trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Med budsjettforlikets 207 mill. kr ekstra til barnehageutbygging i tillegg til de 100 mill. kr som regjeringen selv la inn, skal det ifølge tall fra Kunnskapsdepartementet bygges 3 400 nye barnehageplasser til neste år. Kristelig Folkeparti er veldig glad for dette forliket. Dette gjør at flere barn som står i kø, får mulighet til barnehageplass. Dette gjør også at familienes valgfrihet øker. Men mitt spørsmål til Høyres representant er: Hvordan vil Høyre sikre at pengene som har kommet på plass også gjennom forliket, faktisk går til økt bygging av barnehageplasser?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Kristelig Folkeparti er glad for at vi i budsjettforliket har fått til en økt satsing på familievernet med 35 mill. kr, og at disse midlene skal gå til både statlig familievern og de kirkelige familievernene. For Kristelig Folkeparti er det viktig at alle familievernkontorene og alt familievernarbeid styrkes uansett eierskap. Høyre og Fremskrittspartiet har tradisjonelt stått sammen med Kristelig Folkeparti om det tosporede familievernet og ment at det er viktig. Dette handler om familievernets røtter, om at det finnes kontorer som ikke er offentlige, at det finnes statlige kontorer, og at alle bidrar med verdifulle tjenester, uansett hvem som har startet dem, og uansett hvem som eier dem. Er representanten fra Fremskrittspartiet enig i betydningen av det tosporede familievernet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Det som er gledelig å se, er at antallet fedre som benytter seg av kontantstøtten, faktisk er økende. Det synes Kristelig Folkeparti er veldig positivt, for vi mener ikke at dette er en ordning som først og fremst er ment å skulle være til mor. Dette er en ordning som er ment for familien, for at familien skal få mer fleksibilitet og større mulighet til å kunne velge andre løsninger enn A4-løsningene som de rød-grønne partiene mente var riktig. Men det er som sagt gledelig å se at det faktisk er enda flere fedre som nå benytter seg av kontantstøtten enn tidligere, og da er vi på rett vei.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
For Kristelig Folkeparti handler dette om røttene til familievernet, og dette er et veldig godt eksempel på hva vi snakker om når vi omtaler de ideelle aktørene som pionerer som kom på banen før staten. De så at det var et behov og dro i gang tiltak og tilbud som senere har blitt anerkjent og definert som offentlige myndigheters tilbud og ansvar. Kirkens Familievern kjenner familiens betydning og så behovet for støtte og veiledning til familier i utfordrende situasjoner, og de satte i gang tilbud for å hjelpe folk og tjene samfunnet. De har vist at det ikke bare er profitt og markedsmekanismer som gir skaperkraft og drivkraft. Derfor er det viktig at vi ivaretar disse ideelle aktørene, og at vi ivaretar dette tosporede systemet også i framtiden.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Ingen må bli overrasket over at Kristelig Folkeparti av og til skriver seg inn i merknader – både fra den ene og den andre siden – så sant de er gode. Vi er opptatt av at det er en politikk på dette området som ivaretar barn på en så god og grundig måte som mulig. Derfor har jeg rost statsråden når hun nå har tatt til orde for at man må innføre ordninger der barnevernet kan sette inn tiltak selv der foreldrene ikke samtykker, for det er jo barnet og barnets beste som er viktig her. Jeg er åpen for å diskutere alt dette videre med regjeringspartiene, med statsråden, og jeg ser fram til at det blir lagt fram saker til Stortinget som gjør at vi får et barnevern og et system som ivaretar barna på best mulig måte.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Barnetillegget har vært et tema som har blitt mye diskutert, også her på Stortinget, også etter at budsjettforliket var i havn. Jeg må bare si for min egen del at jeg skulle ønske Kristelig Folkeparti hadde fått en blank seier, men vi mener likevel at det har blitt en bedre sosial profil enn det som var utgangspunktet før vi gikk inn og startet forhandlingene. Jeg er glad for at vi har fått en ordning som er varig, og at det behovsprøvde barnetillegget fortsatt skal ligge der, og så får vi se hvordan dette kan ses på senere. Men om ikke alt er perfekt – og jeg forventer ingen anerkjennelse fra SV verken på dette eller på noen andre områder – så vet vi i Kristelig Folkeparti hva vi har gjort, vi vet hva vi har fått til i disse forhandlingene, og dette budsjettet har fått en større sosial profil enn det hadde før vi startet forhandlingene.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
SV foreslår i sitt alternative statsbudsjett å kutte hele bevilgningen til kontantstøtten. Det vil si at ca. 25 000 barn og foreldrene deres fratas en inntekt på 6 000 kr per måned, 72 000 kr per år. Dette foreslår SV, selv om de selvfølgelig er vel vitende om at flere av disse familiene lever med lave inntekter. SV foreslår riktignok å opprette en ventestøtte på 6 000 kr i måneden, men anslår dette behovet til kun å gjelde 1 250 barn. Her bevilges det 90 mill. kr. SV foreslår å bevilge 156 mill. kr til å bygge barnehageplasser, og 156 mill. kr tilsvarer ca. 1 200 plasser. Da er spørsmålet: Hva med de over 20 000 barna som fratas kontantstøtte, og ikke får ventestøtte og ikke får barnehageplass? Er det noen spesiell grunn til at SV i sitt opplegg ikke setter av penger til at også disse kan gå i barnehage eller få ventestøtte?