trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-08:
Landet har nå gjennom store deler av 2020 stått i en pandemi der arbeidsfolk og bedrifter er blitt hardt rammet, og der det er behov for å stille opp. Selv har jeg møtt og snakket med mange av dem som er blitt hardt rammet, som restauranteiere her i Oslo, som er hardt rammet av både nasjonale og lokale smitteverntiltak. Jeg har truffet ansatte i luftfarten, som det er mange av i mitt nærområde på Romerike, og også mange andre bedrifter som er hardt rammet av den kraftig reduserte aktiviteten på Gardermoen. Jeg har vært i Finnmark og besøkt ulike aktører i reiselivsnæringen som er hardt rammet av krisen, ikke på grunn av lokale smitteverntiltak, men fordi turistene er vekk. Det er jo derfor vi må ha brede, generelle, nasjonale ordninger som ivaretar alle som er hardt rammet av krisen på ulike måter, uavhengig av hvor de er, og uavhengig av hvilken næring de er i. Derfor er det viktigste oppdraget vi kan gjøre i dag, ikke å komme med nye forslag til nye ordninger på toppen av dem en har, men å innrette de ordningene en har, bedre – gjennom å få en reell dekning av de faste kostnadene bedriftene har, inkludere en del lønnskostnader og andre faste kostnader knyttet til varebeholdning og smitteverntiltak og sørge for å ta tak i den urimelige forskjellsbehandlingen der de som leaser, får dekket kostnader knyttet til det, mens de som eier selv og har investert i egen virksomhet, ikke får dekket kostnader knyttet til avdrag og avskrivninger. Det er det en må gjøre. Så må en sørge for rask utbetaling, strakstiltak og hjelp til dem som står i en svært alvorlig situasjon, og det er der vi bør fokusere nå. Så til det som ble sagt om at dette ikke handler om bevilgningene i dag: Det er riktig at det ikke er bevilgningene i dag, selv om det kan være grunn til å minne regjeringen og Fremskrittspartiet om at det som nå ligger an til å bli brukt fra deres side i løpet av et år, er omtrent det Stortinget sa at vi var villige til å bruke i løpet av kun april måned. Krisen har heldigvis blitt litt mindre ille enn en la opp til, men samtidig er dette et veldig godt eksempel. Når en har brukt så mye mindre penger, er det for at pengene ikke har nådd ut til veldig mange av dem som er hardt rammet av krisen, både arbeidsfolk og bedrifter som vi trenger i Norge i framtiden for å sørge for å skape vekst og utvikling og framtidstro i vårt langstrakte land. Derfor må vi sørge for en forbedring av ordningene og langsiktighet for å hjelpe folk og bedrifter gjennom krisen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-08:
Til representanten Aasland: Bedrifter som er hardt rammet av pandemien, skal ivaretas – punktum. Det er en god intensjon i Arbeiderpartiets forslag, men dessverre er det et blindspor. I stedet for at bedriftene skal måtte kunne argumentere med at omsetningssvikten skyldes et lokalt smitteverntiltak, et tiltak i nabokommunen, et nasjonalt tiltak eller en indirekte effekt av at turistene ikke kommer, er poenget hvor hardt bedrifter er rammet. Vi må sørge for bedre krisehjelp for alle bedrifter som er rammet, sørge for å inkludere flere faste kostnader, sørge for at pengene faktisk når ut til bedriftene, at vi i fellesskap sørger for forsterkede tiltak, og at vi sørger for å legge press på dem som sitter med ansvaret her, nemlig regjeringen.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-08:
Debatten i dag viser med tydelighet at virkelighetsforståelsen er forskjellig. Solberg-regjeringens forslag er altså at 52 av dagens selvstendige tingretter og jordskifteretter skal bli nedlagt, og så skal de på mirakuløst vis gjenoppstå – i alle fall inntil videre som nye underavdelinger. Samtidig forsikrer regjeringspartiene med hjelp av Fremskrittspartiet at antallet rettssteder skal opprettholdes, så folk skal få beholde sin domstol. Nei, forsikringen er ikke verd så mye. Som regjeringen selv skriver: «Om og i hvilket tempo endringer i rettssteder bør skje, vil blant annet bero på leieavtaler, bygningsstandard, ansettelsesforhold og sakstilfang.» Forslaget har derfor høstet massiv og berettiget kritikk fra dem som frykter at det vil åpne for at den administrative ledelsen i de sammenslåtte domstolene skal få frie hender til å flytte ressurser fra de små rettsstedene i distriktene. Lengre avstander, høyere reisekostnader og mer tidsbruk for både innbyggere og næringsliv er en mulig konsekvens av Fremskrittspartiets knefall. Det som høyreregjeringen og Fremskrittspartiet nå er blitt enige om, er en løsning som avvikler fire av de selvstendige tingrettene i Nordland. Som et eksempel vil Vesterålen tingrett bli en filial med hovedsete i Harstad. Det mener et samlet juristmiljø i Vesterålen vil medføre betydelig svekkelse av rettssikkerheten for dem som bor i regionen. Det er en advarsel det er verdt å lytte til. Det samme gjelder f.eks. tingretten i Ofoten. Riksrevisjonen skrev bl.a. følgende i sin rapport om saksbehandlingstid og effektivitet i tingrettene: «I forbindelse med utarbeidingen av ny straffeprosesslov ble det undersøkt om straffesaker har blitt mer kompliserte, og arbeidsgruppen kunne ikke sannsynliggjøre at dette er tilfellet.» Framfor å konstruere problemer og alternative løsninger for å unnskylde massiv nedleggelse av tingretter bør Høyre og regjeringen innse at nedleggelse er nedleggelse. Regjeringen burde ha fulgt opp Riksrevisjonens anbefalinger fra undersøkelsen i 2019 framfor å rote det til etter en modell som minner mye om regionreformen og nærpolitireformen på enda et område. Protestene fra kommunestyrer og fylkesting landet rundt, ordføreropprop med tilslutning fra ordførere også fra Høyre, høringsinnspill, massiv motstand fra en rekke sorenskrivere, dommere, jordskifterettsledere, ansatte, tillitsvalgte, næringslivsråd og ikke minst advokater blir ikke tatt til følge. Høyreregjeringen med støttehjulet Fremskrittspartiet fortsetter dessverre med sin plan om sentralisering av den tredje statsmakt uten å ta hensyn til protestene fra dem som risikerer å miste sin tingrett og jordskifterett. Sentraliseringen er tydelig. Langs flytogets trasé skal det med dette forslaget ligge fire selvstendige tingretter. Det er like mange som det foreslås i Trøndelag, Nordland og Troms til sammen. Senterpartiet er helt uenig med Høyre og Fremskrittspartiet. Det bør folk merke seg. Denne saken handler om folks tilgang på rettssikkerhet i framtiden.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-08:
Det har vært interessant å følge denne debatten utover dagen. Jeg har merket meg at de aller fleste i Senterpartiets stortingsgruppe har tatt ordet i saken – med ett unntak, og det er representanten Liv Signe Navarsete fra Sogn og Fjordane. Når en leser høringsuttalelsen fra Sogn og Fjordane tingrett til saken om ny domstolstruktur, er kanskje ikke det så rart. Jeg tillater meg å sitere: «For Sogn og Fjordane inneber departementet sitt forslag ingen endringar i høve til dagens tingrettsstruktur. Etter at Sogn tingrett og Fjordane tingrett i 2017 vart slått saman etter lokal semje og initiativ, har tingretten hatt hovudsete i Førde med bemanna rettsstad i Sogndal og ubemanna rettsstad på Nordfjordeid. Departementet foreslår vidareføring av dette, noko vi støttar. Vi meiner at departementet sitt forslag ivaretar viktige distriktsomsyn, ved at endringane gir eit godt utgangspunkt for sterkare fagmiljø og betre tenester i distrikta.» Kristelig Folkeparti var tydelig på at forslaget til ny domstolstruktur som ble presentert av daværende justisminister Jøran Kallmyr, ikke var akseptabelt. Etter å ha vurdert saken på nytt konkluderte regjeringen med å foreslå en modell som er identisk med organiseringen av Sogn og Fjordane tingrett. Konklusjonene fra det typiske distriktsfylket Sogn og Fjordane er altså entydig positive. Senterpartiet og Arbeiderpartiet forhåndskonkluderer med at dette blir katastrofalt for Distrikts-Norge. Det er ikke det juridiske fagmiljøet i Sogn og Fjordane tingrett enig i. Jeg tror det kan være klokt å vente til en ser hvordan den nye domstolstrukturen har fungert en stund, før en trekker for bastante konklusjoner.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-08:
Jeg blir ganske oppgitt over den retningen denne debatten har tatt etter hvert. Er det en ting som er sikkert, er det at hver eneste representant som har et sete i denne salen, har et felles ønske om å gjøre sitt ytterste for å berge norsk næringsliv gjennom den verste krisen i moderne tid. Jeg har lyst til å minne representantene fra opposisjonen om at det å fremme forslag om endringer og tillegg i ordninger også har en menneskelig faktor. De er arbeidsfolk de som skal omsette våre vedtak til praksis, også. Jeg for min del har folk i min nære familie som ble permittert da Norge ble stengt ned i mars, og det varte og det rakk før de fikk pengene sine fra Nav. Det var ikke på grunn av vrang vilje, det var fordi de ansatte i Nav druknet i arbeid, folk som også måtte over i en ny arbeidssituasjon der de måtte løse problemer fra hjemmekontor. Jeg har lyst til å spørre representantene Myrseth, Aasland og Gjelsvik: Hva nå hvis de forslagene som ligger i saken i dag, hadde blitt vedtatt? Tror virkelig representantene at det ville kunne blitt omsatt til praksis før jul? Det er folk der ute – arbeidsfolk, ansatte i Skatteetaten, i Nav, i Brønnøysundregistrene – som gjør sitt ytterste for at disse ordningene skal komme opp og stå. Jeg ber om at man stikker fingeren i jorda nå og begynner å bli litt realistisk i det man holder på med her.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-08:
Jeg vet ikke om innlegget fra representanten Aasland var rettet til meg, men i så fall har jeg aldri sagt at Arbeiderpartiets forslag er urealistiske. Tvert imot har jeg sagt at de har relevans, men da i en budsjettdebatt. Det jeg sa, er at hvis de forslagene som ligger her i dag, hadde blitt vedtatt, ville det vært urealistisk å få dem gjennomført før jul. Nå har statsråden sagt at betalingen vil være i gang den 18. januar. Hvis f.eks. Arbeiderpartiets forslag om å legge inn lønnskostnader i ordningen hadde blitt vedtatt i dag, er min påstand at det hadde vært umulig å få omgjort det vedtaket i praktisk handling innen den 18. januar, og det står jeg fast på.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2020-12-08:
Også denne representanten ble etterlyst. La meg nå bare si at iallfall i dette tilfellet er jeg glad for at representanten Mossleth er stortingspolitiker og ikke dommer, for hennes historie om hva Stortinget er i ferd med å vedta, ville i så fall være en dom på så feil premisser som det er mulig å ha. Når jeg leser det som ligger i innstillingen, kjenner jeg definitivt ikke igjen det som blir debattert og påstått i denne salen. Det kommer til å være mulighet for å motta sin dom på Sortland i Vesterålen, akkurat som det er i dag. Det kommer det til å være i Harstad, det kommer det til å være i Narvik, og sånn kan vi fortsette. Representanten viste til at man har vært på besøk i Brønnøy tingrett. Det er bra. Da burde man faktisk ha lyttet til hva man sier på Helgeland. På Helgeland er det faktisk sånn at man har hatt felles ledelse, som et forsøk. Jeg opplever ikke at rettssikkerheten har vært truet, eller at befolkningen i nord har lidd for at man har effektivisert, som man har gjort gjennom det prøveprosjektet, og som vi også peker på at vi gjør i reformen nå. Jeg kommer til å reise hjem til jul med veldig stor trygghet for at dette ikke kommer til å bli verre for folk. Det er ingen som får lengre reisevei. Det folk får, er domstoler med et innhold som domstoler skal ha, og de får det der de får det i dag. Når jeg leser innstillingen, er det faktisk det som står der, og det kan ikke være tvil om det. Ingen har lagt ned, eller kommer til å legge ned, noen domstoler som følge av det vi behandler her.