Kjell Arvid Svendsen (Kristelig Folkeparti), 2012-12-07:
Også i år er det bred enighet om hovedlinjene i utenrikspolitikken. Det er en styrke for Norge. Oppslutningen om FN og folkeretten er viktig for å fremme internasjonalt samarbeid og fred. Den militærteknologiske utviklingen gjør det enda mer tydelig at små land må søke forsvarsløsninger i bredere allianser. NATO-medlemskapet gir Norge trygghet. I Europa har vi et bredt nettverk av samarbeidsorganisasjoner. Samarbeidet med EU, basert på EØS-avtalen, viser seg fortsatt å fungere godt, også i tider hvor eurosonen rystes av alvorlige kriser. Disse hovedlinjene avspeiles også i utenriksbudsjettet, som det er bred enighet om. Kristelig Folkeparti støtter hovedlinjene i Forsvarets langtidsplan. Det vi forpliktet oss til der, må vi følge opp i budsjettsammenheng. I hovedsak støtter derfor Kristelig Folkeparti regjeringens forslag til forsvarsbudsjett for 2013, men vi har i vårt alternative statsbudsjett foreslått noen påplussinger for å styrke enkelte forsvarsformål. La meg nevne tre poster: Kristelig Folkeparti vil styrke terrorberedskapen. Derfor foreslo vi 50 mill. kr mer til økt samtrening mellom politiet og Forsvaret, og spesielt Heimevernets områdestyrker. Vi gikk også helt imot regjeringens kutt i støtten til Det frivillige Skyttervesen. Noe av kuttet er fjernet i løpet av Stortingets behandling av budsjettet, men dessverre ikke alt. Og vi vil øke støtten til våre veteraner fra internasjonale operasjoner. De som sliter med senskader, fortjener bedre oppfølging. Det kan forebygge alvorlige traumer og personlige tragedier. Her må samfunnet ta større ansvar. La meg gå litt mer inn på noen sider av utviklingspolitikken. Kampen for å bekjempe nød og fattigdom er fortsatt en hovedutfordring innen internasjonal politikk. I bistandsbudsjettet ser vi de samme hovedtrekkene år etter år. Kristelig Folkeparti foreslår en høyere innsats enn regjeringen, mens Fremskrittspartiet også for neste år foreslår å kutte nær 10 mrd. kr. Utviklingen over de siste årene viser at regjeringen trappet opp bistandsbudsjettets andel av Norges brutto nasjonalinntekt fram til 2010, men siden da er nivået senket ned til 1 pst. av BNI, samtidig som klima og skogsatsingen tar stadig flere av bistandskronene. I Kristelig Folkepartis alternative budsjett for 2013 foreslo vi derfor en høyere bistandsramme enn regjeringen, og vi foreslo en betydelig omprioritering for å styrke spesielt innsatsen for å sikre skolegang til alle barn. Det samme gjør vi nå i behandlingen av Utenriksdepartementets budsjett. Vi har denne gang ikke fått til flertallsløsning med regjeringspartiene. Men vi noterer med glede at Høyre ved behandlingen av fagbudsjettet står sammen med Kristelig Folkeparti om våre viktigste omfordelingsforslag. Det tolker jeg som en uttrykt vilje fra Høyre til å finne gode samarbeidsløsninger, slik vi også har gjort i regjeringsposisjon tidligere. La meg oppsummere noen av hovedpunktene i vårt forslag til utviklingsbudsjett: Kristelig Folkeparti foreslår rundt 250 mill. kr mer enn regjeringen til utdanningsbistand i bistandsbudsjettet for 2013. Det er et klart signal om at vi ønsker å snu den negative trenden i de første seks årene under den rød-grønne regjeringen. Jeg er imidlertid glad for at den nye utviklingsministeren, Heikki Holmås, har uttalt seg mer positivt om å satse på utdanning og fordelingstenkning i utviklingspolitikken. Dersom ord følges av gjerning, vil det igjen bringe regjeringens kurs nærmere Kristelig