trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-08:
Det er bred politisk enighet om at vi skal ha matproduksjon i Norge, og at vi skal ha et attraktivt landbruk i alle deler av landet. Men hvis vi skal ivareta vårt ansvar for å produsere mat, må vi også være varsomme og bevisste i vår omgang med det som er en forutsetning for matproduksjon, nemlig matjorden vår. Miljø- og ressursvennlig utnyttelse må være en viktig stolpe i norsk landbruk. Forvalteransvaret forplikter. Det forplikter oss til å ivareta ressursgrunnlaget slik at vi kan overføre jorden og et godt grunnlag for matproduksjon også til kommende generasjoner. For Kristelig Folkeparti er ansvarlig og bærekraftig miljø- og ressursforvaltning innenfor landbruket en kjerneverdi. Det er en del av den helhetlige økologiske tankegangen som må prege oss i enda sterkere grad framover. Økologisk landbruk spiller en viktig rolle i utviklingen av landbruket. Denne måten å drive landbruk på kan være med på å gjøre landbruket mer miljøvennlig og bærekraftig, og som forslagsstilleren også peker på, skal denne produksjonsformen være en spydspiss i utviklingen av norsk landbruk. Dette hus har satt et måltall om at vi skal ha 15 pst. økologisk forbruk og jordbruksareal innen 2020. Det er et viktig mål, men det er et veldig ambisiøst mål når vi vet hvor vi er nå, og hva som eventuelt skal til for å komme dit. Samtidig ser vi at vi har en økt bevissthet hos forbrukerne rundt hva de spiser, og hvordan både natur og dyr behandles i produksjonen av mat. Norske forbrukere ønsker mer økologisk mat, og ifølge Landbruksdirektoratet har vi sett en stor omsetningsvekst det siste halve året, på over 20 pst. Fra statsrådens side er det sagt at vi vil få en drøftelse av økologisk landbruk når landbruksmeldingen kommer, og at det også blir satt i gang et strategiarbeid etter at meldingen er fremmet. Jeg forventer at regjeringen jobber godt og raskt med denne strategien, slik at vi får satt i gang de riktige tiltakene for forbruk og for produksjon, for å øke andelen økologisk landbruk i dette landet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-08:
Eg vil starta med å takka forslagsstillarane. Så vil eg også retta ein takk til representanten Grimstad, som heldt innlegg i dei to fyrste sakene slik at me fekk tid til å innfinna oss. Det var bra. Saka om toppindustrisenteret er på alle måtar ei gladsak. Det er eit av mange nødvendige tiltak for ein ny industripolitikk. Utgangspunktet er det beste, for det er brei politisk einigheit om tiltaket, det har støtte frå LO og NHO, det er omtalt i statsbudsjettet, og det er vilje til å få dette til. Eg vil berre knyte ein kommentar til ein av merknadene som Høgre og Framstegspartiet har, fordi dei er veldig opptekne av at under den raud-grøne regjeringa var det lite utvikling for annan industri enn den petroleumsrelaterte. Det meiner eg er ei litt korttenkt utsegn. Eg meiner at på same måte som dagens opposisjon ikkje gjev dagens regjering skulda for fallet i oljeprisen, så var det i alle fall i delar av landet veldig naturleg at industrien var retta inn mot petroleumsrelatert verksemd når oljeprisen låg over 100 dollar fatet. Bedriftene stod i den situasjonen at dei kunne velja om dei ville bruka ressursane sine på verksemd som dei tente svært mykje på, eller om dei skulle ta ned noko av den aktiviteten for å satsa på andre område, som dei tente noko mindre på. La meg minne om at oljeprisfallet var det ingen som spådde. Alle visste at det ville koma ein gong i tida, men ingen visste kor lenge det var til. Eg synest at Høgre og Framstegspartiet, som heller ikkje då oljeprisen var over 100 dollar, var veldig ivrige på at no måtte ein ta ned aktiviteten innanfor olje og gass, kunne ha vore noko rausare i si historieforteljing. Men toppindustrisenteret kjem. Det er veldig bra. Eg håpar me får ein god politisk debatt også framover om innretninga av dette, men ikkje minst òg om andre verkemiddel som kjem, og som har ein klar forventning om at næringsministeren vil levera på når industrimeldinga omsider kjem til Stortinget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-08:
Eg skal ikkje forlengja debatten ved å gå inn på lange vurderingar av representanten Fredriksen sine vurderingar av dei forskjellige regjeringane som har vore i det siste, anna enn berre å slå fast at ofte er det sånn at partimedlemskap har ein viss innverknad på måten ein vurderer ei regjerings innsats på. Så vil eg berre knyta ein kort kommentar til vedtaket og lokaliseringa. I vedtaket står det «kompetent miljø i Nord-Norge», men komiteen understrekar òg i forslaget til vedtak at det skal vera «med ankerfeste i Sør-Varanger». Eg vil be næringsministeren leggja merke til at i merknadene skriv komiteen at det skal vera «med siktemål om lokalisering i Kirkenes».
