trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
I løpet av debatten i dag har regjeringen ved flere anledninger blitt kritisert for manglende gjennomføringskraft. Min definisjon på gjennomføringsevne og -kraft handler om å kunne vise til hva som faktisk er gjennomført de siste sju årene, da det er den rød-grønne regjeringen som har hatt flertall i Stortinget. Og for å gjøre det lettere: Ett av mange tilfeller og eksempler er at vi har gjort det lettere for små og mellomstore bedrifter ved at vi har fjernet revisjonsplikten. Vi har senket kravet til aksjekapital til 30 000 kr i aksjeselskap. Hvis vi ser dette i sammenheng med at det er skapt i gjennomsnitt 125 nye arbeidsplasser hver dag de siste sju årene, og at det bare det siste året er startet 16 000 bedrifter, så kaller jeg det et fantastisk resultat. Det bevitner gjennomføringskraft. Mange vil nok tro at vi alltid har hatt gratis videregående skole i dette landet. Nei, det er ikke sånn. Det er det rød-grønne flertallet her på Stortinget som har vedtatt dette, og vi har hatt et klart mål om at det skal være like muligheter for alle, slik at alle som har råd til det, skal få gå og ta en videregående opplæring. Hvis vi også tar med at det er etablert 23 400 nye studieplasser, ser vi at satsingen på utdanning er sterk. Svaret på at den rød-grønne regjeringen satser på kunnskap, ligger ikke alene i verken gratis videregående skole eller at det er etablert mange tusen flere studieplasser. Vi må også ta med satsingen som er gjort i grunnskolen, og ikke minst at det nå er full barnehagedekning. Vi lovte det, og vi gjennomførte det. 500 000 færre personer betaler formuesskatt i dag enn i 2005. Vi har gjort en omfordeling, sånn at de som har best forutsetning for å betale skatt av sin formue, faktisk betaler slik skatt. Og selvsagt er det slik at de som har dårligere forutsetninger for å betale en sånn skatt, skal slippe det. Også der har vi gjennomføringskraft. Vi har sørget for at det er 22 000 nye ansatte i kommunehelsetjenesten. Dette må ses i sammenheng med at kommuneøkonomien er styrket med over 60 mrd. kr siden 2005. Dette er helt i tråd med det vi sa vi skulle gjøre hvis vi i 2005 fikk flertall på Stortinget. Vi sa det, og vi gjorde det. Vi sa til kraftkrevende industri at vi skulle lage et nytt industrikraftregime på grunn av at det gamle ikke lenger var i tråd med EØS-regelverket. I dag er dette på plass. Og det siste tiltaket vi gjorde, var å få på plass en CO2-kompensasjon i prisen. I sum, med alle disse tiltakene, har vi fått et nytt og moderne industrikraftregime, slik at vi kan sikre verdens reneste smelteverk gode rammebetingelser. Det vi sa vi skulle gjøre, er gjennomført. Man skulle nesten tro at vi etter snart åtte år med regjeringsmakt er blitt gjennomføringstrøtte. Nei, vi er sultne på å gjennomføre mer.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Venstre kutter i sitt alternative budsjett om lag 4,3 mrd. kr i formuesskatt og arveavgift, men har et uttalt mål om å fjerne formuesskatten helt. Som vi vet, er dette skatter som i all hovedsak betales av personer med store formuer, og som sikrer at landets rikeste bidrar til spleiselaget over skatteseddelen. Samtidig øker Venstre avgiftene, som representanten selv var inne på i sitt innlegg, med nesten 10 mrd. kr, noe som må betales av folk flest. Mitt spørsmål til representanten Tenden blir da: Hvorfor ønsker Venstre å gjøre noen av landets rikeste mennesker til nullskattytere, hvorfor skal folk flest betale regningen, og hvor mye skal Venstre øke avgiftene for folk flest for å betale for fjerningen av hele formuesskatten, når Venstre øker med 10 mrd. kr for å fjerne en sjuendedel av formuesskatten til neste år?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Eg har merka meg at Venstre vil auke talet på karensdagar før dagpengar ved arbeidsløyse frå tre til fem dagar. I tillegg til Venstre er det berre Framstegspartiet som går laus på dagpengane. Difor lurer eg på om det er ei førebuing til regjeringssamarbeid med Framstegspartiet når Venstre ønskjer å leggje seg på Framstegspartiet sin politikk i arbeidslivspolitikken?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det er forståeleg at Venstre ikkje vil kommentere at dei står saman med Framstegspartiet i arbeidslivspolitikken, men eg vil stille følgjande spørsmål: No er grunngjevingane for at vi tek pengar frå arbeidsfolk i ein vanskeleg situasjon, at vi må få dei ut i arbeid. Men når det gjeld arbeidsløysetrygd, er det nettopp folk som ikkje får arbeid, vi tek pengane frå, og det sender jo ikkje folk ut i arbeid. Er ikkje representanten Tenden klar over at ein overdriven bruk av arbeidslinja aukar fattigdommen i Noreg?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det er underleg å høyre kor mykje rare svar vi får på handlingsregelen, men det var ikkje det som var mitt utgangspunkt. Eg har jobba mykje med næringsutvikling rundt om i distrikta, og eitt av dei viktigaste tiltaka og eitt av dei mest kostnadseffektive tiltaka for å styrkje næringsutviklinga både sentralt og regionalt er å satse på gode nettverk, gode cluster, mellom næringslivet, mellom forskjellige bedrifter og utdannings- og forskingsinstitusjonar. Det er etablert ein god del sånne nettverk som har vist seg å ha stor effekt. Dei er i veldig stor grad finansierte av regionale utviklingsmidlar, og no vil Høgre kutte 1,5 mrd. kr i dei regionale utviklingsmidlane som går til ein mykje kostnadseffektiv framvekst av næringsklynger, som er ei veldig god satsing på næringspolitikk. Kvifor kuttar Høgre i den effektive støtta til næringslivet?