trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Det bruker å være slik at når man skal komme opp med løsninger, er det fordi man faktisk har et problem å løse. Og dersom man mener det er behov for å løse et problem – som man da åpenbart gjør, når man skal innføre denne ordningen – er det jo ut fra en antakelse om at problemet eksisterer. Det er oppsiktsvekkende at den statsråden som skal være ansvarlig for å gjennomføre denne ordningen, ikke selv kan dokumentere – eller si seg enig i – at problemet eksisterer. Og deri ligger problemet. For når man skal løse et problem som ikke eksisterer, og komme opp med forslag som er ment å løse det, så har man jo også uttrykt at problemet eksisterer, selv om man ikke kan dokumentere det. Dersom man er redd for å skape mistillit mellom politiet og innvandrerungdom, så er det jo nettopp det man bidrar til å gjøre, som jeg også oppfattet at Høyres representant var inne på. Så er det jo sånn at når disse tingene skjer, er det som regel når venstresiden sitter i regjering. Sist man skulle løse et problem som ikke eksisterte, var under den forrige rød-grønne regjeringen. Da skulle man anonymisere jobbsøknader, ut fra antakelsen om at de som ikke hadde norsk-klingende navn, altså utenlandske navn, hadde vanskeligere for å komme inn i arbeidsmarkedet. Det var altså basert på en antakelse. I fjor fikk vi resultatet av den forsøksordningen, og det som viste seg, var jo det stikk motsatte resultatet, nemlig at søkere med utenlandsk bakgrunn i mindre grad ble kalt inn til intervju når man anonymiserte søknader. Altså: Problemet eksisterte ikke. Det samme er tilfellet her. Man bidrar til å skape motsetninger i samfunnet. Man sier ikke i klartekst at politiet er rasistisk, men man insinuerer at problemet eksisterer – og da må det jo være fordi politiet opptrer på en eller annen måte som kan tolkes å være rasistisk. Fremskrittspartiet er sterkt imot dette. Vi mener at vi har et godt utdannet politi som gjør sin jobb på beste måte for å sikre folks trygghet i hverdagen. Da bør vi ikke bruke tid på ordninger som dette, hvor man skal løse et problem som man selv ikke kan dokumentere eksisterer. Fremdeles har jeg ikke hørt annet enn anekdoter som har blitt ramset opp fra denne talerstolen, når man skal begrunne forslaget.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Fremskrittspartiet står selvfølgelig bak innstillingen, hele komiteen gjør det. Det er et bra forslag, og det er viktig at man går videre for å ha effektive tiltak for å bekjempe ungdoms- og gjengkriminalitet. Men jeg opplever at det blir i overkant mye retorikk her. Det er kanskje passende med den bakgrunnslyden som vi har her nå, med sirener. Det det handler om nå, er å sette inn de tiltakene som fungerer. Jeg er for så vidt også enig i at vi godt kunne ha drøftet en ny stortingsmelding. Det viktige er at man nå operasjonaliserer de vedtakene Stortinget allerede har fattet. Vi har mange grunnlag på dette fra forrige stortingsperiode. Det er for så vidt ikke riktig slik dagens regjeringspartier forsøker å fremstille det, der man kommer med noen retoriske angrep på Fremskrittspartiet og de tidligere regjeringspartiene, for vi har vært veldig opptatt av det. Vi har fremmet konkrete forslag i Stortinget, og vi i Fremskrittspartiet har også i noen grad fått flertall for flere av de forslagene vi fremmet i forrige storting – altså anmodningsvedtak. Noen flertall skaffet vi med Høyre og de andre borgerlige partiene, andre faktisk med Senterpartiet og Arbeiderpartiet. Man har en lang smørbrødliste dersom man vil ha mer effektive tiltak for å bekjempe ungdoms- og gjengkriminalitet. Statsråden har det på sitt bord. Jeg håper justisministeren velger å prioritere det arbeidet. Selvfølgelig har Justisdepartementet veldig mange andre viktige ting å ta tak i, men på dette området er det som bør prioriteres, nemlig å operasjonalisere, få frem proposisjoner til Stortinget hvor vi får de lovendringene Stortinget allerede har bedt om – og med dertil relativt store flertall her i denne sal. Da trenger vi egentlig å gjennomføre politikk, ikke bare diskutere politikk. Min lille henstilling til regjeringen og til justisministeren er at man i det videre arbeidet her prioriterer de anmodningsvedtakene på dette området som Stortinget allerede har sluttet seg til, med et bredt flertall, og som garantert vil få flertall dersom det fremmes og kommer til behandling i Stortinget.
Ivar B. Prestbakmo (Senterpartiet), 2022-03-17:
Som det er godt redegjort for fra saksordføreren side, er tillit til politiet viktig. Vi lever heldigvis i et land der tilliten til politiet i all hovedsak er stor. Det er likevel viktig å ta på alvor at det kan være både personer og situasjoner der tilliten blir utfordret. Da er det viktig å ha et bredt perspektiv på hvordan man kan tilnærme seg det å sikre og ivareta en god tillit til politiet også i framtiden, blant alle deler av befolkningen. Pilotordningen vil nok mange se fram mot med litt spenning med tanke på hvordan den fungerer rent praktisk, men også hvorvidt den vil ha den ønskede effekten. Da ville det være litt uheldig å konkludere før pilotordningen har fått fungere i Oslo. Men når det er sagt, tror jeg vi skal ta på alvor at grupper i samfunnet, knyttet til opplevelser med politiet og også andre, opplever at myndigheten på mange måter kanskje ikke er den gode myndigheten som vi i utgangspunktet forutsetter og vi alle legger til grunn, nemlig at tilliten er der, og at det er riktig og rett det som skjer. Det er det viktig å ha i fokus, og det synes jeg diskusjonene i saken gjenspeiler på en god måte. Men det er viktig at en slik kvitteringsordning blir prøvd ut, og at vi ser både hvordan den fungerer i praksis, og hvorvidt den imøtekommer hensikten. – Med det sier jeg takk.
