Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-04-10:
Vi lever i en tid der den teknologiske utviklingen går svært raskt. Bare de ti siste årene har det vært en rivende utvikling. Norge er et av de mest digitaliserte landene i verden. Da er det helt avgjørende at vi setter i verk tiltak for å minimere sårbarheten knyttet til sikkerheten i det digitale rom. Bevisstgjøring blant enkeltindivider, kompetansehevende tiltak og krav til IKT-sikkerhet på tvers av bransjer og systemer er helt sentralt. Jeg er derfor glad for stortingsmeldinga som regjeringa nå har lagt fram, og som vi diskuterer her i dag. Meldinga tar for seg de utfordringene vi står overfor, på en god måte og danner et godt grunnlag for hvilke tiltak som må iverksettes. Jeg vil derfor starte med å gi ros til regjeringa, som har satt i gang mye godt arbeid som vil kunne bidra til å redusere den digitale sårbarheten i samfunnet. God IKT-sikkerhet er viktig for samfunnet generelt og for den enkelte. Det er helt avgjørende at vi sikrer oss mot at informasjon kommer på avveier og at kritiske systemer faller sammen. IKT-sikkerheten må derfor styrkes både på og mellom flere plan og på ulike nivå – herunder på tvers av offentlige og private virksomheter, mellom sivile og militære virksomheter og på tvers av landegrenser. Kristelig Folkeparti støtter, i likhet med en samlet justiskomité, regjeringas arbeid for å styrke samarbeidet for å redusere digital sårbarhet i samfunnet. Flere høringsinstanser har uttrykt behov for styrket samarbeid mellom offentlige og private virksomheter knyttet til IKT-sikkerhet. De ulike sektorene har ulik kompetanse, kunnskap og kapasitet, men har likevel mange av de ulike utfordringene og er gjensidig avhengig av at systemene fungerer på en god måte. Det er derfor positivt at regjeringa legger til rette for at man kan dra nytte av hverandres erfaringer og kompetanse ved å opprette et felles forum for offentlig-private virksomheter. Dette vil kunne bidra til å styrke arbeidet med IKT-sikkerhet i samfunnet. Skal vi sikre oss mot trusler i det digitale rom, er det viktig at tiltakene er tilgjengelige og overkommelige for oss som enkeltindivider og for små virksomheter med begrenset kapasitet og kompetanse. Det er derfor positivt at regjeringa i den kommende handlingsplanen til Nasjonal plan for IKT-sikkerhet kommer med tiltak rettet mot små virksomheter og enkeltindivider. Dette arbeidet må følges nøye for å sikre at tiltakene oppfyller intensjonen om å minimere sårbarheten i samfunnet generelt. Skal vi møte framtidas utfordringer – og da utfordringer som per i dag ikke er kjent – må vi styrke kompetansen innenfor IKT og spesielt innenfor IKT-sikkerhet. Kompetanse er helt avgjørende for at vi skal kunne utvikle gode systemer som minimerer sårbarheten, og for å kunne vurdere og analysere risiko og sårbarheten i det digitale rom. Jeg er glad for at regjeringa allerede har satt i verk tiltak. Det er helt avgjørende at vi innenfor dette området har kloke hoder som kan sikre oss mot ulike trusler, både når det gjelder analyse, og på systemnivå. Det må derfor komme på plass flere studie- og ph.d-plasser innenfor IKT-sikkerhet, samtidig som etter- og videreutdanningen må styrkes. Jeg varsler at Kristelig Folkeparti kommer til å støtte forslagene til vedtak I, V, VI og XI. Grunnen til at vi ikke støtter alle, selv om vi støtter intensjonen i mange av dem, er at noen er for detaljerte, mens når det gjelder andre, vet vi at det er et godt arbeid på gang allerede.