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Miljø og solidaritet er grunnlaget for SVs politikk. Der høgrepartia vil ha skattelette for dei rike, vil vi ha velferd, der høgrepartia vil kutte i verdas mest effektive klimatiltak, vil vi stå på for klimakampen. Miljø og solidaritet er også det beste grunnlaget for verdiskaping og næringsutvikling. SV har lenge hevda at god miljøpolitikk er god næringspolitikk. Vi har møtt mykje motstand mot eit slikt standpunkt, men no er det i ferd med å bli eit standpunkt som dei fleste stiller seg bak. For ei tid sidan kunne vi lese over heile framsida av Fædrelandsvennen, som er regionsavisa på Sørlandet, at strenge miljøkrav er ei av årsakene til at norsk næringsliv klarar seg så godt, og det var næringslivet sjølv som uttala det. Strenge miljøkrav kombinert med støtteordningar har ført til omstilling og teknologiutvikling. Resultatet er at vi i dag har ein industri som er teknologisk leiande på mange område. Når vi gjer endringar for å møte miljøkrav, er det ofte at vi må innføre teknologi som både skaffar energieffektivitet, kostnadsreduksjon og betre produktkvalitet. Strenge miljøkrav har løfta norsk industri til å bli ein av dei fremste i verda – ikkje berre på miljø, men også på produktivitet. Med klimateknologifondet fører vi denne politikken vidare. I neste veke skal eg besøke Alcoa på Lista, der dei skal utvikle ein ny aluminiumsprosess med offentleg støtte. Viss den prosessen blir suksess, kan det bli ein skikkeleg revolusjon for verdas aluminiumsproduksjon. Nyleg fekk Elkem i Kristiansand og i Salten fleire hundre millionar for å satse på energiøkonomisering. Det fører ikkje berre til at vi får effektivitet, betre klima og lågare kostnader, men det kan også føre til teknologiutvikling som kan føre til teknologieksport og nye arbeidsplassar. Solidaritet er også eit viktig element i næringspolitikken. Det er eit viktig element i den norske samfunnsmodellen, som har klart seg godt gjennom finanskrisa. Kompetanse på alle nivå i organisasjonen og sjølvstendige arbeidstakarar er eit av dei viktigaste konkurransefortrinna i norsk næringsliv. Og det er den offentlege fellesskolen som legg grunnlaget for kompetansen. Høgrepartia bryt ned solidaritetspolitikken med eit skattesystem som gjer dei rike til nullskattytarar, og når dei bryt ned samfunnsolidariteten, rammar det også konkurranseevna og vår evne til verdiskaping. Næringspolitikken er meir enn skattelette, næringspolitikk må byggje på miljø og solidaritet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Først til sysselsetting. Det er altså slik at vi aldri noensinne noen gang i norgeshistorien har hatt flere mennesker i arbeid i Norge. Vi har den laveste arbeidsløsheten i Europa, og vi har greid å ha vekst i sysselsetting også i en alvorlig finanskrise ute i verden. Det er altså omtrent mer enn ti ganger så sterk vekst i sysselsettingen under denne regjeringen som under den forrige, og det er feil som det blir sagt fra Høyre, at sysselsettingsandelene går ned – de går opp. Flere er i jobb, en større andel av befolkningen er i jobb, og vi lykkes også bedre med integrering fordi vi får flere innvandrere i jobb. Målt slik OECD måler fattigdom, var det mer enn en dobling av fattigdommen under den forrige regjeringen – den har gått litt ned under denne regjeringen, men det er ikke et statistisk spørsmål. Det er for mange mennesker som lever med lave inntekter i Norge. Den viktigste og største gruppen er innvandrere, og derfor er alt vi gjør for integrering, viktig for å redusere fattigdom.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
For det første er jeg ikke enig i at jeg ikke svarte. Jeg svarte både på sysselsetting og fattigdom. Denne regjeringen iverksetter mange tiltak for å redusere sosial ulikhet, for å hjelpe folk til å komme ut av en situasjon der de har langvarig lav inntekt. Det handler om å få folk i jobb, det handler om økt bostøtte, og det handler ikke minst om integrering, og så handler det om slike ting som psykiatri, rus. Vi vet at mange av dem som lever i fattigdom, har den type problemer. Det er mange ulike årsaker. Derfor må vi gjennomføre mange ulike tiltak, for vi snakker om mange forskjellige mennesker. Når det gjelder lokalsykehus, er det riktig det som står i Soria Moria-erklæringen, og det har vi fulgt opp. Men vi har hele tiden vært klare på at f.eks. når man velger å flytte Fredrikstad sykehus til Sarpsborg, så har det fortsatt lokalsykehusfunksjoner for Fredrikstad. Det har jeg vært klar på både før og etter valget, og det betyr ikke at hvert eneste sykehus skal ligge akkurat der det er. Ahus og andre sykehus ivaretar lokalsykehusfunksjoner for befolkningen i den delen av Akershus.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
For det første: Det er flere faktorer – utdanning er viktig, arbeid er viktig – for å bidra til sosial mobilitet og bl.a. bidra til integrering, som er viktig for å bidra til sosial mobilitet. For det andre er det viktig å satse på skolen. Derfor har denne regjeringen gjort det, både ved å legge til rette for at det nå er flere som ønsker å bli lærere – det er økt søkning til lærerutdanningen gjennom et eget program for det, og det har lyktes ganske godt – og gjennom å satse på etter- og videreutdanning av allerede utdannede lærere. Det var en ordning som ble brukt altfor lite før. Vi har bedret ordningen slik at staten nå betaler en større andel av etter- og videreutdanningsutgiftene, kommunene betaler en mindre andel. Dermed har antallet lærere som tar etter- og videreutdanning økt betydelig, og vi sier i budsjettet at dersom rammene brukes opp, er vi innstilt på å bevilge enda mer. Så vi har forbedret en ordning slik at flere lærere nå tar etter- og videreutdanning, fordi vi ser at ikke bare skal vi bedre lærerutdanningen; vi skal også bedre utdanningen av allerede utdannede lærere.