Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Kunnskap er viktigere enn noensinne. De siste dagene har vi hørt mange komiteer som har diskutert sine budsjettframlegg i denne sal. Mange av dem har handlet om velferdsstaten nå og i framtiden. En vellykket deltakelse i framtidens kunnskapsøkonomi er en forutsetning for å opprettholde velferden. Derfor er det svært gledelig i dag å kunne gratulere lærere og elever med den innsatsen som er gjort i norske klasserom, slik resultatene fra TIMSS har vist oss denne uken. Det viser at Kunnskapsløftet som det har vært bred politisk oppslutning om, er i ferd med å fungere, og det viser at det har vært rett å prioritere matematikk i etter- og videreutdanningsprogrammet for lærerne. Men nå er det viktig å se framover. Vi er bedre, og mye av det vi gjør, fungerer, men det er ikke godt nok. Vi er under nivået til Kasakhstan. Det er ikke et land vi normalt liker å sammenlikne oss med, og det er heller ikke i denne sammenhengen et land som jeg synes vi skal være komfortable med å sammenlikne oss med. Så har jeg hørt enkelte fra venstresiden si at mange av de landene som slår oss, er i Asia, og det er ikke så farlig. I et land med en ekstremt internasjonalt orientert økonomi – en av de mest internasjonalt orienterte økonomier i verden – vil jeg advare mot den tilnærmingen. La oss ta verftsindustrien langs norskekysten, som bygger og utruster båter, som eksempel. Det gjør de ikke fordi de gjør det billigst, men fordi de gjør det best, fordi vi har de beste fagfolkene, de beste ingeniørene og de beste arkitektene i Norge. Skal denne og mange andre næringer overleve i framtiden, er vi nødt til å ha arbeidskraft som kan konkurrere også med Sørøst-Asia. Det som bekymrer meg kanskje aller mest, er at det er så få som får til de mest avanserte oppgavene. Statsråden har sagt at vi løfter nedenfra. Det var helt nødvendig, og det ser ut til at det er i ferd med å få effekt. Men nå må vi også løfte de flinkeste elevene. Det er ikke tvil om at bedre faglig kompetanse hos lærerne er nøkkelen for å få til dette. Skal man se, utfordre og gi læringsstøtte til de flinkeste elevene, så er økt satsing på etter- og videreutdanning av lærere – særlig realfagslærere – nøkkelen. Det er noe Fremskrittspartiet legger opp til i sitt budsjett – en kraftig økning av etter- og videreutdanning av lærerne. Så må vi få til en ting til, som vi ikke kan gjøre med penger i Stortinget: Vi må lage en kultur for å stimulere de flinkeste elevene, noe jeg mener at vi kanskje i for liten grad har i Norge i dag. Så har vi en annen stor utfordring, og det er frafallet i videregående skole. Elevene som faller fra, havner fort i en situasjon med svak eller ingen tilknytning til arbeidslivet i mange av årene som står foran dem. Vi har ikke råd til at dette fortsetter. Det er først og fremst guttene som slutter, og det er først og fremst de på yrkesfag som slutter. Det er altså sånn, som jeg har sagt tidligere i denne salen, at vi legger avgift på alkohol og tobakk fordi vi ønsker mindre alkohol og tobakk i det norske samfunnet. Da lurer jeg: Når vi legger avgift på lærlingplasser, er det fordi vi ønsker færre lærlinger? Da viser jeg til Fremskrittspartiets forslag om å fjerne arbeidsgiveravgiften på lærlingplasser. Det ville sørget for at norsk næringsliv kunne ha stilt langt flere lærlingplasser til rådighet, og vi kunne ha redusert frafallet, for vi vet at det er en veldig sterk sammenheng mellom frafall og mangel på lærlingplasser. Da den rød-grønne regjeringen kom til makten, manglet man 5 000 teknologer i Norge. I dag mangler man 16 000 teknologer. Fortsetter denne trenden, vil vi ved utløpet av neste stortingsperiode mangle over 20 000 teknologer i Norge. Dette er en alvorlig trussel mot lønnsomheten i norsk industri og store deler av norsk næringsliv. En av grunnene til at vi utdanner altfor få teknologer, er at det er et stort frafall i høyere utdanning, ikke minst innen teknologi. Da kan man si at vi må heve studiekvaliteten – det er rimelig åpenbart en del av svaret. Men det er sånn at manglende basisfinansiering til universiteter og høgskoler har satt dem i en økonomisk svært presset situasjon som gjør at arbeidet med å utvikle studiekvalitet ikke får de nødvendige økonomiske ressursene som skal til. Både når