trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Regjeringen med Kristelig Folkeparti i spissen har valgt å kutte dramatisk i overføringene til friluftsformål i dette budsjettet. I den tiden vi er inne i nå, mener Senterpartiet at det trengs økt støtte for bl.a. å få folk ut i naturen. Det jeg lurer på, er: Hva er det som gjør at Kristelig Folkeparti ikke vil prioritere penger til gode miljø- og folkehelsetiltak, som de har valgt å kutte dramatisk i sitt budsjett?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Dette statsbudsjettet tar ikke utfordringene rundt flom og skred på alvor. NVE og KS har i mange år advart mot konsekvensen av enda mer ekstremvær. Hva er forklaringen på at regjeringen nekter å ta inn over seg de store utfordringene innenfor dette området? Og hvor mye vil det koste hele tiden å være på etterskudd? Hvorfor vil ikke regjeringen investere i bedre flom- og skredsikring i dette landet?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Det ser ut som statsråden må omprioritere ganske mye penger i dette statsbudsjettet til å drive og frakte ulv rundt omkring i landet med helikopter. I forrige uke ga Stortinget en instruks til regjeringen om at ulvesonen ikke skal kunne utvides, slik denne regjeringen har gjort for å ivareta den mye omtalte Elgå-ulven. Stortinget ba også om at lisensjakten utenfor sonen skulle komme i gang igjen fra og med 15. desember, altså i morgen. Mitt spørsmål til statsråden er om det i morgen blir åpnet for lisensjakt i det området man har snikutvidet av ulvesonen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Jeg registrerer at representanten Kjenseth sier at dagens klima- og miljøminister Rotevatn kan bli historisk og være den første som innfrir en internasjonal klimaavtale for Norges del. Vel, det betyr i tilfelle at dagens regjering har gjort seg skyldig i å bryte Kyotoprotokollen. La nå det ligge. Spørsmålet mitt går på at et samlet storting bestemte at alle nye personbiler som selges i 2025, skal være nullutslippsbiler. Det blir i dette statsbudsjettet innført en egen trafikkforsikringsavgift for elbilister. Klima- og miljøministeren forsvarte trafikkforsikringsavgiften med at man samtidig økte prisen på de forurensende bilene, men i budsjettavtalen med Fremskrittspartiet har man fjernet denne prisøkningen på fossilbilene. Mener virkelig Venstre at når vi skal ha hundre prosent salg av nullutslippsbiler i 2025, er veien å gå å gjøre det dyrere å eie elbil og billigere å kjøpe fossilbil?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Det var gledelig å høre at Arbeiderpartiet nærmer seg SVs klimamål og i dag slår fast at Norge bør påta seg en utslippsforpliktelse om å kutte utslippene med 55 pst. Da er det bare 5 prosentpoeng som gjenstår før man kommer opp på SVs mål om 60 pst. kutt. Arbeiderpartiet var for noen år siden kanskje en av de fremste talspersonene for bruk av kvotekjøp i andre land som et virkemiddel for å nå klimamålene. Da vi sist behandlet klima i Stortinget, og avtalen med EU, sto Arbeiderpartiet sammen med SV, Miljøpartiet De Grønne og noen andre om å si at vi skal ta disse kuttene i Norge. Mine spørsmål til Barth Eide er: Vil Arbeiderpartiet også gå inn for at 55 pst.-kuttene skal tas i Norge, og vil Arbeiderpartiet i en eventuell ny regjering sikre at det blir dyrere å forurense?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Vi hører representanten Dale snakke om kostnadseffektiv klimapolitikk. Da er det merkelig at Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett foreslår å halvere bevilgningene til noe av det som er svært kostnadseffektivt, og som også er en del av Norges viktigste bidrag i klimakampen, nemlig å ta vare på regnskogen. Men la nå det ligge. Representanten Dale var selv inne på den kommende klimameldingen. Samtidig hører vi mange lovord om den såkalte klimavennligheten i norsk olje- og gassproduksjon. Så mitt spørsmål til representanten Dale er: Hva vil være Fremskrittspartiets viktigste krav til regjeringens klimamelding? Er det å øke norsk olje- og gassproduksjon av hensyn til klimaet?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Det er et viktig spørsmål representanten Grung tar opp, men det er også et utfordrende spørsmål, et vanskelig spørsmål. Det har vi sett gjennom den siste tids vindkraftdebatt. Men det er ikke noen tvil om at Norge trenger mer fornybar energi dersom vi skal kutte utslipp, og dersom vi skal klare å skape de arbeidsplassene vi er nødt til å skape til erstatning for dem som er på norsk sokkel. Noe av det første SV ønsker å prioritere, og som jeg også tror vi står sammen med Arbeiderpartiet om, er en storstilt satsing på energieffektivisering for å frigjøre energi, bl.a. i den norske bygningsmassen, som kan brukes både til industri og til utslippskutt. Dernest har vi i vårt alternative budsjett en kraftig satsing på bl.a. flytende havvind, et område der jeg også tror Arbeiderpartiet vil være med og gi oss støtte.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Dette er jo en forbilledlig måte å snu ting på hodet på. Skal vi klare å sikre den norske velferden framover, er vi nødt til nå å sette i gang en satsing på en grønn industri som gir oss utslippskutt og trygger framtidige arbeidsplasser. De som gambler med framtiden og med de framtidige inntektene til den norske velferdsstaten, er jo partier som Høyre og deres likesinnede i Fremskrittspartiet, som ønsker fullt kjør, bonanza, i Barentshavet og gambler på at det fortsatt vil være land som kjøper vår fossile energi når de samtidig skal kutte utslippene og frigjøre seg fra den samme fossile energien. Hvis representanten ser på SVs alternative budsjett, vil hun også se at SV gir skattekutt til folk flest, til dem med de laveste lønningene, dem som har lønninger under 600 000 kr.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Som jeg sa i et av mine tidligere svar, trengs det mer fornybar energiproduksjon også i Norge. En av de tingene som jeg ikke rakk å få med i det svaret, var at vi bl.a. trenger en oppgradering av eksisterende vannkraftverk. Det er nok begrenset hvor mye vi klarer å få ut av en ren oppgradering av vannkraftverk, men det kan være mulig også å se på om det er noen utvidelsesprosjekter som kan gjennomføres uten altfor store miljøkonsekvenser. I diskusjonen om utbygging av energi er vi nødt til å erkjenne at all energiproduksjon har en eller annen form for miljøkonsekvens, det være seg fossile utslipp, CO 2 , det være seg inngrep, eller det være seg produksjon av avfall. Det som man er nødt til å gjøre, er å sørge for å avveie disse tingene og få en miks av de fornybare energikildene som gjør at man klarer å kutte utslipp, skape arbeidsplasser og sikre velferden.