trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Fra asfalt til aske: Regjeringen sier i proposisjonen når det gjelder økonomiske tiltak knyttet til askekrisen, at det ikke er nødvendig, men at den vil følge situasjonen nøye i tiden fremover og vurdere tiltak dersom den finner det nødvendig. Vi har en situasjon nå som forverrer seg, som utvikler seg til det verre nesten dag for dag, og som nå er i ferd med å lamme flytrafikken i Norge. Altfor mange flyplasser er allerede lukket. Både operatører, altså flyselskap, og ikke minst reisende rammes i økende grad. Hvor lenge vil Regjeringen se på dette? Hvor lenge vil Regjeringen vente med i det minste å legge et kraftig press på partene for å finne en løsning så snart som mulig, slik at man unngår at denne streiken fortsetter, og unngår at den utvider konsekvensene for flyplasser, flyselskap og trafikanter innenfor luftfarten?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Nå gjelder det altså ikke naturen, men vekterne, og det er en streik som utvikler seg fra dag til dag, og som har store konsekvenser. Avslutningsvis i mitt innlegg pekte jeg på at det har ikke bare konsekvenser for norske reisende i Norge, men for all inngående flytrafikk til Norge. Vi håper jo at det skal bli riktig mange i løpet av denne sommeren og i løpet av denne turistsesongen som nylig har startet. Derfor bør man etter Fremskrittspartiets mening ikke sitte stille og se på utviklingen, men i det minste legge press på partene. Det er min oppfordring til samferdselsministeren, som har ansvar for luftfarten, at hun sammen med sin kollega som har ansvar for arbeidsfeltet, legger press på partene, slik at man kommer nærmere en løsning, og ikke ser for seg en ytterligere opptrappet og forlenget konflikt med store konsekvenser.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2010-06-15:
Jeg fikk rett i mitt første innlegg. Det har ikke vært mye nytt i denne debatten i forhold til debatter vi har hatt tidligere. Men til representanten Hoksrud, som tok opp dette med annerledeslandet. For å si det sånn: Vi er jo selvfølgelig enige om at vi har store utfordringer på vei og bane. Det er det ingen uenighet om i denne sal. Vi har stort fokus på det. Men det høres nesten ut som om vi bor i et u-land. Jeg må si at når vi ser det i en litt internasjonal sammenheng, tror jeg nok det er riktig at vi blir sett på som at vi bor i annerledeslandet. Men jeg tror det da er med et litt mer positivt fortegn, for å si det på den måten. Så et par ord om OPS. Man kan få inntrykk av, når man hører debatten, at dette er en gratis lunsj, at dette er noe som kommer utenom alt det andre. Men det kommer til å komme en tid da dette skal betales tilbake igjen. Til representanten Hareide: Jeg nevnte Storbritannia i mitt første innlegg her. Ja, det er pay-back time. De har bundet opp veldig mange av de prosjektene i statsfinansene sine. Det er ikke til å komme unna. De er nå forpliktet i forhold til det. Så til Schou og omdanning, utskilling og fristilling. Hun bruker igjen Mesta som et eksempel på hvor vellykket disse omstillingene er. Det er nesten ikke til å tro – og det er mulig dette er et lite parlamentarisk uttrykk – men det må være lov å spørre om de følger med i timen. 9. mars behandlet vi Riksrevisjonens undersøkelse av drift og vedlikehold av veinettet. Rapporten viser at målene med reformen, å redusere kostnadene, ikke på noen måte er nådd. Tvert imot har utgiftene økt. Standarden på veivedlikeholdet har gått ned, og administrasjonskostnadene har økt. Riksrevisjonen påpeker mangelfull rapportering om driftstilstanden på veinettet, lavt kontrollnivå og mangelfull oppfølging – og det er fakta.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-15:
Eit lite hjartesukk om Framstegspartiet og bompengar: I Kristeleg Folkeparti har dei ein bekjennelsesparagraf som gjer at viss ein er muslim, som f.eks. Akhtar Chaudhry, presidenten vår, får ein ikkje verv der. Men i Framstegspartiets bekjennelsesparagraf, som er å vera imot bompengar, får ein fortsetja i verva sine. Der kan ein sitja med makt i Oslo og i Os og rundt omkring i forskjellige kommunar og framleis behalda vervet sitt, trass i at ein har gjort ei dødssynd – ifølgje Framstegspartiet her – og stemt for bompengeprosjekt. Eg synest denne inkonsekvensen er rar når det gjeld ei så vanvittig viktig sak for Framstegspartiet – at ein faktisk har ordførarar som går inn for dette «røveriet» av bilistar, at ein tillèt det i Framstegspartiet, og at dei kan fortsetja å vera medlemmer. Det må eg seia overraskar meg, når ein høyrer den tonen ein har i bompengesaker. Men ein kan jo gjerne forklara kvifor. Så fekk eg i den førre saka inga forklaring på kvifor Framstegspartiet var nyfrelst i jernbanepolitikken. Det er jo jernbanesaker i denne saka òg. For Framstegspartiet kutta altså i alle jernbaneløyvingar før dette budsjettet – og kanskje det førre – milliardar av kroner, og så står ein no altså fram som nyfrelst på jernbane, som før var eit sosialistisk prosjekt. Eg har framleis ikkje fått noka forklaring på denne nyorienteringa, denne nyfrelstheita, frå Framstegspartiet si side. Men det kan jo henda at det har noko å gjera med at folk flest er for jernbane i Noreg, og at Framstegspartiet gjerne vil vera på lag med folk flest. Det er iallfall det dei seier. Til slutt litt om Høgre og køprising. Høgre har altså inngått eit klimaforlik her på Stortinget, der alle parti, unnateke Framstegspartiet, er med. No høyrer me at Høgre rundt omkring, iallfall nokre plassar – i Bergen er dei splitta, det er dei sannsynlegvis òg i Trondheim – går imot denne køprisinga, altså eit opplegg som i Stockholm viste seg å flytta 23 pst. av trafikken med bilane vekk frå vegen og over i andre transportmiddel, inklusive kollektivtransporten. Då er det veldig rart, synest eg, når både næringslivet i Noreg og miljøbevegelsen og dei fleste partia seier at dette vil me ha i Noreg òg, for dette er faktisk effektivt, at Høgre stikk av. Høgre er ikkje lenger det næringslivspartiet som dei seier dei er. No er det plutseleg SV som må forsvara NHO i Noreg og gode tiltak for klima. Så her har Høgre og Halleraker eit kjempeproblem med omsyn til at dei faktisk har skrive under på eit klimaforlik, og med omsyn til at dei motarbeider næringslivet og miljøbevegelsen i Noreg på dette viktige punktet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-15:
Det var jo oppklarande frå Framstegspartiet kvifor ein har kutta i jernbanen over mange år – og kutta milliardar – og sånn sett ville ha sett jernbanen i endå meir trøbbel om dei budsjetta Framstegspartiet har hatt opp igjennom åra, hadde blitt vedtekne. Men no har ein altså skifta side – og kome over til den positive sida. Då må det vera lov å kalla dei for nyfrelste på jernbane – for når ein går nye vegar, er det gjerne det ein blir kalla. Så registrerer eg at det nesten er ein bekjennelsesparagraf i Framstegspartiet. Me veit jo at Søviknes, ordføraren i Os, stilte opp mot representanten Hoksrud i valet på landsmøtet, men han har då vedkjent at han treng bompengar for å få vegar i Os. Den bekjennelsen kosta han nestleiarposisjonen, sannsynlegvis. Men ein går likevel ikkje så langt som Kristeleg Folkeparti, der ein ikkje tillèt folk å ha ei anna tru. Det er lov å tru på bompengar i Framstegspartiet. Ein får ikkje lov å stemma for det her i Stortinget, men det er lov å stemma for det lokalt. Det tek me berre til etterretning. Så til Bratsbergbanen. Det er veldig bra at regjeringa har rydda opp i høve til den. Det var jo Bondevik II, der Framstegspartiet støtta budsjetta – og då var det jo nesten ikkje pengar til jernbane i det heile – som skreiv under ein kontrakt med fylkeskommunen om fylkeskommunal overtaking. Det er der ein no har kome i trøbbel, og det er det den raud-grøne regjeringa no ryddar opp i, slik fleire parti i Telemark har kravd. Så håper me frå Stortinget og frå regjeringa si side at Telemark kommune og fylkeskommune, slik som bl.a. SV har kravd, sørgjer for at passasjergrunnlaget for Bratsbergbanen blir sånn at dette er ein bane som får vekst – ikkje trøbbel. Det ser me fram til for denne veldig viktige banen.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-06-15:
Vei, bane, havner, bredbånd, mobiltelefon – alt dette er veldig viktig for at vi skal krympe avstander i dette landet, for at vi skal legge de grunnlagsinvesteringene som skal til for framtidig verdiskaping. Dette er utrolig viktige forutsetninger for enhver av oss, for at vi skal kunne bo der vi bor. Men i motsetning til representanten Arne Sortevik ser Senterpartiet på disse forslagene som en ren omkamp i forhold til Nasjonal transportplan – en nasjonal transportplan som ble vedtatt for under ett år siden, en nasjonal transportplan som har virket i under seks måneder, en nasjonal transportplan som la inn 100 mrd. kr mer enn den forrige nasjonale transportplanen. En ny nasjonal transportplan skal vedtas i 2013. Arbeidet med rulleringen er godt i gang. Der skal vi ta debatten om andre finansieringsløsninger, som samferdselsministeren har invitert til. Der kan vi ta debatten om rammen. Senterpartiet skal være en ivrig forkjemper for vide rammer også da. Men det skal vi ta i 2013. Jeg gleder meg veldig til sommeren, faktisk òg til det å stå i kø – i prosjekt som er godt i gang på veien, på jernbanen og når det gjelder asfaltering. Vi kan melde om at det allerede er sånn rundt omkring, iallfall i mitt eget fylke, at folk står i kø og venter på anleggsmaskinene og den igangsettingen som skal gjøres. Jeg skal bidra til ansvarlighet ved ikke å bruke opp min taletid i dag, men faktisk påpeke at Senterpartiet og regjeringspartiene er mer opptatt av å få gjennomført det som ligger i dagens nasjonale transportplan, enn å bruke tiden på omkamper i Stortinget.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-06-15:
Det var representanten Hoksrud som fikk meg til å ta ordet. Jeg var en stund litt bekymret for at både hørsel og syn var litt svekket, fordi man har åpenbart ikke skjønt eller lest at innfasing er brukt i NTP. Men så skjønner jeg jo, etter representanten Hoksruds siste innlegg, at han allikevel har lest det, men at han er bekymret. Da vi jobbet med Nasjonal transportplan, var også anleggsbransjen opptatt av innfasing, fordi man hadde utfordringer med store svingninger med tanke på hvor raskt man kunne gjøre mer. Anleggsbransjen ba rett slett om en opptrapping, slik at de fikk muligheter til å investere og gjøre de grep som skulle til for å ta i bruk mer penger. Vegdirektøren peker også på utfordringer de har hatt med hensyn til å ha planleggingskapasitet i forhold til den opptrappingen som har vært de siste år på investeringer i veisektoren. Så jeg tror, med min beste vilje, at vi skal ha et trøkk på investeringer både på vei og bane framover, men vi er nødt til å gjøre det i et tempo som gjør det mulig for bransjen, å komme i gang med de prosjektene som ligger i Nasjonal transportplan. Nye finansieringsløsninger er Senterpartiet veldig opptatt av at vi skal diskutere framover. Derfor er jeg veldig glad for at samferdselsministeren har satt i gang forskningsprosjektet. Personlig føler jeg ingen allergi mot OPS-løsninger, men problemet er at det blir dyrere. Vi har mye forskning som viser at dette faktisk ikke lønner seg, og da har vi en utfordring. Da må vi heller finne andre modeller, som gjør at vi får rask framdrift, og at det lønner seg for oss som nasjon å gjøre det. Avslutningsvis har jeg lyst til å gjenta at 100 mrd. kr mer i dagens Nasjonal transportplan enn i den forrige er mye penger. Nå gjenstår det å gjennomføre den. Nå skal vi bruke midlene, og vi skal la de prosjektene som ligger der, komme hele landet til gode. Og så får vi diskutere oss fram til en løsning når vi skal rullere Nasjonal transportplan i 2013, som innebærer andre løsninger, eventuelt, og opptrapping av midler også der.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-15:
Samferdselsministeren seier at NTP står fast. Den 6. april denne våren var det eit møte der samferdselsministeren var til stades, og der jernbanedirektøren fortalde om dei utfordringane norsk jernbane har. Det blei brukt relativt sterke ord, som at forfallet var så stort at det var knytt usikkerheit til framtida til jernbanen i Noreg. På den bakgrunnen, vil ministeren vurdere å sjå på NTP? Det blei sagt at det vil bli gjort i dei årlege budsjetta som blir lagde fram, men vil ein òg sjå på NTP totalt sett? Det er spørsmålet mitt. Så vil eg òg be ministeren om å gi ein kort kommentar til Per Olaf Lundteigens utsegn om at dagens løyvingssystem går imot folkeviljen og den sunne fornufta. Dette gjeld store prosjekt, som bl.a. samferdselssektoren har mange av.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-15:
Kristeleg Folkeparti har ikkje noko imot å bli verken nemnt eller teke av Framstegspartiet, men me hadde gjerne sett at den informasjonen som hadde kome fram for Stortinget, hadde vore riktig. Eg siktar da til representanten Hoksrud, som seier at me ikkje aukar løyvingane til veg og jernbane i revidert. Det gjer me. Kristeleg Folkeparti aukar løyvingane til veg og jernbane i revidert nasjonalbudsjett. Men eg vil nok ikkje ta statsråden sine ord i bruk, at ikkje me gjerne hadde sett at me hadde hatt meir pengar. Me har ikkje den opplevinga at me har nok pengar, men me aukar både på veg og jernbane. Me har òg hørt at det me løyver, er det Jernbaneverket ber om og meiner dei har kapasitet til å bruke i 2010. Det er eit paradoks, synest eg, at det er så mange som kan vere nøgde med organiseringsforma av Jernbaneverket, når me ser på resultata frå 2009. Da står det altså 323 mill. kr igjen på drift og vedlikehald, og det var 579 mill. kr igjen på investeringar. Av dei totale løyvingane til Jernbaneverket var det 790 ubrukte millionar igjen. Det synest eg viser at me treng å sjå på organiseringa, og me treng derfor å tenkje nytt. Representanten Bjørnflaten seier at OPS er ei beskriving av korleis ein kan gå baklengs inn i framtida. Det er jo litt spesielt da at ministeren vil utgreie korleis ein skal gå baklengs inn i framtida. Poenget her er – eg må seie det – at denne beskrivinga til Bjørnflaten viser at ho ikkje har full forståing av kva OPS er. Det er ikkje berre ei finansieringstenking. Det er òg ei tenking på korleis me kan få prosjekta hurtigare fram i tid, men òg korleis me kan få prosjekta til å bli betre, og korleis me kan få nye idear fram. Det er ei samla næring som peiker på dette, og det synest eg er eit paradoks når eg hører Bjørnflaten sine ord. Så synest eg òg at denne debatten har vore prega av at Framstegspartiet er oppteke av den standarden me har både på veg og på jernbane i Noreg. Eg deler ein del av den beskrivinga, men om den beskrivinga stemmer, synest eg det er rart at me ikkje kan bruke bompengar til å betre det. Kvifor kan ikkje brukarane få lov til å vere med på å finansiere? Det er nesten slik at dei personane som går inn på det, blir sende til Sibir, ifølgje Framstegspartiet si tenking.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-15:
Eg vil berre gje ein kort kommentar til Hoksrud sitt siste innlegg, som eg er desto meir fornøgd med enn det han heldt før det innlegget. Poenget var jo veldig enkelt, for når han seier at Kristeleg Folkeparti ikkje aukar løyvingane i revidert nasjonalbudsjett, stemmer ikkje det. Me aukar på same måten som regjeringa gjer det, og som regjeringa har sagt: Jernbaneverket får dei midlane dei ber om i 2010. Det er eg glad for, og eg håper ikkje dei brukar dei opp i 2010, for med det etterslepet me har, er det i aller høgste grad behov for det. Om me kort skal avrunda, har dette vore ein debatt om omorganisering. Eg begynte mitt hovudinnlegg med å snakke om Avinor. Eg registrerer iallfall med glede at ingen har lyst til at Avinor skal tilbake til sin gamle organisasjonsform. Mange er fornøgde med Avinor i dag. Dei leverer betre, og dei har handlefridom. Det ønskjer eg òg skal gjelde for veg og bane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-15:
Sidan me har ein bekjenningsparagraf, vil eg bekjenne at Kristeleg Folkeparti støttar Regjeringa sitt framlegg i denne saka. Eg har berre kort lyst til å nemna nokre få saker. Det eine er Bratsbergbanen. Bratsbergbanen er jo ein bane som blei lagd ned i 2000, under Stoltenberg I-regjeringa, og som Bondevik II-regjeringa fann ein god avtale for saman med fylkeskommunen, og eg er no veldig glad for at regjeringa har gjort det same, i ein god dialog. Eg forstår at det var eit møte i går der to statsrådar var til stades, og som blei opplevd som veldig konstruktivt og godt. Det er veldig bra at me har fått ei god løysing på plass for Bratsbergbanen. Eg har likevel lyst til å nemne to ting som eg synest er viktig. Det eine er at me greier å auke trafikken, og at me får gjort gode teljingar. I dag er ein usikker på kor mange som bruker banen, men det bør jo vera eit større tal enn det dei tala me har i dag, viser. Derfor bør målet vere at det skal vere 100 000 reisande ved denne banen. Da synest eg òg det er naturleg at me går inn som ein del av resten av togtilbodet i Noreg, og støttar derfor opp under Framstegspartiet sitt gode forslag i den saka. Eg har òg lyst til å nemne Trondheim. Eg deler saksordførar Bjørnflaten si beskriving av den saka, ikkje minst knytt til det som gjeld bomstasjonar og vurderingane hennar der. Så vil eg òg seie at det er jo ikkje sånn at dette er direkte heilt nytt. Me har hatt mange byar som har hatt bompengar som har hatt ein trafikkregulerande effekt. Eg vil òg knytte ein kommentar til slutt til Oslopakke 3. Eg registrerer at einigheita der gjer at den saka vil bli gjort greie for i statsbudsjettet for 2011, og det ser eg fram til.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-15:
Eg registrerte at statsråden òg i innlegget sitt sa at Oslo-pakke 3 kjem ein tilbake til i statsbudsjettet for 2011. Det gledelege i Oslo og Akershus er at me ser ein auke i bruken av kollektivtransport. Det gjeld både i Oslo og Akershus. Det knyter nokre utfordringar til finansieringa av Oslopakke 3, for me har sett ein positiv, vil eg seie, nedgang i bruken av privatbilisme, men det skaper utfordringar på finansieringssida. Det finst jo fleire måtar å løyse det på. Mitt spørsmål er: Korleis tenkjer statsråden at me skal gå inn og sjå på dei utfordringane som ein positiv auke i kollektivtrafikken medfører for finansieringa av ein del vegpakker?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-15:
Bare et kort innlegg og en stemmeforklaring i og med at vi ikke sitter i komiteen. Venstre har store ambisjoner når det gjelder samferdsel. Da Stortinget bevilget i forbindelse med NTP i vår, foreslo Venstre bl.a. å øke bevilgningene til jernbane med over 30 mrd. kr de neste ti årene. Jeg synes det er veldig gledelig at Fremskrittspartiet også er opptatt av jernbane. Det øynes håp om at et flertall på Stortinget i fremtiden kan innta en noe annen og mer offensiv holdning til jernbanen. Kanskje vi innen rimelig tid kan klare å løse togkaoset og komme oss til Bergen og Trondheim på fire timer – og intercitytriangelet i Norges tettest befolkede område er kanskje det største og viktigste prosjektet å ta aller først. Innenfor vei har Venstre hatt størst fokusering på trafikksikkerhet, trygge veier, fysiske midtdelere og rassikring. Under Bondevik II var vi pådrivere sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti for OPS, noe som absolutt er en type binding, og som har vært vellykket, uansett hva Arbeiderpartiet prøver å si her i denne sal. I disse to sakene kommer Venstre til å støtte forslagene om å vedlegge dokumentforslagene protokollen. Venstre er ikke fremmed for å binde opp midler til investering i vei og jernbane, men forslaget til Fremskrittspartiet sier lite, slik vi ser det, om finansieringsopplegg, hvordan dette skal organiseres, og hvor det skal bygges ut. Skal midler bindes opp, er det avgjørende å vite hva de skal gå til, og hvordan pengene skal hentes. Her gjenstår det, slik vi ser det, en del arbeid. Men Venstre vil være pådriver innenfor dette arbeidet, og vi skal komme tilbake til våren med mer konstruktive forslag på hvordan dette kan gjøres, for jeg tror det er en veldig viktig debatt.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-15:
Nå ser vi at målene i NTP ikke nås, verken av den forrige regjeringen eller denne regjeringen. Statsråden sier hele tiden at vi ikke mangler penger. Da er det jo veldig legitimt å spørre: Hva er det da? Hvorfor ligger vi da etter i NTP? Ser statsråden at det er behov for nytenkning? Kan statsråden dele noen av de tankene – hvis hun ser det, eller når hun ser det, noe hun helt sikkert ser – om hva hun tenker å gjøre for at vi skal oppnå det vi lover i NTP? For det er folk veldig opptatt av.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-15:
Venstre ønsker å videreføre jordbruksforhandlingene, men som en rendyrket inntektsavtale mellom bønder og staten. Alle andre tilskudd og ordninger som ikke gir direkte inntektsvirkninger for bonden, bør overføres til ordinære poster på statsbudsjettet. Hva synes landbruksministeren om dette? Ser han utfordringen i at dette kan være problematisk, eller vil han forsvare eksisterende ordning?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
For å sikra at vi både er føreseielege og følgjer forpliktande opp, er det å fasa inn nødvendige midlar til kvar tid eit sjølvstendig poeng. Det gjer regjeringa, men vi må òg ta omsyn til den totale økonomien i innfasinga av samferdselsprosjekt. Så har vi no lagt opp til å følgja tre prosjekt ekstra nøye. Det gjer at vi i revidert budsjett no legg inn 64 nye mill. kr til strekninga Oslo–Ski. Det viser seg at det er nødvendig for å halda framdrifta. Det kan vera andre og ganske store omkostningar ved annan type finansiering. Det skal vi vurdera i neste planperiode.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Lat meg fyrst seia om det å innfasa midlane i ei ramme i Nasjonal transportplan: Det er varsla ei opptrapping i planen. Regjeringa har i 2010 vist at vi gjer det i det fyrste året, og vi skal òg gjera det vidare. Så Hoksrud kan berre følgja med, og så vil det openberre seg etter kvart. Så til kva for prosjekt: Det er ikkje tvil om at det både på veg og på bane er store utfordringar når det gjeld planlegging. Slik er det, det må vi ta omsyn til. Men vi forserer planlegginga så godt vi kan. Når det gjeld prosjektnivået på jernbane, som Hoksrud etterlyser, har eg varsla at om det skulle vera aktuelt med ei endring, skal eg koma tilbake til Stortinget med dette.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Eg synest at den kunnskapen som ligg føre i dag, går det an å stilla spørsmål ved. Det er ulike erfaringar. Vi har i Noreg tre prosjekt som er utførte gjennom Offentleg Privat Samarbeid. Ikkje vart dei rimelegare. Dei vart heller ikkje dyrare. Dei vart raskare ferdigstilte. Noko av det same, nemleg raskare framdrift, kan vi få til ved å leggja inn meir pengar. Det har vi gjort. I motsetjing til under den førre regjeringa er det altså snakk om 100 mrd. kr. meir – eit ikkje ubetydeleg beløp. Så skal eg svara på spørsmålet. Forskingsprosjektet skal vera avklart i god tid før stortingsmeldinga våren 2013 – og òg andre vurderingar knytte til nye finansieringsformer.