Sylvi Graham (Høyre), 2014-12-09:
Det er stor enighet i Norge om vårt bistandsbudsjett, for det skal være stort. Regjeringen foreslo å bruke 32,5 mrd. kr i 2015, det var over 1 mrd. kr mer enn i forrige års budsjett. Men etter forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre er økningen ytterligere nesten 500 mill. kr, altså til sammen om lag 33 mrd. kr. Det som kjennetegner dette budsjettet – ved siden av storsatsing på utdanning og jenter – er en større fokusering på resultater. Regjeringen har presentert en bistandsreform. Helt fram til i fjor var Norges bistand smurt tynt utover – til 116 av 143 mulige land. OECDs gjennomgang av norsk bistand munnet ut i en anbefaling om å styrke resultatorienteringen og konsentrere innsatsen. Mange av våre store bistandsorganisasjoner har allerede gjort det. En forsiktig konsentrasjon av bistanden og også satsing på 12 fokusland er en betydelig endring i norsk bistandspolitikk. Dette gjøres for å oppnå bedre og mer målbare resultater og mer effektiv bistand. Det viktigste er jo hva som kommer ut av pengebruken og innsatsen – resultater som viser at norsk bistand virker. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en sak om dette. Det er verdt å merke seg allerede nå at denne geografiske konsentrasjonen ikke omfatter arbeidet som gjøres i regi av frivillige organisasjoner. Konsentrasjonen skal heller ikke hindre norsk humanitær handlekraft i krisesituasjoner eller utelukke muligheten for å supplere akutt nødhjelp med mer langsiktig forebyggende bistand for å hindre at kriser oppstår. Det synes jeg er bra. I noen av fokuslandene vi snakker om, står menneskerettighetene i beste fall på skjelvende føtter. Det må ha vår stadige oppmerksomhet. Menneskerettigheter, herunder respekt for opposisjon, religionsfrihet, sivilsamfunn og pressefrihet, er det absolutt grunn til å følge nøye med på og også ha en dialog med våre partnere om, for økende press mot menneskerettigheter er ofte nettopp det første tegnet på at et land utvikler seg i feil retning. Den første stortingsmeldingen om menneskerettigheter på 15 år legges fram om kort tid. Det er varslet et taktskifte i denne innsatsen. Menneskerettigheter er den tredje pilaren for FN, og Norge arbeider for at den må styrkes. Vi kan aldri godta forsøk på å relativisere menneskerettighetene. Myndigheter skal ikke kunne omgå dem under henvisning til tradisjonelle verdier eller prinsippet om ikke-innblanding. Vi gir – og vil fortsette med å gi – omfattende støtte til organisasjoner og enkeltmennesker som arbeider for å fremme menneskerettighetene i land med store utfordringer på dette området. Dette budsjettet har også en storsatsing på utdanning og jenter. Utdanning for alle er ikke bare en menneskerett, det er en betingelse for vekst og utvikling. Derfor foreslår regjeringen en kraftig økning i støtten til utdanning i fattige land. I 2015 skal 2,4 mrd. kr gå til utdanning. Det er en økning på 550 mill. kr i forhold til 2014. Utdanning er avgjørende for å avskaffe ekstrem fattigdom. Millioner av barn er i dag fremdeles uten skolegang. Barn som rammes av krig og konflikt, jenter og funksjonshemmede er særlig utsatt. Regjeringspartiene vil spesielt vektlegge jenters utdanning. Jenter som får utdanning, gifter seg senere, får barn senere, har større mulighet til å få jobb og får bedre helse for seg selv og for egne barn. I Afrika sør for Sahara anslås barnedødeligheten til å kunne vært redusert med inntil 40 pst. dersom mødrene hadde hatt skikkelig skolegang. Utdanning er nøkkelen til velbegrunnede valg senere i livet og påvirker forhold som barneekteskap, kjønnslemlestelse, barnedødelighet og generell helse i befolkningen. Å satse på utdanning i krise- og konfliktsituasjoner er ikke minst en investering i stabilitet, demokrati og utvikling. Med ekstra midler satt av til dette er regjeringens mål å bidra til at én million flere barn som lever i krise- og konfliktsituasjoner, får tilgang til utdanning av god kvalitet fram til 2017. Og det veldig viktige: Personer med funksjonsnedsettelser er de mest marginaliserte når det gjelder utdanning. Denne gruppen skal prioriteres. Helse er et tema som Norge har engasjert seg kraftig i og hatt en global lederrolle for gjennom mange år. Man hørte bekymringene fra komitélederen da statsministeren lanserte stortingsmeldingen om utdanning i bistanden og den store hovedsatsingen i den forbindelse. Man mente at Norge nå ville redusere sin innsats for den globale helsesatsingen. – Men nei, tvert imot øker regjeringen innsatsen for global helse med 150 mill. kr til nesten 3 mrd. kr for det kommende år, med mål om å maksimere resultatene for tusenårsmålene om helse. Konklusjonen blir at et godt bistandsbudsjett ligger på bordet. Jeg har mer på hjertet når jeg kommer tilbake.