Lars Sponheim (Venstre), 1999-03-26:
Innstillingen fra næringskomiteen viser at det er bred tilslutning til at hovedmålet med næringspolitikken skal være å bidra til økt verdiskaping for å sikre overordnede mål om velferd og sysselsetting. Som komiteen peker på, må næringspolitikken for et nytt århundre ta innover seg noen grunnleggende utfordringer: Tidlig i neste århundre vil petroleumsinntektene bli vesentlig mindre.I samme periode vil andelen eldre i befolkningen øke.Vi vil oppleve en tiltagende knapphet på kompetent arbeidskraft.Økende kapitalmobilitet og friere verdenshandel gir økt konkurranse mellom land om å tiltrekke seg investeringer. Og sist, men ikke minst:Den teknologiske utviklingen, særlig den nye informasjons- og kommunikasjonsteknologien, vil omforme hele samfunnet på en måte vi i dag bare ser konturene av, trolig også i et høyere tempo enn de fleste av oss kan forestille seg. Jeg tror ikke disse utviklingstrekkene skal fremstilles som et skremmebilde vi bør prøve å unngå. Tvert imot – framtidsbildet gir helt nye muligheter til et nyskapende norsk næringsliv og til den generasjonen som skal skape verdiene i framtiden. Men det krever en næringspolitikk som er tilpasset disse utfordringene og ikke bare er opphengt i tradisjonell tenkning og tradisjonelle virkemidler. Regjeringen legger vekt på å skape en helhetlig næringspolitikk. Næringsutvikling og verdiskaping må ligge til grunn for alle politikkområder som påvirker bedriftenes rammebetingelser. Med bakgrunn i dette prinsippet og de utfordringene samfunnet står overfor i det nye århundret, har Regjeringen utformet en fireleddet strategi for den nye næringspolitikken: 1. Det skal bli enklere å starte og drive bedrifter.2. Det skal satses på utvikling av kunnskap og kompetanse.3. Det skal legges til rette for et allsidig og miljøvennlig næringsliv i hele landet. Og sist, men ikke minst:4. Det skal legges til rette for at norsk næringsliv kan utnytte mulighetene i en globalisert økonomi. Regjeringen har med den nye næringspolitikken lagt fundamentet for en næringsnøytral politikk som ikke favoriserer enkeltnæringer eller -bedrifter, men som legger grunnlaget for omstilling om innovasjon uavhengig av lokalisering og sektor. Jeg har merket meg at kritiske røster, også i komiteen, hevder at denne meldingen inneholder få konkrete forslag. Jeg finner grunn til å understreke at næringsmeldingen hele veien har vært ment som en overordnet strategisk melding for framtidens næringspolitikk. De konkrete forslagene som skal sørge for at strategien blir gjennomført, hører hjemme i de mer avgrensede meldingene, i budsjettsammenheng og i Regjeringens daglige arbeid. Denne oppfølgingen er vi på mange områder allerede godt i gang med. For å gjøre det enklere å starte og drive bedrifter har Regjeringen spesielt satt arbeidsvilkårene for nyetablerere og små bedrifter i fokus. Jeg har merket meg at denne prioriteringen blir dratt i tvil fra enkelte hold, også i komiteen. For Regjeringen er en slik strategi en nødvendig konsekvens av den omfattende nyskapingen vi må ha i samfunnet vårt de kommende årene. Vi må selvfølgelig ha et mangfold av både store, mellomstore og små bedrifter i Norge, men ser vi på vekstmulighetene framover, ligger de først og fremst i bransjer med overvekt av små bedrifter – ja i stor grad til og med ennå ufødte bedrifter. Dette er kjernen i vår tankegang om et nyskapende Norge, og det er dette som er bakgrunnen for vårt søkelys på nyetablerere og små bedrifter. Som et ledd i denne satsingen la vi fram en handlingsplan for små bedrifter sammen med statsbudsjettet for 1999. Formålet med planen er å bedre vilkårene for dem som faktisk omsetter egne ideer til lønnsom virksomhet. Dette er en prosess som tar tid, og tiltak må utformes i forhold til de hindringer bedriftene står overfor. Vi har allerede integrert forslag fra handlingsplanen i årets budsjett, men vi ønsker å gå enda lenger, bl.a. når det gjelder vilkårene for familieeide bedrifter. Skjemaveldet legger i dag beslag på unødig store ressurser i næringslivet. Gjennom handlingsplanen har vi begynt arbeidet med å fjerne eller endre unødige detaljreguleringer. Dette er helt i tråd med komiteens henstilling til Regjeringen om å redusere omfanget av lover og forskrifter. Som en del av programmet «Et enklere Norge», ledet av statsministeren, skal vi videre sørge for at det blir enklere for næringslivet å ha kontakt med det offentlige, både som tjenesteorgan og som myndighetsorgan. Jeg er derfor fornøyd med komiteens tilslutning til at vi må ha en brukerorientert, serviceinnstilt og kompetent offentlig sektor. Jeg er videre fornøyd med komiteens tilslutning til at SND fortsatt skal være den sentrale organisasjon for statlig næringsfinansiering. Vi har lagt stor