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Jeg må først bare en snartur innom Barentshavet, for når representanten Kjenseth sier at man nærmest har satt begrensninger, store begrensninger, på oljeproduksjonen der, er jo resultatet av de forhandlingene som Venstre var med på i regjering før sommeren, helt i tråd med oljeindustriens ønsker. De fikk lagt de såkalte begrensningene for oljeproduksjon akkurat der de ønsket. Det ser vi gjennom 25. konsesjonsrunde, der det utlyses rekordmange nye olje- og gassfelt. Så til spørsmålet om opprettelse av en bank: Ja, vi mener at vi trenger en grønn statlig bank for å sikre investeringer i miljøløsningene framover, for å sikre investeringer i industri og arbeidsplasser som skal være med og sikre vår velferd i årene framover.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Jeg tror nok både statsråden og jeg er enige om at karbonfangst og -lagring er helt avgjørende for at vi skal unngå de mest katastrofale konsekvensene av klimakrisen. Så har regjeringen lagt fram sin stortingsmelding om Langskip og der lovet å sikre et av de karbonfangstanleggene som har kommet langt i planleggingen, nemlig det som er i Brevik. Når det gjelder fangstanlegget for Oslo, Fortum, og avfallsanlegget i Oslo, har man gjort det avhengig av støtte fra EU. Vi vet nå at det er veldig mange søknader til EUs innovasjonsfond. Muligheten for støtte er begrenset, og spørsmålet mitt til statsråden er: Hva er beskjeden statsråden har til Oslo og Fortum dersom EU sier nei til søknaden?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Regjeringens bebudede klimamelding vil komme over nyttår. Når regjeringen i denne perioden skulle ha inngått brede forlik i Stortinget om viktige saker, har de først og fremst henvendt seg til sin tidligere alliansepartner i regjeringen, Fremskrittspartiet. Vi har i dag i dag hørt et Fremskrittsparti som ikke er spesielt interessert i å sette i verk viktige store kutt i utslippene av norske klimagasser. Så mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden ta initiativ til et bredt klimaforlik i Stortinget med de partiene som ønsker en ambisiøs klimapolitikk, eller kommer statsråden og regjeringen først og fremst til å prøve å søke samarbeid med Fremskrittspartiet?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
I helga var jeg på skitur. Det var ikke livets første skitur, og det var ikke akkurat Marit Bjørgen, men en skitur var det. I 2020 har vi alle sett hvor viktig naturen og friluftslivet er for nordmenn. Da samfunnet stengte ned, forble naturen åpen. Det har vært mye vi ikke har kunnet gjøre det siste året, men å dra på tur har regjeringen oppfordret til, og friluftsorganisasjonene har mobilisert. De har tenkt nytt i forbindelse med aktiviteter og smittevern. Og nordmenn har tatt oppfordringen. Det er anslagsvis gått 150 millioner turer bare i sommermånedene, og over 1,5 millioner nordmenn sov ute. I budsjettet kuttet regjeringen bevilgningene til friluftslivet med flere millioner kroner. Som om ikke det var nok, fikk de støtte av Fremskrittspartiet til å kutte enda mer i forhandlingene med dem. Allikevel får klima- og miljøministeren seg til å si at friluftslivet prioriteres. Dette skjer samtidig med at regjeringen gjør det enklere å bygge ned viktige friluftsområder, enklere å bygge ned strandsonen. Regjeringens oppskrift på økt satsing på friluftslivet er mindre penger og mer nedbygging av viktige friluftsområder. I SVs alternative budsjett legger vi inn mer penger til friluftslivet. Vi legger også inn mer penger til oppkjøp av viktige friluftseiendommer, særlig langs kysten. Vi vil også styrke kommunenes mulighet til å ta opp kampen mot pengesterke interesser som bygger ned strandsonen. Dette er viktige områder som folk skal kunne bruke også framover til helsebringende friluftsliv og til å hente inspirasjon til kampen for å ta vare på naturen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
Vi har akkurat vært vitne til et innlegg fra det partiet som må sies å være kanskje den største trusselen mot framtidens arbeidsplasser i Norge, partiet som nekter å ta inn over seg den store klimaomstillingen verden står foran, partiet som vil fortsette å pumpe opp olje og gass lenge etter at det også har blitt ulønnsomt. Jeg vil oppfordre representanten Dale til å lære av historien til en by som Arendal. Arendal var en by som levde godt under seilskutetiden og var en viktig by i skipsnasjonen Norge den gang. For sent innså Arendal at seilskutenes tid var forbi, og at det var dampbåtene som begynte å komme. Arendal ble som en følge av det i mange år hengende etter.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Vi mener fortsatt det er svært viktig at vi får to fullskala anlegg, både Norcem i Brevik og Klemetsrud, og at Klemetsrud-anlegget for øvrig kan bli grunnlaget for karbonfangst også ved andre avfallsanlegg i Norge. Vi har fulgt med på den prosessen som har skjedd i løpet av året. Det er sendt en søknad til EUs innovasjonsfond. Vi har i dialog med dem som står bak Klemetsrud-anlegget, gått inn for en modell der vi øker tilsagnet fra norsk side med 1,5 mrd. kr, slik at vi reduserer søknadssummen tilsvarende. Det inntrykket vi har, er at det vil øke sannsynligheten for at man får disse pengene fra EU, for det er jo ikke en dårlig idé å få penger utenfra også. Det vi må sikre oss, er at vi til slutt blir stående med to anlegg. Hvis det sporet ikke virker, vil vi komme tilbake med en alternativ finansiering, for vi ønsker at også Klemetsrud skal bli bygd.