trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-18:
Det må jo være en stor forskjell på om man deltar i en anbudsrunde for å levere tjenester til det offentlige, eller om man driver frivillig organisasjonsarbeid. Norske Kvinners Sanitetsforening får ikke støtte til sitt organisasjonsarbeid. De bruker faktisk det meste av sin tid til å samle inn penger til det sosiale arbeidet de driver. Men de leverer også en del tjenester til det offentlige ut fra anbud, og da er det vanlige anbudsregler som gjelder for disse organisasjonene, som det er for andre private aktører. Det er slik vi har gjort det i fordelingen av oppgaver mellom det private og det offentlige hos oss.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-18:
Espen Johnsen sa at hvis man er uenig med Regjeringa, er man mot frivilligheten. Jeg vet at det er en god del organisasjoner som har vært veldig kritiske til innføring av grasrotandel, og jeg antar at de da blir definert som mot Regjeringa og også mot frivilligheten. Jeg skal ikke fortelle navnene deres, for da vil de kanskje ikke få støtte framover. Likevel vil jeg benytte sjansen til å be statsråden garantere – «er dere kvitt meg» har jo forsvunnet litt som begrep, for det gjelder jo ikke likevel – at det ikke blir byråkrati knyttet til grasrotandelen. Kan du garantere at inntektene øker så dette ikke bare er en omfordeling? Og kan du garantere at de små distriktsorganisasjonene blir de store vinnerne, som Erling Sande sa, og at det ikke er Klanen, som jo er et veldig godt formål, og Vålerenga som får det – at de små kanskje kan få litt penger?
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-18:
Frivilligheten vet bedre enn som så, så jeg skal ikke argumentere mot alt det statsråden ramset opp. Men jeg vil gi han anledning en gang til til å svare på det spørsmålet jeg stilte. Kan han garantere at det blir mer penger? Kan han garantere at de små organisasjonene får noe? Jeg støtter alt det pene han sa om Vålerenga, og håper at det trykkes i Adresseavisa også. Jeg vil gjerne ha en garanti fra statsråden om at han klarer å ha et fokus på dette som gjør at det ikke bare er de store organisasjonene som vinner, men også de små.
Trine Skei Grande (Venstre), 2007-12-18:
La meg først benytte anledningen til å fjerne alle statsrådens bekymringer for at det drives for lite Venstre-politikk i Oslo. Vi har ganske stor innvirkning på politikken i Oslo, og alle de prinsippene som ble framført av hr. Dørum, er også de prinsippene vi har i Oslo. Det betyr at sjøl om man ikke går på de hardeste anbudsrundene, skal man likevel kunne ha gode forhandlingsrunder mellom det offentlige og de frivillige organisasjonene. Men vi har også private aktører, som skal behandles på en annen måte igjen. Grunnen til at jeg tar ordet, er at det har vært spørsmål om hva som er alternativet til grasrotandelen. Jo, alternativet til grasrotandelen er at vi ønsker å åpne Norsk Tippings kommisjonærnettverk. Dermed kunne de frivillige organisasjonene hatt sine egne spill på det nettverket uten at det gikk gjennom Norsk Tippings spillekort – som vi kunne ha diskutert lenge her – og uten at det gikk gjennom Norsk Tippings byråkrati. Kanskje kunne organisasjonene klart det like godt sjøl, hvis det var det de faktisk hadde ønsket. De som har blitt strupt her, er jo de små organisasjonene, som ikke klarer å hamle opp med det store nettverket som Norsk Tipping har. Jeg syns det er snakket veldig lite om forskning på frivillighet. Venstre har en stor påplussing på dette i sitt alternative budsjett. Regjeringa sier at de skal forske på frivillighet, og at det er ganske viktig, fordi folk har ganske mye fordommer og forutinntatte holdninger til frivillighet og hvem det faktisk er som er de frivillige. Spesielt vi som har jobbet mye med barne- og ungdomssiden når det gjelder frivillighet, merker at det er en tankegang om at det er de ressurssterke ungdommene som er organisert gjennom frivillige organisasjoner. Enhver som har vært på et møte i en frivillig organisasjon, vet at det er stedet for alle raringene. Her blir absolutt alle mennesker ønsket velkommen. Her har alle lik stemmerett. Her har alle mulighet til å komme inn. Her kan folk bare betale kontingenten sin, så er de en del av et fellesskap, uansett. Jeg mener at de frivillige organisasjonene nok ikke bare trekker til seg eliten, men de skaper en elite. Veldig mange ungdommer som ellers kanskje ikke hadde blitt så aktive borgere i samfunnet, blir nok mye mer aktive av å være med her. De aller fleste som har stått her på denne talerstolen, har nok en fortid i en frivillig organisasjon, noe som gjør at de faktisk tør gå på denne talerstolen. Så hadde statsråden sin vante tirade mot Venstre i replikkvekslingen, som jeg bare skal kommentere kort. Det er kanskje på tide at statsråden leser merknadene som er skrevet i saken. Det er en god egenskap. For sjøl om man går imot ting, betyr ikke det at man er imot det hele. Det betyr faktisk at man ønsker noe bedre. Det er en type Bush-doktrine som innføres her, om at enten er man for Regjeringa, eller så er man imot frivilligheten. Det er en Bush-doktrine som burde være litt avleggs – den funker ikke i USA lenger heller.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Med den meldinga og dei tiltaka som er lagde fram, som vi følgjer opp, og dei tiltaka som både har kome i budsjettet, og som skal kome vidare i tida framover, vil det bli lettare for frivillige lag og organisasjonar enn det har vore fram til no, rett og slett fordi vi gir lette på skatte- og avgiftssida som er bra for frivilligheita, og i motsetning til Framstegspartiet støttar vi innføring av ein «grasrotandel», som vil gjere inntektene for frivillige lag og organisasjonar lokalt større. Så der Framstegspartiet vel å gå imot det som vil tene frivilligheita, vel vi å støtte opp under det som vil tene frivilligheita. Difor trur eg at framtida vil vise oss at dei bekymringane som mange frivillige lag og organisasjonar i dag har slite med, og som dei beskreiv på ein god måte, vil bli mindre i tida framover. Det er heile hensikta med meldinga og med dei tiltaka vi foreslår, at det skal bli lettare for frivillige lag og organisasjonar landet over å drive sitt viktige arbeid. Tiltaka som ligg her, er eit bidrag til det, og eg er sikker på at dei kjem til å vere verknadsfulle. Elles hadde det ikkje vore så stor oppslutning som det har vore blant frivillige organisasjonar.