Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
De forestående forhandlingene om framtidige finansieringsordninger innen EØS er et viktig tema. Som medlem i EFTA-parlamentarikerkomiteen og Den felles EØS-parlamentarikerkomiteen ønsker jeg å knytte noen ord til dette. Vi har nemlig hatt samtaler om finansieringsordningene med parlamentarikere fra EU i Den felles EØS-parlamentarikerkomiteen. Det årlige bidraget til sosial og økonomisk utjevning ble kraftig utvidet i 2004 da EU ble utvidet med ti nye medlemsland. Før den tid var det nok en del innen EU som mente at Norge var et rikt land som gjennom EØS-avtalen sikret sine interesser, men som bidrog med lite av sin rikdom til solidaritet med de fattigste landene i EØS-området. Dette bildet er siden blitt grundig avsannet. Etter den tid har Norge som bidragsyter ligget i toppen sammen med EU-landet Luxembourg når det gjelder solidariske bidrag til de nye, fattige medlemslandene. I tillegg ligger Norge på toppen i internasjonal bistand til verdens fattigste land, utviklingslandene på den sørlige del av kloden. Vi har bevist at vi opptrer som en solidarisk nasjon. Det er i lys av dette jeg må tillate meg å uttrykke en viss forundring over at noen kretser i EU visstnok vil reise krav om en ytterligere nivåøkning i norsk bidrag. For det første er jeg enig med utenriksministeren i at Norge har ingen rettslige forpliktelser til å videreføre dagens finansieringsordninger. For det andre: Vi har en EØS-avtale som er forhandlet fram som en balansert avtale, med fordeler til begge parter, både EU-landene og EFTA-landene som deltar. Det er til gjensidig nytte at vi åpner våre markeder for hverandre. EØS-avtalen er altså ingen gavepakke som gir fordeler bare en vei, og som man derfor må betale for å få del i. For det tredje: Norge ligger allerede helt i toppen når det gjelder europeisk solidaritet, om man måler bidrag pr. innbygger. Nye, ublu pengekrav fra EU ville tegne et lite flatterende bilde av Den europeiske union, etter min mening. Jeg er redd det ville svekke tiltroen til EU blant nordmenn flest. I de samtaler jeg har deltatt i med parlamentarikere fra EU, har kraften i deres forventninger til Norge vært svært sterk. Jeg tror utfordringene for Norge kan bli store også framover. I den sammenheng er det betryggende å høre utenriksministerens holdning til de forestående forhandlingene. Jeg synes det er en god idé utenriksministeren lufter når han vil vurdere å legge fram en melding med fokus på EØS-finansieringsordningenes prosjekter og resultater. En bør også evaluere hvordan forvaltningen av ordningene har fungert, og gjerne sammenligne med overføringssystemene innad i EU. EUs regionalpolitikk er dessverre et av de områdene som har vist få tegn til bedring i regnskapene. I 2006 var om lag 30 milliarder distriktspolitiske kroner gjenstand for feil og dårlig kontroll ifølge EUs revisjonsorgan. Jeg forutsetter at det er mer orden i de ordningene Norge finansierer innen rammen av EØS. Helt til sist har jeg lyst til å nevne at vi kommende uke i Den felles EØS-parlamentarikerkomiteen setter helsepolitikk i EØS-området på dagsordenen. Dette er et omfattende og også krevende område, ikke minst i EU med så mange forskjellige helsesystemer. Internt i EU har dette også stått på dagsordenen ganske lenge allerede. Vår debatt vil ta utgangspunkt i en rapport som parlamentarikere fra Norge og EU har bidratt til. Vi ser allerede nå før debatten at her vil det bli spennende, men også utfordrende diskusjoner mellom EU- og EØS-landene.