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Hele vår klima-, industri- og næringspolitikk er innrettet mot å skape og opprettholde arbeidsplasser, ikke å fjerne dem. Vi innser at de markedene vi eksporterer til – en svært stor del av norsk økonomi er jo vareeksport til utlandet – etterspør nettopp en renere produksjon. Det betyr at alle stimuli som gjør at man tidlig griper de nye teknologiene, som gjør at man kan produsere mer med mindre utslipp, etter hvert vil belønnes i markedet. Så dette er egentlig en investering i å opprettholde norske arbeidsplasser. Så er jeg enig med representanten Halleland i at kvoteprisen er for lav, og det er veldig viktig at vi nå støtter opp om alle de tiltakene som skjer ikke minst i EU, for at ETS-kvoten, altså det europeiske kvotesystemet, nå virkelig begynner å bite, for da vil kvoteprisen etter hvert følge etter det som ligger på ikke-kvotepliktig sektor. Men la meg understreke at der jeg tror Halleland og jeg kan være enige, er i at det nå er viktig å få til mer likhet mellom kvotepliktig og ikke-kvotepliktig sektor og i stadig større grad se økonomien som en helhet.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg takker for spørsmålet, og svaret er definitivt ja. Vi ønsker minst to fullskalaanlegg. Vi må ha to fullskalaanlegg i nær fremtid, slik at dette kan spre seg til både prosessindustri for øvrig, fra Brevik, og avfallsforbrenning for øvrig, fra Klemetsrud. Det målet står fast, og jeg er glad for at det er noe Senterpartiet og Arbeiderpartiet kan jobbe nært sammen om. Så har vi lagt til grunn at når det nå er sendt en søknad til EUs innovasjonsfond – det var ikke der vi begynte denne diskusjonen – skal vi avvente utfallet av den. Vi har da økt sannsynligheten for at det slår til ved å redusere søknadssummen, slik at den norske søknaden blir en mindre andel av det samlede støttebeløpet som er tilgjengelig. Det er det sporet vi forfølger fram til vi vet utfallet av det. Går ikke det, må vi finne andre måter å sørge for to avfallsanlegg på, altså både Norcem i Brevik og Klemetsrud i Oslo øst.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Svaret på de spørsmålene er ja. Vi står sammen med SV og flere andre i opposisjonen om at vi skal ha et nasjonalt mål på 55 pst. for hele økonomien, altså både det vi tradisjonelt har kalt kvotepliktig sektor, og det vi har kalt ikke-kvotepliktig sektor, som er en motsetning som vi har vært særlig glad i i Norge. Jeg erkjenner gladelig at Arbeiderpartiet var ganske begeistret for det skillet i sin tid, men verden utvikler seg. Vi nærmer oss nå 2030. Da vil det være mange færre kvoter igjen, og vi skal til 2050, hvor Norge skal være karbonnøytralt. Det betyr at alle sektorer må lykkes i å gjøre det de nå gjør, enten det er å produsere varer, tjenester, transport eller mat, på en karbonnøytral måte. Det er en måte å tenke på som har kommet mer inn i det siste. Da er det ingen tid å miste. Det er egentlig ingen gevinst i å kjøpe seg bort fra omstillinger som uansett må skje. Det er bedre å gripe dem nå, investere i dem og så vinne i konkurransen fordi vi var tidlig ute.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Representanten Myhrvold og Senterpartiet er i likhet med Arbeiderpartiet svært opptatt av at vi skal ta hele landet i bruk, og at vi skal sørge for at den nødvendige omleggingen vi skal igjennom, er rettferdig både sosialt og ikke minst geografisk. Det var mange gode signaler om det i Myhrvolds innlegg. Jeg har lyst til å ta opp en problemstilling i det offentlige ordskiftet som bekymrer meg litt, og det er at det av og til skapes en by–land-motsetning når det gjelder mulighetene i det grønne skiftet, at det av og til kan gis inntrykk av at klimapolitikk er noe som drives av folk i byene, og som i mindre grad angår folk i distriktene. Men som representanten Myhrvold nettopp har sagt, er det kanskje i distriktsnæringene at de største mulighetene ligger. Hva vil Myhrvold og Senterpartiet gjøre for at vi kan få en samtale om dette, der distriktene krever å få gå i front når det gjelder mulighetene i det grønne skiftet, snarere enn å bekymre seg over at dette er noe som pålegges dem fra hovedstaden?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Når det gjelder norsk eksport av olje og gass, er det flere viktige forskjeller mellom de to produktene. En av dem er at olje går til verden og gass går til Europa. Derfor er det spesielt viktig at vi følger med på det som skjer ute i Europa akkurat nå når det gjelder naturgass. Det har vært en massiv energiomstilling i Europa i de siste årene. Kullets andel har gått kraftig ned, og der har både fornybar og gass, ikke minst norsk gass, bidratt til at man har kunnet skyve ut kull, og jeg er helt enig med dem som sier at så lenge Europa trenger gass, kan den godt komme fra Norge. Men det som skjer nå, er at man ser at flomlyset har begynt å bevege seg mot naturgassen. De siste dagene har vi hørt at i såkalte Projects of Common Interest vil man ikke lenger finansiere dedikert infrastruktur for verken olje eller gass. Man sier at gassetterspørselen regnes å gå ned med 30 pst. i 2030 og ned mot null i 2050. Da må man erstatte gassen med utslippsfrie gasser. Er norsk gasspolitikk i tråd med de signalene som nå kommer fra Europa?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg er glad for det at vi skal følge dette tett, det tror jeg er veldig klokt, og det tror jeg er klokt at vi alle gjør. For dette utfordrer ikke bare regjeringen, men alle som er opptatt av disse spørsmålene i Norge. Ting endrer seg fort, og det er fornuftig å ha en klok samtale om hvordan dette ser ut. Mitt spørsmål er basert på at jeg opplever at den norske fortellingen om Europas behov for gass og den europeiske fortellingen om Europas behov for gass stemte overens for inntil cirka ett år siden, men nå har de begynt å avvike ganske kraftig, fordi fokuset nå i mye større grad går på at man skal avkarbonisere også de sektorene som til nå har brukt gass. Da er spørsmålet: Er vi i rute med å lage erstatningsproduktene? Vi er glade for Langskip og glade for fokuset på hydrogen, men er vi i rute med å sørge for at vi posisjonerer oss for å vinne i konkurransen om det som kommer etter gassen, f.eks. utslippsfrie gasser som hydrogen? Eller har vi kommet litt bakpå i forhold til det som skjer ute i Europa?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Jeg ble også inspirert av representanten Dales innlegg til en kort kommentar når det gjelder spørsmålet om prosentmål. Jeg tror det er viktig å ta inn over seg at vi allerede har kommet i en ganske annerledes verden når over 70 pst. av verdens bruttonasjonalprodukt nå produseres i land som har sagt, eller i nær framtid kommer til å si, at de skal ha 55 pst. kutt innen 2030 og karbonnøytralitet i 2050. 