trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Vi har sagt mange ganger at vi tar advarslene fra FNs klimapanel på alvor. Det viste vi også da vi i fjor i slutten av mai fremmet et omfattende forslag for Stortinget, Dokument nr. 8:97 for 2006–2007, med over 30 tiltak for hvordan Norge bør kutte i sine utslipp, satse på forskning, bidra internasjonalt og utarbeide en ny klimaavtale for å redusere verdens CO2-utslipp. For det er viktig å være føre var – selv om jeg på langt nær deler mange av advarslene og måten de framføres på av regjeringspartiene, som jeg føler blir veldig overdrevent i forhold til det man setter inn av virkemidler. Men så er det også viktig å se i denne debatten at man har, selv med Fremskrittspartiets budsjett, begrenset med penger å ta av. Da må man prioritere – man må prioritere de tiltakene som man tror gjør mest nytte på lang sikt. Det betyr at dårlige prosjekter, som høyhastighetsbaner, der ett tonn redusert CO2 koster 48 000 kr, bør skrinlegges. Man bør heller sette i gang flere regnskogsprosjekter, der man får langt mer igjen for pengene. Skal man kutte i utslipp, bør man ta de beste prosjektene først.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Det er fornøyelig å sitte og høre en statsråd som er så på månelandingsplanet at han ikke har beina på jorden. Fremskrittspartiet har framlagt et omfattende forslag med over 30 punkter om hvordan en skal redusere CO2-utslipp. Så statsrådens framstilling blir helt feil. Derfor utfordrer jeg gjerne statsråden til å prøve å se om det er noe annet han kan være litt konkret på, f.eks. merknadene fra hans egne folk i Stortinget, der en snakker om at en skal opprettholde et høyt nivå på leteaktivitet, få tilgang på interessante leteområder for oljeindustrien, og en skal utnytte mest mulig av disse ressursene. Er dette en politikk som statsråden nå vil følge, etter pålegg fra de rød-grønne partiene på Stortinget, istedenfor ved enhver anledning å reise rundt og prøve å få vernet områder i nordområdene, prøve å få stoppet oljevirksomhet og ha talspersoner som snakker om politisk å styre ungdom vekk fra petroleumsrelatert utdanning? Vil han ta signalene fra sitt eget rød-grønne flertall på Stortinget om å satse på oljevirksomheten?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
President! Påstandene er feil.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Statsråden sa at petroleumsnæringen er Norges viktigste næring. Det er jeg helt enig i. Derfor er det veldig trist at den blir stemoderlig behandlet. Det så vi på Politisk kvarter i forrige uke, der tre rød-grønne stortingsrepresentanter spriket fullstendig, og det har vi sett i dagens debatt, der miljøvernministeren ignorerer flertallsmerknader fordi han heller skal se an landsmøteuttalelser. Men det er da desto viktigere at en fra Regjeringens side har en klar strategi på dette. Når en ser på utviklingen av petroleumsrelatert forskning, går det feil vei. Norge har kommet langt på petroleumssiden fordi vi har hatt gode kunnskapsmiljøer. Vi har utviklet en leverandørindustri, og vi har utviklet oljeselskap som forsker mye. Vi har utviklet teknologiske løsninger som gjør at en kan utvinne felt som er lenger til havs og djupere til vanns, og mindre felt, og det er fortsatt lønnsomt. Da er mitt spørsmål: Når en kutter i denne forskningen, og det gir et feil signal, hvordan tror statsråden at en vil kunne sikre Norge som en teknologiledende petroleumsnasjon i framtiden?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Det er ganske surrealistisk å få kjeft av en rekke av regjeringspartienes medlemmer for at vi ikke har vært med på et klimaforlik og for at vi ikke tar problemene alvorlig nok, når Regjeringen ikke engang ønsket at Fremskrittspartiet skulle være med og forhandle. Vi sendte altså brev til Regjeringen og bad om å få delta, men vi ble avvist. Det går ikke an å kjefte på Fremskrittspartiet for at vi ikke er med på et forlik som man ikke engang ønsket at vi skulle være med på. Det har kommet en rekke påstander, både fra statsråd Solheim, som jeg ikke kan forstå har vært fredsmekler noen gang, for han bidrar bare til å dyrke fordommer som skaper konflikt, og fra representanten Thorkildsen, som ikke viser evne til å forstå Fremskrittspartiets politikk. Fremskrittspartiet har altså økt satsingen på fornybar energi i sitt alternative budsjett, men dette bør ikke handle om penger, det bør handle om systemvalg. Vi har en regjering som har valgt fullstendig feil system. Vi øker fondet med 10 milliarder kr i år, vi ville gjort det samme i fjor. Det ville ha gitt 400 mill. kr mer i år enn det Regjeringen bidrar med. Vi har òg økt til Petroleumstilsynet – ikke så mye som Regjeringen, men vi har ikke kuttet i forhold til det som er bevilget for 2008. Når representanten Thorkildsen sier at Fremskrittspartiet er imot CO2-rensing, beviser det bare at hun ikke har peiling på hva hun ytrer seg om. Jeg var saksordfører for Mongstad-saken, og Fremskrittspartiet var for Mongstad-prosjektet med CO2-rensing. Vi var for alt som skjer der. Å påstå det motsatte blir direkte barnslig. Men vi har lov til å si at det er enkelte prosjekt som en gjerne ikke burde gjennomføre fordi de ikke er gode. Kårstø-prosjektet er et eksempel på det. Det betyr ikke at vi er imot all CO2-rensing, slik det hevdes. Representanten Thorkildsen må tåle å høre fra Fremskrittspartiet at Regjeringens retorikk når det gjelder CO2-kutt, ikke henger sammen med de resultatene de leverer. Økningene er et faktum, selv om Regjeringen snakker om det motsatte. Jeg vil òg si til statsråd Solheim at Fremskrittspartiet fremmet en omfattende tiltakspakke i fjor om kutt i CO2-utslipp, der vi òg utfordret Regjeringen på en del hellige kyr som de har, noe som de ikke våger å ta et oppgjør med. Skal en få til en satsing på fornybar energi, må en ha en annen holdning til småkraftverk, til grønne sertifikat, til vannkraftverk, til Norges engasjement for kjernekraftforskning utenfor landet. Men vi sier også nei til dårlige prosjekter. Vi var kritiske til satsing på biodrivstoff uten sertifisering. Der har heldigvis