Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Som justisminister har jeg et særlig ansvar for å sikre trygghet og sikkerhet for den enkelte innbygger. Arbeidet med å forebygge og bekjempe kriminalitet, sikre en velfungerende rettspleie og redusere sårbarheten i vårt samfunn står sentralt for å få til dette. Regjeringen er opptatt av å redusere tiden mellom anmeldelse, pågripelse, dom og soning. Det skal reageres hurtig på lovbrudd, og reaksjonen må være tilpasset den enkelte domfelte med sikte på at vedkommende ikke begår nye lovbrudd senere. Det er i den forbindelse svært viktig at politiet, påtalemyndigheten, domstolene og kriminalomsorgen fungerer godt som en helhetlig straffesakskjede. Regjeringen prioriterte i budsjettforslaget for 2003 kriminalomsorgen og domstolene. Kapasitetsutvidende tiltak i kriminalomsorgen er blitt prioritert i statsbudsjettet for 2004, som ledd i arbeidet med å redusere soningskøen og øke varetektskapasiteten. I tillegg er den høyere påtalemyndighet styrket noe. Det er lagt opp til at domstolene og politiet skal kunne videreføre sitt høye aktivitetsnivå tilnærmet på samme nivå som i 2003. Jeg registrerer at domstolenes budsjett er styrket med 10 mill. kr og kriminalomsorgens med 10 mill. kr under budsjettbehandlingen i Stortinget. Stortinget har med dette valgt å prioritere straffesakskjeden ytterligere. Foruten straffesakskjeden har Regjeringen prioritert tiltak innenfor områdene samfunnets sikkerhet og beredskap og rettssikkerhet i budsjettforslaget for 2004. Den internasjonale utviklingen er preget av usikkerhet. Regjeringen er opptatt av at de økte oppgavene til sikkerhets- og beredskapstiltak ikke skal gå på bekostning av den ordinære kriminalietsbekjempelsen og publikumsservicen i politiet. Bevilgningen til sikkerhets- og beredskapstiltak er derfor økt i 2004, særlig til Oslo politidistrikt. Politiets sikkerhetstjeneste har også blitt tilført mer ressurser de senere årene. I tillegg er det i 2004 lagt inn mer midler til helikoptertjenesten på Svalbard og til etablering av døgnkontinuerlig tilstedevakt ved redningshelikopterbasen på Sola. Den informasjon jeg nå har, tyder på at det av praktiske grunner neppe vil la seg gjøre å gjennomføre opplegget på Sola før noen måneder ut i 2004. Bevilgningen er også økt for å dekke utgifter til samlokalisering av det nye direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap i Tønsberg ved årsskiftet 2004/2005. Justisdepartementet har overtatt budsjettansvaret for den statlige redningshelikoptertjenesten fra 2004, og midler til kjøp av tjenester fra Luftforsvarets skvadron 330 er overført fra Forsvarsdepartementets budsjett. Regjeringen arbeider videre med anskaffelse av nye redningshelikoptre, og vil komme tilbake til etablering av døgnkontinuerlig tilstedevakt på de resterende baser og ny sivil redningshelikopterbase i Florø i forbindelse med budsjettforslaget for 2005. Soningskøen for ubetinget fengselsstraff har økt en del de siste årene, men har nå begynt å gå ned. Køen var på 2 057 dommer ved årsskiftet 2001/2002, og køen var på 2 633 dommer pr. 30. september 2003. Bondevik II-regjeringen har prioritert tiltak de senere årene for å utvide fengselskapasiteten. Kombinert med en meget høy kapasitetsutnyttelse og en betydelig innsats fra de ansatte i etaten ser dette nå ut til å gi resultater. Det er grunn til å understreke at situasjonen likevel fortsatt er langt fra tilfredsstillende. Regjeringen møter denne utfordringen med en rekke tiltak også i 2004. I budsjettforslaget er det lagt inn midler for å dekke helårsvirkningen av tidligere planlagte og iverksatte tiltak på til sammen 129 fengselsplasser. I tillegg iverksettes nye tiltak i 2004 som tilsvarer anslagsvis 208 fengselsplasser. Av dette utgjør utvidelse av soningskapasiteten 116 plasser. I