Bent Høie (Høyre), 2012-11-29:
Jeg oppfatter at det fortsatt er bred politisk enighet om retningen når det gjelder utviklingen av det psykiatriske helsetilbudet i Norge, slik det også var i forbindelse med opptrappingsplanen. Opptrappingsplanen var et viktig virkemiddel for å få bygd opp en tjeneste som hadde en altfor lav kapasitet, men vel så viktig var det å få lagt om tjenesten og flyttet mer av ressursene ut i de distriktspsykiatriske sentrene, bygge ned en del av de gamle sykehusinstitusjonene og få en mer moderne psykiatri. Det arbeidet har gitt resultater. Det er et bedre tilbud i dag, mange opplever å få hjelp og bli friske. Det er også en veldig viktig myte å ta livet av – på mange måter – for mange tror at hvis man er psykisk syk, forblir man psykisk syk. Nei, veldig mange som får psykiske lidelser, på samme måte som de fleste som får fysiske lidelser, blir friske, og en blir veldig ofte frisk etter kort behandling. Behandling hjelper hvis man får den rette behandlingen. På samme måte som alle har en fysisk helse, har alle en psykisk helse. En må ikke tilnærme seg dette temaet som de og oss – det gjelder oss alle sammen. De fleste vil gjennom livet være i en situasjon der en ikke håndterer de psykiske utfordringene som møter en, på samme måte som de fleste går gjennom livet og kommer i en situasjon der en ikke alltid mestrer de fysiske utfordringene som en blir utsatt for. Men det er behov for å gå videre, ikke minst i forhold til det som representanten Erna Solberg trakk opp. Det er behov for å bygge ut et bedre allmennpsykologtilbud i kommunene. Det må bli like lett å få hjelp tidlig for sine psykiske lidelser, som det i dag er å få hjelp hos fastlegen for sine fysiske og somatiske lidelser. Det er behov for fortsatt å satse på den spesialiserte behandlingen. Altfor mange venter for lenge på å få hjelp – dermed blir de for syke før de får hjelp, og det ender ofte opp med unødvendig bruk av tvang. Det er behov for å forebygge bredt, men også målrettet. Høyre er veldig glad for at regjeringen følger opp vår interpellasjon om en handlingsplan mot selvmord og selvskading ved å utarbeide en slik handlingsplan, men jeg hadde også ønsket at statsråden i dag kunne avklare om den handler om både selvmord og selvskading. Jeg oppfatter at det er et bredt politisk engasjement i Stortinget nettopp for det, og at handlingsplanen skulle handle om begge disse forholdene fordi det er forhold som er knyttet nært til hverandre. De som driver med selvskading, har også en mye høyere risiko for selvmord, og jeg tror en del av forebyggingsstrategiene vil kunne nå begge disse områdene, men det vil allikevel være forhold som skiller. Men det er fortsatt behov for å prioritere psykiatrien, og det er behov for politisk å prioritere psykiatrien. Det var nettopp det som var hele erfaringen med opptrappingsplanen, at uten en politisk styring av prioriteringen av psykiatri, ville ikke dette ha skjedd. Det ville ikke ha skjedd hvis man overlot denne type prioriteringer til helsevesenet selv. Men da opptrappingsplanen var over, var det også behov for å ta vare på den prioriteringen fordi det er så mange vekstdrivende faktorer når det gjelder somatikk, både i finansieringssystemet, i prestisje og i omfang, at hvis en ikke tar vare på den prioriteringen, vil man fort oppleve at psykiatrien blir hengende etter. Det er bakgrunnen for den gylne regel: Man skal ta vare på satsingen av psykiatrien – og den virker. Nåværende departementsråd, tidligere direktør i Helsedirektoratet, sa i Dagens Medisin, 15. februar i år: «Denne økningen i psykisk helsevern er en konsekvens av politisk satsing.» Ja, det er en konsekvens av en politisk satsing, men vi vil også se at når denne regelen er fjernet, vil utviklingen igjen gå dit hen at somatikken kommer til å vinne på bekostning av psykiatrien. Man kan kalle det hva man vil, men det vil over tid resultere i en nedprioritering. Etter spørretimen i går har vi også fått svar på at det er en politisk villet nedprioritering som følge av at man ikke lenger gir et så klart styringssignal. Helsevesenets fremste embetsmann har sagt at en politisk styrt satsing har gitt en økning i det psykiske helsevernet. Den politiske styringen er det fortsatt behov for.