statsråden fått en til å komme litt mer ned på jorden enn det en var. Vi har vist evne og vilje til å stimulere den vitenskapelige debatten. Det betyr ikke at vi dermed sier at FNs klimapanel tar feil på alle punkter. Senest på lørdag var Henrik Svensmark, klimaforsker og solforsker fra Danmark, her i Oslo, invitert av Universitetet i Oslo, for å snakke om kosmisk stråling og påvirkning på klimaet. Det viser at selv om FNs klimapanel blir lyttet til, bør vi ikke avslutte all annen vitenskapelig debatt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Dette blir en ganske meningsløs debatt når en påstår at en forholder seg til Fremskrittspartiets program, og ikke gjør det. Inga Marte Thorkildsen må kunne lese mer enn ett avsnitt i et partiprogram. Hvis hun hadde fortsatt med å lese, ville hun ha sett at det står at vi vil være føre var, nettopp fordi en ikke utelukker at dette kan være et problem. Hvis en hadde giddet å lese Fremskrittspartiets Dokument nr. 8-forslag, ville en ha sett hele resonnementet med hensyn til hvorfor vi mener det er viktig å ha en stimulans til en vitenskapelig debatt. Det er nettopp fordi vi ikke vet noen sikker vei. Da må en få bekreftet mest mulig, slik at vi kan gjøre de rette prioriteringene. Hvis representantene fra de rød-grønne partiene hadde giddet å lese dette, ville vi ha fått en annen debatt, der vi kunne ha diskutert hvilke tiltak som er fornuftige, slik at en fikk de beste resultatene. Når en skryter av at statsråd Kristin Halvorsen skal reise til Polen for å snakke om klimaet, kunne en like gjerne ha skrytt av at hun dagen før hadde sagt at nå må folk shoppe mer for å få i gang økonomien. Det er dobbeltkommunikasjon så det holder! SV har ingen tillit i praksis.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-12-08:
Representanten Tore Nordtun var inne på at dagens regjering fører en forutsigbar petroleumspolitikk. Det er det vel neppe særlig mange innen næringen som føler for tiden. Derimot hadde den forrige regjering sterke ambisjoner hva angår petroleumsforskning. Norge er blitt verdensledende i utvikling av teknologi, i større utvinningsgrad når det gjelder felt, og Norge har gjort marginale felt mer interessante og utvinnbare på grunn av ikke minst satsing på utviklingen innenfor teknologi, hvor vi er best i verden. Ingenting har gitt mer tilbake i statskassen enn nettopp investering på forskning og utvikling, i og med at det er staten som har det meste av inntektene fra petroleumssektoren. Denne satsingen har på alle områder vært en vinn-vinn-situasjon. Hvordan kan representanten Nordtun da stå bak og forsvare et kutt i petroleumsforskning, når det er det stikk motsatte det er behov for?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-12-08:
På det siste er svaret ja. Det er vel også litt i nærheten av det som representanten Kvassheim var inne på. Han brukte uttrykket: «Det skulle også bare mangle.» Jeg vil kanskje ikke si at det kommer automatisk, for det kan si mer om hva slags labert nivå bevilgningene gjennom Miljøverndepartementets kapitler har vært på tidligere. La meg også slå fast at vi følger regjeringspartiene krone for krone når det gjelder forskning og satsing på Kårstø og Mongstad, på utvikling av CO2-fangst og -lagring på dette området. Men jeg tror ikke at man gjør villaksen noen stor tjeneste hvis man kobler bevilgningstakten til Direktoratet for naturforvaltning, DN, opp mot satsingen på å bevare den norske villaksstammen. Vi har større bevilgningstakt i vårt budsjett på Gyro og kalking i norske elver. Vi ønsker selvfølgelig en akkurat like robust, og kanskje en mer robust, politikk for bekjempelse og ivaretakelse av villaksen enn det regjeringspartiene gjør.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-12-08:
Det bekymrer meg mer at vi er i en situasjon hvor utvinningstakten for norsk råolje går dramatisk raskt nedover. Vi har siden årtusenskiftet hatt en reduksjon i norsk oljeproduksjon på ca. en tredjedel. Det er ingen klimagevinst eller miljøgevinst hvis vi kommer i en situasjon hvor vi må henvise Europas energikjøpere til eksempelvis den andre energiselgeren i Europa, nemlig Russland. Det er helt åpenbart at hvis forvaltningsplanen og miljøkonsekvensanalyser viser at det er en tilfredsstillende risiko å sette i gang letevirksomhet utenfor Lofoten og Vesterålen, sier Høyre et soleklart ja til det. Jeg tror at når vi nå er i en situasjon hvor råoljeprisen og energiprisen er nede på et nivå hvor en del aktiviteter er i ferd med å bli ulønnsomme, må vi tenke lenger fremover hvis vi skal beholde den viktigste næringen vi har i Norge, nemlig petroleumsnæringen.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-12-08:
Det er en rekke sektorer hvor Høyre er for en langt sterkere satsing for å redusere klimagassutslippene nasjonalt enn det som jeg rekker å komme inn på her på ett minutt. Jeg er veldig stolt av at vi faktisk klarte å dra regjeringspartiene i rett retning da vi inngikk klimaforliket i Stortinget. Det er klart at en massiv satsing på økt produksjon av fornybar energi i Norge vil bl.a. bringe en slik balanse inn. Økt forskning på klimateknologi, men også innenfor petroleumsteknologi kan bidra til at vi når våre mål kanskje raskere enn man har lagt opp til hittil. Man kan med respekt å melde ikke si at dagens klimasatsing fra Regjeringen, som bl.a. går ut på å kjøpe billige kvoter i Kina for så å selge dem dyrt til EU, er noe bidrag til å løse verdens klimagassproblemer i det hele tatt. Når det gjelder avgifter, er det klart at uten Høyre i dette klimaforliket ville forbrukerne i Norge hatt mye verre vilkår for å håndtere sine kostnader enn det ble til slutt.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-12-08:
Samtidig som sentralbanksjefen i dag slår fast at noen rentemøteavvikling fremskyndes ikke, har vi i dag registrert at miljøvernministeren snakker varmt om å koble finanskrisen og klimakrisen nærmere i hop. Det er et standpunkt som Høyre slutter seg fullstendig til. Statsråden var ikke inne på noe tidspunkt her, og det er mye som tyder på at dagens regjering ikke handler noe særlig raskere enn sentralbanksjefen. Her er man klar med en pakke, anslagsvis i slutten av januar/begynnelsen av februar. Har dagens regjering noen planer for å koble finanskrisen med å ta noen kraftige initiativ og få fremskyndet den lange, lange køen med klare prosjekt for fornybar energi-produksjon som ligger foran oss? Hvilke prosjekt er det da man eventuelt kan presentere i en slik pakke i slutten av januar?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Statsråd Erik Solheim skriver i brev til komiteen 1. desember d.å. – det dreier seg om MAREANO: «Med et bevilgningsnivå på 51,5 mill kr per år vil kartleggingsarbeidet i disse prioriterte områdene være ferdigstilt tidligst i 2014.» Representanten Nordtun snakker om at vi trenger nye politikere som tør å tenke nytt, politikere som tør å sette seg mål, og om en jordklode i balanse. Han snakker om at barnebarn en dag skal overta. Statsråd Erik Solheim har sagt i denne salen at før Regjeringen kan fatte beslutninger i forhold til forvaltningsplanen for Barentshavet, må alle fakta ligge på bordet. Vil da representanten Nordtun være den nye politikeren som tenker nytt, og som vil gå inn for en utsettelse av forvaltningsplanen i 2010, siden fakta ikke ligger på bordet?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
I 2007 satte vi nasjonal rekord i klimautslipp – 11 pst. høyere enn i 1990, 10 pst. høyere enn den Kyoto-avtalen vi har ratifisert. Jeg tror både representanten Thorkildsen og undertegnede beklager dette. Men representanten Thorkildsen nevner i sitt innlegg at vi må bruke «langt kraftigere lut» i framtiden. Et av områdene der vi øker utslippene, er veisektoren, sier SSB-tall. Det er på dette området jeg ønsker å ha et spørsmål, fordi representanten Thorkildsen har et brennende hjerte for elbiler, som mange andre av oss har. Men Kristelig Folkeparti endrer i sitt alternative budsjettforslag avgiftene for elbil og plug-in-bil mer enn det Regjeringen gjør, fordi vi tror at noe av nøkkelen i forhold til denne sektoren nettopp er innenfor disse biltypene. Jeg ønsker å gi representanten Thorkildsen en mulighet til å konkretisere. Hvilke tiltak legger representanten inn i begrepet «langt kraftigere lut»?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Både representanten Nordtun og representanten Aasland har i replikkordskifter sagt at vi i opposisjonen har dystre innlegg. Jeg opplever at jeg er real. Jeg gir skryt til Regjeringen for det den skal ha skryt for, og jeg gir kritikk der Regjeringen ikke har levert. Når det gjelder Kristelig Folkepartis forhold til Fremskrittspartiet, er det nokså klinkende klart. Vi har sagt at vi ikke ønsker en regjering som har med ytterpunktene i norsk politikk. I det ligger det implisitt hvilke partier som det er utelukket for Kristelig Folkeparti å være i regjering med. Vi ønsker å være med i en regjering der vi får gjennomslag, der vi har tyngde nok. Derfor går vi ikke inn i regjeringskontorene samme hva. Vi vil ikke gjøre som Arbeiderpartiet, som ikke får med seg hele regjeringen når det gjelder kampflykjøp, tjenestedirektiv eller utlendingslov. Vi ønsker å være med i regjering hvis vi får gjennomslag. Vi ønsker ikke at ytterpunktene i norsk politikk skal være med i en slik regjering.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Tradisjonelt har Senterpartiet og Kristelig Folkeparti stått veldig nært sammen når det gjelder miljøpolitikken, for begge partiene tror på at vi bygger samfunnet nedenfra, og vi tar lokaldemokratiet på alvor. Men dessverre var det vel en vår med noen gode frokoster – jeg vet ikke helt – da lederen for Senterpartiet valgte nye venner, de skiftet venner, og det har fått noen konsekvenser med hensyn til hvilken regjering dagens senterparti sitter i. Kristelig Folkeparti trivdes sammen med Høyre i Bondevik II-regjeringen. Vi førte en god miljøpolitikk sammen med Høyre. Og jeg er helt sikker på – det tror jeg også representanten kan være trygg på – at hvis Kristelig Folkeparti går inn i regjering med Høyre og med Venstre, vil vi føre en framtidsrettet miljøpolitikk, som er lokalbasert, som er faglig godt dokumentert, og som er framtidsrettet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Det er jo alvorlig å få beskyldninger fra en flott politiker om at man fører en politikk som forvirrer en gammel ringrev. Men det er slik at Kristelig Folkepartis politikk på dette området er nokså klar. Vi ønsker å ha kunnskap fra seismikken, men vi ønsker også å ha kunnskap når det gjelder miljøet og fuglelivet. Når Regjeringen legger opp til en slik skjevfordeling som de har gjort i alle de tre siste årene, må Kristelig Folkeparti hjelpe Regjeringen med å få en tyngde som passer. Jeg tror at fiskerne først og fremst ønsker å få fiske. Sesongen 2008 ble de satt på land. Fiskeriministeren bad dem søke erstatning fordi de ikke fikk fiske. Jeg tror fiskernes første ønske er å få lov til å være der og fiske. Seismikkskytingen i 2008, som Regjeringen la opp til, førte til at fiskerne måtte søke erstatning for livsgrunnlaget sitt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Jeg er veldig glad for det representanten Sande sier i sitt innlegg, at Senterpartiet ønsker at vi skal være selvforsynte når det gjelder energi, og også at vi skal være nettoeksportør når vi har mulighet for det. Det vil si at representanten går bort fra det landsstyrevedtaket som partiet gjorde i 2006, om å kappe alle kabler til Norge og la oss være for oss selv. Men representanten nevner også Enova, at det er Regjeringens fremste redskap når det gjelder fornybar energi. Jeg ønsker å gi representanten en mulighet til å fortelle hva som er forskjellen på det budsjettet som vi i dag har, i inneværende år, og neste års budsjett til Enova. Det var 2 000 mill. kr vi bevilget i fjor. Det var 1 øre/kWh i påslag på nettariffen, og det var avkastning på fondet på 1,4–1,5 pst. Det er også det samme de skal ha til neste år. Hva er de nye tiltakene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Kristelig Folkeparti mener at vi må bruke finanskrisen til å vri dette over til en grønn mulighet, og da er utbygging av fornybar energi, utbygging av jernbane og rehabilitering av offentlige bygg med fokus på energisparing viktige tiltak. Men i 2007 satte vi altså norgesrekord i klimautslipp, en rekord som ingen av oss bør vært stolt av. Vi klarer dessverre ikke i 2008 å få kjøpt en eneste klimakvote. Representanten Nordtun var i sitt innlegg opptatt av at Regjeringen har satt nye begreper på dagsordenen, bl.a. overoppfyllelse av Kyotoprotokollen med 10 pst. Statsråden er kjent med at det kan gjøres enkelt ved at vi kjøper oss fri ved å ta nasjonale grep. Med den karrieren som ministeren har hatt i sitt politiske liv, kjenner vi han ved at han ønsker å satse nasjonalt. Vil han nå bruke denne norgesrekorden til en nasjonal satsing, bort fra kvoter og mer arbeid hjemme?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