tillegg foreslår Regjeringen som et ekstraordinært tiltak at det i 2004 kan tas i bruk framskutt løslatelse på fem dager for domfelte med dom under 90 dager og ti dager for dommer over 90 dager, forutsatt at domfelte oppfyller kravene til løslatelse etter to tredels tid. Dette tiltaket tilsvarer anslagsvis 92 plasser, og jeg er glad for at Stortingets flertall har gitt sin tilslutning til dette. De kapasitetsutvidende tiltakene i 2004 fordeler seg med 25 plasser i Tromsø fengsel, 23 plasser i Oslo fengsel, åtte dubleringsplasser i Kongsvinger fengsel og 60 nye midlertidige plasser fordelt på fire såkalte modulfengsler. Modulfengslene er foreslått tilknyttet eksisterende fengsler i Trondheim, Skien, Kongsvinger og Bergen. Jeg registrerer at Stortingets flertall – forutsatt at det er byggeteknisk mulig og at det kan skje innenfor de eksisterende budsjettrammer – vil realisere 30 av de foreslåtte 60 modulfengselsplassene ved å bygge permanente plasser ved Bergen Fengsel, og at departementet kan plassere de resterende to modulfengslene der det anses mest hensiktsmessig. Det er positivt at Stortinget viser et slikt engasjement, og jeg vil selvsagt følge opp dette. Påplussingene Stortinget har gjort på kriminalomsorgen, gjør det også mulig å bruke de 14 modulfengselsplassene ved Tromsø Fengsel videre i 2004. Samlet har Bondevik II-regjeringen i 2002-2004 foreslått og iverksatt tiltak som tilsvarer anslagsvis 396 plasser. Jeg finner grunn til å understreke at det likevel fortsatt er behov for tiltak som gir en betydelig og varig økning i fengselskapasiteten i årene framover. Regjeringen vil foreta en helhetlig vurdering av Halden fengsel, nye varetektsplasser i Bergen, bruk av forsvarsanlegget Hvalsmoen og økning av fengselskapasiteten i Region nord, inkludert Indre Salten, i forbindelse med statsbudsjettet for 2005. Jeg noterer meg at Stortinget sterkt understreker at bygging av Halden fengsel har første prioritet, og noterer meg også komiteens merknader om Indre Salten. Regjeringen er opptatt av at forholdene for den domfelte under soningsoppholdet tilrettelegges på en måte som bidrar til at den enkelte lever en kriminalitetsfri tilværelse etter gjennomført straff. I en situasjon med betydelige kapasitetsutvidelser og høy kapasitetsutnyttelse er det en utfordring for etaten samtidig å sikre et godt innhold i straffegjennomføringen. Styrkingen av innholdet i straffegjennomføringen som ble gjort i 2003, er videreført i 2004. I tillegg har Regjeringen i 2004 lagt inn ekstra midler til innholdet i straffegjennomføringen, særlig i forhold til voldsdømte. Stortingets påplussing av midler i budsjettet til styrket innhold i soningen medfører en ytterligere satsing på tiltak rettet mot voldsdømte menn ved økt tilbud av volds- og sinnemestringsprogrammer. Det høye aspirantopptaket ved KRUS videreføres, og det ligger inne midler til tiltak som sikrer et tilstrekkelig antall fagutdannet personell i forbindelse med kapasitetsutvidelsene i 2004. Regjeringen er opptatt av å videreutvikle og styrke samarbeidet mellom ulike offentlige etater og frivillige organisasjoner for å sikre et godt opplegg både under soning og etter løslatelse. Regjeringen ønsker også å videreutvikle og stimulere til økt bruk av samfunnsstraff eller konfliktrådsmekling i de tilfeller der det anses som den mest hensiktsmessige reaksjonsform, særlig i forhold til unge forbrytere. Slike alternative reaksjonsformer kan samtidig bidra til å dempe presset på soningskapasiteten. Regjeringen vil satse på forebygging av kriminalitet gjennom en aktiv politikk særlig for barn og unge. Levende og inkluderende lokalmiljøer der barn og unge får positive opplevelser og utfordringer, vil bidra til å redusere kriminaliteten. Det handler om å se, og det handler om å bry seg. Dette krever en bred