trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Jeg synes det er en interessant beskrivelse representanten Dagrun Eriksen gir av prosessen i forhold til økt studiestøtte. Jeg er selvfølgelig også helt klar på at dette fremdeles er en viktig sak for meg og for mitt parti – og jeg tror også for mange andre partier. Det som er viktig i forhold til Soria Moria II-prosessen, er bare å erkjenne at vi ikke nådde fram med det kravet i den prosessen. Jeg skal være ærlig og si det. Men det betyr ikke at vi ikke fortsatt skal kjempe for at vi får en bedre studiestøtte. Jeg vil understreke at vi har klart å få på plass både nye studentboliger, en prisjustering av den studiestøtten som er, og en viktig formulering i Soria Moria II om at vi skal ha en bedre studiestøtteordning for funksjonshemmede studenter og studenter med barn. Det jeg også er veldig klar på, er at vi nå setter i gang en levekårsundersøkelse for studenter. Det har jeg annonsert og tydelig gjort til kjenne for studentene også. Den vil gi oss en mulighet til å få et godt grunnlag for hvordan vi skal jobbe videre med saken om en bedre studiestøtteordning. Så jeg har på ingen måte lagt saken til side. Jeg arbeider fremdeles for den. Jeg erkjenner at vi tapte den i kampen om gode saker i Soria Moria II. Men vi har en god begynnelse både i økt studiestøtte til de studentene som kanskje trenger det aller mest, og i det å lage en levekårsundersøkelse som gir oss et godt utgangspunkt for å følge opp en diskusjon med studentenes egne organisasjoner.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Jeg er veldig klar over den situasjonen og har også hatt mange diskusjoner og møter med studentorganisasjonene om det. Mitt svar er at i den levekårsundersøkelsen vi skal ha for studentene, vil vi få klarlagt hvor mye arbeid studentene faktisk gjør i juni måned, altså i en av de månedene man etter loven i dag ikke får studiestøtte for. Det vil også være et grunnlag. Dette er nemlig forskjellig ved de forskjellige studier. Ved noen få studier har de støtte også i juni måned, men ved de aller fleste har de det ikke. Det er det grunnlaget jeg ønsker å få litt bedre grep om, for på en god måte å kunne gå videre i en sak som jeg vet veldig godt er viktig for studentene, nemlig å få en enda bedre studiestøtteordning. Det jeg også ønsker å understreke, er at det at studiestøtten skal gå over elleve måneder, må bety at den totalt sett må bli større enn i dag. Det nytter ikke å holde dagens ramme med en måned mer. Den typen løsning vil jeg ikke gå inn på, men jeg vil gå inn for en økt studiestøtte.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Jeg tror vi er langt inne i budsjettdebatten. Det blir rikelig anledning til å gå videre på både basisbevilgninger og studiestøtte, men siden representanten nå har fått lov til å stille spørsmålet, skal jeg selvfølgelig svare. Det er ingen nedgang, men faktisk en økning i budsjettene for universiteter og høyskoler også i forslaget til 2010-budsjett. At det ikke er en økning i de frie midlene, er en prioritering i forhold til at vi ønsker å legge vekt på nye studieplasser, og vi ønsker også å legge vekt på å få midler til å stimulere viktige samarbeids- og samordningstiltak mellom våre universiteter og høyskoler. Så her har Regjeringen prioritert noe av det som er mest brennende og viktig akkurat nå, nemlig å ta imot flere studenter. Det har vi altså bevilget penger til. Vi har oppimot 5 000 nye studieplasser i 2010-budsjettet.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Selvfølgelig er det et mål både for meg og for studentene og universitetene og høyskolene at studentene skal gjennomføre sine studier på kortest mulig tid i forhold til normert tid – altså ikke for kort, men normert tid. De skal få med seg god kunnskap. Vi legger til rette for at det skal skje på flere måter, både gjennom bevilgninger til universiteter og høyskoler generelt, som jeg var inne på, gjennom å opprette nye studieplasser, som ikke skal gå ut over kvaliteten på undervisningen, og gjennom studiestøtteordningene, som faktisk under vår regjering har vært prisjustert hvert eneste år. Så studentene får en høyere sum pr. år i studiestøtte nå hvert år fordi den prisjusteres. Så jobber vi, som jeg sa, med både en levekårsundersøkelse og med oppfølging av hvordan vi kan bedre studiestøtten. Men jeg vil absolutt understreke at Norge ligger meget godt an internasjonalt når det gjelder vår måte å ha studiestøtte på. Sammenligner vi oss med andre land, kommer norske studenter svært godt ut.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Elleve måneders studiestøtte er fremdeles en viktig sak, men, som jeg sa, ikke innenfor eksisterende rammer for studiestøtte. Det betyr at rammen for studiestøtte må økes. Det er et tema i denne saken, og jeg vil understreke at det er det som er viktig for meg, er at vi må øke studiestøtten. Så kan det gjøres på mange måter. Den måten som var mest aktuell i valgkampen, var å si at vi skal ha studiestøtte en måned til. Men jeg understreker igjen, som jeg har gjort overfor andre representanter her, at jeg kommer til å jobbe for at studiestøtten blir bedre. Jeg ser at det er ulike måter å gjøre det på, og jeg vil gjerne fortsatt ha en dialog med studentorganisasjonene om dette. Jeg mener vi har en god begynnelse for å få en bedre studiestøtte gjennom gode formuleringer i Soria Moria II når det gjelder å begynne med dem som kanskje trenger det aller mest: studenter som er funksjonshemmet, og studenter med barn. Men det at det ikke står noe av det andre, betyr ikke at vi ikke kommer til å følge det opp. For meg blir det en viktig sak å følge opp, sammen med studentorganisasjonene, hvordan vi kan bedre studentenes økonomiske hverdag.