Statsråden sier han vil øke satsingen på fornybar energi, og at han ikke vil hvile på sine laurbær. Han snakker om energiomlegging, energibruk, herunder energibruk i bygg, og om alle hvordan'ene – det er mange hvordan-spørsmål. Som statsråden vet, ønsker vi en potensialstudie for å kunne kartlegge mer og ikke bare på en måte å kunne si «hvordan». Mitt spørsmål denne gangen ønsker jeg å ta innenfor feltet fornybar energi. I klimaforliket sa vi at hvis ikke ordningen med grønne sertifikater kom på plass innen 1. juli 2008, skulle Regjeringen komme til Stortinget med et forslag til omlegging av ordningen som skulle være i samme størrelsesorden som ordningen med grønne sertifikater. Mener statsråden at Regjeringen har levert et slikt opplegg? Jeg ber statsråden om ikke å snakke om taket for vindkraft, for det har jeg fått nok av svar på fra statsrådens side.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-12-08:
La meg begynne der den siste taler sluttet – og det dreier seg om rovdyr. Representanten Slagsvold Vedum var nok litt freidig når han sa at det bare er Fremskrittspartiet og Senterpartiet som er opptatt av folks ve og vel i forhold til rovdyr. Jeg tror nok at representanten vet at vi alle er opptatt av folks ve og vel også i tilknytning til rovdyr. Regjeringen kutter i posten til SFT, oppryddingstiltak for grunn som er forurenset, med 10 mill. kr i det budsjettet som kom til Stortinget – og posten er kuttet med ytterligere 8 mill. kr i løpet av den perioden budsjettet har ligget her til behandling. Dette er en viktig post for Vansjø, som er drikkevannskilde for store deler av Mosseregionen, og som er et viktig rekreasjonsområde for mange mennesker i Østfold. Når Regjeringen reduserer denne posten, håper jeg at det ikke går ut over bevilgningen til Vansjø eller til Jærvassdraget, som er viktige vassdrag, men som har utfordringer når det gjelder vannkvaliteten. I Stortingets nysaldering som vi skal behandle om noen dager, bevilger Regjeringen 2 mill. kr til Haldenkanalen og Telemarkskanalen. Det er viktige bevilgninger for å kunne ta vare på kulturminner og også for å drive flomsikring. Gjennom behandlingen her i Stortinget har Regjeringen lagt på plass 2 mill. kr ekstra til Telemarkskanalen. Derfor blir det en skjevfordeling mellom disse to kanalene. Dette er noe jeg beklager, for jeg tror begge kanalene står overfor store utfordringer. Jeg var sikker på at de selv ville klare å fordele midlene som Stortinget til sammen hadde lagt på plass, på en fornuftig måte. Kristelig Folkeparti har i sitt alternative budsjett for neste år bevilget 5 mill. kr til Haldenkanalen og Telemarkskanalen. I ulike deler av debatten har vi vært inne på at finanskrisen kan bli en grønn mulighet, og jeg har lyst til å avslutte mitt innlegg her. Skal vi modernisere samfunnet vårt og gjøre det mer klimavennlig og mer økologisk bærekraftig, må vi bruke de mulighetene som også finanskrisen gir oss. Kristelig Folkeparti mener at vi må øke bevilgningene for å få utbygd mer fornybar energi. Vi må øke bevilgningene til kollektivtrafikk og gi et løft med hensyn til investeringer på jernbane, og vi må øke støtten til rehabilitering av offentlige bygg med energisparing i fokus. Dette er konkrete tiltak, dette er tiltak som vil få folk i arbeid – og det var jo slike tiltak statsråden nå vurderte, og som han snakket om i sitt innlegg, få folk i arbeid som det går an å få satt i gang. Dette er tre konkrete tiltak som Kristelig Folkeparti foreslår overfor Regjeringen.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
I Fremskrittspartiets alternative budsjett er det kuttet over 330 mill. kr av bevilgningene til energi- og petroleumsforskning. Begrunnelsen er at de ønsker et fond i stedet for de årlige bevilgningene over statsbudsjettet. De foreslår derfor å overføre 10 milliarder kr til dette fondet for neste år. Et fond avsatt i 2009 gir som kjent ikke avkastning før i 2010. I den anledning finner jeg det merkelig at representanten ikke er bekymret over hva som skal skje neste år, når en kutter i forskning med over 330 mill. kr i budsjettet for 2009. Er representanten og økonomen Ketil Solvik-Olsen bekvem med de signalene som Fremskrittspartiet nå gir, ved at statens bidrag til denne forskningen barberes i 2009, spesielt med tanke på behovet for forskning i disse finanskrisetider?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
