trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-12-15:
Høyre pleier ikke å klage over stram budsjettering i offentlig sektor, og Senterpartiet har jo levert så det suser, med store kutt i byråkrati på mange områder. Da er det interessant å se på seriøsiteten i kuttene, om det virkelig er slik at man skal kunne kutte. I budsjettet finner vi et kutt på 31,8 mill. kr på UDI – i en situasjon der UDI sannelig har hendene fulle, og der vi vet at den største delen av kostnadene ligger i saksbehandling, for det er lønnskostnader som tar plass der. Vi vet at vi får et større antall søknader i forbindelse med dobbelt statsborgerskap, og vi vet at utlendingsforvaltningen sliter med lange restanser. Så mitt spørsmål er: Hvilken vurdering ligger til grunn for dette kuttet? Og bekymrer lengre saksbehandlingstid representanten?
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-12-15:
Nå er det jo slik at UDI gjør mye mer enn å behandle asylsøknader. De behandler alle statsborgerskapssøknader, og vi vet at etter at reglene om muligheten for dobbelt statsborgerskap kom, må vi forvente at det vil komme ganske mange søknader der, og vi vet at det er lange restanser. Det er ikke lenge siden jeg så et konkret eksempel: en spansk advokat som jobber i Norge, som har ventet i to og et halvt år på behandling av sin statsborgerskapssøknad, og som begynner å bli litt grinete over at ting drar ut. Jeg tenker at det må være viktig å sørge for at vi holder restansene nede. Det er vel også litt risikosport å budsjettere for neste år og regne med at vi ikke får noen ny tilstrømning av flyktninger. Det kan veldig fort komme.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
I motsetning til forrige replikant ville jeg kanskje ikke brukt ordet «gjennomarbeidet» om innvandringspolitikken til SV. De har et brennende engasjement for asylsøkere og flyktninger, og det skal de ha for, men løsningene synes jeg ofte ikke står i stil med ønskene om at flest mulig skal få det bedre. Det er sånn at i alle disse viktige debattene er representantene fra SV høyt på banen og ønsker alltid, kan man vel si, at Norge skal gjøre mer og hente flere, uten at man er med på debatten rundt hva det er som ville hjulpet mest. Når man følger SV i disse debattene, kan det virke som det ikke finnes noen grenser. Vi hørte det ble sagt 3 000 og 5 000 kvoteflyktninger nå. Ja, man må sette et tall et sted, men jeg er veldig spent på hvor grensen egentlig går, når vi har 80 millioner mennesker på flukt, og det eneste man snakker om, er hvor mange man skal hente. Man har satt en grense på 5 000 til Norge. Hva er det tallet begrunnet i? Hvilke vurderinger ligger bak det tallet på 5 000 mennesker?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Da tolker jeg svaret som at man baserer seg utelukkende på hva FN har sagt, og ikke har tatt noen vurderinger i SV av hvor stor kapasitet Norge egentlig har, hvor godt man lykkes med integreringen, og hvor mye et tall på 5 000 vil hjelpe i den store situasjonen. Ja, vi har vært og besøkt flyktningleirer sammen, og det var interessant å se. I noen land går det bra, man får til mye, i andre land er ikke viljen like stor. Vi ser at mange mennesker er på flukt i nærområdene. Land som f.eks. Jordan sier åpenhjertig at de har kapasitet, de ønsker å hjelpe, der kan flyktningene bo så lenge de måtte ønske det, de kommer ikke til å tvangsutsende noen. Så vidt jeg fikk med meg, var det ingen fra myndighetene der som ba Norge om å hente flere, men de ba om mer penger. Ser ikke da representanten at det ville hjulpet mye mer å sette inn den innsatsen i de landene som faktisk selv sier de har kapasitet, og ønsker å bidra?