Folkepartis utviklingspolitikk. Men det gjenstår å se. I budsjettforslaget for 2013 går Kristelig Folkeparti mot regjeringens forslag om å kutte 50 mill. kr i støtten til utdanningsbistand via FNs barnefond, UNICEF. Kristelig Folkeparti vil i tillegg styrke bevilgningen til Globalt partnerskap for utdanning med 50 mill. kr. Og vi foreslår markante økninger i budsjettkapitlene for Afrika og for frivillige organisasjoner, slik at utdanningsbistanden i alt styrkes med en kvart milliard kroner. Kristelig Folkeparti foreslår også neste år sterkere innsats for matvareproduksjon og matsikkerhet, noe som er viktig for å forebygge nye sultkatastrofer og nød. Et tredje satsingsområde for oss er helse. Vi vil satse mer enn regjeringen på helsebistand i regionbevilgningen til Afrika, og vi øker Norges støtte til bekjempelse av tropiske sykdommer. Det er en tung helsebyrde i mange fattige land. Disse påplussingene kommer i tillegg til opptrapping av Norges støtte til vaksinealliansen GAVI, som et enstemmig storting står bak. GAVI har vist evne til nytenkning, lyktes i å mobilisere mer penger og redder millioner av liv. Det er ikke rart at GAVI topper internasjonale rankinglister for effektiv bistand. Vi kan være stolt av at organisasjonens styre ledes av Dagfinn Høybråten og den solide tverrpolitiske oppslutningen vi i Norge har om GAVI. Dette er bistand som nytter. La meg også understreke at Kristelig Folkeparti vil ha en sterk prioritering av Afrika sør for Sahara, verdens fattigste kontinent, i Norges utviklingssamarbeid. Også det har Kristelig Folkeparti fulgt opp hvert eneste år i sine alternative budsjetter. Kristelig Folkeparti var en pådriver da man i sin tid fikk gjennomslag for å sette av penger i tillegg til utviklingsbistanden til en norsk klima- og regnskogsatsing. Bevilgningene til dette er økt betydelig siden 2010, men dessverre har bistandsrammens andel av brutto nasjonalinntekt samtidig gått ned. Under budsjettbehandlingen i høst har departementet bekreftet at nær 2 mill. kr av midlene til regnskogsatsingen i Brasil ikke ble brukt i 2011. Pengene ble stående på konto i Norges Bank. De ble ikke overført til utviklingsarbeid. Når bevilgninger er større enn det som kan utbetales, kan Stortinget omdisponere ubrukte midler til andre prioriterte bistandsformål i løpet av budsjettåret. Vi er derfor kritiske til at Utenriksdepartementet i stedet har forsøkt å legge press på OECDs utviklingskomité for å få beløpet godkjent som faktisk overførte midler, i strid med OECDs regler om faktiske overføringer. Vårt råd er klart: Støtt opp om OECDs forsøk på å holde klare regler, unngå uthuling av OECDs regelverk. Skjer det en utvanning av regelverket, vet vi hvem som blir de største taperne. Det er de fattige landene. For å bringe bevilgningene og forbruk mer på linje vil Kristelig Folkeparti redusere bevilgningen til klima- og skogsatsing i budsjettet og kompensere dette med å øke Utenriksdepartementets tilsagnsfullmakt for samme budsjettkapittel tilsvarende. Dermed blir budsjettet mer realistisk. Samtidig holdes ambisjonsnivået for regnskogsatsingen oppe. Jeg vil vise til det felles budsjettforslaget for rammeområde 4, bistandsbudsjettet, som Høyre og Kristelig Folkeparti står sammen om i innstillingen. La meg til slutt opplyse om at Kristelig Folkeparti vil støtte enkelte av verbalforslagene som Høyre og Fremskrittspartiet legger fram. Dette gjelder forslagene nr. 1, 2 og 3, forslagene nr. 10 og 11, samt de tre Midtøsten-relaterte forslagene nr.13, 14 og 15.