Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 1999-10-06:
Fyrst vil eg gjerne få lov å takke representanten Reikvam for at han tilkjende departementet ei sakleg og seriøs behandling av søknader i alle retningar, same kva slags type skule det var, og kva livssyn det representerte. Det set eg sjølvsagt pris på. No er det likevel slik at min konklusjon nok kjem til å verte annleis enn representanten Reikvams, og eg skal grunngje det. Representanten kommenterer ein vanskeleg type forvaltningssaker. Sakene ligg i spenningsfeltet mellom den offentlege einskapsskulen og den rett foreldra har til å sikre barna opplæring i eiga tru. Kor langt er det rett å strekkje omsynet til fellesskap og einskap, og i kva grad kan eg som statsråd overprøve foreldra si religiøse overtyding? For meg er det avgjerande at alle barn som går på skule i Noreg, vert sikra tilstrekkeleg kompetanse både sosialt, kulturelt og fagleg. Om barna går i offentleg eller privat skule, skal ikkje vere avgjerande for om dei seinare kan ta del i vidare utdanning, i yrkesliv og i samfunnsliv. At barna blir sikra tilstrekkeleg kompetanse, er derfor eit sentralt poeng i arbeidet med å godkjenne skular med rett til statstilskot etter privatskulelova. Samstundes er eitt av vilkåra for støtte etter privatskulelova at skulen er oppretta av religiøse grunnar – eg snakkar då om det tilskotsnummeret som representanten har teke interpellasjonen opp etter. At religiøse tilskotsskular representerer eit noko anna idégrunnlag enn den offentlege skulen, og dermed ikkje kan realiserast innanfor den vedtekne læreplanen, er derfor ikkje berre noko eg forsvarar, men òg noko eg er nøydd til å krevje før eg godkjenner ein slik skule. Det skal vere alternativ. Departementet har godkjent dei såkalla ACE-skulane som religiøse alternativ til den offentlege skulen etter privatskulelova § 3 a. Skulane er såleis ikkje godkjende som fagleg-pedagogiske alternativ etter § 3 b. Skulane har eit anna prinsipielt utgangspunkt enn den offentlege skulen, og har også ein særskild læreplan i kristendomskunnskap med religions- og livssynsorientering. ACE-skulane skal elles fylgje læreplanane for offentlege skular, med enkelte tilpassingar i faga norsk, natur- og miljøfag, samfunnsfag, kroppsøving og musikk. Skulane kan nytte ACE-læremiddel så langt det er formålstenleg etter dei godkjende læreplanane. Dette fylgjer av privatskulelova § 4. I godkjenningsbreva til ACE-skulane er det sett ei rekkje vilkår, slik òg representanten Reikvam viste til, m.a. at elevane får kunnskap om den humanistiske kulturarven, og at opplæringa er i samsvar med likestillingslova. Vidare skal skulane gje alle elevane tilpassa opplæring. Det er også lagt vekt på samarbeid mellom elevane, også på tvers av faggrensene. Kravet om tilpassa opplæring gjeld alle klassetrinn. Vidare har departementet kravd at opplæringa hentar impulsar og stimulansar frå lokalsamfunnet, slik at elevane gjennom deltaking i eige lokalmiljø får grunnlag for samanlikningar og val og vert kjende med andre miljø. Skuleleiinga skal stimulere til samarbeid og dialog med fleire partar i lokalmiljøet, f.eks. barnehage, kyrkje, politi, idrettslag, frivillige organisasjonar og andre i nærmiljøet som arbeider med tiltak for barn og unge. Opplæringa må òg ta omsyn til at det finst ulike samlivsformer, og at barn veks opp i ulike familiestrukturar. Departementet har derfor som føresetnad at opplæringa vert lagd opp slik at ho motverkar fordommar og diskriminering og fremjar gjensidig respekt og toleranse mellom grupper med ulik levemåte. Skulane må leggje vekt på å utvikle sosiale relasjonar og fellesskap. Det er såleis stilt ei rekkje krav til opplæringa ved ACE-skulane. Krava er med på å sikre elevane ein kompetanse som svarar til den som vert gjeven i offentlege skular. Samstundes viser godkjenninga respekt for retten til å tru noko fleirtalet ikkje er samd i. Så lenge elevane er sikra nødvendig allmennkunnskap, skal privatskulelova ha rom for dei som tenkjer annleis enn vi sjølve. Eg meiner etter dette at dei godkjende ACE-skulane både er tilstrekkeleg like og tilstrekkeleg ulike den offentlege skulen til å få tilskot etter privatskulelova. Eg finn derfor ikkje grunn til å vurdere godkjenninga på ny. Eg vil elles minne om at Statens utdanningskontor fører tilsyn med dei private tilskotsskulane, mellom desse òg ACE-skulane. Utdanningskontora skal sjå til at lov og andre vilkår vert etterlevde av skulane. Eg meiner at godt tilsyn vil sikre at dei godkjende skulane gjev elevane god kompetanse for seinare deltaking i samfunnslivet, vidare utdanning og yrke. Eg vil setje i gang eit arbeid med å vurdere tilsynet med dei private skulane som skal ha som mål å gjere tilsynet endå betre enn det er i dag. Det skal vere ein tryggleik for skulane at dei får rettleiing, råd og hjelp, det skal vere ein tryggleik for foreldre og elevar, og det skal vere ein kunnskap for oss i samfunnet at det som er sett som føresetnad her, vert gjennomført.