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-08:
Turistfiske og det at folk ønskjer å koma til Noreg for å fiska, er i utgangspunktet eit stort gode, men det må skje innanfor nokre rammer. For ikkje å dra ut debatten unødvendig vil eg berre fullt og heilt slutta meg til innlegget frå representanten Hjemdal og det som der vart sagt. Det var éin uklårleik i innlegget frå representanten Hjemdal, og det var om forslag nr. 3 var frå Arbeidarpartiet eller frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet. Det rette er at det er frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet. Senterpartiet si grunngjeving for å gå imot forslaga nr. 4, 5 og 6, frå SV, er at me fryktar at det her vert lagt opp til ei ordning som i ei ideell verd ville ha vore god, men som vil påføra mykje unødvendig byråkrati, som ikkje står i samsvar med den nytten som forslaga ville gje.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-08:
Senterpartiet står bak målet om 15 pst. økologisk landbruk, og me ønskjer sjølvsagt at ein skal nå det målet når Stortinget har sett eit sånt mål. Samtidig er det viktig å merka seg at det avgjerande må vera forbrukarane sin etterspurnad etter økologisk mat, og at forbruket må vera tilpassa det. I Senterpartiet ønskjer me at folk skal få tilgang på norsk mat, norske matvarar. Det gjeld anten dei er økologiske eller konvensjonelle. Eg trur at ein i diskusjonen om økologisk mat kunne ha vore ærlegare i kommunikasjonen. Ein er veldig oppteken av at økologisk mat er bra for alt, uansett. Eg trur ikkje at det er mogleg å redda verken klimaet eller miljøet ved å eta økologisk kiwi importert frå New Zealand, like lite som det er mogleg å redda klimaet ved å eta økologisk avokado frakta frå Peru. Då er det faktisk betre med eple frå Hardanger, sjølv om dei skulle vera konvensjonelt dyrka. Det er litt av kjernen med spørsmålet om økologisk mat. Me må ikkje marknadsføre økologisk mat på ein måte som gjer at forbrukarane får den oppfatninga at vanleg, konvensjonell mat er farleg for miljøet og for folk. Det er eg oppteken av, og det er Senterpartiet oppteken av. Når det gjeld dei konkrete forslaga, ønskjer me – og har merka oss – at det kjem ei omtale av økologisk landbruk i landbruksmeldinga. Eg reknar òg med at departementet legg opp til ei vurdering av dei målkonfliktane som kan vera innanfor landbruket. Me seier at me vil ha meir økologisk produksjon, men me seier òg at me vil auka norsk matproduksjon, og då må ein iallfall ha eit økologisk landbruk som bidreg til at ein har høg produksjon òg innanfor den økologiske produksjonen. Viss ikkje vil det ikkje vera mogleg å nå begge dei måla. Det er eksempel på éin målkonflikt som er i landbrukspolitikken, og som eg meiner det er viktig at me, når Stortinget skal behandla meldinga, gjev klare tilbakemeldingar om. Eg trur det vil vera enklare for landbruksforvaltinga å følgja det opp viss ein har mål som i større grad samsvarar med kvarandre.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-08:
Statsråden har fått ros av representanten Botten, og statsråden har gjeve ros og sagt at Pollestad har eit poeng – einigheita er rørande. Så oppfattar eg statsråden slik at dette ikkje vil vara veldig lenge, og at ei heilskapleg, liberalistisk landbruksmelding skal verta lagd fram for Stortinget før helga. Det ser me fram til. Men eit prinsipielt spørsmål som er interessant å ta opp i den samanhengen, er kor vidt ein statsråd frå Framstegspartiet meiner det er ei oppgåve for storting og regjering å ha verkemiddel der hensikta er å påverka etterspørselen etter økologiske matvarer.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-08:
Framtiden vil kreve at vi industrialiserer det grønne skiftet. Da er det viktig å utvikle den beste kompetansen og foredle denne, slik at den virkelig blir tilgjengelig for alle industri- og næringsmiljøer i Norge. I dette bildet er etablering av et toppindustrisenter særs interessant. Så takk til så vel forslagsstillerne som initiativtakerne og for næringsministerens håndtering av dette så langt. Som del av komiteens flertall vil jeg understreke at et toppindustrisenter må utfylle, ikke erstatte de eksisterende klyngevirkemidlene. For meg og Venstre er det viktig at man i forprosjektet som er påstartet for å se nærmere på hva et toppindustrisenter kan bli, får gjøre sitt arbeid om hva det bør eller skal inneholde før det konkluderes med om og hvordan et toppindustrisenter skal etableres. Jeg forventer at forslaget og diskusjonen om et toppindustrisenter tas inn i arbeidet med industrimeldingen som regjeringen arbeider med.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-08:
Ungdomsfiskeordningen har bidratt til at ungdom har kunnet skaffe seg et innblikk i og et stykke på vei forståelse av hva fiskeryrket innebærer. Jeg sier et stykke på vei. En utvidelse av denne ordningen til de deler av året da det ikke er like smult som på sommeren, vil gi et enda bedre innblikk i hva det vil si å være fisker. Men det gir også noen nye utfordringer hvis denne ordningen skal utvides. Hva med sikkerhetsaspektet ved å utvide ordningen til de deler av året som har et grovere vær? Hva med kvalitetsbehandlingen av fisken? Fiskeriet er et fag som skal læres, og det stilles stadig strengere krav til kvalitet og hvordan fiskeredskap håndteres. Hva med kontrollmessige utfordringer og kapasitet ved fiskemottak i sesongfiskeriene og konsekvenser for kvoteuttak? Hva med avgrensing av aldersgrupper og andre kriterier som skal gjelde for deltakelse? Dette må det ses nærmere på, slik komiteen ønsker. Jeg har lang fartstid i fiskerinæringen, og rekruttering til fiskeryrket er jeg virkelig opptatt av. Norge har hele tiden behov for at lærevillig og interessert ungdom bestemmer seg for å velge fiske som yrkesvei. Hvis vi skjøtter våre fiskebestander godt, slik vi gjør i dag, er dette en næring med et evighetsperspektiv, en næring som også i framtiden vil bidra solid til norsk økonomi og velferd. Jeg synes det er grunn til å gi honnør til SV som setter dette spørsmålet på dagsordenen, og jeg er sikker på at vi finner løsninger for et utvidet ungdomsfiske. Jeg vil bare avslutte med å si at det er prisverdig at Høyre og Fremskrittspartiet nå blir med på «fellesen».
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-08:
Fiskeriministeren gir et godt svarbrev med relevante vurderinger til komiteen, slik det ligger ved denne saken. Det som skrives om registreringsordning for turistfiskebedrifter og pliktig rapportering av fangst, er tiltak som vil gi bedre oversikt – ja faktisk nødvendig oversikt. Det er en samlet komité som poengterer at det er viktig å få en oversikt over hvor mye fisk som faktisk går til turistfiske. Turistfiske er viktig for mange kystsamfunn, og Venstre ønsker at dette skal være og bli en attraktiv næringsvei for både eksisterende og nye turistbedrifter. Fiskerinæringen og reiselivsnæringen lever side om side mange steder, og det vil raskt oppstå situasjoner der det murres om ressursuttak fra havet. Hvor mye av bestemte kystbestander blir høstet? Fiskerne har rapporteringsplikt. Det har ikke turistbedriftene. Jeg er glad for at det foreslås innført. Denne saken, fra SV, kommer midt i en høringsrunde som Nærings- og fiskeridepartementet gjennomfører, knyttet til turistfiske. I dette bildet er jeg glad for at et stort flertall i komiteen, alle unntatt SVs representant, er enig med departementet i at det ikke må konkluderes med nærmere regler om gjennomføring av registrerings- og rapporteringsordningene før etter at høringsprosessen er avsluttet. Noe annet som jeg er glad for at et stort flertall i komiteen avviser, er forslaget om å overføre retten til å forvalte turistfiske til kommunene. Fiskeressursene er nasjonale og må forvaltes nasjonalt. Det har vært påpekt av flere. Det er jeg helt enig i. Avslutningsvis vil jeg tilkjennegi at Venstre støtter forslag nr. 3, fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som omhandler omregningsregler.
