trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingjerd Schou (Høyre), 2002-06-20:
Med bakgrunn i de søknader som er kommet til Sosialdepartementet, forutsetter jeg også at kommunene har prioritert når de ønsker å bygge ut og har behov for det. Det viser også erfaringene fra de utbyggingene som allerede har skjedd, at kommunene har evnet å prioritere eldreomsorgen. Det er jo ikke bare snakk om det å evne å bygge, men det er også snakk om å evne å drive og drifte. Regjeringen har gjennom opplegget for kommuneøkonomien, som også har blitt diskutert her tidligere i dag, lagt opp til vekst i kommunenes frie inntekter, og erfaringene viser at kommunene har fulgt opp både på byggesiden og på personellsiden. Økonomi er en forutsetning for gode omsorgstjenester, men også andre forhold er viktige. Jeg ser også at vi har sammenlignbare driftsenheter – sykehjem – med samme økonomiske ramme, med samme personellstab, med tålig likt antall beboere, som får ulikt ut av eldreomsorgen.
Ingjerd Schou (Høyre), 2002-06-20:
Ja, så langt har utbyggingen – når vi kommer til 2005 og de planene vi har – holdt tritt med økningen av antall eldre over 80 år. Men det er klart at dette skal vi følge nøye. Det er også vår intensjon. Vi er sånn sett ikke ferdig med å følge opp og fokusere på både kapasitet og kvalitet i eldreomsorgen. Jeg er helt enig med representanten Alvheim i at kvalitet også er nøye knyttet til personell, og det går på både kompetanse og tilstrekkelig personell. Jeg skal ikke gå inn i den konkrete saken i Lavik, men jeg deler representanten Alvheims syn på at det er kommunene som har ansvaret for å drifte eldreomsorgen. Vi kommer også til å følge nøye med på hvordan eldreomsorgen følges opp i den enkelte kommune, for det kan ikke være slik at man ikke klarer å forvalte et regelverk. Man må klare å kombinere det med både hjerte og med hode.
Ingjerd Schou (Høyre), 2002-06-20:
Jeg regner med at vi ikke skal ta neste års behandling av budsjettene under denne saken. Jeg oppfatter det også slik at Stortinget støtter at vi skal ha et arbeid som går på innholdet i eldreomsorgen, altså hva som skal skje etter at snekkeren har gått hjem, og at dette ikke må stå i motstrid, at vi har en ambisjon om å gjøre det bedre. Vi må se på lovverket, se på tilsynsordningene, rettighetene, finansieringsordningene og fokusere på det som går på kvalitet i eldreomsorgen. Så har vi i kommuneøkonomien, som har vært behandlet tidligere i dag, lagt opp til vekst i kommunene når det gjelder frie inntekter. Vi ser av erfaring at kommunene faktisk er i stand til å prioritere og gjøre godt arbeid. Vi ser også at kvaliteten i eldreomsorgen er svært varierende selv om man har de samme rammebetingelsene, noe som nok skyldes helt andre forhold enn økonomi. Men økonomi er selvfølgelig viktig.
Victor Norman (Høyre), 2002-06-20:
Jeg kan bare uttrykke min fulle enighet med representanten Bjarne Håkon Hanssen i det spørsmålet. Det jeg forsøkte å få frem, er at vi nok i den forbindelse tvinges til å måtte diskutere og treffe et valg mellom en tilnærmingsmåte hvor man bruker et drøftingsinstitutt som må innebære et betydelig element av skjønn, og en løsning som innebærer at vi nærmer oss en indekseringsløsning. Vi kan vanskelig leve med begge deler. Når det er sagt: Uansett hvilken løsning som måtte velges, tror jeg nok det er behov for en klarere presisering av Stortingets retningslinjer. I dag har vi to sett føringer fra Stortinget. Vi har vedtaket fra i fjor om regulering minst på linje med lønns- og prisutviklingen, et vedtak og retningslinjer som ikke gir noen særlig føring i det hele tatt. Den betingelsen kunne faktisk i år vært oppfylt med en oppregulering av G med en hvilken som helst prosent over 1,4 pst. Den andre føringen er den som ligger fra 1999, som sier at pensjonistene skal ha en inntektsutvikling minst på linje med lønnstakerne i samfunnet. Den er mer presis, men den er også uklar når det gjelder hvilken tidsperiode og hvilket grunnlag det skal være for dette. Uansett er det behov for en avklaring av retningslinjene, men den må altså ses i sammenheng med spørsmålet om drøftinger kontra direkte behandling i Stortinget.
Victor Norman (Høyre), 2002-06-20:
Selvfølgelig tror jeg på det anslaget på lønnsutviklingen i år som Regjeringen har fremlagt i revidert nasjonalbudsjett. Jeg styrkes i troen på det av at Statistisk sentralbyrå senest i forrige uke anslo lønnsutviklingen til 5 pst. Vi kan selvfølgelig alltid finne eksempler på oppgjør som gir mer enn gjennomsnittstallet, men vi har også eksempler på oppgjør som klart kommer til å gi mindre enn dette tallet. Slik utviklingen ser ut nå, og spesielt på bakgrunn av den sterke kronekursen og problemene som konkurranseutsatt næringsliv har, er det all mulig grunn til å tro at lønnsutviklingen vil bli langt lavere enn det en del av de oppgjørene som vi har hatt på slutten av lønnsoppgjøret, kan indikere. Så til spørsmålet om lønnsfest. Jeg mener at når dette oppgjøret vil innebære at G oppjusteres med reellt 3,8 pst., er det ingen som må kunne hevde at ikke også pensjonistene har fått del i den reallønnsøkningen som finner sted generelt i inneværende år.
Victor Norman (Høyre), 2002-06-20:
Staten har en lang og etablert tradisjon for at man verken i trygdedrøftingene eller i statsoppgjøret ønsker å dekomponere det tallet man kommer frem til, gjennom forhandlinger eller som resultat av et brudd, i økning i inneværende år kontra kompensasjon for etterslep fra tidligere år. Dette er et gjennomført prinsipp i alle statlige forhandlinger. Man ønsker ikke å lage matematikk ut av noe som skal være en vurdering. Det har gjentatte ganger vært sagt i debatten at grunnlaget for økningen i fjor var et anslag på lønnsutviklingen på 4 pst. Jeg har lyst til å presisere at det i forhandlingsresultatet fra i fjor står at partene er enige om at organisasjonene har lagt til grunn en forventet lønnsutvikling på 4 pst. Men staten hadde ikke nødvendigvis lagt det til grunn. Det er det som ligger i at det i hele drøftingsinstituttet og forhandlingsinstituttet skal være en skjønnsmessig vurdering. Inntil Stortinget eventuelt som følge av den diskusjonen om retningslinjer som kommer til neste år, pålegger Regjeringen å dekomponere sine tilbud i henholdsvis kompensasjon for etterslep og økning for inneværende år, vil Regjeringen holde seg til det som er etablert praksis, nemlig at Regjeringen ikke deler opp sitt tilbud i form av et regnestykke hvor summen er a + b + c.