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Det er slik at frivillig verksemd er i stadig endring. Organisasjonane endrar seg, og måten folk engasjerer seg på, endrar seg. Difor er det òg i nokre tilfelle nødvendig å sjå på om dei verkemidla som det offentlege har for å støtte opp om frivillig aktivitet, er godt nok tilpassa den forma, den strukturen, det engasjementet som folk i frivillige lag og organisasjonar uttrykkjer. Difor ønskjer vi at meir av dei offentlege midlane skal kome gjennom f.eks. driftsstøtte i staden for prosjektstøtte. Det vil vere eit viktig tiltak for at aktiviteten skal føregå på organisasjonane sine premissar. Kanskje vil det òg vere slik at store organisasjonar veks fram i dag i ei form som gjer at dei ikkje vil kunne hente offentleg hjelp til aktiviteten sin, men fortener det. Difor er det behov for å ha ein gjennomgang nettopp av korleis tilskotsordningane er innretta slik at dei treffer best, og at flest mogleg kan få uttrykkje seg gjennom sitt frivillige virke.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Svaret er ja. Eg meiner det. Eg meiner at det kanskje først og fremst er ei ordning som vil verke for dei små organisasjonane. Det er dei små 4H-laga, dei små idrettslaga og dei små frivillige organisasjonane ute i Distrikts-Noreg som flest lettast identifiserer seg med. Eg veit veldig godt kor eg skal bruke mine 5 pst. Eg veit kor foreldra mine kjem til å bruke sine 5 pst. Og eg veit at det er veldig mange foreldre og besteforeldre og andre folk rundt omkring i lokalsamfunnet som har eit forhold til idrettslaget sitt eller 4H-laget sitt eller kva slags lag det måtte vere. Difor er dei eg er minst bekymra for, dei lokale. Det eg gleder meg mest over ved heile ordninga, er at vi kjem til å styrkje nettopp distriktslaga ute i landet. Og eg trur det kjem til å bli meir inntekter. I dag spelar eg ingenting, men eg kjem til å sende inn ein lottokupong i ny og ne, fordi eg veit at 5 pst. av lottoinnsatsen min kjem til å gå til Vestre Slidre idrettslag, og det er bra.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Eg hadde trudd at vi i innstillinga – og iallfall i innlegget no – hadde fått avklart korleis Kristeleg Folkeparti vil stille seg til den delen av frivilligheita som ikkje er ubetydeleg, og som frå 2009, med Kristeleg Folkeparti sitt opplegg, vil tape 1 milliard kr. Det er ein ganske omfattande sum, og eg trur det hadde vore bra for frivilligheita å få avklart kva slags politikk Kristeleg Folkeparti har for desse organisasjonane. Kristeleg Folkeparti er imot den spelpolitikken som Valgerd Svarstad Haugland tok initiativ til, og som no blir følgd opp. Kristeleg Folkeparti vil bruke heile Norsk Tipping sitt investeringsfond i 2008 – og dermed gå vekk frå den avtala vi hadde med frivilligheita. Konsekvensen av det er altså at frå 2009 står frivilligheita med 1 milliard kr mindre i inntekt enn det ho har hatt det siste året, og det ho vil ha i 2008 og 2009. Da er det rart og overraskande at det ikkje kjem fram korkje i innstillinga til kulturbudsjettet, i finansinnstillinga eller i innstillinga til frivilligheitsmeldinga korleis Kristeleg Folkeparti har tenkt å stille seg til at 1 milliard kr blir borte for frivilligheita. Korleis vil Kristeleg Folkeparti stille seg til det?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Det var morsomt å være på høring, sier representanten Johnsen. Jeg er ikke helt sikker på om vi har vært på samme høring i forbindelse med frivillighetsmeldingen. Vi hørte om store frivillige organisasjoner som må drifte på opparbeidede fond. For eksempel selskaper som Redningsselskapet må bruke av fondene sine til vanlig drift. Vi greier oss for øvrig ikke uten Redningsselskapet i Norge, så er ikke det litt pussig? Så ble det også sagt på høringen at de har gitt oss tankerom – tankerom, men ikke handlerom. Mener representanten Johnsen at de frivillige lag og organisasjoner nå har fått handlerom?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
For det første: Hvis Arbeiderpartiet hadde stemt med oss den gangen man innførte automatmonopol, hadde vi i hvert fall sikret pengene til frivillige lag og organisasjoner. Når det gjelder det at vi åpner for utenlandske selskaper, er ikke det verre enn at man kan innføre en konsesjon, en lisens, slik som det er gjort i England, Tyskland og i mange andre land, hvor en andel av det utenlandske selskaper får inn fra Norge, går til veldedige formål. Her gjelder det bare å se litt videre på det og ikke tro at Norsk Tipping er det eneste rette for Norge, og at det kun er de som kan fordele midler til gode formål. Det er faktisk ikke slik.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Det gjør de ikke, og det som de frivillige lag og organisasjoner sa, var at dette var et godt utgangspunkt. Men jeg tror at både Regjeringen og regjeringspartiene har skapt en utrolig forventning. Frivillighetsmeldingen er fin den, men den har veldig lite konkret i seg som gir noen forutsigbare rammebetingelser som de frivillige lag og organisasjoner kan forholde seg til. Det tror jeg er den største utfordringen. Det er mange vakre ord. Det er mye status quo, men det er lite konkret om hva spesielt de små frivillige lag og organisasjoner kan vente seg i årene som kommer, og særlig etter 2009.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Representanten Lund Bergo sa at tidligere var de frivillige lag og organisasjoner finansiert gjennom pengespill, som skapte store sosiale problemer. Tippenøkkelen er vel fremdeles til stede, og fremdeles finansieres frivilligheten av pengespill, selv om det ikke er automater, som han antakeligvis siktet til. Jeg har lyst til å stille representanten Bergo spørsmål om grasrotandelen. I de 22 største byene i landet vårt er det et utrolig mangfold av frivillige lag og organisasjoner. Tror representanten Bergo at de utallige frivillige lag og organisasjoner som er i de store byene, og som må slåss med de ti store humanitære organisasjonene om denne grasrotandelen – som fremdeles ikke utgjør flere penger, de er vel en andel av den fordelingen som allerede er – vil få mer penger?