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Problemet med den gamle ordningen for etter- og videreutdanning av lærere, som vi arvet av den forrige regjeringen, var at kommunene måtte betale 40 pst. av utgiftene. Da var det få kommuner som sendte sine lærere på etter- og videreutdanning. Så har vi nå økt statens andel, slik at kommunene nå betaler 25 pst. av de totale utgiftene. Det har ført til at mens det før sto ubrukte penger her fordi egenandelen for kommunene var for stor, er det nå slik at antallet som tar etter- og videreutdanning, har økt fra 1 500 til 1 850. Og vi sier at hvis det fortsetter å øke, skal vi bevilge enda mer. Men det første vi måtte gjøre, var å sørge for at man fikk brukt de pengene som var bevilget, ved å forbedre ordningen. I tillegg til bedre etter- og videreutdanning av lærere har vi gjennom egne programmer fått opp søkningen til lærerutdanningen med 50 pst. Det innebærer også at vi kan stille høyere kvalitetskrav til dem som skal inn på lærerutdanningen, og vi har stilt kompetansekrav til lærere i skolen. Så vi er enig i at det må satses på lærere – vi gjør det.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg er helt enig i at vi skal ta veldig alvorlig at for mange mennesker i Norge lever med det statistikerne kaller vedvarende lav inntekt – det som vi politikere kaller fattigdom. Det spiller ingen rolle hva vi kaller det, det avgjørende er at mange mennesker har alvorlige økonomiske problemer over lang tid, og mange av dem er barn. Det er ikke et statistisk spørsmål, fordi det er for mange uansett hvordan man regner. Men når representanten først kommer med tall, er jeg litt opptatt av bare kort å fortelle hvordan virkeligheten er. Det er altså slik at under den forrige regjeringen økte andelen barn i fattige familier fra 2 pst. til 4,94 pst. Så har veksten nå stanset, den har faktisk gått litt ned under denne regjeringen. Det samme er det med EUs mål for fattigdom. Der er bildet noe av det samme, med kraftig vekst og så en utflating. Poenget er nettopp det at vi alle er opptatt av å gjøre noe med at mange mennesker lever med vedvarende lav inntekt. Det er grunnen til at vi er så opptatt av å legge til rette for at folk kan komme i jobb, og det er grunnen til at vi satser på rus- og psykiatritiltak – og på andre tiltak.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg tror vi skal ha et pragmatisk forhold til fond. Jeg tror vi skal bruke dem der vi mener de fungerer, og ikke bruke dem der de ikke fungerer. Det avgjørende er at det bevilges penger over statsbudsjettet. Grunnen til at mange bl.a. innen forskningsmiljøene selv var skeptiske til Forskningsfondet, var at de så at man beregnet hvor mye penger man kunne bruke avhengig av hvordan det gikk med rentene, og når renten gikk ned, kunne man bruke mindre av Forskningsfondet. Det var det mange som – hva skal jeg si – ikke var glad for, og derfor ville de heller ha rene penger over statsbudsjettet. Industrien har vært veldig glad for å få dette fondet, og jeg er glad for å kunne glede mennesker. Derfor har vi bevilget penger til fondet. Alle partiene på Stortinget har gått sammen om klimaforliket, og så må pengene bevilges etterpå over statsbudsjettet på vanlig måte. Så det handler egentlig om hvor mye vi bevilger over statsbudsjettet hvert eneste år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Statsministeren la mye vekt på arbeid og fordeling i det innlegget han nettopp holdt. Men det kan da ikke være annet enn en fallitterklæring for regjeringen når de ikke klarer å nå frem til dem som kanskje trenger samfunnets hjelp aller mest. Da tenker jeg på alle dem som står på utsiden av arbeidsmarkedet, og som ikke kommer inn. Det er funksjonshemmede, det er delvis uføre, det er mange ungdommer, og det er mange med minoritetsbakgrunn. Hvis regjeringens politikk for arbeid hadde vært fremragende, hadde man jo også sett resultater på dette området – og det gjør man ikke. Det andre gjelder fordeling. Regjeringens mantra gjennom alle årene har vært kombinasjon av høye skatter, høye subsidier og overføringer. Det skal med andre ord gi bedre fordeling. Hvorfor øker da fattigdommen i Norge, hvis dette er den riktige oppskriften? Fattigdommen burde jo ha gått ned og blitt avskaffet, som Kristin Halvorsen mente hun skulle klare, hvis dette var rett medisin. Er ikke dette en fallitterklæring?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg registrerer at statsministeren ikke klarte å svare på noe av det jeg spurte om, men jeg skal utfordre ham på de direkte konsekvensene av det statsbudsjettet vi når vedtar. Det er slik at alt har en konsekvens, bl.a. også for helsebudsjettet. I Soria Moria-erklæringen står det helt klart at ingen lokalsykehus skal legges ned. I et svar til Stortinget den 12. november gjorde helseministeren det klart at det fortsatt er regjeringens politikk at ingen lokalsykehus skal legges ned. Da vil jeg veldig gjerne at statsministeren forklarer meg, men fortrinnsvis innbyggerne på Øvre Romerike, hvorfor lokalsykehuset Stensby sykehus blir lagt ned, som en direkte konsekvens av regjeringens statsbudsjett.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg tror representanten Pedersen og jeg vet utmerket godt at programprosesser i alle partier tar tid, og de ender som regel i kloke beslutninger når de endelig blir avgjort. Det jeg kan si, er at Fremskrittspartiet er enig med Arbeiderpartiet i at det er viktig å forvalte våre naturressurser på en slik måte at det kommer fellesskapet til gode over flere generasjoner. Derfor er det feil når det kommer påstander om at Fremskrittspartiet nærmest vil privatisere all vannkraft. Det vil vi ikke gjøre, men vi ser på hvordan vi kan stimulere næringslivet på en bedre måte til å få tilgang til kraft, ikke minst gjelder det kraftkrevende industri.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg har i grunnen ikke noe å bekymre meg for, for de påstandene som kommer fra representanten Pedersen, er gale. Nå skal det også sies at jeg tror at uansett hva jeg hadde sagt fra denne talerstolen, hadde jeg ikke klart å berolige Helga Pedersen. Hun er monomant opptatt av å feiltolke alt det Fremskrittspartiet sier. Det er en helt ærlig sak å ha ulikt syn på hvordan virkemidlene virker inn på økonomien. Men Fremskrittspartiet – jeg gjentar det – er opptatt av at naturressursene i Norge tilhører fellesskapet og må forvaltes på en måte som kommer flere generasjoner til gode.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
