trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Jeg har også betydelig mer erfaring med å kjøre med ferge enn med lett motorsykkel. Arbeiderpartiet deler forslagsstillernes syn på at høye utgifter til ferge og hurtigbåt rammer skeivt. Mye av verdiskapingen og det vi skal leve av i framtiden, ligger ved kysten. Under denne regjeringen har ferge- og hurtigbåttakstene økt voldsomt. Det gjelder på både riks- og fylkesveisamband. Det er innbyggerne som har måttet ta kostnadene ved de klimamål og -krav Stortinget har vedtatt. Det er også ved innføring av AutoPASS noe som har gjort at fergeturen er gratis for passasjerer, men økt kostnaden for de som kjører alene og er avhengig av bil. Arbeiderpartiet fremmet for ikke så lenge siden et representantforslag om å redusere beløpet for forskuddsinnbetaling for å få rabatt. Stortinget vedtok – som representanten Orten sa – å be regjeringen vurdere lavere forskuddsbeløp for AutoPASS for ferge for alle takstgrupper. Stortinget vedtok også å be «regjeringen komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett for 2021 med forslag til reduserte fergetakster allerede for inneværende år, og en forpliktende plan for halvering av fergepriser på både riksveg- og fylkesvegsamband. Løsningen for lavere takster for pendlere skal prioriteres og reduksjonen skal finansieres av staten». Dette er Arbeiderpartiet veldig godt fornøyd med. Vi mener det er naturlig å vurdere nye forslag nå knyttet til fergepriser og forskuddsinnbetaling opp mot de bestillingene Stortinget allerede har gjort, og som vi forventer kommer i revidert nasjonalbudsjett. Vi mener også at de statlige bevilgningene til fylkeskommunene ikke har stått i forhold til de kostnadene båt- og fergefylkene har, basert på de krav Stortinget har vedtatt når det gjelder slike nasjonale klimamål. Dette har vi påpekt og prioritert med økte overføringer i vårt alternative statsbudsjett. Vi mener også det er nødvendig med en harmonisering av takstene gjennom hele landet for å få dem rettferdige for både riks- og fylkesveisamband, og at dette må skje i dialog med fylkeskommunene. Og det er viktig for oss at staten tar kostnadene. Vi vil følge opp denne saken når vi ser hva regjeringen kommer med i revidert, og jeg tar opp forslag nr. 2, som Arbeiderpartiet er en del av.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Kostnadene ved det grønne skiftet har kommet mye for innbyggerne langs kysten. Vi har nettopp vedtatt en klimaplan og sier at det grønne skiftet kan gi lokal verdiskaping og nye eksportvarer. Fylkeskommunene har bidratt mye med innføring av ny teknologi, spesielt på ferje, men på hurtigbåt er det litt stans. Tilbakemeldingene til oss i transportkomiteen er at dette med nye båter, infrastruktur og anbudene gjør dette dyrt. Kan statsråden si noe om regjeringens ambisjon når det gjelder framtidens hurtigbåter, og hvordan kostnadene til fylkeskommunene kan dekkes?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er ikke noen tvil om at dette er store muligheter for landet vårt og kysten vår. Statsråden var også inne på AutoPASS, fordelene for de reisende som ikke har bil, men at det koster mer for bilistene. Vi får ganske snart, i revidert, svaret på hvordan statsråden ser det for seg, men spørsmålet mitt nå er: Vil det være noen endringer i AutoPASS-ordningen? Ser statsråden for seg at det kan være et svar?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Det er litt av noen historiefortellinger vi får fra Stortingets talerstol. Igjen skylder Fremskrittspartiet på fylkeskommunen, men det er også riksveisamband som har de samme økningene i takster. Det er et samstemt storting som har bedt regjeringen om å komme tilbake i revidert med halvering av takstene, harmonisere og se også på AutoPASS og få redusert forskuddsinnbetalingen. Fylkesveisambandene og hurtigbåtene har fylkeskommunene ansvar for, og de fikk det i 2010. Fra 2013 var Fremskrittspartiet en del av regjeringen. Etter det har det vært behov for ny teknologi, etter at Stortinget har vedtatt klimamål, og dette har ikke vært fullfinansiert. Vi har innført en tunnelsikkerhetsforskrift der det ikke har vært fullfinansiert. Vi har en rassikringsplan som ikke er fulgt opp. Vi har en bredbånds- og mobildekning som stadig krever fylkeskommunale midler. Så totalt er det sånn at det fylkeskommunen har fått ansvaret for av nye oppgaver, ikke er finansiert, og det må også Fremskrittspartiet være med og ta ansvaret for. Jeg er enig med representanten Orten i at dette har Stortinget allerede gjort vedtak om, så det blir litt valgkamputspill. Vi får se på hva regjeringen kommer tilbake med i revidert, og så får vi se om vi skal justere de løsningene som kommer da.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Først og fremst vil jeg si takk til interpellanten for at han tar opp et særdeles viktig tema. Når det gjelder samfunnsøkonomisk analyse, er det jo sånn at alt henger sammen med alt, og modellene endrer seg med samfunnets behov og ved økt kunnskap. Vi er i gang med behandling og høring av Nasjonal transportplan. Det er ingen tvil om at de samfunnsøkonomiske analysene trenger politiske føringer. Hva er det som er viktig for oss nå? Det gjelder verdsetting av natur, og hva som faktisk skjer med naturen vår. Det er behovet for dyrket mark. Det er køståing, redusert reisetid og stengte veier. Hva betyr det for næringslivet vårt? Og klima – vi har en helt egen klimaplan, og en tredjedel av utslippene kommer fra samferdsel. En samlet entreprenørbransje sier egentlig at vi må øke kravene i anbudene til en klimavennlig anleggsplass i utbyggingen. En annen analyse og et krav må være trafikksikkerhet og verdien av et liv og tapet av et liv. Samferdselsområdet må også være forutsigbart for entreprenørbransjen. Det må beregnes verdien av mer enn det å bygge veien billigst og raskest mulig. Samferdsel må gi innovasjon og kompetanse og trygge, gode, norske arbeidsplasser. Arbeidet med NTP blir spennende og utfordrer oss alle sammen på alt dette. Når vi har snakket med forskningsmiljøer i transportkomiteen, har vi fått en god forståelse av at vi trenger økte midler til forskning også innenfor samferdsel. Det er noe helt annet på samferdselsområdet vårt enn det er på mange andre viktige områder, som f.eks. helse. Vi trenger mer kunnskap, og vi trenger flere pilotprosjekter for å lære mer av hvordan vi bygger både vei og bane. Det er også et betydelig potensial i internasjonalt samarbeid om både metoder og innovasjon. Vi har som sagt nylig vedtatt en klimaplan, og den må også få føringer for hvordan vi rigger modellene våre. Jeg har forventninger til at det blir gitt politiske føringer til både Nye veier, Statens vegvesen og Bane NOR om hvordan vi ser for oss at framtiden skal være, og hva som er viktig for oss, og at det blir gjenspeilet også i modellene som lages.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2021-04-20:
