Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-03-22:
Jeg er enig med komiteen i at det er nødvendig å sikre planlegging og langsiktighet i sykehusenes virksomhet. Det gjelder både behandlingstilbud, bemanningssituasjon, forskning, vedlikehold og investeringer. Samtidig må jeg si at jeg, særlig etter siste innlegg, finner grunn til å understreke at i 2009 var de regionale helseforetakene for første gang totalt sett i balanse – tre av dem med et overskudd, og ett med et mindre underskudd, hvis man ser prosentvis på det i forhold til størrelsen. Jeg har bare lyst til å bemerke sånn overordnet at for ca. 100 milliarder kr burde det være mulig å skape et godt helsetilbud i Norge. Selv om jeg er enig i at det er viktig å planlegge og ha langsiktighet, er det etter min vurdering ikke et riktig grep å satse på årlige sykehusproposisjoner. Vi trenger gode nasjonale plansystemer som kan legge bedre til rette for å se på de ulike delene av helse- og omsorgstjenestene i sammenheng, slik Regjeringen har vist til i samhandlingsmeldingen. Regjeringen vil derfor utvikle Nasjonal helseplan til et mer operativt redskap for prioriteringer innenfor den samlede helse- og omsorgstjenesten. Planen er at vi skal legge frem en ny nasjonal helse- og omsorgsplan i løpet av 2010. Som jeg i debatten i forbindelse med behandlingen av Riksrevisjonens Dokument nr. 3:3 for 2009–2010, kan jeg være enig i at det er viktig at store endringer varsles så tidlig som mulig. Jeg vil vurdere slik varsling der dette er mulig. Komiteen mener det er behov for oppmerksomhet rundt problemstillinger knyttet til DRG-systemet og ISF-ordningen. Registrering og rapportering av diagnoser og prosedyrer fra sykehus til Norsk pasientregister danner grunnlaget for DRG-klassifiseringen. Slik innsamling av data er en forutsetning for innsatsstyrt finansiering, men også for styring og administrasjon og for forskning. Regelmessig oppdatering og utvikling av DRG-systemet er nødvendig fordi behandlingspraksis endrer seg og fordi nye metoder tas i bruk. Informasjon om nye prosedyrer i pasientbehandling og diagnostisering integreres i DRG-systemet. Kodeverkene som beskriver prosedyrene, oppdateres regelmessig. Kostnadene knyttet til enkeltpasienter vil også kunne endre seg når behandlingspraksis og metoder endrer seg. Kostnadsvektene i DRG-systemet er blitt oppdatert hvert år de siste årene for å fange opp disse endringene, slik at de i størst mulig grad gjenspeiler kostnadsbildet for hver DRG. Det er helt sentralt for virksomhetsplanlegging og budsjettarbeid at større endringer varsles så tidlig som mulig. Det har vært en god utvikling på dette området i de senere årene. Omleggingene i 2010 ble varslet i oppdragsdokumentene til de regionale helseforetakene for 2009, dvs. om lag ett år før iverksettelse. I tillegg ble helseforetakene holdt orientert gjennom 2009, frem til iverksettelse i 2010. Noe av kritikken mot ISF-ordningen skyldes at noen forventer at ISF-refusjonen skal gi full kompensasjon for kostnadene knyttet til et sykehusopphold. Vi må huske på at ISF-refusjonen kun er ment å dekke en del av kostnadene. Innsatsstyrt finansiering er ikke og skal heller ikke være et system for treffsikker finansiering av enkeltpasienter eller enkeltavdelinger. ISF-refusjonen skal sammen med basisbevilgningen understøtte de regionale helseforetakenes sørge for-ansvar. Når det gjelder forslaget om ekstern gjennomgang av helseforetakene, vil jeg vise til at det allerede foregår mange aktiviteter knyttet til sertifisering og/eller akkreditering i helseforetakene. Helsedirektoratet har vurdert innføring av sertifisering eller akkreditering, og tilrår ikke at dette innføres som et statlig krav. Jeg støtter Helsedirektoratets vurdering og har notert meg at flertallet i komiteen deler mitt syn.