La meg først slå fast: Det er forskjell på Fremskrittspartiet og Høyre også når det gjelder skatte- og avgiftspolitikken, ikke minst i hvordan vi ønsker å dimensjonere lettelsene. Fremskrittspartiet har en grunnleggende tro på dynamiske effekter i skattepolitikken. Vi tror at betydelige lettelser, ikke minst til vanlige lønnsmottakere, får effekt på arbeidstilbudet – ikke minst får det også den effekt gjennom de avgiftsreduksjonene vi foreslår, at flere familier klarer å leve av egen inntekt uten å måtte søke alternativ hjelp fra myndighetene. Det mener jeg er bra. Fremskrittspartiet foreslår i sitt alternative budsjett å heve bunnfradraget i formuesskatten, og vi har som ambisjon over tid å fjerne hele. Det betyr ikke at Fremskrittspartiet er for nullskattytere. Vi mener at alle mennesker som nyter godt av velferden i dette landet, skal bidra, også de aller rikeste. Derfor er det viktig å se på hvordan vi innretter skattesystemet. Men hele denne debatten bærer jo preg av at de rød-grønne tror at den dramatiske forskjellen på en rød-grønn og en borgerlig regjering går gjennom formuesskatten. Det er altså en marginal del av de samlede skatte- og avgiftsinntektene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Det vil vi gjerne bidra med, for det er ikke noe mål for oss ikke å ha klare svar på det. Nå har vi riktignok stilt flere spørsmål til Finansdepartementet gjennom denne budsjettbehandlingen om hvordan virkningen er av å fjerne formuesskatten, og hvordan det kan slå inn gjennom å gjøre en del andre grep i forhold til det øvrige kapitalbeskatningssystemet. Der får vi jo for så vidt svar fra Finansdepartementet om at en varig situasjon med null skattepliktig inntekt er sjelden for formuende personer. Det skriver også Finansdepartementet i dag. Vi er allikevel opptatt av å være helt sikre på at vi klarer å innrette skattesystemet på en sånn måte at alle bidrar. Men det er ikke sikkert at det er formuesskatten og innretning på den som er den riktige måten å beskatte på. Mange andre land i verden har funnet andre måter å gjøre det på. Jeg mener vi må ha en ærlig og åpen debatt om hvordan vi skal gjøre det. Men vi mener at formuesskattens innretning er feil. Derfor vil vi fjerne den.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg synes vel kanskje den sammenligningen var å ta i litt, for å si det forsiktig. Det vi nå ser i Europa, er noe ganske annet enn de relativt marginale forskjellene vi finner i vårt eget land. Også Fremskrittspartiet er opptatt av at hele landet skal ha en positiv utvikling. Under den sittende regjering, med Senterpartiet ved roret gjennom mange år, har vi egentlig sett den motsatte utviklingen, nemlig økt fraflytting fra distriktene. Mange sliter med å klare seg på grunn av dårlige rammebetingelser bl.a. for næringsutvikling. Jeg synes i grunnen at Senterpartiet bør begynne å feie litt for egen dør før de går til angrep på andre partier. Fremskrittspartiet tror at det er en rekke virkemidler som vil stimulere til økt verdiskapning, økt sysselsetting og økt bosetting ute i distriktene, bl.a. gjennom å la folk – familier og bedrifter – få beholde mer av egen inntekt, fremfor at de må gi fra seg en stadig økende del til staten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Det er veldig mye som forener Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet når det gjelder synet på familien. Familien er en viktig institusjon i samfunnet, og den burde være sett på som en mye mer selvstendig institusjon fremfor bare å være en bidragsyter til offentlige kasser – som man ofte ser det fra den rød-grønne regjeringen. Det er jo derfor vi i vårt alternative budsjett styrker barnetrygden. Den har stått stille altfor lenge og er et direkte bidrag til økt fattigdom blant mange barn i Norge. Derfor vil vi gjøre noe med det. Vi har også foreslått å gjeninnføre kontantstøtten for toåringer, rett og slett fordi vi mener det er et viktig virkemiddel for å øke valgfriheten i familiene. Så er jeg sikker på at Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet skal finne frem til gode løsninger også på mindre tiltak innenfor familiene, som f.eks. samlivstiltak, men jeg tror at det først og fremst tilhører den private sfære.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror vi alle er ganske stolte over at det norske samfunnet har stor grad av likhet, at det norske samfunnet gir stor grad av sosial mobilitet. Men jeg har lyst til å understreke at hvis man leser artikkelen som The Economist har skrevet, som også statsministeren brukte sine innledende 5 minutter på, peker de på ett virkemiddel som skaper sosial mobilitet, og det er tilgangen til og god kvalitet på utdanningssystemet. Det er det som er den største dynamiske faktoren for å få høy sosial mobilitet i et samfunn. Denne regjeringen konstaterte ganske tidlig at skolen reproduserte ulikheter – vi var for dårlig på sosial utjevning. Etter den tiden viser statistikken at vi er blitt enda litt dårligere på det under den rød-grønne regjeringen. Da er mitt spørsmål til statsministeren, for jeg vet at det er ett virkemiddel som virker for å løfte også kampen mot sosiale forskjeller i skolen, nemlig kvaliteten på læreren: Hvorfor er det slik at man ikke bevilger en eneste ekstra krone til etter- og videreutdanning?