det gjelder næringslivets og kommunenes behov for teknologer og helsevesenets behov for sykepleiere, har man mens den rød-grønne regjeringen har styrt, i stadig økende grad basert arbeidslivet på import av utenlandsk kompetanse og arbeidskraft. Det funker så lenge vi har krisetider i resten av Europa, men det funker ikke på lang sikt. Heltidsstudenten var en forutsetning for Kvalitetsreformen i sin tid. Kvalitetsreformen er innført og fungerer stort sett ganske greit, men heltidsstudenten er fortsatt savnet. Det er også i 2012 et like stort under, som det har vært tidligere, hvordan de tre rød-grønne partiene har klart å forhandle bort noe som alle tre var enige om i 2009. Komitélederen viser til at man har hatt en økning. Studentene har på åtte år fått 0,2 pst. økt kjøpekraft. Når lovnaden var 10 pst. økt kjøpekraft, og matematikk jo er viktig, så skal jeg ta et lite regnestykke: Hvis du har økt med 0,2 på åtte år, tar det 400 år å levere på løftet til samtlige av de tre rød-grønne partiene. Jeg tror ikke jeg tar munnen for full hvis jeg sier at de aller fleste studentene i Norge nok ikke kan vente 400 år på at heltidsstudenten skal bli gjeninnført. Fremskrittspartiet foreslår en økning i kjøpekraften med 3 pst. på ett år. Det gjør vi ikke for å være snill med studentene – det gjør vi fordi det er en god investering. Det fører til mindre tid bak kassa på 7-Eleven og mer tid på lesesalen. Så vil jeg, i likhet med min kollega Hanekamhaug, si at jeg er noe overrasket og småsjokkert over at man nå utvider studiestøtten for førsteåret på bachelor til en hel rekke land, mens man med SV i førersetet sier at i USA, det aller mest offensive og fremgangsrike høyere utdannings- og forskningslandet i verden, skal første år på bachelor fortsatt være forbeholdt barn av høyinntektsfamilier. Det synes jeg er noe overraskende. Det er boligkrise i mange byer. Staten har ett viktig virkemiddel, og det er studentboliger. Flere studenter i studentbolig er bra for studentene, naturlig nok, men det er også bra for andre aktører i leiemarkedet fordi man demper prispresset. Fremskrittspartiet mener at Husbanken hadde vært bedre til å forvalte disse midlene. Vi foreslår å overlate ansvaret for studentboligbygging til Husbanken, og øke studentboligbyggingen fra 1 000 til 2 000 studentboliger i året. Vi mener at det største fokuset må være der boligpresset er størst, nemlig i og rundt de store byene. Jeg har lest Forskerforum nå nettopp – og det er vel sikkert det hundrede oppslaget – om krisen for bygningsmassen i universitets- og høgskolesektoren. Det som opprører meg ganske kraftig med det jeg leste i Forskerforum denne måneden, er at det ifølge statsrådens eget utsagn skal foreligge en hemmelig liste over hvor ille situasjonen egentlig er i sektoren. Det mener jeg er svært betenkelig. Situasjonen er spesielt kritisk en plass, som vi alle vet om, og det er på Høgskolen i Sør-Trøndelag, HiST. Jeg skal selvfølgelig snakke om teknologibygget. Jeg siterer fra komiteens innstilling fra sist år: «I den samanhengen har komiteen mellom anna merka seg at planane for ei samlokalisering av HiST er klare, og understrekar særleg behovet for igangsetting av nytt teknologibygg for høgskulen.» Det var altså en budsjettmerknad fra en enstemmig komité sist år. At vi nå i år igjen sitter og diskuterer akkurat samme sak, viser maktesløsheten i stortingsflertallet med en rød-grønn, maktarrogant regjering. HiST er den mest effektive høgskolen i Norge. Konsekvensene av utsettelse vil koste flere titalls millioner kroner. Det er meningsløs bruk av skattepenger. La meg sitere fra Forkynneren, kapittel 5, vers 4: «Det er bedre at du ikke gir ham noe løfte, enn å love og ikke holde det.» Jeg kunne sagt mye av det samme om museumsbygningen ved Universitetet i Bergen, og jeg kunne ha sagt det samme om Life Science-senteret ved Universitet i Oslo – bygg som burde vært på plass. Jeg er sjokkert over, i denne situasjonen hvor vi mangler bygg overalt, at det viktigste tiltaket til den rød-grønne regjeringen er å bruke 7 mrd. kr på å flytte Veterinærinstituttet og Veterinærhøgskolen fra Adamstuen til Ås. Det er meningsløst. Jeg får komme tilbake til forskning senere. Jeg fremmer forslaget som vi har i innstillingen og de forslagene som vi er medforslagsstillere til i dag.