og han regnet med å få hjelp til å velge hvor han burde søke. Det fikk han ikke, så han søkte på egenhånd. Etter at han hadde fått beskjed om at han hadde kommet inn på ønsket skole, mente NAV at han sikkert ikke ville greie denne skolen, og sendte ham til en logoped for å sjekke om han hadde dysleksi, til tross for at det allerede forelå papirer på det. Logopeden mente vedkommende ville greie utdannelsen dersom den kunne foregå over fire år i stedet for tre. Dette fikk han avslag på fra NAV, da dette ville medføre økte kostnader, og det er kun blinde og de som sitter i rullestol, som blir innvilget et ekstra år. Han rakk aldri å komme i gang med utdanning den høsten. At han dermed ble gående ett år ekstra på attføring for å kunne begynne sin treårige utdannelse høsten etter, altså fire år til sammen, hadde ingen betydning for NAV, noe han setter spørsmålstegn ved. Det gjør i grunnen jeg også. Altfor mange bruker unødvendig lang tid på attføringspenger i sitt utdanningsløp fordi NAV forsøker å holde seg innenfor taket av utdanningsstøtten. I stedet deltar man på en rekke kurs i regi av NAV, som også koster penger, men som ikke regnes inn i totalen. Ifølge Forum for fagskoler er gjennomsnittsalderen for dem det gjelder, 38 år, og de har en allsidig og praktisk yrkesbakgrunn. De sier i en undersøkelse at en praktisk og yrkesrettet utdannelse på ett til to år er bedre egnet for dem enn en mer teoretisk og akademisk høyskoleutdanning over tre til fem år. En dame kunne fortelle meg at hun selv hadde gått på attføringspenger i syv år, og at hun fortsatt ikke hadde en fullverdig utdannelse. Derimot hadde hun papirer på at hun hadde gått noe på skole og hadde mer en tyve kurs. Dette er rett og slett meningsløst. Man sliter ut folk før de kommer skikkelig i gang. Det kan være noe av grunnen til at kun 50 pst. av de som følger et attføringsopplegg, faktisk kommer i arbeid. 50 pst. blir uføretrygdet. Avtalen om et mer inkluderende arbeidsliv og velferdsmeldingen vektlegger at alle virkemidler skal tas i bruk for å fremme aktivitet i stedet for passivitet. Taket på utdanningsstøtte er et hinder for dette. Jeg slutter ikke å forundre meg over hvor lite effektiv en flertallsregjering faktisk er. Man skulle tro at det å gjøre endringer til det bedre skulle være en smal sak, særlig når forslaget samlet ikke medfører økte kostnader - kun økte muligheter. Fremskrittspartiet konstaterer at regjeringspartiene igjen støtter intensjonen i forslaget, men som alltid ellers er man ikke i stand til å ta et standpunkt til tross for at det fra flere hold har kommet beskjed om at taket for utdanningsstøtten er et hinder for at et godt, riktig og effektivt skoletilbud kan gis. Igjen vil man komme tilbake til dette ved en senere anledning - noe som er svært beklagelig med tanke på opptak til skoler for høsten 2008. Resultatet er at mange kanskje vil lide samme skjebne som mannen jeg innledningsvis fortalte om. Hvor mange vil gå passive på attføringspenger i håp om å begynne på en fagskole neste høst? Dette er frustrerende for dem det gjelder. Det gir samlet økte kostnader for samfunnet og er et forvirrende signal å sende til dem som arbeider på NAV-kontorene. Nå er forslag til revidert nasjonalbudsjett for 2008 allerede framlagt. Denne saken har ligget veldig lenge. Jeg fremmer derfor forslag om at taket på utdanningsstøtten for yrkeshemmede heves til 100 000 kr pr. år med virkning fra 1. juli 2008.