innsats på flere felter og et tett samarbeid mellom politi, skole, foreldre, den unge selv og annet hjelpeapparat. Regjeringen arbeider derfor for å sikre et bredt og forpliktende samarbeid i forhold til barn og unge og forbereder to pilotprosjekter som både skal hindre førstegangssoning og forebygge ny kriminalitet. Vold truer menneskers liv, helse og verdighet. Det er viktig for meg og Regjeringen å fremme tiltak som bekjemper vold – særlig i nære relasjoner – og som gjør voldsutsatte kvinner og barn mindre sårbare. Tiltak mot handel med kvinner og barn, tvangsekteskap og kjønnslemlestelse er viktig i dette arbeidet. Det er også viktig å øke kunnskapen på området og sette søkelyset på voldelige menn. Tiltakene i Regjeringens handlingsplan «Vold mot kvinner» avsluttes ved utgangen av 2003, og det er til sammen gjennomført 20 tiltak i handlingsplanperioden. Vi satser nå på å arbeide videre med vold i nære relasjoner, og vil i løpet av våren 2004 fremme en ny handlingsplan mot vold i familierelasjoner for perioden 2004–2006. Det pågår fortsatt en betydelig modernisering av justissektoren. Jeg vil særlig framheve at arbeidet med politireformens fase I er gjennomført og gevinstene realisert. Blant annet er antall politidistrikter redusert fra 54 til 27, og 414 årsverk er frigjort til mer operativt og publikumsrettet arbeid. I fase II vil driftsenhetsstrukturen i politi- og lensmannsetaten bli gjennomgått med sikte på en mer effektiv distriktsorganisasjon. Jeg har med glede registrert at en samlet komite støtter å opprettholde vår desentraliserte lensmannsstruktur. Det er videre klokt å bevare lensmannsbetegnelsen tilknyttet hvert lensmannskontor. Det bidrar til å opprettholde det beste ved norsk polititradisjon – nærhet til publikum. Reformens fase I og II vil som prosjekt avsluttes tidlig i 2004, og en evaluering av reformen vil foreligge i løpet av første halvår 2005. Særorganstrukturen er også til vurdering i departementet, der særlig hensynet til å sikre en kraftfull og koordinert innsats mot organisert kriminalitet vektlegges. Det opprettes et nytt politiorgan, Politiets utlendingsenhet, fra 1. januar 2004. Hensikten er å styrke, effektivisere og samordne politiets innsats på asyl- og utlendingsfeltet. Arbeidet med sammenslåingen av førsteinstansdomstolene fra 92 til 66 fortsetter i 2004, og skal etter planen være sluttført 1. januar 2008. Tilsvarende videreføres prosjektet med å overføre tinglysingsoppgaven fra tingrettene til Statens kartverk. Konfliktrådene gjøres om til en statlig etat fra 1. januar 2004. Dette vil gi grunnlag for en bedre styring og økt bruk av denne alternative reaksjonsformen, særlig i forhold til barn og unge. Jeg vil på en dag som denne samtidig minne om at justissektoren er meget personalintensiv, og at den viktigste ressursen sektoren råder over, sitter i hodet på folk. Den innsats, service, kløkt og kreativitet de ansatte og lederne utviser i sine daglige gjøremål i møte med medmennesker, er til syvende og sist helt avgjørende for at Norge fortsatt er et trygt land å bo i. La meg tilføye: Etter å ha vært og sett nesten samtlige norske fengsler, er jeg meget imponert over den samfunnsånd man møter i den sammenhengen. Man møter folk som bryr seg om jobben sin, og som bryr seg om dem de skal jobbe for å føre tilbake til samfunnet, og som samfunnet har plassert der. Jeg konstaterer at det innføres tiltak og jobbes på en slik måte her, som aldri kan nedfelles i et reglement. Jeg har sagt det tidligere: Alle konsulenter som springer rundt med powerpoint, kan aldri få plass til boksen «entusiasme». Det er en boks som ville sprenge enhver powerpoint-konsulents kapasitet. Men man finner dette innenfor de etater som jeg er sjef for, og jeg synes det er viktig og riktig å gi uttrykk for dette fra Stortingets talerstol.