Hans Gjeisar Kjæstad (Høyre), 2002-06-20:
Jeg skal denne gangen prøve å ordlegge meg på en slik måte at det ikke avstedkommer en stor replikkutveksling. Til Arbeiderpartiets representanter som var opptatt av hva jeg sa, har jeg lyst til å replisere at det antakelig var vel så riktig å rette noen av spørsmålene til representanten Jagland, om de kommentarene jeg hadde i så måte. Det var ikke først og fremst salderingselementet jeg var opptatt av, men mer hvem man prøver å saldere sammen med, som var de assosiasjonene jeg prøvde å gi. Ellers er det helt feilaktig at regjeringspartiene i denne saken har prøvd å konsentrere seg om innsparinger. Vi mener faktisk at vi samlet sett kan få et bedre flytilbud ved å samle de flyplassene som ligger så nær hverandre som de gjør. Og etter den reisen vi foretok i Finnmark, har jeg fått klare fornemmelser av at utenfor Vardø, og i Nord-Norge utenfor Narvik, er synspunktene svært varierte på hva som tjener regionen, ikke ut fra at man skal skjære ned på noe her og der, men ut fra hva som samlet sett gir et bedre luftfartstilbud. Det er det grepet som Stortinget må ta, grep som vi forstår kan være upopulære noen steder, men som altså vi tror det samlet sett er nødvendig å foreta.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2002-06-20:
Når det gjelder det som står i St.prp. nr. 61 om en fellesflyplass på Helgeland, er det gjort noen utredninger i forhold til å erstatte Mosjøen, Sandnessjøen og Mo i Rana. Det står også i proposisjonen at den værmessige tilgjengeligheten blir lav. Det ser ut til at man nå fortsatt ønsker å utrede det alternativet som gjelder Stormoen og Drevja. Da blir mitt spørsmål: Ser ikke statsråden, ut fra det som Luftfartsverket har sagt nå, at man kanskje også burde se på andre alternativer for å erstatte de tre flyplassene hvis det er ønskelig? Og hvorfor lytter ikke statsråden til sin fagetat når man har fått beskjed om at tilgjengeligheten er lav? Hadde det ikke da vært naturlig at man også hadde utredet andre alternativer? Hvorfor har man ikke tatt tak i dette, så man kunne ha sett på de andre mulighetene og de problemstillingene som er rundt dette? Derfor ønsker vi å få et veldig konkret svar nå på hvorfor statsråden ikke har tatt det med seg.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2002-06-20:
I Dokument nr. 8:137 fra Jan Arild Ellingsen, André Kvakkestad og Kenneth Svendsen om rettighet for godkjente taxiselskap til å inndra drosjeløyve/kjøreseddel for personer som er volds- og overgrepsdømte, og personer som har opptrådt utilbørlig i sitt arbeid, blir det tatt opp mange viktige forhold. Det er, som forslagsstillerne også sier, mye negativt knyttet til drosjenæringen, da spesielt i Oslo. I oppslag etter oppslag i aviser og TV blir det vist et bilde av en næring som helt tydelig trenger noe mer – et lov- og regelverk som sikrer både sjåfører, eiere og ikke minst passasjerer. Nå skal jeg umiddelbart understreke at også i denne saken er det de ytterst få som ødelegger for de mange. Men det er ikke grunn til ikke å gjøre noe. I Dokument nr. 8:137 omtales forhold som åpenbart trengs å endres på. Intensjonene i forslagene i innstillingen er også gode, men det ville være feil om vi nærmest over bordet snudde opp ned på en hel bransje. Bedring av drosjenæringen er så viktig og saken så sammensatt at slik saksbehandling ikke kan tilrås. Dessuten er det også andre forhold som må vurderes, bl.a. muligheten for å registrere hvert enkelt drosjeløyve som aksjeselskap. Jeg viser til innstillingen til ny yrkestransportlov, som nylig ble behandlet her på Stortinget. Regjeringen har i Ot.prp. nr. 74 varslet at de raskt vil komme tilbake til Stortinget med en sak om behovsprøving av drosjeløyve. I denne saken vil det være naturlig å behandle de forhold som er beskrevet i denne saken og i Innst. O. nr. 66. Først da vil vi få tilstrekkelig bredde i saken. Jeg er sikker på at samferdselsministeren også er opptatt av å bedre situasjonen for passasjerer, eiere og sjåfører i drosjenæringen. Derfor føler jeg meg helt sikker på at samferdselsministeren når det legges fram sak om behovsprøving, har med seg en bred gjennomgang av drosjenæringen. Dette fortjener passasjerene og de som driver i drosjenæringen. Derfor mener Arbeiderpartiet og flertallet at dette bør behandles i forbindelse med den varslede saken om behovsprøving, og at Dokument nr. 8:137 for 2001–2002 vedlegges protokollen.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Vi har nettopp behandlet kollektivmeldingen i denne salen. Der er det en voldsom satsing på enkelte ting. På jernbane skal vi satse milliardbeløp i fremtiden, på trikk i byer skal vi bruke hundrevis av millioner i fremtiden, buss skal det gis store tilskudd til osv. Samlet skal man altså gi milliardtilskudd. Flytoget har man ettergitt 9 milliarder kr i gjeld. De har et underskudd i år som ser ut til å bli på 60 mill. kr, på å frakte Oslo-borgere til og fra flyplassen. Det ser ut for meg som om denne regjeringen har et voldsomt behov for å kaste milliarder av kroner etter transportformer, bare de går på skinner! Bare det er rett type transport, kaster de altså milliarder av kroner. Men når det gjelder å spare penger, skal man altså legge ned tre flyplasser langt ute i distriktene. Da skal man spare 46 mill. kr. Her kaster man altså sedler og sparer ører. Det er helt uforståelig. For meg virker det som om Regjeringen i festtaler er garantisten for distriktene, men når det kommer til realitetene, er det Fremskrittspartiet som må slå til for å redde det. Og det er jo interessant når man ser, som representanten Kjæstad sa, at det var for å spare penger. Her har man altså alternativet mellom å spare 46 mill. kr og å sette disse 46 mill. kr i sigarettfabrikker og brusfabrikker. Mitt spørsmål til ministeren er: Er det slik at det er mer samfunnsbyggende å plassere disse pengene i aksjer i sigarettfabrikker og brusfabrikker enn å bygge infrastruktur for transport i dette landet?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Det er ikke korrekt at vi har forandret argumentasjonen. Den samme argumentasjon står i selve Dokument nr. 8-forslaget som vi har lagt fram. I rapporten fra Luftfartsverket som forelå den 15. april 1986, konkluderte man med at «samfunnsøkonomiske kostnader for perioden 1987 – 2014, neddiskontert til 1987(1995-kroner) vil være 6,7 mrd. kroner høyere ved valg av Gardermoen fremfor alternativet Delt trafikk II». (1995-kroner) Dette beløpet vil det naturligvis knytte seg store usikkerheter ved. Likevel burde deler av merkostnadene ved lokaliseringen på Gardermoen løftes av passasjerenes skuldre. Skjønnsmessig foreslås en gjeldssanering på 2 milliarder kr som følge av merkostnadene ved lokalisering på Gardermoen. Totalt foreslår jeg dermed at Oslo Lufthavn gis en gjeldssanering på 3,6 milliarder kr. Jeg tar dermed opp det forslaget.