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Kristelig Folkeparti er veldig glade for at budsjettforliket inneholder 35 mill. kr til kjøp av plasser fra Aglo barne- og familiesenter i Stjørdal, Vilde i Horten, Solstrand i Haugesund og Sebbelow og Nanna-Marie i Oslo. I dag vedtar vi at Bufdir skal benytte tilbudet fra disse virksomhetene, slik at de ikke må fortsette å vurdere nedleggelse fordi de blir stående med ubenyttede plasser. Sentrene har en rekke henvendelser fra kommunene som viser at det er et betydelig behov for de tjenestene og den kapasiteten de har. Dette er sterke fagmiljøer som tilbyr støtte til foreldre som trenger ekstra støtte av ulike grunner. De hjelper foreldre til å bli gode nok omsorgspersoner for egne barn. Dersom det ikke er mulig, er de også med og avklarer barnets videre omsorgsbehov. Som sagt er det et viktig tilbud til foreldre som sliter, og til barn som har det vondt. Deler statsråden Kristelig Folkepartis glede over at disse fem sentrene er sikret kjøp av faste plasser fra Bufdir i 2015?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Jeg synes det er veldig flott at statsråden snakker om kvalitet i barnehagen, og at man vil øke kvaliteten i barnehagen. Jeg synes det er flott at han sier det er viktig med flere voksne og flere barnehagelærere. Vi vet at vi i 2013 manglet 4 400 barnehagelærere. Mitt spørsmål er: Hvordan har statsråden tenkt å få det til? Er det bemanningsnorm statsråden tenker på?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet er helt enige om at offentlig støtte til kulturlivet skal ligge på et høyt nivå. Jeg er imidlertid litt mer usikker på Arbeiderpartiet når vi kommer til dette med private midler. Kristelig Folkeparti ser ikke på private midler inn i kulturlivet som skitne penger, men vi ser at det kan være med på å gjøre kaken større. Så jeg er litt usikker på hva Arbeiderpartiet mener om dette. La meg ta utgangspunkt i et helt konkret eksempel, og det er regjeringens talentsatsing, som nettopp skal være en satsing der offentlige og private midler skal kunne bidra til at unge talenter blir satset på. Hva er grunnen til at Arbeiderpartiet ikke ville være med og støtte det?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Jeg vil ta opp dette som har med regjeringens spillpolitikk å gjøre. Det er helt tydelig for mange av oss at her går vi i en mer liberal retning – mer liberal enn det Kristelig Folkeparti liker, særlig fordi vi er usikre på hvordan dette vil slå ut når det gjelder f.eks. spilleavhengighet. Jeg leser i innstillingen til en sak som vi skal diskutere til slutt i dag, om at regjeringen nå tillater poker. Der står det i innstillingen: «I henhold til regjeringens handlingsplan mot spillproblemer skal Lotteritilsynet fortløpende evaluere ...» osv. Kan representanten Eidem Løvaas redegjøre for regjeringens handlingsplan mot spilleavhengighet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Representanten Ib Thomsen var innom mediepolitikk. Det var også representanten Eidem Løvaas i sitt innlegg. På en replikk som handlet om dette, henviste representanten Eidem Løvaas til regjeringserklæringen, hvor det står at pressestøtten skal reduseres på sikt. Det betyr jo at vi kommer til å få noen runder framover. Mitt spørsmål til representanten Ib Thomsen er: Hva slags type virkemidler – og da snakker vi om offentlige virkemidler – er det representanten fra Fremskrittspartiet ser for seg kunne være med på å støtte opp under mediemangfoldet hvis man kutter i pressestøtten f.eks.?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
I mitt innlegg var jeg opptatt av å si at det offentlige skal fortsatt være med og sikre at kulturlivet har gode vilkår. Det forutsetter også at offentlige tilskudd er på et høyt nivå. Når Kristelig Folkeparti ikke ser på private midler som «skitne penger», som var uttrykket man brukte, er det fordi, forutsatt at man ikke kutter i det offentlige, private midler vil være med på å gjøre kaka større, og det synes vi er bra. Men jeg har lyst til å advare – også regjeringen – og dette blir litt å gjenta seg selv: Jeg tror ikke at det finnes en utømmelig Sareptas krukke der ute, full av private midler. Det tror jeg ikke. Derfor er vi helt avhengig av at vi fortsatt har et høyt nivå på den offentlige støtten til kulturlivet. Kristelig Folkeparti skal være med på å bidra til at det også vil være slik i tiden framover.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Ja, det er mange ting jeg mener vi burde ha diskutert i denne sal før man gjorde strukturelle endringer, og det er gjort en del strukturelle endringer i kulturbudsjettet. Man nevner én ting, den oppryddingen man gjorde på Kulturrådet ved å kutte på post 74 og plassere noe på post 55 og noe på post 78, og noe ble loset inn på tippemiddeloverskuddet. Det er slike strukturendringer jeg tror det hadde vært lurt kanskje å ha en debatt om i denne sal før de ble gjort, men det er lite vi får gjort med det nå. Men vi har en veldig spennende debatt foran oss, og det er den debatten som nettopp går på Kulturrådet og gjennomgangen av Kulturrådet. Jeg forventer at vi får en god og grundig debatt i denne sal knyttet til det. Det fortjener Kulturrådet, og til syvende og sist fortjener kulturen dette, for det er på mange måter Kulturrådet som er med på å bidra til at vi har et levende kulturliv i Norge.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Aller først: Det er litt en tilfeldighet at jeg representerer Telemark, det er rett og slett det at jeg kom til det fylket i 1992, da det var ledig jobb der. Når det gjelder dette fotavtrykket i Telemark, la meg bare ta ett eksempel og det gjelder Lysbuen industrimuseum på Notodden. I utgangspunktet kan man kanskje tenke at det er en liten telemarksgreie. – vi bevilget 1,5 mill. kr til dem – men så viser det seg at det er det jo ikke. Her er det industriarbeidermuseet på Rjukan som skal konsolideres med Lysbuen på Notodden, og de to museene skal gjøre noe så fantastisk som å fortelle om vår stolte industriarv. Her snakker vi om Hydro, vi snakker om Sam Eyde, vi snakker om vannkraft. Da ser man at dette er ikke Telemark alene. Dette er et museum av nasjonal betydning, og Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi skal ha en helhetlig nasjonal kulturpolitikk. Men jeg takker for spørsmålet!
