Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-05-05:
Først en takk til interpellanten for å sette IKT-utdanning på dagsordenen i forbindelse med den nye lærerutdanninga som er under planlegging. Jeg registrerer at det er en ganske stor tverrpolitisk enighet om at IKT er viktig for skolen i årene som kommer. Jeg registrerer også at det er flere av oss som er opptatt av hva innholdet i den nye lærerutdanninga skal være. Det hadde derfor vært interessant, syns jeg, om statsråden ville informert Stortinget om hvor langt man er kommet med utarbeiding av de nye planene, og da tenker jeg på alle fag i den nye lærerutdanninga, uten at vi egentlig trengte å spørre så mye om det. Rammeplanen blir god, ble det sagt av statsråden, så vi ser fram til å se innholdet, vi andre også. Lærernes digitale ferdigheter er svært viktige dersom vi skal kunne nå målet om at digital ferdighet skal være en grunnleggende ferdighet for elevene. I dag opplever vi nok i mange tilfeller at elevene er dyktigere i IKT enn det lærerne deres er. De fleste unger har i dag vokst opp med digitale hjelpemidler, i motsetning til mange lærere. Unger lærer enklere, og de lærer lettere. Som vi diskuterte i IKT-debatten i forrige uke, er det vist til ulike undersøkelser som beskriver utfordringa samfunnet står overfor med å utdanne nok folk til å dekke behovet i framtidas arbeids- og næringsliv. Holder vi dagens tempo, vil vi mangle 10 000 med IKT-kompetanse i 2030, og Monitor-kartlegginga i 2013 sa at vi ikke når kompetansemålene for digital kompetanse i skolen. KUF-komiteen har i dag hatt høring om endringer i opplæringsloven, der det har vært fokus på lærernes kompetanse og forslag om å gi kompetansekrav for å undervise i fag tilbakevirkende kraft. IKT er ikke et fag i skolen. Det er ingen formelle krav til digital kompetanse hos dem som underviser. Det er heller ikke planer for videreutdanning. Det vil derfor fortsatt være mange lærere som ikke behersker faget godt nok til å nå kompetansemålene framover. Dette er viktig dersom vi skal unngå et digitalt klasseskille, som vi kanskje kan se en tendens til nå. Mulighetene er mange, som representanter tidligere har vist til, men det er ikke de artige dingsene vi diskuterer akkurat i dag. Den nye lærerutdanninga må ta innover seg at man ikke er god nok. Én ting er å bruke de digitale verktøyene sjøl, ta notater, føre lister, osv., men det er noe annet og noe mer de grunnleggende digitale ferdighetene skal være. Dette krever kunnskap hos læreren – som er en selvfølge i den nye lærerutdanninga, mener Senterpartiet – men det er også viktig at en ikke overser dette området og prioriterer vekk digital kunnskap ved vurdering av tilbud om etter- og videreutdanning. Ifølge Senter for IKT i utdanninga er databruken blant elever i skolen på vei ned. Dette er jo veldig merkelig i en tid da for mye bruk av tid på data er ansett som et problem. Det er heller ikke bra at nyutdannede lærere mener at dataundervisninga er for dårlig på lærerskolene. Det må et løft til i lærerutdanninga for å gjøre noe med det. Det nytter ikke bare å sette digital ferdighet på en plan for lærerutdanninga og tenke at vi da får gode lærere. Nye lærere må bli møtt på lærerskolen av lærere med gode kunnskaper. En rapport fra GESCI fra 2010 viser at lærere tenderer til å bruke IKT-strategier sånn som de sjøl har lært å bruke teknologien. Lærerutdannere er også gode forbilder – eller dårlige. I en kronikk av to NTNU-ansatte i 2010, «Digital kompetanse i skolen – lærerutdanningens ansvar», sies det at fokusområdene må endres, og at lærerstudenter må få en portefølje som består av fagdidaktikk og digital kompetanse for egen lærerutdanning. NIFU-rapporten fra 2013 viser at det heller ikke har skjedd så mye nytt etter det. Jeg vet ikke hvordan kompetansen er rundt omkring i utdanningsinstitusjonene akkurat nå, i begynnelsen av mai 2015, men vi har rapporter som sier at lærerutdanningsinstitusjonenes oppfatning av hva deres kompetanse på området er, er noe annet enn studentenes oppfatning av hva de får. Det er med andre ord ikke godt nok. Jeg tror det er viktig med jevnlig utsjekking av dette. Det er uhyre viktig at den digitale kunnskapen i lærerskolen blir en del av den grunnleggende kompetansen lærerstudenten også tilegner seg. Det er ingen garanti for at en femårig lærerutdanning vil endre noe som helst på dette. Det er ikke antall timer eller år det kommer an på, men hva lærerutdanningsinstitusjonene bruker de timene de har til rådighet, til, og hvordan de gjør det.