Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2000-12-07:
Budsjettavtalen mellom sentrumspartiene og Arbeiderpartiet gav en økning på Miljødepartementets og Olje- og energidepartementets budsjetter. Denne økningen gir oss muligheten til å styrke enkelte prioriterte områder utover de satsingene som er i Regjeringens budsjettforslag. Norge er en olje- og gassnasjon. Det vil derfor være av stor betydning i fremtiden at vi også tilrettelegger for bruk innenlands av våre gassressurser. I dag bruker vi bare i underkant av 1 pst. i Norge, resten blir eksportert. Målsettingen må være at vi greier å øke andelen slik som vi nå legger til rette for, og at vi da kan legge grunnlaget for en ny industriepoke i vårt land, nemlig ved at vi tar gassen i bruk. I tillegg til industrialisering basert på vår gassproduksjon er transportsektoren og oppvarming de mest nærliggende områdene å ta gassen i bruk på. Regjeringens forslag om å bevilge 20 mill. kr til et gassrørprosjekt i Bergen vil bidra til å skyte fart i tilretteleggingen av økt bruk av naturgass, bl.a. i Bergensområdet. Det blir også arbeidet med tilsvarende prosjekter flere andre steder i landet. Enkelte steder, som i Nord-Rogaland, er naturgass allerede en viktig energikilde på mange områder. Det er gledelig å kunne konstatere at stortingsflertallet nå åpner for å gi støtte til slike prosjekter også andre steder enn i Bergensområdet. Det gir viktige signaler til alle som deltar i arbeidet for å ta gassen i bruk på land, og i neste omgang må det være andre prosjekter også som må kunne få slik støtte. I transportsektoren er LNG-gassen nå veldig viktig og svært aktuell å ta i bruk. Komiteen peker på at det er viktig at det skapes et marked for LNG, slik at systemet for produksjon og distribusjon blir regningssvarende. I denne innstillingen ber også en samlet komite Regjeringen legge fram en stortingsmelding om en helhetlig strategi for bruk av naturgass i Norge. En slik melding vil gi Stortinget en god anledning til å drøfte dette i lys av den utviklingen som nå er på ulike områder. Det ligger et stort effektiviseringspotensial i å se flere energikilder i sammenheng. Dette ble bl.a. drøftet i Stortinget den 23. oktober i forbindelse med en interpellasjon jeg reiste til olje- og energiministeren. I komiteens innstilling om endringer på statsbudsjettet for 2000 ber vi nå Regjeringen vurdere slike løsninger og komme tilbake til Stortinget med en vurdering. Bruk av spillvarme fra industrien og forbrenningsanlegg har et stort potensial. Fjernvarmeanlegg vil fra neste år få fritak for elavgiften på strøm som brukes til å drive anleggene. Jeg vil også peke på dette med grønne sertifikater, som komiteen nå også legger inn i sin innstilling. Komiteen har merket seg arbeidet som pågår i EU for å lage et system for såkalte grønne sertifikater i kraftmarkedet. Komiteen ser fordeler ved at Norge parallelt med EU setter i gang en utredning av tilsvarende system i Norge. Den norske kraften er rein. Nesten all kraft vi produserer i dag, er fra fornybare energikilder. Vi skulle derfor ha store fordeler i det europeiske energimarked dersom et slikt system etableres. Det var fra Regjeringens side lagt opp til en liten økning på Miljøverndepartementets budsjett i forhold til inneværende år. Gjennom budsjettavtalen er budsjettet økt ytterligere for dette departement. Jeg vil nevne bl.a. Kartverket, som gjennom budsjettavtalen er styrket med 20 mill. kr. Behovet for moderne og elektroniske sjøkart er svært påkrevd; det er kjent for alle, ikke minst på bakgrunn av de tragiske ulykkene som har vært. Skal vi nå Stortingets målsetting om å dekke norskekysten med nye kart innen 2006, vil det kreve enda større bevilgninger de nærmeste årene. Det må vi ha klart for oss, og føringen i energikomiteen er helt klar på dette punkt: Dette skal være på plass innen 2006. Arbeidet for å sikre det biologiske mangfoldet er styrket gjennom budsjettforslaget, og gjennom budsjettavtalen. De ville laksestammene er truet av lakseparasitten Gyrodactylus salaris, men også av sur nedbør. Over 20 vassdrag er nå rammet av denne smitten, og utfordringene vi står overfor, er enorme. Her må vi stole på forskerne og bruke de metodene som er nødvendige for en forsvarlig bekjempelse av denne parasitten. Arbeidet med å bevare de ville laksestammene må ha høy prioritet, og vi ser fram til Regjeringens oppfølging av Villaksutvalgets innstilling. Det vil også stå sentralt i arbeidet her. Miljøgiften PCB er en stor trussel mot miljøet og det biologiske mangfoldet. Vi er kjent med at PCB forårsaker at polarmåker dør, svalbardrøye utvikler to hoder, og isbjørnen blir tvekjønnet. Det er klart at dette gir alvorlige signaler som vi nå må følge opp. Det viser at forskningen på dette området må holde fram og intensiveres. Men like viktig er det at det blir lagt planer og iverksatt arbeid for opprensing av havner og fjordbunner. Det haster med å komme i gang også på dette området, og arbeidet vil kreve meget store ressurser. Vi må dessverre konstatere at klimaforhandlingene i Haag ikke førte fram til en avtale. Det er likevel fortsatt mulig å komme fram til enighet. Regjeringen må påvirke det internasjonale arbeidet for at vi skal lykkes neste gang partene kommer sammen. Selv om vi ikke har en avtale i dag, må vi starte arbeidet for nasjonale tiltak, herunder å utvikle et nasjonalt kvotesystem. Dette understreket også miljøvernministeren i sin redegjørelse for Stortinget den 30. november i år.