Pål Farstad (Venstre), 2016-12-08:
Først vil jeg takke Rasmus Hansson, som er forslagsstiller. I likhet med Miljøpartiet De Grønne er Venstre og jeg opptatt av å øke økologisk produksjon og forbruk i Norge, og ikke minst at vi når de økologimål som Stortinget har satt. Derfor fremmer Venstre og SV følgende forslag i denne saken: «Stortinget ber regjeringen i den kommende stortingsmeldingen om landbruket legge frem en strategi om hvilke tiltak den vil gjennomføre for å innfri Stortingets vedtak om minst 15 pst. økologisk produksjon og forbruk, og en tidsplan med ansvarsfordeling for gjennomføringen.» Jeg tar opp det forslaget som her er referert. Venstre mener at dette tar opp det som bør tas opp i denne saken, med forventning om at ansvarlig statsråd følger opp. Vi ønsker ikke å komme med noen uttømmende liste over hvilke momenter som skal følges opp av departementet, men peker på, sammen med flertallet i komiteen, at det er behov for å iverksette nye tiltak for å kunne nå målet som Stortinget har satt. Det haster med å komme på offensiven. Avslutningsvis: Hvis landbruksmeldingen kommer en av de nærmeste dagene, ser jeg selvsagt at det kan være krevende å få en økologisk strategi i meldingen. Jeg ser fram til hva landbruksministeren har å si til dette. Uansett: Det haster med å komme på offensiven i dette temaet, og at det blir arbeidet raskt med en strategi.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Eg tenkte eg berre skulle vise til eit interessant og illustrerande tal som er relevant for denne diskusjonen: Noreg har færre robotar per tilsett i industrien enn land som Sverige og Danmark, og langt færre enn Sør-Korea, Japan og Tyskland. Vi ligg altså under gjennomsnittleg robottettleik per industritilsett på verdsbasis. Det høyrest kanskje litt rart ut å trekkje fram robottettleik i ei sak som denne – kva har det med det å gjere? Men eg trur det er eit ganske interessant nøkkeltal for å forstå den situasjonen norsk industri er i. Noreg ligg rett og slett langt bak andre land i å utnytte ny teknologi. Det nye industriregimet med robotisering, automatisering og auka digitalisering er ein av dei sterke trendane internasjonalt, og det er grunn til å tru at Noreg med utgangspunkt i tal som dette ligg altfor langt bak. Når ein ser til andre land og korleis dei har møtt dette, er det nettopp å etablere denne typen senter, gjerne fleire senter, men det er ofte land som er langt større enn Noreg. I USA etablerte ein den typen avansert industriproduksjonssenter i kvar enkelt stat på føderale pengar sin kostnad. I Storbritannia har dei laga liknande system med denne typen senter som skal betene industrien og skal vere ein møteplass mellom forsking, teknologimiljø og industri. Så det er openbert at dette er ein veg å gå. Eg trur også det er openbert for dei fleste at Kongsberg Gruppen kanskje er det miljøet i Noreg som ligg fremst i dette arbeidet. Det er også derfor vi har peikt på dei, og vi må kome i gang raskt. Det hastar. Så må eg seie at eg har sjølvsagt også forståing for at statsråden vil sjå dette i ein større samanheng i industrimeldinga. Industrimeldinga har jo latt vente på seg, og det i ei tid da vi verkeleg treng ein overordna strategi for korleis ein skal hjelpe norsk industri over i neste fase. Vi ligg altså fire år etter dei andre industrilanda som ligg rundt Noreg. Dei har allereie store nasjonale strategiar som dei er godt i gang med og har kome langt med, mens Noreg ligg etter. Rykta går om at industrimeldinga som kjem frå statsråden, er spennande, utan at eg veit noko om innhaldet i den. Eg berre høyrer rykte frå industrien. Så vi i SV ser fram til meldinga – det er på høg tid. Eg håpar også at den har spenstige og ambisiøse forslag som Noreg verkeleg treng. Vi er faktisk i ei tid der vi kan begynne å tenkje på å reindustrialisere Noreg, nyindustrialisere Noreg, med utgangspunkt i dei nye teknologiane. Noreg har masse kraft, høg kompetanse – alt ligg til rette for at dette kan vere ein ny vår for norsk industri. Med dette håpar eg iallfall at tempoplanen for industrimeldinga blir halden oppe, og så håpar eg verkeleg også at industrimeldinga er så ambisiøs som det den treng å vere.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Tusen takk, president – eg begynte å lure på min eigen matematikk her. Det er teknologien her som gjer at vi berre må hugse. Med beskrivinga til statsråden her, som eg deler: Vil statsråden kunne vere einig i at vi, når vi først no får industrimeldinga – så seint som no, mens alle andre industrialiserte land er i gang med nasjonale strategiar for fleire år sidan – ligg litt etter i dei nasjonale strategiane på dette viktige industrifeltet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Eg teikna meg på grunn av representanten Gundersens innlegg. Eg vil berre stoppe opp ved utsegna om at vi skal gjere meir av det vi har gjort. Vi skal sjølvsagt gjere meir av det vi har gjort, men den nye teknologien krev av oss at vi må gjere ting kvalitativt annleis. Det bildet vi ser frå andre land, er at ein frå offentleg side går ganske intervensjonistisk til verks, for ein ser at dette ikkje løyser seg av seg sjølv. Om vi tar USA, som på mange måtar politisk aksemessig ligg langt til høgre for den norske politiske aksen ideologisk sett og i måten ein tenkjer samfunn på, går ein der offensivt til verks med føderale midlar, statlege midlar for å seie det sånn, og fullfinansierer desse sentra, fordi ein ser at denne satsinga, den nye tenkinga, ikkje vil skje av seg sjølv. Fiskeriministeren er også her. Dette er jo eit industrielt felt som er høgst relevant også på fiskeriområdet. Vi veit jo som næringskomité at det store og nye teknologiske skiftet ikkje skjer av seg sjølv, heller ikkje på fiskerifeltet. Her må det ligge nasjonale insentiv om ein skal få ting til å skje. Det er akkurat det som kjenneteiknar dei ulike industrinasjonanes svar på den nye teknologien, det at ein har ein intervensjonistisk linje på dette området. Derfor vil eg seie at for det første kan vi ikkje berre halde fram med det vi tidlegare har gjort, vi må faktisk gjere noko heilt nytt. For det andre må staten faktisk her, anten ein liker det eller ikkje, spele ei veldig sentral rolle. Det har land som har regjeringar som ligg langt til høgre, anerkjent. Derfor vil eg bli veldig skuffa om ein i industrimeldinga kjem med gode skildringar, mens når det kjem til tiltakssida, er statens rolle for å få til det skiftet fråverande.