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Denne regjeringen utfordres ofte på gjennomføringskraften sin – det faktisk å tørre å prioritere tydelig og klart det som er viktigst. Og i skolepolitikken har man ikke gjennomføringskraft når det gjelder det som er viktigst, og det er å løfte etter- og videreutdanningen av lærerne. Det er slik at med det opplegget som regjeringen kronemessig har nå, er det på det samme nivået som det vi løftet det til da vi satt i regjering. Ja, det er gjort noen endringer i måten det tildeles på, men det er altså ikke en økt satsing – og det i et statsbudsjett hvor man har råd til å satse litt på alt, men ikke på det viktigste. I forrige uke hadde vi en runde i denne salen om matteundervisningen i skolen – og manglende satsing på matte. Nettopp det å satse på etter- og videreutdanning vil bidra til å løfte kvaliteten i klasserommene, bryte den onde sirkelen vi er inne i når det gjelder matematikk. Vårt statsbudsjettalternativ gjør nettopp det: satser på etter- og videreutdanning, satser på leksehjelp i ungdomsskolen, satser på å bryte den dårlige kjeden og sørge for å skape mer sosial mobilitet i fremtiden slik at utdanningssystemet blir bedre.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Da vi la frem vårt alternative statsbudsjett, måtte Arbeiderpartiet gå ut og unnskylde Helga Pedersens uttalelser, som var feilaktige, og med feilaktige beregninger. Jeg går ut fra at hvis Helga Pedersen på nytt går igjennom sitt innlegg og ser på uttalelsene om kommuneøkonomi og formuesskatt, vil hun se at hun nok en gang gjør en grov feil når det gjelder hvordan budsjetter settes opp, og når det gjelder hvordan vårt alternative budsjett er satt opp. Det er altså like mye penger i overføringer til kommunene i vårt alternative statsbudsjett som det staten har. Jeg regner med at dette er en feil som er gjort, og jeg håper at den kan rettes opp. Hvis ikke, må jeg si at det bare finnes uparlamentariske uttrykk for å karakterisere den delen av innlegget. Det jeg hadde tenkt å spørre parlamentarisk leder om, er satsingsopplegget knyttet til rusmisbruk som de hadde før valget sist. Føler Helga Pedersen at de har nådd målene sine når det gjelder valgløftene for rusomsorgen?
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Jeg skal komme tilbake til resten av innlegget, men nå skal jeg tilbake igjen til rusfeltet. Et av de viktigste valgløftene til Helga Pedersen ved presentasjonen av programmet ved siste stortingsvalg var at Arbeiderpartiet garanterte at flere skulle få behandling, og det skulle skje raskere. Et viktig forslag var at alle som ber om hjelp mot rusmisbruk, skal få oppfølging fra første dag. Nå er det altså sånn at ruspasienter venter lengst på døgnbehandling i landet – 75 dager per annet tertial 2012, akkurat samme ventetid som i 2008. En av de viktigste sakene som Helga Pedersen presenterte i programutkastet, har det altså ikke skjedd noe med i form av resultater i løpet av disse fire årene. 2 527 står i kø for å få hjelp, det er store regionale forskjeller, og samtidig nedlegger man institusjoner med kapasitet. Hva føler Helga Pedersen med hensyn til sitt eget valgutsagn og sin egen prioritering av rusomsorgen?
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Vi i Høyre er opptatt av at vi skal føre en ansvarlig økonomisk politikk. Vi er opptatt av at vi har et godt utgangspunkt i den ca. 4 pst.-realavkastningen fra oljefondet som vi har sagt vi skal legge til grunn over tid. Men så er vi også veldig opptatt av en ting: Vi skal bruke de pengene vi har – ta ut oljepenger – på områder som vi er ganske enig med Fremskrittspartiet bør prioriteres opp: infrastruktur, vekstfremmende skattelettelser, utdanning og forskning – pluss presidentens bidrag som saksordfører i forbindelse med meldingen til Stortinget, nemlig skole – de tingene som Stoltenberg I-regjeringen gjorde til den andre delen av handlingsregelen. Problemet i dag er jo at undergravingen av handlingsregelen skjer av de rød-grønne partiene, som ikke bruker pengene som vi tar ekstra inn fra oljeøkonomien, til å bygge velferden for fremtiden. De bruker det til forbruk i dag, men de investerer for lite i forskning og diverse.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Jeg kunne ha tenkt meg å minne representanten Martin Kolberg på hva Senterpartiets parlamentariske leder sa i akkurat tilsvarende debatt høsten 2004. Da sa Marit Arnstad at handlingsregelen var en regel uten innhold – det var en politisk floskel uten innhold, tror jeg var omtrent det hun brukte som begrep. Så enige var dere om dette ett år før valget. Så er min holdning til dette veldig tydelig: Jeg svarer for Høyres standpunkt knyttet til dette. Det som blir et problem, er at Arbeiderpartiets måte å håndtere hele kompromisset rundt handlingsregelen på, gjør at Marit Arnstad får litt mer rett. Det er ikke lenger et perspektiv på hva vi bruker pengene på, at vi bygger vekstevnen i norsk økonomi. Det er bare et perspektiv på antallet kroner som skal inn i norsk økonomi. Selvfølgelig er det sånn at hvis vi øker vekstevnen, øker bruttonasjonalproduktet fordi vi har satset riktig med de pengene, har vi et bedre rom i økonomien for å løse ting fremover – og så er det en bedre måte å bruke dem på. Men Høyre står på sitt standpunkt: Vi skal holde begge deler og handlingsregelen.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Vi har ikke avlyst løftet om løpende barnehageopptak. Det er et forslag i programmet vårt som skal vedtas på landsmøtet og skal opp til behandling på det tidspunktet. Vi har heller ikke løpt fra noen løfter om intercity, men vi har sagt at hvis vi ikke bygger nok nå, er det vanskelig å holde tidsplanen som vi har hatt tidligere. Vi har vært mye tydeligere enn de rød-grønne partiene på en klar prioritering av intercityløsningene. Så til spørsmålet om endringer i formuesskatten: Ja, jeg står ved at vi ikke skal ende opp med et system som gjør at personer som tjener penger, blir nullskattytere. Hvis folk taper penger, må vi også innrømme at da er det litt vanskelig at de skal betale skatt. Jeg synes det er utrolig rart at i denne debatten er det ingen fra de rød-grønne som har noen som helst bekymring for de bedriftene som faktisk taper penger og tømmes for den kapitalen de skal bruke til å bygge bedriften og arbeidsplassene videre. Det er en ren misunnelsesretorikk. Jeg skjønner SV, men jeg skjønner ikke Arbeiderpartiet.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Som jeg sa i VG, som i og for seg var et flott oppslag, inspirert av at Audun Lysbakken hadde lest boken min, og det er jeg glad for – jeg håper han har lest de andre tingene om kunnskap og utdanning også, som er viktig fremover og hadde vært en inspirasjon til en ny og bedre politikk også for SV: Vi kan love at vi kommer til å vise retningen på dette. Vi kommer ikke til å gjøre det som denne regjeringen har gjort, og som Kristin Halvorsen skriver om i den boken hun nylig har gitt ut. Der skriver hun at alt som har å gjøre med formuesskatten, og særlig skatt på bolig, er så betent at regjeringen med vilje ventet til etter valget med å legge frem forslag til endringer. Vi er åpne og ærlige. Det var åpenbart ikke denne regjeringen, som i 2009 ikke ville fortelle at de skulle øke boligvurderingene, og at de skulle gjøre endringer for å stramme inn på formuesskatten. Det var en bevisst strategi, hvis du leser boken til Kristin Halvorsen.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror det er lurt hvis representanten Lars Peder Brekk leser vårt alternative statsbudsjett og merknadene i finansinnstillingen og ikke Bondelagets eventuelle varianter av det. Reduksjonen vår i støtten er 941 mill. kr. Ca. halvparten av det går tilbake til bøndene igjen i form av summen av skattelettelser og andre endringer. Så foreslår vi betydelig liberalisering i f.eks. måten du kan forvalte eiendommene dine på, som vil gi deg merinntekter ved omlegginger av det. Det vi har sagt til Bondelaget i forhold til den skrekkpropagandaen de har sendt rundt omkring, er at de må gå inn og se hva vi faktisk foreslår i årets budsjett som et resultat av det arbeidet vi har hatt med vår alternative landbrukspolitikk og alternative landbruksmelding som vi la frem i fjor, og som medfører at vi har justert på noen punkter i forhold til hvordan vi synes at vi skal bidra tempomessig til å søke både et mer livskraftig landbruk og et mer konkurransedyktig landbruk, og faktisk også bidra til at det ikke koster så mye over statsbudsjettet.
