trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-14:
Det har vel skjedd mer på Trønderbanen de siste fire årene enn de 40 årene før det. Vi tar det litt stykkevis og delt. Meråkerbanen helt opp til Storlien blir nå elektrifisert. Det var en prioritet i de avtalene man har gjort med svenske aktører også. Så fant man ut at det faktisk finnes bimodale tog, slik at man kan kjøre noe elektrisk og noe med diesel foreløpig, men man kan skifte dem ut med en batteripakke, slik at en får elektrisk hele veien. Det er veldig dyrt, kanskje for dyrt i forhold til alternativet, som nå er at man bringer med seg energibæreren på toget og utnytter den istedenfor å henge opp kjøreledninger overalt.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-14:
Det går litt i det samme sporet, det er klart, når Miljøpartiet De Grønne går ut og varsler om 36 veiprosjekter som de ikke ønsker, og sier at de skal skrote dem til fordel for utbygging av jernbane. Venstre er virkelig jernbanepartiet. Vi har et stort ønske om at jernbanen skal utvikles, men den kan ikke være overalt. Vi har hørt flere eksempler fra replikanter nå på at det er vanskelig å få et bedre bo- og arbeidsområde på f.eks. Vestlandet. Det finnes ikke noen jernbane der, og jeg tror heller ikke Miljøpartiet De Grønne skal begynne å bygge helt nye jernbanestrekninger overalt, selv om Genistreken er en fin ordning. Er det da slik at Miljøpartiet De Grønne ikke i det hele tatt vurderer om det er noen av disse 36 veiene det faktisk er behov for, f.eks. til næringstrafikk?
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-14:
Jeg kunne gjerne blandet meg borti trønderdebatten, for å si det sånn, med tanke på hva vi gir, og hva vi ikke klarer å få til. Den eneste kommentaren er at pengesummene som fylkeskommunen gjerne ville ha opp, var urealistiske i forhold til nytteverdien av dem. Men det jeg vil bruke innlegget mitt her til nå, er litt om jernbanereformen og opposisjonens, de rød-grønnes, motstand mot og skepsis til den. Vi får litt forskjellige signaler. Arbeiderpartiet er mot alle direktørene som har blitt ansatt i disse statlige bedriftene, SV er mot at man har hakket opp ansvaret, mens Senterpartiet snakker om at man må gå gjennom jernbanesektoren med sikte på å få tydeligere ansvarsforhold. Men det er vel egentlig akkurat det man har gjort. Man har fått Norske Tog, som kjøper og leier ut tog, Entur, som selger togbilletter på alle togstrekninger, Bane NOR, som stiller et komplett trafikksystem til rådighet for togselskapene, Spordrift, som skal drifte og vedlikeholde landets jernbane, og Mantena, som vedlikeholder togsettene. Det er helt klare ansvarsforhold. Selskapene vet akkurat hva som er deres område. Ja, det har blitt mange selskap, men alle er statlige, det er statlig eierskap, og jeg har oppfattet det sånn at de fleste synes at det er meget interessant å jobbe i disse bedriftene. Når det gjelder driften, ble den konkurranseutsatt, og det er selvfølgelig kanskje det i debatten som irriterer de rød-grønne mest, at man har konkurranseutsatt togstrekninger. Men de ansatte fikk virksomhetsoverdragelse. Jeg var med på den første turen med Go-Ahead, og de var i hvert fall i fyr og flamme over hvordan de hadde blitt mottatt i selskapet, og hva slags arbeidsgiverpolitikk man hadde. Så jeg tror at man overdriver litt negativiteten rundt dette. Jeg tror man får til mye for disse pengene som satses innenfor jernbanesektoren. Og husk at vi har triplet satsingen på jernbanesektoren de siste ti årene. Det er utrolig. Vi har fått igjen mye, og ikke minst øker passasjerantallet hele tiden.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Hoksrud skal ha for entusiasme for vei, men det er smått med entusiasme for kysten, som ligger utenfor hos oss, og som er vår sjøvei. Jeg tror det var nevnt med ett ord. Arbeiderpartiet registrerer at regjeringen gjennom sine første sju år med FrP-statsråder ikke har foreslått noen økning på samme nivå som for andre transportområder til kysten og kystrelaterte formål. Det har vi også påpekt i våre merknader til Nasjonal transportplan. Er Fremskrittspartiet enig i den beskrivelsen? Og hvis ikke: Hvor kan Fremskrittspartiet konkret vise til satsing på kysten de siste sju årene – da Fremskrittspartiet hadde samferdselsministrene?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg registrerer at jeg ikke fikk svar på det jeg spurte om. Jeg spurte nemlig om de sju årene da dere bidro til forfall. Fiskerihavnene er overført til fylkeskommunene, men det har ikke fulgt med tilstrekkelig med midler til at de skal kunne drifte dem. Fire fylkeskommuner har ennå ikke skrevet under. Denne situasjonen er oppstått som et resultat av en FrP-statsråds håndtering og er en fullstendig neglisjering av kystens behov. Med stor undring leser jeg innstillingen og forslagene fra Fremskrittspartiet hvor de foreslår penger til mange fiskerihavner, som Hoksrud skrøt av i sitt forrige svar. Hvorfor overførte regjeringen med en statsråd fra Fremskrittspartiet fiskerihavnene til fylkeskommunene, noe som førte til mange års utsettelse av planlegging og utbygging av fiskerihavnene langs kysten?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Fasiten er at Finnmark ikke har vært noen vinner innen samferdsel de siste åtte årene. Vi har nå kun ett prosjekt som er igangsatt: Skarvbergtunellen. For fire år siden måtte entreprenørene i Alta si opp ansatte på grunn av oppdragstørke, og det til tross for at daværende samferdselsminister, Solvik-Olsen, skrøt av tidenes samferdselsløft. Arbeiderpartiet har hatt E45 Kløfta inne i sine prioriteringer de siste åtte årene. Det samme gjelder ferdigstillelse av rv. 94 fra Hammerfest til Skaidi. Regjeringen har ikke gjort noe med disse prosjektene i åtte år. Også i år prioriterer vi disse prosjektene i første periode og vil sørge for oppstart raskt. Dersom det blir regjeringsskifte, vil prosjektene bli realisert, ikke utsatt, slik vi har opplevd med Fremskrittspartiet i førersetet i Samferdselsdepartementet. Det er interessant å registrere at Fremskrittspartiet når de ikke sitter i regjering og styrer Samferdselsdepartementet, plutselig har 400 mrd. kr mer enn resten av Stortinget. Det er ikke troverdig og langt over grensen til å være useriøst. Arbeiderpartiet har satt av en stor pott til planleggingsmidler. På den måten vil vi forbedre vinterregulariteten på E6 Sennalandet. Vinterstengte veier, som vi ofte opplever på Sennalandet, hindrer både passasjerer, godstransport og syketransport til Hammerfest sykehus. Arbeiderpartiet har en helhetlig tenkning knyttet til hele korridoren fra Hammerfest til finskegrensa ved Kivilompolo. Denne regjeringa har i åtte år nedprioritert utbygging av fiskerihavner. De har overført ansvaret til fylkeskommunene, men det har ikke fulgt penger med. Arbeiderpartiet setter av en pott på 1,8 mrd. kr som fylkeskommunene kan søke på, slik at de kan bygge ut fiskerihavnene og forrente lån. Det betyr at det er håp for aktivitet og utbygging av mange fiskerihavner i Finnmark: i Sørvær, i Havøysund, i Mehamn, i Berlevåg og i andre aktive fiskevær. Men det er én forutsetning for å få dette løst, og det er at vi får et regjeringsskifte.