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Jeg er klar over at jeg som statsråd for dette området har et meget krevende system å forholde meg til. De synger ut om det som er viktig for dem, og det er viktig for meg også, selvfølgelig. Det samme gjelder jo opposisjonen, som jeg er glad for å ha god dialog med om dette. Men det som jeg ser, er at vi i alle regjeringens fire første år – og også nå – har en historisk stor økning i forskningsbudsjettene. Fra året vi er i nå og til 2010 er økningen i forskningsbudsjettet på 1,7 milliarder kr, og vi er oppe i nesten 23 milliarder kr i forskning. Dette er veldig bra, og dette er en vekst som nesten ingen annen sektor er forunt, det burde kanskje være helsesektoren. Men i vår sammenheng er dette – også karakterisert av forskere selv – en historisk høy vekst i forskningsbudsjettet – en realvekst på rundt 5 pst. hvert år. Jeg har prøvd å få en debatt om hva forskningen skal gjøre – altså, hva er det vi skal forske på? Og jeg tror også Skei Grande er enig med meg i at dette er en viktig del av den diskusjonen. Men hun spør da om hvorfor kritikken fra sektoren er så kraftig når det tydeligvis, etter mitt syn, ikke skulle være noen grunn til det. Da vil jeg nevne dette med økningen i forskningsbudsjettet, og det er også en økning på universitets- og høyskolebudsjettet på en halv milliard kroner. At dette ikke går til frie midler, skjønner jeg at man kan kritisere. Men jeg tror – og ikke bare tror, men jeg vet – at det går til veldig viktige formål, som det å opprette nye studieplasser, som er noe av det aller viktigste vi kan gjøre for å være forberedt på en framtid hvor flere skal inn i høyere utdanning, og de midlene som vi nå bevilger, forhåpentligvis med Stortingets tilslutning, på 2010-budsjettet til universiteter og høyskoler skal også gå til viktige samarbeidstiltak universitetene og høyskolene imellom.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Jeg kan ikke skjønne Trine Skei Grandes virkelighetsbeskrivelse her. Når jeg sier at vi har en økning i forskningsbudsjettet på 1,7 milliarder kr fra dette året til neste, og at vi er oppe i nesten 23 milliarder kr i totalsum for forskning, er dette en formidabel vekst i forskningsbudsjettene, og vi kommer faktisk i løpet av ganske kort tid til å nå den ene prosenten av bruttonasjonalproduktet som var et mål også for SV i opposisjon. Så her er det også noe med virkelighetsforståelsen som er helt feil i forhold til det som er realiteten. Realiteten er at vi har et usedvanlig godt forskningsbudsjett, vi ligger meget godt an, vi har en klimaforskningssatsing som er viktig for samfunnet, viktig for verden, og vi har en forskningsinnsats nå gjennom forskningsmeldingen som vi skal konkretisere, som gjør at vi kan være i stand til å være i front på forskning på mange viktige områder. Det er ingen bedrøvelig situasjon. Det er en fantastisk god og viktig situasjon – en historisk god situasjon når det gjelder forskning.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
En statsråd verken kan eller skal garantere noe som helst, men det jeg kan slå i bordet med, er Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2010 når det gjelder et så viktig område som forskning og kunnskap. Vi har altså der en stor økning i forskningsbudsjettene på flere områder som angår flere departementer. Vi fortsetter den veksten, som vi har sagt at vi skal gjøre, når det gjelder forskning og dermed også viktig kunnskap. Jeg er helt enig med representanten i at det er kunnskap – og mer kunnskap – vi trenger, både for å løse de store problemene og konfliktene i verden og også for å få velferdsstaten videre på en god måte. All denne forskningen er nå nedfelt i forskningsmeldingen, som Regjeringen følger opp med midler – store midler – i 2010-budsjettet. Det er i seg selv et godt bevis på at Regjeringen satser på kunnskap.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Det pedagogiske problemet som jeg viste til i forrige runde, består først og fremst i at man blander sammen midler til forskning og midler til universiteter og høyskoler og ser på det under ett. Jeg håper at jeg kan, også med denne representantens hjelp, være med på å rydde opp i det, for når det gjelder forskning, har vi et fantastisk bra utgangspunkt. Jeg har forstått at man har reagert på det som går på Brukerstyrt innovasjonsarena. Det er ikke et område som sorterer under mitt departement, mitt budsjett, det er nærings- og handelsmininisterens område. Men jeg skal love representanten at vi skal være godt forberedt i budsjettdebatten til å kunne se på den saken i forhold til andre viktige forsknings- og innovasjonssaker. Jeg er helt sikker på at også Stortinget, gjennom komiteen, vil arbeide med akkurat dette.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Det er et uhensiktsmessig mål for styring av norsk forskningspolitikk. Men vi vil alltid bli målt på den prosenten. Det er en internasjonalt vedtatt måte å måle på, som mange andre land også har. Det som vi gikk bort fra i forskningsmeldingen – ikke i Soria Moria II, men i forskningsmeldingen – var å knytte måloppnåelsen til et bestemt årstall. Men målet står. Måloppnåelsen – som jeg også sa – for den ene prosenten som er statens ansvar, kommer vi sannsynligvis til å klare i løpet av ganske kort tid, fordi vi har satset såpass mye på forskning. Problemet med et sånt mål er at når BNP svinger, svinger målet. Hvis bruttonasjonalproduktet vårt går ned, har vi et svakere mål for forskningen å forholde oss til. Det er altså ett av problemene som vi står overfor i krisetider. Men 3 pst.-målet, og at 2 pst. skal være næringslivsinitiert, står fast, både i Soria Moria II og som et resultat av diskusjonene i Regjeringens forskningsmelding. Det er en viktig del av vår politikk.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-04:
Denne arbeidsgruppens mandat kan representanten få nærmere kjennskap til, jeg skal gjerne oversende det. Men jeg kan i korte trekk si hva arbeidsgruppen skal gjøre. Jeg tror faktisk det er et svar på veldig mye av det som er framstilt her, både som problemer med å bli forstått og kanskje problemer med å bli hørt, i begge retninger. Når Regjeringen bevilger penger og våre akademiske institusjoner opplever at de ikke ser noe til de pengene, har vi et problem. Det denne arbeidsgruppen skal gjøre, er å forsøke å finne ut hva som er barrierene, problemene, utfordringene internt i de systemene som er. Gjennom en dialog og en spennende måte å arbeide på, skal man søke seg fram til noe som kan være en felles forståelse. På det konkrete spørsmålet fra representanten om hvem det er som skal påvirke andre med sin forståelse, vil jeg si at dette er gjensidig. Det er viktig at begge parter, både myndigheter og sektor, har respekt for hverandres måte å se det på.(Presidenten klubber.) Kan vi komme fram til et bedre forståelsesgrunnlag, er ingenting bedre enn det. (Presidenten klubber.)
