Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2013-03-21:
Jeg registrerer at forslagsstillerne ønsker at ordningen med Statnetts brukerråd og brukernes representasjon i Statnett SFs styre skal opprettholdes. Bestemmelsene om brukernes innflytelse i Statnett gjennom sentralnettbrukernes råd og en representant i foretakets styre er nødt til å ses i sammenheng med og på bakgrunn av de store endringene som fant sted ved omorganiseringen av Statnett og Statkraft for over 20 år siden. Tiden er nå moden for at brukernes innflytelse i foretaket organiseres på en måte som i større grad samsvarer med ordinær selskapsorganisering. Som sentralnetteier og systemansvarlig har Statnett en helt avgjørende rolle i kraftforsyningen. Foretaket må derfor fortsatt ha en utstrakt dialog med brukerne av sentralnettet. I stedet for at departementet utnevner medlemsorganisasjoner, er det nå Statnett selv som organiserer brukerkontakten, slik at kontakten dekker flere brukere og flere typer saker alt etter behov. Jeg mener at Statnetts brukerkontakt vil bli styrket, ikke svekket, nå når ordningen med sentralnettbrukernes råd opphører. Representantene har også foreslått at det utarbeides en nasjonal plan for kraftlinjer, som oppdateres og fremmes for behandling i Stortinget en gang hver stortingsperiode. Regjeringen la i nettmeldingen politikken for utbygging og reinvesteringer i det sentrale overføringsnettet for strøm fram for Stortinget. I meldingen har vi presisert skillet mellom ansvaret til nettselskapene – systemoperatørene – og ansvaret til energimyndighetene – regulator, departement. Nettselskapene har ansvaret for byggingen og driften av strømnettet. Myndighetene har en rekke tiltak og virkemidler som påvirker investeringene, og utbyggingsprosjektene må ha konsesjon etter energiloven. Framfor å lage en nasjonal plan for kraftledninger mener jeg det er langt mer hensiktsmessig at regjeringen legger fram målene og hovedlinjene i nettpolitikken, slik vi har gjort gjennom nettmeldingen. Blant annet har vi i meldingen gjort endringer i planlegging og konsesjonsbehandlingen for å styrke tidlig involvering av interessenter og tydeliggjøre de politiske valgene som må tas knyttet til beslutningen om store kraftledninger. Regjeringen har nå klargjort målene for nettutvikling, og det er nettselskapenes ansvar å fremme de gode prosjektene. Jeg merker meg at det er enighet om at alle kundegruppene skal være med på å betale for de økte kostnadene i sentralnettet. Jeg er fullstendig klar over at nettariffene utgjør en betydelig kostnad for industrien, men det blir feil å se nettariffene løsrevet fra den totale energipolitikken. Regjeringen har lagt godt til rette for industrien framover. Blant annet har vi fått på plass en CO2-kompensasjonsordning som industrien har ønsket og bedt om. Vi har også fått på plass elsertifikat som industrien slipper å betale for, men som man høster fordelene av gjennom at man legger til rette for mer fornybar kraft i årene framover. Det presser den totale regningen ned, ikke opp. Videre har industrien også selvsagt nytte av bedre fungerende elmarked og økt forsyningssikkerhet, som kommer som en følge av disse investeringene. Statnetts prisstrategi for årene 2014–2018 legger også opp til at industri med lang brukstid og høyt maksuttak fortsatt skal betale en lavere nettariff enn øvrige brukere. Når det så gjelder utenlandsforbindelser, mener regjeringen at det er viktig med en koordinert utvikling av utenlandsforbindelser, sett i sammenheng med utviklingen av det innenlandske sentralnettet og innenlands forsyningssikkerhet. Jeg mener at Statnett som systemansvarlig har best forutsetninger for dette. Det er også viktig at eierskap til infrastruktur er adskilt fra kraftproduksjon og andre særinteresser. Det var et skille som Stortinget fastla gjennom energiloven for over 20 år siden. Jeg mener at det er et riktig skille, og et skille som bør bestå også inn i framtiden. Derfor mener jeg at det åpenbart er Statnett som bør eie og drive utenlandsforbindelser fra Norge. Det er også sånn at disse utenlandsforbindelsene genererer overskudd – genererer verdier. Gjennom at det er Statnett som eier dem, vil disse pengene gå til å presse ned nettleien for brukere for øvrig. Det vil man ikke kunne gjøre hvis man organiserer eierskapet på annet vis. Vedtektene slår fast at det er samfunnsøkonomisk lønnsomme investeringer som skal gjennomføres. Dette gjelder både for nett i Norge og for utenlandsforbindelser. Vi har presisert ved flere anledninger, sist i nettmeldingen, at utenlandsforbindelser inngår i sentralnettet.