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Jeg synes det er betegnende når statsråden sier at han gjerne vil høre hva Kristelig Folkeparti, Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet sier når pengene begynner å trille inn. Kanskje han ikke hører noe på en stund, for vi vet jo ikke hvordan disse pengene skal trille inn, og vi vet heller ikke hvor mye penger det er snakk om. Statsråden viser til frivillighetsmilliarden. Han skal ha skryt for at han faktisk har satt frivillighet foran milliarden og for at det kommer konkrete penger til frivilligheten. Men før man innførte automatmonopol, var det et overskudd ut til frivillige lag og organisasjoner på 4 milliarder kr fra automatspill. Da lurer jeg på hva statstråden har tenkt å bruke resten av overskuddet fra automatspill til, for jeg går ut fra at denne milliarden han snakker om etter 2009, er på overskuddet fra automatspill.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å si mer, men representanten Gjul provoserte nok til at jeg må gjøre det. For det første sier representanten Gjul at opposisjonen kommer med fire forslag om spillpolitikk. Ja, det er vel ikke veldig rart, når det forvaltes forferdelig mye penger i Norsk Tipping. Det brukes mye penger i Norsk Tipping. Stortinget får bare i liten grad kjennskap til hvordan disse pengene fordeles. Så til at Norsk Tipping er den store, stygge ulven. Det er ikke slik at Norsk Tipping er den store, stygge ulven, men jeg tror at regjeringspartiene er så desperate etter å ha kontroll med den store pengesekken som kommer fra Norsk Tipping, at de kan ikke se at det finnes andre muligheter for å få inntekter på spill. Det er greit at representanten Gjul trekker fram utenlandske spillselskaper. Som jeg sa i mitt forrige innlegg, er det fullt mulig å gjøre som f.eks. i Storbritannia, der 17 pst. skatt fra spillselskapene går til frivillig arbeid. Det er fullt mulig å gjøre det på andre måter. Men det er også mulig for de store organisasjonene å komme med spill, f.eks. Røde Kors, altså de ti humanitære organisasjonene. Det gir da muligheten for de mindre lag og organisasjoner til kanskje å bruke grasrotandelen. Når vi da hører at representanten Lund Bergo sier at det var Norsk Tipping som hadde funnet på dette for å få flere til å spille, sånn at man fikk mer i Norsk Tippings kasse, ja så stemmer det med mine antagelser, at Regjeringen vil ha mer penger inn i den kassen, sammen med Norsk Tipping. Vi vet jo at Norsk Tipping har vært arkitekt for flere forslag tidligere. Så til den andre delen av representanten Gjuls innlegg, om at vi ikke kommer med konkrete tiltak. Da vil jeg bare si som representanten Thommessen sa: Jeg tror ikke representanten Gjul har lest Dokument nr. 8-forslaget vårt spesielt godt. Der står det om 13 ulike tiltak som kan settes i verk for å øke ikke bare tankerommet, men også handlingsrommet. Det er konkrete virkemidler som vil gjøre rammebetingelsene for de frivillige lag og organisasjoner bedre. Jeg vil råde representanten Gjul til å lese alle dokumenter i saken før hun kommer med påstander.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Jeg må si som jeg har sagt mange ganger tidligere: Når jeg hører Fremskrittspartiets presentasjon av sin kulturpolitikk, synes jeg den framstår som ganske forvirrende. Ikke minst gjelder det spillpolitikken deres. De var en av initiativtakerne til endring av tippenøkkelen, som bidrog til at frivilligheten har fått mer penger – ære være Fremskrittspartiet for det. Men så i neste runde gjør de alt de kan for å bidra til at det kommer minst mulig penger i potten til å distribuere gjennom tippenøkkelen. De gjør det ved at de sammen med resten av opposisjonen går mot forslaget om grasrotandel, noe som åpenbart ville bidratt til mer penger i potten. Det andre de gjør, og som er enda mer alvorlig, er at de åpner kommisjonærnettverket for internasjonale spillselskaper, noe som vil uthule hele Norsk Tipping og muligheten for å skaffe masse penger til frivillige organisasjoner i Norge. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er: Synes de det er bedre at pengene fra norske spill går i lommene til den internasjonale storkapitalen enn at de tilkommer Fotballforbundet, Håndballforbundet, Røde Kors og alle de lag og organisasjonene i Norge som åpenbart har mye større behov for pengene enn de internasjonale selskapene?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Jeg vil gi opposisjonen rett i én ting i dagens debatt, og det er at den prøver å gjøre frivillighetsmeldingen til en ideologisk debatt. Med respekt å melde må jeg si at det de kommer fram til, er særdeles høytflygende, og man må nesten ha en doktorgrad i filosofi for å skjønne hva de mener. Hvis man leser innstillingen, er det mange og lange ideologiske utredninger og påstander som ender opp i ingen ting. Man skulle forvente at dersom man er så ideologisk uenig i Regjeringens frivillighetspolitikk, har man et alternativ, og det må jo gis til kjenne i innstillingen gjennom alternative forslag. Leser man forslagene, ser man at det er syv forslag som er fremmet av opposisjonen. Tre av forslagene dreier seg om finansieringen av frivillig sektor på et område hvor i hvert fall jeg mener at det kun er en gradsforskjell mellom regjeringspartiene og opposisjonen. De fire siste forslagene dreier seg om spillpolitikk. De fleste av de fire siste forslagene dreier seg om å svekke Norsk Tippings rolle som en aktør for å skaffe penger til frivillig sektor i Norge. Det som er ganske oppsiktsvekkende, er at deler av opposisjonen er livredd Norsk Tipping og ser på dem som den store, stygge ulven. I regjeringspartiene ser vi på Norsk Tipping som et viktig bidrag for å gi mer penger til frivilligheten. Vi ønsker faktisk å styrke Norsk Tipping, nettopp fordi alternativet er internasjonale spillselskaper som går inn på det norske markedet og tar en større og større andel av de pengene som folk er villig til å spille for. Vi ønsker at Norsk Tipping fremdeles skal være stor og sterk, slik at vi får mesteparten av disse inntektene til frivillige lag og organisasjoner i Norge. Derfor synes jeg det er ganske oppsiktsvekkende at opposisjonen går mot grasrotandelen, et tiltak som åpenbart vil bidra til at man får et lokalt engasjement, og det vil bidra til at lokale lag og organisasjoner får noen ekstra tusen kroner i lomma, som de absolutt er avhengig av. Det aller mest oppsiktsvekkende er forslaget fra Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet, som ønsker å oppheve spillmonopolet gjennom at de åpner kommisjonærnettverket for andre aktører, selskaper som Bets og Landbrooks, som er internasjonale spillselskaper hvor pengene som kommer inn til de selskapene, går i lomma på de store internasjonale spillselskapene, og ikke, slik det gjøres gjennom Norsk Tipping, til frivillige lag og organisasjoner. Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at opposisjonen på den måten ønsker å svekke de frivillige organisasjonene i Norge gjennom å svekke tippemonopolet til Norsk Tipping.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-18:
Jeg merker meg at Høyre og Venstre i innstillingen har gått ett skritt fram, men tar to skritt tilbake i forbindelse med viljen til å regulere pengespill. Jeg ser at de er skeptiske til den høringen som nå pågår, i forbindelse med at man skal kunne kontrollere overføringer av penger og gevinster på nett, at det blir vurdert å gjøre spill som ikke er godkjent, ulovlig i Norge. Jeg er selvfølgelig klar over at et slikt tiltak ikke vil hindre alt spill på nett. Målet er heller å heve terskelen for spill på nett, da vi fra SVs side mener at det er en uheldig virksomhet. Jeg hadde inntrykk av at Høyre også mente det. Så ser vi at Høyre i stedet ønsker å gå inn for andre typer restriksjoner. Det har vært sagt at tiltakene ikke vil virke, men da finner jeg det merkelig at de internasjonale spillselskapene, som har sagt at de ikke vil virke, nå bruker millioner på annonser i norske aviser for å hindre at dette blir vedtatt. Finner Thommessen det merkelig at de selskapene som selv sier at dette ikke kommer til å virke, er villige til å bruke millioner for å hindre at det blir vedtatt?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-18:
Det er overraskende at representanten for Fremskrittspartiet er bekymret for at folk selv skal få lov til å bestemme hva deler av deres spillinnsats skal gå til, og at de heller vil at staten skal styre de pengene. Men jeg registrerer jo hva representanten mener. Jeg mener at grasrotandelen i utgangspunktet er et forsøk fra Norsk Tipping på å få i gang flere pengespill for å få mer penger i kassa. Jeg synes det er helt greit, dersom det er pengespill som ikke skaper mer avhengighet, og som blir betegnet som ufarlige. La oss nå få se hva dette er. Jeg synes det i og for seg er et kreativt tiltak. Det er ikke noen stor eller viktig sak. Men det er et kreativt tilskudd fra Norsk Tipping. Det som jeg synes er mest positivt med det, er at det kan sikre at vi nå kan få inn organisasjoner som tidligere ikke har vært søkegode til disse midlene. Men jeg ser at de store kan komme inn. Jeg tror at det kanskje i byene vil bli et problem. Men jeg tror at i små lokalsamfunn vil vi se at det er de lokale lag og organisasjoner som får disse tilskuddene.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-18:
Ja, i utgangspunktet så gjør jeg det. Samtidig bor jeg i Norge. For å si det sånn: Vi kan vel såpass mye historie at vi er glad for at de frivillige institusjonene fantes den gang staten ikke så det som interessant overhodet å ta seg av dem som kanskje hadde det aller dårligst. Og det fungerer. Det jeg er skeptisk til, er når den type virksomheter som representanten Thommessen nevner, blir gjort til forretningsvirksomhet – til business. Jeg er nok mye mer positiv til at Frivillighets-Norge kan gjøre dette. Jeg har jo det prinsipielle utgangspunkt at jeg ønsker at staten skal, uansett, ta ansvar for økonomiske rammer og drift og problemene med dette, og løse problemene. Men at vi i mange tiår framover vil benytte oss av Frivillighets-Norge, ser jeg på som en naturlig ting. Jeg vil uansett mene at selv om staten har hovedansvar, vil vi alltid ønske oss et tilleggstilbud fra frivillige, et tilbud utover det som er en statlig norm for slik virksomhet.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-18:
Til det første. Det er ikke helt korrekt det representanten Molvær Grimstad sier. Jeg er enig i at det ikke står mye om miljøorganisasjonene, men det står noe. Naturvernforbundet er nevnt, Bellona er nevnt, Den Norske Turistforening er nevnt – så det er omtalt. Jeg vil påstå at vi i SV har varme tanker for miljøvernorganisasjonene, og vi vil sørge for at de er levedyktige også i framtiden. Så til det andre spørsmålet – og svaret er egentlig litt det samme. Meg bekjent vil vi få dette på bordet medio februar, og vil da sannsynligvis kunne behandle det til våren. Jeg skulle også gjerne sett at momsspørsmålet var behandlet i meldingen, men sånn er det nå ikke. Da får vi ta det i den store politiske sammenhengen når dette foreligger.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-18:
Det kunne vært fristende å ta en runde med representanten Molvær Grimstad om alle de gode forslag som er fremmet i denne sal om pengespillpolitikk, og som Molvær Grimstad har stemt ned, men det skal jeg ikke gjøre. Jeg vil tilbake til frivillighetsmeldingen. Da jeg leste innstillingen, ble jeg i utgangspunktet litt bekymret. Det er en ganske aggressiv opposisjon, som er negativ på nesten alle mulige punkter. Jeg ble mer beroliget da jeg leste notatene fra høringsrundene og så at opposisjonens momenter hadde liten støtte hos dem det faktisk gjelder, nemlig Frivillighets-Norge. Jeg ser på dette mye som et oppkonstruert motsetningsbilde når det gjelder synet på frivillighet. Når det gjelder det å være instrumentell, har vi vært og er det – delvis. Og så er vi påpasselige med at det samtidig skal være autonomi i sektoren. Mener representanten Molvær Grimstad at det mellom opposisjon og posisjon er en prinsipiell forskjell i synet på autonomi, eller er det en gradsforskjell?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Vi har i dag fått lagt fram en storingsmelding om frivillighet som skal bidra til større engasjement og en enklere hverdag for alle dem som legger ned flere tusen timer i året. Vi ser at lavere skatter og avgifter er en av bitene, knyttet til arbeidsgiveravgift, vi ser dette med hevelse av beløpsgrenser og fritak for lønnsoppgaveplikt. Vi ser at skattefradrag for bidrag til frivillige organisasjoner videreføres. Vi ser at frivillighetsregisteret blir positivt mottatt ute i klubber og kretser, og vi ser at enkelte konkluderer med hva momsutvalget har fattet vedtak om. Men de skal ha sitt siste møte i februar – og jeg tror at det vil være positivt. Men så ser jeg at når det gjelder grasrotandelen, som både Norges Idrettsforbund, Frivillighet Norge, Røde Kors og Kreftforeningen er veldig positive til, og som skal bidra til en positiv markedsføring av alle lokaler klubber, lag og foreninger, stiller Høyre seg på tvers av alle dem som støtter denne meldingen. Hvorfor det?