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Jeg har hørt på denne debatten ganske lenge nå, og jeg blir, må jeg si, litt forbauset – det er det vel lov å si fra denne talerstolen – over den motsetningen som settes opp om at enten er man for dette, eller så har man ikke ambisjoner for rettssikkerhet. Jeg hørte statsråden si det. Det er flere partier her i salen som har lagt fram ordninger for bedre rettssikkerhet, mye bedre enn regjeringens. Jeg har ikke sett at det har vært noe stort engasjement for rettssikkerhet, f.eks. det at så få får tilgang på fri rettshjelp som de gjør i dag. Det er en veldig viktig del av rettssikkerheten. Jeg vet ikke om noe parti her som ikke har satsinger mot vold og på etterforskning av det – kanskje til og med sterkere enn det regjeringen har. Det vi ikke har tro på, er denne omorganiseringen. Og hvorfor har ikke jeg det? Det er nok også basert en del på de erfaringene vi har fra andre omorganiseringer, som både denne regjeringen og andre regjeringer har gjort. Det blir mange sjefer og fine tegnede kart, men det er dessverre sjelden det blir så veldig mye bedre for befolkningen. Tvert imot blir det fjernere fra befolkningen. Da vil jeg bare minne om at da vi behandlet distriktsmeldingen her for ikke så veldig lenge siden, fremmet SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet sammen et forslag om en nærstat, altså at man nå skal bruke moderne teknologi til å flytte ting nærmere folk, statlig viktig virksomhet. Det er et ønske vi har, altså å tenke moderne og nytt for å kunne organisere dette på en annen måte. I den delen av fylket Hedmark, som jeg velger å kalle det ennå, som jeg føler meg mest tilknyttet, har det vært veldig stor motstand mot det som foreslås nå, bl.a. fra Glåmdal tingrett og fra regionrådet. Det er også pekt på at dette er et veldig viktig område fordi det er et stort område som må håndtere veldig mye grenseoverskridende kriminalitet. Det er helt klare beskjeder vi får med oss, vi som er representanter for dette området, også fra Nord-Østerdalen, som jeg representerer, om at dette er dårlige måter å omorganisere på, som vil svekke tilbudet, som vil svekke kompetansen som er på disse domstolstedene, og også svekke de fagstillingene som man trenger rundt omkring. Nå er fagmiljøer samlet på nett, så det er ikke noen god grunn til at alle sammen skal samles mer fysisk enn det man trenger.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-08:
Dette er en interessant debatt. Til representanten Karin Andersen: Hvis hun er opptatt av færre sjefer, må jo dette være en god reform. For her blir det jo færre sjefer og mer dømmende kraft. Jeg tenker at det må være ypperlig hvis man har den bekymringen i inngangen til denne diskusjonen. Jeg har hørt Senterpartiet snakke om sentralisering opp og ned og i mente – ikke bare i denne saken, men for så vidt i alle andre saker også, mer eller mindre. Men hvor er sentraliseringen i denne domstolsreformen? Det skjønner jeg bare ikke. Jeg kan godt ta utgangspunkt i min egen rettskrets. Når det gjelder forslagene som ligger her, antar jeg at mindretallsforslagene fra Høyre og Fremskrittspartiet vil få flertall når vi skal votere over dem. Vi øker riktignok størrelsen på rettskretsen, som i Møre og Romsdal vil være Møre og Romsdal rettskrets, men samtidig skal vi opprettholde domstolen i Volda, den skal være i Ålesund, den skal være i Molde, og den skal være i Kristiansund. Tingretten skal altså være til stede der den er til stede i dag. I tillegg ligger det et klart forslag her når det gjelder antall årsverk knyttet til kjernevirksomheten: Der det er fire faste dommerårsverk eller mindre, skal bemanningen iallfall videreføres, den skal ikke reduseres. Det betyr at bemanningen både i Volda, i Molde og i Kristiansund minimum vil være på samme nivå som i dag. Så jeg skjønner ikke hvor sentraliseringen i denne domstolsreformen er. Det begriper jeg bare ikke. Her skal vi opprettholde domstolene der de er, opprettholde fagmiljøene der de er, og vi skal kanskje legge til rette for at man kan få bedre samordning og økt spesialisering der det er grunnlag for det, og man kan også få utnyttet ressursene bedre innenfor denne rettskretsen. Dette betyr i praksis at hvis det er ledig kapasitet i Kristiansund eller i Volda eller i Molde, for den saks skyld, vil man kunne få tilført saker og utnyttet kapasiteten bedre – altså økt aktivitet, ikke mindre aktivitet. Jeg tenker at det må være til beste for alle hvis man får utnyttet ressursene bedre, for det vil kunne bidra til at man får kortere ventetid og får behandlet saken sin raskere enn det man gjør i dag. Så hvordan dette kan bidra til sentralisering, må gjerne noen prøve å oppklare for meg. Det nytter ikke bare å snakke på innpust og utpust om sentralisering når det så til de grader her er fastsatt at det ikke vil skje. Domstolene blir videreført der de er, bemanningen vil være der, og man vil kanskje få en raskere saksbehandling. Da tenker jeg også at man vil få en bedre samordning og også en likere saksbehandling, noe som vil være bra for rettssikkerheten. Så jeg støtter dette fullt ut. Jeg synes dette blir en god reform, og jeg tror den vil styrke domstolene, iallfall i den regionen som jeg kommer fra.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Den 18. januar kl. 8 – det er jo berre ein og ein halv månad før utløpet av tida som gjeld for heile denne ordninga. Da har denne lova verka i over eit halvt år før ein faktisk har begynt å få noko utbetaling i det heile. Det står i ein utruleg kontrast til det arbeidet vi gjorde i vår. For dei bedriftene som har overlevd heile denne somletida, mens dei har venta og venta og venta – nokre kjem til å gå over ende heilt unødvendig fordi hjelpa kom for seint – er problemet at det er for lite i støtte. Det er snakk om 85 pst. i kompensasjonsgrad. Det er heilt feil. Det er ikkje 85 pst. i kompensasjonsgrad. Det er faste, uunngåelege utgifter, som betyr at det er nokre utgifter ein får dekt. Dei som overlever denne ventetida – det er mange som kjem til å gå dukken – får da veldig lite dekt. Kvifor vurderer ikkje regjeringspartia forslaget frå SV, om at omsetning skal bli dekt?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-08:
Da kan eg begynne med ein liten frekkas – gode president. Eg har nokre kommentarar til Iselin Nybøs innlegg, for der var det eigentleg mykje å ta tak i. Når det gjeld ESA, er det heilt riktig at ordningane som vi er underlagde, må notifiserast, dei må godkjennast, dei må gjennom ESA før vi kan setje dei i verk. Vi har jo etter kvart litt av eit arsenal å ta av. Vi har alt det som er notifisert frå Noregs side, alt det vi gjorde i vår, det vi har funne på inn mot sommaren, osv., det er mange ordningar der, også ting som ikkje blei sette i verk, som har gått runden i ESA. Vi har alt det som har skjedd i utlandet som vi bl.a. fikk godkjent å bruke i vår, f.eks. ting som var godkjende gjennom ESA i Sverige, fekk vi godkjenning til å bruke i Noreg, f.eks. når det gjaldt utbytte, frå opposisjonen si side. Så vi hadde eit enormt verktøyskrin. Eg vil berre gjere merksam på at vi har eit representantforslag som er til behandling no, og gjennom det tenkjer vi at vi verkeleg skal utforske kva moglegheiter staten har til raskt å kome med støtte. For det er ikkje nokon tvil om at den forseinkinga som vi no ser, kjem til å få heilt unødvendige negative konsekvensar, som heilt unødvendige konkursar, heilt unødvendig arbeidsløyse. Det er ikkje nokon tvil. I går var eg i kontakt med fleire utelivsaktørar. For eksempel var det ei som driv restaurant. Ho har tatt opp personleg gjeld for å drifte restauranten, han gjekk som berre det. Men no går han sjølvsagt ikkje, det er ingen som er der. Ho har investert i alt som er i den restauranten. Dei utelivsaktørane ser no at dei kjem til å gå konkurs fordi hjelpa for det første er for sein og for det andre for lita, for dei utgiftene ein får dekt, er så små. Det er ikkje 85 pst., slik enkelte representantar her trur det er. Det er ikkje det, det er vesentleg mindre – i deira tilfelle nede i 20–30 pst., som sjølvsagt er heilt håplaust i den situasjonen dei er i, med dei utgiftene som no lauper på. Da er vi i ein situasjon der dei går konkurs, personleg konkurs. Her snakkar vi om ei gjeld på 4–5 mill. kr som dei kan slite med resten av arbeidslivet sitt. Dette er driftige lokale næringsaktørar som ein sender ut i eit slikt tilvære. Da blir det store spørsmålet: Korleis ser næringsstrukturen ut når ein sit og tel pengar så mykje og ventar så lenge med å rulle ut tiltak? Korleis ser næringsstrukturen ut? Kven er det som kjem i kjølvatnet av dette? Kven er det som kan stå i det? Det er ikkje dei som gjer byane våre til unike stader eller bygdene våre til unike bygder, det er ikkje dei – det er dei som har tolmodig, langsiktig kapital i ryggen, og det er dei store internasjonale kjedene. Er det dei vi no ønskjer skal prege norsk næringsliv? Det er det store spørsmålet i tida som kjem.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Dette er først og fremst en trist dag, fordi vi må erkjenne at vi i 2020 ikke klarer å etablere en utbetalingsordning til bedrifter som sårt trenger likviditet, med mindre en kanskje bruker åtte måneder på det. For det er åtte måneder fra det tidspunktet regjeringen varslet Stortinget om at skatteetaten ikke burde påta seg flere oppgaver i tilknytning til utbetaling. Så har de gjort endringer, og så får de et oppdrag til Brønnøysundregistrene i månedsskiftet oktober–november. Hvorfor tok det så lang tid før regjeringen fikk på plass eller konkret begynte å jobbe med en ny løsning for utbetaling til bedrifter? En måtte jo i all hovedsak anta at det behovet kom, og at det kom relativt raskt, og ikke minst at bedriftene da trengte likviditet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er helt uforståelig – helt komplett uforståelig – at regjeringen ikke har fått på plass en ny ordning. Jeg går ut fra at da en skulle etablere en ordning for reiselivet og for deler av serveringsbransjen, hadde en ikke tanken om å beholde skatteetaten som utbetalingsaktør opp mot de bedriftene. En burde jo allerede da ha vært klar over at det måtte en ny situasjon og en ny ordning inn. Så hvor bred ordningen til slutt ble, handlet ikke om hvem som forestår utbetalingen. Det handlet om å rigge et system for utbetaling av cash til bedrifter som trenger det, bedrifter som står på konkursens rand. Det er jo det som handler om å løfte perspektivet, når en prøver å forstå hva som foregår der ute, på gata, i serveringsbransjen, i bedriftene som ikke har penger til å betale regningene sine. Så er det flott å få utbetalt noen statlige innkrevinger, men det hjelper veldig lite hvis en går konkurs på veien dit. En av åtte bedrifter, varsler Virke, går konkurs på grunn av at regjeringen ikke har fulgt opp den oppgaven de klart burde ha påtatt seg: å sørge for at det forelå en betalingsordning som kunne forestå utbetaling til bedriftene raskt. Hvorfor har ikke regjeringen gjort det?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Det er ikke Arbeiderpartiet som kaster blår i øynene på næringslivet, det er det jo regjeringen som gjør. En burde ha vært forberedt på at det kom et stort antall søkere, at smitteverntiltakene skulle tilsi det. Det er jo regjeringen som er totalt uforberedt. Det vitner om manglende kriseforståelse og kriseledelse. En trodde ikke en skulle trykke på knappen igjen – det var regjeringens standpunkt, det er jeg helt overbevist om. De har jo heller ikke klart å bevise noe annet, når en ikke setter i gang et arbeid med utbetaling før i beste fall i midten av oktober, når den forrige ordningen ble avsluttet 1. september. Det er ikke Arbeiderpartiet som kaster blår i øynene på næringslivet, men det er det regjeringen som gjør, og regjeringen må bære på sine skuldre et ansvar for at mange bedrifter kommer til å gå konkurs i påvente av at de skulle fått utbetalt fra denne kompensasjonsordningen. Så jeg spør igjen: Hvorfor begynte ikke arbeidet tidligere enn det det faktisk gjorde?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
