Wenche Olsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Det er gjennom de siste årene gjort en stor jobb innenfor psykisk helse både på spesialistnivå og ute i kommunene. Opptrappingsplanen har medført at over dobbelt så mange får hjelp i dag. En ny ventelisteordning for barn og unge under 23 år medfører at 88 pst. får sin henvisning vurdert i løpet av fristen på ti dager. Det er bra, men fortsatt er det mange som står for lenge på venteliste. Derfor er jeg glad for at helseministeren har satt i gang et omfattende arbeid med ventelistene, hvor man fokuserer på å finne gode tiltak for å redusere ventetiden. For få dager siden ble vi rystet av et drap som ble satt i sammenheng med psykiatrien. Farens kamp for å skaffe sønnen hjelp berører oss alle. Det er vanskelig å forstå at vi ikke kan forhindre at slikt skjer. Selvsagt er det mange årsaker til disse tragiske hendelsene, og vi kan aldri forsikre oss om at slikt ikke vil skje igjen. Nå er det heldigvis ikke mange drap i Norge som begås av psykisk syke personer, men det er viktig at vi tar lærdom av hva vi kan gjøre annerledes. Pårørende er en ressurs som fagpersoner må lytte til. De pårørende kjenner sine best og ser hvordan den syke har det. Når en pasient blir akutt psykisk syk, må han behandles like raskt som en som blir akutt somatisk syk. Det må alltid være slik at akutte situasjoner er prioritert. Med opptrappingsplanen er det lagt til rette for en utbygging av psykiske helsetjenester. Vi har kommet et godt stykke på vei, men vi er ikke i mål. I tillegg til de midlene som er gitt innenfor opptrappingsplanen, har kommunene også brukt av frie midler som egeninnsats. Derfor blir det helt urimelig når vi hører om kommuner som vil kutte i tilbudene innenfor psykiatrien. Jeg setter min lit til at det som har kommet fram i media, er budsjettforslag, og at lokalpolitikerne er seg sitt ansvar bevisst og skjermer om de tiltakene som er bygd opp når de fram mot jul skal vedta kommunens budsjett. Det har også kommet fram i media at enkelte helseforetak skal ha foreslått å saldere sine regnskap innenfor somatikken med midler som skulle vært brukt i psykiatrien. Det er helt klart et brudd med opptrappingsplanen, og jeg tar det som en selvfølge at de foretakene det gjelder, retter opp i det, og at midlene blir tilbakeført psykiatrien. Oppslag som dette skaper alltid diskusjon om det skal være øremerkede eller frie midler, men skal lokaldemokratiet overleve, kan ikke alt detaljstyres fra denne salen. At vi i en periode markerer med øremerkede midler for å vise en opptrapping, er greit. Hele opptrappingsplanen har jo vært en bevisst satsing som det har vært bred politisk enighet om både her på Stortinget og ute i kommunene. Jeg har tiltro til at selv om midlene nå er lagt inn i rammen, vil kommunepolitikerne følge opp dette viktige arbeidet. Gjennom ti år er opptrappingsplanen fulgt, og evalueringsrapporten viser at vi langt på vei har nådd planens kvantitative mål. Det er flott, og det gir oss et godt grunnlag for å jobbe videre med de kvalitative målene. Stortinget viste gjennom St.prp. nr. 63 for 1997–1998, Om opptrappingsplan for psykisk helse, at fokuset i større grad skulle retts mot psykiatri. Det har vi lyktes med, men vi må jobbe med å få til en endringsholdning hvor psykisk syke blir likestilt med somatisk syke. Det må være like legitimt å si at du har en psykisk lidelse som å si at du har en hjertelidelse. Derfor er jeg glad for at vi fortsatt har en satsing på psykiatrien, hvor økningen innen psykiatri er større enn i somatikk, og at det er et ekstra fokus på barn og unge. Samhandlingsreformen har fokus på samhandling og forebygging. Det er viktige områder innen psykiatrien. Vi ser i dag at problematikken i stadig større grad er en blanding av psykiatri og rus. Det gir utfordringer innenfor samhandling mellom flere fagområder og ikke minst innenfor de forskjellige nivåene i helsevesenet. Det er momenter vi må ta med oss når vi skal jobbe videre med Samhandlingsreformen. Det må være et mål å få mer behandling over på kommunehelsetjenesten og bruk av ambulante team hvor pasienten kan få hjelp uten å være innlagt. At det både for 2009 og 2010 er bevilget midler til rekruttering av psykologer i kommunene, vil bidra til et utvidet tilbud. I forrige uke fikk vi høre at 36 av 40 i varetekt hadde psykiske lidelser, og vi vet at mange innsatte også sliter med psykiske lidelser og rusmisbruk. Derfor er jeg glad for at vi i dette budsjettet har hatt mulighet til å støtte gode tiltak som WayBack, Musikk i fengsel og frihet og andre som driver et unikt arbeid for de innsattes psykiske helse og rusproblemer. Det området vi kanskje har størst mulighet til å få en helsemessig gevinst på, er å forebygge psykiske lidelser. Da er det viktig at den enkelte blir fanget opp raskt. På det området er det et positivt samarbeid mellom det offentlige og private. Mange private og ideelle aktører bidrar til mye godt helsearbeid innenfor psykiatrien. De har behov for en forutsigbarhet med mulighet for avtaler over en viss periode, og det åpner lov om offentlige anskaffelser for.