Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-05-23:
Jeg følger denne debatten fordi jeg sitter i kommunal- og forvaltningskomiteen, og noen av kommunal- og forvaltningskomiteens viktigste områder er nettopp skole og omsorg. Nå i dag handler det om skole, og det er interessant å følge debatten. Og da kan en bli litt overrasket over noen av summene som florerer i salen, for det virker som om det er de 218 mill. kr som avgjør om en har en god skole eller ikke, og at vi når vi bruker det på frukt og grønt, ikke satser på innholdet i skolen. Det er ikke den store summen. De store summene, som er det viktige for løftet, for at vi skal gjennomføre det som nå ligger her, er nettopp de frie inntektene og de samlede inntektene til kommunesektoren, som har økt med 20,8 milliarder kr siden Regjeringen tiltrådte, og er varslet å øke med 7 til 7,5 milliarder kr ekstra i årets kommuneopplegg. De daværende regjeringspartiene stemte mot det første løftet i forhold til kommunal sektor. Da ville kommunene hatt et helt annet utgangspunkt enn det vi gav dem det første året vi hadde regjeringsmakt, for å drive en god skole med en god tilpasset opplæring. Så jeg synes at en av og til må løfte seg litt opp fra å se på sine små poster, og heller se på det totale bildet, og da er 218 mill. kr ikke den store summen - det er mye penger, men det er enormt mye mer penger som ligger i det helhetlige kommuneopplegget. Så de som har vært så bekymret, bør i hvert fall være glad for at det har blitt et regjeringsskifte som gjør at skolesektoren har bedre økonomiske rammer. Så har jeg lyst til å kommentere en ting til, og det er representanten Eriksen Søreides bekymring for at Senterpartiet er med og lovfester gratis frukt og grønt. Vi fremmet et Dokument nr. 8-forslag i forrige periode nettopp om frukt og grønt, for vi mener det er såpass viktig for læring og kunnskap at elever får i seg god mat, og at en har et sunt kosthold og får i seg frukt og grønnsaker på skolen. Vi er sikre på at det er en god investering nettopp for læring og for den enkelte elevs hverdag. Representantene Skjælaaen, Haga og Stenberg Ryen fremmet altså et forslag i forrige periode nettopp om å innføre en obligatorisk ordning med frukt og grønt, og det er derfor for oss en stor glede å kunne være en del av en regjering som nå får dette på plass, i første omgang for ungdomsskoletrinnet. Vi så jo også av undersøkelsene den gang at det er på det alderstrinnet man har størst utfordringer i forhold til å få et godt kosthold, og jeg tror også det er klokt å bruke midler på dette i forhold til en forebyggingstenkning - én ting er i forhold til den kunnskapstenkningen vi har i skolen, en annen ting er forebygging. Hvis vi klarer å vri kostholdsvanene til elever i ungdomsskolen, er det bra med tanke på diabetes og generell helsetilstand, og det vil tjene samfunnet som helhet. Så jeg er sikker på at det er en god samfunnsinvestering også rent økonomisk. Det er altså en god dag for Senterpartiet - vi fikk gjennomslag for det vi ikke klarte i forrige periode, sammen med to gode samarbeidspartnere. Så har jeg et par kommentarer til. Vi er jo veldig på linje med de andre partiene når det gjelder rett til språkopplæring for minoritetsspråklige elever i videregående opplæring - i en overgangsfase. Det er veldig viktig at en vektlegger det med overgangsfase, både i teksten fra departementet og i innstillingen, for noe av kritikken mot den «norsk 2 »-opplæringen vi har hatt i grunnskolen, har vært at noen har følt seg låst inne i et tilpasset opplegg - bare fordi de har hatt et annet navn enn et norskklingende - fra de er sju år til de går ut av grunnskolen. Det som har vært en god intensjon, har blitt en hemsko. Derfor må vi, når vi skal innføre en ny ordning, være veldig bevisst på at vi ikke låser folk inne i noen ordninger fordi vi tror ordningene er gode. Jeg har i Senterpartiet ansvar for områdene innvandring og integrering, og har møtt veldig mange ungdommer med minoritetsspråklig bakgrunn, eller med en annen bakgrunn enn min, for å si det korrekt, som har vært veldig bekymret og lei seg, og nesten sinte, på grunn av denne tilpassede opplæringen. De har følt at de har blitt brukt som en brikke og bare blitt plassert i en «norsk 2 »-klasse - og der skal de bli - og dermed fått et B-stempel på sin utdanning. Så det må vi ta med oss. Dette er bra, men det er viktig at vi er oss bevisst nettopp den understrekingen fra både komiteen og departementet om at det er i en overgangsfase. Men så lenge vi legger det til grunn, er dette et veldig godt tiltak. Jeg har litt kjennskap til tegnspråk og CI, og det er bra at det er så pass stor utålmodighet i salen, og i alle partier, etter å komme seg videre når det gjelder dette. Det som nå skjer innenfor de døves verden, er en stille revolusjon som ingen hadde drømt om skulle skje. De aller fleste barn som blir født døve, har nå etter hvert mulighet til å lære seg å snakke og høre. Det er fantastisk. Så kan man være mer eller mindre utålmodig, men alle partier stiller seg iallfall bak ønsket om en opptrapping, og det er av det gode.