Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-03-06:
Når barn utsettes for overgrep, mishandling, vold, utnyttelse og omsorgssvikt er det vanskelig, nærmest umulig, ikke å bli berørt av det. Det er like vanskelig hver gang å begripe at barn blir utsatt for horrible og grusomme handlinger. Derfor må vi aldri stoppe opp i arbeidet med å utforme en politikk som ivaretar barnas beste. Vi må sikre våre barn en trygg, stabil og god oppvekst. Det er et samfunnsansvar. Det er vårt felles ansvar. For å lykkes trenger vi en kollektiv årvåkenhet på alle nivåer – det være seg barnehagesektoren, helsesektoren, skolevesenet, lokalmiljøet, frivilligheten, nabokjerringa, politiet, barnevernet, ja, i sum hele samfunnet – årvåkenhet. Vi skal i dag ta for oss endring i barneloven her i salen. Det er et viktig dokument i arbeidet med å presisere hvordan storsamfunnet skal reagere om barn lider urett. Men det er viktig å ha med seg i diskusjonen at det ikke vil være tilstrekkelig med juridiske virkemidler for å sikre barn bedre beskyttelse framover, for: Hvordan forhindre at barn blir utsatt for overgrep og vold? Loven vil jo først komme til anvendelse når eller hvis en sak når rettsvesenet og volds- og overgrepstilfeller blir avdekket. Vi må jobbe forebyggende – enda mer enn nå. Ofte går det altfor lang tid før overgrep og vold blir oppdaget, og hjelpeinstansene blir da nødt til å trå til med repareringstiltak. Samfunnet kunne spart enorme ressurser på å kunne være føre var. Det mener jeg og Senterpartiet vil være en gevinst både for den enkelte og for samfunnet som helhet. Et grunnleggende prinsipp i vår politikk handler om å forebygge framfor å reparere. Både vi og alle andre partier må nok bli bedre til å prioritere ressurser til dette. Når det gjelder denne proposisjonen, som tar for seg konkrete endringer i barneloven, står det en enstemmig komité bak innstillingen. Det betyr at Stortinget i stor grad er samstemt i at vi trenger å styrke barns rettsvern. Det er godt. Videre ser det ut til at høringsinstansene i all hovedsak uttrykker støtte til lovforslaget. Det er betryggende. Dog må det nevnes at det i høringsrunden framkom kritiske bemerkninger om bl.a. høringsfristen – den var for kort – at lovforslaget ikke var grundig utredet samt at barnets rett til medvirkning ikke er tilstrekkelig belyst i lovforslaget. Det tenker jeg vel ikke er like bra. Det sistnevnte vil det nok sikkert være litt delte meninger om. Men når det gjelder kritikken om for korte høringsfrister og at et lovforslag ikke er godt nok utredet, tar sikkert regjeringen de signalene. Vi i Senterpartiet har hatt noen merknader i denne saken, men er ellers av den oppfatningen at forslagene i proposisjonen peker i riktig retning. Vi anser det bl.a. som positivt at domstolene får en selvstendig plikt til å vurdere kontaktforbud. Det vil etter vår mening skjerpe rettssikkerheten når dagens rett til å vurdere kontaktforbud omgjøres til plikt i volds- og overgrepssakene angitt i proposisjonen. Videre støtter Senterpartiet de resterende endringene som tar for seg regulering av samvær ved kontaktforbud, unntak fra krav om mekling, foreldreansvar ved dødsfall samt foreldreansvar når foreldre i utlandet ikke kan oppspores. Så får vi håpe at det framover vil bli stadig litt mindre bruk for denne nye versjonen av barneloven, helst som et resultat av at vi som samfunn blir stadig flinkere til å forhindre lovbrudd mot barn – fordi vi kanskje vil ha lyktes med arbeidet med den nevnte forebyggingen.