Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2015-10-05:
Det 160. storting er åpnet, og vi er allerede i gang med å møte de utfordringene som vi nå står overfor. Regjeringen har gjennom trontalen pekt på en rekke felt som man vil prioritere i tiden som kommer, og inviterer Stortinget til å være med på det arbeidet. Fremskrittspartiet vil i den kommende perioden fortsette å jobbe for en enklere hverdag for folk flest. I regjering har vi vist handlekraft, og derigjennom klarer vi å skape både en tryggere og en enklere hverdag for folk flest. Vi gir folk flest større frihet i sitt eget liv gjennom å legge til rette for at den enkelte i størst mulig grad skal kunne ta sine egne, frie valg. Jeg vil i mitt innlegg ta for meg noen av de utfordringene som både Stortinget og regjeringen vil måtte ta tak i og jobbe videre med i tiden som kommer – det være seg de store utfordringene vi nå ser i Europa, der store menneskemengder er på flukt, på søken etter en trygg havn å være i. Videre ser vi at en langt fra har klart å stabilisere forholdet mellom Russland og Vesten etter den uakseptable aggresjonen som Russland viste overfor Ukraina. Og videre ser vi at vårt eget land nå står overfor store utfordringer knyttet til en nødvendig omstilling i norsk næringsliv, særlig i olje- og gassektoren, som en følge av at vi har fått en halvering av oljeprisen på relativt kort tid. Dette har medført – som vi også tidligere har hørt – at en del fylker har fått en negativ utvikling hva gjelder arbeidsledigheten. Det utspiller seg nå en humanitær krise både utenfor og innenfor Europas grenser, da særlig som følge av borgerkrigen i Syria, men også i forbindelse med IS’ ekstreme, voldelige metoder for å vinne territorier både i Irak og i Syria. Flere finner trygghet i Europa. Men samtidig ser vi at altfor mange ikke får dekket sine grunnleggende behov der de er. Den enorme pågangen av asylsøkere som nå er på vandring gjennom Europa, er på langt nær bare syrere. Det er også andre – fra en rekke andre land. Det dreier seg om Afrika, Irak, Afghanistan, serbere – ja vi hører til og med om russere som benytter anledningen nå. Dette skaper, som sagt, store problemer ved at registreringen av nyankomne til både Italia, Hellas og andre land innenfor Schengen-området nå har brutt fullstendig sammen. Dette gjør at man ikke lenger har noen oversikt over hvem som til enhver tid befinner seg hvor – og, ikke minst, hvor de er på vei. Dette kan ikke fortsette. Fremskrittspartiet er glad for at EU nå har igangsatt et arbeid med å gjenopprette grensekontrollen i Schengens yttergrense, og at regjeringen følger dette opp fra norsk side. FN har bedt om ca. 60 mrd. kr til nødhjelp i de syriske nærområdene, men har kun fått lovnader om ca. en tredjedel av disse midlene og mangler 30–40 mrd. kr. Syrere i nærområdet mangler mat, vann, medisiner og tak over hodet. Hundretusenvis foretar en desperat reise over Middelhavet fordi de mangler de mest elementære tingene i nærområdet. Fremskrittspartiet ønsker å hjelpe flest mulig. Derfor foreslo Fremskrittspartiet før sommeren å bevilge 1 mrd. kr mer til tiltak i nærområdet enn det stortingsflertallet kom fram til, selv om også stortingsflertallet var med på å bevilge ekstra midler. Denne ekstra milliarden ble nedstemt av stortingsflertallet, all den tid debatten før sommeren i stor grad dreide seg om mottak av 8 000 flyktninger til Norge, og om hvordan dette skulle skje. Den asyltilstrømmingen til Norge som vi nå ser, setter denne saken i et litt annet perspektiv. Hvis man ser på den utviklingen som vi nå står oppe i, ser man at vi i hvert fall nærmer oss det estimerte tallet for asylsøkere til Norge, på 20 000 personer. Dette vil skape betydelige utfordringer i form av å skaffe husly, helsetjenester, saksbehandling og registrering av den enkelte – dette bare ut fra den situasjonen man så for bare noen få uker siden. I tillegg ser vi at mangel på mat, drikke, husly og