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Opposisjonen har samlet seg om en felles ideologisk angrepsplattform som de kaller instrumentell tilnærming. Det paradoksale er at en rekke organisasjoner selv nettopp har en instrumentell tilnærming til det de gjør. Som representanten Skei Grande viste til, er det en rekke organisasjoner som egentlig har vært forløpere for Velferds-Norge. Det er avholdsbevegelsen, Kirkens Bymisjon, Sanitetskvinnene, redningsselskapene og Røde Kors – organisasjoner som i dag ber om penger fra det offentlige for å løse nødvendige velferdsoppgaver. Mener Venstre at disse organisasjonene bør slutte med dette? Og hvis ikke, mener da Venstre at kommune og stat ikke skal stille noen krav med hensyn til hvordan disse pengene brukes, eller ha noen mening om hvordan disse pengene skal brukes?
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Representanten Trine Skei Grande advarer mot å være belærende. Jeg kunne jo returnere det til representanten, når hun hevder at organisasjoner som Sanitetskvinnene prinsipielt ikke mottar penger. Nå er det slik at Sanitetskvinnene driver store, viktige institusjoner innen helse- og omsorgssektoren og får millioner av offentlige midler, på samme måte som en rekke andre organisasjoner. Mener representanten at når det offentlige har formeninger om hva slags kvalitet man skal ha på disse tjenestene, da er dette er en instrumentell tilnærming, og at stat og kommune ikke skal ha noen formening om hvordan disse store bevilgningene skal brukes?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Nå går det heldigvis veldig godt for Norsk Tipping. Representanten Woldseth vet veldig godt at målet med automatreformen var å redusere omsetningen kraftig. Vi ville ikke ha fått de samme overskuddene fra Norsk Tippings spillterminaler som det vi har hatt fra automatene, i hvert fall ikke slik det var i toppårene 2004 og 2005. Den virkelige katastrofen for norsk frivillighet hadde kommet dersom Fremskrittspartiet hadde fått gjennomslag for sin politikk med liberalisering av spillpolitikken: fritt fram for utenlandske selskap, gjerne med lisens, men som det blir meget vanskelig å kontrollere – det så vi med automatreformen – med økt spilleavhengighet, store sosiale tragedier og mindre penger til norsk frivillighet. Det må være den dårligste politikken, både når det gjelder de sosiale konsekvensene og ikke minst for inntektene for lag og organisasjoner i Norge.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Det er klart at et instrumentelt grep kalles politikk. Vårt politiske mål er at alle mennesker i Norge skal ha likeverdige muligheter til å delta i organisasjonslivet. Jeg trodde faktisk det var et mål Høyre delte. Vi ser at folk med minoritetsbakgrunn deltar mindre i frivillige lag og organisasjoner, særlig de som er nyankommet til landet. Vi tror ikke det er fordi organisasjonene har satt seg som mål at de ikke vil ha med innvandrere. Vi tror det finnes noen strukturelle problemer her. Frivillighet Norge er opptatt av det, og de har skrevet det i sitt frivillighetsmanifest som de har laget sammen. Derfor har vi lagt til rette for at de kan gjennomføre det de selv ønsker. Men det er selvsagt også et politisk mål at folk med innvandrerbakgrunn kan delta i lag og organisasjoner. En hensiktmessig måte, etter Frivillighet Norges eget ønske, er å ha en koordinator sentralt som kan jobbe, legge til rette for og hjelpe organisasjonene med det målet de har. Men er det en organisasjon som ikke vil ha innvandrere med, så er det synd, og jeg vil motarbeide det politisk, men vi skal selvsagt ikke tvinge det på dem. Men jeg håper virkelig at Høyre er enig med meg i at dette er et viktig mål.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
For det første var det etter eget ønske fra frivilligheten at vi fremmet frivillighetsmeldingen før momsspørsmålene var avklart – det gjøres i en egen utredning under Finansdepartementet. For det andre er det fint at frivilligheten faktisk sitter i utvalget, både Frivillighet Norge og idrettsbevegelsen sitter der og har full anledning til å ta opp de spørsmål de ønsker. For det tredje vil vi selvsagt få en svær prosess i etterkant, og jeg har ingen tro på at frivilligheten ikke kommer til å fremme sine syn og sine argumenter. Men det er jo merkelig at regjeringspartiet fra forrige periode, Kristelig Folkeparti, ikke gjorde noe med dette da de satt i regjeringsposisjon. De satt der i sju av åtte år fram til 2005 og la fram statsbudsjett, uten at man bedret momssituasjonen for frivilligheten. Man kunne gjort det for innkjøpsordningen for varer, som har eksistert helt siden 1997, og man kunne også gjort det etter momsreformen i 2001. Jeg skjønner at Kristelig Folkeparti har langt større ambisjoner og håp for frivillighetens rammebetingelser med Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i regjering, og det er det all grunn til å ha.