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Vi hamna i ein litt uheldig situasjon med det tekniske behovet for å teste brannalarmsystemet, ein komité som var på blamøte og debatten som gjekk føre seg i salen utan at vi var klare over det. Panikken breidde seg i komiteen da vi skjønte den tabben som var skjedd. Det var mykje spring i gangane. Mens dette skjedde, var det berre ein eller to i komiteen som sat i salen. Saksordføraren var ein av dei som var ute. Forslaget frå Arbeidarpartiet om å flytte forvaltinga av investeringsfonda for Nordvest-Russland og Aust-Europa til Kirkenes har komiteen hatt til behandling, og vi har kome fram til ei samrøystes innstilling. Komiteen er heilt einig med forslagsstillarane om at auka industrisamarbeid og næringsutvikling mellom Noreg og Nordvest-Russland er bra og eit nasjonalt mål. Men slik det er no, har forholdet mellom Noreg og Russland gjort at dette har hamna i ein litt annan situasjon enn tidlegare. Det har også vore utfordringar knytte til kapitalforvaltinga av desse fonda. Investeringsfonda for Nordvest-Russland og Aust-Europa er evaluerte av Menon. Menon har kome fram til at det ikkje – eller knapt nok – er samfunnsøkonomisk lønsamt å fortsetje forvaltinga av fonda i dagens situasjon. Derfor har styret i Innovasjon Noreg også anbefalt at fonda skal avviklast eller førast over til ein ny operatør. Komiteen er einig i, og innstiller på, at fonda skal vidareførast, at dei blir slåtte saman og sett på under eitt, og at dei blir gitte eit nytt mandat, som er tilpassa dagens situasjon. Komiteen ser også utfordringa knytt til kapitalforvalting. Komiteen ønskjer å knyte kapitalforvaltinga til eit kompetent miljø i Nord-Noreg, med eit ankerfeste i Kirkenes/Sør-Varanger. Med det vil eg takke komiteen for eit godt og konstruktivt arbeid. Vi landa på semje i denne saka. Vi er nok alle einige om å få desse fonda til å fungere etter hensikta. Utfordringa er å finne eit godt miljø som kan forvalte det.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Det er vanskeleg for meg å sjå kva regjeringa har tenkt å gjere som verkeleg monar for å sørgje for at ungdom tidleg kjem seg ut i fiske, når ein er så avvisande til å sjå på ungdomsfiskeordninga som Sandberg var i innlegget sitt. Den gigantiske prisutviklinga vi har sett innan fiskeria dei siste åra, gjer at ungdom har store problem med å kome seg inn i fiske. Då er det ekstremt viktig at ein – i alle fall sett frå perspektivet til regjeringspartia – har andre ordningar som gjer at ungdom kan kome inn. Men når ein då avviser dette, som statsråden gjorde i innlegget sitt, lurer eg på korleis Sandberg skal sørgje for å få til denne rekrutteringa.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Poenget er at oppslutninga rundt ungdomsfiskeordninga har gått ned dei seinare åra. Organisasjonar, og også ungdomen sjølve, meiner at det å utvide ordninga vil kunne føre til større oppslutning rundt ho. Ungdomsfiskeordninga har i utgangspunktet problem; ein slit med å få folk til å ta ho ordentleg i bruk. Ein bør sjå på den ordninga, utvide ho på ulike måtar – altså vere imøtekomande. Ja, det er nokre store utfordringar her også, men eg trur at om målet er å sørgje for at ungdom raskare kjem ut i fiske, slik at ein får smaken på sjøen tidleg, er ungdomsfiskeordninga eller liknande typar ordningar retta mot ungdom i den fasen, ekstremt viktig. Når dette no går ned, er spørsmålet: Kva tenkjer statsråden da at ein skal gjere om ein avviser forslaget frå SV om å utvide ordninga til å gjelde for heile året?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Da forstår eg statsråden rett, at ein skal sjå på ordninga for å sjå om det er mogleg gjennom informasjonstiltak å auke tilslutninga til ho. Det får vi berre håpe fungerer. Så får vi kome tilbake til om sjølve ordninga skal utvidast eller ikkje. Eit nærslekta tema til det å sørgje for at folk kjem inn i fisket, får smaken av og blir interessert i det, er at dei òg seinare kan få eit liv på havet som sjølvstendige fiskarar. Statsråden og eg har hatt ein diskusjon per spørsmål og svar om desse tinga, og eg vil difor spørje statsråden om han er bekymra for den prisutviklinga som vi no ser, iallfall gjennom media. Eg veit at statsråden ikkje har tilgang på den typen informasjon – eg har ikkje den typen statistikk sjølv over prisutviklinga på kva det kostar å komme seg inn i fisket – men er han bekymra for den utviklinga som no skjer, og at den har uheldige konsekvensar for rekrutteringa av unge fiskarar til yrket?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Eg var ikkje klar over at vi hadde eit jubileum snart, og eg trur at statsråden og eg faktisk møtte kvarandre den 16. desember, så vi får satse på eit dakapo på Dagsnytt 18 over kanskje same tema, men fornya. Når det gjeld denne utviklinga, er det ei utvikling som direkte påverkar rekrutteringa, for det gjer terskelen høgare for å kome inn. Som statsråden var inne på, så er dette ei utvikling som har skjedd over tid, men som har eksplodert det siste året. Det er berre å spørje dei ulike meklarhusa, om statsråden har ønske om det. Det har eksplodert under statsråd Sandberg sitt snart eittårige jubileum – det har han sørgt for. Det går bra med dei norske fiskeria på den eine sida, men mindre bra med dei unge fiskarane som kjem inn – altså, dei unge menneska tar i mindre grad del i den verdiskapinga. Vil fiskeriministeren iallfall ta initiativ til å skaffe informasjon om korleis prisutviklinga har vore, sånn at statsråden er informert om utviklinga?