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Eg vil no seia at det ligg mykje sunn fornuft i det å fasa inn dei ulike prosjekta med statlege midlar etter kvart som det er rom for dei, og òg å følgja opp det engasjementet som er ute i landet for å få fram endå fleire prosjekt ved hjelp av bompengefinansiering, slik ein gjer det i dag. Så til vedlikehald på jernbanen. I revidert budsjett har regjeringa allereie teke konsekvensane av møtet den 6. april. Jernbaneverket har fått ei ekstra løyving på 210 nye mill. kr til vedlikehald, 50 mill. kr til omprioritering, frå investering og til det som gjeld Bergen, og, i tillegg, ytterlegare ei omprioritering, på 150 mill. kr – altså 410 mill. kr meir til vedlikehald på jernbanen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Eg er veldig glad for det sterke engasjementet som er, både i Stortinget og ute i landet, når det gjeld å følgja opp ein svært ambisiøs Nasjonal transportplan. Men eg kan ikkje seia, som representanten Tenden, at vi ikkje når målet i Nasjonal transportplan, når vi er snautt seks månader inne i det fyrste året av ti år, og vi allereie har sett i gang nye prosjekt, har sett i bestilling ei lang rekkje konseptval og utgreiingar som – dei fleste – skal vera ferdige i løpet av 2010, for ytterlegare å kunna følgja opp, og vi er godt i gang med rulleringa. Nytenking: Noko har vi allereie snakka om i denne replikkvekslinga, meir vil koma.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Lat meg då begynna med å kommentera nettopp Avinor. For det er jo slik at sjølv om Avinor er eit 100 pst. statleg aksjeselskap, har dei òg sine rammevilkår. Når dei no vurderer terminal 2, må dei ha konsesjon frå departementet, og vi må vurdera denne konsesjonen ut frå Avinor sine finansielle rammevilkår. Så registrerer eg av denne debatten at presset i økonomien er eit framandord hos Framstegspartiet – det tek eg til orientering – og at Høgre meiner at folk ser ei regjering utan handling. Lat meg då for ordens skuld berre opplysa om kva for prosjekt som no er i gang. Eg nemner dei vegprosjekta som er rekna til meir enn 500 mill. kr. Det er E18 Krosby–Knapstad, E18 Sky–Landgangen, E39 Kvivsvegen, rv. 13/rv. 7 Hardangerbrua, rv. 13 Vossepakken, E6 Dal–Minnesund, E6 Øyer–Tretten, E6 Nordre avlastningsveg i Trondheim, rv. 150 Ulvensplitten, E18 Bjørvika, E6 Nidelv bru. Når det gjeld jernbane, er dobbeltspor Lysaker–Sandvika planlagt ferdigstilt i 2011, Sandnes–Stavanger er ferdig, fjernstyring Mosjøen–Bodø, Gevingåsen tunnel på Trønderbanen, dobbeltspor Barkåker–Tønsberg, Oslo-prosjektet, og i neste sak gir Stortinget forhåpentleg si tilslutning til oppstart på Holm–Holmestrand–Nykirke. Utover dette har eg for spesielt interesserte ei lang liste beståande av 26 konseptvalutgreiingar som er bestilte. Dei fleste av dei skal vera ferdige i 2010. Det seier noko om både kva vi følgjer opp akkurat no, og på kva måte vi òg skal følgja opp Nasjonal transportplan vidare. Så vil eg heilt til slutt seia: Det er det manglande vedlikehaldet som bekymrar meg mest. Det er det som gjer at det er betydelege ekstramidlar til Jernbaneverket i revidert. Det er òg det som gjer at vi må ha spesiell merksemd på kontraktane for vedlikehald, spesielt kontraktane for vedlikehald på veg. Det skal vi ha stor merksemd på framover, slik at vi får meir vedlikehald for pengane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Eg skal berre gje to korte kommentarar. Den eine er eit svar til representanten Arne Sortevik og gjeld E39 og ferjefri kyststamveg. Det er ikkje til å unngå at Framstegspartiet i debatten i dag står aleine i ein del synspunkt som gjeld utbygging av veg og bane. Det gjer dei så visst ikkje når det gjeld ein ferjefri kyststamveg. Der er heile Stortinget samla om å få fram ein ferjefri kyststamveg på Vestlandet. Difor er det bestilt ei konseptvalutgreiing, som vi no følgjer nøye opp. Så brukte Arne Sortevik ordet «skryteliste» om det som eg las opp her. Det må han få lov til. Men det er faktisk ei faktaliste. Det er ei oversikt over prosjekt som er sette i gang, og som er kostnadsrekna til meir enn 500 mill. kr. Den andre lista er ei oversikt over dei konseptvalutgreiingane som er bestilte. E39 er her ein av mange. Trykk ute, sa Sortevik. Ja, det kan eg bekrefta. Desto viktigare er det at regjeringa følgjer opp. Det som er føresetnaden i Nasjonal transportplan, er statlege midlar på 322 mrd. kr og bompengar baserte på lokale initiativ for å sikra at endå fleire prosjekt blir realiserte. Der kjenner eg trykket, og der skal det leggjast fram for Stortinget fleire nye saker utover hausten. Her er eit felles engasjement landet rundt for å sikra betre vegar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Samleproposisjon 127 S er eit uttrykk for den breidda som er i Samferdselsdepartementet, og òg det engasjementet som er lokalt for nye tiltak. Fyrst til veg: I Møre og Romsdal er Atlanterhavstunnelen ferdig. Det rasa under arbeidet, ekstraarbeid kom til, og ein ekstra kostnad må dekkjast. Den rasfarlege strekninga Hjårtåberga blir sikra prosjektering og førebuande arbeid i 2010. I Rogaland kan Solasplitten, ei ny og viktig veglenkje mellom E 39, Stavanger lufthamn og Risavika hamn realiserast. Fylkesveg 45 får utvida opplegg for bompengar til viktig utbetring i Gjesdal og Sirdal i Vest-Agder. Vidare melder vi at vi kjem tilbake med orientering om Oslopakke 3 i budsjettet for 2011, men vi inviterer òg Stortinget til å gjera vedtak om oppstart av tiltak og disponering av bompengar i 2010 når det gjeld Miljøpakke for transport i Trondheim, i tråd med lokale initiativ og ynske. Så inneheld òg denne saka forslag til eit stort prosjekt om modernisering av førarkort- og motorvognregisteret. Til bane er det mindre og større prosjekt. Vålåsjø kryssingspor på Dovrebanen er gledeleg i seg sjølv, og planlagd sluttføring av arbeidet der er i 2012. Bodø godsterminal blir påbegynt tidlegare enn føresett. Så er det desse to jernbanesakene, som er veldig forskjellige, men viktige kvar for seg. Den eine er Bratsbergbanen. Siste dag for Bratsbergbanen skulle vera 13. juni, fordi fylkeskommunen ikkje lenger såg seg i stand til å finansiera han i tråd med tidlegare avtale, men Bratsbergbanen er då sikra fire og eit halvt nye år frå i går, med dei føresetnadene som der ligg om auka passasjertal. Så ber regjeringa òg om støtte til oppstart på dobbeltsporet Holm–Holmestrand–Nykirke, og eg er glad for den støtta som der er gjeven. Det er altså eit svært prosjekt på over 5 mrd. kr i seg sjølv, som då kan påbegynnast. Eg