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Jeg tror dette kan bli en ganske enkel og ubyråkratisk ordning. Det snakkes liksom litt flåsete om Klanen og Vålerenga. Vålerenga er for meg mye mer enn et tippeserielag. Man har 70 forskjellige nasjonaliteter som spiller aldersbestemt fotball. Jeg synes det er et utmerket formål for en grasrotandel. Jeg skal ikke si at alle som er uenig i Regjeringens politikk, er mot frivilligheten, men jeg vil nesten si at Venstre nærmer seg det punktet. Der er det i hvert fall en konsekvent linje, for man er like mye mot i regjering som i opposisjon. Man var mot endringene i tippenøkkelen i sin tid, som gav 800 mill. kr mer til frivilligheten, man var mot å opprettholde bevilgningene til frifond og kulturbygg da tippenøkkelen ble innført, man var mot at pengene til Den kulturelle skolesekken skulle gå ut til grasrota, man var mot Kulturløftets 1 pst., man var mot overgangspenger etter automatreformen, man var mot å gjennomføre automatreformen, man var mot frivillighetsregisteret, man var mot innsamlingskontroll, og man er mot grasrotandelen. Så jeg lurer på hva vondt frivilligheten har gjort Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti, siden man på punkt etter punkt går mot det som er frivillighetens egne ønsker og interesser.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Jeg vet ikke hvem som vinner eller taper. Jeg vet at dette kommer folk selv til å bestemme. Jeg har faktisk tillit til at folk vil sørge for nærmiljøene sine, at de vil sørge for det lokale idrettslaget, korpset sitt, 4H-foreningen, eller hva som er viktigst lokalt. Men jeg kan ikke garantere det, for jeg bestemmer ikke det. Hele poenget med reformen er at her skal folk selv få bestemme. Det er jo helt ufattelig da at Venstre faktisk går imot det. Jeg tror det kommer til å gi økte inntekter for Norsk Tipping, for det vil tydelig vise sammenhengen mellom det å spille på Norsk Tippings spill og det å gi penger til frivilligheten. Fikk vi bare 2–3 milliarder kr av det som nå spilles på nett, over på Norsk Tipping, ville det ha dekket opp mer enn grasrotandelen. Men Venstre kommer ikke unna at de var mot den nye tippefordelingen, og de var mot spillreformen. Vi hadde manglet mange, mange millioner kroner i potten til frivilligheten, grasrotandel eller ikke, hvis Venstre hadde fått gjennomslag for sin politikk. Jeg ser at representanten nå forlater talerstolen, men hun kommer ikke unna det Venstre har stått for i regjering og i opposisjon.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
Først til innlegget fra Odd Einar Dørum, som jeg synes var et aldeles glitrende innlegg. Men det var jo ikke et oppgjør med staten. Det var et oppgjør med privatisering, anbudsutsetting og konkurranse. Og det er helt riktig som Dørum sier, det er ikke statens samarbeid med sivil sektor som er problemet, men at man for det samarbeidet innfører liberalistiske prinsipper som overhodet ikke er tilpasset den frivillige sektorens måte å arbeide på. Det er derfor Kirkens Bymisjon i Oslo opplever at det blir vanskeligere å drive rusarbeid, sosialt arbeid, fordi markedsprinsippene til det regimet som Venstre i Oslo støtter, ikke er tilpasset sivil sektor, men et markedsbasert system, hvor konkurranse, bedrifter, overskudd og lønnsomhet er styrende for det sosiale arbeidet. Skriv ned hvert et ord i referatet og få det straks sendt til Elvestuen og andre i Oslo bystyre. Måtte det bli Venstres politikk også i Oslo, for det hadde vært en stor, stor forbedring i tilnærmingen til sivil sektor i denne byen. Flere her er opptatt av grasrotandelen. Jeg må si til Molvær Grimstad: Grasrotandelen gjør at alle de organisasjonene som ikke er inne i tippenøkkelen fra før, og som ikke har hatt automatinntekter, kan skaffe seg penger fra tippenøkkelen. Det er det som skjer. Det er ingen begrensning. Det er ikke sånn at det er de som har hatt automatinntekter, som nå kan få 5 pst. Alle kan få 5 pst. Vi hadde tenkt dette som en invitasjon til alle organisasjoner som f.eks. av idealistiske eller sosiale grunner har sagt nei til automatinntekter. Nå får de en mulighet til å ta del i Norsk Tippings midler selv om de ikke har hatt automater. Men det går Kristelig Folkeparti imot. Da blir spørsmålet: Hvilken annen måte har Kristelig Folkeparti tenkt å sørge for dette på, når man er imot grasrotandelen? Jo, man skal bevilge penger over statsbudsjettet. Man sier samtidig at frivillig sektor kan være forsiktig med kritikk fordi de frykter straff når budsjettet lages. Blir den muligheten mindre, eller blir den større, hvis en ny milliard skal legges inn i statsbudsjettet? Blir friheten for de frivillige organisasjonene større eller mindre når pengene skal bevilges over statsbudsjettet hvert eneste år, med prosentvis fordeling, osv., enn når de kommer fra tippemidlene, enn si bestemmes av spillerne selv, av det norske folk selv? Så kan det sies mye om diskusjonen om det instrumentelle. Det står på første side i frivillighetsmeldingen en sterk advarsel mot å tenke instrumentelt rundt frivillig sektor. Dette er et oppkonstruert problem, og jeg tror det først og fremst viser at opposisjonen har svært vanskelig for å finne en alternativ politikk til den frivillighetspolitikken som Regjeringen faktisk fører.