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Det er ei ekstremt viktig sak vi diskuterer her, og berre fordi eg representerer eit syn som er i strid med det synet som Bakke-Jensen står for, så betyr ikkje det at eg snakkar ned fiskerinæringa. Når eg seier at talas tale er klar – det står dårleg til med rekrutteringa til fiskeria – er ikkje det å snakke ned fiskeria. Det er å ta eit problem på alvor. Når eg er bekymra for den prisutviklinga som det er når det gjeld å kome seg inn i fiskaryrket, og at det effektivt forhindrar ungdom som ikkje har gode bankforbindelsar, å kome inn i fiskaryrket, er ikkje det å snakke ned næringa. Det er å påpeike eit problem, og ikkje minst å gjere den næringa her open for ungdom som ønskjer å kome inn. Sjølv om det går bra med norsk fiskerinæring, må spørsmålet alltid vere: Kven tener på denne positive utviklinga? Når verdiane aukar, når det blir dyrare å kome seg inn i fiskaryrket, så må dei som kjem seg inn i dette her, ta opp lån. Den prisauken vi har sett, er i stor grad noko som også blir lånefinansiert. Det betyr at gjeldsbyrda i fiskeria aukar. Kva skjer då? Jo, det betyr at meir av verdiskapinga frå fiskeria går til å betene lån, går til finanssektoren, ikkje til verdiskaping i kystsamfunna. Det er også litt av bakgrunnen for at enkelte forskarar meiner at effektiviteten i norske fiskeri har gått ned. Det er fordi stadig meir av inntektene går til å betene lån. Det er ikkje å snakke ned næringa å påpeike dette her. Det er av kjærleik til denne næringa ein tar opp desse problema, at verdiskapinga skal kome kystsamfunna til gode, at det skal kome ungdommen langs kysten til gode, at dei skal kunne ta del i fisket. Å påpeike at no blir kystsamfunn stengde ute, no blir ungdom stengde ute frå å kome ut i fiskeria, no skjer stor verdiskaping her, men det kjem ikkje desse miljøa her til gode, er ikkje å snakke ned. Det er å tale for. Det er å tale for kystnasjonen Noreg å meine at bankane ikkje skal vere dei som sit igjen med den store verdiskapinga. Det skal ikkje vere dei store finansmiljøa som skal tene på denne utviklinga her, det skal kome kystsamfunna og den norske befolkninga til gode. Det er ikkje å snakke ned næringa. Når vi da er inne på kva som skal vere naturlege visjonar for dette: SV har ingen forakt for trålflåten, men vi meiner at det skal vere arbeidsdeling her. Det skal vere punkt der kystflåten arbeider, og punkt der trålflåten arbeider. Det må vere uproblematisk og avklart, ikkje sånn som i dag, der det eine grip inn i det andre og skapar store konfliktar – heilt unødvendige konfliktar – langs kysten. Det treng vi å få ei avklaring på. Vi kan ikkje ha det sånn at vi skal gå framover på dette feltet her med å generere nye konfliktar. Vi må heller prøve å gå framover og skape forsoning.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Det er eit uttrykk som heiter «Follow the Money». På grunn av den auka prisveksten på dette feltet veit vi at pengane i større grad går til å betene lån, det er eit faktum – altså går mindre til verdiskaping langs kysten. Det er berre å ta det på alvor, det meiner eg at representantane Grimstad og Bakke-Jensen bør gjere, dei bør ta det ordentleg på alvor. Når det gjeld fornying av flåten, er det interessant at båtane med ei lengd som har vore utanfor strukturkvoteordninga, har fornya seg like mykje som dei som har vore innanfor. Ein har ikkje vore avhengig av å lage den typen gjeldskarusell for å fornye og skape ny teknologi. Det må vere eit paradoks – for Bakke-Jensen i alle fall. Viss det viser seg at denne prisgaloppen trekkjer teppet unna rekrutteringa til den store sjømatnasjonen Noreg, bør i alle fall regjeringspartia vere villige til å sjå på kva som kan dempe denne prisgaloppen. Viss ikkje begynner eg å lure på kva i all verda ein vil.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Takk for påminninga. Ja, eg vil ta opp dei forslaga.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Når det gjeld det som er utgangspunktet for statsråden, at ein skal utvide utførselskvoten frå 15 til 30 kilo, er grunngivinga primært registreringsbehovet. Her er forslaget frå SV og forslaget frå regjeringa like: Ein tenkjer at ved å få dette inn i organiserte former gjennom registrerte bedrifter vil ein få mykje betre oversikt. Men eg ser ikkje kva som er grunngivinga for at ein vel å gjere dette ved å auke frå 15 til 30 kilo. Kvifor kan ikkje regjeringa gå inn for ein modell der ein ikkje kan føre fisk ut av landet med mindre ein er knytt til den typen bedrifter? Det ville jo skape eit regime som var mykje meir oversiktleg, slik at turistar ikkje trong å vege og vurdere osv. før dei reiste ut – dei kan rett og slett ikkje ta med seg fisk med mindre dei har fått ein sluttpakkesetel frå ei registrert bedrift.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
Det er eg som ber om svar frå statsråden. Viss ein går kritisk gjennom det, er det primære ønsket til SV at ein ikkje skal kunne utføre fisk i det heile. Så dette er eit slags sekundært standpunkt for oss, der vi går inn for at ein skal ha ei rund vurdering, altså slik at ein ikkje berre har fileten, skjer ut dei beste delane og hiver resten. Slik systemet er i dag, gjeld jo utførselssystemet per gong. Viss vi no kjem tilbake til det ordentlege forholdet mellom storting og regjering, skal eg kome tilbake til eit spørsmål. Det å dra og kaste, dra og kaste til ein får den storleiken på fisken ein vil ha, veit vi skjer masse langs kysten. Det er ein slags småskalavariant av det vi er veldig imot at dei store trålarane gjer – at dei dreg opp og så spyler daud fisk ut i havet. Det er omtrent det ein ser at dei som er ute etter den store troféfisken, faktisk gjer. Er det aukande omfanget av dette langs kysten noko som bekymrar statsråden?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
SV ber om at det blir votert over forslaga nr. 1 og 2 først, slik at vi kan gi subsidiær støtte til forslag nr. 3.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-08:
SV vil støtte forslag nr. 7.