For neste år foreslår Fremskrittspartiet kutt i Energifondet på 200 mill. kr, noe som får direkte virkning for utbygging av ny fornybar energi. Men jeg skal spørre om noe annet. I 2007 ble det avdekket omfattende feil og mangler på norsk sokkel. Inger Anda i Petroleumstilsynet uttalte i den forbindelse: «Næringen presenterer et glansbilde av situasjonen, men våre tilsyn avdekker at virkelighetene er en helt annen.» Petroleumstilsynet frykter at «sviktende vedlikeholdsstyring gjennomsyrer hele oljebransjen». Og Anda uttalte: «Det vi har avdekket her er sjeldent alvorlig. Vi er forskrekket over at det står så dårlig til. Industrien må virkelig skjerpe seg.» Og i juni 2007 uttalte Anda: «Konklusjonen er at oljeindustrien har mangelfull oversikt over behovet for vedlikehold, og i verste fall kan liv gå tapt.» Som en konsekvens av dette har Fremskrittspartiet funnet ut at det er lurt å åpne alle områder langs norskekysten uavhengig av hvor sårbare de er. Og ikke nok med det, man har altså kuttet 8 mill. kr i budsjettet til Petroleumstilsynet neste år. Hvordan kan Ketil Solvik-Olsen forsvare en sånn politikk?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Jeg har ikke grunn til å tro noe annet. Når statsråden sier det, legger jeg det til grunn, selvsagt gjør jeg det. Det som blir fortalt oss, er at man ikke kan nyttiggjøre seg mer enn det som vi bevilger neste år til MAREANO og SEAPOP. Vi har lagt et føre var-prinsipp til grunn når det gjelder disse områdene, de mest sårbare og verdifulle områdene. Det er noe helt annet enn det Fremskrittspartiet har gjort, som ikke bryr seg overhodet, og heller ikke ser til de rapportene som har kommet fra Petroleumstilsynet, som jeg viste til i min replikk til kollega Solvik-Olsen fra Fremskrittspartiet. Disse viste nettopp behovet for en skikkelig bevilgning til Petroleumstilsynet, som Fremskrittspartiet kutter med 8 mill. kr neste år, til tross for at historien viser at de trenger høye bevilgninger for å kunne gjennomføre tilsyn med denne oljenæringa. Det vi legger til grunn, er at vi både skal ha et ordentlig tilsyn og et føre var-prinsipp som sikrer at vi ikke setter de mest verdifulle og sårbare områdene våre på spill. Jeg må også si at Tore Nordtun og jeg er helt på linje, vi mener at vi trenger mot og lederskap i klimapolitikken.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Jeg mener at i de internasjonale forhandlingene som Norge nå deltar i, er vi klart et foregangsland. Det er dels takket være Regjeringa, dels også takket være en opposisjon som har vært veldig konstruktiv når det gjelder klimaforliket, og bl.a. kommet med innspill i forhold til regnskogsmilliardene. Det har vakt oppsikt. En annen ting som har vakt oppsikt, er satsinga på CCS, altså CO2-håndtering. Her kan man takke bl.a. SV for at vi har kommet så langt som vi har, for hvis det hadde vært opp til Høyre i sin tid, hadde man heller gått for sterkt forurensende gasskraftverk, istedenfor å satse på milliardbeløp på rensing av disse gasskraftverkene. Da hadde vi hatt enda større problemer enn vi har i dag, når vi ser at utslippstallene dessverre peker feil vei. Høyre har for så vidt også ansvar for flere andre ting, bl.a. Snøhvit, og jeg kan heller ikke se at man har vært særlig opptatt av å prøve å få ned utslippene fra biltrafikken. Jeg tror nok at vi er et foregangsland i internasjonale forhandlinger, men vi har en vei å gå når det gjelder nasjonale utslippstall, og her tror jeg bare vi må samarbeide for å prøve å få en mer offensiv politikk framover.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Jeg takker for spørsmålet. Noe av det vi går inn for fra SVs side i den nye perioden vi skal inn i etter valget neste år, er at vi bør få en internasjonal avtale som forbyr nybilsalg av bensinbiler fra 2015, altså biler som bare kan gå på forurensende drivstoff. Det er bl.a. fordi det ikke er noen grunn til at man fortsatt skal basere seg på bensinbiler når teknologien er kommet såpass langt at man kan få alternativer. Blant annet nevner representanten Holten Hjemdal plug-in-hybriden, som kommer til å være et veldig viktig alternativ for norske familier fra 2010, og som vi ønsker å gi flere fordeler, sånn at den blir kommersielt tilgjengelig for flere familier. Så tror jeg at vi har en stor utfordring når det gjelder infrastruktur for elbiler og plug-in-hybrid. Vi må jobbe med å få ladestasjoner flere steder – det gjøres bl.a. i byområdene, men vi trenger det også andre steder. Lærdal kan tjene som eksempel her. Der vil belønningsordninga for kollektivtrafikk også kunne bidra gjennom at man må vise til konkrete reduksjoner i veitrafikken.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Nå som debatten allikevel fortsetter, tenkte jeg at jeg i hvert fall kunne knytte noen kommentarer til noe av det som er blitt sagt underveis her. Det første er til Line Henriette Holten Hjemdal. Det gjelder spørsmålet om opprydding av miljøgifter. Det er sånn at arbeidet med opprydding tar mer tid enn det vi trodde. Det er ikke en reell nedgang i bevilgningene, men pengene hadde blitt overført til 2010 hvis de hadde blitt bevilget sånn som det i utgangspunktet var ment – derfor dette kuttet, og derfor bruken av pengene på bl.a. villreinutstilling på Skinnarbu. Men vi har fått forsikringer om at kuttet ikke skal gå på bekostning av Vansjø, det videreformidler jeg fra Miljøverndepartementet. Representanten Tord Lien avla meg en liten visitt. Jeg tror han forvekslet frivillig vern med frivillige organisasjoner, og trodde det var de frivillige organisasjonene som skulle ta seg av dette vernet. Men det var ikke det jeg sa, jeg snakket om frivillig vern og at de frivillige organisasjonene er viktige bl.a. for å få registrert artsobservasjoner i dette nye registreringsverktøyet. Så litt om klima i forhold til Fremskrittspartiet. Jeg synes det er veldig rart å høre representanten Ketil Solvik-Olsen si at Fremskrittspartiet vil ha kutt i CO2-utslipp. Det er meg en gåte hvorfor Fremskrittspartiet vil ha kutt i CO2-utslipp, når man leser forslaget til program som Fremskrittspartiet nå har lagt fram. Der bruker de alt som står om klima til å argumentere med at vi ikke vet om klimagassutslippene er et problem og om klimaendringene er menneskeskapte. De sår bl.a. tvil om det internasjonale klimapanelet og skriver også: «Det er viktig å ikke ta forhastede beslutninger om innføring av kostbare tiltak, reguleringer osv. Det er verken tilstrekkelig vitenskapelig grunnlag for, eller positive praktiske konsekvenser av å gjennomføre hastetiltak.» Og videre: «Det er for tidlig å konkludere rundt årsakssammenhenger vedrørende en global oppvarming. Vi ønsker å unngå å sløse bort ressurser på symboltiltak(…) (…) Men vi skal altså likevel tåle å få kritikk fra det samme partiet for at ikke vi gjør nok på klimaområdet. Det er absurd. Jeg mener Fremskrittspartiet på et eller annet tidspunkt er nødt til å slutte å dobbeltkommunisere av hensyn til folk flest. For hva skal de tro? Hvordan i all verden skal de forholde seg til partiet, hvordan i all verden skal de vite hva de får, hvis de stemmer på det partiet? Fremskrittspartiet har f.eks. vært imot CO2-håndtering, men vi får kritikk for ikke å ha en helhetlig plan for CO2-håndtering. De kutter i fornybar energi med 200 mill. kr til Energifondet, kutter over 3 mill. kr til forskning. Allikevel skal vi få kritikk for at ikke vi gjør nok på ny fornybar energi. Det er absurd. Ketil Solvik-Olsen sier at det er viktig å være føre var, men samtidig kutter de 8 mill. kr til Petroleumstilsynet. Når nettopp de siste to årenes hendelser fra offshoresektoren viser behovet for å ha et sterkt petroleumstilsyn, mener jeg dette ikke henger på greip. Det er mulig det ikke er et parlamentarisk uttrykk, men nå har jeg sagt det likevel.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
