Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2022-05-05:
Først vil jeg takke vår utenriksminister for redegjørelsen. Russlands angrep på Ukraina er et alvorlig brudd på folkeretten. Det russiske angrepet er et angrep på demokratiet og på våre verdier om frihet, demokrati og menneskeverd. I Norge tar de fleste av oss demokrati og freden for gitt, men den siste tids utvikling i Europa har gitt oss en brutal påminnelse om at verken demokrati eller fred er noen selvfølge. Vi må minne oss selv på hvor viktige disse verdiene er, men også hvor sårbart demokratiet er. Dette ser vi f.eks. i Ungarn, hvor landet tar nok et skritt nærmere å undergrave selve demokratiet med det nylige gjenvalget av Viktor Urbán. Ungarn er ikke alene. Flere andre land ledet av demokratisk valgte statsledere har over de siste tiårene gått i en autoritær retning. Et lyspunkt er likevel at assosiering med autoritære ledere ser ut til å ha mistet sin appell i flere europeiske land. Vi ser at mange av politikerne i Europa som åpent har sympatisert med Putin, nå velger en annen vei, eller sitter faktisk stille i båten. Nasjonalt selvstyre, sikring av selvråderett, folkestyre og demokrati var noen av de tyngste argumentene mot norsk medlemskap i EU i 1994. Via folkeavstemningene valgte det norske folk suverenitet over byråkratistyret og overnasjonaliteten i Brussel, med mulighet til å påvirke egen hverdag. Norge har i dagens situasjon samarbeidet tett med våre europeiske samarbeidspartnere. Sammen med EU har vi innført en historisk viktig og kraftig sanksjonspakke mot Russland. Her har det vært viktig å stå sammen med våre europeiske kollegaer for å sikre at sanksjonene treffer sterkt og effektivt. Som utenriksministeren påpeker, har Norge bidratt med betydelig materiell, økonomisk og medisinsk bistand. Også her har Norge samarbeidet tett med EU og har gjennom EØSavtalen tatt del i EUs ordning for sivil beredskap. Likevel har dagens kraftpriser, råvarepriser og krigen i Ukraina understreket betydningen av kontroll over egen matproduksjon, fiskeriressursene, kraft, olje- og gassressurser. Krisen har også understreket betydningen av å kunne fatte egne beslutninger, som på bakgrunn av vårt naboskap med Russland har betydning for vår militære og politiske sikkerhet. Det er ingen motsetning til et tett samarbeid med europeiske land. Språk og kultur, tanker om demokrati og menneskerettigheter, sikkerhetspolitiske spørsmål – og nå humanitært arbeid og mottak av flyktninger – binder oss sammen. Vårt medlemskap i NATO er fremdeles bærebjelken i norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk og er vår utvetydige sikkerhetsgaranti. Det har den vært i over 70 år. Vi må også i framtiden befeste at Norge er NATO i nord. Norge som tydelig, selvstendig nasjon i Europa, med stor sikkerhetsmessig betydning, vil være et viktig bidrag i NATOs sikkerhetspolitiske strategi. Debatten om NATO-medlemskap som nå foregår i Finland og Sverige, understreker at EU ikke tilfredsstiller deres sikkerhetspolitiske behov. Et nordisk samarbeid alene, som enkelte partier er opptatt av, vil heller ikke tilfredsstille disse behovene. Likevel: Norge er tjent med å ha et sterkt nordisk utenriks- og sikkerhetspolitisk samarbeid. Det vil ytterligere styrkes dersom Sverige og Finland velger å gå inn i NATO. Vi står nå med begge bena oppe i den største flyktningstrømmen i Europa siden annen verdenskrig. Russlands grusomheter har sendt over 12 millioner mennesker på flukt, sårbare mennesker, mange er barn. Norge samarbeider nå tett med EU for å få oversikt over situasjonen, som igjen gir et godt grunnlag for våre egne beslutninger. Vi har i tillegg åpnet opp for at deler av EØS-midlene kan brukes til å avhjelpe håndteringen av ukrainske flyktninger i mottakerlandene. Det er svært viktig at bruken av EØS-midlene ikke er rigid, men tar inn over seg de endrede realiteter i flere av våre mottakerland. Vi har sluttet oss til beslutningen om stenging av havner for russiske fartøy og forbud mot russisk veitransport. Men likevel: Forbudet omfatter ikke fiskefartøy og vil normalt heller ikke omfatte søk- og redningsfartøy eller forskningsfartøy, som er viktige saker for norsk politikk.