trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Regjeringen hadde i sitt budsjettforslag kuttet bevilgningene til likestillingssentrene med 2 mill. kr. De 2 mill. kr ble brukt til en kampanje mot hatefulle ytringer, til det arbeidet vi gjør i forbindelse med strategien mot hatefulle ytringer, og til et arbeid på LHBTI-feltet. Jeg er enig i at det var et kutt i rettshjelpstiltakene, og jeg er glad for at flertallet i Stortinget nå har lagt det inn igjen. Men å si at vi kutter i Likestillings- og diskrimineringsombudet – Likestillings- og diskrimineringsombudet skal få en ny oppgave. De skal bli et skikkelig ombud med en pådriverrolle og skal – på lik linje med Barneombudet – være en vaktbikkje der ute. Vi flytter penger fra Likestillings- og diskrimineringsombudet over til Likestillings- og diskrimineringsnemnda – når nemnda får nye oppgaver, må også pengene følge med. Når det gjelder seksuell trakassering, er vi nå i gang med å utrede et lavterskeltilbud. Det er likevel viktig å understreke at det er arbeidsgivernes plikt å jobbe mot seksuell trakassering. Dette er veldig tydelig uttrykt i både likestillingsloven og arbeidsmiljøloven.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Som jeg var inne på, er vi nå i gang med å utrede et lavterskeltilbud. Jeg har lyst å minne om at seksuell trakassering er vanskelig, og at det var en stor debatt også under Stoltenberg II-regjeringen. De valgte også ikke å legge dette under Likestillings- og diskrimineringsnemnda da dette ble behandlet i 2013. Det er viktig at vi nå har denne kampanjen, og at vi bevisstgjør arbeidsgiverne på den plikten de har til å jobbe aktivt mot seksuell trakassering. Det er veldig tydelig i lovverket, og jeg er glad for at vi har fått denne debatten med denne kampanjen. Vi skal gjøre det vi kan for å opplyse om det lovverket som er der, og ved å utrede et lavterskeltilbud.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Ytringsfriheten står sterkt i Norge, men vi ser nå at det er mange som blir hetset når de ytrer seg, og det er et tap for demokratiet. Det er viktige stemmer – spesielt unge stemmer – som stilner, og som ikke tør å uttrykke seg når de blir utsatt for så mye hets. Derfor er jeg – like mye som representanten Sem-Jacobsen – opptatt av at man er nødt til å arbeide med hatefulle ytringer og hets, og jeg er glad for at denne regjeringen, som den første, har lagt fram en strategi mot hatefulle ytringer. For et par dager siden lanserte vi også en nettside som heter hatytringer.no, der både foreldre og lærere skal få informasjon om og veiledning i hvordan man skal håndtere hatefulle ytringer, og hvor man kan anmelde dette. Vi har også hatt en ungdomskampanje, for det er viktig å adressere dette med hvordan man skal snakke med folk, også i barnehager og i skolen. Derfor er jeg veldig glad for at ungdomskampanjen vi satte i gang, var veldig vellykket. Den er et ledd i det arbeidet som regjeringen gjør for å motarbeide hatefulle ytringer. Men vi har alle et ansvar for hvordan vi uttrykker oss, og for at den måten vi uttrykker oss på, ikke gjør at viktige stemmer stilner.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Seksuell trakassering er uakseptabelt, og det er ulovlig. Derfor er det, som jeg har vært inne på, viktig at arbeidsgiverne jobber aktivt for å motvirke seksuell trakassering. Det er domstolene som i dag håndhever saker om seksuell trakassering, og vi vet at det er svært få saker som er oppe i domstolene. Bakgrunnen for dette er at saker om seksuell trakassering ofte innebærer større bevisbyrde enn andre saker. Da SV satt i regjering og hadde min posisjon, kom de også til konklusjonen at de ikke ønsket at seksuell trakassering skulle behandles av Likestillings- og diskrimineringsnemnda. Nå har Stortinget vedtatt at vi skal utrede et lavterskeltilbud. Det er et arbeid som vi er i gang med, og som vi skal komme tilbake til Stortinget med senere.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Vi ser at vi har for få kvinnelige ledere, og spesielt i privat sektor. Jeg er veldig glad for at regjeringen har jobbet aktivt for å få flere kvinnelige ledere og også flere kvinner inn i styrer under denne regjeringen. Det har statsministeren vært en pådriver for. Jeg er også glad for at vi har fått på plass 22 000 flere kvinnelige ledere i disse årene. Det er noe vi skal være stolt av, men arbeidet er ikke avsluttet. Det er viktig at vi nå også jobber med å se på hva som gjør at kvinner ikke søker ledende stillinger. Jeg tror det handler om å begynne tidlig, i utdanningene, få jenter til å ta høyere utdanning, til å velge utradisjonelle yrker. Der har vi vært med og støttet opp om Jenter og teknologi, som skal få flere jenter inn i teknologifagene. Vi må begynne der for at også jenter kan få ledende stillinger. Det er noe vi nå skal jobbe med, også sammen med arbeidslivets parter.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg er veldig glad for at temaet om seksuell trakassering har blitt satt på dagsordenen under #metoo-kampanjen. Jeg tror det store omfanget har overrasket mange av oss. Når vi vet at seksuell trakassering er ulovlig, uakseptabelt, at alle arbeidsgivere har en plikt til å arbeide aktivt mot seksuell trakassering, og vi likevel ser sånne historier, har vi et arbeid å gjøre. Likestillings- og diskrimineringsombudet har en viktig pådriverrolle, og de har også kommet med flere forslag til videre oppfølging av dette. Det er noe vi skal ta med oss når vi nå skal utrede et lavterskeltilbud for saker om seksuell trakassering.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg takker for spørsmålet. Som forbrukerminister er jeg opptatt av at forbrukerne kan ta gode valg når det gjelder matvarer som de kjøper. Så har det vært et budsjettforlik der regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti har kommet til enighet om å øke sukkeravgiftene. Vi har sett at et resultat av det kan være at det rammer bransjen, men det kan også være at det rammer ulikt. Det er finansministerens ansvar å svare på det som angår utgiftene og hvordan dette slår ut. Jeg er også opptatt av at forbrukerne skal ha et sunt kosthold, at de skal velge gode, sunne matvarer. Det er det også viktig at den enkelte forbruker gjør, med de avgiftene som blir lagt på nå.