Ivar B. Prestbakmo (Senterpartiet), 2022-03-17:
Noen ganger må man faktisk ta seg selv i at man har et behov for å prøve å høre etter en gang til når det gjelder hva som blir sagt. For å være helt ærlig, mener jeg definitivt at både undertegnede, Senterpartiet og Arbeiderpartiet har en ganske så balansert tilnærming til denne saken. At enkeltrepresentanter fra Fremskrittspartiet forsøker å framstille det som at man beskriver det norske politiet som rasistisk, er i beste fall en alternativ virkelighetsbeskrivelse jeg hadde håpet man holdt seg for god til. Til det er temaet for alvorlig og for viktig. Jeg var ganske tydelig på at er det noe vi har i Norge – og vi skal være glad for at vi har det – er det stor tillit til politiet, men vi kan jo ikke være blinde for at det finnes mennesker og grupper i samfunnet som opplever situasjoner vi bør ta på alvor. At det skal bli karakterisert som at man beskylder noen for å være rasistiske, faller egentlig enkelt og greit på sin egen urimelighet, men det tjener selvfølgelig et narrativ – som det heter på fint – som noen ønsker å tegne. Det norske politiet trenger ressurser, tid og kapasitet. Det er i hvert fall denne regjeringen klar på. Det har ikke alltid vært tilfellet ved tidligere justisministre fra Fremskrittspartiet. Når det er sagt, tror jeg faktisk vi skal balansere denne diskusjonen til det den faktisk handler om, nemlig et sett med virkemidler som sørger for at vi opprettholder den tilliten som politiet har, og at størst mulig del av befolkningen – ja, faktisk hver eneste en i dette samfunnet – opplever at tilliten er til stede, og at man blir behandlet på en ordentlig måte. Det vil ikke være slik at når man har fått en kvittering, er det en blankofullmakt til å gjøre hva man vil etterpå. Det faller definitivt på sin egen urimelighet. Det norske politiet er faktisk bedre enn som så.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Overvåkning av egne borgere og lagring av informasjon er ikke noe vi skal ta lett på. Et sterkt personvern er en verdi vi skal hegne om, og personvernet bør styrkes, ikke svekkes. Selv om PNR-direktivet nå er implementert i EU, er det innholdsmessig ikke avklart, og det pågår flere rettsprosesser hvor EU-domstolen bl.a. har blitt bedt om å ta stilling til om direktivet er uforenlig med artiklene 7 og 8 i EUs charter om grunnleggende rettigheter. Det er en svakhet at forslaget fremmes før det er avklart om PNR-direktivet er i strid med grunnleggende menneskerettigheter. Datatilsynet peker i sitt høringssvar på at European Data Protection Board den 22. januar 2021 sendte et brev til EU-kommisjonen hvor det konkluderes med at en generell og udifferensiert innsamling av opplysninger om flypassasjerer ikke er i tråd med EU-retten, bl.a. fordi mengden opplysninger som blir samlet inn, ikke er proporsjonal med nytteverdien. I en rapport fra Kommisjonen blir det lagt til grunn at det var samlet inn data fra om lag 1 milliard passasjerer i året. Samtidig kunne man kun vise til 13 saker hvor det hadde gitt konkrete resultater. Ifølge SSB foretok norske borgere over 6 millioner utenlandsreiser i 2019. Innhentingen vil dermed omfatte en vesentlig og betydelig del av den norske befolkningen. En generell og udifferensiert innsamling av alle norske borgeres flypassasjerinformasjon med fem års lagringstid lar seg ikke begrunne uten et grundig dokumentert behov og tilstrekkelige rettssikkerhetsmekanismer. Særlig er det dette behovet for fem års lagringstid som er lite begrunnet i lovforslaget. Alminnelige personvernprinsipper om nødvendighet og minimering tilsier at lagringsplikten også med hensyn til tidsmessig utstrekning ikke går lenger enn hva som er strengt nødvendig for formålet. Norges institusjon for menneskerettigheter er ikke overbevist om at forslaget ivaretar kravet til effektivt rettsmiddel. Bakgrunnen for det er at forslaget vil tillate innhenting av opplysninger om alle reisende uavhengig av mistankegrad. Videre søk eller utlevering forhøyer dette inngrepet, og i mangel på en mer spisset begrunnelse for hvorfor det motsatte er nødvendig, er NIMs syn at systemet burde innrettes slik at det gis notifikasjon i etterkant av behandlingen. NIM har også uttrykt bekymring for om kontrollmuligheten til Datatilsynet vil fungere effektivt, særlig når informasjonstilfanget blir så stort som dette forslaget legger opp til. Det er viktig å se dette forslaget i sammenheng med vedtatte lovforslag som innebærer overvåkning av norske borgere, som tilrettelagt innhenting i ny etterretningslov, innhenting av IP-adresser ved ekomloven samt forslaget som nå er på høring om at PST skal få lagre informasjon fra åpne kilder i 15 år. Alle disse forslagene åpner i stadig større grad for skjult overvåkning uten forhåndskontroll. Denne glidende effekten av stadig mer overvåkning og et svakere personvern er en utvikling vi i SV ikke støtter. Vi kommer dermed til å stemme imot ny § 16 a i grenseloven.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Takk til ministeren for gode svar på spørsmålene fra Fremskrittspartiet. Jeg vil først av alt si at vi i SV er stolt over og glad for det gjennomslaget vi har fått, sammen med regjeringen, om at vi skal få i gang et prøveprosjekt med pilotordning. Det jeg vil høre fra ministeren, er hvordan dette arbeidet pågår, hvordan man sikrer tilstrekkelig medvirkning i dette arbeidet, hvordan Politidirektoratet er involvert i dette arbeidet. Vi registrerer at det er startet opp i Oslo, det er påbegynt et arbeid der, men jeg vil gjerne høre mer om hvordan ministeren ønsker å følge opp dette arbeidet.