2030 er egentlig bare en mellomstasjon. Poenget er at verden er blitt enig om å kutte utslipp ned til det nivået som vi altså klarer å fange opp, netto null eller karbonnøytralt. Med tanke på ikke å være med på den ferden da – dette er ikke noe vi bare sier fordi vi må ta vår del av ansvaret, det er fordi vi vil bli hengende etter hvis vi ikke sørger for selv å utvikle de løsningene i alle sektorer, innen energi, innen transport, innen industri, innen bygg og anlegg, når det gjelder hvordan vi bor og lever, og hvordan vi produserer og spiser mat, som gjør at vi klarer dette målet. Det er grunnen til at vi bør ha tydelige mål, og enda viktigere enn mål, at vi faktisk også lager konkrete planer, sektor for sektor, for å nå de målene. Derfor er jeg glad for at et veldig stort flertall i denne salen er enig om at det er fornuftig. Det er ikke bare fornuftig for klimaet, det er også fornuftig for norske arbeidsplasser, for at vi skal ha noe å leve av i framtiden. For de gamle løsningene vil ikke lenger fungere. Vi må gripe de nye nå. Jeg vil si noe som kanskje er litt dristig å si i denne sal: Det finnes intelligent liv i andre land. De ser også trenden. Det kan være at de slår oss i konkurransen hvis vi ikke er ambisiøse. Det er det vi ønsker å være nå. Vi må nyindustrialisere Norge for en grønnere framtid, også for å treffe framtidens markeder i tide.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2020-12-14:
Arbeiderpartiet har gjort seg litt høye og mørke på bekostning av regjeringen i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettet. Det er for så vidt opposisjonens rolle, men de har særlig trukket fram CCS, med oppslag som «Arbeiderpartiet ber regjeringen bla opp for CO 2 -rensing». Som representanten Espen Barth Eide selv sa i saken om det: «For å få til dette(…) trenger vi en investeringsbeslutning allerede i neste års statsbudsjett om to fullskala CCS-anlegg». (…) I Arbeiderpartiets eget budsjett setter de derimot av penger til kun ett. Hva har skjedd den siste måneden som har gjort at Arbeiderpartiet har valgt å finansiere kun ett anlegg?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2020-12-14:
Sosialistisk Venstreparti hevder å være et klimaparti. Samtidig er de imot fornybare energiformer som både vindkraft og vannkraft. Med SVs politikk må vi da enten fortsette å produsere fossil energi eller kutte massivt i energibruken. Vi klarer jo ikke å energieffektivisere 80 TWh – det betyr å slå av lyset. Som om ikke det er nok, ønsker SV heller ikke økonomisk vekst. Det betyr i bunn og grunn et samfunn ganske likt det vi ser i næringslivet nå, i koronatiden. Det betyr at folk mister jobben, bedrifter går konkurs, arbeidsledigheten øker og vi må til med krisepakker. Dette vil altså SV skal skje samtidig som de øker skattene dramatisk både for folk flest og for næringslivet, som jo skaper disse jobbene. Som om ikke det var nok, skal vi heller ikke tjene penger på olje. Altså: ingen oljeinntekter, økt arbeidsledighet, flere konkurser, færre inntekter fra bedrifter, økte skatter, ingen vindkraft, ingen vannkraft. Hva mener representanten fra SV vi skal leve av i framtiden, ut over skatteinntekter fra bedrifter som har gått konkurs, og hvordan skal klimapolitikken til SV finansieres?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2020-12-14:
Om 40 år, når livet mitt går mot slutten, jeg er omgitt av verdens vakreste barnebarn, og de spør meg: Mormor, hva gjorde egentlig du i gamle dager? – da skal jeg fortelle dem om det vi gjør i dag. Jeg skal fortelle dem om dager som i dag, da vi ønsket oss snø til jul, men det eneste vi fikk, var grått, mørkt og regntungt mildvær, om at da jeg var barn, hadde vi herlige vintre med masse snø, at vi akte, sto på ski, bygde snømenn, men at etter hvert som jeg ble eldre, og mammaen deres ble født, forsvant vinteren litt etter litt, hvert år, helt til den ble vinteren de kjenner: grå, mørk og regntung. Så kommer jeg til å fortelle om dem som var på alderen til oldemor og oldefar, om dem som nektet å forstå konsekvensene av de kjemiske endringene vi mennesker gjorde i atmosfæren, og at noen av dem til og med prøvde å stoppe oss fra å gjøre noe. Men så kommer jeg til å fortelle at vi gjorde noe, at vi trosset skeptikerne, at vi kanskje litt sakte, men likevel sikkert tok de grepene som var nødvendige, at vi tenkte på dem, våre etterkommere, og den verdenen vi ville de skulle vokse opp i. For det går i riktig retning. I Norge har vi nå de laveste utslippene på 27 år. Det går ikke på langt nær raskt nok, men det skjer. Og dette budsjettet er et enormt skritt i riktig retning. Ikke bare satser vi massivt på nye teknologier som karbonfangst og lagring, hydrogen og grønn skipsfart, vi satser også tungt på jernbane, sirkulær økonomi og vannkraft, i tillegg til grønne og verdiskapende investeringer gjennom Nysnø. Dette statsbudsjettet innebærer en rekordstor satsing på klima- og miljøtiltak. De reelle økningene i årets budsjett er på over 11 mrd. kr. Det er massivt, og det skaper flere jobber. For vi trenger flere jobber. Koronakrisen har vist oss hvordan samfunnet ser ut uten økonomisk vekst. Det ser ikke pent ut. Det betyr permitteringer, konkurser og økt ledighet. Venstresiden drømmer om å stanse økonomisk vekst fordi de tror det er en snarvei til å stanse utslippene. Det er ikke riktig. Økonomien vår har fått seg en bråbrems, men utslippene kuttes ikke tilsvarende. Vi trenger mer. Vi trenger økonomisk vekst. Vi trenger å satse på grønne teknologier for at bedriftene skal ha overskudd til å investere i klimaløsninger, og vi trenger å kutte nok utslipp. Det er ikke kampen om hvem som kan strø ut flest milliarder i klimatiltak, som skiller høyre- og venstresiden i politikken, det er ja eller nei til vekst, til framtidshåpet og drømmen om at livet til ungene dine blir bedre enn ditt. Vår klimapolitikk er optimistisk. Vi tror på Norge, på dem som allerede går foran og viser vei, på gründerne, som tenker nytt, og på en framtid der vi fortsatt har like gode velferdstjenester som i dag – men samtidig kutter utslipp. For vi har troen på innovasjon og på at vi kan forandre for å bevare både Norge og kloden vår.