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Hvis jeg ikke husker feil, har også Senterpartiet vært opptatt av at vi skal få opp prisene på sukkerholdige drikker og matvarer, fordi det sett i et folkehelseperspektiv er en utfordring for forbrukerne. Jeg er også veldig glad for at Forbrukerrådet nå, med den appen som heter Peiling, klarer å få fram innholdet i matvarene, noe som gjør at forbrukerne kan ta gode, bevisste valg når de skal sjekke matvarene i butikken. Som representanten også var inne på, har Fremskrittspartiet vært veldig tydelig på at vi er imot skatter og avgifter og også ønsker å redusere skatter og avgifter når det gjelder grensehandel. Det har vi stått alene om i denne salen, og det er nytt hvis Senterpartiet nå plutselig mener at vi skal redusere avgiftene både på sukker og på alkohol for å hindre grensehandel.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Nå er det for tidlig å si hvordan dette vil slå ut. Det har ennå ikke tredd i kraft. Men det er et viktig argument når regjeringen sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti har økt disse avgiftene, å få ned sukkerforbruket blant forbrukerne. Jeg ser i nyhetene at dette slår feil ut, og det er flere som nå er på banen og mener det er fare for arbeidsplasser mer enn for at forbrukerne ikke får gode nok produkter. Men det er for tidlig å si hvordan dette vil slå ut. Jeg er opptatt av at forbrukerne skal gjøre sunne, gode valg, og at de skal ha et mangfold av produkter. Vi må også tenke på folkehelsen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg har bare først lyst til å minne representanten Øvstegård om at Skjeie-utvalget ble satt ned av den forrige regjeringen. Under oppfølgingen av Skjeie-utvalget og da Stoltenberg II-regjeringen la fram sin sak i 2013, valgte ikke den daværende regjeringen å legge seksuell trakassering og håndteringen av dette inn under nemnda. Vi har nå fått på plass en ny likestillings- og diskrimineringslov som styrker kvinners rettigheter. Vi har fått en ny nemnd som skal bruke kortere tid på å behandle saker, og som også skal kunne gi oppreisning i diskrimineringssaker i arbeidslivet. Vi diskuterer seksuell trakassering her i dag, og la meg understreke: Det er uakseptabelt, det er ulovlig. Det er veldig tydelig i likestillingsloven at seksuell trakassering er ulovlig. Dette skal håndheves av domstolene. Også arbeidsmiljøloven er veldig tydelig på ulovligheten ved seksuell trakassering. Alle arbeidsgivere har et ansvar for å arbeide og jobbe aktivt mot seksuell trakassering innenfor sin egen bedrift, og de skal også sette inn tiltak når dette skjer. Vi har den senere tiden fått flere eksempler på seksuell trakassering, som har berørt oss alle. Jeg er glad for at denne kampanjen har gjort at vi har fått fram disse sakene og virkelig fått satt dette på dagsordenen. Likestillingsombudet har nå også kommet med flere forslag til hvordan vi videre kan jobbe mot seksuell trakassering, og også der handler det om kampanjer – å begynne tidlig i skolen og ikke minst på arbeidsplasser. Vi jobber nå med å utrede et lavterskeltilbud, og de forslagene som kom fra Likestillingsombudet, vil være en viktig del av arbeidet for å motvirke seksuell trakassering.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg kan i alle fall avkrefte kritikken fra FN når det gjelder fri rettshjelp, for det er det nå enighet om i budsjettforliket. Når det gjelder Likestillingsombudet, har jeg lyst til å understreke at Likestillingsombudet ikke lenger skal være et håndhevingsorgan, dette skal legges over til nemnda. Når Likestillingsombudet nå mister oppgaver, er det helt naturlig at pengene følger med dit oppgavene skal utføres, altså i Likestillingsnemnda. Derfor er det ikke et reelt kutt i oppgavene som Likestillingsombudet skal gjøre. I tillegg har det nå i nysalderingen i Stortinget kommet 1,2 mill. kr ekstra til Likestillingsombudet, som de skal bruke i den situasjonen de er i. Vi kommer nå, som jeg sa, til å jobbe med å utrede et lavterskeltilbud og ta med oss de innspillene som kommer i det arbeidet, for å sikre at de kvinnene som blir utsatt for seksuell trakassering, har et tilbud. Men la meg understreke at det også skal meldes til domstolene hvis man blir utsatt for seksuell trakassering.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg er glad for å kunne være likestillingsminister i Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, og noe som er veldig tydelig i regjeringsplattformen, som er mitt ansvar å jobbe etter, er å styrke likestillingsfeltet. Dette er et arbeid vi har jobbet aktivt for de siste fire årene, både med å anerkjenne at en av de største likestillingsutfordringene vi har, er vold mot kvinner, og med at vi har lagt fram den første opptrappingsplanen mot vold og overgrep. Det er en historisk satsing på dette feltet. Det å få på plass en ny likestillings- og diskrimineringslov, som faktisk styrker kvinners rettigheter mer enn det den forrige regjeringen klarte å få til – og for første gang skal det også få konsekvenser å diskriminere, med den nye Diskrimineringsnemnda – gjør at jeg er glad for at jeg har fått være likestillingsminister de siste fire årene og har kunnet gjøre det viktige grepet på likestillingsfeltet for Norge.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Det kan jeg si ja til. Dette er et av de punktene som ligger i strategien mot hatefulle ytringer som regjeringen la fram i 2016, og det er også et arbeid som Justisdepartementet og justisministeren jobber med for å legge dette inn i straffeloven.