må ta eit aldri så lite atterhald òg i dag, men det ser no ut til at det kan påbegynnast i den perioden som Oslotunnelen vil vera stengd, og at ein dermed kan utnytja effekten av det, altså få gjort noko arbeid òg på prosjektet Holm–Holmestrand–Nykirke. Vanskelege grunnforhold tilseier at dette må sjekkast veldig nøye før ein startar. Men det er eit prosjekt som etter kvart kjem til å bety veldig mykje for Vestfoldbanen. Så vil eg òg nytta høvet til å seia nokre få ord om asfaltlegging. Det er noko som ikkje går fram av denne proposisjonen, men det er ei sak som Stortinget er oppteke av, og det er jo eit arbeid som folk kjem til å møta òg no i sommar, frå fylke til fylke. Der gav eg eit tal på 1 000 km i spontanspørjetimen i mai. Det var etter anslag frå Vegdirektoratet. Som eg var inne på i mitt førre innlegg, hender det at vi ikkje får så mykje ut av vedlikehaldsmidlar som vi føreset. No er dette rekna veldig nøye på. Det totale talet er heller ikkje 850 km, som eg òg har gjeve som svar. Det totale kilometertalet for 2010 vil no, etter Vegdirektoratet sine utrekningar, vera 836 km.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Oskekrisa minte oss verkeleg på, i vår iver etter å setja i verk ulike tiltak, òg på samferdslesektoren, at naturen set sine grenser. Men eg skal berre for ordens skuld opplysa om at det føregår eit godt og konstruktivt samarbeid på europeisk og internasjonalt nivå med sikte på førebygging knytt til seinare hendingar Når det gjeld konfliktar i arbeidslivet, er det eit forhold som representanten Sortevik er vel kjent med. Eg høyrer kva han seier. Det er òg eit område som regjeringa følgjer nøye med på. Men eg kan ikkje svara på spørsmålet hans.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Eg legg til grunn at eg sorterte mellom dei to tema i replikksvaret mitt, fyrst kort til oskeskyer og så over på dagens streik, som jo har ei heilt anna årsak. Så må eg berre gjenta ein gong til at eg høyrer Sortevik si oppfordring. Denne konflikten er begrunna i ei sak mellom partar i arbeidslivet, og regjeringa følgjer nøye med på denne situasjonen. Når det er ein streik, er det alltid nokre som blir ramma. Difor er det alltid vurderingar knytte til det. Då er det liv og helse som er kriteria.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Miljøpakka i Trondheim er i ein startfase. Fleire av prosjekta manglar planavklaring. Det er difor det er naudsynt å setja inn bompengar i 2010 til planlegging. Så er det òg sett av midlar til prosjektering av prosjektet E6 Sentervegen–Tonstad, kjøp av grunn og førebuing av arbeidet. Så er det lagt opp til start av bygging av enkelte sykkelvegtiltak, trafikktryggingstiltak og miljøtiltak med bompengar i 2010. Slik er det lagt opp til å disponera alle bompengane som det er føresett blir kravde inn i 2010. Så har representanten heilt rett i at det er ei rekkje med spørsmål som må finna si avklaring i Miljøpakke trinn 2. Eg føreset at det blir gode drøftingar, lokale initiativ og vedtak i samband med det, som vi har moglegheit til å følgja opp.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Lat meg seia tre ting. For det fyrste er Miljøpakka i Trondheim i ein startfase. Her er det no lagt inn midlar som skal brukast både til planlegging, prosjektering og til miljøtiltak, noko som i seg sjølv vil gje betre føresetnader for neste fase, nemleg Miljøpakke trinn 2. Så vil jo mi anbefaling til Høgre vera å engasjera seg lokalt, både når det gjeld forureining, køprising og kapasiteten på vegane. Eg føreset jo at før vi i departementet får ei sak, har det vore ei grundig drøfting lokalt, slik at vi har eit godt grunnlag for dei vurderingane som vi skal gjera, og for ei sak som blir lagd fram for Stortinget. Så svaret er altså at vi føreset ei grundig avklaring og drøfting lokalt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-06-15:
Oslopakke 3 er jo eit svært prosjekt, med mange ulike tiltak, som komiteens leiar var inne på. Styringsgruppa har nyleg sendt eit forslag til handlingsprogram for perioden 2011–2014 til behandling i Oslo kommune og Akershus fylkeskommune. Det er lagt opp til at Akershus fylkeskommune skal behandla saka no i juni, og Oslo kommune i august. For meg vil det då vera ryddig å avventa den behandlinga som no handlingsprogrammet får i dei lokale og regionale folkevalde organa dette gjeld. Så skal eg få koma tilbake til denne saka i statsbudsjettet for 2011.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Jeg registrerer at statsråden skryter veldig av hva man gjorde med den forrige nasjonale transportplanen, og at den var overoppfylt. Men den nasjonale transportplanen vi har begynt på nå, mangler, etter at revidert budsjett er lagt fram, over 1,7 mrd. kr på å følges opp det første året. Statsråden sa også at det ikke står på penger. Men statsråden har jo fra denne talerstol sagt at hun vil vurdere å kutte ut enkelte jernbaneprosjekter som står i kø, og som trenger å bli finansiert. Hvis det ikke står på penger, hva står det på da? Og hvilke prosjekter er det statsråden nå egentlig sier at hun ikke skal gjennomføre? Hun har jo hatt litt god tid til å vurdere dette, så kanskje vi nå kan få vite hvilke jernbaneprosjekter som skal utsettes?