At regjeringspartiene ønsker å framstille vår tilnærming til denne saken som unormal fordi vi har noen forslag og synspunkter utover lovens rammer, er helt uforståelig. Det er helt normalt at en tar betraktningene og vurderingene på den basisen og kommer med forslag i tilknytning til det. Så kan jeg berolige både representanten Ebbesen og andre med at i vårt budsjettalternativ hadde vi dekning for langt bedre ordninger enn det regjeringspartiene sammen med Fremskrittspartiet kom fram til, for de reddet ikke eventbransjen i den flertallsløsningen som lå der. Men Arbeiderpartiet hadde et forslag om en ventilordning på en halv milliard, og den hadde dekket opp for noe av det som faller utenfor ordningen. Men det som er hovedpoenget i denne lovteksten, er at regjeringen viser at de har feilet totalt overfor næringslivet, at de har misforstått smitteverntiltakene og de behovene som ligger der. De har sviktet gjennom hele sommeren og høsten ved ikke å få på plass en ordning – som burde ha stått der, klar til å foreta utbetalinger til næringslivet hvis det ble behov. Det er en total svikt, det er en totalt manglende forståelse av hvilken situasjon landet og næringslivet befinner seg i. Vi har fremmet noen såkalt løse forslag i dag. Jeg skal kommentere ett av dem, forslag nr. 11, som handler om at en setter i gang lokale smitteverntiltak utover de nasjonale, men som en del av den nasjonale dugnaden. Representanten Gharahkhani viste til eksemplet i Drammen. De har måttet stenge ned serveringsbransjen av hensyn til smittebølgen som rir over landet. De tar et lokalt ansvar i en nasjonal dugnad. De bedriftene blir rammet hardere enn de som slipper det. Det er det samme i Oslo. De som nå kommer inn under skjenkestoppen, det næringslivet, de restaurantene, må bære en større kostnad enn restaurantene mange andre steder i landet hvor en fremdeles kan skjenke. Det er en realitet. Og vårt forslag nr. 11 prøver å bygge opp til en løsning der en i større grad ivaretar bedrifter som blir rammet, enten av hel eller delvis nedstenging, som følge av lokale smitteverntiltak. Så forstår jeg at det ikke er vilje blant flertallet til å følge opp det, men da vil jeg minne om én ting til: Det motiverer lokale myndigheter lite til å iverksette ekstraordinære tiltak i den nasjonale dugnaden, så lenge det direkte rammer deres næringsliv mer enn kanskje i nabokommunen. Det bør være et paradoks, og det paradokset har ikke regjeringen løst opp i. Så jeg håper at en tenker seg om når det gjelder vårt forslag nr. 11, som jeg hadde håpet hadde samlet flertall, fordi det bedrer situasjonen for veldig mange.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
En alvorlig debatt avsluttes med litt lavmål, må jeg si, fra enkelte representanter. Hvilke forslag fra Arbeiderpartiet er urealistiske? Hvilke forslag fra Arbeiderpartiet er ikke gjennomtenkt? Hvilke forslag fra Arbeiderpartiet kaster blår i øynene på næringslivet? Det er billig retorikk i en krevende debatt uten innhold og fakta. Tvert om: Hvert komma er forsøkt i beste mening å redde det næringslivet som er der ute, og som sliter. Det å komme med billig retorikk på slutten av en slik debatt synes jeg blir enkelt. Nå får de komme opp her og begrunne det og delta i debatten om hvorfor det ikke skal være slik. Det får være utgangspunktet. Hvorfor skal ikke bedrifter som er ekstra rammet av lokale smitteverntiltak, få ekstra oppmerksomhet? Det eneste som er urealistisk i denne saken, er at vi har en regjering som har sittet siden juni og ventet til oktober med å gi Brønnøysundregistrene det oppdraget de burde fått allerede i juni.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-12-08:
Nei, jeg er ikke selvtilfreds, og det tror jeg ingen fra posisjonspartiene eller Fremskrittspartiet er. Det er en alvorlig situasjon vi er i. Jeg synes det er trist at vi folkevalgte representanter bruker denne salen til å tro negativt om hverandre. Jeg tror alle som er i denne salen, er opptatt av å hjelpe bedriftene der ute – absolutt alle. Jeg tror ikke engang Arbeiderpartiet og SV, som vi vet vil sende en enorm skatteregning til bedriftene, ikke er opptatt av å redde bedriftene våre. Når vi i dag hører at det tar tid å få på plass en ordning, hvorfor skal vi da mistro den viljen man egentlig har til å få løst dette på best mulig måte? Brønnøysundregistrene fikk oppdraget i november, og de sier selv at de skal ha en ordning klar i midten av januar. Hvorfor skal det da være noen i salen her som tror at det bare er å knipse med fingrene, så har man ordnet det? Det er ikke sånn, og det vet alle de representantene som nå tar til orde for at vi kunne ha ordnet dette mye raskere. Jeg vil gjerne hjelpe bedriftene i dag, i går, for jeg vet at de sliter. Jeg vet det. Jeg har vært og besøkt mange bedrifter. Jeg har besøkt familieforeldre til unger som sliter, og som ikke vet om de har arbeid til neste år. Selvfølgelig vil vi hjelpe dem. Det vi skal ta stilling til i dag, er som sagt loven for å få på plass en ordning sånn at Brønnøysundregistrene kan gjøre ferdig ordningen og få på plass en løsning for bedriftseierne, for dem som skal betale ut lønn til de ansatte. La oss ha respekt for det i denne salen – at vi alle har en intensjon om å hjelpe bedriftene gjennom en krise. Og husk: Det er ikke regjeringen som har påført oss denne situasjonen – det er en pandemi som har rammet landet vårt. Jeg har stor respekt for både regjeringen og ikke minst ordførerne fra både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Høyre, som tar tøffe grep ved å stenge ned kommunene sine, stenge ned bedrifter i kommunene sine. De gjør det ikke for å være trollete og vanskelige, men rett og slett for å ta vare på oss – på oss – for at vi ikke skal lide under en pandemi. Derfor har man stengt ned, og nå gjør man en jobb for å få på plass gode løsninger for bedriftene framover.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Først synes jeg vi må ha perspektiver på det som skjer nå. Jeg tror vi aldri før har fått på plass så mange ordninger for så store beløp på så kort tid som vi gjør nå. Regjeringen har også jobbet med andre ordninger i tillegg til dette, så dette er en av flere ordninger som kommer på plass. Det er en ordning som også har hatt en utvikling, for vi startet tidlig i høst med å jobbe for en ordning som skulle gjelde reiselivet og serveringsbransjen. Så ble smitteverntiltakene ganske kraftige, særlig i de store byene, og vi så at vi måtte gjøre den bredere, nettopp fordi de store byene har så mange bedrifter som trenger hjelp. Da gikk vi inn på en bred kompensasjonsordning som vi har hatt før. Grunnen til at vi må gjøre det på nytt, er nettopp at vi har noen erfaringer med den gamle ordningen som gjorde at den ikke var mulig å forlenge. Da må vi lage en ordning nå som ikke bare varer i noen måneder. Nå må vi lage en ordning som kan gå både opp og ned og vare i tid.