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg er helt enig i at det er viktig å begynne med holdninger så tidlig som mulig. Jeg er glad for at kunnskapsministeren var sammen med meg på en ungdomsskole nå på mandag, der vi drøftet det som går på hatefulle ytringer og hets i skolegården og i klasserommet og det som de unge i dag blir utsatt for. Et ledd i dette arbeidet er å gi informasjon både til lærerne og til foreldrene om hvordan unge i dag har det på sosiale medier, og hva de blir utsatt for. Nettsiden hatytringer.no skal være med og gi råd og veiledning. Mye av det arbeidet som ligger i strategien mot hatefulle ytringer, går spesielt på barn og unge. Det går også på kampanjer som ungdomsorganisasjoner har, som er viktig. Hvis vi skal klare å få bukt med dette, må vi begynne tidlig. Så dette er et arbeid som både kunnskapsministeren og jeg er opptatt av, og som vi jobber med i regjeringen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg er helt enig med representanten i at likestilling handler om menneskeverd, det handler om like muligheter om man er kvinne eller mann. Det er en verdi som har vært med i arbeidet med likestilling de siste fire årene. Så er jeg veldig opptatt av at en av de store likestillingsutfordringene vi har, er vold spesielt mot kvinner. Det er et arbeid som vi jobber med på tvers – i helsesektoren, det handler om justissektoren og det å få på plass en styrking av det arbeidet i politiet, det å få på plass offeromsorgskontorer, som skal være med og følge offeret fra man anmelder til det foreligger en dom. Vi vet at det er mange kvinner i dag – altfor mange – som ikke melder fra og ikke oppsøker hjelp. Det er et arbeid som vi er nødt til å jobbe videre med framover for å sikre alle kvinner.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Dette er vel et spørsmål som representanten også kunne stilt til integreringsminister Listhaug. Arbeidet med å bekjempe vold mot kvinner, om de er etnisk norske eller har minoritetsbakgrunn, er like viktig. Alle kvinner skal ha like muligheter og rettigheter, og det er viktig å støtte opp om det arbeidet som foregår ute i organisasjonene, for å vise kvinnene hvilke rettigheter de har. Det er viktig, når vi snakker om vold mot kvinner, at også de enkelte miljøene tar tak i dette, for det er ulovlig med vold i Norge. Dette er et arbeid som regjeringen ikke klarer alene. Vi er avhengig av at miljøene selv setter dette på dagsordenen og slår ned på dette. Kvinner i Norge, om de er etnisk norske eller har minoritetsbakgrunn, skal ha rettigheter. Det er viktig at de også melder fra og får hjelp. Både krisesentrene og hjelpetilbudet der ute er i dag også tilrettelagt for at minoritetskvinner skal kunne få hjelp til å klare å komme ut av voldelige forhold og også kunne anmelde saker der det er vold.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Hvis Arbeiderpartiet var så opptatt av kontantstøtten og av at den hindret integrering, kunne de, da de hadde flertall i denne sal, fjernet kontantstøtten. Isteden økte de den til 5 000 kr per måned. Kontantstøtten er med på å gi familier en valgfrihet, en fleksibilitet. Det er også viktig, for noen barn får ikke barnehageplass, og noen barn er ikke klare for å gå i barnehage. Derfor har regjeringen vært opptatt av også å beholde kontantstøtten. Så ser vi også at det er utfordringer med kontantstøtten sett i et integreringsperspektiv. Derfor er jeg glad for at vi nå har fått på plass et botidskrav, slik at begge foreldrene må ha bodd i Norge i fem år for å kunne få kontantstøtte. Det vil være med og bidra til at flere barn kommer seg i barnehage, og at også minoritetskvinner kommer seg ut i arbeid.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Det er viktig med økonomisk selvstendighet for alle, men det å kunne bruke kontantstøtte i en liten periode av barnets liv er likevel viktig for den enkelte families mulighet til å kunne sjonglere og ha en fleksibilitet i sitt familieliv. Vi snakker altså om når barnet er fra 11 til 23 måneder. Det er en kort tid, og det er viktig for denne regjeringen å kunne holde oppe kontantstøtten slik at familien kan bruke den. Bruken av kontantstøtte går ned. Det er helt korrekt. Det er også viktig for innvandrerkvinner å komme seg ut i arbeid. Jeg håper at Arbeiderpartiet står på det vedtaket om botidskrav som vi fattet i mai, slik at botidskravet på fem år får bestå. Så er det viktig å jobbe med gratis kjernetid, som regjeringen har fått på plass, slik at det er barnehageplass til disse barna. Vi har også økt det som går på Jobbsjansen for at flere minoritetskvinner skal komme seg ut i arbeid.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Regjeringen gjennomfører nå en omfattende omstilling på likestillingsområdet, der den nye diskrimineringsnemnda skal overta oppgavene som i dag ligger hos Likestillings- og diskrimineringsombudet, LDO, når det gjelder å håndheve likestillings- og diskrimineringsloven. Omstillingen er krevende, men nødvendig, og jeg er glad for at Kristelig Folkeparti ville støtte opp om dette da saken ble behandlet i Stortinget nå i vår. Det er nødvendig fordi vi har ambisjoner om et mer slagkraftig ombud og et bedre håndhevingsapparat. Når vi flytter oppgaver, må også pengene følge med. Derfor er ombudets budsjett justert i forslaget til statsbudsjett for 2018, og vi har tett dialog med ombudet om ressurssituasjonen. Likestillingsombudet skal bli tydeligere i sin pådriverrolle, og ombudet skal fortsatt gi informasjon og veiledning om lovverket. Behandlingen av klager skal gå raskere fordi det handler om offerets rettigheter, og det skal få konsekvenser å diskriminere. Vi får i tillegg et mer effektivt diskrimineringsvern når den nye nemnda nå får myndighet til å ilegge oppreisning. Den samlede bevilgningen til pådriver- og håndhevingsoppgaver på likestillingsområdet er videreført i regjeringens forslag til statsbudsjett for 2018. Som følge av at lovhåndhevingen overføres fra ombudet til den nye nemnda, foreslår vi en reduksjon i bevilgningen til ombudet på 12,2 mill. kr, mot en tilsvarende økning i Diskrimineringsnemndas budsjett. Reduksjonen tilsvarer tolv årsverk og er basert på et estimat over hva det har kostet ombudet å løse oppgavene knyttet til håndheving. Det er også beregninger som er gjort i samråd med Likestillingsombudet. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til ombudet med 1,2 mill. kr i nysalderingen for 2017, og de midlene skal brukes til arbeidet med omstilling hos ombudet og til tiltak som kan bidra til å videreføre ombudets sterke fagmiljø. Endringene i pådriver- og håndhevingsoppgavene på likestillingsområdet trer i kraft 1. januar neste år, og vi vil følge situasjonen og utviklingen både hos ombudet og hos nemnda tett og sørge for at begge to har tilstrekkelige ressurser til å løse de oppgavene de har, på en god måte.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg forstår representanten Bekkevolds spørsmål, og som jeg sa i mitt forrige svar, er jeg glad for at Kristelig Folkeparti så viktigheten av å få på plass et styrket håndhevingsapparat. Det var for lang ventetid for å få behandlet sakene i den tidligere nemnda, og nå, med en ny og styrket nemnd, mener jeg at vi får ned saksbehandlingstiden, og vi får nå også mulighet til å kunne gi oppreisning. Likestillingsombudet skal ha en pådriverrolle. Vi skal være en tydelig, klar stemme, vi skal drive med informasjon og veiledning og pådriverrollen, og det vil også være viktig i forbindelse med de nye diskrimineringsgrunnlagene som er kommet inn i den nye loven. Jeg håper at representanten har forståelse for at denne loven og en ny nemnd kommer til å tre i kraft 1. januar 2018, og at det derfor er for tidlig å si nå om dette vil kreve økte ressurser for ombudet og nemnda. Men jeg kan love representanten at dette er et arbeid som vi vil følge nøye, for det er viktig nå å få på plass en god pådriverrolle i ombudet og en god nemnd som skal kunne håndheve diskrimineringsloven.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-11-29:
Jeg tror også at denne #metoo-kampanjen viser hvor viktig det er at vi har et sterkt ombud som har en viktig pådriverrolle. Den dobbeltrollen som ombudet har i dag, å være både en pådriver og en håndhever, kan av og til bli en konflikt. Derfor håper og tror jeg at den nye organiseringen som vi får på plass fra neste år, vil styrke både nemnda og ombudet. Så kan jeg forsikre representanten om at den prosessen som vi er inne i nå, som er nødvendig, men også krevende, gjøres i tett samarbeid med Likestillingsombudet. Og de omorganiseringene som nå er gjort, er også basert på de tallene som ombudet har spilt inn til departementet. Men dette er en sak som vi skal følge nøye når dette trer i kraft for fullt fra neste år.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-11-29:
I Dagbladet i går kunne me lese at 65 pst. av kvinner mellom 25 og 39 år hadde opplevd seksuell trakassering. Likevel kjem nesten ingen av desse sakene til domstolane. Då er det lett å seie til desse damene at dei bør gå til søksmål, men me veit at dei som tek sakene inn for domstolane, må belage seg på ein lang prosess – det kan ta månader, det kan ta år – i tillegg til at det personleg er ein stor økonomisk risiko. Dette er difor ei utfordring eg meiner me må gjere noko med no. Eg meiner me må gå vidare på det vedtaket som statsråden viste til i stad, der me må sjå om Likestillings- og diskrimineringsnemnda kan bli gjeven myndigheit til å behandle saker om seksuell trakassering. Så spørsmålet mitt er: Når vil statsråden styrkje rettstryggleiken til desse kvinnene gjennom f.eks. å gje Likestillings- og diskrimineringsnemnda moglegheit til å behandle desse sakene? Eller held statsråden fast på at desse kvinnene løyser desse sakene best sjølve, f.eks. ved å gje ein øyrefik?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-11-29:
Som Arbeiderpartiet peker på, har tusenvis av kvinner tatt i bruk emneknaggen #metoo på sosiale medier. Selv vegret jeg meg i starten av frykt for hvilke kommentarer jeg kom til å få, noe jeg ikke var alene om, for da Likestillings- og diskrimineringsombudet i går la fram en helt fersk undersøkelse om hatefulle ytringer på Facebook og hvilke konsekvenser de får for samfunnsdebatten, viste den at 53 pst. av norske Facebook-brukere sier at de avholder seg fra å delta i debatter på Facebook på grunn av de negative tonene og ytringene som florerer. Over 60 pst. av dem er kvinner. Kvinner er også blant de tre gruppene som blir mest sjikanert. Likestillings- og diskrimineringsombudet mener det er et demokratisk problem at nesten halvparten av oss ikke deltar i samfunnsdebatten på internett. Vi i Senterpartiet er bekymret for at det er særlig menn som får være med på disse debattene, for kvinner vil ikke bli sjikanert. Hva vil statsråden gjøre for at også kvinner kan føle en trygghet og delta i samfunnsdebatter på sosiale medier uten å bli trakassert og utsatt for hatefulle ytringer?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2017-11-29:
Det er en del som ikke er fulgt opp av regjeringen på diskrimineringsfeltet. På Likestillings- og diskrimineringsombudets konferanse i går kom det en klar oppfordring fra Oslo-politiets hatkriminalitetsgruppe om at transseksuelle også bør få et vern i straffeloven § 185, hvor kun homofili er nevnt. Faktisk verner ingen av straffelovens hatkriminalitetsbestemmelser mot hatkriminalitet på grunn av kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk. I tillegg til politiet har også ombudet og organisasjoner på feltet tatt til orde for at særlig transpersoner har et sterkt behov for vern etter straffelovens bestemmelser. Barne- og likestillingsdepartementet besluttet i sin tid at man skulle gjøre en helhetlig gjennomgang i arbeidet med likestillings- og diskrimineringsloven, og de konkluderte med at kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk bør tas inn som grunnlag. Men straffelovens bestemmelser er dessverre ennå ikke endret, og saker mot transpersoner som utsettes for hatefulle ytringer, blir derfor ikke strafferettslig fulgt opp. Vil statsråden ta initiativ til at det kommer en presisering i § 185 som ivaretar den gruppen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