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det var representantene Søttar og Strifeldt fra Fremskrittspartiet som fikk meg til å ta ordet på nytt. De påstår at Arbeiderpartiet driver med brutte valgløfter når vi ikke stemmer for alle Fremskrittspartiets forslag, og at vi bare er med på merknader og fagre ord. Vi har ikke 400 mrd. kr til absolutt alle gode tiltak vi kunne tenke oss, og som enhver kan ønske seg. Det har heller ikke Fremskrittspartiet. Vi må være ærlige – dette er Monopol-penger, det er Fremskrittspartiet som lurer folk. Ikke et eneste av prosjektene som alle disse ekstrapengene er puttet inn i, blir bygd. Arbeiderpartiet har en realistisk og helhetlig plan for NTP som er gjennomførbar. Når jeg hører hva Fremskrittspartiet sier, tenker jeg: De har sittet i regjering i sju år, har de ikke lært noen ting der? Nei, forresten, de var jo i fengsel, og der er det ikke opplæring i økonomi.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2021-06-14:
Jeg har samarbeidet med Fremskrittspartiet både i fylkespolitikken og andre steder, og jeg kjenner dem godt. De er for tiltakene, men mot finansieringen. Det har de alltid vært, og det har vært akseptert at vi andre har tatt støyten når de har fått prosjektene igjennom. De måtte selv innføre og bruke 29 pst. i bompenger til veiprosjektene da de satt i regjering, og de vet jo at hvis dette flertallet fortsetter å styre, må de kompromisse på en del ting, bl.a. på dette. Men er det slik at bompenger er viktigere enn prosjektene? Når Fremskrittspartiet nå snakker om E6 i Oslo øst, altså Manglerudtunnelen, at den skal bygges, så minnes jeg jo E18 Vestkorridoren, hvor de stemte mot prosjektet fordi de ikke var enig verken i finansieringen eller i prosjektet. Er det sånn at vi nå kan forvente at Fremskrittspartiet av prinsipielle grunner ikke vil stemme for prosjekter hvor en del av det er bompengefinansiert?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2021-06-14:
Jeg skal bruke litt tid, bare helt kort, på de andre sakene vi behandler her. Fremskrittspartiet har levert mange forslag også i denne sammenhengen, og det er fem forslag jeg vil snakke litt om. I forbindelse med Dokument 8:253 S for 2020–2021 foreslår Fremskrittspartiet å gjøre det enklere å sette opp informasjonsskilt langs veien. Flertallet i komiteen har samlet seg om forslaget om å endre dagens skiltregelverk, slik at det blir enklere for aktører langs veinettet å informere trafikantene om virksomheten og hvor de er lokalisert. I Dokument 8:247 S foreslår Fremskrittspartiet enklere og billigere sykkel- og gangveier. Her gjør flertallet i komiteen oppmerksom på at dette er et forslag som er blitt fremmet tidligere. Det er imidlertid gjort to viktige presiseringer: For det første skal veinormalene være fleksible, og for det andre er det fastslått at veieier har myndighet til å fravike veinormalens krav på sitt eget veinett. Det er viktig at departementet informerer veieier om denne fleksibiliteten og bidrar til at den tas i bruk på alle nivåer. Så er det Dokument 8:212 S: Her foreslår Fremskrittspartiet å øke den øvre fartsgrensen til 120 km/t på motorvei innen den 1. juli 2021. Flertallet i komiteen legger til grunn at dette må være en prøveordning for en strekning hvor det allerede er lagt til rette for dette, slik at det ikke medfører økte kostnader. I Dokument 8:204 S foreslår forslagstillerne å legge til rette for at fortsatt salg av bensinbiler og dieselbiler skal være mulig etter 2025. For Høyre og resten av flertallet i komiteen er det viktig at målet om nullutslippskjøretøy skal nås gjennom en aktiv politikk som gjør det lønnsomt å velge nullutslippskjøretøy, ikke ved å forby salg av bensinbiler og dieselbiler. Til slutt i denne sammenheng: I Dokument 8:205 S fremmer Fremskrittspartiet forslag om å avvikle nullvekstmålet. Det er bredt flertall i komiteen for å holde fast ved målet. Den store debatten har så langt fulgt kjente skillelinjer, men jeg skal imidlertid kommentere to forhold. Romerriksbanen er ikke nevnt i denne NTP-en, og representanten Sverre Myrli ga for så vidt svaret på det. Fornebubanen, Majorstuen stasjon og T-banetunnelen går foran, men det er opp til de lokale myndighetene å endre denne rekkefølgen. Da må det komme et initiativ derfra før det kommer inn i NTP-en. Det er tross alt Oslopakke 3 som styrer den balletten. Når det gjelder Nye Veier, er det blitt påpekt at det er elleve nye veiprosjekter innen et årlig tilskudd på 5,8 mrd. kr, eksklusiv bompenger. Dette er lagt inn med det vanlige tilskuddet, for Nye Veier mener at de skal greie å gjennomføre disse elleve prosjektene innenfor den ordningen. Vi har erfaring fra tidligere med at Nye Veier faktisk har måttet be om flere prosjekter fordi de oppnådde resultatet tidligere. De bygde billigere og fortere og trengte å supplere porteføljen. Til slutt: Manglerudtunnelen er ønsket. Fremskrittspartiet stemte imot E18 Vestkorridoren da den ble behandlet i Stortinget.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Senterpartiet er veldig opptatt av distriktspolitikk. Vi ser helt klart at investeringer i distriktene, også på Vestlandet, er investeringer i framtidig verdiskaping. Jeg synes det er rart at representanten sier at vi skiller lag, for jeg hadde håpet og trodd at også Arbeiderpartiet er opptatt av mer distriktspolitikk. Investeringer i distriktene er jo direkte investeringer til inntekts ervervelse, og Vestlandet eksporterer jo mye og viktige varer. Senterpartiet reduserer noe på midlene i andre periode, men det er fortsatt en høy sum statlige midler til prosjektet. Jeg mener at den kostnaden som regjeringa har lagt inn, er høyere enn det som kan aksepteres.