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Hvis det er én ting som ikke hjelper en eneste bedrift der ute i dag, så er det å kaste blår i øynene på dem. Det forslaget som Arbeiderpartiet legger fram i dag, vil ikke kunne la seg gjennomføre. Det er to grunner til at det er vanskelig, for det første fordi at om det skal være en støtteordning, skal den gjennom ESA. ESA jobber med mange av de andre gode ordningene som vi har på gang nå. Hvis man skulle lage en ordning som ikke trenger ESA-godkjenning fordi den lå under den bagatellmessige støtten, er det likevel en enorm jobb som da skal gjennomføres av dem som allerede har påtatt seg en enorm jobb i dette halvåret. Det ble nevnt her at vi regner med 6 000–25 000 søkere per runde i denne ordningen. Det er en enorm mengde når vi ser at Innovasjon Norge vanligvis har 4 500 søknader i et normalår. Jeg er opptatt av å få dette på plass. Den 18. januar klokka 8 kan de søke, og de vil få penger på konto to til tre dager etterpå.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Jeg forstår at Arbeiderpartiet har vært lenge utenfor regjeringskontorene. Men det å kaste blår i øynene på folk betyr at man forespeiler dem noe som det ikke er realisme i. Det gjør ikke regjeringen. Vi sier at den 18. januar klokka 8 kan de sende inn søknaden sin. Det har jeg fått forsikringer om fra Brønnøysundregistrene senest i dag. Vi lager nå en ordning som gjør at det vil ta to til tre dager til de får pengene på konto. Men det tar tid å få på plass en sånn ordning. Det er vi helt ærlige på, og det har vi vært hele veien. Vi har også andre ordninger. Vi har omstillingsordningen, som vi nå er inne i andre runde av, som har vært viktig for deler av det næringslivet som nå er hardt rammet. Vi er også åpne for at det kan bli nødvendig med ytterligere justeringer eller nye tiltak. Men jeg er opptatt av å være åpen og ærlig med næringslivet vårt. Jeg er opptatt av å ha den dialogen vi har med NHO, med LO, med SMB Norge, med Virke, nettopp fordi vi står i vanskelige tider.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Jeg er enig i at den jobben som ble gjort i vår, var ganske formidabel. Det å få på plass en slik ordning på så kort tid og få ut utbetalingene så raskt var skikkelig godt jobbet. Samtidig ser vi nå i ettertid at vi den gangen laget en ordning som ikke kunne stå løpet ut, som ikke kunne stå hele pandemien ut. Det vi jobber med nå, er en ordning som kan det. Det er en ordning som vi kan ta opp og ta ned. Den tar det litt lengre tid å utvikle enn de to ukene vi i vår brukte på en ordning som var midlertidig, og som har vist seg å være midlertidig også. Vi har både i vår og i høst hatt god dialog med partene i arbeidslivet. Det er riktig, som representanten Gjelsvik sier, at ikke alle utgifter er inkludert. Avdrag, f.eks., er ikke inne, mens rentekostnader kan man få. Så det er en avveining av kompleksiteten i ordningen, det er en avveining av hvilke kostnader som skal inkluderes. Dette har vi hatt god dialog med partene i arbeidslivet om. Nå handler det om å gjøre den oversiktlig og …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Jeg mener i utgangspunktet at denne ordningen treffer ganske godt og bredt. Det betyr ikke at den treffer alle kostnader, og det betyr ikke at alle bedrifter føler at den var midt i blinken for dem. Men i det store og det hele, for bredden i næringslivet vårt, har denne ordningen vært en god ordning i den situasjonen vi står i. Det er for så vidt riktig, som representanten Gjelsvik sier, at vi må gjøre noen justeringer av denne ordningen, for sammenlikningsmåneden fra året før kan ikke brukes når vi kommer til mars. Men vi lager et system og en plattform som kan brukes så lenge Stortinget ønsker å ha en slik type ordning gående. Så regjeringen har i alle fall sagt at vi er beredt på at vi også må bidra til næringslivet, der det er behov for det, ut i neste år. Men nå lager vi en ordning som skal være robust, og som skal kunne tas opp og tas ned. Så det er opp til denne forsamlingen å bestemme hvor lenge den skal vare, og ….(presidenten klubber) systemet i seg selv. (presidenten klubber)
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
Som jeg har vært inne på tidligere også, har vi nå bestrebet oss på å lage en ordning som er veldig lik den ordningen vi hadde i vår. Både den gamle ordningen og den ordningen vi har nå, har vi fått på plass i tett samarbeid med NHO, LO, Virke og SMB Norge. Den er nå kjent for næringslivet, og den har fungert godt for næringslivet så langt. Vi må huske at dette er én del av den støtten næringslivet kan få. Vi har utvidet permitteringsregelverket, vi har stilt opp med statlige lånegarantiordninger, vi har utsatt innbetaling av skatter og avgifter. Det er totalen i dette som er det viktige for næringslivet for å komme seg gjennom denne krisen. Jeg forstår godt at de gjerne skulle hatt pengene sine i går. Jeg har kjempestor forståelse for det. Ingen ønsker mer enn meg at Skatteetaten kunne fortsatt å ha denne ordningen, men situasjonen er som den er. Da må vi bruke tiden på å lage en best mulig ordning nå.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-08:
På tampen av debatten synes jeg det er verdt å minne om en del ting. For det første tror jeg vi alle sammen er enige om at vi bryr oss om næringslivet vårt, at vi bryr oss om dem som jobber i næringslivet vårt, om dem som nå er permittert. Vi ønsker å få på plass ordninger som kan hjelpe så fort som mulig. Men det framstilles som om vi er et land, som om vi har en regjering, som om vi har et styresett som ikke har bidratt, som ikke har gjort noe, som ikke har tatt grep. Vi står nå i en verdensomspennende pandemi. Vi har brukt over 100 mrd. kr på ulike tiltak. Vi er i den situasjon akkurat nå at vi er blant de landene som har klart seg best smittemessig gjennom dette. Vi er blant de landene som har klart seg best økonomisk gjennom dette. Det er ikke gitt at det skulle være sånn. Det er ikke gitt at det vil forbli sånn. Men jeg synes vi skal ha det med oss, også når debatten kan bli litt frisk, og beskyldningene kan sitte litt løst. For vi står i en situasjon der vi alle har et ønske om å bidra. Mitt poeng har vært at vi nå har en ordning som vi jobber med å få på plass. Ja, det tar tid. Ja, jeg skulle også ønske at det ikke tok så lang tid. Men vi lager nå en ordning som skal være robust, som skal kunne vare ut denne pandemien, og som skal kunne tas opp og tas ned når og hvis det er behov for det. Vi lager en ordning som skal åpne 18. januar kl. 8. Da vil de som har forberedt seg godt, de som har fått på plass revisor og regnskapsfører, de som kan trykke på send-knappen, få pengene utbetalt etter to–tre dager. Det er å komme relativt raskt i gang. Vi har utsatt skatter og avgifter for å hjelpe nå i en midlertidig situasjon. Vi har gjort det så enkelt vi kan for bankene å benytte seg av den låneordningen som er der for å gi statsgaranterte lån. Det som er vanskelig å få til, det som er praktisk umulig å få til, er å få på plass nye støtteordninger før den 18. januar, enten det er som tilskudd eller som lån. Én ting er ESA, det har vi vært inne på, men det er også en praktisk utfordring med dette, for det er en enorm mengde søknader som vil komme. De søknadene skal både behandles og eventuelt utbetales, og det vil vi ikke klare å få til med det virkemiddelapparatet vi har, som nå jobber med alle de andre støtteordningene vi har, før vi er i gang med den brede, generelle kompensasjonsordningen, som altså starter 18. januar.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Utelivsbransjen blør. Lørdag møtte jeg Thomas og Jan-Ole, som er eierne av Rekord Bar i Drammen. De har nå i flere uker holdt stengt som følge av lokale strenge smitteverntiltak. Nå er situasjonen alvorlig. Hele bransjen i Drammen og mange andre steder blør. Vi snakker om mennesker som har bygd opp bedrifter og mange lokale arbeidsplasser. Vi snakker om ildsjeler som er redd for miste livsverket sitt. Vi er heldige som bor i et land der vi har den sosialdemokratiske samfunnsmodellen – en sterk velferdsstat og en trygg økonomisk styring. Det er nå vi må stille opp for næringslivet som blør, pakkene må være treffsikre. Kommunene er førstelinjen i velferdsstaten. De har ansvaret for å redde liv og helse og holde smitten under kontroll. Det kan bety strenge smitteverntiltak utover de nasjonale, slik som i min by, Drammen. Men det er Stortingets ansvar å sikre at vi stiller opp for bransjene som blir hardt rammet av lokale smitteverntiltak. At det ville komme en ny smittebølge, har vært kjent lenge, at noen bransjer er mer utsatt enn andre, har vært kjent lenge. Næringsministeren må slutte å somle. Næringsministeren må få ut fingeren. Nå er det alvor. Jeg vil si det så sterkt at næringsministeren har ansvaret for masseoppsigelser og konkurser om det ikke vises politisk lederskap nå. Derfor er det forslaget Arbeiderpartiet har i dag, så avgjørende viktig. I tillegg til den generelle kompensasjonen må det gis et tilskudd til de bransjene som er blir truffet hardt av lokale smitteverntiltak. Og bransjene trenger likviditet nå. Da må statsråden slutte å somle. Det er alvor. På Rekord Bar venter en regning på 300 000 kr som må betales om en og en halv uke. Da kan man ikke vente til januar. Det bør gis lån, for så å omgjøre det til tilskudd når regjeringen har sluttet å somle og har fått på plass en ordning med betaling som riktignok allerede burde vært på plass. Jeg har gitt opp regjeringen. Reiselivet blør, uten at statsråden gjør noe for å sikre treffsikre pakker. Utelivsbransjen blør, uten at man gjør noe. Dette er bedrifter som har kundegrunnlag og levegrunnlag når vi er tilbake til mest mulig normal tilstand igjen. Vi trenger et storting som stiller opp for dem nå. Her må regjeringen levere. Derfor trodde jeg at Fremskrittspartiet ville lytte til lokale tillitsvalgte som nå ber dem om å støtte Arbeiderpartiets forslag. I Tyskland ser vi at regjeringen kjører på for å redde tyske arbeidsplasser. Men den samme handlekraften ser vi ikke fra regjeringen eller Fremskrittspartiet. Jeg må også legge til at det er utrolig skuffende at Senterpartiet faktisk velger å være i samme selskap som regjeringen og Fremskrittspartiet. Her trengs det politisk lederskap, og det mangler Stortinget dessverre.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-12-08:
Pandemien har truffet hardt. Smittebølge to har medført flere smitteverntiltak, og den allerede krevende økonomiske situasjonen har blitt ytterligere forverret for veldig mange bedrifter og enkeltbransjer. La meg likevel si at beskrivelsene fra opposisjonen om både unnfallenhet og sommel fra regjeringens side er sterkt urimelige. Regjeringen har fortløpende tatt grep for å tilpasse støtteordningene i takt med at pandemien har utviklet seg. Det er få land, om noen, som har bedre ordninger enn det vi har etablert her til lands. Så til de siste endringene som er gjort: For det første gjenåpnes kompensasjonsordningen med virkning fra september i år, med en støttefaktor som er enda høyere enn den var i vår. Bedrifter som har stor omsetningssvikt, vil nå få dekket inntil 85 pst. av de uunngåelige faste kostnadene. Søknadsportalen skal åpne i januar, som statsråden viste til, og pengene skal være på konto kort tid etter. For det andre forlenges ordningen som gjør at bedrifter og selvstendig næringsdrivende kan få betalingsutsettelse for skatter og avgifter. De som får det, vil ha første avdrag 1. april 2021, etter at de har fått utbetalt støtte gjennom kompensasjonsordningen, om de får innvilget det. For det tredje har regjeringen gjort endringer i lånegarantiordningen som gir bankene enda større handlefrihet til å gi lån. Gjennom denne ordningen garanterer staten for 90 pst. av beløpet. Finansministeren har etter de siste endringene oppfordret