I dagens Klassekampen kan vi lese om Birgitte. Hun ble utsatt for seksuell trakassering på sin arbeidsplass og har i 20 år forsøkt å få sin sak behandlet. Men Birgitte har gang på gang fått saken avvist fordi ingen av instansene hun har tatt denne saken til, har mandat til å behandle den, og Birgitte har ikke ressurser til å ta saken til en domstol. Samtidig omorganiseres nå Likestillings- og diskrimineringsombudet, med påfølgende kutt, uten at det er slått fast om, eller hvordan, det skal opprettes lavterskelhåndheving mot seksuell trakassering. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Er statsråden fornøyd med det tilbudet kvinner som er utsatt for seksuell trakassering, får? Og hvis ikke: Hvilke tiltak har regjeringen prioritert å gjennomføre ut over kun å utrede dette, samtidig som omorganiseringen allerede er i gang?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Flere har vært inne på det allerede: Vi har fått en ubehagelig påminning om at seksuell trakassering er et omfattende samfunnsproblem, gjennom #metoo-kampanjen. To av tre kvinner blir nå utsatt for seksuell trakassering. Men ingenting av det vi nå ser, burde overraske oss. #metoo bekrefter det som tidligere er avdekket gjennom forskning og statistikk, og som er grundig redegjort for av bl.a. Skjeie-utvalget, som den rød-grønne regjeringen satte ned. Utvalget ble nedsatt fordi seksuell trakassering handler om skjeve maktforhold i samfunnet til fordel for menn og på bekostning av kvinner, og at vi derfor må ta politiske virkemidler i bruk – for å rette opp i den maktskjevheten generelt, men også for å bekjempe seksuell trakassering spesielt. Oppfølgingen av denne rapporten har likestillingsminister Horne et særskilt ansvar for. Derfor spør jeg nå konkret: Har statsråden fulgt opp, og eventuelt hvordan følger statsråden opp Skjeie-utvalgets følgende viktige anbefalinger: å gi håndhevingsmyndighet i saker om seksuell trakassering til det som nå er blitt Likestillings- og diskrimineringsnemnda, utover utredningen som foregår at seksuell trakassering skal inn i HMS-bestemmelsene i arbeidsmiljøloven at en nasjonal omfangsundersøkelse, som kartlegger seksuell trakassering utenfor arbeidslivets rammer, også skal omfatte skoleelever
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Jeg registrerer at vi må vente lenger på om flere av de nevnte tiltakene faktisk vil bli gjennomført, og at Likestillings- og diskrimineringsombudet omorganiseres nå uten at lavterskelhåndheving er med i omorganiseringen. Det er bekymringsfullt, spesielt når FN senest forrige uke ga Norge og statsråd Horne refs for manglende tiltak og for at regjeringens politikk på flere områder går feil: f.eks. kutt i fri rettshjelp, som vil ramme de aller mest sårbare kvinnene, og kutt til Likestillings- og diskrimineringsombudet. Derfor vil jeg spørre statsråden om hun kan avkrefte FNs kritikk og se de damene som nå har stått fram gjennom #metoo, inn i øynene og si at regjeringen har gjort det regjeringen kan gjøre? Hvis ikke – hvilke av tiltakene fra Skjeie-utvalget mener statsråden det da er viktigst å prioritere for å hindre at flere opplever det samme?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Det følgende spørsmålet dreier seg om seksuell trakassering i kultursektoren. Vi har registrert at statsråden har hatt møter med aktører i kulturlivet og skal nevne seksuell trakassering i tildelingsbrev. Det er vel og bra å ha møter, men det blir etterspurt mer fra kultursektoren, og jeg merker meg at det ikke er noe ris bak speilet når det gjelder tildelingsbrevene. Derfor tillater jeg meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «Den siste tiden har vært preget av omfattende og alvorlige avsløringer av seksuell trakassering i kultursektoren spesielt. Samtidig har statsråden uttalt at økte midler til å arbeide mot dette eller kvotering for å gjøre noe med mannsdominansen i toppen av sektoren ikke er løsningen. Heller ikke en musikerallianse med faste ansettelser mellom oppdrag for frilansere, noe som kan gi tryggheten til å si ifra, er aktuelt. Hva gjør statsråden da av konkrete tiltak i kulturlivet for å bekjempe seksuell trakassering?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Det er som sagt vel og bra med disse møtene og å understreke arbeidsgiveransvar og ansvaret til f.eks. Kulturrådet eller andre aktører. Så vi er enige om at de aktørene tar dette på alvor. Men det jeg blir stadig mer bekymret over, er manglende tiltak på politisk nivå, når statsråden avviser en rekke tiltak som både vi og kulturlivet foreslår. Egne midler til arbeid mot seksuell trakassering i kulturlivet har blitt avvist. Kvotering for å gjøre noe med mannsdominansen i toppen av enkelte deler av kulturlivet har også blitt avvist. Og forslaget om å opprette en musikerallianse for frilansere sånn at de får sterkere rettigheter og vern f.eks. ved seksuell trakassering, har blitt avvist av statsråd Hofstad Helleland med begrunnelsen at feltet ikke har bedt om dette. Men feltet er nå tydelig i sin tale. Fem store musikerorganisasjoner ber denne uken i et brev til statsråden og statsrådens departement om midler til tiltak i Balansekunst for å jobbe mot seksuell trakassering – altså midler. I Dagsavisen 15. november går Musikernes Fellesorganisasjon sammen med meg ut og ber om en musikerallianse. Vil statsråden vurdere disse tiltakene på nytt, eller har hun en annen begrunnelse for sin motstand mot dem?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Ja, vi må endre holdninger, det er jeg helt enig i. Men for å endre holdninger trenger man et systematisk arbeid for å gjøre det. Jeg har veldig stor tro på næringen og bransjene og hele sektorens vilje til å gjøre noe med dette i dag. Men for å gjøre noe med dette trenger man midler, er deres tilbakemelding. Derfor er jeg bekymret når man ikke ønsker å gi de rammene som trengs for å jobbe systematisk med dette over tid. Disse fem musikerorganisasjonene har bedt om et treåring prosjekt sammen med Balansekunst, nettopp for å endre holdninger, som statsråden sier. Så jeg må stille spørsmålet igjen: Hvorfor ikke ha midler for å jobbe med holdninger? Jeg vil igjen understreke at ved skriftlig besvarelse fra statsråden tidligere på om man skal opprette en musikerallianse, som kan være viktig for å styrke nettopp frilansernes rettigheter f.eks. i møte med seksuelle trakassering, var begrunnelsen at musikerne ikke hadde bedt om dette. Nå ber de om det, vil da statsråden vurdere det på nytt?