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Jeg vil trekke fram én ting i dette budsjettet som er nytt, og det er dette talentprogrammet, eller Talent Norge, som skal legge til rette for at unge talenter kan få anledning til faglig utvikling, uavhengig av sosial eller økonomisk bakgrunn. Dette er bra. Kristelig Folkeparti støtter dette. Men flertallspartiene på Stortinget – regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre – har rammet inn en ordning som har vært viktig for Kristelig Folkeparti, og som vi kaller kunstnerassistentordningen, noe Unge Kunstneres Samfund har tatt til orde for. Vi har rammet inn dette i Talent Norge, for vi ser at Talent Norge og denne kunstnerassistentordningen passer veldig godt sammen. Jeg bare lurer på om statsråden har fått med seg denne merknaden, og at hun vil ta et initiativ og gå i dialog med Unge Kunstneres Samfund for å se på om denne ordningen kan komme på plass ganske raskt.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Vi har et spennende politisk arbeid foran oss i det som skal være gjennomgangen av Norsk kulturråd. Det viktigste spørsmålet vi må stille oss, er hvordan vi best mulig kan møte kulturlivets behov, og hvordan vi med offentlige virkemidler best mulig kan bidra til vekst og utvikling i kultursektoren. Her er Kulturrådet et viktig virkemiddel. Kristelig Folkeparti vil fortsatt ha et sterkt og kompetent kulturråd med høy kompetanse, som kan være en drivkraft i norsk kulturliv, slik det er i dag. Men én ting som vi må se nærmere på, er grensesnittet mellom regjering, storting, kulturråd og kulturfond. Jeg nevner dette nå med bakgrunn i regjeringens forslag til fullmakter for Kulturrådet, slik vi ser det i forslag til vedtak VIII. Fullmakten flytter makt ut fra folkevalgte organer. Ordningen med hovedfordelingen innenfor angitte kapitler og poster sikrer at de forskjellige kulturformålene kan ta del i budsjettøkningene. Et brudd med dette vil skape usikkerhet hos mange, og det skaper uheldig konkurranse mellom de ulike kulturformålene. Stortinget har et ansvar for å sørge for de nødvendige politiske prioriteringene mellom formålene. Det ligger i kulturpolitikkens natur. Som sagt har jeg stor tillit til Kulturrådet. Jeg har stor tillit til alle de ansatte der, og alle i de ulike utvalgene, men regjeringens forslag svekker de politiske myndigheters mulighet for å drive aktiv og offensiv kulturpolitikk. Det er et viktig prinsipp at Stortinget skal kunne løfte bestemte områder innenfor kulturlivet dersom det er behov for det. Det vi vil unngå, er derimot en utidig detaljstyring overfor tilskuddsmottakerne, men det er noe helt annet. Vi skal gi kulturlivet frihet. Da må vi samtidig ha muligheten til å løfte de miljøene, de sjangrene og organisasjoner som enten ikke blir hørt, som av en eller annen grunn blir hengende etter, eller som Stortinget av ulike grunner ønsker å prioritere. Den muligheten må være der. Derfor er jeg glad for at flertallet i komiteen har en meget tydelig merknad om dette, på side 63 i innstillingen. Jeg ber statsråden merke seg at Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti nå forutsetter at regjeringen i sin gjennomgang av Kulturrådets virksomhet sikrer at disse premissene legges til grunn for arbeidet.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Gjennomføringskraft er et begrep som denne regjeringen liker å bruke. Det er for så vidt bra, og på mange områder har regjeringen vist gjennomføringskraft – det er blitt tillatt med Segway, påhengsmotorer har blitt billigere, det er 110-kilometersgrense på motorveier og økt alkoholkvote på taxfree. Nå tillater regjeringen poker, og i neste uke skal vi diskutere proffboksing. Mener regjeringen og statsråden at det er dette som bringer Norge i en mer riktig og bærekraftig retning, og gjør at Norge blir et land som er godt å bo i for alle?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Jeg skal ikke overdrive frykten for at folk blir spilleavhengige av en nedre grense på 1 000 kr eller 10 000 kr. Men jeg registrerer hva regjeringen gjorde underveis mens vi jobbet med dette, og det var å gå fra sitt opprinnelige forslag, som var 5 000 kr, og 500 kr per innskudd, til å doble det. Mitt spørsmål er: Hva om Norsk Pokerforbund kommer og sier at du, 10 000 kr, det var litt lite, kan vi ikke doble det til 20 000 kr, for det er jo ingen som blir spilleavhengig hvis vi setter det til 20 000 kr? Hvordan skal regjeringen stoppe en snøball som vi er redd for bare har begynt å rulle?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-12-10:
Som sagt, jeg skal ikke overdrive, men jeg synes det er litt rart at man bruker argumentet at det er så mange som gjør dette. Med andre ord, det er så mange som bryter loven, og da er det viktig at man endrer loven, eller fjerner loven, slik at det som er ulovlig, blir lovlig. Det er ganske interessant. Det er mange andre lovbrudd vi også ser daglig i Norge. Er dette starten på en opprydding i lover som går på at denne regjeringen tenker at man skal gjøre ting lovlig bare fordi det er mange som bryter loven?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Både leveomkostninger og andre forhold kan variere sterkt, noe som taler for å opprettholde dagens forskrift om moderasjon i foreldrebetaling i barnehage. De siste 15 pst. av kommunene som ikke har benyttet forskriften som ønskelig, burde kunne ha vært håndtert av fylkesmennene. Kan representanten Tønder redegjøre for fortreffeligheten av å legge om til den foreslåtte 6 pst. av inntektsgrensen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det kan høres ut som en fin intensjon, men faktum er at hvis en familie har en felles inntekt på over 470 000 kr, er de utenfor den ordningen som regjeringspartiene har tatt til orde for. Og da blir oppfølgingsspørsmålet: Hvorfor mener representanten Tønder at det er riktig at en familie med felles inntekt på 500 000 kr faktisk skal få økt barnehagepris med 100 kr i måneden?