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Hvordan SV klarer å forhandle bort noe som Arbeiderpartiet og Senterpartiet er enig i, kunne være verdt et eget forskningsprosjekt. Hvorvidt det samme gjelder muligheten for å kunne leve elleve måneder på det man så vidt klarer å leve på i ti måneder, er jeg mer i tvil om – om vi trenger å forske på og undersøke det. Dette handler også om studieprogresjon, noe jeg har opplevd at mange regjeringer med rette har vært opptatt av. Statsråden opplever jeg også har et genuint engasjement for at vi skal bruke hjernekraften i Norge til å løse de utfordringene vi har i dag og framover. Og hvis vi ser dette i sammenheng, må jeg stille spørsmålet om statsråden rett og slett er opptatt av ressursutnyttelsen her. Er det ikke en bedre ressursutnyttelse av nettopp hjernekraften til norske studenter at de bruker tiden sin på lesesaler og i forelesningssaler enn bak kassa på 7-Eleven, som mange i dag er nødt til?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Det er et paradoks at forskningsministeren påberoper seg et pedagogisk problem, for det er vel det man prøver å kommunisere. Men det er sånn at helheten i budsjettet har man sagt først og fremst skulle ivareta nettopp konkurranseutsatt industri. Finanskrisen slipper gradvis taket i de aller fleste sektorer, men i konkurranseutsatt industri kommer vi til å merke etterdønninger av finanskrisen lenge, lenge ennå. Da har vi en ordning som heter Brukerstyrt innovasjonsarena. Dagen etter at statsbudsjettet ble lagt fram, gikk direktør Hallén i Forskningsrådet ut og sa at til neste år blir det ingen nye prosjekter i Brukerstyrt innovasjonsarena – til tross for at én skattekrone i BIA-ordningen genererer minst en–to kroner fra privat næringsliv til forskning. Er dette også et pedagogisk problem? Er det noe Arvid Hallén i Forskningsrådet ikke har forstått? Og: Hva vil statsråden gjøre for å få Arvid Hallén til å forstå at Brukerstyrt innovasjonsarena også …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-04:
Jeg vil følge opp representanten Trine Skei Grande og spørre litt om framtiden. Den nye finansministeren har i flere medier varslet at vi må stramme inn på livremmen når det gjelder offentlige utgifter. Dette er Venstre enig i, men vi er svært bekymret for hvilke offentlige utgifter vi skal stramme inn på. Vår posisjon gjennom hele foregående periode var at det å satse på kunnskap, forskning og innovasjon er bra for samfunnet vårt, og ikke minst har det vært viktig i nedgangstider. Det er kunnskap vi skal leve av i framtiden, og det er kunnskap som skal bidra til å utløse nye arbeidsplasser. Så mitt konkrete spørsmål til statsråden er: Kan statsråden garantere at man ikke salderer bort dette når man skal redusere offentlige utgifter i framtiden?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-04:
Jeg vil starte med å gratulere statsråden med nye arbeidsoppgaver. Så til spørsmålet: «Regjeringen har fått hard kritikk av Riksrevisjonen for arbeidet med å rydde opp i innstillinger og forsinkelser i togtrafikken – dette til tross for at Riksrevisjonen ved en rekke anledninger har tatt dette opp. Tidligere samferdselsminister Liv Signe Navarsete var lite lydhør for kritikk, og la skylden for togkaoset på tidligere regjeringer. Tar statsråden Riksrevisjonens kritikk på alvor, og hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å rydde opp i togkaoset på Østlandet?»
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Dette er også et grep som Venstre har støttet fullt ut og vært pådriver for. Så tilbake til problemstillingen, og det gjelder det som Riksrevisjonen påpeker, og som ikke er noe nytt for oss som har fulgt jernbanepolitikken over tid. Det gjelder mangelen på samordning og målretting av tiltak for å redusere driftsproblemene mellom Jernbaneverket og NSB AS, og at forsinkelsene har hatt uklare ansvarsforhold. Så mitt spørsmål er: Hvilke konkrete nye grep vil denne statsråden ta for å ta Riksrevisjonens rapport på alvor?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-04:
Jeg takker igjen statsråden for svaret, og jeg registrerer med skuffelse at det ikke blir tatt noen nye, konkrete grep som går på problemet med samordning mellom Jernbaneverket og NSB. Men jeg prøver meg videre. Fra flere hold, også fra representanter fra Regjeringen, har man pekt på behovet for fornyelse og økt kapasitet på sporet for å løse mange av de utfordringene som også statsråden var inne på. I Regjeringens forslag til Nasjonal transportplan ligger Regjeringen etter fra dag én når det gjelder satsing på f.eks. dobbeltsporet Oslo–Ski. Dette er en problemstrekning som også påpekes av Riksrevisjonen. Forstår statsråden at vi er skuffet over at Regjeringen har brutt løftet sitt ved ikke å følge opp Nasjonal transportplan fra dag én? Og hva vil dette bety for problemstillingen med det nye dobbeltsporet Oslo–Ski? Vil det bety forsinkelse?