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Representanten Gharahkhani sa at regjeringen har overlatt flyktningpolitikken til Fremskrittspartiet. Det hadde vært veldig gledelig hvis det hadde stemt. Men det er nok riktig, som Gharahkhani er inne på, at alle partiene på Stortinget har gått etter Fremskrittspartiet på dette feltet. Alle har lært mye om hvordan man kan legge opp politikken, ikke minst Arbeiderpartiet, som i all hovedsak har kopiert all politikken vår, bortsett fra når det gjelder dette med kvoteflyktninger, og egentlig ikke har utarbeidet noe av det selv. Men det er veldig bra, og jeg vil gi kred til representanten Gharahkhani, som har gjort en så sterk innsats for å legge seg nærmere Fremskrittspartiet i innvandringspolitikken. Representanten Gharahkhani sa også at Arbeiderpartiets flyktningpolitikk er kjent. Vel, vi hadde en liten debatt om dette temaet for noen dager siden, og senere samme dag fikk vi to utmeldinger lokalt i Arbeiderpartiet. Ordførere var ute og sa at det blir oppgjør om dette på landsmøtet, og AUF protesterte. Da vil jeg gjerne få klargjort nå hvem som har rett: Er det innvandringspolitisk talsmann i Arbeiderpartiet eller er det grasrota, som protesterer?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Kontantstøtten har vært en god ordning som har gitt valgfrihet til veldig mange familier. Det er en ordning som fungerer godt i vårt samfunn i utgangspunktet. Det er også dessverre sånn at den ordningen kanskje er den første ordningen som står i fare for å ryke fordi vi ikke har lyktes med integreringen. Vi har hatt for høy innvandring og for dårlig integrering. Da får man utfall som gjør at noen ordninger blir brukt på en måte som ikke er heldig for storsamfunnet. Den holder en del innvandrerkvinner borte fra arbeid. Den holder også en del barn som burde gått i ordinær barnehage, borte fra barnehagen og dermed viktig språkopplæring. Derfor har Fremskrittspartiet vært et av de første partiene som har sett på om vi kan finne andre løsninger. Da jeg for mange år siden satt i Drammen kommunestyre, fremmet jeg et forslag om at vi må stille krav om at man først har tjent seg opp rettigheten til den gjennom arbeid for å kunne få den. Jeg registrerer at sisteutkastet til partiprogrammet vårt har tatt med det forslaget.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det er helt riktig at vi ønsker oss en tilnærming som beskrevet. Vi ønsker at vi skal ha flere avtaler med tredjeland. Vi skal ha asylsentre i tredjeland. Det skal ikke være mulig å søke asyl ved å møte opp der. Det ville gjøre at veldig mange bare møter opp et sted i nærområdene, søker asyl og får opphold i Norge. Det skal være motsatt: De som eventuelt kommer til Norge og søker asyl, skal sendes til et asylsenter som er utenfor Europa, hvor søknaden blir behandlet. Dersom man får innvilget den søknaden, skal man få den beskyttelsen i et tredjeland vi har avtale med. Det er fullt realistisk og helt i tråd med den australske modellen, som har fungert meget godt for å hindre asylsøkere i å sette livet til for å komme til Australia. Det er også veldig viktig at en sånn løsning følges opp med sterk innsats i de områdene der beskyttelse skal gis. Det har vi også tatt inn over oss og kommer til å følge opp med sterk innsats til dem som gir beskyttelse.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Dette er helt i tråd med alle internasjonale konvensjoner og forpliktelser. Det er gjennomført i Australia. De har fått kritikk for behandlingen i de landene og på de stedene der asylsøkerne har fått beskyttelse, men ingen kritikk for ordningen og praktiseringen av prinsippet. Det er fullt mulig å gjennomføre, og det vil stoppe tilstrømningen. Det er jo sånn med alle andre politikkområder og ny politikk som vedtas, at det vil gjelde fra det vedtas og framover, og ikke ha tilbakevirkende kraft for dem som har fått asyl allerede, så det er helt på det rene at man ikke skal gjøre noe med dem som allerede har fått en annen behandling. Dette er en politikk jeg er helt overbevist om kommer til å bli gjeldende i Europa. Man kommer til å gå mange runder med forskjellige europeiske løsninger som diskuteres nå, men jeg klarer ikke å se at noen av disse vil være i stand til å løse de store problemene med dødsreiser over Middelhavet, bare denne løsningen.