helsetjenester – de store manglene – i nærområdet i seg selv er med på å drive enda flere på flukt, også personer som har funnet en trygg havn i flyktningleirene. Dette gjør at vi må sørge for at man får på plass betydelig flere midler i nærområdet, sørger for at man får på plass tilstrekkelig med mat, sørger for trygghet i leirene, sørger for medisinsk hjelp, sørger for skole, utdanning etc., slik at vi nettopp kan få hjulpet flest mulig. Fremskrittspartiet er glad for at regjeringen har tatt initiativ til en giverlandskonferanse for å få på plass ytterligere hjelp i nærområdene, og støtter regjeringen i det arbeidet. Regjeringen og regjeringspartiene fører en politikk for både å sikre eksisterende arbeidsplasser og å skape nye og framtidsrettede arbeidsplasser. Dette gjøres gjennom en meget aktiv næringspolitikk og gjennom en skatte- og avgiftspolitikk som skal gjøre det enklere og mer lønnsomt for norske eiere å eie norske bedrifter. Det er arbeid som driver Norge. Arbeid skaper identitet og gir oss økonomisk trygghet. Takket være de oljeinntektene som vår nasjon har fått, har vi kunnet skape det velferdssamfunnet som vi nå har. Når arbeidsplassene forsvinner, opplever mange en krise. Norge har lav arbeidsledighet når vi ser på nasjonalplanen, men vi ser dessverre at innenfor noen næringer er arbeidsledigheten nå økende. Det er ingen trøst for dem som mister arbeidet sitt, at landet som sådant fortsatt har lav ledighet. Det er særlig innen olje- og gassvirksomheten en nå ser de store utfordringene. Dette rammer selvsagt verftene, rederiene, utstyrsleverandørene osv. Disse endringene skjer som en konsekvens av at oljeprisen på relativt kort tid har falt fra nærmere 110 dollar fatet til under 50 dollar fatet. I tillegg ser vi at Brasil iverksetter enda flere proteksjonistiske tiltak, slik at norske offshorefartøy må forlate den brasilianske sektoren og havner i Norge, i opplag. Det er nettopp i kystfylkene fra Aust-Agder til Møre og Romsdal vi nå ser at ledigheten øker, mens den i ti fylker fortsatt enten er stabil eller lavere enn det den var for et år siden. Norge har tidligere stått overfor tøffe utfordringer og kommet styrket ut av det. Det vil vi også gjøre nå, men da kreves det politisk handlekraft. Derfor igangsetter Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen en rekke tiltak for å trygge norske arbeidsplasser. Det blir gjort en historisk satsing på vei og bane, på forskning og innovasjon. Man har fremmet en ungdomspakke – flere lærlinger og raskere oppfølging. Man har fremmet verftspakken, en vedlikeholdssatsing på 2,5 mrd. kr når det gjelder verftene. Vi har styrket verftsindustrien med bl.a. 320 mill. kr til økt vedlikehold i Sjøforsvaret og nytt kystverkfartøy, 170 mill. kr til marin forskning og oppgradering av forskningsfartøy. Vi har lagt fram en ungdomspakke, som sagt – den ble lagt fram 17. august – med en rekke tiltak. Dette er bare noen av de tiltakene som regjeringen har varslet, og som man allerede er i gang med. Dette viser at regjeringen er handlekraftig når det gjelder å møte utfordringene. I tillegg gjøres det en rekke andre tiltak som skal være med på å forme framtidens næringspolitikk – også inn i det grønne skiftet. Norsk næringsliv har mye å bidra med i framtidens klima- og miljøpolitikk. Dette må gjøres på en rekke felt. Mange land er allerede i gang, i likhet med Norge. Styrking av Miljøteknologifondet er derfor et meget godt tiltak for å komme videre, samtidig som det nå føres en reell politikk for å få mer gods fra vei og over til sjø. I tillegg er vi inne i en historisk satsing når det gjelder investering i og vedlikehold av jernbane og veier. I tillegg har regjeringen, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, lagt fram en del forslag om endringer innenfor avgiftspolitikken når det gjelder bil. Det skal kunne lønne seg å velge det mest utslippsvennlige kjøretøyet uten at en er nødt til å straffe dem som har valgt annerledes.