Henning Warloe (Høyre), 2009-11-04:
Statsråd Tora Aasland brukte mye av valgkampen til å sette fokus på viktigheten av kunnskap. Det er bra. Men pussig nok deltok hun i en rekke debatter hvor hun forsøkte å forklare og begrunne hvorfor målet om å bruke 3 pst. av BNP til forskning ikke lenger var et godt mål. I den sammenheng har hun tydeligvis lidd nederlag i Soria Moria-forhandlingene – i Soria Moria II opprettholder Regjeringen sin målsetting om 3 pst. Jeg lurer da på om statsråden stiller seg bak det målet, eller om hun fortsatt mener – som i valgkampen – at dette er et uhensiktsmessig og unødvendig mål.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Nord-Norge, og spesielt Finnmark, opplever nå den største konflikten siden Alta-aksjonen for nærmere 30 år siden. I dag har vi lovløse tilstander for bøndene, der bøndene innvaderes av rein som ødelegger det de har bygd opp. Det er vedtatt at det skal være i overkant av 60 000 rein i Finnmark, vi har over 100 000 i dag. Riksrevisjonen har også vært kritisk til at det er for mye rein i forhold til beitegrunnlaget. Vi ser også at det i hele Nord-Norge er store problemer på veinettet. Der man salter veiene, har det ført til store trafikale problemer fordi rein kommer ned for å få salt fra veiene. Vi ser også at landbruksministeren i går uttalte i Altaposten at man ønsker å sette ned et meklingsutvalg. Jeg tror med all respekt at et meklingsutvalg ikke er riktige veien å gå. Vi mener at vi må ha handling. Dette er ikke noe som har kommet over natten, det har vart i mange år, og det har ikke vært vist handling fra ministerens side. Jeg krever at ministeren – det er på tide – viser handling overfor bøndene i Nord-Norge. Reinnæringen sier at man skal gjerde inn for å minske problemet. Hvis meklingen går ut på at de skal gjerde inn, blir mitt spørsmål til ministeren hvem som må ta utgiftene med inngjerdingen. Så er det et paradoks for meg at det aldri har vært nedlagt flere jordbruk i landet enn med Senterpartiet ved makten – der de sitter i dag. Vi ser hva som skjer i Nord-Norge, og det er klart at jordbruk blir nedlagt når man ikke får muligheten til å overleve. Mitt spørsmål til ministeren er: Hvordan kan vi få en snarlig løsning på dette, i stedet for bare å prate?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg er ikke spesielt imponert over svaret. Det ser tydeligvis ut til at det kun er Finnmark som betyr noe for ham. Jeg registrerer at resten av Nord-Norge, som Nordland og Troms, ikke betyr noe. Jeg vil vise til et oppslag i Folkebladet, der Norges nest største øy, Senja, får fullstendig stopp. Det er 260 dyr på øya, og de får stoppe all næringsutvikling. Det kan bli fraflytting. Næringslivet blir bundet på hender og føtter på grunn av 260 rein. Da er vi inne på den næringsdelen også. Da er mitt spørsmål til ministeren: Når har du tenkt å ta hele landet i bruk? Når har du tenkt å ta Nordland og Troms på alvor også, og ikke bare reise på tur til Finnmark?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg vil starte med å gratulere statsråden med ny jobb. «Ofoten Brann IKS har i årevis brukt varebiler med monterte seter til røykdykkerutstyr i sine utrykningsbiler. Setene er ikke i bruk under utrykning, men er der for påkledning ved ankomst til skadestedet. Et nytt reglement gjør at Finansdepartementet nå stenger av brannvesenets mulighet til å anskaffe seg biler for røykdykkere til fordelaktige priser. De nye reglene krever at bilene må registreres som personbil, noe som gjør biler over 100 000 kr dyrere i innkjøp. Vil statsråden forandre dette reglementet?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg takker for svaret og håper at det kan ligge en løsning der. Det jeg vil be statsråden om, er at man når det gjelder utrykningskjøretøyer generelt – politibiler, brannbiler og ambulanse, dvs. alt med blålys – ikke ilegger avgift, på lik linje med det som gjelder for Forsvaret i dag.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
«Riksrevisjonen retter kritikk mot Bioforsk og Statens landbruksforvaltning for brudd på reglene for offentlig kjøp. Riksrevisjonen har funnet mangler i protokoller for flere innkjøp. Bioforsk kritiseres også for et aksjekjøp uten Stortingets godkjennelse. Hva vil statsråden gjøre for å rydde opp i problemet?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg takker for svaret, og jeg har et spørsmål til. Mye av det Riksrevisjonen har funnet, fant man også året før. Hvordan kan det skje to år på rad at samme problem rapporteres fra Riksrevisjonen? Så sier ministeren at man vil jobbe for at man ikke skal gjøre oppkjøp som ikke Stortinget har godkjent. Da blir mitt spørsmål til ministeren: Hvorfor kan ikke ministeren garantere at det ikke skjer, ikke bare si at man jobber med det?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Landbruks- og matdepartementet uttaler til Nationen at en av begrunnelsene for at man ikke har kontroll over innkjøp, er at man har så mange som 35 til 40 datasystemer. Da blir mitt spørsmål til ministeren: Hva vil du gjøre med dette? Vil du påse at man får færre datasystemer, så vi kan få kontroll over dette, eller hva tenker du å gjøre?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg vil gjerne komme med et oppfølgingsspørsmål til landbruksministeren. Hovedkonflikten er veldig ofte mellom forskjellige næringsgrener, men også mellom reinnæringen og distriktskommunen. Det er jo på mange måter distriktskommuner som blir rammet i disse konfliktsakene. Jeg har også merket meg det møtet som har vært i Alta, og jeg har også merket meg artikkelen i Folkebladet som går på hytteutbygging og næringsutvikling på Senja, hvor man føler man ikke får gjort tilstrekkelig godt arbeid. I tillegg har vi en reindriftsavtale som har en ramme på over 100 mill. kr, og som er avtalen mellom reinnæringen og staten. Spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Vil statsråden ta et initiativ knyttet til KS, reindriftsnæringen og landbruksnæringen, nettopp for å se på hvordan vi kan bli bedre til konflikthåndtering i disse sakene, slik at distriktet ikke blir urettmessig rammet?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-11-04:
Noe av årsaken til konflikten er jo reindriftsnæringens problemer med markedsadgang, med slakterikapasitet og derpå følgende for store bestander. Nå vil statsråden gjerne ha dialog, og han ser at situasjonen er vanskelig. Men det er også snakk om konkrete virkemidler. Riksrevisjonen har påpekt at departementet ikke vil konkurranseutsette bruken av markedsføringsmidler. Det gjør selvsagt at man ikke kan få en helt optimal virkning av de midlene som brukes. Mitt spørsmål til statsråden er følgende: Hvorfor vil statsråden heller pådra seg kritikk fra Riksrevisjonen enn å se på optimale løsninger når det gjelder bruken av markedsføringsmidler, deriblant konkurranseutsetting, som Riksrevisjonen påpeker?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Reindriftsnæring handler om tradisjon, og det handler om samisk identitet. Vi vet at det har skjedd store endringer de siste årene. Det gjelder spesielt arealinngrep, tap av beiteland, tap på grunn av rovdyr og klimaendringer. Reindriftsnæringen har særlig i Finnmark utfordringer knyttet til produksjonsvariasjoner, lave slaktevekter, svært høye rapporterte tap på grunn av rovdyr og lav produktivitet. Beitegrunnlaget på Finnmarksvidda er blitt forringet med utmagrede dyr som resultat. Dette er bekymringsfullt, spesielt ut fra et dyrehelseperspektiv, men også ut fra et miljøperspektiv og et næringsmessig hensyn. Opposisjonen har gjentatte ganger tatt til orde for at vi ønsker en stortingsmelding om reindriftsnæringen for å få belyst disse viktige spørsmålene på en grundig måte. Jeg skjønner ut fra de svarene som er blitt gitt, at statsråden ikke er helt tilfreds med situasjonen i reindriftsnæringen. Da vil jeg spørre statsråden: Vil han vurdere å legge fram en stortingsmelding om denne saken?
