Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-03-15:
Politiet har i flere år hatt lave driftsbudsjetter. Ute i distriktene er det ikke økonomi til nødvendige nyansettelser og til å anskaffe det utstyret de trenger. Når vi nå begynner å nærme oss påske, og senere en sommer, vet en at det er mange politidistrikter som ikke får dekket inn nok vikarer. I dag diskuterer vi IKT-systemet, og IKT-systemet rammer også driften fordi en nettopp ser at det er tatt penger fra driftsbudsjettet som burde ha gått til ansettelser og til å skaffe annet utstyr, som har gått til IKT. IKT-systemet er jo viktig for å få en effektiv drift av politiet samt å innføre den nye straffeloven. Fra media har jeg merket meg at justisministeren har varslet at finansieringen av politiets IKT-oppgradering vil kunne innebære at en salderer med å kutte i andre prosjekter. Samtidig skal også nyutdannede politifolk sikres jobb. Opptrappingen er i tråd med Politidirektoratets bemanningsrapport «Politiet mot 2020», helst uten forsinkelser. Ved behandlingen av statsbudsjettet for 2010 var det ukjent for Stortinget at 180 mill. kr ville bli trukket fra politidistriktenes driftsbudsjetter for å finansiere IKT-oppgraderingen. Heller ikke i budsjettet for 2011 er det klargjort hvilke beløp som skal brukes til IKT. Prioritering av midler til IKT-oppgraderinger i 2010 gikk særlig ut over politidistriktenes evne til å ansette nyutdannede. Derfor er det fortsatt studenter som ikke har fått jobb. Politistillinger har vært holdt ledige når tjenestemenn slutter, kun i den hensikt å spare penger. I 2010 bevilget regjeringen noen ekstra midler til økt bemanning, men mye av dette ble borte som følge av de 180 mill. kr som Politidirektoratet holdt igjen til IKT. Det samme vil skje i 2011. Nærmere 380 mill. kr av ekstrabevilgninger på 547 mill. kr til politiet er kompensasjon for lønns- og prisstigning. Da er det 168 mill. kr igjen i friske midler. Når så 250 mill. kr eller 70 mill. kr igjen skal gå til IKT-investeringer, blir det ikke mer penger igjen enn i fjor til ansettelser og å opprettholde eksisterende stillinger. Anslaget over gjennomføringen av IKT-investeringene viser at det totalt kan komme til å koste 2,2 mrd. kr. Hvis det må dekkes over driftsbudsjettet, vil det i tilfelle få store konsekvenser for bemanningen av politiet rundt i landet. For Kristelig Folkeparti er det viktig å få modernisert politiets IKT-struktur. Men denne investeringen kan ikke gå ut over politiets bemanning. En så viktig og stor investering krever en egen plan. Med erfaring fra en annen komité og en annen sektor som også har utfordringer med IKT, nemlig Nav, vet jeg at slike typer investeringer er avgjørende for å få en effektiv drift, og ikke minst er det helt nødvendig å få en egen plan for at oppgraderingen skal skje. En styrking av politiets grunnbemanning er en forutsetning for å opprettholde en desentralisert politistruktur. Kristelig Folkeparti ønsker lokalt forankret politi med akseptabel respons- og saksbehandlingstid. Uten tilstrekkelige midler vil politiets evne til å slå tilbake mot kriminalitet gradvis bli svekket. Norge har en geografi og befolkningsstruktur som tilsier at politidekning bør være høyere enn mange andre land vi ellers ville sammenliknet oss med. Politiet må til enhver tid ha det utstyret som gjør at oppdragene kan løses med nødvendig grad av hurtighet, presisjon og sikkerhet. Uten et godt nok IKT-system vil mye ressurser være bortkastet. På bakgrunn av dette vil Kristelig Folkeparti i dag støtte forslagene framsatt av Høyre og Fremskrittspartiet i komiteen.