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Mange av prosjektene som ligger inne i Nasjonal transportplan, er etterlengtet av folk og næringsliv i ulike deler av landet og også av Senterpartiet. Det skulle bare mangle at mange av disse prosjektene ikke var med. Senterpartiet har lagt inn en del andre prosjekter som vi mente absolutt skulle inn igjen, for regjeringa har jo mistet en god del av de viktige prosjektene. Likevel ser jeg at regjeringspartiene nå underveis har plusset på 4 mrd. kr og lagt til mer. Men den største forskjellen i Senterpartiets alternativ er kanskje at vi ønsker å bruke mer penger på fiskerihavner, og at vi ønsker å bruke betraktelig mer på fylkesveier. Vår satsing på fylkesveier er 4 mrd. kr mer enn det regjeringa la fram. Jeg registrerer at regjeringspartiene ikke har økt den rammen under komitébehandlingen.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Jeg har lyst til å gripe fatt i representanten Johnsens julegavelignelse. Hvis vi skal dra denne lignelsen til Fremskrittspartiets framlagte NTP og alle forslagene som de har fremmet, er Fremskrittspartiets julegave som en svær, diger pappeske – den er så stor at det er så vidt det går an å bære den inn i stua. Og så, når man skal pakke opp denne pakken, ser man at det bare er glanset papir, at innholdet er veldig lite. Men hvis vi kommer konkret til rv. 4, har Senterpartiet lagt fram forslag også om rv. 4, så det er dekket.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Hvis vi tenker på landet som helhet og ser hvilke deler av landet som mangler gul stripe, er det Nord-Norge og Vestlandet som har de lengste veistrekningene uten gul stripe. Det er viktig å få på plass trygge veier også i nord og i vest og i distriktene. Når vi går direkte på Hordfast, er det fortsatt en høy sum statlige midler som Senterpartiet støtter i dette prosjektet. Vi vil prioritere oppstart av kryssingen av Langenuen i sør mellom Jektevik og Hodnanes, men vi mener jo at kostnaden som regjeringa har lagt inn, er høyere enn det som kan aksepteres. Men det er en viktig strekning. Den mangler gul stripe mange steder og er utsatt for rasfare, og vi mener dette er viktig å prioritere.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Representanten Gunnes sier at jernbanen er blitt så fantastisk mye bedre. I det området jeg bruker å ta toget, er ikke jernbanen blitt noe bedre. Vi har ikke mobildekning, vi har ikke nettdekning, det går ikke an å jobbe på toget, og vi etterlyser flere regionpendler – Saltenpendelen, Helgelandspendelen. Jeg ser ingenting i den jernbanen som jeg bruker å ta, Nordlandsbanen, som er blitt bedre. Jeg ser ikke engang at det er noen snarlige planer for nullutslippsløsninger på Nordlandsbanen, og jeg ser heller ikke noen videre planer for jernbanen fra Fauske og nordover. Men vi ser jo at det har vært en direktørbonanza. Vi har fått veldig mange gode og store lederlønninger og en kostnadsøkning helt ute av kontroll etter oppsplittingen.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Av ministerens innledning skjønte jeg han har trua på norske ingeniører. Men nå skal vi se på situasjonen for norsk anleggsbransje fra 2017 og framover. I 2017 gikk 9 pst. av de store kontraktene til utenlandske selskap, mens tallet har økt til 43 pst. i 2020. Så langt i år har 52 pst. av de store veiprosjektene her i landet gått til utenlandske selskap, viser en gjennomgang fra Veidekke. Det betyr at dersom denne regjeringa ikke blir avløst, med redusert progresjon i antall utenlandske aktører, vil antallet norske aktører i store prosjekter være nede i null i løpet av fem nye år. Sånn kan vi ikke ha det. Ministeren sier han ønsker å gjøre noe med det, men resultatet viser det helt omvendte. Det er stor forskjell på ord og handling.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Aller først vil jeg vise til det representanten Toppe sa. Det stemmer at det er en feil i innstillingen på side 157 om bybane til Åsane. Senterpartiet står inne i merknaden om at det planlegges å legge et miljølokk i området, men er ikke med på de ni siste linjene i den merknaden. Før jeg begynner på innlegget mitt, har jeg lyst til å kommentere noe av det representanten Finstad og representanten Ebbesen har sagt. De er veldig fornøyd med det som skjer i nord, men det virker som om de helt har glemt at alt som skjer på Helgeland nord og Helgeland sør, var fremmet i transportplanen som de rød-grønne la fram. Så er det jo en del satsinger som har kommet, og det skulle bare mangle, det er viktige satsinger, men når man ser direkte på prioriteringen av bundne midler med oppstart innen 2022, er bare 2,3 pst. i Nord-Norge. Representanten Johnsen har ikke oppfattet at vi har finansiering av alle veiprosjektene våre, men det har vi. Det er ganske bemerkelsesverdig at Fremskrittspartiet har fremmet løse forslag som er direkte vinklet på vår alternative NTP, med rv. 13 Vikafjellstunnelen og rv. 15 Strynefjellstunnelen, hvor de har lagt inn akkurat de beløpene som vi har i vårt alternativ. Men det kunne de spart seg, for Senterpartiet har fremmet forslag om det uten direkte å vise til beløpene i forslagene. De står jo i tabellen vår, og vi hadde håpet at flere kunne være med og stemme for forslagene når vi ikke hadde helt konkrete beløp. Når det gjelder Fremskrittspartiets mange forslag, mangler det jo to. Hvor blir det av E6 Ulvsvågskaret og den vinterstengte veien E6 Sennalandet?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-06-14:
Alta lufthavn drives på dispensasjon, og Senterpartiet vil være i forkant for å sikre at det ikke blir utfordringer på den flyplassen. Kortbanenettet i Nord-Norge er en arena for utvikling og testing av nullutslippsfly. Det passer veldig godt. Senterpartiet mener at klimanøytral luftfart skal utvikles med utgangspunkt i Nord-Norge og kortbanenettets unike posisjon. Da jeg hørte Arbeiderparti-representanten Barth Eide fortelle om sine visjoner om nullutslippsfly etter besøket hos Widerøe i Bodø, synes jeg det er svakt at Arbeiderpartiet ikke støtter forslaget om å få en sak om dette tilbake til Stortinget og vil stemme for det. Representanten Barth Eide mente at satsingen er et columbi egg. Dette kommer ikke som en overraskelse for Arbeiderpartiet, for det ligger inne merknader om dette under nordområdemeldinga. En klar beskjed til folk som vil fly klimanøytralt på kortbanenettet, gjerne med Widerøe, og spesielt i nord, der det ikke er nullutslippsalternativer: Stem Senterpartiet til høsten!