Monica Mæland (Høyre), 2016-12-08:
Etterpåklokskap er alltid en spesiell sportsgren. Det har jo gått veldig, veldig bra i Norge, og det er klart at behovet vårt for å gå i gang med denne typen strategiarbeid har vært annerledes enn for veldig mange andre land, som Tyskland, som Storbritannia, som vi har vært og besøkt, nettopp for å lære noe av måten de jobber på. Det er i hvert fall på høy tid at omstillingsarbeidet gires opp. Det skjønner alle i norsk næringsliv, selv om omstilling er en evigvarende del av det å drive industri. Men ja, vi er i hvert fall ikke for tidlig ute, for å si det på den måten. Det er på høy tid at vi får en moderne industripolitikk, med tanke på den utviklingen som kommer, og den kommer fryktelig fort, og alle, absolutt alle innenfor alle næringer, må ta det inn over seg.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-08:
Sørlandet er en vakker del av Norge, og det er lett å la seg forføre hvis man får seg en uke i Arendal. Planene om toppindustrisenteret er veldig gode. Det er alle enige om. Men det er slik at da vi fikk det presentert i august i fjor, var det nesten uten innhold. Vi er i en omstillingstid. Det er det mange som har vært klar over lenge. Vi skal bruke de rette verktøyene. At man i denne salen blir angrepet på at man vil bruke den etablerte modellen – forstudie, forprosjekt og så prosjekt – når det gjelder hvordan vi skal bruke offentlige midler, finner jeg merkelig. Man har stilt seg positiv til initiativet som er tatt fra industrimiljøene. Man er åpen om at å dele kunnskap er et godt virkemiddel. Man har sagt at man skal dele, sette seg sammen, tenke godt og så komme med en skisse med mat i – så skal vi se om det er mulig å bevilge mer penger. For to–tre dager siden ble vi angrepet i denne salen for at vi bruker for mye penger. Da må det være mulig å bli enige om at de pengene vi bruker, skal vi bruke riktig. Jeg tror det er stor enighet om hvordan det offentlige skal være en god medspiller til industrien i en omstillingsperiode. Da tror jeg også det er stor enighet om at når det gjelder de gode modellene for hvordan vi bruker midlene – forstudie, forprosjekt og så prosjekt – er vi på trygg grunn.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-08:
Jeg vil bare få legge litt kunnskap til saken. Sør-Varanger kommune har søkt om omstillingsmidler, og fått det, et omstillingsprogram på 40 mill. kr, så den delen av begrunnelsen er nok ikke stående. Sør-Varanger kommune har også, selv om de er i en vanskelig situasjon målt mot andre kommuner, faktisk fått en omstillingspakke som er større enn det man etter lover og regler kvalifiserer for, så her har regjeringen både vært på og vært raus med virkemidlene. Når det gjelder fondene, er det faktisk – hvis man ser på historien – et godt bilde på at man skal være nøye med hvordan man bruker offentlige midler. Dette er fond som nesten ikke har vært i bruk på veldig lenge. Når vi tar kontakt med investormiljøene i Norge, sier man at det å investere i Russland er veldig vanskelig. Vi har gode eksempler på at det å være næringsdrivende i Russland er uhorvelig vanskelig. Vi har eksempler på næringsdrivende som er blitt arrestert, satt i avhør og utvist uten at det er mulig å finne noen påviselig grunn. Dette er et komplisert terreng, det er et ikke-ferdigtegnet kart, og derfor har vi foreslått at man slår de to fondene i hop, derfor har vi foreslått at man ser på mandatet, utvider det, og retter det mer mot investering i Barents-regionen og Nordkalotten heller enn primært i Russland. Derfor har vi også, i motsetning til forslagsstillerne, sagt at vi må ha en anbudskonkurranse, og forvaltningen må legges til et kompetent miljø i Nord-Norge. Vi vet at det er mange gode folk i Sør-Varanger kommune og veldig mange gode miljøer, men vi er ikke helt sikker på at man finner de beste forvaltningsmiljøene for denne type fond i Sør-Varanger. Derfor har vi sagt at man skal lete i Nord-Norge, så får man målt det mot de andre miljøene. Det verste vi kan gjøre nå, er at vi som ren symbolpolitikk bare plasserer pengene i Sør-Varanger og sier at nå har vi gitt dere mulighetene til å ta ting videre. Vi må være sikre på at vi har kompetente miljø, og derfor er heldigvis en enstemmig komité med på at vi skal følge de vanlige reglene for å forvalte disse pengene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-08:
Målt mot de rekrutteringsverktøyene vi hadde for ikke veldig mange år siden, ville dette ha vært et ganske greit forslag, men det er slik at vi i løpet av tre år har innført noe som heter lærlingkvote. Det vil si at ungdom som har tatt en utdannelse på en fagskole og har behov for å komme om bord i en båt for å lære yrket, får med seg en egen kvote. Dette er et veldig godt lærlingtilskudd til flåten, og det har vært veldig vellykket. Vi har doblet kvoten til fagskolene – de yrkesskolene som utdanner unge mennesker for at de skal rekruttere til fiskeryrket. De har fått doblet kvoten sin slik at de nå har råstoff til å gå ut med båtene og fiske. Det gjør at den utdannelsen er blitt mye bedre, og vi har en ungdomsfiskeordning om sommeren som gjør at ungdom som har lyst til å snuse på dette yrket, kan gjøre en avtale med en registrert fiskebåt og gå ut. Det gjør at vi nå ser at vi får ungdom til yrket, og vi får ungdom til yrket gjennom et veldig godt kvalifisert opplæringsløp. Derfor, målt mot ekstra byråkrati og ekstra kostnader ved å ha et kontrollorgan oppe og kjøre gjennom alle feriene – juleferie, påskeferie – da de etablerte fiskerne gjerne også vil ha ferie, mener jeg faktisk at effekten vil være veldig liten. Vi rekrutterer godt til yrket nå, og ungdommen har fått gode virkemidler for å bli gode fagfolk i det som er en av Norges viktigste næringer.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-08:
Vi skal ikke legge fra oss virkningen av de debattene vi fører i denne salen. Jeg vet ikke om det er parlamentarisk riktig, men av og til kan man få en følelse av at representanten Knag Fylkesnes er født bedrøvet. På den måten han evner å snakke ned en næring som fiskeriene i denne salen, kan man nesten lure på om han er interessert i at det skal rekrutteres til næringen, eller om det er en næring han har liggende på nattbordet kun for å dekke eget markeringsbehov. Det er feil at det er veldig dyrt å komme seg inn i næringen. Det er veldig mange unge mennesker som kommer inn i fiskerinæringen i dag. De kommer inn i åpen gruppe, de kjøper seg en fiskebåt, og de får lov til å delta der. Den strukturkvoteordningen som representanten Knag Fylkesnes til stadighet angriper, kom for at fellesskapet ikke var interessert i å bruke offentlige midler på å modernisere flåten. Strukturkvoteordningen er ganske enkelt en ordning som sier til næringen at dere må gjerne modernisere flåten, dere må gjerne lage moderne arbeidsplasser, dere må gjerne legge til rette sånn at unge mennesker vil komme inn i næringen deres, men dere må ta kostnaden selv. Det er strukturkvoteordningen – og den har virket. Vi har altså fornyet en fiskeflåte som i dag er effektiv, og som i dag står i stil til det ressursgrunnlaget vi har. En for stor flåte er jo den største faren verden over, hvor man har for mange fiskere, for mange båter, til det ressursgrunnlaget man har. Vi rekrutterer altså unge mennesker inn i en moderne flåte som leverer kvalitativt god fisk til et voksende marked. Det kan nesten ikke være en vakrere arena å gå inn i. Og det kommer unge mennesker dit. Så har vi noen ordninger som gjør at vi nå har de samme betingelsene for å investere i et fiskefartøy i Finnmark som det man har i Nordland, mens man for et år siden så at folk måtte flytte fra Alta til Vesterålen for å få et pantegrunnlag på båten sin, fordi båten var mer verdt hvis man bodde i Nordland enn den var om man bodde i Finnmark. Vi har altså lagt til rette for at unge mennesker skal kunne investere i denne næringen uansett om man bor i Finnmark, Nordland, Troms eller i et av de andre fylkene. Rettighetene kjøpes nå tilbake til Finnmark. Vi har altså kjøpt en tråler med rettigheter fra Møre. Når representanten Knag Fylkesnes er skeptisk til det, må det være hans forakt for trålerflåten, men da er det sånn at i Finnmark synes vi det er veldig greit at det av og til kommer en og annen stor båt til lands og leverer fangst, og vi synes det er veldig greit at den også er eid av finnmarkinger.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2016-12-08:
Det er ikke min mening å forlenge debatten. Til representanten Fylkesnes: Vi tar ting på alvor. Derfor har vi etablert pliktkommisjonen, som skal se på leveringsforpliktelsene – noe jeg fremmet forslag om under den forrige regjeringen, og som ble nedstemt. Det har vi tatt opp. Nå ser vi på de konfliktene, gjør noe med dem. Vi evaluerer strukturkvoteordningen: Eidesen-utvalget går inn og ser på hvordan denne ordningen har virket, og hva det vil føre til i framtiden. Vi tar de tingene på alvor. Angående gjeldsbyrden har vi vedtatt at næringen skal betjene denne gjelden selv. Vi har sagt at næringen må ta kostnadene ved å modernisere flåten selv. Vi har tatt grep slik at ungdom i Finnmark har de samme rammebetingelsene når de går i banken, som det ungdom i Nordland har. Det mener jeg er en god ordning for å få folk til å satse. Min far hadde en fiskebåt på 31 fot. I dag fisker en slik båt tre ganger så mye som det faderen gjorde. Ikke fordi faderen var en dårlig fisker, men fordi båten er bygd mye, mye bedre, er mye, mye mer effektiv. Fiskeletingsutstyret er mer effektivt, fiskeutstyret er mye, mye mer effektivt. Det fører til at det blir færre fiskere også i den næringen. Dette handler ikke om at folk ikke vil inn dit, det handler om at vi har en flåte som er mer effektiv. Vi tar opp ressursene mer effektivt, med færre hender – på samme måte som vi har færre folk på ligningskontoret, færre folk på bensinstasjonene og færre folk i bankene. Det er ikke alarmerende. Det som kan være alarmerende, er hvis en plutselig ser at vi har en flåte som ikke er moderne, at vi har en flåte som ikke fornyer seg, at vi har en flåte som ikke rekrutterer. Vi har tatt rekruttering på alvor. Derfor har vi lærlingkvoter. Fiskebåten er nå en lærebedrift der ungdommen kommer om bord og får kyndig undervisning for å bli dyktige fagfolk i framtida. Derfor har vi doblet kvoten til de videregående skolene. Skolene skal kunne gi god undervisning til de unge menneskene. Ungdomsfiskeordningen er en ferieordning og veldig bra for ungdom som har lyst til å snuse på dette yrket, men det er jo ikke den som er avgjørende for om vi rekrutterer til fiskeriyrket – om noen 12-, 13- og 14-åringer får lov til å dra seg noen fisker i påskeferien eller til jul. Det handler ikke om det. Det handler om de rette grepene vi har gjort – lærlingordningen, at vi har doblet kvoten til skolene, gitt ungdom muligheten til å gå i banken og finansiere fiskefartøy, og en ordning som gjør at det nå er mulig å modernisere flåten, slik at man kommer om bord på en moderne arbeidsplass. Det rekrutterer til dette yrket.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Som en av forslagsstillerne vil jeg gi uttrykk for at jeg er veldig godt fornøyd med komiteens innstilling, og jeg takker både komiteen og saksordføreren for et godt samarbeid. Bakgrunnen for dette forslaget har to sider. Sør-Varanger kommune er hardt rammet etter nedleggelsen av Sydvaranger Gruve og har i den sammenheng søkt om omstillingsmidler, og denne søknaden behandles separat av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Vi mener samtidig at det er viktig å se på andre virkemidler som kan være med på å stimulere til ny aktivitet. Investeringsfondet for Nordvest-Russland og Investeringsfondet for Øst-Europa ble i fjor evaluert av Menon, og der framkommer det at fondene ikke har fungert etter hensikten. I dag ber derfor Stortinget regjeringen slå sammen de to fondene og lage et nytt mandat for det sammenslåtte fondet, tilpasset dagens situasjon. I tillegg foreslår komiteen å legge det sammenslåtte fondet, som forrige taler nevnte, til et kompetansemiljø i Nord-Norge med ankerfeste i Kirkenes. Jeg mener at stortingsvedtaket i dag er med på å styrke innholdet i nordområdesatsingen generelt, og i tillegg bidrar positivt i den omstilling Sør-Varanger kommune er inne i.