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Vi tar imot den invitasjonen. Jeg håper at representanten Ib Thomsen kan bekrefte at Stortinget vil bli involvert i den videre prosessen når det gjelder mediemoms, både størrelsen på den når notifiseringen er i ferd med å bli meldt, og avgrensningen av hva som skal omfattes av en eventuell nullmoms, ikke minst. Så jeg håper at Ib Thomsen kan bekrefte at det er noe som Stortinget og alle partiene vil bli involvert i, slik at vi kan få synliggjort hva som er parlamentets holdning til hva en framtidig moms skal bestå i. Jeg mener også at det er viktig å få utfordret Fremskrittspartiet på om det vi nå har kommet til enighet om, er det primære standpunktet som man nå virkelig ønsker å kjøre på og stå for nullmomsen og drive den prosessen gjennom fra regjeringens side, og om Fremskrittspartiet vil sørge for at det skjer.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Etter prisverdig innsats fra Kristelig Folkeparti og Venstre i forhandlingene fikk man rettet opp de verste forslagene til kutt på mediefeltet når det gjelder Institutt for Journalistikk, produksjonstilskuddet, tilskuddet til samiske aviser, nullmomsen og NRK-lisensen. Vi hadde i tillegg et forslag om en egen støtteordning til lokalaviser og digital overgang. Vi hadde ikke trengt mer enn Venstres støtte for å ha flertall i Stortinget for en helt annen og offensiv mediepolitikk, og slik sett kunne det vært interessant å høre hvordan man i Venstre tenker rundt framtida for mediefeltet. Framfor å diskutere kutt og hvordan man gjenoppretter de verste utslagene, burde det vært mer interessant å diskutere framtidas offensive mediepolitikk med flertallet på Stortinget. Det er bl.a. Venstre som har innsatt denne regjeringen, og som derfor også må forhandle om budsjettet for 2016. Hvordan vil Venstre reagere hvis regjeringen nok en gang kommer med tilsvarende forslag om kutt på mediefeltet?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Istedenfor å svare på spørsmålet viser Trine Skei Grande bare til det som skjedde i forrige periode. Jeg kan da minne om at den rød-grønne regjeringen økte produksjonstilskuddet til norske aviser i hvert eneste budsjett. Det eneste denne regjeringen så langt har foreslått i denne perioden, er tiltak som den rød-grønne regjeringen satte i gang, nemlig å gjøre produksjonstilskuddet plattformnøytralt. Vi økte også NRK-lisensen, slik at NRK har mulighet til å gjøre den jobben man skal gjøre i forhold til f.eks. beredskapsansvaret. Det er ikke til å legge skjul på at man bare for inntil et år siden fikk et entydig råd fra mediebransjen om at det var 8–8 som var det foretrukne momsalternativet. Det har skjedd mye i de fleste politiske partier, men også i mediebransjen, som har representert en modningsprosess. Jeg er glad for at Venstre og Kristelig Folkeparti, sammen med stortingsflertallet, har presset regjeringen til retrett i momsspørsmålet. Men spørsmålet mitt gikk på: Kan Venstre sitte og forsvare og sørge for parlamentarisk grunnlag for en regjering som til stadighet kommer med vesentlige angrep på mediefeltet?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Av flere på denne talerstolen har behovet for et bredt medieforlik blitt løftet fram, og det er jeg glad for at flere har respondert positivt på. Når budsjettet er vedtatt og man kommer på nyåret, kan vi kanskje sette oss ned i noenlunde ro og mak og diskutere noen av grunnprinsippene i mediepolitikken – innretning på mediestøtten, NRKs rolle for framtiden, muligheten for en ny TV 2-avtale – en lang rekke spørsmål som gjør at 2015 kanskje blir det viktigste året innen mediepolitikken noensinne. Jeg ser fram til gode dialoger på et bredt grunnlag i Stortinget, på tvers av partigrenser, for å se på hva vi kan komme fram til enighet om, og finne fram til grep som kan stå seg over tid, nær sagt uavhengig av om vi har et regjeringsflertall som ønsker en utvikling mot styrt avvikling av det som egentlig har vært bærebjelken innenfor norsk demokratiutvikling de siste årene, nemlig mediestøtten, som har bygd opp under det store mangfoldet som vi har. Når det er sagt, foreslås det jo til stadighet grep fra regjeringspartiene som vil ramme – med ganske kirurgisk presisjon – det mangfoldet vi har, men også den innovasjonen som vi ser innenfor bransjen. Derfor er det grunn til å tvile på at det i framtiden vil være særlig helhjertede forsøk fra regjeringspartienes side på å hjelpe en mediebransje som har utfordringer, ikke minst for å styrke journalistikken i Norge og på den måten også styrke det frie ord. Men vi skal holde mulighetene åpne for å diskutere dette i et partnerskap, på tvers av partigrensene. Jeg er glad for at det kommer tydelige signaler fra statsråden om at man nå prioriterer nullmoms først i notifisering opp mot ESA. Vi er selvfølgelig opptatt av hvilken avgrensning man her legger opp til. Vi lener oss veldig på det som er rådene fra Avgrensningsutvalget til MBL, og føler oss trygge på nå at statsråden legger opp til det samme løpet. Vi skal følge nøye med på prosessen fram mot notifisering og er også klare til å diskutere med regjeringen når resultatet av en notifisering foreligger. Så er jeg også glad for at en samlet komité står bak merknaden om Rock City, og at det legges opp til en prosess for å se på eventuelle nye funksjoner eller videreføring av funksjonene for å ta vare på kompetansen. Jeg vil gjerne ha en forsikring fra statsråden om at det blir en reell prosess, slik at vi i fellesskap kan gå videre for å finne en ny vei for Rock City og det miljøet som man har bygd opp over tid der.