Erna Solberg (Høyre), 2012-11-27:
Vi har sagt til Bondelaget hva vi mener om de beregningene. Vi har til og med vært i dialog med dem, og de har sagt at de har tolket oss på forskjellige områder, litt blandet, fra ulike dokumenter. Derfor sier vi at det er skrekkpropaganda. For det er altså ikke sånn at de har gjort beregninger av den typen som man forsøker å ha det til, man har tolket en rekke ting som vi mener er ganske feil. Vi håper at de er ærlige. De må gjerne drive senterpartipolitikk og være aktører for Senterpartiet i politikken, men de bør være ryddige hvis de skal tas på alvor som en part som skal samhandle i fremtiden, og ikke drive med lettfattelige beregninger av den typen. Det er fortsatt sånn at vi har et kutt på 941 mill. kr i vårt alternative budsjett. Cirka halvparten av det dekkes inn av de skattelettelsene som vi har fått beregnet. I tillegg gir vi betydelig større frihet for bøndene til bruk av sine arealer og områder. Jeg tror at hvis vi f.eks. stimulerer til litt større bruk og litt mer samarbeid, kommer vi faktisk til å skape forutsigbarhet og optimisme for mange flere bønder i fremtiden.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Det er mange som har stilt spørsmål som statsministeren ikke syns det er så morsomt å svare på, men dette skal jeg garantere at han syns det er morsomt å svare på. Det morsomste statsministeren vet, er å svare på spørsmål om økonomiske sammenhenger og komme med sosialøkonomiske utredninger og slikt. Det er én ting jeg ikke forstår i dette budsjettet. Denne regjeringa har lagt ned Forskningsfondet, fordi modellen funket så dårlig, nå skal man også legge ned Kulturminnefondet, fordi modellen har funket så dårlig, mens man oppretter et miljøteknologifond etter den samme modellen. Jeg må innrømme at jeg bare har et grunnfag i sosialøkonomi, statsministeren har så mye at han kan kalle seg sosialøkonom. Kan han da klare å forklare meg hvorfor den modellen som ikke funker på forskning og kulturminner, er helt genial for miljø?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Våren 2008 ga regjeringa – og da var Helga Pedersen en del av den regjeringa – klare signaler om at de ved utgangen av året, altså året 2008, ville legge fram en forskrift med forpliktende tidsfrister når det gjaldt universell utforming av skoler og undervisningsbygg. Det er nå fire og et halvt år siden. Det fins ingen planer, det fins ingen forskrifter, det fins kort sagt ingenting, sjøl om regjeringa slo fast at skolebygg ville bli prioritert først når det gjaldt regjeringas egen plan. Det er vel nok et eksempel på det Høyre har stått her og kalt manglende gjennomføringskraft. Venstre er lei av at regjeringa viser en manglende evne til å følge opp sine egne løfter, spesielt når det gjelder de svakeste. Venstre foreslår derfor at vi starter en opprusting av alle skolebygg til universell utforming neste år, og i vårt alternative budsjett har vi bevilget 250 mill. kr til det. Hvorfor i all verden er Arbeiderpartiet imot å la alle bli med?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Jeg har med interesse lest SVs nye stortingsvalgprogram, og der står det mye bra og riktig, spesielt på området når det gjelder forskning. Til og med er man for at SkatteFUNN skal styrkes. Alt dette er Venstre og jeg enig i, og det har vi foreslått i hvert eneste budsjett de siste åtte årene, ofte sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti. SV har stemt imot. Ja, SV har ikke bare stemt imot, de har faktisk styrt det departementet som har hatt ansvaret for å følge opp det SV går til valg på. Det SV har gjort i regjering i forskningspolitikken, er at de har trykt på den store knappen – den store pauseknappen – særlig når det gjelder næringsrettet forskning. I budsjettet som vi snart skal vedta, er næringsrettet forskning tilgodesett med en økning på 40 mill. kr, altså tilsvarende 0,03 pst. av forskningsveksten som regjeringa påstår de har lagt inn i budsjettet. Mitt spørsmål til SV burde være enkelt å svare på: Hvilket budsjettalternativ har medført at SV har fått gjennomført sin forskningssatsing – Venstres eller regjeringas?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Jeg syns representanten Ropstad stilte et litt slemt spørsmål til SV, men jeg syns det er ganske relevant å stille det til Senterpartiet. Olje- og energiminister Ola Borten Moe fra Senterpartiet uttalte på fredag at han anbefaler regjeringa å åpne for oljeboring i Nordland VI – altså oljeboring utenfor Lofoten – etter valget i 2013. Kommunalminister Liv Signe Navarsete, også fra Senterpartiet, har sagt at oljeboring i Lofoten ikke er aktuelt som senterpartipolitikk. Er parlamentarisk leder for Senterpartiet enig med Senterpartiets statsråd Ola Borten Moe, eller med Senterpartiets statsråd Liv Signe Navarsete?
