Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-07:
Denne saken gjelder to endringsforslag til byggesaksdelen i plan- og bygningsloven. Det ene gjelder mer lempelige tekniske krav til tiltak på eksisterende bygg i forhold til når hele bygget er nytt. Det andre gjelder kommunenes rettslige kompetanse til å tillate et tiltak som ikke oppfyller alle tekniske krav som vanligvis stilles til et tiltak, og hvilke skjønnsmomenter det skal legges vekt på når kommunen tillater unntak fra kravene. Når det gjelder nybygg, medfører kravet til universell utforming svært små merkostnader, anslagsvis 1–2 pst. Prisoppgangen på bolig skyldes derfor ikke kravet til universell utforming, det skyldes markedssituasjonen. For gamle bygg vil det ofte være så fordyrende at tiltaket i det hele tatt ikke blir satt i gang. Jeg er glad for at disse endringene kommer, og selv om det er forholdsvis begrensede endringer, er det absolutt endringer som peker i rett retning. Forskriften legger opp til unntak fra kravet om universell utforming og tilgjengelighet der byggverket i praksis ellers ikke ville ha blitt ombygd, eller der kostnadene ved å gjøre bygget universelt utformet og tilgjengelig ville være så store at tiltaket i praksis ikke ville bli igangsatt. Forslagene innebærer at man i større grad enn i dag kan få unntak fra tekniske krav. Det vil føre til at urimelig kostbare krav faller bort, og sikrer at gamle hus pusses opp og blir brukt, framfor å bli stående tomme eller bare brukt til f.eks. ekstra lagerplass. Økt rehabilitering av eldre hus vil gi oss en mer energiøkonomisk bygningsmasse. Et absolutt krav som det på ingen måte kan gjøres unntak for, er kravet til sikkerhet – dvs. brannsikring og konstruksjonssikkerhet. Selv om jeg har stor forståelse for Norges Handikapforbunds krav om at de ikke ønsker unntak, mener jeg det er riktig å åpne for det ved ombygging av eksisterende bygg. Endringene vil føre til at flere gamle bygg oppgraderes, og standarden på disse byggene vil heves, også standarden når det gjelder universell utforming. Det er da heller ikke noe særlig hjelp i at et nytt tilbygg er rullestoltilpasset, hvis inngangspartiet og resten av huset uansett ikke er tilgjengelig for rullestolbrukere. For at det skal kunne gis unntak, må disse tre kriteriene være oppfylt: Det må medføre uforholdsmessige kostnader å oppfylle dagens tekniske krav. Bruksendringen/ombyggingen må være forsvarlig for å sikre hensiktsmessig bruk. Bruksendringen/ombyggingen må være nødvendig for å sikre hensiktsmessig bruk. Unntak fra tilgjengelighetskrav og kravet til universell utforming skal kun skje der kravene har liten hensikt, eller det vil være uforholdsmessig kostnadskrevende å følge dem. Jeg er òg glad for at regelverket gjøres klarere når det gjelder bygging i fareområder. Selv om det i et område innføres forbud mot oppføring av nye bygg på grunn av økt fare for skred eller flom, er det ingen logikk i at de som fortsatt bor – aldeles lovlig – i eksisterende boliger i området, ikke kan bygge seg en veranda eller f.eks. en carport. Dette er dessverre en veldig relevant problemstilling i min hjemkommune Holtålen, der vi har fått nye flomkart etter storflommen i fjor høst. Jeg og Senterpartiet håper disse endringene vil sette fart i rehabiliteringen av gamle bygg, og at òg flere vil finne det interessant å legge til rette for utleiemuligheter i egen bolig. Det ville ha vært kjærkomment i et presset leiemarked.