Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg tror jeg kan love en litt kortere debatt i denne saken enn i den forrige. I forbindelse med budsjettet for 2008 ble det vedtatt endringer i rederiskatteordningen med overgangsregler om at to tredjedeler av beregnet gevinst skal tas til inntekt over ti år, mens et tenkt skattebeløp knyttet til den resterende tredjedelen kan avsettes på selskapets fond for miljøtiltak. Det ble gitt vide rammer for hva slags tiltak som kvalifiserer til fradrag i fondene, og frist for å gjennomføre miljøtiltak er satt til utløpet av 2021. Rederier som har planer om miljøsatsing, har altså gode muligheter til å få brukt hele fondet til miljøformål innen denne fristen. For regjeringspartiene har det vært viktig å lage regler som legger til rette for at en del av disse forpliktelsene skal kunne føres som egenkapital. I Ot.prp. nr. 31 for 2007–2008 ble det derfor lagt til grunn at dette normalt kan skje for avsetning på fond for miljøtiltak. Det har imidlertid blitt framført fra bl.a. Rederiforbundet og Revisorforeningen at de latente skatteforpliktelsene som knytter seg til fond for miljøtiltak, etter gjeldende regnskapsprinsipper ikke kan klassifiseres som egenkapital i rederienes regnskaper, selv om rederiene kan sannsynliggjøre at midlene brukes til miljøtiltak. For å imøtekomme disse innsigelsene har vi allerede vedtatt enkelte justeringer som skulle sikre at ordlyden i overgangsreglene ikke hindrer at miljøfondene kan føres som regnskapsmessig egenkapital. I tillegg har professorene Frøystein Gjesdal og Atle Johnsen ved Handelshøyskolen på oppdrag fra Finansdepartementet gjennomført en grundig utredning av spørsmålet om regnskapsmessige konsekvenser av dette og kommet fram til at det kan knytte seg en skatteforpliktelse til miljøfondet. Om denne skal regnskapsføres og hvordan den eventuelt skal måles, vil imidlertid avhenge av hvordan regelverket oppfattes og virker for det enkelte selskap. Ut fra utredningen framkommer det at verdien av forpliktelsen kan være null, dvs. at hele miljøfondet kan inngå i regnskapsmessig egenkapital. Gjesdal og Johnsen påpeker også at såkalte grønne målsettinger i seg selv kan gi grunnlag for egenkapitalklassifisering. Utformingen av bestemmelsene om fond for miljøtiltak mv. medfører etter vår oppfatning at fondet kan klassifiseres som egenkapital i den grad rederiet har planer om miljøtiltak. Det har likevel vist seg at revisjonsselskapene i praksis ikke har godtatt at avsetningen på fond for miljøtiltak klassifiseres som egenkapital. De viser til at fondet må føres som skattegjeld inntil miljøtiltak faktisk er gjennomført og aktivert. For å sikre egenkapitalklassifiseringen har de argumentert for at det ikke kan settes noen tidsfrist for å bruke denne miljøavsetningen, dvs. at tidsfristen på 15 år må oppheves. Selskapene kan ikke pålegges en annen regnskapsføring enn den revisjonsselskapene velger å gå inn for. Vi kan altså ikke vedta noe annet i forhold til dette. Regjeringspartiene er imidlertid opptatt av at alle elementer i omleggingen av rederiskatteordningen gjennomføres i tråd med de forutsetninger som Regjeringen og Stortinget har lagt til grunn. For å sikre at avsetningen på fond for miljøtiltak skal kunne føres som egenkapital og avskjære videre diskusjon om dette temaet har finansministeren derfor som kjent besluttet å oppheve tidsfristen på 15 år for når selskapene må ha foretatt investeringer i kvalifiserende miljøtiltak. Endringen vil medføre at det ikke gjelder noen tidsbegrensning med hensyn til når avsetningen på fond for miljøtiltak må være anvendt til kvalifiserende miljøtiltak. Hele miljøfondsdelen av skattekreditten kan dermed klassifiseres regnskapsmessig som egenkapital, også med det synet på regnskapsmessig klassifisering som revisjonsselskapene legger til grunn. Jeg viser i den forbindelse til brev fra Finansdepartementet av 20. januar 2009 til Stortingets presidentskap, som følger som vedlegg til denne innstillingen. Der redegjør finansministeren for forslaget om opphevelse av tidsfristen og forslag om en lemping i forbudet mot lån og sikkerhetsstillelse for selskap med skattekreditter fra den tidligere rederiskatteordningen. På denne bakgrunn anser jeg som saksordfører at intensjonen med forslaget framlagt i Dokument nr. 8:20 for 2008–2009 er oppfylt, og tilrår at forslaget vedlegges protokollen.