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Først: Jeg er glad for tilbakemeldingene fra statsråden når det gjelder Rock City. Vi skylder miljøet i Namsos, som har bygd opp mye kompetanse og gjort investeringer basert på oppdraget fra Stortinget og Kulturdepartementet, å ha en skikkelig runde på hvordan man kan ivareta kompetansen og de investeringene som er foretatt, og finne en vei videre for miljøet der oppe. Jeg er glad for de signalene, og vi skal følge den prosessen tett. Jeg mener det også legger godt til rette for at man kan diskutere hvordan man kan styrke øvrige kompetansemiljø innenfor rytmisk musikk, og vil gjerne ha dialog på det. Svein Harberg hadde en visitt til oss med tanke på at Høyre og Fremskrittspartiet foreslo et tak i produksjonstilskuddet, og at det visstnok skulle komme andre aviser til gode. Vel, det taket man foreslo, ville for produksjonstilskuddet for 2014 frigjort 7 mill. kr. Så kutter regjeringen 50 mill. kr, så man er jo ganske i underskudd hvis man faktisk mener at dette skulle kommet andre lokalaviser til gode, så det resonnementet henger vel ikke helt på greip. Det er alvorlig når det gjelder NRK, men det er egentlig en rød tråd med tanke på det regjeringen gjør på en lang rekke områder på kulturfeltet. Man kutter først, så skal man varsle en gjennomgang for å utrede hva man ønsker med det området man kutter innenfor, og så har man egentlig på mange måter satt Stortinget sjakk matt. Så også når det gjelder NRK, hvor man varsler en melding om NRK til neste år, men så kutter man ganske drastisk nå og overlater til styret i NRK å foreta de endringene som det kuttet medfører, uten at Stortinget har fått seg forelagt en sak eller fått anledning til å si noe om hva man ønsker med NRK for framtiden. Så vil jeg bare avslutte med å si at debatten har vært særdeles interessant. Jeg tror vi har fått klargjort en del av standpunktene fra de fleste partiene. Det har sågar gått så langt at Kårstein Eidem Løvaas har anklaget oss i Arbeiderpartiet for både å være for dystre og for positive på vegne av mediebransjen. Martin Kolberg har visstnok vært altfor dyster, jeg har visstnok vært altfor positiv. Det tyder vel på at vi har funnet en ganske gyllen middelvei, og jeg oppfordrer flere partier til å tilnærme seg de standpunkt som Arbeiderpartiet har tatt for en ny og framtidsrettet offensiv mediepolitikk.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Det er en samlet komité som legger fram sin innstilling i denne saken, og det er bred enighet om viktigheten av beskyttelse av mindreårige mot skadelig påvirkning fra levende bilder. Samfunnet har et ansvar for å legge til rette for at barn og unge har tilgang til medieinnhold som er av sosial og kulturell verdi for dem. Det slås fast i Barnekonvensjonen. Samtidig har barn og unge rett til beskyttelse mot skadelig innhold. I lovforslaget som vi her har til behandling, foreslår regjeringen tre tiltak. Det ene er en plikt til å sette aldersgrense på bildeprogram som faller inn under lovens virkeområde. Det andre er en plikt til å informere om aldersgrense, og det tredje er en plikt til å iverksette beskyttelsestiltak, inkludert å sikre at fastsatte aldersgrenser overholdes. Komiteen slutter seg til lovfesting av disse tiltakene. Videre foreslår regjeringen at Medietilsynets vedtak etter loven skal kunne påklages til Klagenemnda for mediesaker – Medieklagenemnda – som i dag bl.a. behandler klager etter kringkastingsloven, og at lovforslaget innebærer at Klagenemnda for film og videogram avvikles. For å kunne håndheve brudd på pliktreglene i beskyttelsesloven foreslår departementet å gi Medietilsynet hjemmel til å fatte vedtak om ileggelse av sanksjoner for konstaterte brudd. Komiteen slutter seg også til det. Videre er det ifølge komiteen viktig å samarbeide med andre nordiske land, for nettopp å beskytte barn best mulig i de ulike mediene, og slik komiteen ser det, er dette noe som samarbeidsministeren kan ta opp gjennom Nordisk ministerråd for å få til en enda mer aktiv politikk på dette området i Norden. Til slutt ber komiteen regjeringen om å vurdere om det kan være hensiktsmessig å innføre en ordning med at klager kan bli forelagt barneombudet for uttalelse før saken avgjøres av klageinstansene. Det er ikke foreslått av regjeringen, og det har av den grunn heller ikke vært på høring, men uansett er dette et spørsmål som burde ha kunnet blitt avklart uten hjemmel i lov. Med det legger jeg fram en enstemmig innstilling fra komiteen.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
I ein merknad i innstillinga vert det vist til at Arbeidarpartiet, Høgre, SV og Senterpartiet i Innst. 380 S for 2012–2013 anbefalte grunnbemanning på éin vaksen per tre småbarnsplassar og éin vaksen per seks storbarnsplassar innan 2020. I svar på spørsmål nr. 139 til finanskomiteen gjer ikkje regjeringa greie for framdrift eller omtaler planar for korleis dette målet skal oppfyllast. Spørsmålet mitt er om Høgre har gått bort frå målet om å setja eit slikt krav til grunnbemanning. Og i tilfelle ikkje, korleis tenkjer ein at dette målet då skal verta oppnådd?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Den 3. oktober 2012 underteikna Ideelt Nettverk, Virke, Frivillighet Norge og KS Bedrift ein viktig samarbeidsavtale med den raud-grøne regjeringa om leveranse av helse- og sosialtenester. Det skulle gjennomførast dialogmøte éin–to gonger i året, og avtalen skulle evaluerast etter fire år. Den dåverande regjeringa gav oppfølging av avtalen høg prioritet, men i budsjettdebatten i fjor kom det fram ei uvisse om den nye regjeringa ville føra vidare denne samarbeidsavtalen. Under høyringa i helsekomiteen i år merka eg meg at ideell sektor retta sterk kritikk mot den nye, blå-blå regjeringa for at denne samarbeidsavtalen framleis ikkje verka slik dei ønskte. Spørsmålet mitt er om det no er ein uvilje i Framstegspartiet mot å føra vidare denne samarbeidsavtalen, sidan det tar så lang tid å få han på plass.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Eg er veldig einig i at vi må gjera kva som helst for at vi sikrar barn som treng hjelp, den hjelpa dei skal ha. Eg har følgt debatten om kor vidt kommunereform er svaret på utfordringane i barnevernet. Det er klart at enkelte kommunar har eit for lite fagmiljø. Dei er nøydde til å samarbeida for å få opp kvaliteten og sikra barna det tilbodet dei skal ha. Men eg har sett rapportar som viser at det ikkje automatisk vert eit godt barnevern i ein stor kommune. Og det er rapportar som viser at det som Høgre tar for gitt, at det automatisk er eit dårleg barnevern i små kommunar, stemmer heller ikkje. I denne saka som i mange andre saker er kommunereforma ofte svaret på alt, men kva som eigentleg er spørsmålet, er ikkje alltid like klart.