Abid Raja (Venstre), 2017-11-29:
Det som har kommet fram de siste ukene, er alarmerende. En rekke kvinner, fra unge til eldre, i alle samfunnslag, har stått fram og fortalt hvordan de har blitt uønsket tafset på, befølt, antastet, seksuelt trakassert – dette på det som skal være deres trygge arbeidsplasser. Her synes ingen grupper å være skånet. På alle typer arbeidsplasser har det vært tilfeller som er grove og sjikanerende. Vi kan gjøre mye med ord, fortelle hva som er akseptabel handlemåte og ikke. Vi kan gjøre mye ved å gå foran med et godt eksempel selv. Enkelte har også tatt oppgjør med sine egne offentlig, slik DN-kommentatoren har våget. Vi politikere må også våge. Staten sitter på nøkkelen når det gjelder å ansette ledere i statlige stillinger og etater, også overalt hvor staten har makt gjennom generalforsamlinger. Hvordan vil regjeringen og statsråden helt konkret sørge for at staten får enda flere kvinnelige ledere i alle de roller der staten har mulighet til å påvirke ansettelsen?
Abid Raja (Venstre), 2017-11-29:
Vold kan ramme kvinner uansett etnisk opprinnelse, sosial bakgrunn eller status. I 1999 vedtok FNs generalforsamling at 25. november skal være en internasjonal dag for avskaffelse av vold mot kvinner. Lørdagen som var, ble også her hjemme brukt til å rette søkelyset mot vold mot kvinner globalt og lokalt, noe som finner sted i alle samfunn og kulturer. Vold mot kvinner er aldri en privatsak, men et samfunnsproblem som rammer millioner av kvinner og setter utvikling og alle samfunnslag tilbake. Med #metoo-kampanjen, som er en viktig kampanje, må vi ikke glemme de stygge tallene som viser fakta om vold mot kvinner. 35 pst. av alle kvinner i verden opplever vold, i noen områder sju av ti kvinner. Over 600 millioner kvinner bor i land hvor vold i hjemmet ikke er forbudt. Opptil 50 pst. av alle seksuelle overgrep skjer mot jenter under 16 år. 250 millioner av dagens kvinner ble giftet bort før de fylte 15 år, og 200 millioner av dagens kvinner har blitt utsatt for kjønnslemlestelse. Dette er grovt urettferdig. Samtidig er Norge kanskje verdens mest likestilte land. Vi har mange sterke kvinner i politikken, flere partiledere, statsminister og finansminister. I salen har vi tre sterke kvinnelige medlemmer av regjeringen, både utenriksministeren, barne- og likestillingsministeren og innvandrings- og integreringsministeren. Jeg håper utenriksministeren vil kunne bekrefte det jeg håper på, at denne regjeringen med så mange sterke kvinner i framskutte posisjoner føler et ekstra ansvar for å fremme likestilling både lokalt her hjemme og globalt. Vi i Norge, på Stortinget og i regjering, har all den kraft vi trenger for å løfte FNs femte bærekraftsmål, som er likestilling mellom kjønnene. Jeg tror alle mennene her på Stortinget vil være villige til å bidra med vårt. Mitt spørsmål til utenriksministeren er derfor: Vil hun at Norge skal være det landet i verden som skal gå foran og dra lasset for å fremme likestilling og avskaffe vold mot kvinner, og hvordan planlegger utenriksministeren konkret for at Norge kan ta den lederrollen?
Abid Raja (Venstre), 2017-11-29:
Jeg takker utenriksministeren for svaret, og jeg kan bekrefte – i hvert fall for Venstres del – at dersom regjeringen ønsker å ta den globale lederrollen, vil Venstre fra Stortinget støtte opp under dette. Det er mange spørsmål å følge opp på utenriksfeltet, og jeg tror vi vil finne andre anledninger til å komme tilbake til dette. Jeg ønsker å bringe dette spørsmålet også hjem, tilbake til likestillingsministeren. På lørdag som var fikk jeg overrakt et opprop fra kvinnene som gikk i demonstrasjon. Et av de tiltakene som de fokuserer på, handler om at kvinner krever frihet fra æresrelatert vold. Mens vi står her i dag, vet jeg at det parallelt pågår en konferanse som LIM har tatt initiativ til, hvor man nettopp jobber for å få bukt med æresvold. Mitt spørsmål til likestillingsministeren går på at kvinner i Norge har oppnådd stor grad av likestilling, men minoritetskvinnene henger kanskje litt etter. Hvordan vil likestillingsministeren ta det store taket for at også minoritetskvinner skal komme på samme likestilte nivå som etnisk norske kvinner?