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Arbeiderpartiet og Senterpartiet deler mange mål i transportpolitikken, som også komitéinnstillingen viser, men på ett punkt og i en viktig sak for landet skiller vi lag. Ulike regjeringer har over flere år jobbet for å knytte særlig Bergen og Stavanger tettere sammen ved å gjøre veien ferjefri, og de som lanserte visjonen, var Senterpartiet i regjering. Dette er virkelig å satse på hele landet og å sørge for at Norges fremste eksportregion blir styrket. I komitéinnstillingen og i salen gjør Senterpartiet nå en snuoperasjon og foreslår at vi skal vente til en gang etter 2033 med kanskje å vurdere å fullføre ferjefri E39 i gamle Hordaland. Mitt spørsmål er: Hvorfor foreslår Senterpartiet å kutte i et viktig veiprosjekt på Vestlandet – Hordfast?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg kunne selvfølgelig brukt hele mitt innlegg nå på å framføre kritikk mot regjeringens samferdselspolitikk, enten det er oppsplitting av jernbanen, for lave ambisjoner for rassikring eller for dårlig innsats mot sosial dumping i transportsektoren. Men det skal jeg ikke gjøre. Først skal jeg glede meg over viktige prosjekter i Hordaland som går mot realisering. Vågsbotn–Klauvaneset nord i Bergen var ikke med i regjeringens forslag til NTP, men gjennom stortingsbehandlingen gis det et tverrpolitisk, tydelig signal om å holde trykket oppe på prosjektet. For en som er vokst opp på Haugalandet, men bor i Bergen, er det også en glede at en nå går videre med ferjefri E39 Hordfast – ikke for at jeg skal bruke kortere tid hjem til mor og far, men for at ferjefri vei mellom Stavanger og Bergen styrker og binder sammen en region med et eksportrettet næringsliv med nok folk og arbeidsplasser til å være en reell motvekt til sentraliseringen vi ser i dag. Ikke minst ligger K5 Bergen–Voss inne med oppstart i første periode av NTP, riktignok med ulik oppstart for vei og bane og med manglende planlegging helt fram, men vi nærmer oss nå oppstart for K5-prosjektet, som mange av oss har jobbet med i mer enn et tiår. Så må jeg nevne, som i replikkordskiftet, at Senterpartiet altså ønsker å redusere riksveibevilgningene i Hordaland valgkrets i NTP-perioden. Jeg tror ikke det er veldig mange hordalendinger som mener at det investeres for mye i riksvei i valgkretsen vår, så behandlingen av NTP i Stortinget viser tydelig at dersom man ønsker et regjeringsskifte, slik om lag halvparten gjør, men ikke vil kutte i riksveiinvesteringene i Hordaland, må man stemme Arbeiderpartiet. Til slutt et hjertesukk: Jeg sitter ikke i transportkomiteen, men jeg synes det er veldig synd at opposisjonspartiene minus Arbeiderpartiet er i ferd med å gjøre behandlingen av en viktig stortingsmelding om til et politisk teater med Fremskrittspartiet i spissen. En fremmer altså hundrevis av anmodningsforslag i en stortingsmelding som ikke er bevilgende, men om saker som skal behandles både to og tre ganger til av Stortinget i proposisjoner og budsjetter før de realiseres. Dette er en effektiv måte å undergrave hele planleggingsverktøyet Nasjonal transportplan på. Det er også uærlig. Representantene gir inntrykk av at bare man støtter anmodningen her i dag, eller i morgen, er prosjektet i boks. De vet at det er feil, løgn, men det politiske teateret er viktigere enn en troverdig langtidsplanlegging av infrastrukturen vår. Det nærmer seg valg, men velgerne fortjener bedre enn det forslagssirkuset enkelte partier, med Fremskrittspartiet i spissen, framfører i salen i dag.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Kysten har blitt nedprioritert av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i samferdselspolitikken i denne regjeringstiden. Knapt 3 pst. av totalrammen for den kommende NTP-en er foreslått satt av til infrastrukturtiltak langs kysten. Dette er jo langt fra ambisjonen som regjeringen har, om å overføre 30 pst. av gods som transporteres over 300 km, fra vei til sjø og bane innen 2030. En gjennomgang av de siste tre NTP-ene, som Menon Economics har gjort på vegne av Norske Havner, Rederiforbundet og Kystrederiene, dokumenterer at det siden 2014 konsekvent er bevilget mindre til sjøtransporten over statsbudsjettet enn den vedtatte rammen i NTP. Riksrevisjonen kritiserer i sitt dokument også regjeringen for at målet om overføring av godstransport fra vei til sjø og bane ikke er nådd. Regjeringen har også fått kritikk i denne rapporten for at den ikke har klart å styrke konkurranseevnen til sjøtransporten. Hva vil SV gjøre for å få mer godstransport over fra vei til bane og sjø?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
En annen sak er miljøvennlig transport og jernbane. Jeg kommer fra en landsdel der jernbanen går med dieseltog, og foreløpig ser det ut til at det kan ta en stund før man får en løsning på det. Man ser at det er store utslipp også i nasjonal sammenheng og en stor gevinst ved å få gjort noe med det. Jeg registrerer at SV i sin NTP også åpner for at enkelte strekninger kan prøves ut med hydrogen. Er Nordlandsbanen en av de strekningene som SV ser på? Kan det være en strekning som kan egne seg for hydrogen?