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-12-14:
Representanten Sjåstad tar opp et veldig viktig spørsmål, for faktum er at vi kan se konsekvenser av værforandringer og klimaforandringer allerede også i Norge. Selv om vårt land er et av de landene som er mest skånet mot slike hendelser, vet vi at det skjer også hos oss. Derfor har satsingen på flom- og skredforebygging vært så utrolig viktig for det borgerlige flertallet. Det er også grunnen til at den satsingen vi har hatt gjennom syv år på våre budsjetter, får de rød-grønnes satsing på flom- og skredforebygging til å se ut som en dårlig vits – kanskje en av de vitsene som ikke kom med i Nytt på nytt, og som de måtte klippe bort, eller noe i den dur(munterhet i salen) (munterhet i salen)
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-12-14:
Også representanten Jon Georg Dale tar opp et veldig viktig spørsmål. Dette er viktig for Høyre i denne sammenhengen, og det vet representanten Jon Georg Dale selvfølgelig godt, i og med at han etter å ha sittet i regjering med oss i mange år kjenner vårt parti som sin egen bukselomme(munterhet i salen) (munterhet i salen) Og det er helt riktig som representanten Dale sier: I Norge har vi tatt en del av de lavthengende fruktene. Nettopp derfor var det så utrolig viktig at vi fikk et godt kunnskapsgrunnlag for hvordan vi kunne nå det veldig ambisiøse klimamålet som vi har satt oss for 2030. Det kommer da med klimameldingen, basert på Klimakur. Poenget er da at man for det ene må føre en politikk som bidrar til innovasjon, verdiskaping og nye arbeidsplasser, slik at dette bidrar til nye arbeidsplasser også. Det andre er at vi skal omstille oss på en måte som også beskytter vår industri og vårt arbeidsliv.
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-12-14:
Jeg har lyst til å takke representanten for spørsmålet. Det er det tredje veldig viktige spørsmålet jeg får i dag. Hvis presidenten lurer på hvorfor det er så muntert, er det jo fordi man kan være litt mer avslappet og kanskje litt mer seg selv når det kan hende at en ser sin politiske karriere avsluttes samme kvelden(munterhet i salen) (munterhet i salen) Når det gjelder CO 2 -kompensasjonsordning, er det slik at det er litt rart å si at denne regjeringen ikke har vært opptatt av det. Vi har bevilget mer til CO 2 -kompensasjon hvert eneste år. Det er en stor satsing, nettopp fordi vi vet hvor viktig det er for å beskytte norske arbeidsplasser. Så er det slik at vi også driver et intenst lobbyarbeid mot EU, nettopp for at de nye reglene, som ikke er helt klare, men som skal bli klare en gang før nyttår, også skal komme våre bedrifter, vår industri, til gode. Vi opplever at EU er lydhøre overfor oss, men en liten anbefaling til representanten Sandra Borch: Hvis hun vil ha mer innflytelse i EU: Bli medlem!
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-12-14:
Det er en veldig vanlig taktikk av politiske motstandere å si til folk som er i stand til å formulere seg noenlunde engasjerende på en talerstol, at de som gjør det, ikke har noen substans å komme med. Det er noe jeg tror flere av oss har blitt møtt med både eksternt og internt. Men det er ikke sant av den grunn. Grunnen til det ser man bare ved å høre på de innleggene som blir holdt. Jeg viser til konkrete resultater av regjeringens politikk. Det er vanskelig å kalle det performance, det er vanskelig å kalle det kunst – eller kunst er kanskje regjeringens politikk? Det er i hvert fall de konkrete resultatene. Så er det slik at vi har et mål om at alle nybiler som blir solgt i 2025, skal være nullutslippsbiler. Jeg vet ikke om representanten Une Bastholm har fått det med seg, men vi er på vei til å nå det målet – uten å være moralistiske og uten å straffe folk mest mulig, men ved heller å bruke positive insentiver. Legg da merke til at Une Bastholm har lyst til å gå i regjering med et parti som vil skrote elbilfordelene allerede neste år.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Nå vet jeg ikke om jeg ble mest skremt da representanten Heggelund nevnte ordet «revolusjon», eller om jeg ble enda mer skremt da han truet med å tale i flere timer(munterhet i salen) (munterhet i salen) I hvert fall er det slik at vi i Arbeiderpartiet ønsker å øke satsingen på forebygging av flom og skred. Vi ser at mange som lever og bor i flom- og rasutsatte områder, føler stor grad av usikkerhet og frykt. Det gjelder både lokalsamfunn, enkeltpersoner og bedrifter. Samtidig har NVE levert rapporter allerede i 2016 som viser at med dagens bevilgning og dagens bevilgningstakt vil man ikke kunne gjennomføre alle nødvendige prosjekter. Så mitt spørsmål til Høyre og Heggelund er: Kan flere, med de pengene som er lagt inn fra regjeringen og i forliket med Fremskrittspartiet, føle seg trygge for at deres verdier og livsgrunnlag ikke går tapt i framtidige ras, flom og skred?