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Takk for lykkeønskning – det kommer godt med, vil jeg tro. Generelt er det slik at Finansdepartementet ikke har innført nye regler når det gjelder røykdykkerbiler til brannvesenet. Hovedregelen er at utover den første raden skal det ikke tillates montert seter i varebiler med redusert avgift. Blir dette gjort, vil kjøretøyet bli ansett som kjøretøy til persontransport, og det skal dermed betales personbilavgift. Spesialutrustede kjøretøy til bruk for brannvesenet er fritatt for avgift, etter Stortingets vedtak om engangsavgift for motorvogner. Fritaket gjelder imidlertid kjøretøy som har påmontert spesialutstyr av noe format, som vanntanker, trykkammer, mv. Røykdykkerbiler, som beskrevet her, faller utenfor dette fritaket. Det er Statens vegvesen som i første instans foretar avgiftsmessig klassifisering av kjøretøy. Avgjørelsen kan imidlertid påklages til Toll- og avgiftsdirektoratet. Direktoratet kan i enkelte tilfeller vurdere om de typer kjøretøy det her er tale om, likevel kan beholde den avgiftsmessige klassifiseringen, etter en nøye vurdering. En dispensasjon vil i så fall innebære at kjøretøyet i avgiftsmessig forstand fortsatt blir å anse som varebil. Jeg vil imidlertid se nærmere på om det vil være mulig å inkludere røykdykkerbiler i den ovennevnte forskriften for brannvesenets spesialkjøretøy, og – i tilfelle – hva slags krav en da må stille til utstyret i og utrustningen av røykdykkerbiler.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg kan love representanten at vi vil se på dette. Som jeg sa i mitt første svar, ligger det et visst håp her om at en kan finne fram til en ordning når det gjelder – i første omgang – røykdykkerbiler.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Spørsmålenes rekkefølge er vel underordnet, bare en får et ordentlig svar. Det skal jeg prøve å gi. Jeg kan svare bekreftende på representanten Gudmundsens spørsmål, at salgsprosessen er i gang, i samsvar med den beslutningen Stortinget har fattet, om å legge ned Olavsvern. Dette vil foregå etter normale prosedyrer for salg av statlig eiendom, den såkalte avhendingsinstruksen. Forsvarsbygg vil i løpet av 2010 gjennomføre taksering av eiendommen. Gjennomføringen av salget forventes å ta to til fire år. Før eiendommen blir lagt ut for salg, må bl.a. NATO slette den fra sine inventarregistre. Dette kan ta opp til to år, men det er allerede sendt anmodning til NATO om en slik sletting. Det knytter seg en del usikkerhet til reguleringsspørsmål, miljøopprydding og markedsmessig interesse for eiendommen. Derfor er det vanskelig å være noe mer presis i angivelsen av selve salgstidspunktet.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Beslutningen om å legge ned Olavsvern ble tatt i Stortinget våren 2008, i forbindelse med langtidsplanen for Forsvaret. På det tidspunktet var det ingen permanent operativ virksomhet knyttet til Olavsvern. Jeg legger til grunn – jeg var jo ikke med på den diskusjonen – at en før en tok denne beslutningen, hadde vurdert grundig hvordan en skulle sette opp Forsvarets styrker, bl.a. i Nord-Norge. Det som vel er forholdet – i for så vidt både nord og sør – er at en har hatt en viss konsentrasjon når det gjelder styrker, enn det som er tilfellet i dag. Etter mitt syn reflekterer også dette det synet at nordområdene fortsatt er en viktig del av Forsvarets virksomhet. Men, som sagt, Stortingets vedtak i denne saken i 2008 ligger fast.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg vil være forsiktig med å gå for langt inn på forsvarsministerens område, men bare vise til det vedtaket som Stortinget gjorde i 2008, om å legge ned Olavsvern.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Spørsmålet om hvordan det er å komme tilbake igjen, får vi ta på julebordet til hedmarksbenken. Så til svaret på spørsmålet: Behovet for nye verdsettingsregler for bolig har vært der i mange år, og det har i mange omganger vært arbeidet med nye forslag til endret verdsetting. Regjeringens forslag i Statsbudsjettet for 2010 bygger delvis på erfaringer med tidligere verdsettingsforslag. Man har bl.a. innsett svakhetene ved svært detaljerte og administrativt krevende verdsettingssystemer. Samtidig innebærer Regjeringens forslag i mindre grad en prinsipiell endring fra gjeldende regler, enn tidligere forslag. I henhold til loven skal all formue verdsettes med utgangspunkt i omsetningsverdi, og skattyter kan kreve å få satt ned eventuell høy ligningsverdi av bolig eller fritidseiendom til 30 pst. av markedsverdien. For nye boliger som i dag gjerne verdsettes til 30 pst. av det eieren har betalt for bygning og grunn, vil forslaget bety små endringer i verdsettingen. Den viktigste forskjellen mellom gjeldende og nytt system, vil være at en vil få mer ensartede og rettferdige ligningsverdier under taket på 30 pst. av markedsverdien. I forbindelse med skatte- og avgiftsproposisjonen for 2010 legger Regjeringen fram en grundig analyse av virkningen av en mer rettferdig verdsetting av boliger, kombinert med økt bunnfradrag i formuesskatten. Det gis videre en omfattende dokumentasjon av svakhetene ved gjeldende regelverk. Skjevheten i gjeldende ligningsverdi er også godt dokumentert i ulike publikasjoner, bl.a. fra Statistisk sentralbyrå, i de seneste årene. I den nevnte proposisjonen, om lovendringer, blir det gjort rede for de praktiske løsninger knyttet til nye verdsettingsregler. Disse har kommet fram i tett samarbeid med Skattedirektoratet, og det framgår klart av budsjettdokumentene at forslaget er praktisk gjennomførbart slik det nå ligger. På denne bakgrunn har Regjeringen, i likhet med i mange andre budsjettsaker, funnet det både hensiktsmessig og forsvarlig å legge fram denne saken i statsbudsjettet for 2010, uten en forutgående høring.