Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-10-09:
Innledningsvis vil jeg understreke det som også komiteleder Bjørnflaten var inne på, at Regjeringas mål er et mer synlig og mer effektivt politi. Den debatten vi har her i dag, gjelder absolutt en del av de virkemidler vi kan sette i verk for å få et mer effektivt politi. Vi vil tilrettelegge for økt tilgjengelighet og publikumsservice både gjennom samlokalisering av offentlige servicekontorer og gjennom bruk av internettbaserte løsninger. Enkle og sikre løsninger for elektronisk innlevering av anmeldelser er et tiltak som politiet allerede arbeider med. Publikum møter jo politiet i mange slags sammenhenger, men innlevering av anmeldelser er et av de viktigste møtene vi har mellom befolkningen og politiet. Det er likevel grunn til å skille mellom å melde, sende tips til politiet og det å levere en formell anmeldelse. Det å levere en formell anmeldelse er en alvorlig handling. For den enkelte er det å gå til anmeldelse av et forhold faktisk en alvorlig beslutning, ikke bare fordi det kan få konsekvenser for den som blir anmeldt, og også for andre personer, men også fordi anmelderen kan pådra seg et straffansvar ved uriktig eller falsk anmeldelse. Når en går til det skrittet og anmelder et forhold, forventer en også at politiet tar saken på alvor og følger opp forholdet gjennom de nødvendige etterforskningsskritt og en eventuell straffereaksjon. Det er viktig å være klar over dette når vi etablerer nye mekanismer og nye metoder å anmelde etter, fordi det å signalisere ut til befolkningen og publikum alvoret i den handlingen fortsatt er en jobb vi har å gjøre. Politiet får mange anmeldelser, både alvorlige og mindre alvorlige – saker som er på grensen til tapsmeldinger. En del av grunnlaget for den lave oppklaringsprosenten bl.a. når det gjelder vinningsforbrytelser, må nok søkes der. Alvorlige anmeldelser, av f.eks. ran eller voldtekt, krever umiddelbare etterforskningsskritt. Dette forutsetter at politiet har de relevante opplysninger så tidlig som mulig. I alvorlige saker, når det gjelder liv og helbred, men også store verdier eller mer kompliserte forhold, er politiet derfor avhengig av en utfyllende og detaljert anmeldelse og for så vidt også forklaring fra anmelderen. I disse tilfellene vil en elektronisk anmeldelse ikke være like velegnet. Det vil også være sånn at de som anmelder, kanskje har behov for å fortelle sin historie på en annen måte enn å sitte hjemme og skrive meldinger over Internett. Det vil derfor være mindre alvorlige lovbrudd som anmeldes elektronisk. Hvilke forhold dette bør være, må vurderes etter erfaring. Jeg ser at forslagsstillerne har laget sin liste. Det er en av grunnene til at jeg synes det er noe tidlig i dag å stemme for forslagsstillernes forslag. En annen grunn er selvfølgelig at dette er et arbeid som er i gang. Anmeldelse av alvorlig lovbrudd vil vanskelig kunne innpasses i et elektronisk skjema, samtidig som det er viktig for politiet gjennom kontakt med anmelderen å kunne klarlegge forholdet tilstrekkelig og raskt nok til å kunne foreta prioritering og iverksettelse av eventuelle umiddelbare etterforskningsskritt. Når det gjelder spørsmålet om anmeldelse, har jeg lyst til å si at Regjeringa i det framlagte statsbudsjettet har gjort et veldig viktig grep ved å utvide bistandsadvokatordningen for mange grupper. Vi gjør det også på den måten at bistandsadvokatretten trer i kraft før anmeldelse inngis, slik at man faktisk har mulighet til å få en samtale med en advokat om hvordan man skal gå fram i de alvorlige sakene som omfattes av bistandsadvokatordningen. Dette er kanskje et vel så viktig forslag i forhold til det å kunne styrke samhandlingen mellom politiet og publikum i de sakene som jeg vet et samlet storting har vært særdeles opptatt av: voldtekt, menneskehandel, spørsmål om vold i nære relasjoner osv. Politidirektoratet arbeider nå med systemer for mottak av anmeldelse elektronisk. Det er allerede lagt til rette for at anmeldelsesskjema for enkle forhold nå kan lastes ned fra politiets nettside, at det kan fylles ut og skrives ut. Deretter må skjemaet signeres og leveres, eller sendes i ordinær postgang til politiet. I andre fase tar vi sikte på å tilrettelegge for at skjema kan fylles ut ved hjelp av dialogbokser. I denne fasen vil en også se på muligheten for å kunne sende anmeldelsen inn elektronisk. Men flere forhold må avklares før det kan skje. Når det gjelder elektronisk signatur, vil det sannsynligvis ikke være krav om dette for å kunne levere en anmeldelse via Internett. Dette må imidlertid avklares nærmere, bl.a. i samarbeid med Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Fornyings- og administrasjonsdepartementet har sendt forslag til strategi for elektronisk id og signatur for