Dette representantforslaget frå Framstegspartiet kan i fyrste omgang verke både logisk og forståeleg. Har ein gjennomgått førarkortopplæring for personbil og bestått prøva, bør ein kanskje òg ha køyrekompetanse for lett motorsykkel, men det å kunne køyre trygt på motorsykkel, krev forskjellige ferdigheiter og kompetanse enn for å køyre personbil. Noreg avvikla moglegheita til å få automatisk førarrett for klasse A1 med klasse B for førarkort som blei utstedt hausten 1979 eller seinare. Bakgrunnen for den endringa var at Statens vegvesen såg at det var ei veldig ulykkesutsett trafikantgruppe og meinte at eitt tiltak for å betre trafikksikkerheita var føraropplæring og førarprøve på lik linje med dei andre førarkortklassene. Det har vore ei halvering av gjennomsnittstal for dødsulykker på motorsykkel etter innføring av opplæring og prøve, trass i at det dei siste 15 åra har vore ein stor auke i registrerte motorsyklar. Samferdselsdepartementet gav Vegdirektoratet i 2018 i oppdrag å greie ut å gjere det enklare å få førarkort for lett motorsykkel for dei som allereie har førarkort for personbil. Som grunnlag for vurderingane blei det brukt tre rapportar frå TØI. Statens vegvesen skriv i rapporten: «Den føreropplæring som kreves for førerrett klasse A1 i dag, er innrettet slik at de obligatoriske delene i læreplanen retter seg mot den kompetansen som kjøretøyet krever, og som i liten grad kan etableres gjennom erfaring fra klasse B, dette med unntak av ett kurs, sikkerhetskurs i trafikk, som ble innført fra 1. januar 2018.» Noreg har hatt ei svært positiv ulykkesutvikling dei siste åra. Tiltak som har bidrege til den positive utviklinga er mange og har samla sett gjeve ønska effekt. Det er god grunn til å tru at inndelinga i førarkortklasser og tilpassa opplæring har vore ein viktig del av denne utviklinga. For Høgre sin del er trafikksikkerheit i høgsetet. Eg er glad for at dette forslaget ikkje blir vedtatt, og me vil ikkje tilbake til 1979 då det nettopp var slik at hadde ein førarkort for bil, var ein kvalifisert for å køyre motorsykkel. Det året blei om lag 50 personar drepne på moped og motorsykkel. I fjor blei 20 personar drepne på motorsykkel. Det er 20 for mange. Det er difor viktig at ein fortset trafikksikkerheitsarbeidet mot nullvisjonen: null drepte og hardt skadde i trafikken.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Det er interessant å sitte og høre på de foregående talerne, for her er det ikke tvil om at repeat-knappen kommer på nesten umiddelbart. For det første er det viktig å ha med seg at dette handler ikke om MC og tung motorsykkel – det ville også Fremskrittspartiet vært skeptisk til å gjøre uten mer opplæring. Men det er altså mange færre ulykker med lett MC enn med motorsykkel, og Fremskrittspartiet ville ikke gjort dette gjeldende for motorsykkel. Så tror jeg, når jeg hører på debatten, at man nesten ikke får med seg det som står, for det høres jo ut som om man ikke tenker at man må øke kompetansen i det å faktisk kjøre MC eller lett motorsykkel. Det er jo hele hensikten med dette, at man faktisk skal ha mer opplæring. Det ligger i representantforslaget at man skal ha mer opplæring, men at man ikke behøver å ta ny førerprøve hos Biltilsynet. Det er i stor grad der noe av forskjellen er i forslaget fra Fremskrittspartiet og de andre. Jeg registrerer også at Trygg Trafikk i løpet av en uke klarte å snu fra å være positiv til å bli negativ til dette forslaget, og jeg registrerer at de i 2018 var veldig tydelig på at man kunne støtte et sånt forslag hvor det lå en del krav til kompetanse og opplæring, både praktisk og teoretisk. Det er også noe av det som fortsatt ligger i dette representantforslaget, så jeg forstår nesten ikke at man ønsker å gå imot det man var for forrige gang. Jeg mener det er et svært bra forslag. Det kan være positivt også, som noen har sagt, i forhold til det å bruke mindre plass, at det er enklere å komme seg fram osv., så det kan være et veldig positivt tiltak. Jeg anbefaler Stortinget å tenke seg om én gang til og ikke bare gå rett inn på repeat-knappen, som jeg opplever at både saksordføreren og flere av de andre talerne her har gjort – og bare vært negative, tydeligvis fordi det kommer som et forslag fra Fremskrittspartiet. Dette er faktisk et smart og godt forslag som ivaretar trafikksikkerheten på en god måte. Så jeg ønsker å ta opp Fremskrittspartiets forslag i saken. Vi kommer subsidiært til å støtte Arbeiderpartiets forslag, ikke fordi vi mener det er behov for det, men det er bedre enn ingenting når det kan se ut til at flertallet ikke støtter Fremskrittspartiets forslag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Jeg opplever at denne debatten er en del av en bekjennelse av hva man har gjort innenfor MC og ikke-MC. Som 18-åring tenkte jeg at jeg skulle begynne å kjøre tung sykkel, men jeg lot det være. Jeg var nok litt for glad i fart, og jeg tror det var greit å stå over. Men det er litt interessant. Jeg har en datter som akkurat har tatt lappen, og den mopedopplæringen man nå har, er ganske omfattende kontra den jeg hadde da jeg begynte med moped – det var andre året etter at man hadde førerkortopplæring på moped. Jeg må si det er litt spesielt fordi ingen stiller spørsmål om jeg kan hive meg på denne 16-åringens moped som går i 45 km/t. Jeg vil ikke akkurat si at