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Det er ofte sånn i denne salen når Fremskrittspartiet legger fram forslag, at man er oppe på talerstolen og er veldig enig, men derfra og til å få folk til å stemme for forslag, skjer ikke fullt så ofte. Representanten sier at man kan ikke behandle dette, for det kom over bordet. Det er ikke korrekt, det kom ikke over bordet. Dokument nr. 8-forslaget er fremlagt i denne salen på en ordentlig måte, det er sendt til en komite, det er behandlet i komiteen på en ordentlig måte, det har vel vært innom departementet, slik at det har gått hele runden. Dette er altså en seriøs behandling av en sak, der man konkluderer med det motsatte av det man sier. Og dette er et problem, spesielt i Oslo. Man leser til stadighet i media om at taxisjåfører som er volds- og overgrepsdømte, har begått vold og overgrep mot passasjerer eller har vist ekstremt utilbørlig atferd uten at det har fått konsekvenser for arbeidssituasjonen. Taxinæringen er avhengig av tillit mellom sjåfører og kunder for å kunne drive sin virksomhet. Denne tilliten er nå merkbart redusert etter gjentatte oppslag og klagesaker mot sjåfører fra publikum som ikke har ført fram. Jeg viser også til Innst.O nr. 66, innstillingen til Ot.prp. nr. 74, der vi har skrevet noe om dette. Jeg tar opp forslaget.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-20:
Man har pekt på en del årsaker til at Luftfartsverket har dårlig økonomi – 11. september og nedgang i trafikken er en vesentlig årsak. Men en annen årsak er ikke nevnt i det hele tatt, og den heter Gardermoen. Luftfartsverket har ikke lenger Fornebu som den pengemaskinen den var som brakte store inntekter til Luftfartsverket. Gardermoen gjør ikke det på den måten, og dermed har man også svikt i inntektene. Men det var vel ingen som mente at man skulle legge ned flyplasser i distriktene for å finansiere driften av Gardermoen. Det var ikke det jeg skulle spørre om, men jeg følte behov for å nevne det. Det jeg skulle spørre om, var regnestykket i forhold til de 46 mill. kr. som det nå kommer fram at man skal spare. Når det gjelder Narvik-regionen, har samferdselsministeren sagt at man skal få et like godt tilbud ved å bruke Evenes. Men Regjeringen har ikke lagt strekningen Evenes–Bodø ut på anbud som en kompensasjon for Narvik–Bodø. Så her er det ikke noe alternativt tilbud. Og da stiller jeg spørsmålet: Mener samferdselsministeren at man ikke skal ha et alternativt tilbud i det hele tatt, og at man skal ta bilen og kjøre til Bodø fra Narvik? Dersom man har tenkt å legge strekningen ut på anbud, vil det bli en kostnad. Den kostnaden vil bli en økt utgift, og regnestykket 46 mill. kr vil dermed ikke gå opp. Det vil altså bli lite å spare på det hele. Så jeg vil gjerne at samferdselsministeren sier noe om det faktum at man ikke har lagt ut Evenes–Bodø på anbud.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-20:
De fem minuttene jeg har til rådighet, skal jeg ikke bruke, men jeg tar ordet for å presisere SVs standpunkt i saken. Vi støtter forslaget om en forsert utbygging av E6 gjennom Østfold. Vi mener at den måten dette løses på, ved å frigjøre penger fra Svinesundsforbindelsen til forsering av Østfoldpakka, er fornuftig. Denne løsningen vil bidra til en forbedring av en svært ulykkesbelastet veistrekning. En forsert utbygging vil forhåpentligvis bidra til at ulykkestallene raskere blir redusert. Den økonomiske løsningen kan gjennomføres uten at det blir nødvendig å omprioritere fra investeringer i andre deler av landet. I vår merknad har vi sterkt fokusert på at denne forseringen ikke må gå ut over eller svekke jernbanens konkurransekraft i forhold til vei gjennom Østfold. Dersom så skulle skje, vil det sannsynligvis om 10–15 år bli behov for å bygge ut motorveien kanskje til både seks og åtte felt, og det vil ikke være ønskelig. Derfor er det så viktig å se trafikkproblemene gjennom Østfold også i et langsiktig perspektiv. Det vil være tvingende nødvendig å få mer av godstrafikken over på jernbane i årene som kommer. Derfor må investeringene til dobbeltsporet jernbane gjennom Østfold i årene som kommer, prioriteres.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-06-20:
Fyrst ein liten kommentar til statsråden, som fleire gonger no har lagt vekt på at ein ved å ta bort passasjeravgifta har gitt ein stor lette til flytrafikken. Men no diskuterer vi kortbanenettet og FOT-rutene, og passasjeravgifta har ikkje særleg mykje å seie for desse. Så til spørsmåla. For delar av Distrikts-Noreg, og spesielt Nord-Noreg og Nordvestlandet, har kortbanenettet ein avgjerande verdi både for busetnad og næringsliv. Mange stader er næringslivet etablert nettopp i nærleiken av ein flyplass. I rapporten som Møreforsking har utarbeidd for Luftfartsverket, er ikkje dette vurdert i den samfunnsøkonomiske samanhengen. Ser ikkje statsråden at ei viktig side ved vurderinga av flyplassane nettopp er kva dei har å seia for næringslivet? Når ein les St.prp. nr. 61 og merknadene frå regjeringspartia, blir inntrykket at spørsmålet om flyplasstruktur i stor grad er eit økonomisk spørsmål. Er det òg statsråden si meining at det er økonomi som skal vere den viktigaste, ja kanskje den avgjerande sida ved flyplasstrukturen? Meiner ikkje statsråden at den verdien flyplasstrukturen har for distriktsutviklinga, òg skal takast med, eller er det noko vi berre skal leggje til side?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-06-20:
Saksordføraren hadde ein grundig gjennomgang av saka, og eg kan i hovudsak slutte meg til det som vart sagt om situasjonen for E6 i Østfold. Eg kan òg difor gjere innlegget mitt svært så kort, men eg vil gi uttrykk for at Senterpartiet er tilfreds med at det er inngått ein avtale med den svenske regjeringa om full bompengefinansiering for den nye Svinesundsbrua. Og det er jo nettopp det som gir opning for ei forsering av arbeidet med E6, ved at midlane som skulle brukast til bru, no kan setjast inn på E6. E6 i Østfold har lenge vore høgt prioritert, men med stramme samferdslebudsjett har den planlagde utbyggingsperioden blitt lengre enn mange ønskjer. Det er difor svært gledeleg at det no er høve til å forsere utbygginga utan at det går ut over andre prosjekt, korkje i Østfold eller andre stader i landet. Senterpartiet har òg registrert ynske frå lokalt hald om raskare oppstart av parsellen Sekkelsten–Krosby på E18. Og når det ligg føre godkjend reguleringsplan for denne strekninga, er vi med på å opne for at Østfold Bompengeselskap får høve til å ta opp lån for å framskunde oppstart – då må føresetnaden vere at selskapet legg fram planar som sikrar rasjonell framdrift av parsellen, slik at ein unngår stopp og ekstrakostnader ved arbeidet.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
Når det gjelder lufthavnstrukturen i Norge, er jeg hele tiden på jakt etter at vi skal ha den beste lufthavnstrukturen ut fra de behovene vi har her i landet. Derfor vil jeg ikke nå avvise å vurdere noen alternativer. I den grad det skulle dukke opp noen alternativer jeg ikke har hørt om pr. i dag, er jeg selvfølgelig villig til å se på dem, om det er på Helgeland eller det er andre steder. Nå har det vært holdt mange innlegg mot det å gjøre noe med konkrete flyplasser. Mitt spørsmål er da: Hvilke flyplasser ønsker representantene som har vært inne på de konkrete flyplassene? Hvilke flyplasser får samferdselsministeren anledning til å vurdere i neste omgang? Slik jeg tolker innleggene hittil i dag, er man i prinsippet interessert i å analysere lufthavnstrukturen, men jeg klarer ikke helt å tolke hvilke lufthavner man faktisk er interessert i å vurdere.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
At denne regjeringen kaster milliarder etter jernbaneskinner, vet jeg ikke om det er stor enighet om. Det er mulig det oppfattes slik, men jeg tror kanskje ikke det er det vi har klart å gjøre ennå, selv om vi vel gjerne skulle gjort det. Når det gjelder hva vi har gjort på luftfarten, vil jeg minne om at denne regjeringen gav en lette på en verdi av 1,5 milliarder kr når det gjaldt flypassasjeravgiften, som et bidrag i forhold til å få prisnivået ned. Det er lagt inn ekstra midler som også vil komme til nytte i forhold til det regionale flyplassnettet nå i revidert nasjonalbudsjett. Det kan vi ikke skryte like mye av når det gjelder kollektivtransport for øvrig på det nivået. Så jeg vil virkelig påstå at vi på luftfarten har gjort en betydelig innsats.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
Vi har det faktum at det går flytrafikk mellom Evenes og Bodø og mellom Narvik og Bodø. De som er avhengige av å bruke Evenes, har et rimelig dårlig tilbud sammenlignet med det Narvik har. Hvorfor det? Jo, fordi de som driver de kommersielle rutene mellom Bodø og Evenes, ser liten butikk i å gjøre det samtidig som de skal gå parallelt med en rute hvor staten er inne og kjøper tjenester. Det finner man ikke kommersielt interessant. Men jeg har fått klare signaler om at hvis passasjergrunnlaget bedres på Evenes – og da vil jeg igjen minne om at mellom 70 og 80 pst. av passasjerne som reiser fra Narvik kommune, pr. i dag faktisk reiser fra Evenes – er det kommersielt interessant å drive den ruten. Det betyr at man kanskje slipper anbud på den ruten. Dermed sparer staten midler, og man får et bedre tilbud for regionen, som da er avhengig av Evenes. Her vil jeg minne om at jeg har fått gode og sterke innspill fra regionen som nettopp har vist til at hvis vi hadde fått et bedre tilbud mellom Bodø og Evenes, ville det ha vært et stort framskritt for regionen.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
Det at flypassasjeravgiften ble senket, har betydning også for det regionale flyplassnettet, for det at trafikken øker, og at det dermed blir bedre økonomi for en del av flyplassene, får også betydning for den totale økonomien for Luftfartsverket, og på den måten også for det regionale flyplassnettet. Jeg vil gjerne få lov til å understreke at det faktisk har en betydning for hele flyplassnettet her i landet. Så til virkningen av en flyplass i forhold til næringslivet. Det har en betydning. Det er viktig at vi får så gode analyser av det som mulig. I den grad vi ikke har det, må vi arbeide for at vi får en best mulig analyse også av disse aspektene. Da vil jeg heller ikke glemme at det faktisk har en betydning i den grad at resultatet av vår politikk blir at vi får et dårligere tilbud. Det har også en stor betydning for næringslivet. Og det er jeg også litt redd for. Så vil jeg minne om et spørsmål jeg har stilt én gang før. Nå er det kanskje slik at det ikke er mitt privilegium å stille så mange spørsmål til Stortinget, men jeg ønsker likevel å gjøre det: Hvilke flyplasser skal samferdselsministeren få lov til å vurdere i neste omgang? For i flere av de innleggene som har vært, sier man: Neste gang samferdselsministeren kommer tilbake med en vurdering – og den skal komme i NTP. Denne analysen ønsker jeg virkelig å gjøre, men jeg må få lov til å vite hvilke flyplasser som skal få lov til å være med i en slik vurdering.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
I de områdene som var berørt av denne analysen som ble gjort for Luftfartsverket, var det dialog med kommuner og fylkeskommuner. Derfor hadde vi innspill på hva som var synspunkter knyttet til de konkrete forslagene om nedlegging. Denne utredningen forelå i departementet før regjeringsskiftet. Det betyr at det var ikke noe nytt som lå her. Vi vet også – ikke minst fra de innspill som har kommet i dag – at en ny gjennomgang kommer ikke til å bli noe enklere enn den som har vært nå. På ingen måte. Det som regjeringen Stoltenberg la fram i forhold til kriterier for en slik analyse, må ligge i bunnen hele veien. Det har vi vært inne på før. Analysen hittil har gått ut på at kanskje er transportstandarden så god i landet at det er flyplasser pr. i dag som det er mulig å legge ned. Så går utviklingen videre, og kanskje vil det være nye flyplasser. I enhver sak er det naturlig – såpass ydmyk må man være – at det skapes et engasjement lokalt fordi man ikke ønsker å miste det man opplever som et gode der man bor, og der man arbeider, for den saks skyld. En nedleggelse av en flyplass vil bety at noen opplever et tap. Men det vi har som oppgave, er å vurdere: Vil regionen og lokalsamfunnet vinne på dette? Det er det vi tror er det vi har lagt fram for Stortinget, og jeg må gjenta: Jeg ser fortsatt ikke hvilke flyplasser som Stortinget ser for seg at vi kan ha i en seriøs analyse.
Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-20:
Først vil jeg si at jeg er glad for innleggene fra saksordføreren, fra regjeringspartiene og Senterpartiet, og fra SV, som også har støttet dette opplegget. Noe av det første jeg gjorde som ny samferdselsminister i fjor høst, var å befare Østfold for å se nærmere på forholdene knyttet til E6 gjennom fylket. Situasjonen har blitt stadig mer uholdbar, med mange tragiske trafikkulykker og dårlig framkommelighet. Det var etter mitt syn helt nødvendig å forsere utbyggingen av denne vegen, både av hensyn til trafikkmengden og ikke minst trafikksikkerheten. Det opplegget Regjeringen nå foreslår, vil føre til at firefelts E6 i Østfold vil kunne stå ferdig i 2009. Det er så tidlig som det pr. i dag planmessig og anleggsteknisk er mulig å ferdigstille utbyggingen, og mange år tidligere enn forutsatt i Nasjonal transportplan. Med det finansieringsopplegget Stortinget nå slutter seg til, vil firefelts E6 fram til Åsgård ferdigstilles i 2005, bl.a. fordi vi stiller til disposisjon ytterligere 40 mill. kr i 2002 for å framskynde utbyggingen på strekningen Jonsten–Patterød. Jeg er svært tilfreds med at et flertall i Stortinget, bestående av regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, støtter Regjeringens forslag. Jeg vil understreke at E6 gjennom Østfold er en av våre viktigste veger. Utbyggingen vil komme ikke bare befolkningen i Østfold, men hele landet, til gode. Ikke minst gjelder det næringslivet. Flertallet støtter også Regjeringens forslag om bompengefinansiering av ny Svinesundsforbindelse, slik at ny bru ved Svinesund kan stå ferdig i 2005, ved 100-årsjubileet for unionsoppløsningen. Det vil nå være mulig å ta fatt på anleggsarbeidet med Svinesundsforbindelsen allerede på ettersommeren. Ny Svinesundsforbindelse omfatter firefelts veg mellom Nordby i Sverige og Svingenskogen i Norge, inklusiv ny bru over Iddefjorden. Som nevnt i proposisjonen, skal ikke forsering av E6-utbyggingen gå på bekostning av utbyggingen av E18 gjennom Østfold. Også utbyggingen av E18 er viktig. I tråd med flertallsinnstillingen vil jeg komme tilbake til Stortinget i statsbudsjettet for 2003 med et forslag til videre framdrift for prosjektet Sekkelsten–Krosby på E18.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2002-06-20:
Eg må fyrst få seia at eg er glad for at statsråden ikkje var så aggressiv i si tilnærming til stortingsfleirtalet som saksordføraren var. Det kan vera at det er lurt, dersom ein ynskjer å få fleirtal for nokre saker i denne salen framover, at ein ikkje gjer alle til fiendar. Til spørsmålet frå statsråden, som for så vidt inneber eit spørsmål frå meg i neste omgang, vil eg seia at dette må gjelda dei flyplassane der ein har fått greidd ut at dei totale samfunnsmessige tilhøva tilseier at dei skal leggjast ned. Det er ikkje snakk om dei samferdselsøkonomiske tilhøva eller Luftfartsverket sin økonomi, men om dei totale samferdselsøkonomiske tilhøva tilseier at ein skal leggja dei ned. Det må gjelda dei flyplassane der ein har sett til at akseptable alternativ er på plass før flyplassen vert lagd ned, medrekna tilbringartenesta til og frå flyplassen, og dei flyplassane der det har vore gjort eit godt fotarbeid i tett samarbeid med dei det gjeld, før ein kjem med forslag til at flyplassane skal leggjast ned, og der det er aksept eller i alle fall forståing for at ein må gjera det på ein ny måte. Då er mitt spørsmål til statsråden: Kan me gå ut frå at statsråden gjer desse vurderingane før me får ein ny gjennomgang av flyplasstrukturane i Nasjonal transportplan? Det er ikkje slik at me ikkje er tøffe nok til å leggja ned ein flyplass, men det er kraftige inngrep i sårbare lokalsamfunn det handlar om. Då må me ha eit skikkeleg grunnlag for avgjerdene. I tillegg må me ha skikkeleg tid til å behandla sakene. Dersom statsråden kan lova det, skal me ta ein seriøs debatt i samband med Nasjonal transportplan.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2002-06-20:
Flertallet i denne innstillingen mener at spørsmål om flyplasstruktur bør ses i sin fulle bredde i sammenheng med rulleringen av Nasjonal transportplan. Vi i Arbeiderpartiet mener at et perspektiv bør være hvilke muligheter og hvilket utviklingspotensial som er knyttet til et godt flyplass- og reisetilbud, og ikke bare relativt avgrensede vurderinger av kostnader. Arbeiderpartiet mener at vurderinger av å innlemme andre flyplasser og eventuelt av behov for nye istedenfor de eksisterende flyplassene, hører hjemme i en slik sammenheng. Det er håp i hengande snøre, sies det. Gjentatte ganger både i stortingssalen og gjennom skriftlige spørsmål har jeg interpellert samferdselsministeren om Lista flyplass i Farsund. Like mange ganger har jeg og lokalsamfunnet stått igjen uten svar. Siste gang var gjennom et skriftlig spørsmål 10. juni i år. Spørsmålet var: «Hva er kriteriene for å komme inn på kortbanenettet ?» Svaret var at Lista lå ca. 100 km fra Kjevik, og at E39 går gjennom Vest-Agder fylke. For det første er distansen til Lista ikke rett. Men hva slags svar er dette? Jeg spurte hva kriteriene for å komme inn på kortbanenettet var. Da forventer