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Nå foreligger forslaget for 2010 i Stortinget. Vi får komme tilbake til fremtidige skatteforslag etter hvert som tiden går. Det er riktig at vi balet med denne saken for noen år siden. Det ble lagt fram en takseringsmelding i 1996 som ble behandlet i Stortinget, der Stortingets flertall den gangen skisserte en takseringsmetode som på folkemunne ble kalt for Lundteigen-modellen. Dette er en sak som har en lang politisk forhistorie, og vi mener at vi er på god grunn når vi nå legger fram dette forslaget i budsjettet for 2010. Det har vært en lang diskusjon og mye forutgående arbeid når det gjelder taksering. Jeg tror det også kan være fornuftig å se på det som nå skjer i en del kommuner der en nå innfører eiendomsskatt, og der kommuner har gjort et omfattende takseringsarbeid. Det kan godt hende at det kan blir nødvendig å gå igjennom erfaringer med takseringssystemet.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg tror det er vanskelig her og nå å bli enig med representanten Gundersen om formuesskatten. Det jeg tror er riktig å understreke, er at hvis man ser på beskatningen av kapitalen, hvis man ser på beskatningen av norsk næringsliv, vil jeg hevde at Norge har et skattesystem som konkurransemessig sett holder seg godt i forhold til resten av verden rundt oss. Så får vi heller komme tilbake til dette etter en tid, men jeg tror at næringsbeskatningen i Norge – som jeg sa – kan tåle sammenligning med en hvilken som helst beskatning i de omkringliggende land som vi konkurrer med. Men dette er spørsmål som vi får rikelig med tid til å diskutere framover.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Først tusen takk til representanten Syversen. Når det gjelder offentliggjøring av skattelister, har det en lang tradisjon i Norge. Bakgrunnen for ordningen er at hemmelighold kan gi grunnlag for spekulasjoner om det generelle ligningsarbeidet og om ligningsfastsettelsen for enkeltpersoner eller grupper av skattytere. Videre representerer også offentliggjøringen en form for samfunnskontroll med ligningsmyndigheten. Forskjellen mellom virkelige verdier og verdier som skal benyttes ved ligningen, kan også fremme debatt om skattereglene. Ligningslovens regler om offentliggjøring av skattelistene ble sist endret i juni 2007. Stortinget besluttet da bl.a. at fullstendige skattelister kan utleveres til pressen i elektronisk form. Informasjon om inntekts- og skatteforhold er en sentral premiss for samfunnsdebatten, og pressens tilgang til disse opplysningene er viktig for å styrke også den kritiske debatten om skattemessige forhold. Offentliggjøring av skattelistene bidrar til større åpenhet i samfunnet, men jeg vil løpende følge med på bruken av denne praksisen for å se om det er uheldige konsekvenser av måten skattelistene blir offentliggjort på. Justisministeren har også varslet at han vil be politiet komme med en vurdering av om det er en sammenheng mellom offentliggjøring av skattelistene og kriminalitet.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Det er riktig, som representanten Syversen her sier, at vi vil følge med. Som jeg også nevnte i svaret mitt, vil jeg se på dette sammen med justisministeren, og se om det er nødvendig å foreslå eller gjøre endringer for å hindre at kriminalitet og andre ting skjer i forbindelse med offentliggjøring av skattetallene. Jeg kan også love at hvis vi kommer fram til det, vil vi prøve å ordne det slik at eventuelle endringer skal komme i god tid før skattelistene for inntektsåret 2009 blir lagt fram.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Tusen takk også til representanten Halleraker. Jeg gleder meg til å komme tilbake til mange andre diskusjoner i salen her etter hvert. Samferdselsdepartementet har bedt Finansdepartementet vurdere om tollreglene kan endres, slik at det kan innføres en såkalt One Stop Security på Gardermoen. Dette er en sikkerhetsordning som innebærer at passasjerer som kommer til Gardermoen med fly fra utlandet og skal videre med innenriksfly, bare skal sikkerhetssjekkes én gang for hele reiseforløpet. Det vil da skje på den flyplassen reisen begynner i utlandet. Innsjekket bagasje vil da bli fraktet direkte fra utenriksflyet til innenriksflyet, og passasjerene beveger seg bare innenfor en såkalt sikret sone. En ordning med One Stop Security kan på den ene siden innebære enklere innsjekkingsprosedyrer og kortere transittid for transittpassasjerer. Så må en se på det opp mot de konsekvenser dette eventuelt gir for tollbehandling av bagasje, om det er mulig å oppnå en tilfredsstillende tollkontroll med en slik ordning. Både bagasjehåndtering og transittpassasjerenes bevegelsesrute på Gardermoen vil her by på utfordringer. I Finansdepartementet går vi nå skikkelig inn i denne saken. Saken er høyt prioritert, men det er for tidlig å si noe konkret om hvordan vurderingen faller ut. Finansdepartementet vil også ha løpende kontakt med Samferdselsdepartementet i forbindelse med denne saken.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg kan vel si det slik at jeg skal gjøre det jeg kan for å se om det er mulig å finne fram til en god ordning, og da er det jo fornuftig å hente erfaring fra utlandet. Og så får vi si det på denne måten: «Det er von i hangande snøre».