bedrifter som tidligere har fått avslag, om å kontakte banken sin igjen. GIEK har innvilget 11 mrd. kr i lån under lånegarantiordningen til nå – av en total ramme på 50 mrd. kr. Ordningen har hjulpet over 3 600 bedrifter over hele landet, og ca. 75 pst. av samlet lånebeløp har gått til små og mellomstore bedrifter. Det er enda noen uker til at bedrifter som sliter, vil få utbetalt støtte gjennom kompensasjonsordningen, men som nevnt er det allerede gjennomført flere tiltak. Dessuten bør bankene kunne ta hensyn til at utbetalingen for mange bedrifter kommer snart, og innvilge korte likviditetslån fram til da. Regelverket legger godt til rette for det, og det er en klar forventning om at bankene følger opp. Skatteetaten har hatt en ekstraordinær arbeidsbelastning i år. Erfaringen fra de månedene som har gått, tilsier at det nå er viktig at skatteetaten igjen kan konsentrere seg om kjernevirksomheten, som er å utøve kontroll og jobbe mot skattekriminalitet og hindre ytterligere tap av skatteinntekter. Derfor er det riktig å overføre forvaltningen av kompensasjonsordningen til Brønnøysundregistrene.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Representantene for regjeringspartiene sitter her og er så selvtilfredse. Det håper jeg bedriftene legger merke til. Alt er så fint, man har gjort alt man kan gjøre, sier man. Derfor er man helt passive, for man mener at vi ikke skulle hatt denne debatten i salen i dag, den burde vært om halvannen uke. Det henger man seg opp i og er fornærmet på egne vegne fordi man fremmer forslag på feil plass. Hva er det for noe? Vi har en pandemi, vi har en krise, næringslivet er i krise, og det er mangel på kriseforståelse i regjeringen og også blant regjeringspartiene og støttepartiet Fremskrittspartiet i denne salen. Over mange måneder nå har Stortinget tatt grep. Stortinget har håndtert det, og vi har gjort det raskt. Vi har endret lover, og vi har bevilget krisemidler fordi det har vært behov for det. Det er enda behov for det. Vi har de beste forutsetningene for å kunne gjøre det. Det hjelper ikke de bedriftene som er på vei til å gå konkurs eller som har gått konkurs, at vi er litt bedre enn noen andre land. Vi har gode forutsetninger for å kunne lykkes, og da må vi vise oss tilliten verdig som politikere i dette landet ved å sikre de ordningene som trengs, så lenge det trengs. Smitteverntiltakene og kompensasjonen må passe som hånd i hanske. Vi har hele tiden visst at det kommer en ny bølge. Hvorfor har man ikke gjort noe? Hvorfor har man ikke fått på plass de ordningene som trengtes, tidligere? Hvorfor begynte man ikke i vår å forberede den nye ordningen? Da nytter det ikke å si nå at man trenger mer tid. Jeg er veldig skuffet over Fremskrittspartiet, som nå åpenbart lar seg styre av partiet Venstre og regjeringen. De var veldig tøffe i retorikken sin i forrige uke om at de gjorde som de ville, og at de hadde mye makt. Ja, men det er nå det gjelder. Nå sitter man stille og gjør som regjeringen og næringsministeren fra Venstre sier. Det er Fremskrittspartiets sanne ansikt. Bedriftene går overende fordi de ikke får penger når de trenger det. Magne i Tromsø Outdoor har varmen på et minimum i lokalet. Alle de ansatte er permittert. Han har tatt opp maks med lån, også privat. Det å si at man da må gå til bankene eller legge ansvaret over på bankene, henger ikke sammen med den virkeligheten vi lever i. Hvor mye penger får vi? Hvor mye penger får disse bedriftene? Får de lån? Får de ikke støtte? Det vet man ikke. Man kan ikke komme i banken med et sånt budskap. Dette er dårlig håndtert av regjeringen. Jeg skulle ønske man gjorde mer.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-12-08:
Jeg merket meg ordbruken til representanten fra Høyre, Margunn Ebbesen. Jeg vet selvfølgelig at også representantene fra Høyre, fra Venstre, fra Kristelig Folkeparti er ute og treffer bedrifter. Det er en viktig del av jobben vår. Det gjør også statsråden. Det er ikke det dette handler om. Det handler om hva man gjør med de signalene man får med seg når man er på besøk. Lytter man når man treffer bedriftseiere, permitterte, ansatte? Gjør man noe med de problemene som de skriker veldig høyt om? Det er det regjeringen og flertallet dømmes på. Dette er jo ikke personlig, det er politikk. Selvfølgelig vil alle det beste. Vi kan ikke gå inn i en sånn type diskusjon. Dette handler om å sørge for at når denne krisen er over, har vi et næringsliv, vi har bedrifter, vi har arbeidsplasser som raskt kan være oppe og gå. Det er viktig for landet vårt. Konsekvensene vil være så ufattelig alvorlige om man ikke klarer å redde så mange bedrifter og arbeidsplasser som overhodet mulig gjennom krisen. Men jeg hørte også hva statsministeren sa på Debatten: Vi skal redde noen bedrifter. Og det er jo litt av det som har vært gjennomgangstonen til regjeringen og flere av representantene, spesielt fra Høyre, i debatten de siste månedene: Noen skal reddes, men vi må også være klar over at en del kommer til å gå over ende. Vi må jo redde så mange som overhodet mulig. Det koster, men kostnadene med å ikke gjøre det blir så ufattelig mye større. Så begynner man å snakke om skatteregninger. Ja, jeg kan begynne å snakke om feriepengeregninger, at man ikke vil støtte feriepenger til dem som allerede betaler en enorm pris på grunn av at vi er nedstengt. Det synes jeg er mye viktigere å snakke om – virkelig. Det er de folkene vi må ha framfor oss når vi nå snakker. Jeg møtte forrige uke to resepsjonister i Tromsø, Tom Rune og Christina. De er permittert. De er selvfølgelig kjemperedde for å miste jobben nå. Og vi vet jo alle sammen at det å bygge hotell eller å ha belegg på hotellene i Tromsø på denne tida ikke har vært noe problem. De har hatt det høyeste belegget i landet, rundt 90 pst. Det er et veldig høyt hotellbelegg. Og det går ikke an for dem nå å søke på jobber andre plasser. Vi kommer til å miste arbeidskraft i min landsdel. Også representanten Ebbesen vet at arbeidskraft og kompetanse er ekstremt viktig. Regjeringen og regjeringspartiene dømmes på det de gjør, ikke på det de tror.