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Jeg hadde egentlig tenkt å spørre om dette med områdesatsing, for jeg synes det er rart at det har vært en så stor suksess som det ble trukket fram her, men det kommer en debatt om det senere, så vi får ta det da. Da har jeg tenkt å stille et spørsmål om det som ble sagt om at bosetting ved lokale vedtak har vært en suksess. Som jeg nevnte i mitt innlegg, bosatte Lavangen kommune 60 flyktninger på ett år – en kommune som altså har 1 000 innbyggere. Ut fra antall innbyggere må vel det være nær norgesrekord. Nå beløper kostnadene seg til halve kommunens årsbudsjett, og man er fortvilet. Man har nok også vært uheldig, men det er det stor sjanse for at man er når man bosetter så mange i en så liten kommune. Jeg kan vanskelig se for meg at et sånt utfall kan anses som en suksess. Jeg synes det er en tragedie at en kommune har satt seg selv i en sånn situasjon. Hvordan kan representanten forklare at det er en suksess?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Uansett hvem som vil ha en garanti fra Fremskrittspartiet om en fortsatt streng innvandringspolitikk, kan jeg herved gi den. Det kommer vi til å stå for fortsatt. Jeg synes representanten hadde et godt innlegg, som tar inn over seg både behovet for å hjelpe i nærområdene og at vi har begrensninger i Norge på hvor mange vi skal ta imot. Nå er det satt et mål på 3 000 kvoteflyktninger neste år. I det ligger det at regjeringen vil ta ut noen fra Moria-leiren for å gi dem opphold som en del av den kvoten. Det betyr egentlig at man tar hjelpen fra 50 kvoteflyktninger som man vet trenger det, og gir det til asylsøkere med et uavklart beskyttelsesbehov. Så har regjeringen riktig nok tatt mange grep for å sørge for at man når frem til dem som faktisk ser ut til å trenge det. Jeg har likevel lyst til å spørre representanten: Ville det ikke vært like greit å bare ta ut kvoteflyktninger som man vet trenger det, i stedet for å gå via Moria, som kan gi signaler til andre om at de prøver å komme seg til Moria?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Forhandlinger kan være vanskelig. Vi har landet nok et statsbudsjett, og man er passe fornøyd med deler av det og veldig fornøyd på andre områder, og slik er det. Men det som kanskje litt overraskende har medført veldig mye debatt, og flere partier har gått ut mot det etterpå, inkludert representanter fra Kristelig Folkeparti, er det vi fikk igjennom, at kristne kvoteflyktninger skal prioriteres. Dette er en stor gruppe som er forfulgt i mange deler av verden, og jeg må si jeg ble overrasket når det skulle være et problem. Norge har prioritert andre grupper flere ganger tidligere, og senest i juni gikk Kristelig Folkeparti med på å prioritere homofile og lesbiske osv. som kvoteflyktninger. Da lurer jeg oppriktig på: Kan representanten gi en detaljert begrunnelse for hva forskjellen er mellom kristne flyktninger og homofile/lesbiske flyktninger, som Kristelig Folkeparti mener man skal prioritere?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Denne debatten har i stor grad dreid seg om å finne løsninger på de store problemene ute i verden. Det er noe av det viktigste vi kan gjøre, og det er vanskelig. Flere partier har kommet til den erkjennelse at man kan ikke bare hente – og hente uten grenser, og det er viktig at man har gode planer for å ta imot. Så har det vært en diskusjon om hva man er forpliktet til gjennom internasjonale avtaler og konvensjoner. Jeg dro opp denne Australia-modellen, og vi har hatt en diskusjon om den. Så vidt jeg vet, har ingen kritisert det prinsippet at man gir beskyttelse utenfor landets grenser, som brudd på noe som helst. Men noen organisasjoner har kritisert behandlingen av menneskene der de har havnet. Kan ministeren, som kan dette feltet veldig godt, si om dette vil være innenfor eller utenfor våre forpliktelser?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Jeg hadde også tenkt å spørre litt om denne organisasjonen Født Fri, siden den ligger under ansvarsområdet til statsråden. Jeg skal ikke gå inn i hva som har blitt gjort riktig og galt i den saken, det er opp til helt andre å finne ut av, men vi vet hva som har skjedd i den prosessen etter at varslet kom, og det er en prosess som har blitt ganske sterkt kritisert fra flere hold. Det ser ut som om det har vært vanskelig for organisasjonen å forsvare seg, og som vi hørte her, har jo organisasjonen blitt opprettet på et litt underlig vis. Når man gir folk en sånn rolle, mener jeg at det bør i det minste gis en veldig god mulighet til å komme fram med sin sak. Det har blitt leid inn eksterne aktører, og de har blitt kritisert. Så egentlig er spørsmålet: Føler statsråden at alle sider ved denne saken nå er grundig belyst, og hvorfor brukte man ikke egen lovavdeling til å gjøre det arbeidet?