Kent Gudmundsen (Høyre), 2009-11-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til finansministeren: «Skifte Eiendom har nå lagt marinebasen Olavsvern ut for salg. Dette skjer til tross for at bl.a. Senterpartiet i valgkampen varslet omkamp i Regjeringen om nedleggelse. Kan statsråden bekrefte eller avkrefte om salgsprosessen i Skifte Eiendom vil gå sin gang?»
Kent Gudmundsen (Høyre), 2009-11-04:
I Soria Moria II står det følgende: «Forsvarets tilstedeværelse i nordområdene gjennom alle tre forsvarsgrenene skal økes, som en del av nordområdestrategien. Dette er Forsvarets førsteprioritet og skal være dimensjonerende for strukturen. I tillegg til at Kystvakten skal seile mer i nord må også marinens tilstedeværelse i nord økes som et preventivt tiltak og tydeliggjøring av Norges interesseområde.» Ved å gjennomføre salget av basen Olavsvern vil man miste sitt støttepunkt i nord – og miste det støttepunktet man har for økt operasjonell virksomhet. Dermed vil Regjeringen få problemer med å oppfylle politikken i Soria Moria II. Hva har finansministeren å si til dette?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2009-11-04:
En undervannsbåt bruker fem til syv dager fra nordområdene til Haakonsvern base utenfor Bergen. Tur-retur betyr det 10–14 dagers reise til og fra nordområdene. I regjeringserklæringen står det at man skal ha økt operasjonell virksomhet. Hvis Regjeringen har noen som helst intensjon om å oppfylle sin politiske plattform, vil man – hvis man mener at man skal ha økt operasjonell virksomhet – være nødt til å opprettholde Olavsvern base. Ser finansministeren dette?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-04:
Nå ble dette spørsmålet stilt til én finansminister og blir besvart av en annen, så jeg kunne egentlig tenke meg å spørre om det er greit å være tilbake igjen, siden vi er fra samme fylke. Men vi får ta det spørsmålet som skal stilles. Det er til finansministeren: «Forholdet mellom ligningsverdier og markedsverdier på boliger varierer sterkt over hele landet. Utslagene kan være både urettferdige og ulogiske. Regjeringen foreslår i statsbudsjettet en stor og prinsipiell omlegging av dette systemet, og avisoppslagene om at man erstatter en urettferdighet med en ny, er allerede mange. Ser ikke statsråden at dette er en så stor og prinsipiell reform at den bør få en helt annen behandling enn å komme som en overraskelse i et statsbudsjett?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-04:
Jeg takker for svaret. Spørsmålet om det blir mer rettferdig tror jeg kommer til å bli mye diskutert. Så vidt jeg vet, ble, forrige gang finansministeren var finansminister, en slik gjennomgang lagt i skuffen, nettopp fordi det var nesten umulig å skape rettferdighet. Jeg synes det heller minner om en litt sånn knipetangoperasjon, der man isolerer formuesskatten til å gjelde mye færre, og det er vi alle enige om. Høyre setter pris på at bunnfradraget blir hevet. Vårt mål er å bli kvitt formuesskatten helt. Men man isolerer effekten av formuesskatten til noen få, og da legger man veien ganske åpen for at man igjen begynner å skru til skruen på de begrensninger som finansministeren var inne på, og så kan man begynne å øke boligverdiene uten at det gjør utslag for så veldig mange. Nå har finansministeren et ganske stort behov for innsparinger. Ser han da at dette gir en mulighet til å skru opp verdiene nok en gang? Man har en historie bak seg, der verdiene er hevet med 65 pst. i forrige stortingsperiode.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-04:
Vi kommer sikkert tilbake til mange diskusjoner rundt formuesskatt på bolig. Det som bekymrer meg, er at formuesskatten slår veldig hardt til på norsk eierskap av norske arbeidsplasser i norsk industri og norsk verdiskapende virksomhet. Den andre effekten av omleggingen av formuesskatten er at man isolerer formuesskatten til færre, slik at man lettere kan skru til skruene for dem som det virkelig smeller på. Vi kjenner begge utviklingen i Sør-Hedmark ganske godt. Der mangler vi lokalt eierskap og mye av fylket er filialisert – det er eid utenfra – og nå i krisetider blir veldig mange arbeidsplasser lagt ned. Kongsvinger er et godt eksempel på hvor ille denne politikken slår ut. Ser finansministeren store utfordringer i at formuesskatten i dag diskriminerer norsk eierskap og norske arbeidsplasser i Norge?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-11-04:
La meg også slutte meg til dem som gratulerer statsråden med å være tilbake i posisjon. I tiden han har vært borte, har han også hatt løfterike uttalelser om transportpolitikken, så det ser vi fram til! Men nå skal vi ut og reise, og jeg har følgende spørsmål: «Transittpassasjerer som kommer fra utlandet og skal videre innenlands, blir utsatt for unødvendige og tidskrevende kontroller på OSL Gardermoen og andre større flyplasser i Norge. I våre naboland har man funnet fram til smidige løsninger på dette. I Norge har tilsvarende initiativ stoppet helt opp, til tross for positiv vilje hos flyselskap, Avinor og OSL Gardermoen. Vil statsråden ta initiativ til å få løst denne saken, slik at de mange hundre tusen reisende dette gjelder kan få en enklere reise?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-11-04:
Jeg takker for svaret, som jeg oppfatter som delvis positivt og at saken fortsatt er i prosess. Vi har registrert at OSL Gardermoen og Avinor har presentert løsninger som de mener er akseptable, og at de trenger en myndighetsgodskjennelse på det. Dermed ligger det på denne statsrådens bord. Det er jo slik at den daværende samferdselsministeren allerede i valgkampen var ute og sa at dette er hun innstilt på å gjennomføre og akseptere disse løsningene. Da blir det myndighetsgodkjennelsen det står på. Er det slik at det er andre forhold i Norge enn det vi ser i Sverige, som jo har funnet fram til gode løsninger?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-11-04:
Jeg takker for svaret, og tror dette kan løse seg. Jeg oppfatter at det er positivt fra statsråden.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg ønsker å stille nærings- og handelsministeren følgende spørsmål: «Mange byggefirmaer må nå si opp sine ansatte, eventuelt gå til permitteringer. Dette rammer spesielt distriktene hvor arbeidsledigheten er relativt stor fra før, slik som for eksempel i deler av Hedmark. Hva vil statsråden bidra med for at ordrebøkene igjen blir fylt opp til et mer vanlig nivå?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg takker statsråden for orienteringen om noen få tiltak, men jeg mangler svar på om han har noen konkrete tiltak – om statsråden f.eks. kan love at man vil forenkle lover og regelverket, at man skal se på skatte- og avgiftspolitikken mer generelt, at man skal prioritere raskere saksbehandling i kommuner og fylker, at man kanskje skal se på bruk av midlertidig ansettelse, at man skal se på arealplaner eller andre planer og oppmuntre til bygging, restaurering og riving, eller at man skal se på om staten kan forsere noen tiltak. Det er slike ting jeg ønsker svar på – om statsråden har noen konkrete, raske tiltak? Det står i Glåmdalen den 21. oktober at Fjeld sier opp 25 ansatte – det er altså ett firma. Et annet sier: «Dødt i byggebransjen». Slike ting skjer både i Hedmark og i resten av landet. Da må vi ha noen raske tiltak, og de kan være enkle. Det er mange som har fått permisjonsvarsler, og det er en del som har blitt oppsagt. Dette skaper en stor uro ute i distriktene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig at den krisepakken som kom, hjalp mye. Den hjalp noe innenfor byggebransjen, men det ble mye til vei, og det var selvfølgelig også ettertraktet. Innenfor byggebransjen var det ikke så mye, men noe var det. Jeg ser at statsråden er i dialog med skipsnæringen. Det er en annen næring som har problemer nå, og jeg håper selvfølgelig at vi får til en løsning der. Men det konkrete spørsmålet mitt gjelder altså byggebransjen, og det er mange, mange firmaer, både store og små, som nå sliter med ordrereserver. De er få, det er lite ordrer generelt, og det er lite å gjøre. Dessuten går man mot en vinter, og da er det vanligvis mindre å gjøre enn i sommerhalvåret. Så det er virkelig krise i denne næringen. Jeg håper virkelig at statsråden vil ta tak i dette. Det kan løses med noen enkel grep, som jeg bl.a. ramset opp i mitt forrige innlegg.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
La meg først beklage at jeg ikke var til stede da spørsmålet skulle stilles. Det har ikke skjedd før, og det skal – forhåpentligvis – ikke skje igjen. Så til spørsmålet. Byggenæringen er blant de første som nå opplever en etterspørselssvikt når det er nedgangskonjunkturer. Ved siden av deler av konkurranseutsatt industri er byggenæringen blant dem som har fått merke konsekvensene av nedgangskonjunkturene sterkest. Arbeidsledigheten i byggenæringen er nå vesentlig høyere enn i økonomien for øvrig. Bedriftene i næringen forteller om redusert ordreinngang og redusert ordrebeholdning, men også at nedgangen i ordrereservene nå flater ut. Næringen forventer et betydelig fall i aktiviteten i løpet av det neste året. Selv om situasjonen fortsatt er vanskelig, er det noen lyspunkter. Forholdene i penge- og kredittmarkedet er nå vesentlig bedret. Det er også klare tegn til at den økonomiske aktiviteten er på vei oppover igjen etter en svært svak utvikling mot slutten av 2008 og inn i 2009. Det anslås en svak vekst i BNP for Fastlands-Norge i 2010, men ledigheten ventes å øke noe. Regjeringen har derfor funnet det riktig å legge opp til et budsjett for 2010 som er svakt ekspansivt. Sammen med betydelige etterspørselsimpulser fra pengepolitikken vil den økonomiske politikken med dette bidra til å dempe virkningene av finansuroen for bl.a. bygg- og anleggsnæringen. Vi har sagt, og vi holder fast ved, at vi er innstilt på å gjennomføre de tiltakene som er nødvendig for å bekjempe negative virkninger av den internasjonale nedgangskonjunkturen. Regjeringen vil gjøre det den kan for å unngå at arbeidsløsheten biter seg fast på et høyt nivå. Så langt har tilbakeslaget i verdensøkonomien slått klart mindre ut i Norge enn i de fleste andre land. Arbeidsløsheten er fortsatt på et moderat nivå, og nedgangen i produksjonen har vært klart mer begrenset i Norge enn hos våre handelspartnere. En viktig årsak til at finanskrisen ikke har resultert i høyere arbeidsledighet er Regjeringens tiltak mot finansuroen i fjor høst og i vår. Regjeringen har lagt fram og har fått bred støtte til å gjennomføre omfattende tiltak for å avhjelpe situasjonen for næringslivet. Vi tror at budsjettet som vi har lagt fram for 2010, vil være en videreføring av den linjen.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Det er mangel på etterspørsel etter de tjenestene og produktene som byggenæringen leverer, som er hovedårsaken til krisen, ikke regler for midlertidig ansettelse eller skatteregler. Det staten dermed kan gjøre, er å bidra til at etterspørselen holdes såpass høy at arbeidsløsheten, antall permitteringer og oppsigelser blir minst mulig. Da statsbudsjettet for 2009 ble lagt fram i fjor høst, ble det av høyresiden kritisert for å være for ekspansivt. Det viste seg at det var altfor lite ekspansivt da finanskrisen slo inn for fullt, og vi fikk krisepakken i januar, som bidrog med veldig store stimulanser av økonomi. En av de sektorene som ble mest stimulert, var nettopp bygg- og anleggssektoren, både gjennom økte bevilgninger til vedlikehold og rehabilitering av statlige bygg, som sykehus, universitet, høyskolebygg, kulturbygg osv., ved en kraftig styrking av kommunenes rammer for å utføre den typen raskt vedlikehold, og ved å stimulere økonomien totalt sett, som også gjør at privatpersoner fortsetter med å etterspørre den typen tjenester. Det lave rentenivået har i tillegg ført til …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)