I Dagens Næringsliv i dag står det følgende overskrift: «Skal slå et slag for klima.» Det er om finansminister Kristin Halvorsen som skal reise til Polen for å prøve å få til en offensiv klimaavtale, og for å minne om at man ikke må glemme klimakrisen til fordel for finanskrisen. Jeg syns jeg ser Siv Jensen reise til et klimatoppmøte, liksom, med sitt nye partiprogram i hånden og si: Klimaendringer er en naturlig del av jordens utvikling og har pågått til alle tider. Det er viktig ikke å ta forhastede beslutninger om innføring av kostbare tiltak, reguleringer, osv. Det er verken tilstrekkelige vitenskapelige grunnlag for, eller positive praktiske konsekvenser av å gjennomføre hastetiltak, og det er for tidlig å konkludere rundt årsakssammenhenger. Vi ønsker å unngå å sløse bort ressurser på symboltiltak. Dette ville forandret Norge fullstendig. Det ville forandret Norges anseelse fullstendig. Jeg tror folk flest i Norge hadde syntes det ville vært pinlig. Hvordan i all verden skulle vi forhandlet med et parti som har den typen holdninger. Her har representanten Solvik-Olsen en vei å gå, hvis det er slik at han har en avvikende holdning.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
En hel verden har i dag tatt inn over seg alvoret med klimaendringene – det alvoret det innebærer for mennesker og natur. Ulike fremskrittspartitalsmenn uttaler seg svært forskjellig om behovet for tiltak. Også representanten Ketil Solvik-Olsen har her i dag vært uklar om klimaendringer og årsakene til disse. I forbindelse med budsjettdebatten, ett år før klimatoppmøtet i København, kan det være grunn til å spørre Fremskrittspartiet om de tar FNs klimapanels anbefalinger på alvor eller ikke.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-08:
Representanten Kristiansen vier delar av sitt innlegg til å snakke om dei miljø- og klimautfordringane som vi står overfor globalt. Det er bra, og det er lett å vere einig i. Han oppfordra til og med Regjeringa til å kutte svingane i dei tidene vi no er inne i. Eg kjem frå ein del av landet der det ikkje kan gjerast utan ein vesentleg risiko for liv og helse. Men la det liggje. Høgre har i innstillinga eit stort fokus på petroleumsnæringa og går langt i å antyde at Lofoten og Vesterålen bør opnast for slik aktivitet, mens parti som Kristiansen ser føre seg eit samarbeid med dei komande åra, Kristeleg Folkeparti og Venstre, har eit ganske anna syn. Det har òg ei rekkje av dei organisasjonane som målber dei same åtvaringane som Kristiansen når det gjeld dei klimautfordringane som verda står overfor. Spørsmålet mitt er: Bekymrar det representanten Kristiansen at aktørar som deler Kristiansen sine åtvaringar når det gjeld klima, og dei partia han ser føre seg eit samarbeid med, har eit ganske anna syn på dette spørsmålet enn Høgre?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-08:
Representanten Holten Hjemdal viser eit ekte miljøengasjement i innlegget sitt her i dag og har også gjort det tidlegare. Det er eit engasjement som vi i Senterpartiet deler. Vi finn dei gode miljøløysingane, føler vi, i lag med Arbeidarpartiet og SV i regjering, medan Kristeleg Folkeparti peiker på Høgre som framtidig partnar å sitje i lag med i regjering. Når vi ser på innstillinga til budsjettet, ser vi at det er veldig lite samanfall mellom Kristeleg Folkeparti og Høgre sine prioriteringar når dei foreslår endringar til Regjeringa sitt opplegg. Vi veit òg at innafor petroleumspolitikken er det store forskjellar mellom partia. Mitt spørsmål til representanten Holten Hjemdal er: Kva slags miljøpolitikk er det Holten Hjemdal og Kristeleg Folkeparti identifiserer seg sterkast med? Er det Høgre sin miljøpolitikk? Eller er det den miljøpolitikken som Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV fører?
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-08:
Eg er veldig glad for spørsmålet og Skårmo sitt engasjement for verneverdige bygningar. Dette er vår kulturarv. Det er den kulturarven som vi har frå dei som har levd og vore her før oss, og som vi skal vidarebringe til dei som kjem etter oss. Regjeringa har satsa tungt på kulturminne i det året som vi skal inn i no. Det er Kulturminneåret. Ein har auka fondet, og ein gjer meir pengar tilgjengeleg nettopp for å styrkje innsatsen kring verneverdige bygg og andre kulturminne. Det er ein strategi som Senterpartiet står fullt og heilt bak.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-08:
Eg trur at ein skal følgje rimeleg lite med dersom ein ikkje ser det som skjer både innanfor teknologiutvikling og innanfor energi, når det gjeld både effektivisering og bygging av fornybar energi rundt i landet. Eg har gjentekne gonger høyrt opposisjonen framføre ein bodskap i denne salen som gjev eit inntrykk av at det ikkje skjer noko, at det ikkje kjem éin ny watt fornybar energi inn på nettet, og det er feil. Det er feil! Det blir bygd nye anlegg for produksjon av fornybar energi. I mitt fylke kjem det i nesten alle bygdene småkraftverk som fôrar ny, fornybar og rein energi inn på nettet. Regjeringa er på nytt i gang med samtalar med svenskane for å få på plass ein grøn sertifikat-marknad. Og pengar til teknologiutvikling er sette av i rikeleg monn på budsjettet i det dokumentet som vi behandlar her i dag.
