Marit Tingelstad (Senterpartiet), 1999-05-04:
Selv om vi er oppfordret til å begrense debatten, tillater jeg meg et kort innlegg. Vi er tross alt tre selvstendige partier i regjeringsfraksjonen. Senterpartiet har hele tiden ønsket at renten på lån til folk som studerer, skal være politisk styrt, men må ta til etterretning at stortingsflertallet vil noe annet. Jeg konstaterer imidlertid at stortingsflertallets vedtak om at også Lånekassen skal ha flytende markedsrente, ikke er i tråd med elev- og studentorganisasjonenes ønsker. De ønsker seg politisk styrt rente, også i dag, i likhet med mange nyutdannede studiegjeldshavere, slik det har kommet til uttrykk i ulike fagtidsskrifter i det siste. Flertallet påpeker i innstillingen at det har tatt lang tid å få fram denne saken for Stortinget. Jeg forstår at det er viktig for flertallet å stresse dette momentet når vi ser hvordan den markedsstyrte renten har slått ut for studentene den siste tiden. Politisk styrt rente ville ikke ha påført de studerende så store økonomiske belastninger som tilfellet har vært nå. Det innrømmes også i flertallets merknad i innstillingen. Jeg finner det riktig å nevne at departementet har varslet om de praktiske vanskene det ville innebære å få til den nødvendige omleggingen, fordi Statens lånekasses kapasitet er begrenset. Opplysninger om dette framgikk bl.a. av proposisjonen om revidert nasjonalbudsjett i fjor. Når det er sagt, er Senterpartiet, på låntakernes vegne, glad for den enstemmige tilrådingen som komiteen fremmer i dag. Muligheten for binding av renten er tross alt bedre enn den uforutsigbarhet som flytende markedsrente innebærer. Gjeldsfrykten hos mange studenter er reell, og mange tar seg av den grunn jobb ved siden av studiene. Foruten at dette er anstrengende, fører det også til at gjennomstrømningen forsinkes. Gjeldsfrykten slår sterkest ut for kvinner, går det fram av innstillingen. Det er selvsagt uheldig, da de får en enda tøffere hverdag enn mannlige kolleger. Ut fra disse spesielle forhold og lånebelastningen generelt er det viktig å legge til rette for en bedre studiefinansiering totalt. Det er bra at opplegget som nå vedtas, ivaretar de sosiale ordningene som Lånekassen allerede har. Senterpartiet er også tilfreds med at komiteen samlet viser til at styret i Lånekassen foreslår at rentepåslaget for administrasjonskostnader blir det samme som Husbanken har, 0,5 prosentpoeng. Jeg mener det er grunnleggende viktig å verdsette investering i utdanning og bolig på samme måte, ut fra et statlig lånetilbuds synspunkt. Jeg setter min lit til at Regjeringen vil arbeide for dette i framtidige budsjetter og arbeide for en bedret studiefinansiering generelt, i tråd med Voksenåserklæringen. Til SVs forslag vil jeg si: Når det gjelder forslag nr. 1, støtter Senterpartiet innholdet, men velger å ikke ta omkampen med stortingsflertallet på nåværende tidspunkt, da vi skjønner at vi nok taper den. Når det gjelder forslag nr. 2, er vi også enig i intensjonen. Men som jeg allerede har vært inne på, kan vi ikke støtte dette, da det datofestes til allerede å skulle gjelde fra den 1. august 1999. Det er det ikke budsjettmessig mulighet til å få gjennomført, slik jeg ser det.