Karin Yrvin (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Forskning er viktig fordi det kan gi ny viten. Det handler om jakten på nye ideer, nye løsninger, på hvordan verden skal gå framover. Forestillingen om at mennesket kan påvirke sin egen hverdag og styre samfunnsutviklingen, er grunnlaget for vårt moderne samfunn. Det er opplysningstidens idé og modernitetens grunntanke. For Arbeiderpartiet har troen på ny viten og vitenskapsbaserte beslutninger basert på folkemakten vært helt grunnleggende. Derfor satser vi på forskning. Veksten i statsbudsjettet til forskning har siden den rød-grønne regjeringen overtok i 2005, vært 2,5 ganger større enn for budsjettet som helhet. Realveksten i statsbudsjettet er på 12,5 pst., mens forskningsinnsatsen har økt med hele 32 pst. siden vi tok over. Dessuten har det offentliges forskningsinnsats økt fra 0,8 pst. i 2005 til 0,92 pst. i dag. Vi er dermed på god vei til å nå målet om at det offentlige skal bruke 1 pst. av BNP på forskning. Vi tar Norge videre, med reell satsing. Slik satsing har gitt og vil gi ny viten og samfunnsmessige gevinster. Høyre sier de har nye ideer og nye løsninger, men man må forundre seg over noe. Deres svar virker tvert imot å være gårsdagens løsninger på morgendagens utfordringer. Når de sier de skal satse på forskning, har de to hovedtiltak. Det ene handler om å gjeninnføre gaveforsterkningsordningen. Det andre handler om å gjeninnføre Forskningsfondet. Så hva er det som er nytt i dette? Det de foreslår, styrker ikke forskningen. Det er ordninger som av gode grunner er avviklet. Den største ulempen med deres forskningsfond er at den eneste måten avkastningen kan øke på, er ved at man stadig øker andelen av avkastningen av Statens pensjonsfond utland som er øremerket forskning. Med Høyres forslag vil det dermed måtte være en diskusjon i regjering og storting hvert år om hvor mye større andel av Statens pensjonsfond som skal øremerkes forskning bare for å holde seg på en reell videreføring. Det er lite forutsigbart. Regjeringen har isteden valgt å videreføre avkastningen fra Forskningsfondet som ordinære bevilgninger som automatisk blir pris- og lønnsjustert hvert år. På den måten er man sikret at midlene ikke mister verdi som følge av lønns- og prisstigning. Gaveforsterkningsordningen framstilles ofte som et sentralt virkemiddel for å øke næringslivets forskningsinnsats, men det er helt galt. Gaveforsterkningsordningen forsterker gaver fra private med offentlige midler. Regjeringen ønsker at private skal gi gaver til forskning, og det gjør de også, men regjeringen mener det er mer fornuftig at bruken av offentlige midler til forskning skal være basert på faglige prioriteringer – ikke ut fra hvilke institusjoner som får gaver fra privatpersoner – og det er det vi har gått inn for. Vi satser bedre, bl.a. ved å ha økt budsjettene for fri prosjektstøtte. Satsingen på forskning gir resultater. Flerfaseteknologien har spart oljebransjen for flere hundre milliarder kroner og er tatt i bruk av oljeselskaper over hele verden. Den gjør at man istedenfor å bygge en ny plattform for hvert felt kan føre olje og gass i samme rør i havbunnen og fram til nærmeste plattform. Norge er ledende i verdenssammenheng på forskning innen seneffekter etter kreftbehandling, og Senter for molekylærbiologi og nevrovitenskap har som mål å ta en ledende rolle i utforskningen av hvilken betydning mekanismer for DNA-reparasjon og genomvedlikehold har for å forhindre nevrologisk sykdom og aldring i hjernen. Det er bare smakebiter på hva som skjer i forskningsverdenen. Arbeiderpartiet har som mål at Norge skal være blant verdens sterkeste når det gjelder kunnskap, med bedrifter og forskning i verdensledende posisjoner på de områdene vi har folk og fortrinn. Vi vil gjøre som det står i Salmenes bok: «Jeg vil vende mitt øre til visdomsord, tyde min gåte til klangen fra lyren.» Det har vi gode forutsetninger for å få til gjennom en robust økonomi, gjennom konkurransedyktig, innovativ arbeidskraft og gjennom den satsingen på forskning vi ser i budsjettet. Kunnskap tar Norge videre.