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Det er ingen i denne salen utenom Fremskrittspartiet som har påstått at norsk politi er rasistisk. Det er ingen som har påstått det. Det man har påstått, og det man har godt belegg for å si, er at folk med en annen hudfarge enn meg blir stoppet oftere av politiet, og at man kan se et mønster. Dette er ikke synsing, som Fremskrittspartiet påstår. Man kan vise til mange enkelthendelser som har fått omtale i media, ikke bare i år eller i fjor, men i tiår. Senest i fjor fikk advokat Awon Amidu fra Trondheim medhold i Diskrimineringsnemnda om at politiet hadde stoppet ham langt oftere enn befolkningen ellers, og dette på bakgrunn av hans hudfarge. Politiet skal ikke stoppe folk bare tilfeldig. Politiet skal ha et grunnlag for hvorfor de stopper folk. For det kan oppleves stigmatiserende og belastende å bli stoppet av politiet på gaten – at folk ser at politiet holder en igjen og skal stille en rekke spørsmål og ta en ut av kompisgjengen. Det kan være belastende for mange. De skal ha en viss terskel for å gjøre det; det skal være gode grunner for at det skal gjøres. Etnisk profilering skjer i Norge, og det har skjedd. Man trenger ikke være SV-er for å si det. Dette har til og med Erna Solberg fra Høyre sagt mens hun var landets statsminister. Fremskrittspartiet er veldig opptatt av å male dette til en amerikanisering av norsk debatt, men dette er ikke en amerikansk ordning. Dette er en ordning vi har i en rekke europeiske land, bl.a. England, Skottland, Romania, Polen og Slovakia. Dette er ikke en revolusjonerende ordning, men det er en ordning som gir oss mer kunnskap, og som sørger for at folk av ulik bakgrunn kan ha en større tillit til norsk politi. Det er nettopp det som er poenget, og det er derfor vi i SV er stolt over dette gjennomslaget, for det handler om å iverksette tiltak som styrker tilliten til norsk politi, og som gir oss mer informasjon. Hvis Fremskrittspartiet er så opptatt av å male et bilde av at dette fenomenet ikke skjer, burde de være for en kvitteringsordning som nettopp kan gi oss et enda bedre tallgrunnlag og fakta, sånn at man kan iverksette målrettede tiltak.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-17:
Jeg tar sterkt avstand fra det Fremskrittspartiet påstår om at dette ikke er et problem i Norge. Det er interessant at representanten fra Fremskrittspartiet hele tiden mener at det kun finnes anekdotiske bevis. Det finnes masse anekdotiske bevis, så mange at man kan si at det pågår på et systematisk nivå. Men man har jo også Diskrimineringsombudet og Diskrimineringsnemda, som har slått fast at folk har blitt stoppet på bakgrunn av hudfargen sin. Det er ikke noe nytt og oppsiktsvekkende at det foregår en systematisk forskjellsbehandling i samfunnet vårt. Det røykes mer hasj på Oslo vest enn på Oslo øst; likevel blir flere på Oslo øst stoppet av politiet. Riksadvokaten har nettopp slått fast at det har vært en systematisk feil i politiets håndtering av tvangsmiddelbruk. Det er en rekke ting vi er nødt til å rydde opp i, og det handler ikke om mistillit til politiet. Det handler om hvordan vi skaper høy tillit til politiet.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-17:
Et sterkt vern om den enkeltes privatliv er avgjørende for friheten og for demokratiet. Friheten forutsetter vern mot utilbørlig registrering, overvåkning og inngripen i privatlivet. Dette er rettigheter som er også er beskyttet av Den europeiske menneskerettskonvensjonen, EU-charteret om grunnleggende rettigheter og Grunnloven. Utviklingen av nye digitale løsninger gjør at presset mot personvernet blir stadig sterkere. Det må derfor stilles strenge krav til lagring, bruk og videreformidling av informasjon som er innhentet elektronisk, uavhengig av aktør. Både Datatilsynet og Norges institusjon for menneskerettigheter er kritiske til forslaget om ny § 16 a i grenseloven, som vi i dag skal votere over. Forslaget vil gi rett til å lagre opplysninger i fem år med muligheten til å gjøre stordatasøk, uavhengig av forhåndskontroll. Det vil si at hver av oss kan være gjenstand for undersøkelser fra politiet bare fordi vi har vært på utenlandsreise, og at disse opplysningene om oss kan lagres i fem år. I fjor kom med EMD med dommene Big Brother Watch mot Storbritannia og Centrum for Rättvisa mot Sverige, hvor temaet var myndighetenes bulkinnsamling av grenseoverskridende elektronisk data. I begge dommene kom EMD til at det forelå en krenkelse av EMK art. 8 om retten til privatliv. Dommene er relevante også i denne saken, selv om de omhandler bulkinnsamling av kommunikasjon primært til etterretningsformål. Dommene har flere vurderinger som er generelt formulert, med tanke på omfattende innsamling, lagring og framtidige søk i data, slik som dette forslaget legger opp til. Med bakgrunn i dette bør forslagets forhold opp mot Den europeiske menneskerettskonvensjonen utredes nærmere. I tillegg til dette pågår det rettsprosesser hvor EU-domstolen skal se på hvorvidt PNR-direktivet er forenlig med EU-charteret om grunnleggende rettigheters art. 7 og 8, som representanten Unneland også viste til. Det er problematisk at dette forslaget voteres over før disse rettslige avklaringene knyttet til menneskerettighetene er gjort. Det europeiske personvernrådet har i sine retningslinjer framholdt at generell og udifferensiert innsamling av opplysninger om flyplasspassasjerer ikke er i tråd med EU-retten, bl.a. fordi mengden opplysninger ikke er proporsjonal med nytteverdien, altså mengden opplysninger som er samlet inn om oss, opp mot resultatene knyttet til avdekking og straffeforfølging av kriminalitet. For at PNR-systemet skal være i samsvar med EMK art. 8, må regelverket og systemet inneholde betryggende og tilstrekkelige rettssikkerhetsgarantier og rettslige rammer. Dette ivaretar ikke dette forslaget godt nok, noe som også Norges institusjon for menneskerettigheter og Datatilsynet problematiserer i sine høringssvar. Politiets behov for å vite om personer som kommer til landet, er mistenkt for eller knyttet til internasjonal terrorisme eller annen alvorlig kriminalitet, er forståelig, men vi er bundet av personvernprinsippene knyttet til dataminimering og nødvendighet, samt menneskerettighetenes regler knyttet til forholdsmessighet. Derfor vil Venstre stemme imot forslaget om ny § 16 a i grenseloven.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-03-17:
Jeg vil starte med å takke medlemmene i komiteen og komitésekretæren for samarbeidet ved behandlingen av denne saken. I denne saken foreslås det lovendringer som skal bidra til å klargjøre og presisere enkelte av de allerede gjeldende inndragningsreglene i straffeloven. Det vises til departementets vurdering av at endringene kan gjøre praktiseringen og håndhevingen av regelverket mindre utfordrende. Dette har også en viktig side til forutberegnelighet og rettssikkerheten for den enkelte. Lovforslaget følger opp enkelte av forslagene i Straffelovrådets utredning NOU 2020:10. Straffelovrådets overordnede konklusjon er at gjeldende inndragningsregler i all hovedsak gir tilstrekkelige hjemler for å sikre effektiv inndragning av utbytte fra gjengkriminalitet, og at utfordringene knyttet til inndragning i stor grad har andre årsaker enn mangler ved reglene i straffeloven kapittel 13. Rådet har likevel foreslått lovendringer som er ment å klargjøre og presisere rettstilstanden. Stortinget anmodet i desember 2020 regjeringen om å utarbeide forslag til lovendringer som legger til rette for mer effektiv inndragning av utbytte fra straffbare handlinger. Det er tre bestemmelser i straffeloven som er foreslått endret. I straffeloven § 68, om utvidet inndragning, presiseres bestemmelsens sentrale virkeområde i første ledd, endringen i bestemmelsens tredje ledd er ment som en kodifisering av gjeldende rett på området, og endringen i fjerde ledd er en videreføring av den nåværende bestemmelsens andre ledd med en endring i ordlyd. Endringen som foreslås i § 72, er knyttet til forholdet til erververe, knyttet til hva uaktsomheten må omfatte i god tro-vurderingen. Endringen i § 74 er knyttet til klargjøring av regelverket knyttet til hvorvidt gjenstanden som påstås inndratt, må være beslaglagt. I tillegg til dette ligger det, ikke relatert til inndragningsreglene, en endring i skadeerstatningsloven § 3-3, hvor straffeloven § 253, om tvangsekteskap, og § 299, om voldtekt av barn under 14 år, er føyd til i oppregningen av bestemmelser i straffeloven som gir rett til oppreisningserstatning. Henvisningen til disse var falt bort ved en inkurie, og endringen gjøres for å rette opp i dette. Komiteens tilråding fremmes av en samlet komité, og jeg legger til grunn at hvert parti vil redegjøre for sine syn i saken ved behov.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Jeg er glad for at Stortinget i dag behandler lovproposisjonen om endringene i grenseloven og utlendingsloven for å gjennomføre EUs forordninger om etableringen av et inn- og utreisesystem og et fremreisesystem. Inn- og utreisesystemet vil registrere reisende fra tredjeland hver gang de krysser yttergrensen og derigjennom motvirke irregulær migrasjon og bidra til sikkerheten innenfor Schengen. Systemet vil også bidra til å modernisere og effektivisere yttergrensekontrollen, bl.a. ved at dagens praksis med manuell stempling av reisedokumenter erstattes av det nye systemet. Fremreisesystemet, ETIAS, skal også motvirke ulovlig migrasjon og bidra til sikkerheten i Schengen ved at reisende fra visumfrie tredjeland vil gå igjennom en elektronisk forhåndskontroll før de ankommer Schengen-territoriet. Dette vil også bidra til en bedre og mer effektiv yttergrensekontroll. Jeg er også glad for at Stortinget behandler ny § 16 a i grenseloven, som etablerer en ny nasjonal løsning for innsamling og bruk av PNR-opplysninger. Det vil også legge til rette for en senere tilslutningsavtale med EU, dersom Stortinget går inn for dette. PNR-opplysninger vil kunne spille en avgjørende rolle på flere stadier under etterforskningen og avdekkingen av terrorhandlinger og alvorlig kriminalitet, og det vil være et nyttig verktøy for de etatene som har som oppgave å bekjempe terror og alvorlig kriminalitet. Tiltaket oppfyller således også kravet til nødvendighet som følger av EMK art. 8. Nødvendigheten av inngrepet taler også for at tiltaket er forholdsmessig. I forholdsmessighetsvurderingen er det imidlertid også av sentral betydning at videre bruk av opplysningene er forbeholdt saker om terrorhandlinger eller/og alvorlig kriminalitet. Dermed er den potensielle bruken av PNR-opplysningene atskillig mer begrenset enn hva som gjelder for opplysninger som er lagret i politiets øvrige systemer. Regjeringen vil bidra til et forsterket justispolitisk samarbeid i Europa for bedre å kunne bekjempe digital og annen grensekryssende kriminalitet. Inn- og utreisesystemet, fremreisesystemet og tilgangen til PNR-opplysninger vil sette politiet – med flere – bedre i stand til å bekjempe grensekryssende kriminalitet. Grenseloven ble vedtatt av Stortinget i 2018. Arbeidet med det tilhørende forskriftsverket har synliggjort et behov for å gjøre enkelte endringer i både grenseloven og utlendingsloven. Behandlingen i Stortinget i dag innebærer at grenseloven kan settes i kraft i løpet av kort tid. Regjeringen tar sikte på at dette vil skje allerede 1. mai i år. Stortinget behandler også forslaget til endring i politiregisterloven § 69 første ledd nr. 11, om at opplysninger i enkelte registre i sin helhet vil kunne være underlagt taushetsplikt. Slike regler vil gi økt forutberegnelighet for den registrerte, og regelverket vil bli lettere å anvende for tjenestepersoner i politiet. Dette gjelder for det første opplysninger i det nye PNR-registeret, men også andre registre, som f.eks. informantregisteret og kriminaletterretningsregisteret.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