jeg svar på det. Jeg er fra regionen, og selvsagte ting er det unødvendig å fortelle meg. Reisetiden fra Lista til Oslo er 5 timer, er reisetid et kriterium? Regionen har et elendig veinett, er dette et kriterium? Vest-Agder fylke og Farsund kommune har søkt om driftstilskudd, er dette noe som blir vektlagt? Forrige uke vedtok Stortinget nytt veinett i regionen. Når veien er ferdig om 3–4 år, vil flyplassen ikke trenge statlige midler. Flyplassen var en militær flyplass fram til Forsvaret la ned sin virksomhet på 1990-tallet. Hvis aktiviteten som i dag sponses av private, blir lagt ned, vil kostnadene for statens opprydding beløpe seg til ca. 500 mill. kr. Det må være mulig å bruke sunn fornuft. Det er håp i hengande snøre! Dermed har statsråden fått en konkret flyplass som hun kan vurdere i Nasjonal transportplan.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Rutedriften på Leirin Fagernes Lufthavn var av Regjeringen foreslått tatt ut av anbudsordningen. I stortingsproposisjonen fra statsråden står det ingen ting om chartertrafikken fra utlandet. Det står heller ikke et ord om flyskolen som nå er etablert på Fagernes Lufthavn, og heller ikke et eneste ord om NATO-kursene som foregår hver eneste vinter. Hele stortingsproposisjonen består av negativitet og faktiske feil. Antall brukere henvises til år da flyplassen stort sett ikke hadde flyruter. Videre henvises det til at man har et tilfredsstillende kollektivtilbud fra Fagernes til Gardermoen. Et tilfredsstillende kollektivtilbud er for departementet 25 mil med buss Fagernes – Oslo, så vente og skifte over til buss til Gardermoen. 250 km og 5 timer er altså tilfredsstillende for departementet. Det er utrolig, men sant. At folk dermed tar bilen den korteste veien gjennom Oppland, nemlig Rv 33 til Gardermoen, virker for departementet å være helt utrolig. I våre forhandlinger med regjeringspartiene hadde departementet lagt inn at naturlig reisemåte ut i den store verden skulle gå med fly fra Sogndal. Tenk det! Hvor er geografikunnskapene til departementet? Bil eller kollektivtrafikk fra Fagernes over Fillefjell, deretter ferge over fjorden og så fly fra Sogndal til Gardermoen før man reiser ut i den store verden. Dette kom fra departementet. At dette departementet ikke har særlig sans for Valdres, har jeg skjønt i mange år, men maken til dårlige geografikunnskaper har jeg aldri før møtt. Det står til stryk. La nå Leirin få 3 år på seg, og jeg håper at Arctic Air får det nye anbudet ved neste anbudsrunde. De vil allerede i år ha tre ganger det antall passasjerer som Luftfartsverket har i sine prognoser. Så vil jeg minne Oslo-representanten Kjæstad om at besparelsen er kun 46 mill. kr for tre flyplasser i Distrikts-Norge. Når representanten Kjæstad bruker flytoget til Gardermoen, har Oslo-representanten Kjæstad fått 9 milliarder kr i statlig støtte, og i år er underskuddet 60 mill. kr, fordi 45 km på motorvei var for langt. Så det er representanten Kjæstad som er den mest kostbare for skattebetalerne, og Oslo-representanten burde be Distrikts-Norge om unnskyldning, herr president.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Beklager, det er langt på natt.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Det er en glede at statsråden nå endelig er kommet litt på banen når det gjelder E6. Det tok sannelig lang tid. Statsråden har fulgt i sporene til tidligere statsråder når det gjelder å behandle norsk veibygging på en dårlig måte – og spesielt E6. E6 gjennom Østfold er Norges hovedvei for eksport og import på landeveien. I årtier etter årtier har veiene på norsk side blitt sultefôret, mens svenskene har bygd ut nesten til norskegrensen og vil være ferdig senest i 2005. Statsråden har gjort et lite forsøk på en spinkel utbyggingsforsering, men her har alle partiene, unntatt Fremskrittspartiet, igjen lagt kostnadene på bilistene – bommer over alt, nå også en for å finansiere ny Svinesundsbro. Fremskrittspartiet vil ha fortgang i utbyggingen av E6/E18 fra Svinesund/Ørje via Oslo til Kristiansand. Veiprosjektene foreslått av Fremskrittspartiet dekker fylker med til sammen over 2 mill. innbyggere, dvs. 47 pst. av landets befolkning. Provenyet av avgifter på biler og bilbruk for inneværende år er budsjettert med over 32 milliarder kr – uten bompenger. 47 pst. av dette er ca. 15,4 milliarder kr. Byggeprisen for hele dette enorme veisystemet er altså finansiert av brukernes alminnelige bil- og bensinavgifter i løpet av mindre enn åtte måneder. Et annet forhold er at antall trafikkulykker vil bli dramatisk redusert. Den nye firefelts strekningen på E18 mellom Drammen og Horten er et meget illustrerende eksempel. Her var det årlig 2–3 dødsfall og 25–30 skadde pr. år før utbyggingen. Etter utbyggingen og innføringen av 100 kilometers fartsgrense er ulykkene tilnærmet lik null. Et omfattende firefelts veisystem på landets tettest trafikkerte veistrekninger vil spare samfunnet for enorme midler og redusere antall nye trafikkofre. Til slutt vil jeg ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet, som er tatt inn i innstillingen.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2002-06-20:
Hovedinnlegget fra Kristelig Folkeparti er holdt. Jeg har først og fremst bedt om ordet for å be om at avstemningen blir lagt opp slik at jeg får anledning til å stemme imot begge forslagene i innstillingen. Jeg vil presisere at det ikke betyr at jeg ikke i framtiden vil være med på å legge ned lufthavner, med avbøtende tiltak på plass. Men det er én lufthavn som er foreslått lagt ned, som jeg ikke kan være med på å legge ned, og det er Vardø Lufthavn. Det er den ene årsaken til at jeg må få stemme imot mindretallsforslaget. Når det gjelder flertallsforslaget, går det etter mitt skjønn for langt i å foreskrive hva Regjeringen skal ta hensyn til i forbindelse med framlegget til Nasjonal transportplan. Jeg ber derfor om å få anledning til å stemme imot begge forslagene.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2002-06-20:
Fremskrittspartiet foreslår i Dokument nr. 8:106 at Stortinget gir Regjeringen fullmakt til å ettergi 3,6 milliarder kr som er gitt som lån til Oslo Lufthavn AS, Gardermoen. Det argumenteres i Dokument nr. 8-forslaget med at verdiene fra Fornebu, ca. 2,3 milliarder kr, ikke i sin helhet ble overført til Gardermoen, slik forutsetningen var. Jeg vil på vegne av komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, vise til at det i 1999 ble bevilget 2,3 milliarder 1992-kroner, over Luftfartsverkets budsjett til innskudd i ansvarlig lånekapital fra Luftfartsverket til Oslo Lufthavn AS. Flertallet i komiteen er enig med departementet i at betegnelsene for tilføring av egenkapital til Oslo Lufthavn AS dermed er oppfylt. Jeg registrerer at forslagsstillerne har endret argumentasjon etter at departementets svar forelå. Jeg siterer fra innstillingen: «Disse medlemmer mener det er urimelig at flypassasjerene skal betale alle ekstrakostnader som følge av at hovedflyplassen på Gardermoen ble mye dyrere enn om en annen lokalisering var blitt valgt.» Det er etter mitt skjønn en annen argumentasjon enn det som ligger til grunn i Dokument nr. 8-forslaget. I Kristelig Folkeparti tolker vi snuoperasjonen i argumentasjonen som et uttrykk for at Fremskrittspartiet innser at verdiene fra Fornebu i sin helhet er overført til Gardermoen. Den vanskelige situasjonen for luftfarten og for Luftfartsverkets økonomi vil vi komme tilbake til i de årlige budsjettene. Kristelig Folkeparti er med i flertallet i komiteen, som avviser det fremsatte forslaget i Dokument nr. 8:106.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2002-06-20:
Jeg vil slutte meg til det som saksordføreren har lagt fram. Jeg vil så legge til litt fra meg selv – og fra Høyres ståsted. I motsetning til Stoltenbergregjeringen har denne regjeringen klart å forsere utbyggingen av E6 med flere år. Jeg vil i den anledning gi honnør til statsråden. E6 gjennom Østfold får stadig store overskrifter i riksmedia. Hver gang jeg ser E6 nevnt, forbinder jeg det med noe tragisk. Veistrekningen er sterkt trafikkbelastet, og mange tragiske ulykker skjer her. Denne veistrekningen er en viktig transportkorridor til og fra kontinentet, spesielt for tungtrafikken mellom Norge og Sverige. I Nasjonal transportplan for 2002–2011 er det ikke omtalt noe konkret om når Østfoldpakka skal stå ferdig. Imidlertid innebærer rammene i transportplanen at ferdigstillelse vil kunne ta 15–20 år. I budsjettbehandlingen for 2002 uttalte flertallet i samferdselskomiteen følgende, og jeg viser til Budsjett-innst. S. nr. 13 for 2001–2002. «Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, vil vise til den sterke trafikkveksten som har vært på E6 gjennom Østfold de siste årene. E6 gjennom Østfold er Norges viktigste vegstrekning for eksport og import på landevegen og det er viktig at strekningen blir bygget ut til firefelts motorveg raskere enn det ble lagt opp til ved Stortingets behandling av Østfoldpakka.» Derfor er det gledelig at Regjeringen har lagt fram denne proposisjonen. Det betyr forsert utbygging av E6 i Østfold til firefelts motorvei. Målet er at den skal stå ferdig i 2009. Forslaget omfatter felles bompengefinansiering med Sverige av ny Svinesundsforbindelse. Denne forbindelsen tas ut av Østfoldpakka, og de frigjorte midler skal brukes til forsert utbygging av E6 i Østfold. E18, som inngår i Østfoldpakka, vil ikke bli berørt av dette og vil ha en framdrift som planlagt. Når det gjelder strekningen Sekkelsten–Krosby, ny E18 gjennom Østfold, har den ifølge Nasjonal transportplan oppstart i 2004. Vi er kjent med at det er ferdig reguleringsplan for nevnte strekning, og signaler fra lokalt hold er et ønske om en oppstart tidligere. Høyre er positiv til at bomselskapet eventuelt kan ta opp lån for å framskynde oppstarten, og da etter planer som sikrer en rasjonell framdrift av parsellen. Vi vil for øvrig komme tilbake til saken i forbindelse med budsjettet for 2003. Med denne forseringen av utbyggingen av E6 og E18 gjennom Østfold har vi all grunn til å glede oss. Den nye veistrekningen gjennom Vestfold viser oss viktigheten av å satse på firefelts veier der trafikkmengden er stor og økende. Vi sparer mange liv, og mange menneskelige tragedier vil bli unngått. Denne investeringen må også ses på som en god samfunnsøkonomisk investering.
