Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-11-30:
Ein samla komité er samd i intensjonen i dette forslaget om viktigheita av innovasjon og å få meir innovasjon inn i alle ledd i næringslivet. Eg legg her fram fleirtalet sitt syn, og går ut frå at dei to høgrepartia og Kristeleg Folkeparti legg fram mindretalet sitt syn. Å leggja til rette for innovasjon er noko som skjer på mange frontar. Innovasjonspolitikken famnar breitt, og ingen skal vera i tvil om at regjeringa allereie gjer mykje når det gjeld å bidra til meir innovasjon. Mange av dei foreslegne tiltaka er alt sette i gang, er ute på høyring eller er til behandling og vurdering. Regjeringa Stoltenberg II la fram den første stortingsmeldinga om innovasjonspolitikk i 2008, der det kjem klart fram kor viktig innovasjon er for å få til ei berekraftig verdiskaping i norsk økonomi. Vi raud-grøne vernar om den norske modellen, styrkjer velferdsordningane som sikrar eit høgt utdanningsnivå, høg yrkesdeltaking og eit sikkerheitsnett ved omstillingsprosessar. Den raud-grøne politikken bidreg til gode rammevilkår som gjer det trygt for næringslivet å driva næringsutvikling og å innovera. Og vi følgjer opp innovasjonsmeldinga i dei framlagde budsjetta våre. Verkemidla for innovasjon er styrkte, og satsinga på forsking, design, entreprenørskap og forenkling er eit arbeid som er sett i gang. Eg vil her spesielt trekkja fram FORNY 2020. Kommersialisering av forskingsresultat er ein av grunnsteinane for framtidig verdiskaping. Gjennom FORNY-programmet har regjeringa allereie sytt for at norsk forsking og teknologiutvikling har fått moglegheit til å veksa frå idé til bedrift. FORNY 2020 er eit revidert og forbetra program på dette feltet. Ja, eg er stolt over det vi har fått til. Eg synest det er flott at Noreg er kåra til nummer åtte på Verdsbankens kåring over kvar det er best å starta, eiga og driva bedrifter, og dette samtidig med at Noreg er på topp som verdas beste land å bu i. Det er nettopp det som gjer oss unike i verdssamanheng. Det betyr ikkje at vi er i mål. Innovasjonsarbeid er eit kontinuerleg arbeid som byggjer på tre berande element: eit skapande samfunn der den norske velferdsmodellen gir oss eit godt utgangspunkt for eit skapande samfunn med høg omstillings- og innovasjonsevne skapande menneske der regjeringa skal bidra gjennom å tilby god utdanning, forsking, tilrettelegging i arbeidslivet og ved å arbeida for ein kultur som oppmuntrar til kreativitet og entreprenørskap skapande verksemder der myndigheitene gir bedriftene større moglegheit til å innovera og bidreg med støtte og reguleringar der marknaden ikkje strekk til Skatt er å betala etter evne og få etter behov. Skatt er omfordelingspolitikk. Skatt er med på å sikra velferdsnivået vårt. Når det gjeld formuesskatten, vil eg først poengtera at ein halv million færre betalar formuesskatt no enn under den framstegspartistøtta Bondevik II-regjeringa. Det andre poenget når det gjeld formuesskatt, er at legitimiteten ved å betala skatt er avhengig av at alle betaler skatt, at vi ikkje har rike nullskattytarar. Det er med andre ord viktig for legitimiteten i skattesystemet. Formuesskatten sikrar at dei aller rikaste betaler skatt på line med andre skattytarar. Og næringspolitikk er så veldig mykje meir enn berre skatt. Dei to høgrepartia vil ta bort brikker i den norske modellen. Då kan vi fort enda opp som eit land der vi er på topp berre i det å starta eigne bedrifter og å driva bedrifter, og at vi ikkje er på topp også når det gjeld å leva og bu i verdas beste land. Ei slik utvikling ønskjer nok ikkje det norske folket.