En samlet komité tilrår å avvise forslaget om å be regjeringen innføre en obligatorisk kvitteringsordning. Det er jeg glad for. I min vurdering av forslaget kom jeg fram til at det ville være uheldig og lite hensiktsmessig om Stortinget skulle vedta at en kvitteringsordning må komme på plass før pilotprosjektet, som i år skal iverksettes i Oslo politidistrikt, er gjennomført og evaluert. Komiteens flertall har også vist til at erfaringen med bruken i praksis vil være nyttig med tanke på et senere utrulling på nasjonal basis, som er det jeg opplever at forslagsstillerne ønsker nå. Politiet skal ha oppmerksomhet på praktiseringen av personkontroller og på hvordan disse oppleves av innbyggerne. I pilotprosjektet skal det utøves en teknisk løsning for tilbud om og utstedelse av en bekreftelse på gjennomført personkontroll. Iverksettelsen av prosjektet er forankret i tildelingsbrevet til Politidirektoratet for 2022, der det framgår at tiltaket skal ses i sammenheng med øvrige tiltak for økt tillit til politiet og politiets personkontroller. Oslo kommune, organisasjoner og andre relevante aktører skal involveres i arbeidet, og det framgår også av tildelingsbrevet at prosjektet skal evalueres, noe som er viktig for å avdekke om en slik ordning har ønsket effekt eller gir utilsiktede konsekvenser.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Det er behov for mer kunnskap om omfanget av denne praksisen som noen opplever å være utsatt for. Derfor er det veldig fint at vi nå starter med et pilotprosjekt som vil gi oss nyttig kunnskap om dette, og som vil gi oss nyttige erfaringer som gjør at man kan ta stilling til om dette er noe å gå videre med senere for en større del av landet enn Oslo politidistrikt, som prøveprosjektet er avgrenset til.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Jeg kan ikke se at det å utstede en kvittering når noen har blitt stoppet i en personkontroll, har noe som helst å gjøre med om kriminelle kan fortsette med sin virksomhet eller ikke.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Jeg har tillit til at politiet løser dette på en god måte. De har mye kunnskap både om det å møte befolkningen på en trivelig måte, om rammene for politiloven, som deres kontroller ligger innenfor, og om hvordan man skal håndtere kriminelle. Dette er en ordning som jeg mener det er viktig at vi får kunnskap om. Vi må finne ut hvordan man skal gjøre det i praksis. Vi må trekke erfaringer på dette, og det tror jeg er positivt på mange måter.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Jeg ser fram til at vi får et pilotprosjekt, og det går tydelig fram av tildelingsbrevet som er gitt til Politidirektoratet, at dette skal komme i gang raskt. Så må politiet få jobbe med det, og så må vi trekke erfaringer på det for å finne ut hva som blir den riktige veien videre, i stort.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Per nå er det riktig at pilotprosjektet som er igangsatt, får virke, og vi har ikke noen planer om å utvide pilotprosjektet nå.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Det å drive inkassovirksomhet krever bevilling. Bevilling gis av Finanstilsynet dersom vilkårene i inkassoloven er oppfylt. Finanstilsynet kan også tilbakekalle inkassobevillinger. Klager over Finanstilsynets vedtak på inkassoområdet behandles i dag av Justis- og beredskapsdepartementet. Inkasso er det eneste saksområdet innen finansnæringen der Justis- og beredskapsdepartementet er klageorgan. Departementet behandler i snitt én til to klager over Finanstilsynets vedtak i året. Vedtakene blir sjelden omgjort i klagebehandlingen. En høy andel av vedtakene om tilbakekall av inkassobevilling blir igjen brakt inn for domstolene. Dette gir høye samfunnskostnader per sak. Når det er så få saker i året som klagebehandles ved enkeltsaksbehandling i departementet, fører det til en lite effektiv saksbehandling og en sårbar kompetansesituasjon. Dette er bakgrunnen for forslaget om å overføre kompetansen til å behandle klagesakene til en klagenemnd. Klagenemnden for revisor- og regnskapsførersaker behandler lignende sakstyper, og det er visse likhetstrekk mellom fagfeltene. Etter departementets syn egner klagenemden seg som klageorgan for inkassosakene, noe nemnden også er enig i selv. Departementet vil vurdere behovet for eventuelle endringer i nemndens sammensetning før kompetansen overføres, for å sikre at nemnden har tilstrekkelig kompetanse til å behandle inkassosakene. Forslagets formål er å oppnå en mer effektiv og hensiktsmessig saksbehandling i klagesakene, og jeg er glad for at en samlet komité støtter lovforslaget. Dersom lovforslaget vedtas, vil det trolig gi en mer effektiv saksbehandling og bedre sammenheng med øvrige finansfagfelt. Samtidig vil nemndens uavhengige stilling og nærhet til fagfeltet kunne bidra til at bransjen får høyere tillit til klagebehandlingen enn ved dagens ordning.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-17:
Kriminelle gjenger representerer en betydelig utfordring. Gjennom vold, trusler og annen kriminalitet er dette gjenger som bidrar til å skape utrygghet i befolkningen, og vi har ingen plass til kriminelle gjenger i samfunnet vårt. Utsiktene til profitt er en viktig drivkraft bak gjengkriminalitet, slik det ser ut. Inndragning av utbytte fra kriminelle handlinger er derfor et viktig tiltak for å bekjempe gjengene. Effektiv inndragning vil både kunne forhindre gjengenes kriminelle aktivitet, og det vil kunne forhindre rekruttering. Utredningen NOU 2020: 10 fra Straffelovrådet viser at inndragningsreglene på enkelte punkt oppfattes som uklare, og at de gir for lite veiledning om hva som skal inndras, og i hvilke situasjoner. Dette kan gjøre det utfordrende å praktisere og håndheve regelverket. Endringene som nå foreslås, tar sikte på å klargjøre inndragningsreglene og gjøre det lettere å finne reglene. Reglene blir mer tilgjengelige. Dette vil kunne bidra til mer effektiv inndragning av utbytte fra straffbare handlinger. Det er ingen som skal tjene på kriminelle handlinger. Da må disse reglene være klare. Forslaget går for det første ut på å presisere virkeområdet for og adgangen til såkalt utvidet inndragning i straffeloven. Videre foreslås det en presisering av adgangen til inndragning overfor omsetningserververe samt en klargjøring av bestemmelsen om partsstillingen i saker om inndragning av utbytte som ikke tilhører lovbryteren. Proposisjonen følger opp deler av Straffelovrådets utredning NOU 2020: 10 om inndragning av utbytte fra gjengkriminalitet, men svarer også ut deler av Stortingets anmodningsvedtak nr. 446 fra 18. desember 2020. Jeg er fornøyd med at en samlet justiskomité har stilt seg bak forslagene til klargjøring og presisering av inndragningsreglene. Dette er et skritt i riktig retning for å sikre en mer effektiv inndragning av utbytte fra straffbare handlinger og for mer effektiv bekjempelse av gjengkriminalitet.