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Jeg har full forståelse for at man ikke kan gå inn i detaljer i en sak som er til behandling, og ennå ikke sluttført. Men jeg mener det er viktig å være klar over at de personene det her gjelder, står i et ganske betydelig press i det segmentet de opererer i, og at ikke alt dette har blitt belyst. Så det ene spørsmålet jeg stilte, om statsråden føler at denne Ernst & Young-rapporten har gitt et riktig og fullstendig bilde av situasjonen, mener jeg må være mulig å svare på, selv om saken ikke er ferdigbehandlet.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-15:
For det første er Venstre veldig glad for å ha fått gjennomslag for at regjeringen skal hente 3 000 kvoteflyktninger i året. Det var ingen selvfølge, men det er altså veldig mange flere enn det den rød-grønne regjeringen har gjort tidligere. Så er vi nødt til å ha flere tanker i hodet samtidig, vi skal både ta imot mange kvoteflyktninger, vi skal ta imot asylsøkere, folk som har behov for beskyttelse, og vi skal hjelpe i nærområdene. Og det er ingen motsetning mellom de tre. Vi skal gjøre alle tingene samtidig, for det er sånn at menneskerettigheter ikke stopper ved landegrensene. Så merker jeg meg at Arbeiderpartiet nå er bekymret for at Fremskrittspartiet har for stor innflytelse på innvandringspolitikken. Da kan jeg minne representanten Gharahkhani på at i 2018 etterlyste Arbeiderpartiet en garanti fra Fremskrittspartiet om en fortsatt streng innvandringspolitikk, så dette oppfatter jeg som et stikk motsatt budskap av det i 2018.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-15:
Som jeg var inne på i sted, må vi passe på at vi både gir hjelp i nærområdet og tar imot kvoteflyktninger og asylsøkere. Det er klart at vi kunne bare tatt imot kvoteflyktninger, men vi har en masse mennesker som er i stor nød i disse leirene i Hellas, og vi har et ansvar sammen med resten av Europa for å hjelpe også disse menneskene. Nå har regjeringen blitt enig om at vi skal hente ut 50 personer, og vi har også sørget for at de personene som kommer hit, er mennesker som høyst sannsynlig får opphold i Norge, slik at vi skal slippe at de kommer hit for så å bli sendt tilbake. Det er et vesentlig poeng.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-15:
Først til det siste, Jobbsjansen: Det korte svaret er at jeg vet ikke nok om bakgrunnen for at det er slik. Det tror jeg andre må svare på. Når det gjelder det første, er det klart at med endringene som vi fikk til i 2014, var intensjonen krystallklar: bedre ivaretakelse av lengeværende asylbarn – at de barna som har slått rot, skal få bli. Så er det slik at det er veldig vanskelig å gripe inn i enkeltsaker og saker som har vært behandlet i forvaltningen og i rettssystemet. Jeg, og heller ikke representanten Andersen, kjenner alle detaljene i sakene utover det som er beskrevet i pressen. For den konkrete saken som vi var innom i sted, er det slik at ut fra det som kommer fram i pressen, er det vanskelig å forstå. Jeg vil legge til at i 2017 slo Stortinget fast at regjeringen ikke kan instruere UNE. Da var det en viktig seier for både Venstre, Kristelig Folkeparti og SV. Nå virker det som om SV kanskje mener at det ikke skal være slik, men med motsatt begrunnelse.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Jeg tenker at det ikke er så veldig rart, gitt at vi stemte over et budsjett og en budsjettenighet. Så er det ikke slik når det gjelder den alliansen som Arbeiderpartiet valgte å inngå med Fremskrittspartiet om fire forslag i forrige uke, at vi nødvendigvis er imot alle fire. Det ene fremmet regjeringen bestående av Fremskrittspartiet og Høyre tidligere, og da stemte Arbeiderpartiet imot. Det andre forslaget, som handler om flyktninger med subsidiær status, har vi hatt på høring – riktig nok som en beredskapshjemmel i fall store ankomster. Det å endre inntektskravet til familiegjenforening gjorde vi i forrige uke da vi inngikk et budsjettsamarbeid, gitt at vi tok bort introduksjonsstønaden som grunnlag for familiegjenforening. Og det siste handler om å bidra til mindre migrasjon, og det gjør Norge.