Erling Sande (Senterpartiet), 2008-12-08:
Lat meg fyrst kommentere utsegna om å kutte alle kablane til utlandet. Det er viktig å sikre alle delane av dette landet ei energiforsyning. Det må være prioritet 1. Då er det viktig fyrst å sikre ei kabelbygging innanlands som gjer at vi kan ha eit mest mogleg likt prisnivå i dette landet, og å sikre framføring av straum til dei delane av landet som i dag har ein for dårleg beredskap når det gjeld straumforsyning. Men når det er sagt, må vi ha vyar som går utover det. Og dersom vi lykkast i å få ein auka energiproduksjon av fornybar energi, noko som både mitt parti og Line Henriette Holten Hjemdal sitt parti har som mål, må målet vidare vere at vi kan bidra med denne straumen til Europa, erstatte forureinande energiproduksjon i Europa og på den måten bidra til å redusere dei globale klimautsleppa.
Ann-Kristin Engstad (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
Vår klimakamerat Høyre har flere ganger gitt Regjeringen tyn og påstått at vi er for ambisiøse når vi skal innføre klimakvoter. Ifølge Dagsavisen 6. juni i år gjorde Høyres leder, Erna Solberg, det veldig klart på klimakonferansen på Hafslund gård at det stod ikke på Høyre å få fjernet økningen i drivstoffavgiften som lå inne i klimaavtalen. Høyre er altså utrolig flinke til å dele Regjeringens ambisiøse målsettinger, men når de konkrete tiltakene ligger på bordet, er de mindre modige. Jeg lurer veldig på: Hvilke konkrete tiltak er Høyre for som faktisk vil bidra til en reell nedgang i utslippene innenfor store utslippssektorer som samferdsel og industri?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Det er ikke sikkert jeg hadde gjettet det om jeg ikke hadde visst at Inga Marte Thorkildsen og Tore Nordtun forsvarer samme regjering her i dag. Det kan vel tyde på at representanten Thorkildsen har tatt med seg litt av plenen inn fra Eidsvolls plass og litt demonstrerer. For Tore Nordtun sa faktisk at vi skulle utvinne mer olje, vi skulle gjøre tilgjengelig flere nye prospektive arealer for oljenæringen. Det hørtes ut som om representanten Thorkildsen mente det motsatte. Mitt konkrete spørsmål går på et svar som statsråd Solheim har gitt meg på skriftlig spørsmål nr. 1494 i år. Der slås det fast at Regjeringen er trygg på at informasjonen fra både MAREANO, som handler om havbunnsundersøkelser, og fra SEAPOP, som handler om sjøfugl, i 2010 vil være tilstrekkelig – ikke til å si ja, som jeg selvfølgelig håper at resultatet blir, men til å si enten ja eller nei – altså at man har et forsvarlig kunnskapsgrunnlag både om sjøfugl og om havbunnen våren 2010. Er representanten Thorkildsen enig i at det vil være tilgjengelig et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag våren 2010?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Det er gledelig at statsråden har begynt å planlegge valgseieren til Fremskrittspartiet i 2009. Det har vi også. Jeg er skuffet over at statsråden snakker i 5 minutter uten å være innom artsvern, utover å latterliggjøre Høyres budsjett på det området. Jeg regner derfor med at statsråden kommer tilbake til det i et treminuttersinnlegg. Det står altså i komitéinnstillingen at flertallet mener det er viktig å opprettholde et høyt nivå på leteaktiviteten og gi næringen tilgang til interessante leteareal, uten at dette vil være med å dekke noe av verdens økende behov for olje og gass. Statsråden viste i sitt første svar til landsmøtene til Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV. Så vidt jeg vet, skal disse avholdes i god tid før Stortinget blir orientert om de prosjektene som kalles for MAREANO og SEAPOP – med andre ord med samme kunnskapssituasjon som i dag. Betyr dette at statsråden har til hensikt fullstendig å overse komitéflertallet i denne saken?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Regjeringen har kunngjort et mål om 14 TWh ny fornybar bioenergi. Som jeg var inne på i mitt innlegg, handler det om 7 millioner m3 biomasse fra norsk skog. Det er en økning på ca. 60 pst. av dagens uttak. Jeg forutsetter at man også legger til grunn et mål om norsk råstoff. Sertifiseringsordning er én ting, men for å få ikke bare en sikker miljøeffekt, men også for å være sikker på at dette er bærekraftig, forutsetter jeg at det er et mål at i hvert fall mesteparten skal hentes ut av norsk råstoff. Men man kan vanskelig klare å hente ut så mye skog uten betydelig flere nye skogsbilveier, noe som man i Regjeringen vet at jeg har en viss motstand mot. Så spørsmålet mitt er helt konkret: Hva har Regjeringen tenkt å gjøre for å sørge for at man får tak i de 7 millioner m3 med skog?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
Rovdyr diskuterte vi også sist torsdag. Representanten Slagsvold Vedum sa at de er med for å få gjennomslag. Han prøver også å angripe Fremskrittspartiets landbrukspolitikk. Da må jeg si at den forrige landbruksministeren vi hadde i dette landet, er til stede her i dag. Han er i dag olje- og energiminister, men han hadde en viktig visjon, og det var å styrke utmarksnæringen. Hvert eneste år kan man få på plass 1 400 nye ikke-landbruksrelaterte næringer tilknyttet utmark i Norge. Nå er det jo sånn at det fortsatt er Senterpartiet som styrer Landbruksdepartementet. Likevel ryker 3 000 årsverk i året. Det er ikke Fremskrittspartiet som står bak dette, det er det Senterpartiet som gjør. Representanten Slagsvold Vedum sier at de er med for å få gjennomslag. Ja, hvor da? Er det på skadefelling Senterpartiet har fått gjennomslag? Lønn til skadefellingslag handler om at man får lønn mens man er på oppdrag for staten for å skyte rovdyr. Hvis man er på oppdrag i åtte dager, får man lønn, men er man på oppdrag for staten i seks og en halv dag, får man ikke lønn. Er det der Senterpartiet har fått gjennomslag? Eller er det i spørsmål om nødverge, nødvergebestemmelsen, Senterpartiet har fått gjennomslag? De har sørget for at bjørn og ulv blir holdt utenfor den nye nødvergebestemmelsen, og at nødvergebestemmelsen ikke skal gjelde for hund. Som jeg var inne på sist torsdag, kan en godt trent jakthund for det første være verdt flere titalls tusen kroner, og den er også et familiemedlem. Senterpartiet sørger for at hunder ikke blir inkludert i den nye nødvergeparagrafen. Men et område der Senterpartiet har fått gjennomslag, er gjerder. Man skal bygge