Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-11-24:
Det er lang tradisjon for at kommuner og fylkeskommuner selv bestemmer hvordan de skal organisere sin virksomhet. På det overordnede plan innebærer det å velge mellom en tradisjonell formannskapsmodell eller parlamentarisk styreform. Innenfor disse modellene har også kommunen i stor grad frihet til å organisere seg på den måten de finner mest hensiktsmessig. Representantforslaget som er bakgrunnen for denne saken, innebærer at kommunen ikke skal kunne ha parlamentarisk styreform. Dette er et inngripende forslag overfor kommunene og det kommunale selvstyret. Kommunelovutvalget ble, som det er påpekt i debatten, satt ned av den forrige regjeringen, og utvalget er godt i gang med en helhetlig gjennomgang av kommuneloven med tanke på å styrke det kommunale selvstyret. Utvalget skal også vurdere om de «overordnede styringsmodellene i kommuneloven legger til rette for bred og velfungerende politisk deltagelse og innsyn». Utvalget vil derfor si noe om de momentene og premissene som ligger bak representantforslaget. Utvalget vil trolig også berøre en rekke andre forhold som er relevante for spørsmålet om kommunene skal kunne velge parlamatentarisk styreform. Utvalget har fått utsatt frist og skal fremlegge sin innstilling 18. mars 2016. Så vil den bli lagt ut på bred høring, og det vil bli gode muligheter for Stortinget til å diskutere de ulike elementene i forslaget. Som jeg viste til i mitt brev til komiteen, mener jeg det ikke er aktuelt eller hensiktsmessig å utrede et så omfattende forslag som er foreslått, før kommunelovutvalgets rapport er ferdigstilt og har vært på alminnelig høring. På det nåværende tidspunkt er det ikke tilstrekkelig gode argumenter mot at kommuner skal kunne velge en parlamentarisk styreform. Flere kommuner har god erfaring med denne styreformen. Den er ønsket og fungerer godt i flere kommuner og fylkeskommuner. Tallene i rapporten fra Universitetet i Nordland om styreformens oppslutning viser også dette. Ingen kommuner er tvunget til å ha parlamentarisk styreform. Det er et valgfritt alternativ til formannskapsmodellen. Vi har også nylig sett eksempel på at et kommunestyre velger å gå bort fra parlamentarisk styreform. Dette er selvsagt helt greit. Utgangspunktet er som nevnt at kommunene selv må kunne velge sin styreform. Jeg er glad for at det store flertallet i komiteen er enig i at man bør avvente kommunelovutvalgets rapport før man går videre med omfattende endringer i kommuneloven. La meg også peke på to andre mindretallsforslag som ligger i innstillingen, det ene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om innsyn og bruk av offentlige midler. Dette er også en problemstilling som blir vurdert av kommunelovutvalget, som bl.a. har fått i oppdrag å vurdere om det bør fastsettes regler om innsynsrett for kommunen når andre enn kommunens heleide selskaper utfører oppgaver eller tjenester for kommunen. Når det gjelder det andre forslaget, fra Senterpartiet og SV, knyttet til konkurranseutsetting og anbud, la meg bare vise til at i dagens kommunelov er all makt samlet i kommunestyret. Det er kommunestyret selv som bestemmer om denne typen avgjørelser må tas av kommunestyret selv, det avgjøres i den enkelte kommune. Dette er et sentralt poeng, for det vil alltid være ulike forhold i forskjellige kommuner som vi, ut fra vårt politiske ståsted, ikke er enig i. Men hvis man legger til grunn at vi skal ha et sterkt lokalt selvstyre og et sterkt lokaldemokrati, må vi som nasjonale politikere også akseptere at noen kommuner velger løsninger som vi selv ikke er tilhengere av. Det er rett og slett en konsekvens av lokaldemokratiet. Jeg mener det er viktig at vi har tillit til de lokalt folkevalgte.