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Først tror jeg at jeg må oppklare at det er representanten Thommessen som har svart for Høyres stemmegivning i Stortinget. Jeg har svart for regjeringens politikk, og da har jeg også punkt for punkt gått igjennom de fire forslagene som Arbeiderpartiet valgte å alliere seg med Fremskrittspartiet om, i forrige uke. Det er helt ålreit. De fleste av dem jobber vi altså med, eller vi har fremmet dem og fått dem nedstemt med Arbeiderpartiets stemmer. Det er mer enn pussig. Når det gjelder det å prioritere sårbare grupper, er det ikke noe nytt. Det gjorde man da Arbeiderpartiet satt i regjering, og det gjør vi nå. Vi prioriterer sårbare kvinner, vi prioriterer sårbare barnefamilier, vi prioriterer mennesker som er utsatt for forfølgelse på grunn av sin seksuelle holdning. Det er altså ikke noe nytt at man prioriterer grupper som er spesielt utsatt for forfølgelse, så den enigheten man inngikk i forrige uke, er ikke noe nytt. Det betyr bare ett punkt til på den listen hvor vi prioriterer sårbare mennesker som trenger vår beskyttelse.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Det kommer faktisk helt an på hvordan man gjør det. I samtaler med min danske kollega har jeg etterspurt hvordan man faktisk gjør det. Det kommer an på hvilke systemer man har for å ta imot asylsøkere, transportere dem til dette tredjelandet som man mener finnes, hva man gjør når man har behandlet en søknad, hvor asylsøkeren skal oppholde seg, om han får asyl eller ikke. Jeg har lyst til å si om dette australske opplegget at det er en litt unyansert tilnærming, synes jeg nok, fra Fremskrittspartiet. Vi snakker om mennesker som holdes innesperret bak piggtråd. Vi snakker om selvmordsforsøk, om voldelige opprør, om rømninger. Det er ikke helt enkle systemer, og Australia har fått mye kritikk for dette. Så kan jeg ikke si at de begår brudd mot internasjonale forpliktelser, for det har jeg ikke noe grunnlag for. Det vi også vet om Australia, er at de tar imot mange flyktninger. De er blant de land som tar imot flest kvoteflyktninger basert på sitt innbyggertall. Det er en interessant debatt om dette tredjelandet finnes, og om hvordan man kan gjøre det. Den pågår i Europa. Noen tar til orde for den her. Jeg tror ikke det er lette svar på den debatten.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Jeg har lyst til å si at det har vært gjort en stor jobb av ansatte på asylmottak i forbindelse med pandemien. Ja, vi har hatt virusutbrudd i asylmottak på samme måte som vi har hatt det i nesten alle andre typer institusjoner i landet vårt, men det har vært håndtert på en veldig god måte. Så er det slik at mottakskapasiteten skal ned fordi vi har færre ankomster, men vi går ikke så mye ned som vi kunne gjort, nettopp fordi vi ønsker en buffer. UDI stoppet flyttingen fra mottak for å sikre at smittevernhensyn ble tatt, og det utarbeides nå en egen smitteveileder sammen med Helsedirektoratet for at man skal sikre beboerne på asylmottak. En god del kontrakter går ut til jul. Det må vi rett og slett forholde oss til. Men beboerne skal være så trygge som mulig. At vi kan få smitteutbrudd der på samme måte som vi har fått det i andre institusjoner, kan skje, men det gjøres en god jobb.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Det er våre underliggende etater – jeg antar representanten sikter til UNE og UDI – og domstolene, som jeg selvsagt ikke styrer eller instruerer, som behandler sakene, og som skal påse at det skjer i henhold til norsk lov og i henhold til våre internasjonale forpliktelser. Jeg tar selvsagt for gitt at våre myndighetsorganer har satt seg grundig inn i disse sakene og vet hva de gjør når de tar avgjørelser i saker.