Monica Mæland (Høyre), 2020-01-28:
Jeg takker for hyggelig velkomst fra representanten Eide. Jeg ser også fram til å samarbeide godt med både komiteen og Stortinget. Innledningsvis vil jeg understreke at regjeringen selvsagt deler engasjementet for skyldnere, som representantene Kaski, Andersen og Sangtarash har vist ved å fremme dette representantforslaget – selv om vi ikke er enig i alle løsningene. Regjeringen har tydelig prioritert arbeid med både inkassoregelverket og gjeldsproblematikk generelt. Justis- og beredskapsdepartementet satte høsten 2018 ned en arbeidsgruppe for å se på regelverket. Arbeidsgruppen har gjennomgått store deler av inkassolovgivningen og avga sin rapport i går, den 27. januar. Arbeidsgruppen har hatt representanter fra Finanstilsynet, Forbrukerrådet, Virke Inkasso, Finans Norge og Justis- og beredskapsdepartementet, og den har gått grundig inn i problemstillingene og kommet med mange forslag. Det virker ikke som om det er noen særlig uenighet når det gjelder problemene med inkassoregelverket, men arbeidsgruppen har andre forslag til løsninger enn noen av de løsningene som representantforslaget har. Arbeidsgruppen har bl.a. foreslått en halvering av skrivesalæret ved utleggsbegjæringer og store reduksjoner i inkassosalærene. Samlet er det anslått at inkassobransjens inntekter vil bli redusert med nærmere 50 pst. med forslagene som et flertall i arbeidsgruppen står bak. En enstemmig arbeidsgruppe foreslår dessuten flere regler som gir en konkret anvisning på hvordan inndrivingen skal skje, og som slik utfyller god inkassoskikk. Noen forslag vil styrke alle skyldneres posisjon, f.eks. regler om kommunikasjon. Andre foreslåtte regler vil beskytte skyldnere med særlige behov for tilpasninger. Det gjelder f.eks. forslag om plikt til å tilpasse inndrivingen til skyldnere som er i en særlig vanskelig situasjon, plikt til å følge opp utenrettslige gjeldsforhandlinger, forslag til utenrettslige gjeldsordninger og regler om hvem inkassoforetakene skal henvende seg til når skyldneren er en mindreårig eller en voksen under vergemål. Arbeidsgruppen foreslår også at skyldnerens delbetalinger skal dekke hovedstolen og forfalte terminbeløp før renter og inndrivingskostnader. Det siste forslaget vil gjøre det enklere for skyldnere med høye forbrukslån å komme seg ut av gjeldsspiralen. Det er grunn til å tro at en halvering av skrivesalæret vil kunne føre til færre utleggsbegjæringer. Også arbeidsgruppens forslag om plikt til å undersøke i Løsøreregisteret om skyldneren nylig er registrert med «intet til utlegg», vil kunne forhindre mange unødige utleggsbegjæringer. Et flertall i arbeidsgruppen har foreslått at inkassoforetak ikke skal kunne dekke kostnader til rettslig inndriving for kreditoren – altså forbud mot å avtale «no cure no pay» for disse kostnadene. Også dette forslaget har som formål å redusere omfanget av utleggsbegjæringer for små krav. En utvidet plikt til sammenslåing av krav vil også føre til færre utleggsbegjæringer, samtidig som skyldneren sparer salærer. Når det gjelder fordringer som overdras til et foretak som er i samme konsern som et inkassoforetak, foreslår et flertall i arbeidsgruppen en svært stor reduksjon i salærene ved at det bare kan tas gebyr som ved oppkjøps- og egeninkasso. Forslaget omfatter likevel ikke fremmedinkassosalærer som er påført saken før overdragelsen. Det er viktig fra departementets side å få igangsatt et grundig arbeid. Vi skal gjennomgå dette. Vi skal ikke bruke mer tid enn nødvendig, men vi skal ha en grundig gjennomgang – og jeg skal selvsagt følge opp med sikte på å få til gode og nyttige endringer i inkassoregelverket.