det er til livets beste med en såpass røslig kar på en liten moped. Jeg mener definitivt at det hadde vært mye, mye bedre å åpne for det. Jeg mener Morten Stordalen sa veldig klart og tydelig og godt hva dette handler om, og jeg synes debatten hos mange har dreid seg veldig mye om å sause sammen alt som er mulig. Dette handler ikke om uerfarne sjåfører som ikke har noen erfaring med det å være i trafikken. Forutsetningen er at man har hatt lappen i minst to år. Det betyr at man må være over 20 år før man kan kjøre på lett MC. I tillegg må man ha omtrent det samme kravet til kompetanse: Man må på kjøreskole og man må ha både teoretisk og praktisk erfaring og opplæring, men man slipper å ta ny prøve. Det er litt av det som er hensikten her, at man skal kunne få lov til å kjøre fordi man har mange av de andre ferdighetene. Det har skjedd masse når det gjelder kompetanse og opplæring innenfor trafikkopplæring, og det er veldig bra, sammen med alle de andre gode tingene vi har gjort ved å bygge ny, god infrastruktur, vi har fått nye biler, vi har fått ny teknologi, osv., i tillegg til at vi sannsynligvis har den aller, aller beste trafikkopplæringen i hele verden. Derfor mener jeg dette kunne vært et godt tiltak. Det er, som Morten Stordalen sa, ikke å gå tilbake til 1979 – det er å ta 2021 og hvordan virkeligheten er i 2021. Derfor håper jeg flertallet, i hvert fall de som har signalisert at de er et flertall her i dag, tenker seg om en gang til og støtter Fremskrittspartiets forslag når saken kommer til votering.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Fremskrittspartiet mener at både riks- og fylkesveiferjene er svært viktige for både folk og næringsliv. Mange steder er ferja eller hurtigbåten det samme som bussen, trikken og T-banen på det sentrale Østlandet, fordi man er avhengige av å bruke dette tilbudet for å komme seg til og fra jobb eller på andre aktiviteter. Så er det jo litt interessant med forslaget fra Senterpartiet. Fremskrittspartiet ønsker i utgangspunktet at ferje som en del av infrastrukturen skal være gratis for dem som bruker dette tilbudet, på samme måte som vi mener at bompenger er en uting og en ufyse som vi helst ikke vil ha noe av. Derfor har vi også forslag om at det fra 2022 skal være gratis med ferje i Norge. Dessverre ser det ikke ut som om vi får flertall for det nå, men vi er glad for at vi har fått gjennomslag for at man skal se på AutoPASS-ordningen, og ikke bare på personbil, som Senterpartiet foreslår, men på alle typer bil, for det utgjør også store kostnader for næringslivet å betale for å kjøre med ferje. Derfor er vi glad for at det kommer en sak tilbake til Stortinget allerede i revidert, for det må regjeringen gjøre på grunn av det kravet og det anmodningsvedtaket som ligger der, som både går på å redusere ferjetaksten og på det som gjelder AutoPASS. Men allikevel: Det er litt morsomt å se Senterpartiets forslag og konsekvenser. Jeg gikk inn og fikk en oversikt over Møre og Romsdal, og der er det 24 ferjestrekninger med riks- og fylkesveiferjer, hvor 18 av dem har trafikk på over 100 000 passasjerer. Og tallene for 6 av de 24 ferjestrekningene: Molde–Vestnes, 1,5 millioner, Hareid–Sulesund, 1,2 millioner, Sykkylven–Magerholm, 1,1 millioner, Volda–Lauvstad og Stranda–Liabygda, 323 000 passasjerer, eller reisende. Her er det altså noen som skal betale full pris hvis Senterpartiets forslag i dag går gjennom. Fremskrittspartiet synes det er dumt, på samme måte som vi synes det er dumt at de som er avhengige av å kjøre Bastø Fosen, Horten–Moss, skal måtte betale full pris. Så det er forskjellen. Vi er opptatt av at alle bør få reise med ferjer uten å betale for det, fordi det er en del av infrastrukturen. Det har vi ikke klart å få flertall for, men vi fremmer vårt forslag igjen. Så har vi et forslag som vi er sammen med Senterpartiet om, forslag nr. 1, og vi vil subsidiært støtte forslag nr. 4, selv om vi mener at det forslaget er litt urimelig for mange som reiser med ferjer og er avhengig av ferjer og hurtigbåter, og som fortsatt ikke får noen reduksjon i taksten. Men det er bedre enn ingenting.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Jeg synes det er bra at statsråden snakket mye om kostnadene og at det er noen som må betale hvis man har gratis ferjer. Men jeg opplever at statsråden er i heiakoret til dem som er veldig opptatt av at man skal skifte ut til nullutslippsferjer osv., og i forbindelse med det er det store kostnader mange steder for å få på plass infrastrukturen til ferjene. Kanskje statsråden vil ha litt mindre optimisme og entusiasme for å påføre den typen kostnader for dem som bruker ferjene, for det er i stor grad de som betaler den regningen også, så det handler om hva som er viktig. Er det faktisk å få kostnadene litt ned for dem som skal betale – eller fjerne dem, hvis man vil det? Det handler om de politiske prioriteringene. Ser statsråden at det er en utfordring for dem som er avhengig av ferjer, så lenge statsråden og regjeringen ikke ønsker å fjerne kostnadene for dem som bruker ferjene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Det er mange artige historiefortellinger fra talerstolen her i dag når det gjelder ferger og fergepriser. Det morsomme er at da Senterpartiet og Arbeiderpartiet styrte Samferdselsdepartementet for åtte år siden, var samferdselsbudsjettet cirka halvparten av det det er i dag. Det betyr definitivt at det har kommet mye penger for å sørge for å styrke samferdsel i hele landet. I tillegg er det ikke slik at fylkeskommunene er sulteforet. Fylkene har fått ganske mye ekstra penger i de årene Fremskrittspartiet var en del av regjeringen, og av regjeringen nå. Når jeg hører på Senterpartiet, er det som om man har masse penger. Hvor mye penger hadde Senterpartiet i sitt alternative statsbudsjett til ferger i år? Det var ikke en eneste krone for å redusere prisen på fergebillettene. De hadde penger for å kompensere noe for økte kostnader i forbindelse med nullutslippsferger, men det var ikke penger for å redusere prisen på fergebilletter. Det er greit å ha med seg at Senterpartiet sier at vi ikke gjorde