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Som jeg sa i mitt innlegg, ønsker vi alle at en transportplan skal være med og bygge landet. Det er et særdeles viktig dokument med viktige føringer for både å bygge sterkere bo- og arbeidsregioner, styrke rammebetingelsene og ikke minst få et sterkt næringsliv. Veldig mange har lagt ned mye jobb for å komme inn i denne transportplanen. Det har vært jobbet to–tre år for å utarbeide planen med innspill og runder for å komme inn eller ikke komme inn, og det har selvfølgelig vært et ønske å komme tidlig inn i transportplanen. Da er det utrolig viktig at dette også i framtiden skal være et sånt dokument, og ikke bare et dokument med masse gode forslag og gode ønsker. Da faller verdien av en sånn transportplan. Jeg husker veldig godt debatten for fire år siden. Da sto fremskrittspartirepresentantene på denne talerstolen og prøvde å hevde at Arbeiderpartiet drev med urealistiske forslag og ikke ville forholde seg, for så vidt, til det som kom fra regjeringen. Da var de plutselig veldig både ambisiøse og seriøse. Nå ser det ut som om det samme partiet ikke har lært av å være i regjering, i hvert fall ikke når det gjelder transportplanen. Det er sannsynligvis andre ting som er viktigere, og det er det som skal skje om 90 dager – stortingsvalget. Det virker i hvert fall sånn når man leser forslaget. Jeg vil sterkt anbefale – selv om jeg som vararepresentant ikke lenger har den store innflytelsen til å påvirke det – at man tenker nøye over hva en transportplan skal være i framtiden. For det skal være sånn at når man har vært så heldig å komme inn der, skal man føle seg rimelig trygg på at det er en realisme i det og et ønske om at det skal realiseres. Det må vi ha med oss når vi diskuterer dette, og ikke la det være en forslagsbonanza, som flere har sagt her. Jeg er mildt sagt overgitt, både over det som blir lagt fram av forslag, og over det som blir sagt i debatten her i dag fra det samme partiet som la fram denne planen for fire år siden. Jeg skal benytte sjansen – for dette er sannsynligvis siste gang, jeg tror ikke jeg går på talerstolen mer i dag – til å takke både presidentskapet og kollegaene for åtte år på Stortinget, fire år som fast og fire som vara. Det har vært en glede. La det ikke være sånn at siste gang Juvik gikk på talerstolen i en sak, var det en transportplan som det ikke kunne styres etter. La oss bli enige om å lage en transportplan der de som har vært med og jobbet og har fått inn forslagene, kan være trygge på at man fra denne salen har et ønske om å gjennomføre dem.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-06-14:
SV er, som me høyrer, sterkt imot utbygging av store firefelts motorvegprosjekt som E18, E6 og E39 og føretek drastiske kutt i hovudvegutbyggingane i forslaget sitt til Nasjonal transportplan. Samtidig er SV bekymra for framdrift i utbyggingsplanane for E134 Dagslett–E18, koplinga der, eit firefelts vegprosjekt i Lier i Buskerud. Så bekymra var SV-representant Arne Nævra at han våren 2019 stilte skriftleg spørsmål til samferdselsministeren der han etterlyste fortgang i oppstarten av dette prosjektet. Kva er det som gjer at akkurat dette prosjektet er SV positive til, mens ved andre tilsvarande prosjekt ønskjer SV å ha to- og trefeltsvegar? Er det fordi representanten Nævra har god kjennskap og nærleik til utfordringane ved dagens situasjon på denne strekninga?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-06-14:
E134 går frå Karmøy til Frogn og er prioritert med oppstart av seks prosjekt i fyrste periode. Dette er den viktigaste forbindelsen mellom aust og vest sør for Hardangervidda. Når ein høyrde på kollegaen min frå Framstegspartiet, Bård Hoksrud, tidlegare i dag, høyrdest det ikkje ut som at E134 er prioritert i det heile i Nasjonal transportplan. Det stemmer ikkje. Det har skjedd mykje på E134 dei siste åra, med vegprosjekta på Kongsberg, tunnel mellom Hjartdal og Seljord og utbetringar frå Seljord til Åmot i Vinje kommune. At ein no legg opp til ei vidareføring frå Saggrenda i Kongsberg til Elgsjø i Notodden kommune, nytt tunnelløp i Oslofjordforbindelsen og det etterlengta vegprosjektet, sjølv for Arne Nævra, Dagslett–Linnes i fyrste seksårsperiode samt to viktige prosjekt på vestsida, Røldal–Seljestad og Bakka–Solheim, vil bidra til ein sikker og trygg veg som bind aust og vest endå nærare saman. Dette er prosjekt som altså ligg inne med oppstart i fyrste seksårsperiode, og med gode merknadar om vegen vidare for å sikre vintersikker veg over Haukeli med prosjekta Seljestad–Vågsli som byggetrinn vidare i andre periode. Opprettinga av Nye Vegar AS har etter oppfatninga til dei fleste vore ein suksess. Selskapet har sidan oppstarten opna 81 km ny firefeltsveg og har ei heilskapleg tilnærming når dei prioriterer kva for veg som skal bli bygd. Stortinget har gjeve Nye Vegar AS mandat til å prioritere rekkefylgja på prosjekta ut frå samfunnsøkonomisk lønsemd. Ved eit eventuelt regjeringsskifte er det no mange som bekymrar seg for framtida til Nye Vegar AS, for Sosialistisk Venstreparti vil leggje ned selskapet, og Senterpartiet vil gå bort frå at styret i Nye Vegar AS tek avgjerder om å prioritere rekkefylgja. Dei vil ha ei politisk styring av avgjerdene. Og Arbeidarpartiet svarte litt ullent i replikkvekslinga i dag tidleg på kva for framtid Nye Vegar har. Føreseielegheit for eit aksjeselskap som Nye Vegar er utruleg viktig, og Høgres oppfatning er sjølvsagt at dette er ein av suksessfaktorane til Nye Vegar AS, og dei må fortsetje dette arbeidet.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-06-14:
I år er det 20 år sidan Stortinget vedtok nullvisjonen: null drepne og hardt skadde i vegtrafikken. Det er gledeleg å registrere at i fjor var det for fyrste gong null drepne barn i trafikken og for fyrste gong sidan 1947 færre enn 100 menneske som mista livet i vegtrafikken. Nasjonal transportplan legg til grunn ambisjonen om at innan 2030 skal det maksimalt vere 350 drepne og hardt skadde i trafikken, derav maksimalt 50 drepne, og at ingen skal omkome i vegtrafikken i 2050. Trafikksikkerheitsarbeidet er mangfaldig, og det er eit stort antal aktørar som er involverte i arbeidet. Tidlegare i år fekk representantforslaget frå SV om å fjerne helseattest for eldre bilførarar over 80 år fleirtal, med støtte frå Arbeidarpartiet og Framstegspartiet. Høgre er saman med bl.a. Trygg Trafikk veldig bekymra for følgjene dette vedtaket vil ha for arbeidet med nullvisjonen.