Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Gode funksjonelle bygg er en forutsetning for et velfungerende samfunn. Norge trenger en kraftig økning i boligbyggingen. Det må bygges bortimot 10 000 flere boliger per år enn det som er tilfellet i dag hvis vi skal dekke etterspørselen. Økt boligforsyning er viktig, men det er også avgjørende at det ikke skjer på bekostning av boligkvalitet. Vi trenger flere boliger av høyere kvalitet. Jeg vil spesielt nevne fire viktige satsingsområder for framtidens bygningspolitikk: Vi skal bygge smartere og med bedre kvalitet. Nye og nyrenoverte bygg skal bruke mindre energi. Regelverk og byggeprosesser skal forenkles. Byggesektoren trenger et kunnskapsløft. Dårlig produktivitetsutvikling i byggenæringen gir økte byggekostnader. Dette skyldes ikke at håndverkerne jobber saktere, men at deler av næringen har altfor mange byggefeil, og at samme jobben derfor må gjøres to ganger. En liten gruppe useriøse aktører skaper et bilde av at hele næringen er lite produktiv og ikke kan faget sitt. Kompetanseheving og tiltak for bedre rekruttering må derfor prioriteres. Regjeringen har varslet at de gjennom prosjekt Bygg 21 vil invitere byggenæringen til et bredt samarbeid om kompetanseheving i bransjen. Programmet skal fokusere på forskning, innovasjon og kompetanseutvikling samt kunnskapsformidling og erfaringsutveksling. For at et slikt prosjekt skal lykkes, er det avgjørende at ansatte og deres organisasjoner blir tatt med i arbeidet fra dag én. Mellom 15 og 20 pst. av ansatte i byggebransjen er utenlandsk arbeidskraft, noe som også kan påvirke feilprosenten – ikke fordi de er dårligere snekkere, men på grunn av språkproblemer. Det er også en stor utfordring at de ikke har god nok kunnskap om norske kvalitetskriterier, regler og standarder. Jeg håper prosjekt Bygg 21 vil føre til en systematisk kompetanseheving og opplæring i norske kvalitetskrav for alle som skal jobbe i byggebransjen i Norge. Byggenæringen er særlig bekymret for rekrutteringen til grunnopplæringen der tallet på søkere har gått ned. Senterpartiet er spesielt bekymret for det høye frafallet i videregående opplæring, særlig innenfor praktiske fag som bygg og anlegg. Jeg tror noe av årsaken er at undervisningen er for teoretisk opplagt, og at den ikke oppleves som relevant nok for yrkeslivet. Opplæringen må starte med den praktiske biten, slik at teorisvake elever, de som oftest har best praktiske ferdigheter, opplever mestring og framgang. Så må teorien komme i neste omgang, og den må oppleves relevant for faget. Videre er fagskolene et viktig alternativ til høyere utdanning, og de er viktige institusjoner for kompetanseheving og spesialisering. Det er også viktig at det er et desentralisert tilbud, slik at en ikke må flytte bort fra familien for å få videreutdanning. Et hovedmål er at energibruken i bygg skal reduseres betydelig, med passivhusnivå innen 2015. Det vil både spare huseier for framtidige fyringsutgifter og være god miljøpolitikk. Samtidig gir det oss noen utfordringer. Derfor er det bra at helsemessige og samfunnsmessige konsekvenser skal utredes. For den som har bodd på en hybel som var så kald at vannglasset på nattbordet som regel var bunnfrosset midtvinters, hilses klare energikrav i nye bygg hjertelig velkommen. Universell utforming er et førende prinsipp i den nye plan- og bygningsloven. I dag er det bare 10 pst. av bygningene som er tilrettelagt for bevegelseshemmede. Gjeldende byggteknisk forskrift stiller ikke krav om tilpasning for rullestol til boligen, men til tilgjengelighet for inngangsplanet. Onde tunger vil ha det til at kravet til universell utforming koster flere hundre tusen per boenhet, og at det er hovedårsaken til at det bygges for få boliger. Rapporten fra SINTEF Byggforsk tilbakeviser disse påstandene. Den konkluderer med at kostnadsøkningen på grunn av universell utforming ligger på rundt 40 000 per boenhet, en liten andel av totalkostnaden. Senterpartiet er opptatt av skogens rolle for å redusere CO2-utslipp. Skogen binder karbon når den vokser, og den avgir CO2først når den råtner. Tre fra bærekraftig skogbruk er et miljøvennlig materiale med mange bruksområder. Tre har hittil vært mest brukt i småhus, men i de siste årene er det også oppført næringsbygg i tre. Framstilling av treprodukt er, sammenlignet med mange andre produkt, lite energikrevende og gir lite prosessutslipp. Tre bør etter min mening bli foretrukket byggemateriale i langt større grad enn i dag. Mange opplever at byggesaksprosessen er for komplisert og unødvendig ressurskrevende. Derfor er jeg glad for at regjeringen har som mål å redusere de administrative byrdene for både næringslivet og forbrukerne.