vekt på at SND skal være et samordnende organ for bedriftenes kontakt med det offentlige apparat, særlig på regionalt og lokalt nivå. Regjeringen tar sikte på å legge fram en stortingsmelding om SND i vårsesjonen 2001. Meldingen vil evaluere SNDs måloppnåelse og gi en vurdering av de organisatoriske forholdene. Som et ledd i arbeidet med meldingen vil jeg sette i gang brede eksterne evalueringer av virksomheten. Næringsmeldingen slår fast at utdanning og kompetanseutvikling vil stå helt sentralt i framtidens næringspolitikk, og jeg registrerer at dette får bred tilslutning i komiteens innstilling. Det nye næringslivet er basert på kompetanse, forskning og ny teknologi, og er avhengig av høyt kvalifisert arbeidskraft og kontinuerlig satsing på forskning og utvikling. Kompetanse vil i framtiden være bedriftenes viktigste konkurransefaktor. En framtidsrettet næringspolitikk vil stå og falle på en god utdannings- og forskningspolitikk. Jeg er derfor enig med komiteen i at dette området må prioriteres høyere, og at dette må skje i et samspill mellom næringslivet og det offentlige. Jeg vil spesielt trekke fram behovet for å sikre tilgangen på kompetanse innenfor informasjonsteknologi, fordi det vil bli en kritisk faktor i årene som kommer. Regjeringen la i fjor fram en næringsrettet IT-plan som inneholdt 40 konkrete tiltak. Et av disse var å opprette 500 nye studieplasser innen IT-fag. Dette løftet har vi ikke bare holdt, det har blitt opprettet hele 835 nye slike studieplasser. Vi vil i løpet av våren legge fram en egen stortingsmelding om elektronisk handel og den nye Internettøkonomien for å møte offensivt de utfordringene teknologien gir norsk næringsliv. Jeg vil spesielt trekke fram de mulighetene informasjonsteknologien gir til en desentralisert næringsstruktur som kommer alle deler av landet til gode. I innstillingen pekes det spesielt på viktigheten av å fremme entreprenørskap i skole og utdanningssystemet. Regjeringen er gjennom «Nasjonal satsing på entreprenørskap» i gang med et slikt arbeid. Formålet er at etablererkunnskap og praksis skal integreres i hele utdanningssystemet. Økt samarbeid mellom utdanningsinstitusjoner, lokalsamfunn og næringsliv vil dermed danne grunnlaget for aktive lokalmiljøer med positive holdninger til det å skape sin egen arbeidsplass. Slike holdninger tror jeg er avgjørende for å kunne få et nyskapende Norge. Det vil aldri bli slik at alle som prøver seg med noe nytt, lykkes. Da er det viktig at vi har en gründerkultur hvor vi støtter opp under dem som prøver seg, og gir dem den respekt de fortjener, enten de nå lykkes eller mislykkes. For å sikre næringslivets behov for arbeidskraft i årene framover må vi legge til rette for økt fleksibilitet i arbeidsmarkedet. Regjeringen vurderer nå Blaalid-utvalgets forslag om privat arbeidsformidling og oppmyking av regelverket for utleie og innleie av arbeidskraft. Vi tar sikte på å legge fram forslag om endringer i lovverket for arbeidsformidling og for arbeidsleie i mai i år. Økt internasjonal integrasjon og liberalisering av verdenshandelen har bidratt til økt kapitalflyt over landegrensene. Den kraftige veksten i utenlandske direkteinvesteringer over hele verden siden 1980-tallet er en god indikasjon på dette. Veksten i direkteinvesteringer har imidlertid vært lavere i Norge enn på global basis. Komiteen understreker i innstillingen at vi må bestrebe oss på å være i front i den internasjonale konkurransen, og peker på behovet for en «Lokalisering Norge-kommisjon». Dette er helt i tråd med Regjeringens politikk, og vi jobber løpende for å sikre at Norge framstår som et attraktivt land å investere i for så vel norske som utenlandske investorer. Vi vil i nær framtid sette ned en kommisjon som skal drøfte langsiktige strategier for sysselsetting basert på høy verdiskaping i Norge. Vi har nettopp satt i gang et arbeid med å sammenligne skattereglene i Norden. For å utnytte mulighetene en mer globalisert økonomi gir oss, arbeider vi også for å videreutvikle EØS-avtalen og vårt samarbeid med EU til beste for norsk næringsliv, og vi forbereder oss til en ny forhandlingsrunde i WTO. Jeg vil avslutte med å minne om at det overordnede målet med næringspolitikken er å skape verdier som gjør det mulig å ha et velferdssamfunn for hele befolkningen. Alt tyder på at den yrkesaktive del av befolkningen vil gå ned i framtiden, slik at hver enkelt av oss må skape større verdier enn i dag. Og en stadig økende del av de verdiene må komme i bedrifter og i næringer som i dag er små, eller som ennå ikke finnes. Jeg er trygg på at hvis vi følger de hovedlinjer og prinsipper som Regjeringen har foreslått, og som komiteen i overveiende grad har gitt sin tilslutning til, vil utgangspunktet være det beste for å få et nyskapende Norge.