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Venstre er jo en forkjemper for jernbanereformen. Vi har de senere ukene kunnet lese i media om stor misnøye og dårlige opplevelser for kundene, og ansatte som opplever at kompetansemiljøet deres blir pulverisert. Dyktige ansatte innen drift og vedlikehold er oppsagt. De som er igjen, har mindre innflytelse på egen arbeidshverdag, uklare bestillinger og ingen som tar ansvaret for helheten og de praktiske gjøremålene. En er mer opptatt av å skrive timer og avvik enn av å løse problemer, sier de. Hva vil representanten si til de fortvilte ansatte som opplever at kompetansen deres ikke lenger er ønsket?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg opplever ikke å få svar på hva Venstre vil si til de ansatte i jernbanen og situasjonen for dem. Men vi kan jo være enige om at det er ønskelig at antallet reisende øker, kanskje spesielt i Trøndelag, for vår del. To tog i timen er signert i byvekstavtalen. Både Jernbaneforum Midt-Norge og SJ sier at det ikke holder med de 14 nye togsettene som er bestilt. De ønsker enten at de gamle dieseltogene fortsatt skal gå, eller at det blir bestilt nye, og vi vet jo at det tar fem år fra vi bestiller nye tog til de er klare til drift på skinnegangen. Spørsmålet mitt er egentlig: Hva mener Venstre vi skal gjøre for at byvekstavtalen med to tog i timen skal bli overholdt?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Da prosessen med NTP startet, ble det sagt tydelig at fylkene skulle bli hørt når det gjaldt hva de ville prioritere. I Trøndelag har de sagt «jernbane først», med tydelig mål om flytog med kvartersavganger, tilrettelegging for godstransport på Dovrebanen og Rørosbanen, med flere avganger, elektrifisering og krysningsspor. De vil ha E14 ferdig planlagt og klar til prioritering utvikling av framtidens hurtigbåt prioritering av fylkesveier midler til utredning, forskning og samspill for å utvikle framtidens godsløsninger Når det gjelder godsterminal i Trøndelag, er det ganske utrolig å høre på representanten Lønseth, som, etter åtte år med regjeringsmakten, sier at det er Arbeiderpartiets skyld om det ikke blir en godsterminal der. I åtte år har hennes regjering pekt på Torgård for jernbane og Orkanger som hovedhavn, mot bedre vitende. Når de nå har ombestemt seg og ønsker en terminal på Heggstadmoen – igjen uten en helhetlig utredning – som ikke vil løse utfordringene for Trondheim og Trøndelag, en løsning som fylket og Trondheim attpåtil sier de ikke vil ha, lytter ikke regjeringen til Trøndelag. Ikke én krone er lagt inn til utvikling av infrastruktur rundt Orkanger havn – heller ikke noe til ønsket om Heggstadmoen. Men det er altså Arbeiderpartiets skyld – det er ganske utrolig å høre. En slik argumentasjon er ikke bare lite konstruktiv. Den skader også Trøndelag, og den skader omdømmet til oss politikere. Representanten Bjørnstad sier at Arbeiderpartiet ikke har prioritert Klettkrysset. Jo, det har vi. Vi har satt av planleggingsmidler og sagt at miljøpakken får ansvaret, og at staten må ta regningen for den utredningen som staten er ansvarlig for. Det er flere her som har vært bekymret for hva Arbeiderpartiet vil gjøre med Nye Veier. Da vil jeg bare henvise til de to første forslagene våre, der det står at vi ønsker en uavhengig gjennomgang og evaluering av de ulike reformene og omorganiseringenes innvirkning på de faglige miljøene innenfor veisektoren. Men altså: Trøndelag vil ha utvikling av jernbanen, og de vil ha Klettkrysset etablert.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Vi behandler også noen saker i tilknytning til Nasjonal transportplan. Det kan være greit å nevne det. Når det gjelder Bypakke Ålesund, vil jeg bare si at den nye tilskuddsordningen for klima- og miljøvennlig byutvikling i NTP må ses i sammenheng med tiltakene for gange, sykkel og kollektivtransport i Bypakke Ålesund. Arbeiderpartiet har tvilt seg til å være med på – det ble vel ikke en enstemmig komité, men uten SV – en prøveordning med 120 km/t. Det er viktig at vi går gjennom hva som skal prøves, og hvordan. Til slutt vil jeg nevne statens garantiordning, som vi har en merknad om når det gjelder Bypakke Ålesund, om at de vedtakene i Stortinget også gjelder for Bypakke Ålesund.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Elektrifisering av Trønderbanen var en veldig viktig sak i valgkampen 2017. Og president, det er vel flere enn undertegnede og presidenten som har mistet tallet på hvor mange bløtkaker representanten Gunnes har spist for å feire at nå skal det bli elektrifisering på Trønderbanen. Meningen var jo å få elektrifisering av Trønderbanen hele veien fra Trondheim til Steinkjer og opp til Storlien. Nå ligger det an til elektrifisering kun fram til Stjørdal og opp til Storlien, men ikke til Steinkjer. Det skal være bimodale tog som går på diesel resten av strekket til Steinkjer. Mitt spørsmål til representanten Gunnes er: Hvorfor har Venstre gitt opp kampen for full elektrifisering av hele Trønderbanen?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
En av mine første aksjoner som miljøaktivist var i 1988 da trikken i Trondheim ble lagt ned. Takket være ildsjeler ble den startet opp igjen to år etterpå. Og sammen med andre aktivister fra Natur og Ungdom var jeg med på den første turen opp til Lian. Min første hybel som ung var også rett ved trikkeholdeplassen i St. Olavs gate, og jeg skal vel innrømme at det var enkelte søndagsmorgener jeg syntes trikken skranglet vel mye. Trondheim er en by i vekst, og det er igjen på tide med et løft for den skinnegående kollektivtrafikken i byen. Derfor foreslår SV nå å starte arbeidet med å bygge en bybane i Trondheim. Byen er i vekst, og vi trenger en bybane for å frakte folk miljøvennlig og trygt i dagliglivet. I tillegg foreslår vi mer penger til kollektivtrafikken, jernbanen og en satsing på gang- og sykkelveier. Pengene skaffer vi ved å stanse motorveiene, som bare legger opp til mer bilisme og mer forurensning, som den omfattende utbyggingen av E6 nord for Trondheim. Denne veien vil ikke bare legge opp til mer biltrafikk og gjøre det vanskelig for