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Jeg er veldig mye enig i det representanten Frank Bakke-Jensen tar opp. Jeg ønsker først og fremst å takke komiteen og takke forslagsstillerne. Jeg er veldig glad for at den saken som vi har til debatt her i dag, vil gå igjennom i Stortinget, men jeg vil også minne Stortinget om at jeg personlig fremmet identiske forslag i samme sak både i 2007 og i 2008. Det er godt at vi har en regjering i dag som er mye mer pragmatisk og løsningsorientert enn den forrige regjeringen, som stemte begge forslagene ned. Formålet mitt er i første rekke å takke komiteen for arbeidet og for at dette endelig går igjennom. Det er ingen tvil om at både vi som nasjon og Nord-Norge trenger et økt næringssamarbeid mellom Norge og Russland. Det sier seg selv at Sør-Varanger som et nasjonalt brohode overfor Russland bør være en helt sentral aktør i så måte. Igjen til komiteen: Tusen takk for et godt stykke arbeid.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Forslagsstillarane set fokus på eit veldig viktig område, nemleg korleis vi kan få til ei vellykka framtidig rekruttering i fiskerinæringa. Saksordføraren har greidd ut om synet til komiteen på ein veldig god og ryddig måte, og eg vil berre peika på nokre av grunnane til at vi ikkje går inn på desse framlegga. Det har å gjera med det faktum at framlegga er utan konsekvensutgreiing, og ministeren har i sitt svarbrev òg peika på nokre utfordringar ved å vedta eit framlegg om å utvida ungdomsfiskeordninga til å gjelda heile året. Det er avgjerande viktig å få belyst alle desse sidene, før ein går vidare med eit slikt framlegg. For Arbeidarpartiet er det alltid viktig at vi veit konsekvensane, før vi går inn på eit framlegg, sjølv om vi støttar intensjonen i det framlegget som ligg føre, om at det er viktig å betra rekrutteringa og vekkja interessa såpass tidleg som det ungdomsfiskeordninga faktisk gjer.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Dette utarta etter kvart til ein overordna fiskeridebatt, og det er reelle skilnader i fiskeripolitikken, det er ikkje til å leggja skjul på. Men eg synest at det å halda seg til det denne saka gjeld, nemleg utviding av ungdomsfiskeordninga, kan vera ein fordel. Dette er eit veldig viktig tema, og eg skal ikkje på nokon måte leggja lok på debatten, men med fare for å vera ein festbrems: Vi får alle rimeleg god anledning framover til å diskutera dei generelle overordna politiske skiljelinjene i fiskeripolitikken. Det er store, viktige saker, dei står faktisk i kø, og eg vil som avslutning takka regjeringspartia for det signalet dei har gjeve, at dei faktisk vil gå inn og støtta det forslaget som ligg føre, slik at det vert ein samla komité som stemmer her i dag.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Utanlandske turistar har ikkje høve til å selja fangsten sin, og Stortinget påpeikar at det er opplevinga og ikkje matauk som er essensen i turistfisket. I tillegg har vi eit ernæringsråd som tilseier at 15 kilo er passeleg volum å eta, og at av dei 15 kiloa bør to tredelar vera feit fisk. At 30 kilo er eit riktig volum, kva byggjer statsråden det på?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Det var eit beroligande svar. Komiteen er jo òg veldig klar på at det skal vera ein skilnad mellom registrerte og uregistrerte. Så det synet deler vi. Då er det berre å kryssa fingrane og håpa på at statsråden høyrer på dei som meiner at 30 kilo er altfor mykje, i alle fall sidan ein ikkje ser ut til å ha lyst til å inkludera troféfisken. For viss forslaget om 30 kilo går igjennom, vil ein få ein troféfisk på toppen av desse 30 kiloa. Det er etter mitt syn veldig bortkasta. Når ein får ei kveite på 10 kilo éin dag, og så ei på 15 kilo neste dag, og så kastar ein den på 15 kilo. Det er ikkje i tråd med det som stortingsfleirtalet meiner, og heller ikkje det som ministeren meiner, sånn som eg oppfattar det med å nytta heile fisken. Så kan ministeren forklara kvifor han meiner at troféfisk ikkje skal inkluderast?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-12-08:
Eg takkar for svaret. Eg har eit siste spørsmål. Det dreier seg om reiselivsmeldinga – om turistfiske vil vera inkludert i det som kjem i reiselivsmeldinga. Kan statsråden bekrefta at det ikkje vert noka utsetjing av reiselivsmeldinga om turistfiske vert inkludert?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-12-08:
Jeg vet ikke om jeg var avvisende. Representanten Knag Fylkesnes viser til andre ordninger. Jeg var så vidt inne på det, men jeg kan gjerne ta alle ordningene. Vi har en ungdomsfiskeordning. Ordning med ungdomsfiske gir ungdom mellom 12 og 15 år anledning til å drive fiske i sommerferien. Vi har undervisningskvoter gjennom elevbedriftsordning – det er et pedagogisk program hvor elever i grunnskolen erfarer hva det innebærer å starte med fiske osv. Vi har undervisningskvoter gjennom skolekvoter, som tildeles videregående skoler som underviser i naturfag og fiske og fangst. Vi har undervisningskvoter gjennom lærlingekvoter. Lærlingekvotene er tenkt for de siste to årene, hvor lærlingene er i praksis om bord i et fartøy. Vi har også rekrutteringskvoter. Vi har en rekke ordninger som jeg mener vi kan forsterke og bruke i mye større grad – og det gjør vi. Jeg har nå til vurdering bl.a. dette med rekrutteringskvoter og kriteriene for å få rekrutteringskvoter. Vi kan sannsynligvis gjøre mer innenfor de ordningene som allerede ligger der, i stedet for å utvide ungdomsfiskeordningen, som vil skape komplikasjoner både med hensyn til sikkerhet og kontroll.