Knut Gjerde (Fremskrittspartiet), 2007-12-18:
Det frivillige arbeidet er en av bærebjelkene i det moderne samfunnet. Det er i stor grad idealister i nærmiljøet som står for arbeidet i frivillige organisasjoner, og det er viktig at foreningslivet har gode rammevilkår og forutsigbarhet. Fremskrittspartiet har merket seg at det står skrevet i meldingen at det er nedsatt et offentlig utvalg for å utrede regelverket for merverdiavgift på kultur- og idrettsområdet, og at Regjeringen vil avvente utforming av nytt regelverk til utvalgets innstilling foreligger. Vi er kjent med at finansministeren har uttalt at man ikke vurderer merverdiavgiften for frivillige, tjenestemoms m.m. i dette utvalget. Vi håper at dette spørsmålet blir avklart, slik at frivillige lag og organisasjoner vet hva de har å forholde seg til. Vi mener at utilstrekkelig momskompensasjon til idrettslag, musikkorps m.m. i stor grad vil gå ut over arbeidet med barn og ungdom. Staten må legge til rette for at ledere i frivillige lag og foreninger får lov til å bruke tiden sin på å skape aktivitet. Dersom det blir for tungt å drive, kan vi risikere at mange av bærebjelkene i nærmiljøet finner seg andre ting å fylle fritiden med. Dette vil igjen gå ut over barn og unge. Vi mener at en aktiv barne- og ungdomstid i f.eks. idrettslag, musikkorps o.l. er viktig i det forebyggende arbeidet for å unngå at barn og ungdom faller utenfor og havner på skråplanet. Det må ikke bli så komplisert å drive med frivillig arbeid at folk velger det bort. Foreningslivet er allerede hardt merket av bortfall av automatinntekter, og utilstrekkelig momskompenasjon kan bli en svært tung tilleggsbyrde. Derfor mener Fremskrittspartiet at det er så viktig å legge til rette for gode rammevilkår for de frivillige organisasjonene. Som varaordfører i en middels stor kommune, Nedre Eiker, jobber jeg nær grasrota. Jeg vil påstå at uten de frivillige organisasjonene vil Kommune-Norge bli fattig. Det er hundretusenvis som er engasjert i dette arbeidet, og de må ivaretas. Fremskrittspartiet er kjent med at en samlet frivillig sektor mener at full momskompensasjon for frivillige organisasjoner er et av de viktigste spørsmålene for å bedre sektorens rammebetingelser framover. Så ta det frivillige Norge på alvor. Lytt til dette rådet, så beholder vi den frivillige sektoren også i framtiden.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
En nesten tom presselosje, et nesten tomt galleri og en nesten tom sal – det burde vært motsatt, for vi behandler nå en av de viktigste sakene denne høsten, fordi organisasjonene spiller en nøkkelrolle i samfunnet. De bygger på engasjement og fellesskap, de er skoler i demokrati, og de er kanaler for det betydelige antall timer frivillig samfunnsinnsats som legges ned hver eneste dag. De har en enorm verdi i seg selv, og samfunnet er helt avhengig av dem. Det er nok å nevne idretten, vår aller, aller første store demokratibevegelse, som fortsatt er Norges største folkebevegelse med over 2,1 millioner medlemskap i over 12 400 idrettslag, i alle lokalmiljøer. Kombinasjonen av topp og bredde er unik. I Idrettspolitisk dokument er en åpen og inkluderende idrett valgt som hovedmål. Viktige verdier ligger bak det valget. Det er verdier som integritet, likeverd, toleranse, forståelse og respekt, verdier som er grunnleggende i et hvert demokratisk samfunn. Men parallelt med den egenverdien er det også opplagt at noen både vil og kan påta seg viktige oppgaver på vegne av fellesskapet. Idretten er en opplagt partner i så måte. Min egen krets, Buskerud, har visjonen «Idrett så flere vil» og en virksomhetsidé om at idretten i Buskerud skal bidra til et samfunn i endring, ikke bare gjennom å tilpasse seg, men gjennom aktivt å påvirke. Målet er fysisk aktive voksne og eldre og fysisk aktive barn og unge, hver dag. Det vi ser, er at den typen mål utfordrer idrett i tradisjonell forstand, både når det gjelder type aktiviteter, og når det gjelder målgruppe. Idrett og fysisk aktivitet er ikke alltid synonyme begreper, men idretten er selv villig til endring for å bidra på viktige områder. Noen opplagte sosiale forskjeller i helse starter tidlig i livet og skyldes ofte sosiale forskjeller i aktivitet. Det handler også igjen om sosiale forskjeller i opplevelse og deltakelse. Idrettslag i skolen er et Buskerud-konsept som sprer seg over hele landet. Vi skal bekjempe fattigdom med arbeid. Mange utstøtte er ikke fysisk i stand til å stå i en jobb. Kvalifiseringsprogram gjør at fysisk aktivitet kan inngå i individuelle planer i NAV. Vi har en IA-avtale, sykefraværet skal ned, og mye handler om fysisk aktivitet. Idretten er en arena for inkludering av innvandrere og funksjonshemmede. Slik kunne jeg fortsatt og fortsatt og fortsatt. Penger finnes i Kulturdepartementet, i Barne- og likestillingsdepartementet, i Helse- og omsorgsdepartementet, i Arbeids- og inkluderingsdepartementet og i Kunnskapsdepartementet. Utfordringen for idretten er å jakte på disse pengene gjennom gode prosjekter. Utfordringen for samfunnet er å sikre stabilitet, så det ikke bare blir prosjekter som kommer og går, men en kontinuerlig aktivitet og bedret folkehelse. Idrettsforbundet er da også en av mange organisasjoner som er kjempefornøyd med den framlagte meldingen.
