Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2008-12-10:
Norge er opprinnelig etablert på territoriet til to folk – samer og nordmenn – og begge folkene har samme rett og krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk. Jeg har en fireåring hjemme som nå hopper rundt og synger «Oro jaska beana», og det er ingen tvil om at Nesseby kommunes kultursatsing har ført med seg en helt ny stolthet og bevissthet rundt samisk språk og identitet blant de fleste av oss og særlig blant unge. Jeg vil gratulere kommunen og The BlackSheeps med en fantastisk samisk og norsk seier i den nordiske finalen i Melodi Grand Prix Junior! Seieren viser at man kommer aller lengst med å være seg selv, og at talent ikke kjenner noen grenser. Sametinget, Samien Sitje på Snåsa og Samefolkets fond har en sentral rolle i arbeidet for samisk språk, og jeg er derfor tilfreds med at Regjeringen tilfører midler til bl.a. handlingsplanen for samisk språk. Vi er lovt en stor og bred satsing på kommunene, og et godt bevis på at Regjeringen til nå har klart det, er at vi siden 2005 har fått 45 600 flere førskolelærere, vaktmestre, hjelpepleiere og andre tjenesteytere ansatt. Til sammenligning kuttet Solberg-regimet 3 000 stillinger i årene før oss. Regjeringen legger i tillegg opp til bygging av 1 000 nye sykehjemsplasser, 1 000 studentboliger og 2 000 nye barnehageplasser, og det legges til rette for tilskudd til 1 500 kommunale utleieboliger for neste år. Vi får også på plass igjen utlånsordningen med rentekompensasjon for skolebygg og basseng samt for kirkebygg. Men når det er sagt, er vi smertelig klar over den situasjonen mange kommuner og innbyggere nå befinner seg i, med økt ledighet, økte utgifter, økte pensjonspremier og stramme budsjetter. Nav Nord-Trøndelags prognose for fylket melder om en klar nedgang i sysselsettingen kommende år. Spesielt innenfor bygg- og anleggsvirksomhet, industri, transport og kommunikasjon, forretningsmessig tjenesteyting, varehandel, hotell- og restaurantdrift er det fare for at arbeidsledigheten vil øke. Det hjelper lite med gode rentekompensasjonsordninger om en ikke har god rente og egenandel til å dekke avdrag med i kommunene. Vi tar derfor kommunene med på råd, og jeg selv ringer ofte hjem for å følge utviklingen. Vi erfarer at mange kommuner er avventende, men flere er også aktive og allerede i gang med å planlegge for den nye situasjonen, fordi de vet hvilken viktig arena de er for sysselsetting og velferd i krisetider. «2009 blir startskuddet for noen gedigne skoleutbyggingsår for Nord-Trøndelag» kunne vi lese i Trønder-Avisa i går. Tidligere i måneden kunne vi lese om fylkets satsing på videregående skole, over 1 milliard kr de neste årene, og nå følger Verdal opp med Verdalsøra barne- og ungdomsskole med ny idrettshall og renovering av svømmehall samt ombygging av Vuku-skolen. Steinkjer starter skolebygging på Beistad og Egge, og videre kommer skolene i Kvam og Byafossen påfølgende år. Stjørdal setter i gang storprosjektet Stokkan skole, og i tillegg ferdigstilles Lånke skole. Namsos bygger Bangsund skole, og Levanger bygger skole på Skogn. Slik kan man fortsette. Slike satsinger er treffsikre og proaktive og viser viljen som ligger i kommunene til å innfri forventninger om gode skolebygg, men også til å avhjelpe situasjonen. Men dette gir også Regjeringen et sterkt signal om å følge opp med god og treffsikker tiltakspakke etter jul. Det er ingen tvil om at kommunene trenger frie midler til å kunne nyttiggjøre seg rentekompensasjonsordninger. Men det er viktig at dette gjøres rett – ubyråkratisk, treffsikkert og gjennomtenkt. Regjeringen foreslår å overføre 2,56 milliarder kr til distrikts- og regionalpolitiske utviklingsmidler i 2009, en økning på 182 mill. kr fra året før, dette for at folk fortsatt skal kunne bo og trives der de vil. Det nytter å fokusere på mulighetene i distriktene. Regjeringen kan legge forholdene til rette, men det er likevel folk som bor i lokalsamfunnene, som må utnytte de ressursene som finnes der. Etableringen av Kompetansesenter for distriktsutvikling, Distriktssenteret, med hovedbase i Steinkjer, vil fra og med 2009 være i full drift med en økt ramme på 5,5 mill. kr – til hele 21,5 mill. kr. Senteret er et ledd i å bedre treffsikkerheten og sikre de langsiktige effektene av lokalt utviklingsarbeid og å sikre en enda bedre sammenheng mellom nasjonale initiativ og lokalt og regionalt utviklingsarbeid. Senterpartiet mener det er viktig å systematisere og øke kunnskapen om effekter av den distrikts- og regionalpolitiske satsingen. Vi må bruke landets penger fornuftig og finne de tiltakene som virker, og vi er derfor ivrige etter å se resultatene gjennom dokumentasjon av utviklingstrekk, utfordringer og effekter av tiltak, gjennom samarbeid med forsknings- og utviklingsmiljøer og bestilte utredninger, erfaringsoverføring på tvers av landsdeler og kommuner, veiledning, formidling og nye skapte møteplasser. Vi forventer at Distriktssenteret skal opparbeide en felles kunnskapsbase og bidra til at distriktskommuner blir bedre rustet til å lykkes i å utvikle samfunnene sine. Senteret har allerede startet arbeidet, og vi er ivrige etter å følge med.