Abid Raja (Venstre), 2017-11-29:
Til spørsmålet fra Liv Signe Navarsete er det også greit å kunne opplyse om at gjennom det budsjettforliket som er gjort med regjeringen, vil en betydelig andel av det som går til Myanmar i budsjettet, kunne brukes til å avhjelpe rohingyaene i grenseområdene. Jeg er veldig glad for at den teksten har funnet plass der. Jeg har et konkret spørsmål til utenriksministeren, og det gjelder Myanmar: Vil utenriksministeren vurdere å ta initiativ i FN slik at Sikkerhetsrådet kan be ICC, International Criminal Court, om å se på de overgrepene som har skjedd i Myanmar? Spørsmålet er altså om utenriksministeren vil vurdere å ta et slikt initiativ, slik at saken kan bli henvist fra Sikkerhetsrådet til ICC.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Omfanget av de siste ukenes opprulling av erfaringer med seksuell trakassering har berørt de fleste av oss, også oss politikere. Behovet for å sette inn konkrete tiltak er helt åpenbart. Samtidig kan vi ikke bare iverksette noen tiltak og tro at vi er ferdig med det. Det er også behov for en reell kartlegging og kunnskapsinnhenting som kan gjøre politikkutviklingen og tiltakene på feltet treffsikre og effektive. Derfor vil jeg spørre statsråden: Har statsråden gjort seg noen tanker om hvordan hun vil få bedre oversikt over omfanget, nedslagsfeltet og innholdet i problemet med seksuell trakassering?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Det har, som det har vært sagt, vært svært urovekkende de siste ukene å høre fortellingene om menn som har tatt seg til rette i forskjellige miljøer og bransjer og utsatt kvinner for ulike former for seksuell trakassering. Det framstår som et omfattende, systematisk og kulturelt problem som berører oss alle. For å få reelle endringer er det viktig at vi ikke bare snakker om symptomene, men også omroten til dette stygge problemet, og da tror jeg man må snakke om menneskesyn og likeverdstanke. For Kristelig Folkeparti handler likestilling om noe så grunnleggende som menneskeverd. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Hva tenker statsråden er den største utfordringen i vår tid når det kommer til tanken om at alle mennesker er like mye verdt uavhengig av kjønn eller andre grunnleggende egenskaper?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Vi har fått mange henvendelser knyttet til hva som skjer med oktoberbarna. En av tilbakemeldingene vi har fått, bekymrer oss veldig. Vi har fått høre at et såkalt oktoberbarn som oppfyller kriteriene som ble vedtatt i Stortinget 14. november dette år, og som reiste fra Norge i september 2017 fordi han fryktet å bli tvangsreturnert til Afghanistan, ble stanset på grensen mellom Tyskland og Danmark og fikk beskjed om at han ikke var ønsket i Norge. Om dette stemmer, er det mildt sagt oppsiktsvekkende. Mitt spørsmål til statsråden blir derfor: Er det fra norsk hold på noen som helst måte blitt formidlet til land i Europa at de skal gi informasjon til enslige mindreårige asylsøkere som har hatt midlertidig oppholdstillatelse i Norge, og som oppfyller kriteriene i vedtak fattet 14. november i Stortinget, at de ikke er ønsket i Norge?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Et enkelt spørsmål: «Hva har statsråden gjort for å følge opp Stortingets anmodningsvedtak om å styrke Likestillings- og diskrimineringsombudets rammevilkår i budsjettet for 2018 i henhold til ombudets ressursbehov?»
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Takk for svaret. En forutsetning for at Kristelig Folkeparti i det hele tatt skulle være med på å skille pådriverrollen og håndhevingsapparatet, var jo at Likestillingsombudet skulle komme styrket ut av dette. Da budsjettet ble lagt fram, så vi ingen slik styrking. Et annet moment er at i den nye likestillings- og diskrimineringsloven er også diskrimineringen av eldre tatt inn som et viktig område, som også Likestillingsombudet er nødt til å følge opp og følge med på. Mener statsråden at det å legge flere oppgaver inn i det som LDO skal ha en pådriverrolle for, at det kan gjøres, at man bare kan legge inn nye momenter uten at det krever flere ressurser?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-11-29:
Igjen: Takk for svaret. Det er ingen tvil om at Kristelig Folkeparti har støttet opp under det arbeidet som nå er gjort, men det var som sagt en forutsetning at pådriverrollen skulle komme styrket ut av dette også. Så hører jeg at det kommer en post i forbindelse med saldert budsjett. Det er bra, men like viktig er det jo at statsråden er i tett dialog med ombudet. Og jeg tenker at #metoo-kampanjen er et eksempel på at det rører seg så mye der ute som gjør at behovet for et sterkt og oppegående LDO vil bare være enda mer påkrevd i tiden framover. Så jeg håper at statsråden er i tett dialog, slik at Stortingets anmodningsvedtak faktisk følges opp etter hensikten.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-11-29:
Hvis noen hadde påstått da Anders Langes Parti – dagens Fremskrittsparti – ble stiftet, som var partiet for lavere skatter og avgifter, at den dagen Fremskrittspartiet fikk makt, ville avgiftene i Norge øke voldsomt i den første fireårsperioden. Der skulle det dras inn penger. Så gjenvant man makten, og i deres første budsjett – hvem var det da som skulle finansiere ulike satsinger? Jo, det var norske forbrukere, nå skulle norske forbrukere tas. For det er selvfølgelig slik at når Fremskrittspartiet har makt, skal sjokolade- og sukkeravgiften økes, ikke med 4 pst., ikke med 8 pst., men med 83 pst. fra en dag til en annen. Hadde noen påstått at det var det Fremskrittspartiet ville bruke sin makt til, hadde de blitt kalt svartmalere og fått høre at de ikke visste hva de snakket om, for selvfølgelig ville ikke Fremskrittspartiet det. Men det var ikke nok med 83 pst. på sjokolade- og sukkeravgift. I tillegg tenkte man at nei, alkoholholdige drikkevarer er altfor billige, der skal vi øke avgiftene med 40 pst. Og det må være helt uforståelig for en forbrukerminister fra Fremskrittspartiet at Vitaminbjørner(representanten viser fram en boks med Vitaminbjørner)(representanten viser fram en Sjokoladeterapi-kjeks) skal få null i avgiftsøkning. (representanten viser fram en boks med Vitaminbjørner) (representanten viser fram en Sjokoladeterapi-kjeks) Hva er logikken? Hvorfor ønsker Fremskrittspartiet å bruke sin makt til å svekke norsk næringsmiddelindustri og norsk varehandel og straffe norske forbrukere? Det blir spennende å høre svaret.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-11-29:
I varehandelen i Norge jobber det i overkant av 300 000 mennesker. Næringsmiddelindustrien er Norges største fastlandsnæring med nesten 50 000 mennesker. Statsråd Solveig Horne har ansvaret for forbrukersaker og dagligvareportalen, og noe av formålet med den er at man skal opplyse forbrukerne om hva som er sunt, og om priser, og at man kan sammenligne det. Så er Solveig Horne en del av en regjering og en del av et kollegium. Synes forbrukerminister Horne det er klokt at f.eks. et sunt produkt som Vitaminbjørner får 83 pst. vekst i avgifter, mens Sjokoladeterapi – som er det andre produktet jeg viste fram i stad – får null prosent i avgiftsøkning? Hva er logikken? Og synes forbrukerminister Solveig Horne det er klokt at mer og mer av norsk forbruk, norsk dagligvare, skyves over grensen, og at mer og mer handel skjer på svensk side, ikke på norsk side?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-11-29:
Ein av dei tinga som er viktige for forbrukarane, er å ha eit mangfald å velja i. Då treng me norske leverandørar som f.eks. Lerum. Dei har reagert svært negativt på den avgifta som no har kome. Men me treng òg eit mangfald av butikkar og utsalsstader. På høyring i næringskomiteen sa leiaren i Baker- og Konditorbransjens landsforening, Gunnar Bakke, at denne avgifta hemmar mangfaldet. Ein grunngjev dette med folkehelse, men det kan sjå ut som at det einaste formålet er å få budsjettet til å gå i hop, for ein har jo ikkje budsjettert med nokon kraftig nedgang. Mitt spørsmål er: Kor mykje forventar ein at sukkerforbruket vil søkka, og kor mykje sunnare vil forbrukarane verta som følgje av denne avgifta? Eller handlar det berre om å få budsjettet til å henga i hop?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-11-29:
Spørsmålet mitt er eigentleg kort og greitt: «Kva er status for arbeidet med ei utgreiing av krav om norske løns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvatn?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-11-29:
Eg takkar for svaret. Mandatet er klart, men det som framleis er litt uklart, er kven som skal greia ut det som ligg i mandatet. Vil det gå ut på anbod til eit bestemt miljø, eller vil det vera ei breitt samansett gruppe der bl.a. akademia er representert, som skal gjera denne jobben?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-11-29:
Eg meiner det er svært viktig, det som statsråden seier, at når utgreiinga er gjennomført, skal ho ha legitimitet. Då oppfattar eg det slik at det må vera mogleg for partane undervegs å koma med innspel og andre saker som ein ønskjer å belysa. Slik som eg oppfattar dette, er det to måtar å gjera det på: At ein anten går ut til eit miljø gjennom eit anbod, eller at ein set ned ei breiare samansett gruppe. Som statsråden seier, er dette juridisk kompliserte spørsmål. Eg trur det er ein veldig styrke for legitimiteten til utgreiinga at utvalet er breiast mogleg sett saman. Det var eit råd på vegen. Så til spørsmålet: Når kan me venta at denne utgreiinga er ferdig?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-11-29:
Norge har gått fra å være verdensledende gjennom å ha fått på plass politiske, konkrete vedtak, som kvotering, likestillingssentre, heltid, LHBTI-tiltak, kraftfulle og konkrete tiltak mot vold og overgrep, for å nevne noe, til nå å bli en middelmådighet på likestillingsfeltet. Høyre og Fremskrittspartiet bygger ned likestillingen i Norge og Norges anseelse internasjonalt som likestillingsland. Samtidig står Fremskrittsparti-ministeren i Stortinget og fremmer en politikk stikk i strid med eget prinsipprogram, som altså ikke  vil ha politisk regulering av forholdet mellom kjønn på noen områder – kanskje bortsett fra å gjøre det lovlig med ørefik når kvinner blir forulempet. Det får vi jo se på. Men hvordan er det å være en minister og stå her i Stortinget og skryte uhemmet av de tiltakene de faktisk gjør, som vil  regulere forholdet mellom kjønn – stikk i strid med Fremskrittspartiets prinsipprogram?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Jeg ønsker å stille et oppfølgingsspørsmål til statsråd Horne. Holdninger skapes tidlig. Så om vi vil ha mer likestilling og mindre seksuell trakassering, er skolen et godt sted å starte. Derfor foreslo Skjeie-utvalget, som representanten Øvstegård var så fint inne på, at elever som tar helse- og sosialfaglig utdanning, får nødvendig kunnskap om vold, overgrep og seksuell trakassering. De foreslo et program for forebygging av seksuell trakassering i skolen, og de foreslo at arbeidet mot seksuell trakassering eksplisitt forankres i opplæringsloven. Jeg lurer på om likestillingsministeren har tatt initiativ overfor kunnskapsministeren for å drøfte hva regjeringen kan gjøre for å styrke dette arbeidet i skolen. Og hvilke vurderinger er i tilfelle gjort av de nevnte anbefalingene fra Skjeie-utvalget?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Det stemmer – jeg har et spørsmål som opprinnelig var til klima- og miljøministeren, men jeg tar selvfølgelig hjertelig imot svar fra næringsministeren. «Den 23. utgaven av FNs klimaforhandlinger ble avsluttet i Bonn forrige uke. Under forhandlingene mottok Norge den lite prestisjetunge prisen «Fossil of the day» fra Climate Action Network, altså «dagens fossil» eller «dagens bremsekloss», blant annet på grunn av vedtaket om å bore etter olje i Arktis. Vi vet at klimagassutslippene på verdensbasis må ned. Mener statsråden at Norge, som allerede har fått tjene seg rike på å koke kloden, har et særskilt ansvar for å kutte sine klimagassutslipp?»
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
Tusen takk for svaret. På regjeringens nettsider, under en sak om klimakvoter, står det: «Siden klimautfordringene er et globalt problem, spiller det ingen rolle om reduksjonene tas i Kina, Indonesia eller Norge. Det viktige er at det globale utslippet totalt sett går ned.» Dette virker å være en tendens i klimapolitikken som Norge fører om dagen, at så lenge vi betaler noen småpenger til andre land sånn at de kan omstille seg, kan vi bare kjøre på her hjemme. Vi husker fortsatt at det bare tok én måned fra Norge skrev under på Parisavtalen til det ble delt ut en hel haug med nye områder i Arktis til oljeindustrien. Dersom Norge skal være et foregangsland på klima, noe som vi har alle muligheter til å være, og noe som nye tall om lønnsomhet av fossil energi viser at det kan være veldig lurt å være, også av andre årsaker enn miljøhensyn, må vi nettopp gå foran. Mener statsråden at kjøp av klimakvoter er et like bra bidrag for å få ned globale klimagassutslipp som det å kutte ut noe av vår egen oljevirksomhet ville være?
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-29:
I tillegg til å skape farlige klimagassutslipp skaper oljeboring også en risiko for naturen rundt. Oljesøl kan alltid forekomme, og spesielt i Arktis vil det være enormt skadelig, ettersom det fortsatt ikke finnes noen metode for å rense oljesøl bort fra is. Det er flere sårbare områder som er aktuelle for oljeboring. Tror statsråden at det å bore etter olje f.eks. utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja vil kunne gå ut over allerede eksisterende næringer i området, som fiskeri og turisme?