så veldig mye. Jo, vi gjorde faktisk ganske mye. Men Fremskrittspartiet ønsker enda mer. Vi ønsker å fjerne det at man må betale for å reise med ferge i Norge. Senterpartiet har i åtte år ikke fått til noen ting her i denne sal, men de har styrt de fleste fylkene rundt omkring, sammen med de rød-grønne partiene. Det de har gjort, er å øke prisen. De har bygd nye ferger som koster mye mer penger, og som gjør at man fikk fergeopprøret fordi man ikke hadde tatt utfordringene inn over seg, men det har Fremskrittspartiet gjort. Derfor har vi det forslaget som foreligger i dag, om å sørge for gratis ferger. Det er litt rart å høre på Senterpartiet som sier at dette er egentlig det de vil, men de kommer ikke til å stemme for forslaget. Vi stemmer nå for noen av de forslagene vi er for, selv om de ikke er like gode som Fremskrittspartiets forslag om å ta bort prisen for å reise med ferge i Norge. Til representanten Nævra: Jeg har ikke hørt noe annet enn at vi har pratet om kollektiv. Da tør jeg å minne om at under åtte år med rød-grønn regjering fikk denne byen her knapt én krone. Det var omtrent glansbilder, det man fikk til å styrke kollektivsatsingen. Etter nesten syv år med Fremskrittspartiet i regjering og snart åtte år med en ikke-sosialistisk regjering har Oslo fått mange, mange hundre millioner kroner for å styrke kollektivtilbudet, nettopp for å gjøre det billigere for dem som bruker det. Til Senterpartiet, som prøver å harselere med Fremskrittspartiets motstand mot bompenger: Ja, Fremskrittspartiet har stemt imot over 40 av de bompengeprosjektene som har vært fremmet i denne salen siden 2010. Senterpartiet, som later som om de er imot, har ikke stemt imot et eneste forslag – ikke et eneste ett av de 80 forslagene som har vært behandlet i denne salen. Det viser vel at det er Senterpartiet som burde gå i seg selv.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Jeg har også sjøl hatt lett motorsykkel i ung alder, som 16-åring, og virkelig tung motorsykkel – en 1 200-testosteronbombe V-max – som godt moden mann. Den var blant Norges minst brukte motorsykler, så den er solgt for lengst. Jeg har også syklet en del, og jeg kjører bil – jeg har kjørt veldig mye bil i mitt gamle yrke. Jeg kjenner godt til forskjellene mellom alle disse transportformene, både med hensyn til farer og med hensyn til kjøreferdigheter og krav til kunnskap om hva man skal styre. Jeg må si at jeg forstår statistikken veldig godt – at blant den rundt kvarte millionen nordmenn som har en eller annen type moped eller motorsykkel i dag, er faren for ulykker veldig stor, for alle kategorier motorsykkel. Jeg hadde sjøl flere nestenulykker, sjøl om jeg kjørte utrolig forsiktig og hadde lang erfaring som bilfører da jeg hadde tung motorsykkel – og lite ungdomsvillskap og fartslyst, må jeg si. Det er rett og slett sånn at bilførerne man møter, ikke forholder seg godt nok til motorsyklister på veiene. Det hjelper lite å ha loven på sin side, trafikkreglene, dersom man blir påkjørt av en bil. Man kan være død eller skadet for livet, og da er det av mindre betydning om man hadde rett eller ikke. Statistikk viser at dødsrisikoen per kilometer er rundt dobbelt så stor for lett motorsykkel som for tung, sier TØI-rapporten som refereres i innstillinga. Mye skyldes selvfølgelig at i dag er førere av tung motorsykkel mye eldre enn førere av lett motorsykkel. Det er vel ofte forbundet med en slags 50-årskrise å få tung motorsykkel i dag, tror jeg. Men kanskje er det også sånn at lett motorsykkel som oftest kjøpes først, og da er det mange nye utfordringer med hensyn til kjøreferdighet. Det er et langt skritt som blir tatt fra en sykkel til lett motorsykkel – det er et kjempeskritt. Alt skjer raskere, vurderingene må skje kjappere, og man er i tillegg mye mer utsatt for kollisjon eller utforkjøring. Det er også et stort skritt fra å slippe rattet i en bil til å ta grepet om styret på en lett motorsykkel. Man undervurderer farene, og man overvurderer bilførernes evne til å oppdage deg og ta hensyn til deg. Dessuten overvurderes egen evne til egen ferdighet i å håndtere motorsykkelen, enten det gjelder svinger, kjøring på glatt føre, grus i veibanen – eller sauer rundt neste sving, for den saks skyld. Man trenger et eget kurs for dette – og det sier også representanten Hoksrud at man skal ha – men også en egen prøve, etter SVs mening. Det er en del egne utropstegn en må ha med seg for motorsykkel sammenlignet med bil. Det er høyst sannsynlig at forslaget vil gi flere drepte og hardt skadde i trafikken. Derfor vil SV stemme mot.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
SV mener også, som regjeringspartiene, at det er naturlig å vurdere forslag knyttet til fergepriser i oppfølgingen av anmodningsvedtaket gjort her i salen 23. februar i år. Det var jo SV med på. Vi tar det for gitt at Stortinget vil få regjeringas konkrete oppfølging i samband med revidert nasjonalbudsjett i vår. Men når herværende forslag først er fremmet, vil SV gjerne påvirke innretningen best mulig, i form av egne enkeltforslag. Fremskrittspartiet har i et par runder foreslått gratis ferger fra neste år – enkelt og greit. Det er kanskje en besnærende tanke, og hadde SV vært populistisk nok og kun hatt stemmekjøp i tankene, kunne det kanskje være noe for et distriktsparti som SV. Men et ørlite krav til konsekvent tekning burde vi vel forlange, også av Fremskrittspartiet? Hva med kollektivtrafikk ellers? Jeg hørte representanten Hoksrud tok parallellen til annen kollektivtrafikk. Det har vi ikke hørt noe som helst om fra denne talerstolen fra Fremskrittspartiets munner. Hva med T-bane og tog? Ekspressbusser fra distriktene, skal de også være gratis? Hvorfor skal det være forskjell her? Jeg aner en forskjell. På ferger er det biler involvert. Når det gjelder bompenger, er det biler involvert. Kan det være en fellesnevner? Jeg bare spør. Det kan hende jeg tar feil. Det er iallfall dette som er bakgrunnen for forslag nr. 8, fra SV, om kollektivtrafikken. Dessuten, en ørliten vurdering av hva et forslag innebærer, bør vel også forlanges. Jeg kan ikke se noe forbehold, verken i