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Jeg stiller til valg på det budsjettet vi har lagt fram. Venstre kommer til å kjempe for de sakene vi er opptatt av. Jeg tror at en regjering blir forskjellig, avhengig av om Venstre får bli med i den eller ikke – det er derfor vi stiller til valg som politisk parti. Så må jeg si at hvis vi skal gjøre noe med klima, går det ikke an å lene seg tilbake og tro at det er de fattige landene som skal gjøre hele jobben, gjennom at det er regnskogsatsingen som skal redde oss. Vi må faktisk gjøre noe her i landet, f.eks. med det forslaget vi har – som vi vel har fått støtte fra alle borgerlige partier på – om å se på skattefradrag. Så får vi gjort store grep også i privathusholdninger når det gjelder miljø. Ja, statsministeren er god til å snakke om miljøinnsats når det er de andre som skal gjøre jobben. Jeg er opptatt av at vi skal gjøre jobben sjøl også.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Jeg har en opplevelse som representanten Wickholm ikke har. Jeg har sittet og forhandlet om klima i dette hus, først med Høyre og Kristelig Folkeparti. Det gikk kjempebra. Det var veldig lett, vi klarte å få til veldig mye. Så forlot regjeringa forhandlingslokalene, og vi måtte forhandle med Fremskrittspartiet. Vi kom faktisk ganske langt, så langt at regjeringa kom stormende tilbake og ville forhandle igjen. Det var ikke så lett. Man påstår at Arbeiderpartiet har vært en pådriver på dette området. Det har de ikke vært. Det har vært et slit å få Arbeiderpartiet på plass på alle de viktige miljøgrepene. Det er klart at man er veldig for effektive tiltak når andre skal gjøre det. Jeg er opptatt av at vi skal lage et klimavennlig samfunn i dette landet. Og det vi gjør f.eks. i Oslo da, er å kjempe for en kollektivtransport som vokser mens biltrafikken går ned, på tross av at regjeringa ikke vil hjelpe Oslo med å få kollektivtransporten opp å gå.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Vi har overtatt en modell fra Sverige som har fungert bra, en modell der man har fått ned sykefraværet, og jeg kan godt forklare kort hvorfor man får det ned. Det er fordi at når man kommer til lege og får sykmelding, ser legen oftere på ukeplanen enn han ser på arbeidsplassen. Det er veldig få som får sykmeldinger som varer til torsdag kveld. De aller fleste varer til mandag morgen. Og det vi ser gjennom normeringa, er at det er et system som fungerer godt. Det er ikke alle sykdommer det fungerer på, og det er noen av de eksemplene representanten Serigstad Valen har vist til. Men vi vil ha større fleksibilitet inn i dette systemet. Regjeringa stemmer nå f.eks. imot at vi skal ha større fleksibilitet når det gjelder sykelønn for dem som er kreftpasienter og går inn og ut av systemet. Det er regjeringa imot. Men det å se på normeringa når det gjelder enkle, små sykdommer, som gjør at vi kan få ned utgiftene, det er regjeringa også imot.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Det er en underlig forestilling å tro at vi skal kjempe for å få folk på jobb med brudd som ikke har grodd. Det ligger ikke i dette forslaget. Det ligger i dette forslaget at vi skal overta det svenske systemet som fikk ned utgiftene på sykelønn dramatisk. Det er en utfordring som det norske samfunnet faktisk står overfor: Vi har for store utgifter på det som går på alle oss som egentlig har det ganske bra, mens vi ikke klarer å bruke de store pengene på dem som faktisk sliter. Det er derfor jeg syns det er rart at det å ofre litt for alle oss som har det bra, er så hardt for SV, mens det å støtte en fattigdomssatsing for å nå de aller fattigste barna sitter veldig langt inne.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Jeg er opptatt av å kjempe for klimaet fordi det handler om generasjonene etter oss. Det handler om at vi skal kunne snu oss og være stolte over de valgene vi har gjort. Det er klart at hvis vi bare skal fokusere på klima, bør vi hogge ned all regnskogen og plante plantasjer. Vi bør plassere vindmøller på hvert et nes, vi bør bygge ut all den vannkraften vi har mulighet for å bygge ut i Norge, og vi bør plante skog overalt i hele landet. Men problemet er, når vi da snur oss og ser oss tilbake: Var det den naturen vi kjempet for, eller ødela vi naturen på veien? Hvis ikke vi som politikere klarer å finne den riktige balansegangen mellom det å ta vare på regnskog, men også ta vare på urbefolkninga i regnskogen, det å ta vare på norsk skogbruk uten å plante i alle de områdene som kan gi oss naturmangfold, det å bygge ut norsk vannkraft uten å ødelegge alle naturområder og det å bygge ut norsk vindkraft på samme måte – det er den balansegangen vi skal gjøre, artsmangfoldet er faktisk ganske viktig å ta vare på – taper vi også klimakampen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-11-27:
Det er feil. Vi har i sum en lettelse på moms. Hvis du tar alle momsforslagene til Venstre under ett, er det i sum en lettelse, altså en skattelettelse for folk. I tillegg har vi fullt fritak på frukt, grønt og økologiske matvarer. Grunnen til det er at vi vil utligne de helseforskjellene som fins, også når folk går og handler mat. I dag ser vi at fattige familier velger feil mat fordi den er billigere. Vi ønsker å gjøre den sunne maten billigere og den usunne maten dyrere. Sånn bruker vi avgiftssystemet til også å utligne sosiale forskjeller.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg vil ta opp et tema som har vært gjenstand for den offentlige debatten den siste tiden, men som representanten Jensen ikke kom inn på i sitt innlegg. Det handler om at vi i Norge er velsignet med rike naturressurser, og en av dem er vannkraft. I motsetning til andre typer naturressurser som f.eks. olje og gass, er vannkraften evigvarende. Derfor er det mange som mener, sammen med Arbeiderpartiet og våre regjeringspartnere, at vannkraftressursene i Norge fortsatt skal være på offentlige hender, og at den kraften som i dag er gjenstand for hjemfall, selvfølgelig skal falle tilbake til det offentlige, slik som konsesjonsvilkårene sier. Jeg har lagt merke til at Fremskrittspartiet i sitt programutkast for neste periode skriver at de ikke har noen motforestillinger mot at private kan eie vannkraften. Mitt spørsmål er: Stiller representanten Jensen seg bak en slik formulering?