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Det var ikke det jeg sa, at vi ikke har rutiner. Vi har rutiner for at de som skal holde seg faglig oppdatert, gjør det. Jeg har tillit til at de gjør det. Så er det ikke slik at vi sitter og behandler enkeltsaker i Justisdepartementet. Det er jeg veldig glad for. Men det er helt åpenbart at UNE, UDI og domstolene kan rettspraksis, kan lovene våre og kjenner våre internasjonale forpliktelser og holder seg godt oppdatert på de dommene som avsies.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Representanten viser til en historikk i saken, en historikk som er der en god stund før undertegnede i det hele tatt satt på Stortinget, så akkurat hva som skjedde rundt opprettelsen av denne støtten, skal ikke jeg gå i dybden på, uten å si at det for veldig mange i Venstre har vært et sterkt engasjement i arbeidet mot negativ sosial kontroll, det å sikre at alle som bor i samfunnet vårt, skal ha de samme frihetene og de samme mulighetene. Stiftelsen Født Fri har vært en viktig del av det arbeidet, men jeg har lyst til å understreke at det er et veldig bredt arbeid som innebærer støtte til en rekke frivillige organisasjoner. Nå har vi en pott på til sammen 153,7 mill. kr, og midlene går til arbeidet med frihet fra negativ sosial kontroll, så her er det veldig mange aktører som gjør en utrolig viktig jobb.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Jeg tror vi skal være forsiktige med å generalisere veldig ut fra ett eksempel. Utfordringen vil jo mange ganger være at på mange områder der det er behov for å gjøre nybrottsarbeid, er det ikke alltid man har eksisterende organisasjoner som står klare til å ta fatt på et arbeid. Likevel tror jeg det er viktig at vi har en kritisk holdning til hva vi bruker offentlige midler på, at vi sikrer at de brukes på riktig måte. Derfor er det også viktig at pengebruken ettergås, at man sikrer at pengene går til nettopp det formålet de er ment til. Når det er sagt, er jeg veldig stolt over den jobben Venstre og regjeringen har gjort med tanke på dette saksfeltet. Det er blitt løftet veldig mye høyere opp på dagsordenen de siste årene, ikke minst på grunn av veldig mange stemmer som har tort å stå fram, og som har gjort en viktig innsats for å sikre en åpen og offentlig debatt om dette. Det er jeg glad for. Det har disse tilskuddene bidratt til, og det mener jeg er viktig.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
I denne typen prosesser er det viktig at vi er ryddige. Så vidt jeg vet, ligger nå klagen til behandling i Kunnskapsdepartementet, og for at den skal kunne behandles på en god måte, kan ikke jeg uttale meg om saken mens den er i prosess. Det er riktig som representanten sier, at det var Ernst & Young som fikk et oppdrag fra IMDi om å gjennomføre en uavhengig undersøkelse av Født Fri. Det har nylig vært en dom som har gitt Ernst & Young støtte i den måten de har gjennomført denne undersøkelsen på, så foreløpig er det ikke påpekt noen uryddigheter. Men vi skal selvsagt behandle den saken og den klagen på en skikkelig og grundig måte.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Det er jo nettopp den type ting som departementet skal se på når vi gjennomgår saken, og jeg mener faktisk at hvordan jeg føler om det, er ganske irrelevant. Det viktige er om det har blitt gjort riktig eller ikke, og det er blant de tingene vi skal se på. Så har jeg full forståelse for at en slik prosess er veldig krevende for alle som er involvert. Det tror jeg de aller, aller fleste vil skrive under på. Derfor er det ekstra viktig at denne typen saker blir gått gjennom på en veldig grundig og skikkelig måte. Jeg har foreløpig ingen grunn til å anta at ikke det har blitt gjort fram til nå, men det er veldig viktig at vi får behandlet saken, at de får vurdert sin klage, og at vi sikrer at det blir gjort på en god måte.