Fremskrittspartiets forslag eller i Senterpartiets forslag om nærmest gratis AutoPASS-brikke og gratis ferge til øyer under en viss befolkningsmengde. Hva med lokalbefolkningen som må stå i kø hele sommeren fordi det sjølsagt ikke er kapasitet til å ta med østlendinger og utlendinger som skal på ferietur til fergefylkene – hva med det, kilometerlange køer? Er det da kanskje en bjørnetjeneste Fremskrittspartiet og Senterpartiet tilbyr her? SV mener det er viktig å få ned fergeprisene, spesielt for pendlerne, for dem som er fastboende på øyene. Vi er nødt til å skille mellom lokale og tilreisende passasjerer. Derfor fremmer vi forslag nr. 7. Forskuddsbetalingen til AutoPASS-brikke og medfølgende rabatt er for høy. Det er vel 3 600 kr. Det er altfor høyt for mange. Men den kan heller ikke settes så lavt at den ikke har noen mening med hensyn til rabatt. Da kan jo alle få rabatt, og alle tilreisende turister vil ha brikka. Da er vi jo like langt – eller enda verre stilt. Dermed tar jeg opp de forslagene som SV står bak. Jeg vil annonsere at vi vil stemme for forslag nr. 5, fra Senterpartiet, og inviterer dem til å støtte forslag nr. 7, fra SV, som jo er enda bedre.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
I innlegget mitt pekte jeg på følgene av de forslagene som ligger på bordet i dag. Vi så alt i fjor, hvor det ikke var forslag på bordet og ikke var vedtatt noe her i salen om fergeprisene, at det var store køer ved fergeleiene. Nordmenn skulle feriere i eget land. Det er fantastisk det, men det slo altså ut sånn at det ble lange ventetider for lokalbefolkningen. Det jeg lurte på, var statsrådens vurdering av forslagene som ligger på bordet fra bl.a. Fremskrittspartiet, med tanke på følgene av dem for lokalbefolkningen. Har statsråden og departementet regnet noe ut eller funnet ut og vurdert hvordan dette vil slå ut med hensyn til fergekapasiteten vi har, og hvor mye lokalbefolkningen nå eventuelt må vente?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Jeg takker statsråden for både kommentarer og svar, og spesielt syntes jeg det var interessant å høre svaret og forklaringene på karbonprisen. Det var også et litt underlig svar, for statsråden sier altså at han ikke har hatt tid til å vurdere karbonprisen faglig sett. Det er underlig, når vi skal vedta eller legge fram en bibel for norsk transportpolitikk for tolv år, og når vi tidligere i vår har fått servert klimaplanen, klimameldinga, som setter store utropstegn ved hvilken vei det går, at ikke et av våre viktigste verktøy, som er Nasjonal transportplan, hvor transport står for en tredjedel av utslippene våre, klarer å inkludere en ordentlig, faglig vurdering av karbonutslipp ved utbygging. Det er ganske sterkt sagt fra en statsråd, og jeg må virkelig beklage at det er såpass tynt argumentert. Jeg synes også det er rart at initiativet kom fra etatene. De spør om en karbonpris. Jeg ville faktisk trodd og håpet på at det var politisk ledelse, departementet, som kom med henvendelsen til sine etater om eventuelt å komme med forslag. Så da var vel ikke min vurdering av saksgangen så fjernt fra sannheten. Det blir sagt fra statsråden at karbonprisen ikke betyr så mye. Det er også veldig underlig, når vi vet hvor mye utslipp som kommer bl.a. fra oppgraving av myr, og ikke minst med bruk av alle innsatsfaktorene i utbygginger – tunneler, betong, alt dette. Da hadde det vel heller ikke vært så stor forskjell om vi hadde lagt oss på en svensk linje på 7 000 kr per tonn, hvis det ikke betyr så mye. Jeg har heller ikke fått høre hvilke vurderinger statsråden har av de finske og svenske vurderingene rundt karbonprisen. Det er ikke lenge siden jeg hadde kontakt med lederen av trafikutskottet i svenske Riksdagen, og han bekreftet i hvert fall at det var 7 000 kr tonnet. Når det gjelder tidsfaktoren, henviser statsråden til TØI. TØI er jo så mangt, og de har også produsert en stor, tung internasjonal artikkel om forskjellene mellom Sverige, Norge og Finland på dette. Jeg tviler på om det bare er lønnsforskjellene som regnes inn i disse modellene, og at det utgjør den store forskjellen i verdifastsettelsen av tid i modellene. Og helt til slutt: Hvorfor kommenterer ikke statsråden min opplysning om at verdien av liv tapt er satt ned fra 2014 til 2018 i håndboka? Kan statsråden kommentere det?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Jeg ser at Fremskrittspartiets representant, Johnsen, har forlatt salen, men jeg må likevel sende en liten hilsen til ham. Det er nå sånn, akkurat som representanten Andersen sier, at vi har to eksistensielle trusler hengende over oss, og transportsektoren spiller en avgjørende rolle for begge to. Så kan man legge vekt på det eller ikke. Fremskrittspartiet legger overhodet ikke vekt på det. For Fremskrittspartiet er det fart, 110 km/t, som er et eksistensielt spørsmål, så da sier man det man sier fra Fremskrittspartiet. Jeg får sette punktum der til dem, siden de ikke er til stede videre. Statsråden henviser mye til fagetatene. Det synes jeg er litt passivt, for å si det sånn. Er det noen som burde tatt grep om hvilken utvikling transportsektoren skal ha, er det klart det er politisk ledelse i departementet, og det er regjeringa som staker ut den kursen. Det skal ikke være fagetatene. De skal lytte til fagetatene, de skal komme med innspill, men hvis man skal gå i en grønn retning nå, som er helt avgjørende – det er helt avgjørende – er det politisk ledelse som skal ta de grepene, sette føringer. Jeg er veldig lei for å høre at statsråden har en litt passiv holdning til dette, men jeg er veldig glad for at statsråden også opplyser at han vil ta tak i det framover. Det er jeg veldig glad for å høre, så jeg øyner en liten åpning. Det er kanskje ikke så veldig lenge vi har igjen av sittende regjering, men han får jobbe hardt på den tida han har igjen, så får vi se hvem som kommer i stolen til høsten. Så er det den siste muligheten som statsråden har til å svare ut det spørsmålet jeg har hatt til ham. Jeg har stilt det to–tre ganger, tror jeg. Det ene reiste for så vidt representanten Andersen, om karbonprisen i Sverige, om