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Den pågående koronapandemien er fortsatt ikke slått ned. Vaksiner er utviklet og godkjent slik at omfattende vaksinasjonsprogrammer vil bli iverksatt. Selv om utslippene går ned under pandemien, mener Arbeiderpartiet det er avgjørende å beholde fokuset på klimakrisen, menneskehetens største felles utfordring. Klimaendringer fører til svært store endringer i folks liv, og mest sannsynlig vil konsekvensene bli alvorligst nordpå da oppvarmingen er sterkest når man nærmer seg polene. De klimaendringene vi allerede registrerer, fører til varige og dramatiske endringer for enkeltpersoner, samfunn og næringsliv. Reindriften opplevde sist vinter en alvorlig beitekrise som en direkte konsekvens av væromslag og nedbør. Beitene ble dekket av is, noe som vanskeliggjorde reineieres mulighet til å komme ned til beitet, slik at det måtte iverksettes arbeidskrevende og kostbare foringstiltak. Klimaendringene fører til mer nedbør, kraftigere nedbør, ekstremvær og ødeleggelser. Vi må derfor være forberedt på hyppigere flom og skred. NVE har en viktig oppgave med å kartlegge risiko og forebygge og begrense skader som følge av flom og skred som en konsekvens av bl.a. klimaendringer. Mange kommuner har ikke utført faresonekartlegging og kan dra nytte av NVE i arealplanlegging som skal sikre mot risiko knyttet til skred og flom i vassdrag. NVE leverte i desember 2016 en rapport som slo fast at dagens bevilgningsnivå gjør at mange sikringsprosjekter ikke kan gjennomføres. Videre viser NVE til at økte bevilgninger ville kunne ført til reduserte kostnader for samfunnet ved flom og skredhendelser. I tillegg til dette vet vi at mange som lever og bor i flom- og rasutsatte områder, føler stor grad av usikkerhet og frykt. All erfaring viser at det er klokere og billigere å forebygge framfor å reparere skader i ettertid, noe som er godt dokumentert. Det er behov for økte bevilgninger. Derfor ønsker Arbeiderpartiet å øke bevilgningene til klimatilpasning og flomdemping utover regjeringens forslag. Vi må gjøre det lettere for vannet å finne veien ned i jorda med grønne, åpne områder, la trær forsinke vannet og ha et ledningsnett som tar unna nedbøren. Mer nedbør og ekstremvær fører til økt press på vann- og avløpssektoren, hvor det allerede er et stort etterslep på vedlikehold og opprustning. Arbeiderpartiet foreslår derfor en økning til klimatiltak og klimatilpasning i kommunene. Arbeiderpartiet foreslår å styrke klimasatsingen med 100 mill. kr, i tillegg til skredsikring av riksveier i perioden 2018–2029 på 150 mill. kr. Vi føler det er for stor avstand mellom regjeringens budsjett og det reelle behovet.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Representanten Eskeland startet sitt andre innlegg med at hun dristet seg til å ta ordet på nytt, og så grunnla hun det. Grunnen til at jeg tar ordet for andre gang, er delvis fordi Liv Kari Eskeland gjorde det, men mest av alt fordi jeg synes jeg har et veldig godt forslag. Energi- og miljøkomiteen er enig i at det er viktig å komme opp med en løsning som dekker kraftbehovet og samtidig sørger for nødvendig forsyningssikkerhet uten å påføre innbyggere og næringsliv i Longyearbyen for store kostnader. Medlemmene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne registrerer at lokalstyret har inngått intensjonsavtaler med Varanger Kraft om levering av ammoniakk, og har merket seg Varanger Krafts planer om oppstart av produksjon av grønn hydrogen og ammoniakk i Berlevåg i Finnmark. De fire partiene har følgende forslag til vedtak: «Stortinget ber regjeringen fremme en sak for Stortinget om hvordan energiforsyningen i Longyearbyen raskt kan gjøres fossilfri.» Arbeiderpartiet mener at det er viktig å komme opp med en god løsning for Svalbardsamfunnet. Arbeiderpartiet mener også at Varanger Krafts prosjekt i Berlevåg er framtidsrettet, innovativt og godt lokalt forankret, og at det er et viktig prosjekt for å føre det grønne skiftet videre. Så vi håper ut fra det at flest mulig kan stille seg bak den ordlyden.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Eg er heilt einig med representanten i at det har vore gjort mykje godt for å redusere utsleppa dei siste sju åra. I landbruket ser vi det, i transportsektoren ser vi det – på mange område gjer vi det. Det som er risikoen framover, er jo at fordi vi gjorde mange av våre kutt tidleg – før 1990 og før 2005 – får vi ikkje henta ut verdien av det på same måten som mange andre land kan gjere. Det gjer at for å nå våre klimaambisjonar risikerer vi at vi flyttar arbeidsplassar ut av landet for å hindre innanlandske utslepp. Spørsmålet er: Basert på den historia vi har gjennom dei siste sju åra, kan representanten garantere for at vi ikkje dei komande åtte åra skal gjennomføre klimatiltak i Noreg dersom dei bidreg til karbonlekkasje eller flyttar arbeidsplassar ut av landet?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Det som er fantastisk, er at eg tek ansvar for alt som eg er med på, også dette. Det kan eg jo med glede gjere når det gjeld dette spørsmålet, for kven var det som la fram desse bioøkonomiske strategiane, som faktisk rulla dette ut med ei breidde som ingen før hadde sett i norsk politikk? Jo, Framstegspartiet i regjering. Det er rett at det er litt mindre satsing i den budsjettavtalen no enn det var i regjeringas opphavelege forslag, men det er framleis ein vekst i løyvingane. Men også her er vi opptekne av mest mogleg igjen for kvar investerte krone. Det som er spørsmålet til Arbeidarpartiet, er tvert imot kva anna enn å lage bioøkonomistrategiar og å løyve pengar skal ein gjere? Kva slags grep vil ein ta for å auke påskoginga, karbonbindingar i jord, hindre at raudt kjøt vert effektivt avgiftsbehandla, f.eks.? Det er jo dei svara vi framleis etterspør frå Arbeidarpartiet. Vi står på trygg grunn.