offentlig sektor ut på høring, og en er nå i ferd med å gjennomgå disse høringsuttalelsene. Departementene vil deretter samordne videre framdrift når en har vurdert bl.a. høringsuttalelser. En regner ikke med at dette vil forsinke politiets arbeid med tilrettelegging for elektroniske anmeldelser. I tredje fase vil en vurdere en løsning hvor anmeldelsen innsendes elektronisk og på en slik måte at dataene importeres direkte inn i politiets datasystemer. Dette vil forenkle politiets rutiner, og vil kunne videreutvikles til en tverretatlig løsning i samarbeid med f.eks. forsikringsselskaper og banker. Dermed kan det legges til rette for at publikum gjennom samme skjema og i samme ekspedisjon melder tyveri til politiet og underretter forsikringsselskapet eller banken om tapet. Det må imidlertid understrekes at dette krever en del rettslige avklaringer før det eventuelt kan iverksettes. Gjennomføring av fase tre vil formentlig kunne bidra til mer effektive og ressursbesparende rutiner i politiet, samtidig som en i større grad imøtekommer behovet for en mer reell oversikt over straffbare handlinger. Ved å sørge for at lovbrudd enklere kan bli anmeldt og registrert vil politiet kunne ha et bedre grunnlag for å arbeide målrettet og mer ressurseffektivt. Internett spiller en stadig større rolle for voksne og barn. Representanten Bjørnflaten var inne på det arbeidet som Regjeringa nå gjør særlig rettet mot barn og unge, og også relatert til overgrepsbildene som ligger på Internett. Mange etablerer jo kontakt via nettet, noen uten å være klar over eller ta hensyn til de risikoer dette innebærer. Dette var en av årsakene til at Regjeringa fremmet forslaget om den såkalte groomingparagrafen. Høyre-representanten André Dahl kan vel vanskelig ta æren for initiativet til grooming. Uansett er vi fra Regjeringas side glad for at vi har fått dette vedtatt. For å forebygge og kunne gripe inn overfor internettrelaterte overgrep mot barn etableres en politistasjon på nett. Dermed kan internettbrukere rapportere direkte til politiet i form av en lett synlig rød knapp på nettsiden. Og som Stortinget er kjent med, er det allerede satt av 6 mill. kr til en slik politistasjon på nett. Dette er en oppfølging av Faremo-utvalgets forslag – et utvalg som Regjeringa satte ned, og som var Regjeringas initiativ. Kripos er i startfasen av dette, i nært samarbeid med nettilbydere. Effektiv behandling av elektroniske anmeldelser og særlig de foreslåtte varslingsmuligheter ved mistanke om internettrelaterte overgrep mot barn vil kreve tilstrekkelig mottakskapasitet og kompetanse. Det er grunn til å regne med at mengden henvendelser til politiet vil øke, samtidig som det ligger en forventning om rask respons ved å ta i bruk elektronisk kommunikasjon. Én ting er å diskutere spørsmålet om rask anmeldelse og melding inn, en annen ting er faktisk å sørge for at det apparatet som skal ta det imot, er parat til det og effektivt i å opprette saker og god kommunikasjon med den som er anmelder. Innføring av nye elektroniske løsninger og videreutvikling av eksisterende vil ha visse administrative og derfor også økonomiske konsekvenser. Særlig i fase tre, fullelektronisk innsending av enkle anmeldelser, er det behov for utredning av kompleksitet og investeringsbehov. Forprosjektet er gjennomført, og Politidirektoratet starter nå arbeidet med å utvikle løsningene. En forutsetning for dette er at nettløsningene generelt sett bygges opp på nytt, slik at den tunge funksjonaliteten det legges opp til, kan håndtere løsningene. Det tas sikte på første lansering sommeren 2008 og om mulig anmeldelse via nettet ved utgangen av 2008/begynnelsen av 2009. Til slutt: Representanten Dahl kommer stadig tilbake til at det er Høyres initiativ og idé å etablere barnehus i Norge. Jeg har erfaring fra Stortinget i forrige periode, hvor vi i justiskomiteen hadde god dialog med daværende regjering om dette. Jeg tror jeg har sagt det fra denne talerstolen før: Jeg har vanskeligheter med å se at ideen, initiativet og drivkraften når det gjelder barnehusene, lå i Høyre. Hvorfor ble de da ikke opprettet i forrige periode? Hvis det er noen som skal ha æren for ideen om barnehus og det å drive fram den saken, vil jeg først og fremst rette fokuset mot Redd Barna. Jeg vil også med all respekt si at det var vel egentlig SV som i veldig stor grad kjørte den saken forrige stortingsperiode. Hvis det er én forskjell med hensyn til hvordan man skal belønne dem som nå etablerer barnehus rundt omkring i det ganske land, sett ut fra politiske skillelinjer, må det jo være at det er den nåværende regjering som faktisk bevilger penger til det og åpner barnehus nå i høst, to stykker. Vi har foreslått å etablere tre til neste år, og vi registrerte at den forrige regjering ikke etablerte noen.