Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-06-03:
Jeg er glad for at flertallet i Stortinget slutter seg til forslagene til endringer i kringkastingsloven. Endringene er en oppfølging av tiltakene vi foreslo i St.meld. nr. 30 for 2006–2007, Kringkasting i en digital fremtid. De viktigste forslagene i proposisjonen gjelder NRK. Vi skal være glade for at NRK står sterkt blant norske tv-seere og radiolyttere. I forhold til tilsvarende allmennkringkastere i andre land har NRK en unik posisjon i folks bevissthet. Befolkningen har stor tillit til NRKs redaksjonelle kvalitet – ifølge NRKs profilundersøkelse for 2008 mener 95 pst. av befolkningen at NRK har troverdige nyhets-, informasjons- og dokumentarprogrammer. En viktig side ved NRK er at den er en reklamefri kringkaster. Statens institutt for forbruksforskning, SIFO, har gjennomført undersøkelser som viser at nær 80 pst. av befolkningen irriterer seg over tv-reklame. Det gir NRK frihet til å programsette tilbudet sitt uten å skjele til hva som genererer flest mulig annonsekroner. Det er derfor viktig at NRKs tv-tilbud fortsatt utgjør en reklamefri sone. Med dette lovforslaget blir også NRKs tekst-tv gjort til en del av den reklamefrie sonen. ESA har bedt Norge om å sette opp en godkjenningsordning som skal sikre at de tjenestene NRK finansierer via lisensinntektene, er en del av oppdraget som allmennkringkaster. Tilsvarende ordninger finnes allerede i noen land, f.eks. Storbritannia, og vil nok bli innført i de fleste EØS-land i løpet av få år. Når vi har foreslått en slik godkjenningsordning, er det ikke bare fordi ESA har bedt om det, men også fordi det er fornuftig. Det er viktig at NRK ivaretar det samfunnsoppdraget de har fått på vegne av fellesskapet. En godkjenningsordning for NRKs nye medietjenester gir oss en kontroll med hva lisensen faktisk brukes til. Bare tjenester som oppfyller demokratiske, sosiale og kulturelle behov, og som tilfører Medie-Norge en merverdi, skal godkjennes. I tillegg vil ordningen også omfatte en vurdering av hvordan en ny NRK-tjeneste vil påvirke konkurransen i markedet. NRKs kommersielle konkurrenter har vært opptatt av nettopp dette. Dette må ikke bli en byråkratisk ordning som begrenser NRKs lovfestede redaksjonelle uavhengighet, eller hemmer NRKs evne til innovasjon. NRK må ha mulighet til å ligge i forkant også på teknologi- og tilbudssiden, for at NRK skal kunne ha et interessant tilbud for yngre brukere. 16–19-åringer bruker mer tid på nettet enn på tv. I dag har NRK en egen portal på YouTube og bruker BitTorrent-teknologi for å vise programmer på nett, og dette er populært, spesielt blant unge seere. Myndighetene må ikke lage ordninger som hemmer NRKs mulighet til dynamisk utvikling av både programtilbud og nyttiggjøring av teknologiske muligheter. Ordningen med forhåndsgodkjenning vil derfor begrense seg til viktige, nye tjenester. I tillegg kommer vi til å lage prosedyreregler som sikrer at selve vurderingen kan gjøres unna på en rask måte. Stortinget har bestemt at alle som har en tv, skal betale lisens. Fortsatt er det dessverre slik at en del eiere av fjernsynsmottakere ikke betaler lisensen. Jeg er opptatt av at vi har effektive virkemidler for å sørge for at folk betaler lisensen. Ved at NRKs lisensavdeling får innsyn i kunderegistrene til betal-tv-selskapene, regner NRK selv med at innkrevingen kan gjøres mer effektiv. Jeg er selvsagt opptatt av at dette gjøres på en måte som ivaretar personvernhensyn. Her tror jeg vi har kommet fram til gode løsninger. Det er for det første bare navn og adresse som utveksles. Dessuten er det strenge krav til hvordan og hvem i NRK som får tilgang til informasjonen. NRK er allerede i dag underlagt slike strenge regler og har god erfaring med dette. Jeg er glad for at komiteen slutter seg til forslagene om endringene i kringkastingsloven.