hvorfor den var så høy der, hvorfor de kunne lande på det. Det jeg også har stilt spørsmål om, er hvorfor prisen på liv ble endret i håndboka til Statens vegvesen. Prisen, verdisettelsen, på tapte liv har gått ned. Hvorfor det? Det vet jeg nok at statsråden er veldig opptatt av. Statsråden har sagt det så mange ganger, og jeg er helt sikker på at han mener at trygghet på veiene er veldig viktig. Trafikksikkerhet er viktig. Akkurat når det gjelder trafikksikkerhet, trygghet i transportformene, er det klart at ingen slår jernbanen på det. Da ville modellen kanskje slått ut et konsept som ville sagt: Det er jernbane vi skal ha i den korridoren. Det er altså en parameter som ville slått annerledes ut enn mange av de konklusjonene vi ender opp med i vår politikk. Som jeg sier: Det er greit å tenke korridor, men man må ikke ha tunnelsyn i den korridoren. Da sier jeg tusen takk for debatten. Det var hyggelig å høre at mange satte pris på det. Det satte jeg veldig pris på sjøl.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-04-20:
Det ser ut som det er vitnesbyrd om hvor mange førerkort man har. Jeg har vært bussjåfør, bare for å si det. Jeg har ikke kjørt så mye motorsykkel, men jeg har kjørt mye scooter bl.a. Det som er poenget mitt, er at det er stadig utvikling av kjøretøyer og tilpasninger til både lovverk og hvilke aldersgrupper som det passer for. Da man i 1979 tok bort bilsjøførers rett til også å kunne kjøre lett motorsykkel, hadde det helt klart sin grunn: man må ha mer trening, mer øving, mer kompetanse rett og slett, for å kunne kjøre motorsykkel, og sammenligningen mellom førerkort for bil og for motorsykkel var ikke tilfredsstillende med hensyn til ulykkesfrekvensen. Litt senere kom de populære scooterne, og man kan si at de var litt nært beslektet med lett motorsykkel, men med den store forskjellen at de hadde begrenset fart. Og vi vet at når det gjelder trafikkulykker, er det veldig ofte farten som er farlig. Det er farten som dreper, og det er der man må ha begrensninger. Det har man gjort med scooter. Det gjør man delvis med elektriske sykler. Det gjør man også med elsparkesykler. Jeg tror at når det gjelder teknologien i elektriske motorer, prøver man kanskje i større omfang å begrense fart i de områdene der det er mest farlig. Vi får se på utviklingen her. Det skal vel komme nye lovverk og tilpasninger for de forskjellige sykler og motorsykler. Jeg tror at det er en fornuftig linje vi i Stortinget legger oss på i dag. Man har ikke nok trening, nok øving, så man kan ikke så enkelt tillate dette. Jeg ser at Fremskrittspartiet har et forslag litt likt Tyskland, om at man skal ha ekstra timer og ekstra opplæring, men det går an også å kreve at man tar fullverdig opplæring. Det er fullt lov å ta førerkort for lett motorsykkel for dem som har lyst til å bruke det kjøretøyet.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-04-20:
Det har vært et stort engasjement rundt fergepriser og hurtigbåtpriser, som litt av saken gjelder i dag. Jeg må nok si meg enig med forrige taler, representanten Nævra, i at man kan sammenligne dette med mange andre billettpriser i kollektivtrafikken. Der tror jeg i hvert fall ikke Venstre har så veldig dårlig samvittighet, i og med at vi kjemper knallhardt for å sette ned prisen på kollektivreiser. For vi har tro på markedsmekanismene, slik at dess billigere, dess flere brukere. Det er jo det som selvfølgelig kan være faren når det gjelder ferger og hurtigbåter, at det ikke blir plass til alle. Arne Nævra var inne på den problematikken. Men generelt mener nok Venstre at prisen bør settes ned, og vi er spent på forslagene som kommer fra regjeringen i revidert nasjonalbudsjett i mai. Det er der dette hører hjemme. Det må jo løyves penger gjennom et slikt system, så det er der disse forslagene hører hjemme. Derfor vil vi stemme som vi har sagt i komitéinnstillingen i dag, i disse spørsmålene. Så er det dem som bruker disse tilbudene veldig mye, og det er kanskje dem det gjelder innenfor også annen kollektivtrafikk, med buss, flerreisekort og slike ting. Det er nok dem det er viktig å se mot når det gjelder rabattordningene som er der i dag. For det er klart at de som er avhengig av disse ferge- og hurtigbåttilbudene til daglig, har en høy utgift til det og bør fortsatt få en rabattert ordning, slik at det blir en forskjell mellom disse og dem som kanskje benytter dem bare av og til og i helger. En forskjellsbehandling skaper egentlig likhet når det gjelder et fritt bo- og arbeidsområde. Så er vi i Venstre svært fornøyd med at vi får mange elektriske fartøyer, både ferger og hurtigbåter, og det ser vi fram til. Vi tror at de prisene vi har på drift i dag, straks blir lavere, og da kan det være håp om at billettprisene kan settes enda litt ned.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-04-20:
Først må jeg få lov til å takke representanten Arne Nævra for å ta opp dette spørsmålet, for det er slett ikke enkelt å forstå alle disse modellene som brukes. Jeg har lært mye nå, i denne debatten, i dette ordskiftet mellom statsråden og representanten Nævra, og det er helt klart at vi trenger enda mer påfyll av kompetanse på dette området. Gjennom mine år i transportkomiteen nå har vi etterspurt det litt forskjellige plasser. Vi har fått gode gjennomganger av både TØI og Møreforsking, og jeg har også vært hos Nye Veier og fått en god innføring i hvordan de beregner og ikke minst prioriterer mellom prosjekter. Da er det slik at det er mange faktorer som selvfølgelig spiller inn på om et prosjekt er samfunnsøkonomisk lønnsomt eller ikke. Som saksordfører for saken om E6 mellom Ulsberg og Melhus satte jeg meg i hvert fall litt godt inn i hvorfor Nye Veier klarte å prioritere det så mye høyere enn hva Statens vegvesen egentlig hadde som utgangspunkt da de hadde det prosjektet. Jeg studerte mange av disse parameterne som var satt inn i disse modellene, og den viktigste var nok helt klart tidsverdien. Det var hvor fort man klarte å kjøre mellom Ulsberg og Melhus, en strekning på ca. 8 mil, hvor mye det var man samfunnsøkonomisk økte verdien på den nyttekjøringen der. Det var