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Det er heilt korrekt at Senterpartiet ikkje sluttar seg til forslaget frå regjeringa om å auka maksprisen med 100 kr i månaden for å finansiera den sosiale profilen eller mindre foreldrebetaling til dei som tener minst. Dette kan vi finansiera ved at vi ikkje gir skattelette til dei rikaste, og ved at vi ikkje har kutt i formuesskatten, som òg går til dei rikaste. Det er den verkeleg sosiale prioriteringa i Senterpartiets budsjett. Det går ikkje på dette fagområdet isolert, men på skatte- og avgiftspolitikken, som viser at vi prioriterer fellesskapsløysingar og ikkje skattelette til dei rikaste, som det heiter.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Det er et veldig viktig spørsmål, korleis vi organiserer innkjøp av barnevernstenestene. Eg synest det er eit problem når vi har eit så høgt nivå av utbytte hos dei private tilbydarane. Når det er gått 550 mill. kr til nokre familiar i Sverige, så synest eg faktisk at det er eit problem, og det burde vera eit problem for Stortinget at det er slik vi forvaltar pengane som skal gå til barna. Så tenkjer eg at det òg er viktig å få fram at det ikkje berre er dei private kommersielle som har ledig kapasitet. Det finst òg private ideelle som står klare til å gjera ein større innsats på barnevernsfeltet, og det er der hjartet til Senterpartiet ligg.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Er mor pleietrengande, vil ein som son få to timar meir hjelp frå det offentlege i veka enn om ein er dottera i familien. Det følgjer av eit større forskingsprosjekt som er utført ved NOVA. Funna viser at kjønn synest å spele ei sentral rolle ved tildeling av offentlege heimetenester. Dette står i sterk kontrast til målet om universelle velferdsordningar som skal fordelast etter brukarane sine behov og ikkje på bakgrunn av kjønn. Spørsmålet mitt er kva likestillingsministeren vil gjere i denne saka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-10:
Eg likte å høyra at regjeringa vil ha ei kvalitets- og innhaldsreform i barnehagane, det er veldig bra. Det handlar mykje om kompetanse hos dei som jobbar der, og det er riktig. Statsråden snakkar om å få fleire unge til å velja yrket, og eventuelt ei bemanningsnorm når den tid kjem. Eitt område som ikkje er omtala her i dag, men som det står om i budsjettet, er at det er ein veldig stor avgang av førskulelærarar, at berre 52 pst. av alle som er utdanna barnehagelærarar og er under pensjonsalder, arbeider i barnehage. Det er eit ekstremt høgt tal. Dersom alle som faktisk var barnehagelærarar, jobba i barnehage, hadde det ikkje vore eit problem i dag. Så spørsmålet mitt er: Kva vil statsråden gjera for å få fleire av dei som ikkje jobbar i barnehage, som er kvalifiserte, til å jobba der?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
I samband med regjeringens forslag om økt bruk av midlertidige stillinger hevdes det at midlertidige jobber vil ramme kvinner mer enn menn. Som komité har vi et særskilt ansvar for likestillingen. Hvordan ser representanten Stordalen på det?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg takker for svaret. Ifølge VG 13. november har statsråd Horne krevd en konsekvensutredning før regjeringen konkluderer med å åpne for større bruk av midlertidige stillinger, dette med grunnlag i kunnskapen om at bruk av midlertidige stillinger særskilt vil ramme kvinner. Støtter representanten statsråd Horne eller statsråd Eriksson i dette synet?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Kontantstøtten er viktig for Kristelig Folkeparti. Ordningen skal gi foreldre mer tid sammen med barna, står det å lese. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti blir: Hvordan vil Kristelig Folkeparti motivere flere pappaer til å velge kontantstøtte?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
At kvinner og menn skal ha like muligheter både på jobb og på hjemmebane, er et verdispørsmål. Det handler om hva slags familie- og arbeidsliv vi ønsker. Det handler om økonomisk selvstendighet og likeverdige muligheter. Kvinners tilknytning til arbeidslivet er viktig for norsk økonomi og en bærebjelke i den norske velferdsstaten. Derfor har NHO, Spekter og andre arbeidsgiverorganisasjoner satt seg i førersetet i kampen for bl.a. å beholde fedrekvoten. De vil være med på en moderne og målrettet likestillingspolitikk. De vet av erfaring at likestilling i arbeidslivet selvsagt ikke kommer av seg selv. Hele samfunnet har en interesse i et familievennlig arbeidsliv, som gjør det mulig å kombinere jobb og barn både for mor og for far. Vi har kommet langt på likestillingsområdet i Norge, men fremdeles gjenstår mye. Menn og kvinner har ikke like mye makt. Menn og kvinner har ikke lik lønn. Menn og kvinner har ikke lik pensjon. Menn og kvinner har ikke lik arbeidsinnsats, verken i eller utenfor hjemmet. Menn og kvinner har ikke likt foreldreansvar. De fleste likestillingsutfordringene som gjenstår, berører fremdeles kvinner, men også menn opplever likestillingsutfordringer. Blant annet ser vi at etter samlivsbrudd opplever flere fedre at de får mindre kontakt med sine barn enn mødre gjør. Flere gutter enn jenter avslutter videregående opplæring uten å gjennomføre. Jeg må si at det er sørgelig å være tilskuer til vår nye regjering, som reverserer viktige likestillingsfremmende tiltak framfor å forsterke dem. Reduksjon i pappaperm er nevnt mange ganger, i tillegg til en puslete innsats for barnehageplasser, svekking av stillingsvern og turnusordninger som kan innebære en sterk økning av helgevakter. Den store taperen i regjeringens manglende innsats på likestillingsområdene er familiene, det er arbeidslivet, og det er samfunnet.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Høyres iver etter å veksle inn private bidrag over statsbudsjettet i privat sponsing øker. Som vi har sett i media de siste dagene, kan vi nå risikere at private bidrag kan føre til krav om inngangspenger i f.eks. offentlige parker. Finnes det grenser, og i så fall hvilke, for føringer som privat sponsing kan medføre? Er inngangspenger i en offentlig park eventuelt en sånn type grense?