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Det er ingen tvil om at det nå er en veldig krevende tid, og at mennesker med innvandrerbakgrunn er overrepresentert blant dem med høy arbeidsledighet, som har falt utenfor arbeidslivet, og at dette er en stor utfordring som vi er nødt til å ta tak i. Blant de tiltakene regjeringen har levert allerede, som da er en form for krisetiltak, er muligheten til å forlenge tiden på norskopplæring i introduksjonsprogrammet. Vi har vært opptatt av at vi skal bruke krisen til kompetanseheving, til både formell kompetanse og ikke minst norskferdigheter, så vi er opptatt av at de som nå kanskje står litt i innspurten av introduksjonsprogrammet, får mulighet til å fortsette noen måneder til i stedet for bare å gå ut i arbeidsledighet. Det er ett av tiltakene. Ikke minst vil de nye grepene vi tar gjennom integreringsreformen, som trer i kraft fra 1. januar, være veldig viktige. Det å gi et løft til integreringsarbeidet i alle landets kommuner, det å heve kvaliteten og å heve kompetansen til alle som jobber der, er de viktigste grepene i reformarbeidet.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Jeg tror ikke det er noen hemmelighet hva som er min private mening om HRS, og heller ikke hva som er Venstres syn på HRS. Likevel er det sånn i et statsbudsjett at det er mange poster vi er for, heldigvis de aller, aller fleste, og så er det noen poster vi ikke er like glad i. Jeg har lyst til å understreke at jeg ikke ser på støtten til HRS som en del av integreringsarbeidet. For oss har det vært viktig at vi har styrket integreringsarbeidet, og ikke minst den måten vi bruker sivilsamfunnet på – at vi bruker frivillige organisasjoner. Det har vi styrket gjennom flere år, og det gjør vi også i årets statsbudsjett. Jeg tror helt sikkert representanten Karin Andersen kan kjenne seg igjen i at nettopp dette feltet kanskje er et av de mest krevende å finne gode løsninger på i regjering. Det SV valgte å gjøre da de satt i regjering, var rett og slett å ta dissens i store deler av innvandringspolitikken. Venstre har heller valgt å være med og utforme gode løsninger, som bl.a. har sikret at vi har hatt et rekordhøyt antall kvoteflyktninger over mange år.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Representanten Knutsen ser på en måte på «kapital» som et slags fellesbegrep. Vi setter ikke ned formuesskatten på kapital, vi setter ned formuesskatten på penger investert i næringsliv, aksjer og driftsmidler. Penger man har på konto, vil man fortsatt måtte betale formuesskatt av, sånn som før. Så «beskatning av kapital» er et litt for generelt begrep. Det er her forskjellen mellom oss og Arbeiderpartiet kommer inn. Når vi tar ned formuesskatten på arbeidende kapital, altså penger investert i næringslivet, penger som skal gi avkastning i nye arbeidsplasser i et bærekraftig og godt næringsliv, med 8 mrd. kr, er det nettopp fordi vi mener at vi skal heie på dem som er bedriftsskapere her i landet. Det er spesielt at nå, når vi står i en krisesituasjon der vi ser at mange bedrifter har røde tall, mener Arbeiderpartiet at det likevel er riktig at de skal ta ut penger de ikke har, fra bedrifter som så vidt klarer å overleve en krise. Jeg mener at det er feilslått politikk, og jeg vet ikke hvem Arbeiderpartiet har snakket med i næringslivet, når de foreslår et sånt grep.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
For det første er jeg glad for at representanten har vært inne og besøkt våre nye nettsider og vår nye logo. De er veldig fine, og jeg anbefaler alle sammen å ta turen innom. Høyre er for et lavere skatte- og avgiftsopplegg, og det har vi gjennomført sammen med Fremskrittspartiet siden 2013. Vi ønsker også at enkelte avgifter skal gå opp, f.eks. for å omstille økonomien til å bli mer grønn, men samtidig kan vi for å omstille økonomien til å bli mer grønn sette avgifter ned og f.eks. gi elbilfordeler. Det er klart at når man skal prioritere i et statsbudsjett, tror jeg kanskje at kutt i de avgiftene det her er snakk om, har stått høyere på Fremskrittspartiets prioriteringsliste enn det har stått på Høyres. Men det betyr heller ikke at vi er imot det. Jeg har selv sittet i en programkomité som også for neste partiprogram har foreslått at vi skal ta et større grep om grensehandelsutsatte varer og sette ned avgiftene på dem, for neste stortingsperiode. Jeg vil tro at Bård Hoksrud spesielt kommer til å sette pris på en sommer der Pepsi Max blir enda billigere.