særlig det at det var mye godstransport, en stor andel, 25 pst. av alle bilene som kjørte på den strekningen, var godstransport. Derfor blir verdien så veldig mye høyere når man klarer å øke farten med ca. 20 km/t i gjennomsnittsfart. Så enkelt kan man kanskje beskrive det. Det var i hvert fall den viktigste faktoren. Så var det mange andre faktorer også, f.eks. at man kunne unngå å bygge så mye tunnel som opprinnelig planlagt – et ønske, egentlig, fra kommunene langs denne strekningen. Man ville heller legge veien opp i dagen, fordi det selvfølgelig var noe billigere, men også med tanke på den jobben og de klimautfordringene man har med tunneldrift. Samtidig var det selvfølgelig også andre forenklinger som ble gjort. Det var f.eks. en kommune som var sterkt imot at man tok bort en avkjøring, men det var store penger å spare på det, og det var egentlig samfunnsøkonomisk riktig fordi den parallelle veien var ganske brukbar for den lokale kjøringen. Slik kan vi gjennomgå disse analysene, for det er de som brukes, men det er pedagogisk ganske vanskelig å framføre dette slik at vi forstår dem. Vi i transportkomiteen, som holder på med dette ganske ofte, begynner vel kanskje å se noe lys i tunnelen, for å si det slik, men jeg skjønner at det er utfordrende å forstå det for flertallet i befolkningen. Derfor er det viktig, som statsråden sier, at vi stoler på kompetansen som finnes i disse etatene. Jeg synes de er gode til å være mer åpen, men de mangler fortsatt noe mer på å være forklarende på et godt, vanlig språk, og på framføring, slik at vi alle kan hente enda mer informasjon derfra. Slik sett er interpellasjonen god, med hensyn til å bringe disse tingene framover og få dem enda mer forståelig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
På same måte som representanten Jon Gunnes blei eg òg imponert over representanten Arne Nævras erfaring og breidde. Det kan ikkje eg seie at eg har på same måte. Derfor har eg tatt ein grundig runde med dei beste fagfolka før me har gitt svara våre til denne saka. Eg er glad for at fleirtalet i innstillinga til denne saka ikkje no ser grunn til ytterlegare å forenkle moglegheita til å køyre lett motorsykkel for dei som har førarkort for bil. Som eg har meldt til Stortinget i saka, er det sannsynleg at den endringa som er føreslått her, ville medført fleire drepne og hardt skadde i trafikken, og det er i strid med nullvisjonen og dei overordna måla i trafikksikkerheitspolitikken. Derfor er det positivt at fleirtalet legg opp til å vidareføre dagens reglar på dette området. Forslagsstillarane viser til og vil innføre ein regel som me avskaffa i 1979. Som nokon allereie har gjort greie for her, hadde me i 1979 tal som var heilt annleis og i ein heilt annan skala enn det me har knytt til hardt skadde og drepne i trafikken i 2021. Så me har gjort eit stort arbeid. Noreg er heilt i front i verda på dette området, men det er ikkje sjølvsagt. Me har òg lenge sett ei positiv utvikling når det gjeld motorsykkelulykkene. Denne utviklinga har stagnert dei siste åra, mens salet no aukar. Drepne i motorsykkelulykker utgjer no over 20 pst. av det totale talet på drepne på norske vegar, trass ei samla beskjeden køyrelengde. Skadetala har heller ikkje ei god utvikling. Der tenkjer eg me framleis må fokusere på å sikre at førarar av tung og lett mc og moped har den særlege kompetansen som er livsviktig for å kunne bruke sånne køyretøy. Fleire har peikt på Tyskland, som har innført ei ordning med utviding frå klasse B til lett motorsykkel utan prøve. Men der blir det stilt strengare krav til alder og erfaring enn det som hittil har vore vurdert i Noreg, med krav til minstealder på 25 år og fem års erfaring med klasse B. Det blir òg stilt krav om til saman 18 timar med opplæring, der åtte timar er teori og ti timar er praktisk opplæring. Det er òg sånn at erfaringane frå Tyskland er så nye at ein enno ikkje kan seie noko om trafikksikkerheitseffekten av den endringa som er gjort i Tyskland.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg har hatt eitt standpunkt i denne saka. Det er det standpunktet som eg la fram for komiteen i brevet i byrjinga av mars. Så gjeld det den høyringa som Morten Stordalen tar opp. Det var ei høyring som blei gjennomført i 2019. Da var det ein betydeleg skepsis blant høyringsinstansane til forslaget. Høyringsinstansar med særleg tung kompetanse nettopp på MC-opplæring, som bl.a. trafikkskuleorganisasjonen Trafikkforum, gjekk prinsipalt mot forslaget om forenkling, og ATL, Norges Automobil-Forbund, Norsk Motorcykkel Union og Politidirektoratet var tydelege på at dei ikkje kunne støtte at det blei tilgang til førarrett for lett motorsykkel utan førarprøve. Som det òg blir vist til her, er jo òg Trygg Trafikk imot ei slik endring. Eg synest at nettopp det at Trygg Trafikk har gjennomført ei grundig vurdering og landa så tydeleg, fortener dei honnør for. Så har eg òg lyst til å seie at viss me ser på kva våre naboland gjer her, har dei den praksisen som me har. Når me ser til både Sverige, Danmark og Finland, som me ofte gjer i den typen spørsmål, er dei heilt på linje med det fleirtalet i denne salen peiker på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Da har me kome til ei sak der eg personleg iallfall har eit større erfaringsgrunnlag enn det eg opplevde Arne Nævra la fram i innlegget sitt. Ikkje berre har eg reist mykje med både ferje og hurtigbåt, eg har òg hatt som jobb å ta imot hurtigbåten heime på Bømlo. Da hadde eg to jobbar, og det var å selje billettar og å ta leideren opp og ned. Begge oppgåver er eigentleg effektiviserte bort – billettkjøpa gjennom appar og leideren gjennom at han er blitt automatisk. Men eg synest det er flott å sjå det engasjementet som er i Stortinget knytt til pris for både hurtigbåtar og ferjer. Eg veit at det opptar kystbefolkninga. Likevel trur eg – og dette skal me ikkje gløyme – at noko av det aller viktigaste er kva tilbod som er der. Det må me ikkje gløyme i denne debatten, fordi det me vedtar her, skal betalast. Og det er no eingong slik at eg trur tilbodet er det aller viktigaste. Så har me opplevd at det