Kamzy Gunaratnam (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Det er blitt sagt mange oppsiktsvekkende ting her i dag, og en av de tingene var at komitéleder refererte til Miljøpartiet De Grønne som et ytre venstre-parti. Det er jeg litt spent på Hanssons reaksjon på. Fra spøk til alvor: Som flere har nevnt her, handler det først om å anerkjenne at etnisk profilering er et problem. Erna Solberg har gjort det; det setter jeg ufattelig stor pris på. Arbeiderpartiet nevner i vårt program at strukturell rasisme er en utfordring. Selv de i politiet som ikke vil ha en kvitteringsordning, evner i hvert fall å anerkjenne at det er et problem som de må jobbe med, men de har andre tiltak, som jeg også setter pris på. Dette er ingen amerikanisering av debatten. Selv om min gode kollega fra SV nevnte flere eksempler i Europa, mener jeg vi bare skal se på tall i eget land. Syv av ti ungdommer sier at de som bestemmer i dette landet, ikke gjør nok for å stoppe rasisme – tall levert til statsministeren i dag tidlig. La oss ta det litt på alvor. I Arbeiderpartiet mener vi at personkontroller er nødvendige. De er det. Til påstandene om at en kvittering er carte blanche: Det er det ikke. Man kan bli stoppet senere. Det er å få det beviset og kunnskapsgrunnlaget vi ønsker å bygge videre på, det handler om. Politiet vil ha tid og tillit. Det må vi sørge for ressurser til, så de kan gi forklaringen, bruke tid, gjøre en vurdering. Tilliten må vi jobbe med over tid, og det handler om flere ting. Vi ser alle fram til å følge med på erfaringene med denne pilotordningen. Jeg gleder meg til å lære av den. Jeg gleder meg til å ta komitélederen med på tur rundt i Oslo for å lære av denne piloten. Det betyr ikke at kvitteringsordning er det eneste vi kan gjøre. Som sagt er Oslo-politiet allerede i gang med Rettferdig politi, som nå skal rulles ut til resten av landet, vi må rekruttere mangfoldig, bodycam – det er flere ting vi diskuterer her. Dette er én av flere ting vi ønsker å teste ut og se om vi kan dra noe nytte av. Jeg var med på å kjempe fram en pilotordning i Oslo. Dette har jeg kjempet for i flere år. Jeg mener derfor at en pilotordning, og at den får virke, og at vi kan lære av den, er viktig før vi eventuelt diskuterer dette for resten av landet. Ellers: Masse kudos til representantene fra Miljøpartiet De Grønne, som har fremmet dette forslaget. Jeg vil gjerne si en ting helt til slutt. Det er viktig å ikke stå på denne talerstolen å bagatellisere rasisme. Rasisme er blitt bevist flere ganger. Takket være Black Lives Matter-bevegelsen, som skjøt fart etter George Floyd-drapet, har vi fått fram enda flere eksempler i samfunnet, som ikke bare har kommet fram som anekdoter, men også som systematisk statistikk. Jeg ber forsamlingen – selvfølgelig gjennom presidenten – om å sette seg inn i disse tallene.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-17:
Jeg har stor forståelse for at noen personkontroller kan oppleves belastende for dem som utsettes for det. Å oppleve at en blir mistenkeliggjort, er veldig ubehagelig. Samtidig er personkontroller i mange tilfeller nødvendig for at politiet skal kunne utføre sitt samfunnsoppdrag på en forsvarlig måte. Selv om enkelttilfeller med forskjellsbehandling og rasisme kan forekomme, er det ingen holdepunkter for å si at norsk politi er preget av strukturell eller institusjonell rasisme, eller at norsk politi driver med utstrakt systematisk forskjellsbehandling eller etnisk profilering. Norge har et av verdens best utdannede politi, og jeg har tillit til at de utfører sitt samfunnsoppdrag i tråd med loven og på en samvittighetsfull måte. Dette viser også målinger over folks tillit til politiet. Innbyggerundersøkelsen for 2021 viser at politiet jevnt over nyter høy tillit i Norge. Samlet sett oppgir 80 pst. at de har svært stor eller ganske stor tillit til politiet, og tallene har vært stabilt høye over flere år. Tilliten er høyest i distriktene Oslo, Sør-Øst og Innlandet. Flere enn to av tre oppgir at de har svært godt eller ganske godt inntrykk av politiet når det gjelder å behandle folk med respekt uavhengig av hvem de er. Det samme gjelder oppfatningen av om politiet tar rettferdige, upartiske avgjørelser i saker som behandles. I Oslo er tallet høyere enn landsgjennomsnittet. Folks høye tillit til politiet og myndighetene er ikke noe vi kan ta for gitt. Vi ser av samme undersøkelse at andelen som oppgir at de mener politiet behandler folk med respekt uavhengig av hvem de er, er markert lavere blant ungdom under 25 år. Det er bekymringsfullt og et signal vi må ta på alvor. Politidirektoratet har varslet at de allerede har igangsatt et arbeid med å styrke tilliten til politiet, hvor en pilotordning med bedre sikring av notoritet for personkontroller i Oslo er et av tiltakene. Vårt syn er at det er fornuftig å avvente evalueringen av pilotordningen før vi eventuelt utvider til å innføre en obligatorisk ordning i alle politidistrikter.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-17:
Bakgrunnen for denne saken var regjeringen Solbergs forslag om endringer i inkassoloven og finanstilsynsloven for å overføre myndighet til å behandle klager over Finanstilsynets avgjørelser i inkassosaker fra Justis- og beredskapsdepartementet til klagenemnda for revisor og regnskapsførersaker. Formålet med endringen er å sikre en bedre og mer effektiv behandling av disse sakene. Inkasso er det eneste saksfeltet innen finansnæringen hvor Justis- og beredskapsdepartementet er klageorgan i dag. Det er få saker, og det gir lite effektiv saksbehandling og en sårbar kompetansesituasjon. Etter departementets syn egner sakstypen seg bedre for klagebehandling i nemnd enn i departementet, noe en samlet komité er enig i. Klagenemnda for revisor- og regnskapsførersaker har en god sammensetning og kompetanse som gir nemnda gode forutsetninger for å behandle klager i inkassosaker. Komiteens tilråding fremmes av en enstemmig komité.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-17:
Selv om gjengkriminalitet heldigvis ikke er veldig utbredt i Norge, har den kriminaliteten som begås, store konsekvenser for samfunnet. Voldshandlinger og drap skaper utrygghet i utsatte bydeler og oppvekstmiljøer. Verdier unndras fra fellesskapet, og gjengene drar ungdom inn i en kriminell løpebane. Vi må gjøre alt vi kan for å bekjempe denne formen for kriminalitet. Før sommeren la Solberg-regjeringen fram stortingsmeldingen Sammen mot barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet. Meldingen gjennomgår status og utviklingstrekk, oppsummerer igangsatt arbeid, identifiserer gjenstående utfordringer og peker ut en videre satsing på området. Beklageligvis har Arbeiderpartiet og Senterpartiet valgt å trekke denne meldingen. Blant tiltakene vi forslo, var å styrke konfliktrådene, gjennomføre flere lovendringer som vil gjøre det vanskeligere å være gjengkriminell i Norge, og utvide muligheten til å inndra utbytte fra gjengkriminalitet. Vi vet at andelen av det totale utbyttet som beslaglegges etter straffbare handlinger, er lav. Ineffektive og uklare inndragningsregler bidrar til å gjøre kriminalitet mer lønnsomt ettersom sjansen for å beholde utbyttet er stor. Kriminalitet skal ikke lønne seg, og det må merkes både gjennom straffenivået og ved at verdier fra kriminelle handlinger inndras. Vi må gjøre det lettere å komme ut av kriminalitet, samtidig som vi gjør det vanskeligere å rekruttere nye til gjengmiljøer. Disse lovendringene er første skritt i retning av tydeligere og mer effektive inndragningsregler. Det er viktig at loven er klar på hvilke tilfeller domstolene kan inndra utbytte i, sånn at reglene kan brukes i større grad enn i dag. Som sagt beklager jeg at regjeringen Støre har trukket stortingsmeldingen om barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet, og at de i tilleggsproposisjonen til budsjettet for 2022 også fjernet styrkingen av konfliktrådet. En generell beskrivelse på én og en halv linje i Hurdalsplattformen er alt feltet er tilgodesett med. Det er vanskelig å lese ut av denne plattformen at dette arbeidet vil «pågå med full innsats», som det står i saken. Men jeg er glad for at en samlet komité stiller seg bak tilrådingen i denne saken.
Seher Aydar (Rødt), 2022-03-17:
For to år siden ble vi satt på en vanskelig prøve i møte med en pandemi vi visste veldig lite om. Vi trenger nå å dra lærdommer av den, både for å styrke helseberedskapen og for å se hvordan kriser skal håndteres i et demokratisk samfunn. De siste to årene har regjeringen, med hjemmel i smittevernloven, bestemt at vi skal holde oss hjemme hvor mange gjester vi kan ha om vi kan holde restauranter, teatre og treningssenter åpne hvor langt fra hverandre vi må sitte på bussen at besteforeldre ikke har fått lov til å ha besøk på sykehjem at vi ikke har fått lov til å ha med oss pårørende når vi har trengt helsehjelp Dette er enormt inngripende tiltak, men de aller fleste av oss er nok enige om at de sannsynligvis var helt nødvendig, og befolkningen har i stor grad etterlevd dem. Det hadde ikke vært mulig uten et tillitsbasert samfunn. Den tilliten har en stor verdi. Det er faktisk en av de viktigste grunnene til at vi har klart å komme oss godt igjennom pandemien så langt. Det er en tillit vi skal forvalte med varsomhet og respekt. For å kunne holde på tilliten i befolkningen må folk kunne føle seg trygge på at valgene som blir tatt for dem, er godt begrunnet og har bred støtte. Demokratiet er helt avgjørende også i krisetider – kanskje spesielt i krisetider. En pandemi er kanskje en unntakstilstand, men den har vart i over to år nå. Det forteller oss noe om at vi er nødt til å ha et lovverk som sikrer at demokratiet vårt er operativt på en god måte også i unntakstider. Også i kriser må befolkningen kunne være trygg på at de bestemmelsene som blir tatt, og som får konsekvenser for deres liv, er forankret i Stortinget, der de har blitt debattert og stilt spørsmål om i en åpen og demokratisk prosess. Vi må kunne handle raskt, og vi skal handle på bakgrunn av kunnskap, men det kan aldri være en begrunnelse for å undergrave demokratiet vårt. Det tror jeg vi alle er enige om, heldigvis. Men vi er med på forslagene fordi vi mener at alle inngripende smitteverntiltak må forankres i Stortinget, enten før de vedtas eller umiddelbart etterpå, dersom forankring på forhånd ikke er mulig på grunn av en akutt situasjon, ikke minst en gjennomgang av smittevernloven, med den beskrivelsen som vi er inne i forslaget med.