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-06-20:
Det er ikke på grunn av min spesielle taletrengthet at jeg tar ordet kl. 01.40., men i iver for sakens realiteter. Høyre i Østfold, som gikk til valg på dette, ønsket å gjøre det som stod i vår makt for å få en forsert utbygging av E6 og E18 gjennom Østfold. Det er svært gledelig at Regjeringen, og nå stortingsflertallet senere i natt, har tatt signalene fra østfoldingene. 30 års utrettelige kamp krones endelig med forsert utbygging av E6 gjennom Østfold. «Blodveien»s tider er snart forbi. Endeløse køer, dødsfall og mange lemlestelser har påvirket beslutningen om en ny E6 gjennom Østfold. 21. juni 2002, er en god dag for hele Østfold, men også for Norge, særlig når det gjelder sikkerheten, og ikke minst i forhold til norsk næringsliv. Hvis man ser i St. prp. nr. 68, så står det: «For den norske delen av prosjektet et netto nytte kostnadsforholdet beregnet til 0,2. Det er hovedsakelig innsparing i tids- og kjøretøykostnader(720 mill. kr) samt innsparte og reduserte ulykkeskostnader(320 mill. kr) som gjør prosjektet lønnsomt.» (720 mill. kr) (320 mill. kr) Planene fra Regjeringen er en klar prioritering av E6 og Østfold på grunn av økte trafikkmengder og dårlig veisikkerhet. Østfold har vært det undertrykte fylket i lang tid, og Arbeiderpartiets epoke i regjeringskvartalene sendte pengene i helt andre himmelretninger. Nye koster i regjering og storting har gjort at Østfold har blitt satt på kartet etter mange år med ørkesløs vandring hvor intet skjedde. De gamle planene vedtatt av det forrige storting så sent som i 2001, hadde ingen plan for når E6 skulle står ferdig. Jeg leser fra Innst. S. nr. 265: «Det er i NTP 2002-2011 ikke uttalt noe nærmere om når utbyggingen vil kunne stå ferdig. Imidlertid innebærer rammene i transportplanen at ferdigstillelse av E6 i Østfold vil kunne ta 15-20 år.» I 1973, da man bygde ut E6 til tofelts vei, la man også til rette for en firefelts utbygging, men ingen trodde det ville ta opptil 50 år før man fikk en firefelts utbygging. Man skal være klar over at trafikkmengden de siste fem år har økt med 53 pst. I tillegg til det vil jeg nevne at trafikken gjennom Østfold står for ca. 80 pst. av all trafikk på vei og bane til utlandet. I Regjeringens program, Sem-erklæringen, er det også fremmet en samferdselspolitikk som sikrer god fremkommelighet og effektive transportkorridorer. Dette er et godt eksempel på det, og jeg vil sitere samferdselsminister Skogsholm, som har vært en meget iherdig forkjemper for Østfold, og jeg vil takke henne for den innsatsen hun har gjort: «Dette er ikke holdbart, og regjeringen ønsker derfor å framskynde utbyggingen», uttalte ministeren. Jeg vil gi en takk til Regjeringen og til samferdselsministeren for det arbeidet hun har gjort.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-05-06:
På vegne av Morten Lund og meg sjøl vil jeg fremme et forslag om å lovfeste kjønnsnøytrale pensjonsordninger.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2002-05-06:
Jeg støtter helt og fullt det som Julie Christiansen nevnte. Jeg tror også at det er uhyre viktig å få til næringsutvikling, og i den forbindelse at man får økt adgang til markedene, for uten økt adgang til markedene er det vanskelig å få til næringsutvikling. Jeg synes også det er positivt at man har innledet samarbeid med NHO om det. Det jeg vil legge til, hvis man skal være tilbakeskuende på forrige periode og debatten i valgkampen, er at dette ikke må komme som noen erstatning for det tradisjonelle bistandsarbeidet vi har hatt. Hvis vi ser på situasjonen i mange av de fattigste landene, er det klart at det heller ikke er lett å få til verken handel eller næringsutvikling hvis man ikke har utdanning, hvis man ikke har grunnleggende helsestell og den infrastrukturen som land må ha for i det hele tatt å få til noe på disse områdene. Derfor er det positivt at det er full enighet om dette. Når jeg hadde en liten visitt vedrørende dette i mitt innlegg, var det i og for seg ikke for å ta opp en debatt fra valgkampen, det var mer for å understreke betydningen av at Kristelig Folkeparti stod fast her. Det var ikke uten grunn at det var en diskusjon på Sem om dette. Det hadde jo sammenheng med at det ikke bare var en diskusjon om prosentsats, men at Høyre hadde foreslått betydelige nedskjæringer både til FN og i Norges bilaterale bistandsprosjekter, bl.a. i Afrika. Det var jo veldig fint at det falt bort, og at det nå er bred enighet om disse tingene i Stortinget – unntatt når det gjelder Fremskrittspartiet, som har stilt seg på sidelinjen.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2002-05-06:
Jeg vil si meg enig i det som Høglund nå sa. Jeg har også beskrevet dette ganske inngående i den boka som jeg nettopp utgav, der jeg påpekte at millioner av mennesker i store deler av Asia er blitt løftet opp fra fattigdom ved hjelp av alminnelig handel. Jeg vil påstå at da kineserne kom med i internasjonal handel i større grad, ble faktisk flere hundre millioner mennesker løftet opp fra den aller verste fattigdom, og det har skjedd rett og slett gjennom alminnelig handel. I andre deler av Asia har det samme skjedd. Men når jeg har sagt det, vil jeg holde fast ved at det er nødvendig å videreføre den bistandspolitikken vi har hatt, for å sette flere i stand til å delta i internasjonal handel. For eksempel: Når mange av de fattige landene nå er negative i forhold til WTO, er det fordi de rett og slett ikke har muligheten til å oppfylle reglene. Bare noe slikt som å holde seg med en administrasjon for å kunne være med i WTO, er jo en ganske stor byrde. Det sier seg selv at hvis man skal være med i internasjonal handel basert på klare regler, må man kunne konkurrere på like vilkår, og man må kunne gjennomføre de tiltakene som er foreskrevet i WTO-regelverket. Så det er fortsatt viktig med bistand. Men jeg er helt enig i at handel er viktig, og at vi her bør ta sikte på å være et foregangsland. Det har vi vært gjennom de tiltakene vi nå gjør for MUL-landene, og vi bør gå videre til mellominntektslandene.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2002-05-06:
Spørsmålet om de palestinske flyktningenes fremtid er sannsynligvis det vanskeligste i forhandlingene mellom palestinere og israelere, som helt sikkert vil begynne igjen. Jeg ser ingen annen mulighet for å løse det spørsmålet enn at det internasjonale samfunn tar et klart ansvar for det. Det er ikke mulig for de to partene å løse spørsmålet. Det fondet som vi har tatt til orde for, og som vi håper kan følges opp av andre land, er ikke ment å skulle undergrave internasjonal lov og rett, men det er ment som et tiltak for å understøtte partenes mulighet til å komme fram til enighet. For uansett hva de kommer fram til, uansett hvordan prinsippet om retten til å vende tilbake skulle bli utformet i praksis, er det sannsynligvis snakk om den største internasjonale aksjonen noensinne for å løse dette spørsmålet. Man kommer ikke utenom kostnadene, uansett hvordan dette løses. Derfor vi har tatt til orde for at Norge her bør gå i bresjen, slik at man har noe å stille til rådighet for partene den dagen de skulle komme til forhandlingsbordet igjen, slik at de kan få en mulighet til å løse antakeligvis det vanskeligste spørsmålet i fremtidige forhandlinger.