på ferjer har vore ein ganske stor auke. Det kjem jo av den AutoPASS-omlegginga me har hatt, som har gjort at det har blitt gratis for dei som reiser utan bil, altså passasjerane. Så er den kostnaden lagt over på bilane. Det har ført til ein ganske stor auke. Me veit òg at det som er positivt, er at me no har eit stort skifte på klima – men det gjer at me har ein noko større kostnad i dei første åra, og det er dei åra me no er inne i. Men så veit me òg at driftskostnadene på sikt kjem til å bli lågare. Eg har fått eit tydeleg oppmodingsvedtak som eg jobbar med å følgje opp, og det er jo ikkje så lenge til revidert nasjonalbudsjett kjem. Da får me ta den debatten, slik som fleirtalet i komiteen peikar på. Likevel har eg lyst til å peike på at me ikkje må gløyme at for kystbefolkninga er kvaliteten minst like viktig som prisspørsmålet aleine. Når det gjeld debatten knytt til AutoPASS: Ja, eg har òg fått med meg den føringa om å sjå på AutoPASS. Men det er klart at dersom me går ned til 200 kr, er det ein rabatt som gjeld absolutt alle. Da har me eigentleg tatt frå kystbefolkninga moglegheita for å få den rabatten, for da er den gitt til alle. Og nokon skal vere med og betale dette, anten det skjer gjennom statsbudsjett eller om det er sånn at me ser bort frå denne endringa som kom med forvaltningsreforma i 2010, da fylka fekk dette ansvaret. Eg ser fram til debatten, ikkje minst den som kjem knytt til RNB, og eg gjer det eg kan for å følgje opp dei vedtaka som allereie er gjorde i denne salen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg synest me i hovudsak har veldig gode erfaringar frå ferjesida. Me har fått til å få klima- og miljøvenlege ferjer. Det kjem no så å seie i heile landet. Nokre fylke er naturleg nok litt framfor andre. Det er òg sånn at dette er norsk teknologi, det er norsk næringsliv som driv den utviklinga. Eg tenkjer at me må ta lærdom nettopp på hurtigbåtområdet no, at me får til den same positive utviklinga, at me får nullutsleppsferjer, og at me òg får teknologi utvikla av norsk næringsliv. Der er jo eksportmarknaden betydeleg større enn på ferjer. Den løysinga med at staten har vore med på å spytte inn pengar, men ikkje minst Enovas viktige arbeid knytt til ferjer, bør òg vere den løysinga me ser på hurtigbåtområdet. Eg opplever at fylka er offensive og positive, og eg trur me vil lykkast.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg opplever at det oppdraget som eg fekk frå Stortinget, var å sjå heilskapen. Da syntest eg det var naturleg òg å sjå på AutoPASS-nivået. Det eg kommenterte i innlegget mitt, og som eg synest representanten Leirtrø tar opp her, er: Kva er det riktige nivået? Eg trur at dei signala eg har fått frå Stortinget, er at nivået i dag er ganske høgt. 3 700 kr er ein ganske stor sum. Men viss me vel å gå heilt ned til 200 kr – eg trur det var representanten Arne Nævra som tok det opp i innlegget sitt – er det ein rabatt for absolutt alle. Da er på ein måte rabatten i realiteten borte. Da har me eigentleg valt å gå bort frå det konseptet me har. Så det er ein debatt me må ta. Men eg har valt òg å sjå på den problemstillinga. Me veit at me er i innspurten med RNB, men eg synest det er naturleg at det òg er ein del av det Stortinget vurderer når RNB kjem, for å sjå heilskapen. Da er absolutt òg AutoPASS ein del av det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg synest det er eit godt spørsmål representanten Hoksrud tar opp, for eg trur nettopp at viss me ønskjer den omstillinga, veit me at det kan vere ein kostnad, og da må me vere med og ta den. Eg trur at det som har blitt kalla ferjeopprøret, har si årsak i noko av den ekstra kostnaden. Ferjefolket har vore tolmodig, dei har betalt ferjebilletten i tiår etter tiår, men dei har opplevd at med noko av det som har skjedd dei par-tre siste åra, har auken vore for stor. Ja, AutoPASS er ein del av det, men ikkje heile forklaringa. Òg den klimatilpassinga me er nøydde til å gjere, har gjort at den auken er komen. Eg trur me skal ta med oss det. Derfor synest eg at nokon av dei føringane eg har fått frå Stortinget, har vore positive, men eg trur òg at me er nøydde til å tenkje nøye gjennom det. Når det gjeld AutoPASS, trur eg det kan vere riktig å gjere noko med nivået, men kanskje ikkje fjerne det heilt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Det er sånn at med dei endringane me legg opp til her, vil òg denne typen ferjer få ein lågare kostnad. Det eg har fått føringar om frå Stortinget, er at dei ønskjer 50 pst. reduksjon i ein plan, og det er min intensjon å følgje opp det. Da vil denne ferjestrekninga bli behandla sånn som dei andre ferjestrekningane. Det er heilt i tråd med min intensjon å følgje opp det forslaget som ligg der. Det som var mitt poeng med AutoPASS, er at ja, det er 3 700 kr som er grensa i dag på AutoPASS, men det er klart at det gjer òg at dei som brukar den rabatten, først og fremst er dei som reiser ein god del med ferje, altså kystbefolkninga. Viss me ser føre oss at dette skal vere ein rabatt som gjeld alle, kan me godt senke han til 200 kr, sånn som Senterpartiet føreslår, men det vil seie at alle får rabatt, og det vil kunne gå ut over kystbefolkninga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Det kan godt vere me skal diskutere om me skal ha ei anna løysing på ferjer, men mitt poeng er veldig enkelt: Ja, det har ein kostnad det me gjer på dette området, og da må me ta det frå ein plass. Eg er usikker på om det da er klokt for kystbefolkninga at me tar frå dei den fordelen dei har knytt til rabatten. Er det sånn at me senkar AutoPASS til null – eller i realiteten 200 kr – vil alle få den rabatten, så det er jo eigentleg å ta frå kystbefolkninga ein fordel dei har i dag. Så kan me seie at me skal senke alt, men da må me òg ha pengar til det. Eg trur det me skal vere forsiktige med no, er berre å slenge ut påstandar om gratis både det eine og det andre. Eg trur befolkninga veit at det vil ikkje bli levert på. Eg trur òg me skal vere klar over at noko av det viktigaste for kystbefolkninga er kva tilbod dei får. Det er ikkje berre pengane som betyr noko.