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Kulturlivet i Norge er etter Arbeiderpartiets mening fortsatt avhengig av en sterk offentlig og forutsigbar støtte. Sånn har det vært i ualminnelig lang tid. Høyre lovpriser den nye gaveforsterkningsordningen. Det jeg lurer på – jeg spør på en litt annen måte – er: Ser representanten Eidem Løvaas noen uheldige virkninger av at offentlige penger bindes opp av private givere?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg er glad for representanten Bekkevolds forsikring om at kunst- og kulturlivet skal få en sterk offentlig støtte også i framtiden. Den nye ambisjonen til regjeringen om en privat og gavefinansiert kultur kan fort bli å dyrke en finansiell elite som kan kjøpe seg gaver og kulturell kapital. Hva mener Kristelig Folkeparti om at offentlig støtte til kunst og kultur blir avhengig av private givere?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Jeg takker for svaret. Representanten Bekkevold er inne på at han i et senere innlegg vil komme inn på Kulturrådets omlegging og nye ansvarsområder. Jeg tillater meg likevel å spørre: Ser representanten fra Kristelig Folkeparti at det ville vært behov for en debatt i denne sal før de store endringene om ansvar og ansvarsområder til Kulturrådet ble endret for 2015?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Grunnen til at jeg tok ordet til et nytt innlegg, var regjeringens manglende satsing på det nordiske kultursamarbeidet. Da tenker jeg på kuttet til Nordiske Mediedager og kuttet til New Nordic Films. Det er paradoksalt å høre representanten Stensland gå på talerstolen og være glad for at Kristelig Folkeparti og Venstre har reversert kuttet til sin egen regjering. Jeg ønsker også at statsråden kan kommentere hva som er årsak til at hun kutter i alle de populære kulturtilbudene i hele landet. Da tenker jeg på det nye kuttet i forbindelse med Den kulturelle skolesekken, at film som sjanger blir tatt bort. Jeg tenker også at det i dag er fint for oss å høre statsråden prøve å pakke inn at de ønsket å avvikle Den kulturelle spaserstokken, men jeg hører også at hun er lydhør overfor de 500 000 underskriftene som kom inn. Helt til slutt må jeg få lov til å kommentere representanten Ib Thomsens omtale av eldre som de som sitter nederst ved bordet. Jeg trodde nesten ikke at jeg hørte rett. Den kulturelle spaserstokken skal sikre kunst- og kulturformidling av profesjonell art ute der eldre bor. Dette handler ikke om hvem som sitter nederst ved bordet.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-10:
Ungdomsrådet sendte sin tydelige hilsen til vår komité og til statsråden om at de ønsker å beholde kulturkort for ungdom. Den kulturelle skolesekken mister den ene foten – film – som sjanger. For tredje og siste gang spør jeg statsråden: Hva er årsaken til at en bygger ned folkekjære ordninger i Norge? Jeg snakker ikke om ordninger som av og til hopper inn på og ut av statsbudsjettet. Jeg snakker om ordninger som er utrolig populære, og som skaper reaksjoner. Det er dette statsråden bør svare på.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Representanten Bekkevold nevnte barnetillegget som en av sakene Kristelig Folkeparti er fornøyd med i årets budsjettavtale. Tidligere har vi jo trodd at kuttene i barnetillegget – med budsjettavtalen – begrenser seg til om lag 5 500 kr for en ufør trebarnsforsørger. Så viser det seg at tallene Stortinget har fått oppgitt, er 2014-tall. Siden uføresystemet endres fra 1. januar 2015, er det mye mer relevant å sammenligne med hvordan ytelsene faktisk ville vært i 2015. De tallene forteller en helt annen historie: Uføre trebarnsforsørgere med lav inntekt mister 20 752 kr hver med budsjettforliket til Kristelig Folkeparti. Mener representanten Bekkevold at en ufør trebarnsforsørger er enig i at det å miste 20 000 kr i året gir en bedre hverdag for familien?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Jeg slet med å finne et spørsmål i polemikken fra representanten. For all del, jeg synes private bidrag til kulturlivet er bra. Jeg er selv musiker, jeg vet godt hvordan god kultur oppstår i skjæringspunktet mellom masse bra privat initiativ og offentlig støtte. Men den offentlige støtten er ikke et mål i seg selv, det er det som er hele poenget vårt. Den offentlige støtten er et virkemiddel vi bruker fordi vi er villig til å si at enkelte ting ikke har en prislapp, enkelte ting er det viktig at vi bruker mye penger på, sånn at en sektor kan være fri. Istedenfor å ty til eufemismer av den typen kulturministeren har gjort, som hevder at kulturlivet – eller pressen i dette tilfellet – blir mer fri og uavhengig av å få mindre penger, velger vi heller å være ærlig og si at vi er villig til å prioritere mer av fellesskapets penger på kultur, istedenfor de prioriteringene Høyre gjør, som er store skattekutt til en liten gruppe. Det er ingen tvil i mitt hjerte om hva som gir størst glede i det ganske land.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Nei, det er tvert imot Høyre som pleier å ta til orde for å senke skatter og avgifter for å hjelpe bransjer de hevder er i krise. Vi i SV er helt ærlige på at vi mener at nullmoms for pressen er et godt mediepolitisk virkemiddel, og vi har tatt til orde for et bredt forlik i Stortinget, der vi ønsker at flere partier skal være med på en sånn løsning. Jeg håper at Høyre også etter hvert blir det. Men så mener jeg selvfølgelig at vi bør ha et blikk på at mediebransjen er i krise når vi uansett diskuterer disse sakene. Det er jo ikke sånn at hverdagen i avisredaksjonene i norske lokalaviser, i Nationen og i Klassekampen, som ble nevnt som eksempler tidligere, er uavhengig av den økonomiske situasjonen ellers. Jeg mener at en av de viktigste formene for næringsliv vi kan ha i Norge, en forutsetning for demokrati og frihet, er en fri og uavhengig presse. Da er det selvfølgelig sånn at vi bør stille opp med det som trengs for å sørge for at den friheten er reell og ikke f.eks. kun prisgitt internasjonale mediekonsern med andre hensikter enn et godt offentlig ordskifte i Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