gjerder rundt omkring i hele Norges land. Høye og store gjerder er store naturinngrep som fratar beiteberettigede en rett til å bruke utmarken som de har brukt i opptil 800 år. Men det er bra at Senterpartiet har fått gjennomslag på ett punkt – selv om de ikke får gjennomslag på riktig alle. Det er ikke ofte man kan stå på denne talerstolen og vite at man har rett, men jeg vet at jeg har rett når jeg sier at da flertallet i dette storting i mer eller mindre våken tilstand foreslo å innføre et mål om 15 dokumenterte bjørneynglinger i året, kunne det for skrivebordsryttere og nikkersadelen og mer eller mindre informerte stortingsrepresentanter høres tilforlatelig ut. Men når det i ettertid, i dag, er klart at 15 dokumenterte bjørneynglinger vil medføre en bestand på mellom 400 og 600 bjørn i dette landet, må det være klinkende klart – og jeg sier at jeg har rett: Dette lar seg ikke gjennomføre. Jeg kommer til å si dette hver eneste gang vi diskuterer rovdyrpolitikk i denne sal, og en vakker dag kommer jeg til å få rett. Så må jeg tilføye at jeg gleder meg til den dagen den første kongepuddelen ryker i Nordmarka. Da er jeg redd vi får en ny rovdyrpolitikk i dette landet.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-12-08:
Svært mange rød-grønne politikere, spesielt statsministeren, mener at Norge er et miljøpolitisk foregangsland. Da er det jo behov for å vise hva det faktisk innebærer: Et foregangsland går foran andre land og kommer med tiltak og nye virkemidler i miljøpolitikken som andre land følger etter. Det betyr også handling, og ikke retorikk. I en debatt knyttet til Regjeringens miljøpolitikk og rikets miljøtilstand i 2005 spurte Heidi Sørensen i en replikk til Høyre: Hvor er det Høyre mener vi er et foregangsland? Jeg ønsker å snu det til representanten Thorkildsen: Mener Thorkildsen at vi nå er et miljøpolitisk foregangsland? Og ikke minst: Deler hun Høyres tro på at gjennom å investere i framtiden, spesielt i miljøteknologi, har vi muligheten for å bli et foregangsland, og at vi heller bør legge vekk retorikken og se på konkret handling?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-12-08:
Forskjellen mellom løfter og retorikk på den ene siden og handling på den andre siden kjennetegner denne regjeringen betydelig. Ola Borten Moe sa i et innlegg den 25. november 2005, i en interpellasjonsdebatt, følgende: «Vi skal bygge gasskraftverk som både gir nødvendig kraft, som er ren, som gir merverdi på sokkelen, og som bidrar til en teknologiutvikling som verden har bruk for. Vi skal etablere et grønt sertifikat-marked som gjør at vi får på plass mer vind- og vannenergi. Vi skal intensivere arbeidet med energisparing. Vi skal få på plass et system som gjør at vi får en offensiv satsing på bioenergi og vannbårne system.» Jeg er helt enig med Borten Moe i at dette burde ha vært på plass. Spørsmålet går til representanten Sande: Hvorfor forsøker regjeringspartiene også i denne debatten å fortie handlingslammelse med tom, kraftfull retorikk?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-12-08:
Statsråden tar åpenbart feil når han sammenligner Høyres kutt på Miljøverndepartementet med å gi bedre utstyr, men å ikke ha soldater. Det er faktisk som å gi soldater bedre utstyr og kutte antall byråkrater i Forsvarsdepartementet. La det være sagt. Samtidig vil jeg gå over til klimapolitikken, og spørre statsråden om det er god klimapolitikk å selge kvoter til EU til en samlet kostnadsramme på 2,5 milliarder kr, som bidrar til 13,5 millioner tonn økte CO2-utslipp eller omtrent en fjerdedel av norske årlige klimagassutslipp, for å øke pengereservene til en allerede søkkrik norsk stat og bidra til å betale for en del av eller hele beløpet – pluss betydelig mer – de 810 mill. kr i økning som har funnet sted på budsjettet til statsrådens departement?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
Det er dystre virkelighetsbeskrivelser representanten Holten Hjemdal kommer med. Men til tross for det er det gledelig å registrere at Kristelig Folkeparti også gjennom denne debatten viser at de står nærmere dagens regjering enn Fremskrittspartiet i miljøspørsmål. Det er bra med tanke på at det er ett år igjen til valget og muligheten for en regjering med et parti som ikke anerkjenner klimaproblemene, som den dominerende part. Venstres leder har ved flere anledninger overfor det norske folk vært forbilledlig klar på at et regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet er uaktuelt for Venstre. Kan representanten Holten Hjemdal på vegne av Kristelig Folkeparti være like tydelig på at et regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet også er uaktuelt for Kristelig Folkeparti?
Ingrid Skårmo (Fremskrittspartiet), 2008-12-08:
I Norge i dag finnes det mange verneverdige bygninger. Altfor mange av disse står og forfaller på grunn av at Regjeringen ikke ser seg i stand til å sette i gang renovering, da kostnadene blir for store til å tilfredsstille de kravene som settes fra Miljøverndepartementet. Senterpartiet sier i sitt program at de vil bruke effektive virkemidler, som skattelette og momsreduksjon, for å ivareta vernede bygninger. Det er veldig bra. Spørsmålet til representanten Erling Sande er: Mener representanten at Regjeringens budsjett for 2009 sammen med nevnte tiltak er tilstrekkelig for å verne dette viktige området?
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-08:
Svaret på det siste spørsmålet tror jeg trygt vi kan overlate til landsmøtene i Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet å ta stilling til, og på basis av det de vedtar, er jeg helt overbevist om at vi skal finne noe som landet trygt kan leve med og som er langt, langt bedre enn hva Fremskrittspartiet vil være i nærheten av å komme fram til. Men jeg kan ikke slippe det første. Fremskrittspartiet har en nestleder som offentlig har erklært at han skal reise rundt i Norge og vinne stemmer på å så tvil om FNs klimapanel. Da Al Gore og Pachauri fra klimapanelet fikk nobelprisen, holdt Fremskrittspartiet på med å latterliggjøre dem, være satiriske og morsomme på deres bekostning, istedenfor å framholde dem. Det gir simpelthen ikke politisk mening å plage skattebetalerne i Norge med en rekke dyre forslag for å iverksette klimatiltak, hvis man ikke engang vet om man er enig i at det må iverksettes slike tiltak.