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Det har ikkje slått meg før, men det var jaggu eit godt forslag, så det skal eg iallfall ta med til dei diskusjonane når dei startar opp. Det er heilt avgjerande at Noreg, vi med vår leverandørindustri, med vår effektive måte å produsere olje og gass på, med relativt sett – samanlikna med veldig mange andre olje- og gassproduksjonar – låge utslepp per produsert eining, har ein aktiv politikk for utvikling i olje- og gassindustrien. Men det kjem også fleire andre krav frå Framstegspartiet, nemleg at vi fører ein politikk basert på at utslepp vert kutta, ikkje flytte, at vi ikkje straffar norske arbeidsplassar, og at vi først gjennomfører dei tiltaka som er mest effektive, i staden for å kaste pengar etter dyre prosjekt, som SV f.eks. er tilhengar av, elektrifisering av norsk sokkel til 8 000 kr per tonn.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Det kan godt hende vi kan få ein lønsam aktivitet også bl.a. basert på skogressursen, på biodrivstoff, men realiteten per dato er at det er eit kjempedyrt klimatiltak. Dersom ein ser til Klimakur, er det i den dyraste kategorien. Det er med andre ord ikkje eit effektivt tiltak dersom ein skal redusere utslepp. I motsetning til Senterpartiet tek Framstegspartiet inn over seg at vi ikkje kan tru at vi får utsleppsreduksjonar dersom vi først brukar pengane på dei dyraste tiltaka, vi må først bruke dei der det er billigast, så vi kjem lengst mogleg først og best. Det er det som er heile problemet til Senterpartiet og alle dei andre partia på venstresida i norsk politikk, ein tek ikkje inn over seg at med dei kostnadene som ein del av klimatiltaka dei peikar på, har – enten det er som Senterpartiet vil, elektrifisere norsk sokkel basert på tusenvis av nye vindmøller på land, eller det er ein biodrivstoffpolitikk til eit par tusen kroner per tonn – vil ein ikkje nå målsetjingane. Og då endar vi opp med at dette vert å gå rundt seg sjølv. Det er ikkje ein effektiv klimapolitikk.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Eg kom over ei søkjeside som heiter Google, i stad, og så søkte eg på «Senterpartiet Veidnes ilandføring». Det dukka opp treff frå NRK, Aftenposten, E24, Altaposten, iFinnmark og ein drøss av andre oppslag. Så gjorde eg det same søket i budsjettinnstillinga for 2021, og det var fullstendig tomt. Det er ikkje samsvar mellom det ein seier, og det ein gjer. Vil representanten no beklage til alle innbyggjarane i Finnmark, spesielt til dei som har hatt forventningar om ilandføring på Veidnes, for at Senterpartiet heile denne tida, gjennom alle desse oppslaga, ikkje har gjort anna enn å kaste blår i auga på folk? Dei hadde aldri tenkt å følgje det opp i praktisk politikk.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
I gjentekne rundar har vi utfordra regjeringa på konsekvensane av elektrifiseringa av norsk sokkel. No har vi sett, basert på Klimakur, at vi kan gjennomføre f.eks. påskoging til 50 kr per tonn, karbonbinding i jord gjennom biokol til under 500 kr per tonn, Langskip til ca. 1 000 kr per tonn eller elektrifisering av sokkelen til 8 000 kr per tonn for dei dyraste prosjekta. Men når ein skal elektrifisere sokkelen frå land, vil det krevje i anslag – statsråden må gjerne korrigere tala viss dei er feil – 12–15 TWh. Då er spørsmålet: Korleis skal ein kunne klare å gjennomføre det utan ei storstilt utbygging av vindkraft på land, og av kva omfang må eventuelt ei slik vindkraftutbygging vere dersom stortingsfleirtalet skulle få gjennom ei full elektrifisering av norsk sokkel?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Eg registrerer at det heller ikkje denne gongen kjem noko konkret svar på kor mykje vindkraft som må byggjast ut, og grunnen til det er naturlegvis at det er betydeleg. No seier også EU gjennom sitt nye klassifiseringssystem for berekraftig finans at det ikkje vil vere berekraftig med tiltak som f.eks. elektrifisering av sokkelen. Basert på erfaring er det få ting som lettare snur Høgre enn når EU faktisk bestemmer seg for noko. Spørsmålet er kor mykje Framstegspartiet klarer å nå gjennom med denne argumentasjonen. Bidreg EUs nye klassifisering til at regjeringa revurderer denne posisjonen?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
EU varsla i helga at dei vil auke klimaambisjonen sin til 55 pst. Likevel ser det ut til at dei gjer endringar i måten dei bokfører opptak av skog på. Punkt 1: Kan statsråden bekrefte at det medfører riktigheit? Og punkt 2: Kva betyr det eventuelt for Noregs moglegheit til å få godskrive auka opptak av skogane våre, gjennom den felles harmoniseringa vi har med EU?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
2020 har vore eit spesielt år for mange, akkurat som budsjettdebatten i dag har vore spesiell på mange måtar. Det er få debattar, om nokon, få politiske tema, om noko, der ambisjonane, måla og vedtaka går føre konsekvensutgreiinga av dei same tiltaka. I dag har vi høyrt ei samla norsk venstreside der det einaste dei er einige om, er at ambisjonane må opp. Konsekvensane av det er det ingen som kan gjere greie for. Men norske arbeidsplassar kan verte skadelidande, som kraftkrevjande industri, som vi har langsmed heile vestlandskysten. Ta f.eks. Hydro Karmøy – eit glitrande eksempel. Etableringa auka dei norske punktutsleppa med ca. 1 million tonn, men reduserer dei globale utsleppa. Skal vi ikkje lenger ha råd til den typen næringsetableringar i Noreg fordi klimaambisjonane og innanlandske utsleppskutt er viktigare enn konsekvensane av politikken vi fører? Når vi høyrer Arbeidarpartiet, Senterpartiet, SV og Miljøpartiet Dei Grøne, høyrest det ut som svaret er eit rungande ja, når det burde ha vore nei. For naturlegvis skal vi bidra med nye industriarbeidsplassar i Noreg, også i kraftkrevjande industri, når det både bidreg til å auke den norske verdiskapinga og trygge norske jobbar og samtidig bidreg til å redusere dei globale klimagassutsleppa. Når poenget er eit prosenttal som ein kan slå kvarandre i hovudet med, i staden for å vise konsekvensane av ulike politiske val, skjer denne debatten seg fullstendig – så også no. Konsekvensane og utgreiingane av dei enkelte tiltaka som Klimakur har teke opp i seg, kjenner vi ikkje. Vi får håpe klimameldinga gjev betre svar enn Klimakur, som f.eks. ikkje tok opp i seg risikoen for karbonlekkasje då dei vurderte enkelte tiltak. La oss håpe det. Men heilt utanom det er fleirtalet av partia her i salen, høyrest det nesten ut til, villige til å setje i gang tiltaka nesten same kva konsekvensane ville vore for norske bedrifter. Vi får håpe 2021 blir betre på mange måtar – også den norske klimadebatten.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-14:
Jeg får takke representanten for et feststemt innlegg i stad. Det manglet i hvert fall ikke på selvtillit, og man kan gjøre mye med performancen og innpakningen hvis man har litt dårlig politikk å legge fram. Det tar jeg med meg. Jeg merker meg at representanten Heggelund skryter av at regjeringen gjør det dyrere å forurense, noe som absolutt ikke stemmer i den sektoren det er viktigst å få kutte utslippene hurtigst på land, nemlig transporten. Det blir akkurat like billig å forurense med bil men denne regjeringen til neste år, og til og med dyrere å eie elbil – 2 000 kr dyrere i året. For å bruke litt store ord, i representanten Heggelunds ånd: Hvordan i all verdens land og rike har Høyre blitt med på først i Granavolden-plattformen å forplikte seg til at pumpeprisen skal være lik, altså helt uavhengig av CO 2 -avgiften som representanten Heggelund er opptatt av å skryte av hele tiden? Hvorfor i all verden har man fortsatt med å gjennomføre det etter at Fremskrittspartiet har gått ut av regjering, slik at det ikke blir en krone dyrere å forurense på norske veier?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-14:
Jeg har vært ganske skuffet over Kristelig Folkeparti i regjering når det gjelder klima. Dette er en regjering som har gassen i bunn for oljeutvinning og nye letetillatelser. Det er en regjering som øker investeringene hele tiden til motorveier vi ikke trenger, når vi trenger å rassikre fylkesveiene og gjøre det billigere med kollektivtransport. Det er en regjering som ikke gjør det dyrere å forurense, og det er en regjering som underleverer noe helt grassat på klimabistanden som Norge burde stilt opp med til fattige land, både for å kutte utslipp og for å sørge for klimatilpasning, slik at barn i fattige familier i Afrika får rent vann når man sliter på grunn av tørke. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti er: Hva mener representanten Storehaug er Norges rettmessige andel av klimabistanden som trengs i verden, med bakteppe i at organisasjonen Kirkens Nødhjelp har vært tydelig på at den er minst 60 pst., og at Norge burde stille med 65 mrd. kr i året til FNs grønne klimafond og annen klimabistand?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-14:
Det stemmer veldig godt at klimakrisen og naturkrisen henger veldig tett sammen, så jeg har egentlig begynt å snakke om det som den samme krisen. Klimaendringene akselererer naturtap og tap av arter på kloden. Artstapet, særlig i havet, altså det at vi taper levende karbon i havet, gjør at karbon frigjøres, som igjen forsterker klimaendringene. Så her er det terskler som spiller sammen, noe som egentlig er ganske farlig. Akkurat nå er det ganske uoverskuelig også. Jeg mener at det er veldig viktig å tenke at mye av naturen er vi nok nødt til å verne, at vi er også nødt til å restaurere tilbake mer natur og redusere arealet som menneskene opptar. Men det er jo ikke bare det vi skal gjøre. Det er også veldig lurt å bruke av naturen mer bærekraftig. Så jeg støtter f.eks. all industri og næringsliv som i dag lever av de fornybare, levende naturressursene, men det må reguleres på en måte som gjør at de samme naturressursene er der for framtidige generasjoner. Det handler om skogbruk. Jeg er for mer verdiskaping i den skogen vi tar ut, men jeg mener også at vi må tørre å verne den som er mest sårbar, og som har arter som er utrydningstruede.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-14:
For å ta utgangspunktet først: Vi har en helt annen analyse av framtiden for norsk olje og gass enn flertallet i Stortinget har. Den lener seg mye mer på analyser og den typen verdensanskuelser man har i land utenfor Norge som ikke har på seg de oljebrillene som vi har. Vi ønsker oss gjerne tilbake til 1900-tallet, da olje og gass hadde det markedet vi håper å ha i dag, men tidene endrer seg. Det betyr f.eks. at biler kommer til å gå mer og mer på elektrisitet. Det betyr at land over hele Europa ønsker å bli selvstendige på fornybar energi. Gass er for dem en veldig kortsiktig overgangsløsning. Så det vi sier nei til, er nye letetillatelser og til å fortsette å satse kapital og arbeidskraft inn i en næring som vi mener helt åpenbart er på hell, noe som hele Stortinget egentlig er enige om, men ikke tør å ha en politisk styring for å avvikle på en bærekraftig måte. Det er 50 000 som jobber direkte i oljen. Tallet er mye høyere når man regner med veldig mange andre, og da er det inkludert alle som jobber i kantiner, med renhold, og som fint kan jobbe innenfor helt andre sektorer.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-14:
Takk for enda et spørsmål om olje, som gjør at jeg kan fortsette resonnementet jeg hadde i stad, etter å ha brukt opp tiden min. Vi har altså en helt annen analyse av framtiden til norsk olje og gass enn det flertallet i Stortinget har. Man må huske at når representanten fra Fremskrittspartiet ønsker at det skal være samme type inntekter framover som vi har hatt på de investeringene vi har gjort hittil innenfor olje og gass, så sier vi at det mener vi er lite realistisk. Den oljeskattepakken som ble gitt i vår, f.eks., vet vi har utløst mange prosjekter – som til og med Finansdepartementet på forhånd var tydelig på at kan være prosjekter som ellers ville vært ulønnsomme. Det betyr prosjekter som i et markedsperspektiv er helt uten mål og mening. Det er prosjekter som bare på kort sikt skal gi arbeidsplasser – ikke i oljen engang, men på verft, verft som vi kunne gitt andre prosjekter og oppdrag som var direkte grønne. Den argumentasjonen som finnes i flertallet her i dag om at en trenger å drive og fortsette å gi oljepenger inn i disse verftene for å kunne satse grønt, har ingen troverdighet så lenge man ikke faktisk finner ut hva vi kan få til av arbeidsplasser med å satse mer på havvind, karbonfangst og - lagring og andre tiltak.