Jeg tror jeg har vært inne på ganske mye bra i mitt innlegg når en representant fra et regjeringsparti er nødt til å ta en replikk om minutiae knyttet til hvilke komiteer små partier kan representere på Stortinget …
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
President, det er jeg som har ordet nå, ikke sant? – Takk. Jeg tror heller det spørsmålet bør stilles til vår parlamentariske leder, for det var ikke jeg som sto for komitéfordelingen, og jeg satt ikke i valgkomiteen i forrige periode. Men så vidt jeg har forstått, har ikke SV adgang til å sitte i familie- og kulturkomiteen på grunn av lavt antall medlemmer, og fordi vi er få representanter. Om jeg tar feil i det, rettes jeg gjerne på det, men det ærlige svaret er at jeg har ingen forutsetning for å kunne svare på hvilke komiteer SV burde sitte i og ikke, gitt vår oppslutning.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
SV skal også stemme for.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
SV skal stemme for.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-10:
SV skal stemme for II.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Representanten var inne på private aktører. Det er jo slik at det er en god miks av private, ideelle og offentlige leverandører innenfor dette feltet. Disse har fått oppdraget etter åpne prosesser, og det er krav til kvalitet og det er krav til innhold. Så opplever jeg at representanten mener det ville vært bedre om de pengene, som da går til de private aktørene etter de inngåtte avtalene, hadde blitt brukt på en annen måte. Så da har jeg egentlig to spørsmål: På hvilken måte skulle disse pengene brukes i stedet? Og hvilke tilbud mener representanten at barna skulle få, hvis de ikke skulle fått det private tilbudet de får i dag? Det er ikke slik at det står ledige plasser rundt omkring, at det er masse kapasitet, så jeg bare lurer på hvilke tilbud barna skulle fått isteden.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Gaveforsterkningsordningen er en svært populær ordning som allerede første året fikk mer enn dobbelt så mange søknader som det var penger til, og som er tredoblet i neste års budsjett. Representanten Aasrud var inne på at det ikke var mulig å finne ut om dette utløste nye penger eller ikke, hun stilte altså spørsmål ved hvorvidt ordningen fungerte slik at den bidro til ting som ellers ikke ville skjedd. Og i neste setning, og også nå i replikkvekslingen forut for denne, konkluderte hun med at det er penger som allikevel ville vært der – det er på en måte de som allerede hadde fått, som bare får mer. Det jeg lurer på, er om representanten Aasrud kunne si litt mer om hvordan man kan være så sikker på at dette er institusjoner som allerede ville fått penger, når det i samme setning sies at det egentlig er umulig å se om dette utløser nye penger eller ikke.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Det er hyggelig å merke seg at Høyres iver smitter! Når det gjelder private penger inn i kulturlivet eller inn i kunstlivet, er det selvfølgelig ingen øvre grense for hva man kan ønske velkommen der. Deler av det vi gjør i statsbudsjettet neste år, er å åpne opp for ordninger som stimulerer til at hvis man tar et lokalt initiativ for å bygge ut, pusse opp og legge til rette, følger det ekstra offentlige penger med. Dette er for å stimulere. Det tas også til orde for at man eventuelt skal se på andre ordninger etter hvert – incentivordninger som skal legge til rette for det. Jeg ser ikke denne frykten for de såkalte private pengene som reell i det hele tatt, og jeg stusser over at man hele tiden bruker begrepet «offentlige penger». Det er dine og mine penger, det er penger som er hentet inn gjennom skatter, som så fordeles ut igjen. At man får til et spleiselag mellom det private og det offentlige, f.eks. i en park, ser jeg ingen problemer med.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Jeg tror gaveforsterkningsordningen er et godt eksempel på én av mange måter å gjøre dette på i fremtiden. Også søknadsmengden til gaveforsterkningsordningen viser at dette er populært, og det kommer til å bli mer populært. Så er vi enige om at vi trenger en sterk offentlig satsing på kultur. Samtidig tror jeg vi er uenige om at det skal målfestes slik det ble gjort de siste årene, ved at 1 pst. av bruttonasjonalprodukt var målet. Så fort man hadde kvittert ut det, burde man sagt at der har vi 1 pst. – vel, da er vi i mål, da har vi løst det. Hvordan man bruker pengene, er vel så viktig. Representanten Aasrud var tidligere selv inne på det, at man har bygd stein for stein. Ja, det var vel egentlig det man gjorde. Så telte man opp mursteinene, og så sa man at dette er også en del av kulturbudsjettet. Det er vel så viktig hvordan pengene blir brukt, som hvor mye penger man benytter. Og gaveforsterkningsordningen er en suksess så langt. Jeg tror den også kommer til å være modell for andre lignende ordninger fremover.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2014-12-10:
Jeg tror det er viktig at vi også sammen med samarbeidspartiene fortsetter å utforme en moderne spillpolitikk som ivaretar hensynet til spilleavhengige. Spilleavhengighet er et problem. 0,7 pst. av de som er aktive spillere, oppgis å være ikke bare i faresonen, men også å være virkelig utsatt for de problemene som spilleavhengighet medfører. Jeg tror ikke løsningen er å forsøke å sette opp murer mot utlandet eller å si at vi skal lukke øynene for den virkeligheten som er rundt oss. I stedet må vi invitere aktørene inn og snakke med dem, enten det er de utenlandske aktørene som vi vet finnes i dag, eller det er Norsk Tipping, Rikstoto og andre, slik at vi sammen finner de løsningene som skal til. Et veldig godt tiltak er Hjelpelinjen for spilleavhengige. Det er trist å se at så langt – de siste to årene – har bruken av kroner til annonsering for Hjelpelinjen fra de norske spillaktørene gått kraftig ned. Sammen må vi finne løsninger på dette, og det er jeg helt sikker på at vi skal få med oss Kristelig Folkeparti på også. Vi vil gjerne ha dem med videre i spillpolitikken også.