Trondheim å nå målet om nullvekst i biltrafikken, den vil også asfaltere store områder med dyrket mark. For meg er det en gåte at det er enkelte partier som snakker varmt om jordvernet den ene dagen, og den neste går inn for å asfaltere dyrket mark med motorveier. I tillegg ønsker SV å bruke bompenger på å bygge bybane og jernbane. Vi skal bygge framtidens kollektivtrafikk for Trondheim og for Trøndelag. Vi skal også ruste opp jernbanen internt i Trondheim, slik at vi kan få kvartersruter på togene mellom Melhus og Stjørdal. SV vil ha byer for folk. Derfor mener vi at nullvekstmålet nå er for svakt. Vi vil redusere biltrafikken inn i de store byene med 40 pst. innen 2030. Ingen andre har satt seg så ambisiøse mål for å få renere byluft og triveligere byer hvor folk skal bo. Dette skal vi klare ved å utvide ordningen med byvekstavtaler, som er helt avgjørende for at byene skal nå disse målene, og som skal være med på å finansiere kollektivtrafikken i langt flere byer i årene framover. Da kan vi få byer med ren luft og som er trygge for våre barn å vokse opp i.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Det var sånn at ESA i forrige stortingsperiode reiste sak mot Norge for vår måte å organisere taxitransporten på. Vi er opptatt av at vi skal ha et drosjetilbud og et taximarked som skal være en næringsvei for dem som driver innenfor næringen, det er viktig, men vi skal også ha et godt tilbud til alle, uansett hvilken kommune en bor i. Derfor har vi endret noe på kravet til løyve. Men fortsatt er kravene til sjåfør viktig. Vi mener at vi både har fått en ordning som tilgodeser distriktene, vi får en mer kundevennlig ordning, og vi har i tillegg gitt fylkeskommunene en mulighet til å kunne tildele eneretter i kommuner der det i markedet ikke er grunnlag for et tilfredsstillende tilbud og heller ikke for å drive en god næringsvirksomhet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Med de kravene vi stiller til kjøreseddel for å kunne drive taxi, og til sjåførene som skal føre taxien, ser vi ikke at vi har gjort noen endringer på dette området som skulle tilsi at ikke tryggheten og sikkerheten blir ivaretatt på samme måte som tidligere. Som nevnt har vi også en mulighet i de kommunene som ikke har det samme gode kundegrunnlaget, til å bruke enerettsmodellen og til å kunne tildele dette. Vi mener at vi har en drosjenæring som har fått litt andre rammer. Vi mener at dette er rammer som ivaretar hensynet både til kunden og også til trygghet og sikkerhet med hensyn til det å kunne drive næring, og som sagt også med mekanismer og ordninger som gjør at vi kan tilpasse dette ut fra hva slags kommune og distrikt man driver denne næringen i.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Når det gjelder næringsveiene som representanten nevner, er dette viktige veiprosjekter som vi håper og tror kan bli realisert. Men det er veieieren som har ansvaret for å realisere disse, i dette tilfellet fylkeskommunen. På samme måte som de har ansvaret for videregående skoler, må de også ta ansvaret for å finansiere veistrekninger. I denne NTP-en – i motsetning til tidligere NTP-er – har faktisk staten gått inn og valgt å gi ekstra tilskudd til fylkeskommunene. 18 mrd. kr er lagt på bordet over en tolvårsperiode, som også vil være et bidrag fylkene kan bruke til prioriterte strekninger som er viktige næringsveier. Når det gjelder midlene som en nå gir til de litt mindre byområdene, er det selvfølgelig opp til den enkelte byregion å avgjøre om de ønsker å ta dem i bruk. Vi opplever at dette er et rop fra store deler av landet om å få midler for å kunne styrke kollektivtrafikken og få ned klimagassutslippene, og så er det opp til byområdene å avgjøre om de vil bruke dem.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Jeg vil først understreke min bekymring – som jeg fullt ut deler med representanten Fasteraune – når det gjelder de betydelige kostnadssprekkene vi har fått på jernbanen. Det var en stor overraskelse og en stor skuffelse at det har skjedd, spesielt i Østfold-området. Jeg er kjent med at regjeringen og statsråden nå har tatt viktige grep for å styrke kontrollen, med bedre rutiner og mer kvalitetssikring, slik at en kan få en bedre planlegging og dermed også en bedre gjennomføring av viktige jernbaneprosjekter framover. Vi mener at den ryddingen som ble gjort i forbindelse med jernbanereformen, var viktig. Det var viktig å få en tydeligere ansvarsfordeling mellom forvaltning og den som skulle utføre. Det var en av hovedintensjonene bak jernbanereformen. Så må ting ta litt tid – vi er ikke kommet i mål ennå, men vi er på rett vei.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Jeg må nok skuffe Nævra ved å si at jeg ikke deler hans bekymring når det gjelder f.eks. E39 vestover mot Stavanger, som han nevnte. Jeg har bodd langs den veien i nokså mange år. Dette er faktisk en av de verste dødsveiene vi har i Norge, og jeg vil gjerne understreke betydningen av bedre veier for å bedre trafikksikkerheten. Der tror jeg at Nævra og jeg er helt enige; vi deler den visjonen. Da må en ta viktige grep som ikke er gode grep for bare de neste fem–ti årene. Dette er to regioner som knyttes stadig mer sammen som bo- og arbeidsmarkedsregioner, og da må vi bygge veier som tåler vekst og utvikling også de neste 10, 20, 30 og 50 årene. Derfor tror jeg det er viktig at vi nå tenker langsiktig, at vi ikke sløser med pengene og lager delløsninger som blir bra i noen få år, og så må vi i gang igjen på nytt. Jeg tror vi trenger å tenke langsiktig.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-14:
Jeg tar områder som jeg ikke fikk tid til å omtale i mitt hovedinnlegg. Kysten vår utgjør en svært viktig transportform for personer og gods. Ja, vi er helt avhengig av en god infrastruktur også til sjøs. Verdiskaping og vekst knyttet til denne transportformen blir heller ikke mindre viktig i tiden framover. Vi legger derfor til rette for betydelige investeringer og vedlikehold i foreslått NTP, med farvannstiltak for vel 12 mrd. kr, med utbedring av innseilinger og merking og med utstyrsanskaffelser, som navigasjonsinnretninger, sjøsikkerhetstjenester og digitale tjenester i størrelsesorden nesten 18 mrd. kr i tolvårsperioden. Dette bidrar til en konkurransedyktig, effektiv og sikker, men ikke minst også miljøvennlig transportform. Hele 90 pst. av godset vi eksporterer målt i tonn, skjer til sjøs. Det legges også opp til at gods på vei i stadig økende grad skal gå over på sjø og bane. Satsingen på tiltak langs kysten vil komme sjøtransporten og ikke minst fiskerinæringen til gode langs hele kysten, spesielt i Nord-Norge. Siden dette er et av mine siste innlegg fra denne talerstolen, må jeg kommentere satsingen i egen landsdel. Jeg er glad for at også denne NTP-en bidrar med mange storsatsinger i Agder. Etter lenge å ha vært den forsømte landsdelen har NTP-ene vedtatt i 2017 og nå i år tilgodesett denne landsdelen med en gjennomgående utbygging av veiinfrastrukturen – fra Kristiansand til Oslo og vestover fra Kristiansand til Stavanger. I tillegg fullføres den etterlengtede utbyggingen av rv. 9 opp hele Setesdal og Gartnerløkka i Kristiansand, som bidrar til å løse viktige trafikkutfordringer i Stor-Kristiansand. På denne måten knyttes Sørlandet sammen med bo- og arbeidsregionene både østover og vestover. Grenlandsbanen er omtalt som en stor mulighet framover, som jeg støtter fullt ut. Men med de store utfordringene man har på jernbanesiden på Østlandet, har det ikke vært mulig å gi klarsignal til å starte denne utbyggingen i denne planen. Det betyr ikke at prosjektet er skrinlagt, men for å få effekt av en slik storsatsing må det henge sammen med tempoet i resten av jernbaneutbyggingen i Vestfold og Telemark. Det er ikke tvil om at Genistreken har et stort potensial for å knytte sammen nye bo- og arbeidsmarkeder på en miljøvennlig og tidsbesparende måte, men ting må skje i rett rekkefølge. Vi kan være stolt over at det drysser milliarder over landsdelen enda en gang. Utbygginger har gitt Sørlandet helt nye muligheter til å framstå som en næringsvennlig og attraktiv region. Det er ingen tvil om det. Jeg er stolt over å ha vært en del av et flertall på Stortinget som over to perioder har fått dette til.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
I Arbeiderpartiet er vi også i NTP veldig opptatt av å bekjempe sosial dumping og løsarbeidersamfunnet. Kristelig Folkeparti snakker ofte om at familiene skal ha valgfrihet for å få et godt familieliv. Det kun å arbeide når det er arbeid å få, uten regulert arbeidstid, kalles løsarbeid. Mener representanten Grøvan at det løsarbeidet Kristelig Folkeparti i regjering har lagt opp til i drosjenæringen, gir familiene den valgfriheten som de holder så høyt?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det var jo et svar, men det var et svar som denne representanten og Arbeiderpartiet er dypt uenig i. «Taxi – overalt, alltid» er drosjene sitt slagord. Det kan faktisk nå være over, og hvem vet hva slags konsekvenser dette kan få. Kjøreplikten er nå vekk med ny drosjelovgivning. Beredskap er viktig, og for Arbeiderpartiet er det også viktig at enkeltmennesker kan føle seg trygge. Ved overgrep, eller når noen føler seg truet, er det viktig at det er noen til å hjelpe en vekk fra trusselen eller til å bistå ved å tilkalle hjelp fra politi, brannvesen eller ambulanse. En app ser ikke slikt. Hvordan ser Kristelig Folkeparti for seg at dette skal ivaretas på beredskapssiden på et tidspunkt på døgnet da det ikke er butikk å være ute på veien fordi det ikke er kunder?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Først av alt vil jeg si at jeg forstår statsrådens reaksjon på Moxnes’ utsagn om fjordkryssingene på Vestlandet. Fagbevegelsen og næringslivet har stått skulder ved skulder i prioriteringen av disse fjordkryssingene. Det jeg hadde tenkt å si noe om, var luftfarten. Luftfarten står foran spennende tider. Lav- og nullutslippsfly er nærmere realisering enn noen gang. Store fly får snart biodrivstoff på relativt korte strekninger, og innblanding av det samme på lange ruter. På kortbanenettet og på veldig korte flyruter i Norge vil elfly overta på litt sikt. Dette vil gi store muligheter både for passasjerene og for innovasjon og testing. Det er flere spennende prosjekter i startgropen, og SV og Senterpartiet har i et løst forslag, nr. 314, foreslått et langvarig prosjekt innen klimanøytral luftfart. Dessverre inneholder dette forslaget også lokalisering av et testsenter i Nord-Norge. Arbeiderpartiet er dessverre ikke klar til å bestemme seg for at et slikt testsenter skal lokaliseres i Nord-Norge. Det kan godt være at dette er den rette plassen, men det vil være useriøst å vedta en sånn lokalisering på sparket, på ett døgns varsel. Det finnes også andre steder som arbeider med slike planer. Arbeiderpartiet er enig i intensjonene, men vil altså stemme imot forslaget, som ble fremmet i dag tidlig. Jeg viser videre til at vi utdyper det i en merknad i innstillingen. Så til representanten Sundbø Abrahamsen, som hevder at representanten Myrli svarte ullent om Nye Veiers framtid i replikkvekslingen tidligere i dag. Det Arbeiderpartiet mener om dette, er at vi har to forslag i innstillingen. De inneholder en uavhengig gjennomgang og en evaluering av måten vi bygger veier på i dette landet. Nå har vi Statens vegvesen, vi har Nye Veier, vi har elleve fylkeskommuner og i hvert fall tre OPS-prosjekter. Vi foreslår at en utredning skal foretas for å sjekke om dette er effektivt og hensiktsmessig. Når det gjelder Hove–Ålgård, ble det hevdet at vi fra Rogalands-benken ikke hadde gjennomslag overfor våre folk i partiene. Det jeg kan si om det, er at vi ber regjeringen finne løsninger på den strekningen, sammen med lokale myndigheter. Hva det innebærer, tør ikke jeg å uttale meg om nå.