Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Alle kommuner skal kunne legge til rette for like gode tjenester innenfor barnehage, skole, pleie og omsorg i hele landet. Det er et mål å ha et mest mulig rettferdig og riktig inntektsgrunnlag for kommunene. Dette gjelder også barnehagene i kommunene. I 2005 gikk 76 pst. av norske barn i barnehage. I 2012 er det hele 90 pst. av norske barn som går i barnehage, og i aldersgruppen fem år er det hele 97 pst. som går i barnehage. Det er høye og gledelige tall. Det viser at regjeringen, i godt samarbeid med kommunene og private, har lyktes i å bygge barnehager. I pressområder vil det fortsatt være behov for å bygge barnehager, selv om vi i dag har full barnehagedekning. Opphevingen av kontantstøtten for toåringer førte til en økning i behovet for barnehager. Regjeringen la derfor inn en økning i overføringene til kommunene i revidert nasjonalbudsjett, slik at de kan bygge flere barnehager. Noen kommuner har likevel valgt å innføre kommunal kontantstøtte for toåringene. Arbeiderpartiet er skeptisk til en slik ordning. Er det politisk et reelt ønske om at foreldrene skal være hjemme med barna sine, eller er det en omgåelse fra kommunepolitikerne for å prioritere penger til eldre, skole og andre ting? Vi har fått signaler om dette, men vi tar forbehold til vi har klare tall på at det kan være dette som er motivasjonen for å ha kontantstøtte i kommunal regi. Med det vil kommunene omgå plikten til full barnehagedekning. Hvordan ønsker vi at framtidens barnehager skal være? Regjeringen planlegger å legge fram en stortingsmelding om framtidens barnehager i løpet av vinteren 2013. Stortingsmeldingen skal gi en tydelig retning for hva barnehagene skal være i framtiden. Det er forslag fra flere ulike utvalg som skal vurderes og ses i sammenheng i arbeidet med den nye stortingsmeldingen. Kunnskapsdepartementet, via Utdanningsdirektoratet og fylkesmennene, følger nøye med på situasjonen for ikke-kommunale barnehager etter innføringen av rammefinansiering av barnehagesektoren. Kunnskapsdepartement har også hatt tett dialog med KS og Private Barnehagers Landsforbund, PBL. KS og PBL har i tillegg inngått samarbeid som kan bidra til en mer enhetlig forskriftspraktisering i sektoren. Det er også lagt opp til en gjennomgang for å se om forskriften om likeverdig behandling fungerer etter intensjonen, for det er viktig at de ikke-kommunale barnehagene har en forutsigbar og rettferdig finansiering. Flertallet i komiteen ser fram til resultatet av gjennomgangen og resultatet av samarbeidet mellom PBL og KS. Kunnskapsdepartementet la 27. april 2012 fram Prop. 98 L for 2011–2012, Endringer i barnehageloven, der det foreslås bestemmelser som skal sikre at det kommunale tilskuddet og foreldrebetalingen i ikke-kommunale barnehager benyttes i tråd med formålet og kommer barna i barnehagen til gode. Forslaget setter vilkår og rammer for bruken av det offentlige tilskuddet og foreldrebetalingen og oppstiller dokumentasjonskrav overfor eier for å sikre bruk i samsvar med formålet. Kommunene kan også bruke økonomiske reaksjonsmidler overfor ikke-kommunale barnehager der tilskuddet og foreldrebetalingen ikke brukes som fastsatt i foreslåtte bestemmelser. Arbeiderpartiet ser kvaliteten i barnehagene som et viktig satsingsområde, både når det gjelder kompetanse på personalet og kvaliteten på lokaler og utearealer. Regjeringen har økt kapasiteten til grunnutdanning og videreutdanning for førskolelærere kraftig de siste årene, og det trykket er det nødvendig å holde oppe da mangelen på førskolelærere har holdt seg stabil over flere år. Dette vil selvsagt også bli drøftet i stortingsmeldingen som kommer i løpet av året. Når det gjelder barnehagesatsingen i kommunene, vil jeg vise til innlegget fra representanten Christoffersen, som trekker inn hvor viktig det er med trygge og gode barnehager, og at både barn med minoritetsbakgrunn og andre barn kan gå i barnehage og få en tett oppfølging før de skal begynne på skolen. Dette er også en del av det arbeidet vi gjør i forlengelsen av barnehageløftet.