Seher Aydar (Rødt), 2022-03-17:
Mangelen på intensivkapasitet er som sagt en godt varslet krise. Allerede under svineinfluensaen i 2009 begynte varsellampene å blinke. I kjølvannet av det konkluderte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap med at pandemiplanen må revideres, og at intensivkapasitet bør vies større oppmerksomhet enn i gjeldende plan. Men økningen av intensivkapasiteten har vi sett lite til. Norge er blant landene i Europa med lavest intensivkapasitet i forhold til antall innbyggere. Riksrevisjonen gjorde en undersøkelse av bemanningssituasjonen for sykepleiere, jordmødre og spesialsykepleiere i 2019. De slo fast at helseforetakene har store utfordringer med å rekruttere og beholde helsepersonell. De fant at nesten tre av fire intensivavdelinger har ledige stillinger, og at nesten 20 pst. av intensivsykepleierne var over 60 år. Samtidig ble det utdannet færre. I stedet for at situasjonen ble tatt tak i, ble hullene i vaktbøkene dekket inn av innleide vikarer gjennom private bemanningsbyråer. Det er kortsiktig tenkning som gir dårligere beredskap. Det så vi ganske tydelig i mars for to år siden, da det øyeblikkelig ble utløst en bemanningskrise i hele helsevesenet, særlig på intensiv, fordi grensene stengte og vikarene ikke kom. Det er bra at det nå skal utdannes flere, men det er ikke nok. Vi har flere hundre intensivsykepleiere, tusenvis av sykepleiere og helsefagarbeidere som ikke jobber som det lenger. Vi må ha et helsevesen som klarer å beholde folkene, og når vi ber dem komme tilbake, kan det ikke være til en større belastning enn den de forlot. Under pandemien har vi sett at politikere er enige om at vi trenger bedre intensivkapasitet. Det er jo bra, men to år senere har vi fortsatt ikke klart den nødvendige økningen. Erfaringen viser igjen at vi trenger politisk styring av sykehusene basert på behovene, ikke etter bedriftsøkonomiske modeller. Politikerne har med helseforetaksmodellen gitt fra seg kontrollen over helseforetakenes styrer, som har instruks om å levere et stramt budsjett i balanse. Da sparer de bl.a. ved å holde bemanningen lav og de dyre intensivplassene nede på et minimum. Det er ikke styring etter bunnlinja, men styrking av beredskapen med demokratisk styring vi trenger framover. Pandemien har understreket viktigheten av god sykehuskapasitet og helseberedskap, og at det å ta vare på dem som jobber i helsetjenesten, er den viktigste investeringen vi gjør. Pandemien har lært oss at vi må slutte å leke butikk. Denne gangen håper jeg at vi lærer og viser det i praksis framover.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-17:
Regjeringens igangsettelse av et pilotprosjekt i Oslo er heldigvis en bekreftelse på at regjeringen ser muligheten for at dette er et nyttig og legitimt tiltak, og ikke ser det som en mistillitserklæring til politiet, slik representanten Amundsen og andre har indikert. Det faktum at dette er noe som nå settes i gang i Oslo, er bra, men erfaring trengs fra mange situasjoner. Vil regjeringen vurdere å utvide pilotprosjektet slik at erfaringene blir mer representative for hele landet?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-17:
I denne saken diskuterer vi et forslag som har til hensikt å fjerne spenningen mellom det norske politiet og befolkningsgrupper som kan oppleve seg uriktig behandlet av politiet. At noen opplever det, er ikke noe Fremskrittspartiet kan avgjøre ut fra hva de synes om politiet. Det er et faktum som noen opplever. Derfor er det ganske paradoksalt at det er Fremskrittspartiet som i denne debatten arbeider hardt for å skape spenning, for å kalle ting for beskyldninger om rasisme, når formålet er det stikk motsatte. Jeg tar selvfølgelig skarp avstand fra representanten Johnsens anklager om at jeg beskylder politiet i Norge for rasisme. Den typen påstand er hentet ut av løse lufta. Det er ikke så farlig for meg, men det er uheldig for debatten at Fremskrittspartiet på denne måten bygger opp spenningen, når det vi snakker om, er et tiltak som skal bidra til å fjerne eventuelle spenninger som skyldes at den norske befolkningsstrukturen forandrer seg, at kultur forandrer seg, hvilket er strålende, men det er også noe som politiet må følge med på. Derfor er jeg glad for at regjeringen har bekreftet med sitt pilotprosjekt at dette er et legitimt tiltak som man ønsker å utprøve. Det har ingenting med anklager mot politiet å gjøre i det hele tatt. Det er altså det stikk motsatte, og det håper jeg også at Fremskrittspartiet kan ta inn over seg.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Ordet «tillit» har blitt brukt av flere i debatten i dag, men tillit er ikke bare de kriminelles tillit til politiet – for å si det på den måten. Det er folk flest sin tillit til politiet, at vi har tillit til at politiet har mulighet og verktøy til å gjøre en god jobb, slik at man sikrer tryggheten og sikkerheten i folks hverdag. SV var inne på at terskelen for kontroller skal heves. Det vil si at de ønsker færre kontroller, og at færre potensielt kriminelle skal bli stoppet. Da er min bekymring og mitt spørsmål til ministeren om hun kan garantere at en eventuell innføring av en kvitteringsordning ikke vil bidra til at potensielt kriminelle slipper unna kontroll, at de da fritt kan fortsette med sin kriminelle aktivitet, siden politiet rett og slett ikke få lov til å stoppe dem – dersom venstresiden vinner fram med sin politikk.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-17:
Så statsråden ser ikke for seg at en som kan ha blitt stoppet f.eks. klokken syv på kvelden, senere, f.eks. klokken ni, kan ha f.eks. bevæpnet seg eller skaffet seg narkotika og begått en del aktivitet i de timene hvor han tydeligvis er fredet, og fortsatt er fredet utover kvelden, fordi han har blitt stoppet en gang tidligere?