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg ble ikke beroliget av dette svaret. Det henger også sammen med at Fremskrittspartiet og Høyre har et uttalt mål om å danne regjering sammen neste høst. Her går jo faktisk Høyre enda lenger enn det Fremskrittspartiet gjør i sitt programutkast, ved å si at man vil likestille private og offentlige eiere av vannkraften. Høyre bekrefter også at det vil bety at man vil fjerne hjemfallsretten og åpne for utsalg og privatisering. Bekymrer ikke en slik utvikling lederen for et parti som påberoper seg å være partiet for folk flest, et folk som har tjent godt på hjemfallsinstituttet gjennom hundre år?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg stoler på SSB, men som flere i debatten har vært inne på, ligger det flere forutsetninger til grunn for det svaret SSB har gitt. Men en oppfølging av denne debatten kan være at jeg og representanten Solvik-Olsen sammen kan dra til SSB og gå gjennom våre alternative budsjetter og få SSBs vurdering av det. Hvis jeg skal rykke tilbake til start, og det som handler om hjemfallsretten og privatisering av nasjonale vannkraftressurser, mener jeg at Fremskrittspartiet vanskelig kan springe fra at de sier at de ikke har noen motforestillinger mot at private skal kunne eie vannkraft, og at de vil i regjering sammen med et høyreparti som vil likestille offentlig og privat eierskap. Summen av skattekutt, privatiseringsideologi og tvil om den økonomiske politikken gjør at jeg fortsatt vil advare velgerne mot å stemme Fremskrittspartiet neste høst.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Dette er jo et ritual, for denne diskusjonen har jeg og Ketil Solvik-Olsen i alle debatter som handler om trontale eller budsjett. Svaret mitt i dag er nøyaktig det samme som alle ganger før når Ketil Solvik-Olsen har hatt denne replikken til meg. Vi skal føre en økonomisk politikk med en oljepengebruk som norsk økonomi tåler. Det er en grense for hvor mye penger vi kan bruke uten at det koker over, og uten at man setter folks arbeidsplasser og boliglån i spill. Jeg tror forsamlingen er lite tjent med at vi nå dykker ned i prosenter, bompengeselskaper, banker og Tyskland. Poenget er at når vi i Norge fra naturens side har fått både vannkraft, olje og andre energiressurser til vår disposisjon, så skal vi forvalte det på en god og fornuftig måte, og det er det heldigvis stor tverrpolitisk enighet om, med unntak av Fremskrittspartiet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg vil gjerne utfordre representanten Solberg på hva Arbeiderpartiet har beklaget på vegne av meg, for det er jeg faktisk ukjent med. Jeg mener fortsatt at det er en veldig sterk og klar sammenheng mellom vår vilje til å finansiere velferden gjennom skatt og den velferden du får ut igjen i den andre enden. Det så vi ikke minst da Høyre var med på å styre landet under Bondevik II-regjeringen. Mens Erna Solberg var kommunalminister, gikk antallet ansatte i norske kommuner ned for første gang etter krigen, og det skjedde i 2003. Med de kommunebudsjettene som vi har hatt med den rød-grønne regjeringen, har norske kommuner kunnet ansette flere folk. Det har ikke minst bidratt til full barnehagedekning og til flere lærere i skolen. Ja, vi har også trappet opp innsatsen på rusfeltet, men vi har fortsatt en vei å gå, både med å forebygge og behandle.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
For det første kan vi slå fast at det norske velferdssamfunnets evne til å hjelpe dem som trenger hjelp, dem som sliter med sykdom, enten det er rus, psykiske eller somatiske lidelser, er styrket. Det ser vi bl.a. på det som skjer i norske sykehus ved at ventetiden går ned, at kvaliteten blir bedre. Vi har fortsatt en vei å gå, og det er nettopp derfor de andre rød-grønne partiene og Arbeiderpartiet ber om tillit i fire nye år, fordi vi ser at velferdssamfunnet beveger seg i riktig retning. Det å satse på sterke fellesskapsløsninger, sterkere samhandling mellom kommuner og spesialisthelsetjenesten, er veien å gå for å hjelpe enda flere som sliter med rusproblemer.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg er i hvert fall opptatt av at vi skal legge til rette for barnefamiliene, og for at deres hverdag skal gå opp. For å sikre reell valgfrihet er det viktig at man har noe å velge mellom, og derfor har den rød-grønne regjeringen og flertallet her på Stortinget sikret full barnehagedekning, og vi har kraftig redusert foreldrebetalingen. Det har vært en tung investering i barnefamilienes hverdag. Jeg må si at når vi har fjernet kontantstøtten for toåringer og er skeptiske til å innføre nye kontantytelser, er det jo nettopp fordi vi ønsker å gi barnefamiliene valgfrihet, og at de velger barnehage. Og skal vi få nye grupper inn i arbeidslivet, ikke minst innvandrerkvinner, er billige barnehager viktigst.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Arbeiderpartiet er veldig for at alle skal med, og den rød-grønne regjeringen har jo fått på plass et nytt lovverk som nettopp handler om universell utforming. Jeg kan ikke svare for den konkrete forskriften du spør om, men det som i hvert fall er en realitet, er at regjeringen – gjennom bevilgningene til kommunene – har lagt til rette for at det bygges mange nye skolebygg. De er universelt utformet, og gjennom rentekompensasjonsordningen blir også mange eksisterende skolebygg pusset opp, rustet opp, og da legges også universell utforming til grunn. Så er det dilemmaer også i dette, det har vi ikke minst sett med de kravene vi har stilt til nye studentboliger – nå skal jeg ikke ta representanten Skei Grande til inntekt for det, det får hun svare for selv – men der har jo opposisjonen kritisert regjeringen for at man stiller for tøffe krav. Men regjeringen har fått på plass et nytt lovverk, stilt krav, og det skal vi fortsette med.