Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2005-06-10:
Saksordføreren redegjorde greit for innstillingen. Jeg skal kommentere noen av de punktene hvor vi er uenige. For det første mener vi fra vår side at når vi kommer i en situasjon hvor vi får full barnehagedekning, må kommunene i større grad ha adgang til å foreta en helhetlig styring av barnehagesektoren. Jeg tror vi vil komme i en helt annen situasjon, i hvert fall i mange store kommuner, når vi får full barnehagedekning, der vi kanskje setter en grense for at alle skal få en plass innen en rimelig frist – la oss si én måned, tre måneder eller hva slags frist vi setter. Vi risikerer faktisk å få en overkapasitet på barnehagesektoren, og vi må sørge for at ressursene brukes på en best mulig måte. Særlig når kommunene, etter Arbeiderpartiets mening, får en plikt til å innfri en individuell rett til barnehageplass for alle barn, blir det også viktig å gi kommunene større styringsrom. Et annet spørsmål som vi har vært uenige om gjennom hele denne perioden, og hvor kanskje mange hadde hatt forventninger til en statsråd som selv har bakgrunn fra fagbevegelsen, gjelder det å sørge for likeverdige lønns- og arbeidsforhold, også i de private barnehagene. Vi har ønsket oss en slik situasjon som vi har i skoleverket, hvor det sies klart at betingelsene skal være de samme. Særlig nå når 80 pst. av driftsutgiftene skal dekkes av det offentlige, vil det ikke være et urimelig krav at lønns- og arbeidsforholdene må være likeverdige. Vi skiller også lag med regjeringspartiene når det gjelder kompetansekravene. Vi synes det er merkelig at man i proposisjonen, hvor det ellers snakkes om behovet for kvalitet i barnehagen, i et samfunn hvor vi hele tiden øker vår kompetanse og kunnskap, går inn for å svekke kravene til kompetanse i nøkkelstillinger i barnehagene. Vi synes det må være åpenbart at den daglige leder i en barnehage skal ha førskolelærerbakgrunn. Vi mener også at det bør være forskrifter med hensyn til den pedagogiske bemanningen og forholdstallet mellom voksne og barn. Det er ikke slik at en allmennlærer nødvendigvis har den kunnskapen som skal til for å ta seg av barn helt ned til ett år. Det er andre pedagogiske utfordringer som gjelder i forhold til barn i ulike aldersgrupper, og det er derfor vi også har ulik utdanning for folk som skal inn i barnehager som førskolelærere, og folk som skal inn i grunnskolen som allmennlærere. Derimot er vi glad for at hele komiteen har sluttet seg til kravet om å lage en plan for kompetanseheving i barnehagen. Det må også i denne sektoren være et like viktig mål, som på alle andre områder, å øke den samlede kunnskapen og kompetansen hos de ansatte. Det at flere barnehageassistenter kan få muligheten til å etterutdanne seg til førskolelærere, og at folk kan bygge på sin kunnskap og kompetanse, er vesentlig. Så går vi ikke sammen med SV når det gjelder begrensninger i mulighetene til – jeg forstår også fra mediene forbudet mot – å ta ut utbytte i private barnehager. Når det gjelder privatskolene, har vi et felles ønske sammen med regjeringspartiene, så lenge det varer, om å si nei til å ta ut utbytte fra private skoler. Det er fordi vi ikke har noe innslag av kommersielle skoler i den private skolesektoren foreløpig. Når det gjelder de private barnehagers arena derimot, har vi allerede der et ganske stort omfang av private aktører som har investert midler i barnehagesektoren, slik at situasjonen i utgangspunktet er annerledes. Vi tror at det midt i en fase hvor vi kjemper hardt for å få full barnehagedekning og for å få bygd ut flere barnehager, vil være svært uheldig å endre rammebetingelsene og skape ny usikkerhet, så vi er ikke med på det forslaget fra SV. Til slutt litt om kristen formålsparagraf. Vi har heller ikke gått sammen med SV i innstillingen når det gjelder å fjerne den kristne formålsparagrafen. Vi mener at dette må ses i sammenheng med den kristne formålsparagrafen i skolen. Der er det signaler om at det skal foretas et utredningsarbeid med hensyn til hvordan den skal formuleres. Blant annet har flere biskoper og folk fra Kirken foreslått at man går inn for en annen formulering, en formulering som ikke går på dette med å støtte foreldrene i oppdragelsen, men som i stedet omhandler vår kristne kulturarv. Det er et spennende arbeid som også vi vil delta i. Men da vil vi se på formålsparagrafen i barnehagen og i skoleverket for øvrig under ett. Jeg tar opp forslagene nr. 1 og 2.