Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-03-15:
Det er viktig å ha et sterkt fokus og stort trykk på å legge til rette, slik at alle som har arbeidsevne og står utenfor arbeidslivet, kommer i jobb. Det gjelder flyktninger, innvandrere, de som har blitt arbeidsledige, og mennesker med redusert arbeidsevne som trenger noe tilrettelegging. Arbeid er viktig for alle som kan jobbe. Det handler om selvrespekt og livskvalitet. Det er et ordtak som sier: «Lediggang er roten til alt ondt», og det er mye sant i det. Det å sitte uvirksom og ikke ha noe å gjøre går faktisk på helsa løs. Det oppleves meningsløst og deprimerende. Derfor er det viktig at vi utnytter tiden og pengene effektivt i opplæring og kvalifisering av flyktninger og innvandrere som kommer til landet vårt og får opphold her. Språkopplæring er viktig og også større fleksibilitet i regelverket som regulerer introduksjonsprogram, utdanning og Navs ulike ordninger. Som statsråden refererer til i sitt svar til komiteen, vil det komme en melding til Stortinget om livslang læring og utenforskap denne våren. Meldingen retter seg mot voksne med svake grunnleggende ferdigheter, lav utdanning eller som ikke får sin utdanning godkjent, og som står i fare for å falle ut av eller har falt ut av arbeidslivet. Innvandrere er en sentral del av denne målgruppen. Meldingen er utarbeidet i fellesskap av Kunnskapsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Målet er å få til en mer samordnet og helhetlig politikk og forbedre ordningen i hver sektor, slik at tjenestetilbudet blir mer samordnet, for det er viktig med mer fleksibilitet. Det gjøres mye bra som kanskje ikke er så godt kjent, og som derfor bør deles. Vi har et næringsliv og bedrifter som tar samfunnsansvar og bidrar til at flere innvandrere kommer inn i arbeidslivet. Jeg har lyst til å nevne Telenor. De har i samarbeid med Nav utarbeidet et program som heter Telenor Open Mind Integration. Programmet retter seg mot innvandrere med høy utdanning fra den ikke-vestlige verden. Mange av disse opplever kun å få jobbe som taxisjåfører eller renholdere. Programmet er en målrettet opplæring i kommunikasjon, prosjektarbeid og kulturforståelse, og hvilke utfordringer folk fra ikke-vestlig verden har i møte med norsk arbeidsliv og vår væremåte. Deltagerne får verdifull kunnskap og reell arbeidserfaring i Telenor eller i bedrifter som Telenor samarbeider med. De får innføring i uformelle og formelle regler i norsk arbeidsliv og opplæring og bistand i jobbsøking. Det er et vinn-vinn-prosjekt: Bedriftene får tilgang på god arbeidskraft, deltagerne får vist hva de kan, og samfunnet får brukt tilgjengelig arbeidskraft, som skaper verdier. Telenor på Fornebu har truffet blink. Integration-programmet er en kjempesuksess. Av dem som har søkt og blitt tatt opp i programmet, har tre av fire fått vanlig jobb eller startet egen bedrift. Et eksempel er Izzy. I løpet av 18 måneder i Norge fikk han 125 avslag på jobbsøknader, før han etter kort tid på Telenor Integration-programmet fikk jobb. Izzy er et funn, sier sjefen hans. Samarbeid med det ordinære arbeidslivet er en suksessfaktor for å lykkes, og regjeringen vil derfor styrke ordningen med arbeidspraksis og arbeidstrening innenfor ordinært arbeidsliv, motivere arbeidsgivere til i større grad å ta sjansen på å ansette dem man i utgangspunktet er litt usikker på, ved å tilby ulike tilretteleggingsordninger, øke bruken av lønnstilskudd, innføre et nytt inkluderingstilskudd som skal dekke utgifter som arbeidsgiver påføres ved utplassering av tiltaksdeltagere, og etablere en ny oppfølgings- og tilretteleggingsavtale som sikrer både arbeidsgiver og tiltaksdeltager oppfølging og kontaktperson i Nav. Skal vi lykkes med å inkludere flere som strever med å komme i arbeid, må alle være med og bidra. Vi må dele de gode eksemplene, og vi trenger faktisk flere bedrifter som ser muligheter og ikke begrensninger.