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-12-18:
Frivillig sektor har lenge vært en ressurs for vår utenriks- og sikkerhetspolitikk, og denne frivillighetsmeldingen ser jeg som en god anledning til å se dette i en litt større sammenheng. Jeg er opptatt av at utenriks- og sikkerhetspolitikken skal ut av elfenbenstårnene på Victoria Terrasse og ut til folket. Dette er også en erklært politikk for den rød-grønne regjeringen, noe jeg vil gi den honnør for. Men for å få til en slik åpning, trengs mer enn gode intensjoner om samråd og åpenhet. Utenriks- og sikkerhetspolitikk er et fagfelt forvaltet av en tradisjonelt sett lukket etat med egne koder og regler. Jeg mener at frivillig sektor kan spille en viktig rolle med hensyn til å fremme mer åpenhet og bredde i prosesser knyttet til dette fagfeltet. Det jeg bl.a. tenker på, er at frivillige organisasjoner kan etablere egne fagmiljøer som stiller kritiske spørsmål. De kan dermed fungere som vaktbikkjer, der de ser Regjeringen i kortene og passer på at den holder det den lover, eller påpeker mangel på konsistens i Regjeringens politikk. Den frivillige sektor kan dessuten bidra til å skape debatt om spørsmål knyttet til viktige veivalg. Slike valg bør ikke tas uten bred debatt i det norske samfunn hvor alle berørte parter er med. Utviklingspolitikken, nordområdene og europapolitikken er blant de områdene hvor jeg mener at den frivillige sektor har mye å bidra med for å skape mer bredde og dybde i vår utenriks- og sikkerhetspolitikk. Det hører med å nevne at frivillige organisasjoner kan ha et stort kontaktnett og innpass i miljøer som Regjeringen ikke har innpass i, noe som f.eks. gjør dem egnet til å fremme spørsmål knyttet til sivile og politiske rettigheter i land med autoritært styresett. Frivillig sektor kan dessuten gi viktige bidrag til folk-til-folk-prosesser mellom landene. Jeg ser dermed den frivillige sektor ikke bare som en forlengelse av Regjeringens politikk, men som en egen aktør som kan gi viktige korreksjoner til Regjeringens politikk. For at frivillige organisasjoner skal kunne fylle slike roller, bør det etableres en sunn avstand mellom dem og Regjeringen. Mange av organisasjonene får imidlertid sine viktigste økonomiske bidrag fra Regjeringen, og i det lille norske miljøet er det ikke uvanlig at man bytter hatter mellom offentlig og frivillig sektor. Dette kan gjøre det vanskelig for den frivillige sektor å holde den nødvendige avstand og fylle rollen som vaktbikkje og kritiker. Jeg tror ikke det finnes noe enkelt svar på dette, annet enn at det krever aktsomhet og godt skjønn. Dette er viktig, da jeg mener at vi i framtiden trenger en enda større og sterkere frivillig sektor, og da tenker jeg på en frivillig sektor som er frivillig ikke bare i navnet, men også i gavnet. Til slutt, som frivillighetsmenneske et helt liv: 58 pst. av Norges befolkning svarte nylig at de hadde deltatt i frivillig arbeid i 2004. Og de fleste jobber frivillig ut fra en motivasjon; de jobber for en god sak.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-12-18:
Det har vært interessant å følge debatten om frivillighetsmeldingen og lese innstillingen fra komiteen. Det synes som om det er to ulike tilnærminger til frivillig sektor. Regjeringspartiene har fokus på de frivillige organisasjonenes rolle som det offentliges forlengede arm, som et instrument for å løse ulike oppgaver. Venstre er på sin side opptatt av at organisasjonene skal ha frihet, at organisasjonene har stor egenverdi. Og det er selvfølgelig positivt at de også er aktører som løser viktige samfunnsoppgaver. Jeg har med forundring merket meg at det er lite fokusering på frivillige organisasjoners kritiske samfunnsrolle. Kanskje er det forklaringen på at Regjeringen er så lite opptatt av miljøorganisasjonene, og at de er ofret så lite oppmerksomhet i meldingen. Det er oppsiktsvekkende, for dette er en sektor som er preget av dugnad og frivillighet. Det er oppsiktsvekkende fordi miljø- og klimaarbeidet aldri har vært så mye på dagsordenen som nå, og disse organisasjonenes betydning har aldri vært større. Derfor bør de stimuleres og gis økt handlingsrom, ikke neglisjeres. For Venstre er det viktig å arbeide systematisk for å redusere byråkratiet som frivillig sektor møter. Det er behov for regelendringer på en rekke områder. Vi må legge opp til at de som driver med frivillig arbeid, kan bruke mindre tid på byråkrati, og vi må gi dem et større økonomisk handlingsrom enn det mange opplever at de har i dag. Sett på denne bakgrunn er det en svakhet at ikke momskompensasjonsordningen er diskutert i innstillingen. Mange opplever det urimelig at en del av pengene skaffet gjennom dugnad og frivillig arbeid, skal gå til skatter og avgifter. Dette var bakgrunnen for at Venstre i 2006 foreslo å øke grensen for når det skal betales arbeidsgiveravgift av frivillige organisasjoners innsats. Vi foreslo grensen økt fra 300 000 kr til 450 000 kr. Dette stemte regjeringspartiene imot. Ja, ikke bare det, de sa at vårt forslag stred mot formålet med skattereformen. Nå opplever vi at de har tatt dette inn i sin budsjettinnstilling. I løpet av kort tid har det gått fra å være en umulighet til å bli en del av Regjeringens skryteliste. Nå vil jeg utfordre Regjeringen på et tilsvarende område. Det gjelder grensen for når det skal betales skatt av dugnadsarbeid. Det beløpet har stått uendret på 140 000 kr lenge. Jeg har utfordret finansministeren til å bidra til å få det økt. Det har hun sagt nei til. Dette førte til at Hinna Idrettslag da de hadde stått dugnadsvakt på parkeringsplassen utenfor Viking Stadion, fikk et skattekrav fra skattekontoret i Stavanger. Det er behov for både å rydde i regelverket og å høyne denne beløpsgrensen. Jeg håper at også dette Venstre-forslaget blir fulgt opp av Regjeringen, når den får tenkt seg om.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-12-18:
Regjeringens gasskraftløfter når det gjelder Kårstø og Mongstad, var på ingen måte kvalitetssikret da de ble gitt. De var skreddersydd for å få SV med på laget videre. Er det noe jeg er overbevist om, er det at landets statsminister hele veien har visst at det er vesentlig billigere å kjøpe kvoter enn å utvikle dette prosjektet i Norge. Og han har visst at det vi i dag står overfor, ville bli utgangen av denne saken. Det er ingen grunn til å sette sin lit til de løftene som gis om fullskalarensing i 2012 på Kårstø og i 2014 på Mongstad. Alle årstall har blitt forskjøvet så langt, etter hvert som de nærmer seg. Mitt spørsmål til statsråden er: Er det som nå skjer, i tråd med den konsesjonen som er gitt til Mongstad-anlegget, hvor jeg antar det er satt begrensninger for utslippene i tråd med de ambisjonene en hadde? Og når det er slik at statsråden har visst det som nå blir utgangen på Mongstad i flere uker, hvorfor har da ikke offentligheten og Stortinget blitt informert om det? Passet det ikke inn i utstillingsvinduet før forhandlingene på Bali?