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Siden representanten Bjørnflaten lurte på hva kaninkjøring var, kunne jeg invitere henne med, men det kan være at det blir oppfattet galt. Det betyr bare at man kjører ganske fort et godt stykke, og så er det bråbrems fordi man kjører inn fra en firefelts vei til en tofelts vei. Etter å ha hørt på representanten Knut Arild Hareide, og for så vidt registrert hva han har sagt de siste fem–seks månedene, synes jeg kanskje at han har et mye større problem enn å forklare hva Fremskrittspartiet gjorde for mange år siden. På tross av løfter fra Kristelig Folkeparti om milliarder til både vei og jernbane i forbindelse med revidert budsjett, er det så vidt jeg vet, på samferdsel bevilget null kroner ekstra. Så jeg tror kanskje man bør gjøre noe på hjemmebane før man kritiserer andre. Jeg hadde egentlig lyst til å ta ordet fordi representanten Kjernli sier at vi skal trappe opp år for år. Det siste jeg har registrert fra Jens Stoltenberg og Onkel Skrue i regjeringen, altså finansminister Sigbjørn Johnsen, er det stikk motsatte: Man skal kutte i de offentlige utgiftene i statsbudsjettene i årene fremover og ikke øke. Det er noe helt annet. Jeg blir alltid livredd hver gang jeg hører politikere som prater om innfasing eller opptrapping. Jeg tror mange, både lokalpolitikere og folk flest, har opplevd at opptrappingsplaner er noe annet enn en reell opptrapping. Det betyr forskyvelse av ting, å skyve ting ut i tid, og det samme med innfasing. Det har vi også registrert på dette området. Det er jo ikke sånn at man faser inn. Det er det som står i én setning i Nasjonal transportplan for denne perioden, men jeg tror det er ingen som har opplevd det sånn. Når man ser på det veinettet man har og de utfordringene man står overfor, er det ikke lenger en innfasing man trenger. Man trenger en skikkelig oppjustering, og det er det vi har foreslått med det forslaget som ligger her nå. Jeg har lyst til å komme med en utfordring, fordi jeg hører hele tiden regjeringens representanter fra denne talerstolen skryte av hvor flinke de er til å putte på penger. Utfordringen er at vedlikeholdet fortsetter å gå ned på tross av de økte bevilgningene. Virkelighetens verden på utsiden av dette huset er noe helt annet enn det regjeringspartiene forsøker å fremstille den som fra denne talerstol. Virkeligheten er at veistandarden blir dårligere. Det er riktignok noen nye prosjekter som blir bra. Det er alle enige om. Men utfordringen er at behovet fortsetter å vokse på tross av de økte bevilgningene, og da hjelper det fælt lite å skryte av hva man har gjort. Man må faktisk begynne å handle og sørge for å følge opp de enorme etterslep som vi har ute på veinettet vårt. Jeg har lyst til å utfordre regjeringen på det. Jeg opplever at mange fra regjeringspartiene sier at de ønsker å bevilge mer penger til samferdsel, men de får altså ikke lov av Jens og Onkel Skrue i regjeringen. Jeg håper at vi snart skal få tatt høl på den byllen, slik at man faktisk kan se at det er viktig å bruke penger nå og investere i fremtiden og sikre både god vei og god jernbane.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Jeg registrerer at i flere debatter har vi sett at fakta ikke helt har vært sånn som realitetene er. Jeg synes i hvert fall at det er viktig at fakta skal man være redelig på, og hvis man har gjort en feil, skal man innrømme det. Men nå har jeg kvalitetssikret også med representanten Hareide, og det er sånn at Kristelig Folkeparti ikke bruker en eneste krone utover regjeringens ramme i revidert budsjett for i år. Det synes jeg er riktig. Da må man være redelig på at det er det som er de faktiske forhold. Det jeg sa, var at man ikke kom med en eneste krone utover de pengene som forelå fra regjeringens side. At Hareide er for bompenger, får for så vidt være Hareides utfordring. Jeg mener at når bilistene betaler inn mange milliarder kroner mer enn det de får tilbake til vei, så ønsker ikke jeg at man skal innføre bomstasjoner og dynge folk ned med nye skatter og avgifter.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-06-15:
Det er jo hyggelig å bli omtalt som frelst på jernbane. Jeg skal ikke dra det så langt. Jeg er veldig glad i jernbane, jeg er veldig glad i asfalt, og jeg er veldig glad i jernbaneskinner. Jeg synes det er herlig å kjøre på en minst firefelts motorvei og bare suse bortover i 100 kilometer i timen. Jeg skulle gjerne sett at vi kunne suse i 120 også. Jeg er glad i luftfart, jeg er glad i sjøtransport. Fremskrittspartiet er også glad i representanten Hallgeir H. Langeland, fordi han utfordret oss på dette. Men forskjellen er altså at i 2004 hadde man litt andre forutsetninger enn man har i 2010. Det gjorde at da valgte Fremskrittspartiet å prioritere. Men nå har vi altså noen helt andre muligheter enn det vi hadde den gangen. Vi er glad i jernbanen, og vi mener at jernbanen skal fungere der hvor den har konkurransekraft og kan konkurrere med andre transportformer. Det synes Fremskrittspartiet er kjempebra. Vi ønsker altså at jernbanen skal kunne konkurrere der hvor den har konkurransekraft, på samme måte som de andre transportformene, og la kundene velge hvilken transportform man ønsker å bruke. Derfor er det helt naturlig at vi skal satse skikkelig på IC-trianglene i østlandsområdet. Det gjør vi. Derfor er det bra at man etter hvert får noen avklaringer når det gjelder Vestfoldbanen og andre strekninger. I forbindelse med det saken egentlig handler om, har jeg lyst til å ta en liten runde om rv. 36 og omklassifisering. Jeg mener det er kjempebra. Men det gir altså den veien som nå blir oppklassifisert til en stamvei, store utfordringer, i og med at veien går rett gjennom boligområder, med boliger på hver side av veien. Det betyr at det er viktig å ha fullt trykk på at det må komme investeringer på den veien som nå blir oppgradert, men det må også komme investeringer på den veien som nå blir nedklassifisert. Så er jeg veldig glad for Bratsbergbanen. Det viser at det av og til faktisk nytter, med et tøft og tungt press fra hele det politiske miljøet i Telemark – fra alle politiske leirer – å få til gode løsninger. Det er vi veldig glade for. Når det gjelder voksenopplæring – og jeg kunne godt tenkt meg å gi representanten Langeland voksenopplæring – skal jeg stoppe her, jeg tror jeg må gi opp det, i hvert fall når jeg vet hvor kort tid jeg har igjen av taletiden. Dette med bompenger er jeg helt sikker på at representanten Langeland og jeg vil diskutere mye fremover. Det er altså slik at Fremskrittspartiet er imot og stemmer imot bompengeprosjekter – og de blir faktisk vedtatt her i denne sal. Mange i denne sal oppfatter det som utpressing, og det er en oppfatning at man blir presset til å måtte stemme for noe man lokalt er imot.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2010-06-15:
Det er unektelig litt morsomt å høre denne dragkampen mellom de borgerlige partiene og den borgerlige posisjoneringen som foregår i salen. Det skal ikke jeg legge meg opp i, det får de holde på med som de vil. Men faktum er jo at det viser tydelig uenighet på en rekke punkter når det gjelder jernbanen, og for så vidt også når det gjelder stamveinettet. Men det som fikk meg til å ta ordet, var at flere representanter avga meg en visitt. Først til representanten Hoksrud og hans bekymring: Jeg vet ikke om jeg kan gjøre noe med bekymringen til representanten Hoksrud. Det er vel gjerne slik at hvis man er fra Fremskrittspartiet, er man programforpliktet til å være bekymret – hvis man ikke er sjokkert. Representanten Sjelmo Nordås var også innom dette med opptrappingsplaner. Det er jo slik at vi fylte på med mer penger år for år fra 2005 til 2009, både til jernbane og veiinvesteringer. Det var en opptrapping i den dagjeldende NTP-en. Vi har fortsatt den opptrappingen i 2010, og det skal vi fortsette med. Om det får representanten Hoksrud til å bli mindre bekymret, vet ikke jeg, men det er nå i hvert fall tilfellet. Jernbaneverket får de pengene de ber om. Jeg har også en bekymring, og det er planer – eller mangel på planer – for Jernbaneverket som et resultat av at de har vært sultefôret i mange år. Det er ikke bare å bygge, man må også ha planene på plass. Det blir Jernbaneverkets hovedutfordring nå framover for at vi skal få bygd det vi har sagt at vi skal bygge. Så det å få planene på plass er viktig. I revidert budsjett er det 210 mill. kr ekstra til vedlikehold i tillegg til at man omdisponerer og viderefører ubrukte midler i 2009. Det er 64 mill. kr i nye, friske midler til Oslo–Ski, ikke 1,6 mill. kr som representanten Schou refererte til. Jeg vet ikke helt hvordan hun har klart å regne seg fram til det. Både representanten Schou og representanten Halleraker var inne på utbytte fra NSB. Her tror jeg jeg må hjelpe Høyre litt med hukommelsen. Husker ikke Høyre hva de selv foreslo i forbindelse med statsbudsjettet for 2010, der de la opp til et større utbytte fra NSB enn det regjeringen la opp til i statsbudsjettet? Så når det gjelder påstanden om at man her fra regjeringens side tar mer utbytte fra NSB, må man huske på at Høyre selv foreslo et større utbytte fra NSB enn det regjeringen la opp til.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-15:
Det er interessant at statsråden kritiserer tidligere arbeiderpartiregjeringer for ikke å følge opp NTP, for det er bare tidligere arbeiderpartiregjeringer som har hatt mulighet til å følge opp sine egne NTP-forslag. Bondevik-regjeringen hadde ikke en felles NTP, de hadde en Sem-erklæring, som jeg har sagt mange ganger fra denne talerstol, og som ble oppfylt. Gorm Kjernli er opptatt av revidert nasjonalbudsjett og sier at vi her styrker jernbanen, og at man er opptatt av reisende og gods. Da lurer jeg på: Er det derfor man finansierer nesten hele innsatsen innenfor jernbanefeltet med å ta utbytte fra NSB, et NSB som er blitt så skakkjørt i løpet av vinteren at de absolutt hadde hatt behov for å beholde sine penger selv? Så til Bjørnflaten, som oppsiktsvekkende nok sier at hun er enig med Fredriksen i nesten alt han sier. Det var jo en oppsiktsvekkende nyhet her i dag, syns jeg. Og så sier hun at hun ikke kan være enig i at lånefinansiering er en god løsning. Nei, lånefinansiering er noe man griper til særlig på langsiktige prosjekter. Og hvis det er noen som griper til lånefinansiering, så er det jo denne regjeringen. Aldri har vi lånefinansiert mer veg i Norge enn vi gjør nå. Det er andre enn regjeringen som gjør det, men de hilser det velkommen. Bompengefinansiering er jo som kjent lånefinansiering i fullt monn. Så til at OPS ikke er farbar veg, og at andre lands erfaringer også viser det. Da lurer jeg på: Hvilke andre land er det man da sikter til? I den omverdenen som jeg i alle fall forholder meg til og leser litt om, er ikke dette tilfellet – snarere tvert imot. Suksessen er så stor at det er på gang et eget direktiv i EU om hvordan dette nå skal gjøres. Det blir spennende å se om det blir forpliktende også for Arbeiderpartiet her i Norge. OPS dreier seg nemlig om tre ting: Det dreier seg om raskere realisering, det dreier seg om raskere gjennomføring, og det dreier seg om en investeringskostnad som man fordeler over mange år, helt opp til 25 år, som samfunnet for øvrig gjør på nesten alle andre investeringsprosjekt, og som vi også gjør det i våre egne husholdninger. Så må jeg også en liten tur innom Fremskrittspartiet, som tydeligvis har lagt seg på en ny linje ved å kritisere dem som støtter dem i saker her i salen. Det er tydeligvis en ny strategi, som er ganske oppsiktsvekkende. Det minner meg litt om hunden som biter hånden som gir den mat. Jeg står fast på det jeg sa om en tohundremilliardersplan på tre måneder. Hvem i all verden skal utarbeide den? Hvordan skal den se ut? Hvilke prosjekter skal inn der? Hvor er deltakelsen fra samfunnet utenfor for å få dette fram?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-15:
Jeg vil oppklare en helt åpenbar feil fra Bjørnflaten, som sa at OPS-prosjekt ikke realiseres raskere. Er det noe alle er enige om, så er det at de realiseres raskere – faktisk på halve tiden – og det står også i evalueringsrapporten. Så det blir feil hvis det skulle stå igjen etter denne debatten. Så til Fredriksen og Fremskrittspartiet, som slynger ut kritikk til Høyre. Jeg synes et minstemål før man kritiserer andres politikk, er å sette seg inn i den politikken som andre fører. Fredriksen kan åpenbart ikke ha lest verken våre merknader til Nasjonal transportplan eller Høyres egen transportplan med 23 punkter. Dessuten er ikke akkurat Fremskrittspartiets innslag av satsing på samferdsel i revidert nasjonalbudsjett særlig imponerende.