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Det mener vi er riktig fordi vi mener at det momsfritaket som i dag skal gjelde, bør gjelde for behandling som er medisinsk begrunnet. Jeg mener at det skal være forbeholdt dem som er helsepersonell, som er sertifisert helsepersonell ifølge helsepersonelloven, og at grensen skal gå der. Vi mener at det er helt riktig når man har tjenester ellers i samfunnet som er avgiftsbelagt, at det også skal gjøres et skille som går mellom de to. Så er det ikke slik at dette på noen som helst måte er et forbud mot å velge å benytte seg av alternativ behandling. Man må bare betale moms på de tjenestene, sånn som med alle andre tjenester som ikke er medisinsk begrunnet her i samfunnet. Jeg mener at det er en helt riktig omlegging. Vi har også sammen med Fremskrittspartiet kommet fram til noen overgangsordninger her for enkelte deler av det. Men jeg mener uansett at det er en prinsipiell holdning: Det er behandling som er medisinsk begrunnet, som skal få momsfritak.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Man trenger ikke et team med forskere for å forstå at hvis formuesskatten går opp, må norske bedriftseiere ta mer penger ut av sine bedrifter. Det mener jeg også er hele poenget bak dette. Hvis man øker den, må man ta mer penger ut, for dette er ikke penger man sitter og ruger på, det er penger som mange har investert i norsk næringsliv. Så merket jeg meg at representanten i sitt spørsmål har som et slags svar at veien ut av denne krisen er en større stat. Det vil jeg advare mot. I februar ble fire av fem nye jobber skapt i privat sektor. Vi er nødt til å komme tilbake dit, ikke bare for at vi skal få flere i jobb, men også fordi bærekraften til hele velferdsstaten er avhengig av det. Vi er avhengig av å ha livskraftige bedrifter som opplever verdiskaping. Så er det fortsatt slik at med dette forslaget til statsbudsjett vil ikke inntektsulikheten gå opp. Det er fortsatt slik at de 10 pst. rikeste betaler 40 pst. av all skatt, og det gjorde de også under de rød-grønne. Det viktigste er å få folk i jobb. Det er slik vi får ulikheten ned.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Denne regjeringen har satt ned den alminnelige inntektsskattesatsen til 22 pst., for å matche våre naboland, i tråd med skatteforliket. I 2019 skrev Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett at de ikke mente dette var nødvendig, at «det er uklokt å fremskynde kappløpet mot bunnen», og at «Skattekuttet går til syvende og sist ut over finansieringen av vår felles velferd». I dag støtter Arbeiderpartiet satsen på 22 pst., et skattekutt på 2,8 mrd. kr for selskaper, uten noen videre forklaring på snuoperasjonen. Er det da ikke lenger et kappløp mot bunnen, eller har man innsett at det er riktig politikk? En annen snuoperasjon: I 2019 skrev Arbeiderpartiet også at individuell pensjonssparing er et skattefavorisert spareprodukt som ytterligere favoriserer dem med god råd. Partiet gikk inn for å fjerne ordningen i 2019 og i 2020. For 2021 har Arbeiderpartiet snudd og støtter en halvering av ordningen. Skal en da legge til grunn at Arbeiderpartiet støtter 50 pst. av en favorisering av dem med god råd?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Jeg takker for svaret, men jeg tok også opp det med individuell pensjonssparing. Jeg mener at det er interessant å se at da vi leverte vårt forslag til statsbudsjett, kom Arbeiderpartiet ut med innmari store ord. Dette var en «unorsk skatteskandale». Det er klart at forventningene til hva som da kom i det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet, var store. Jeg tenkte at her kommer det en enorm skatteøkning som skulle matche disse ordene, men det uteble. Man bevarte altså 23 av 30 mrd. kr i skattekutt i sitt alternative forslag. Jeg er glad for det, men det henger bare ikke sammen med de store ordene Arbeiderpartiet sa ute i vandrehallen etter at budsjettet ble framlagt. Etter det har «skatteskandale» aldri vært nevnt igjen. Jeg utfordret representanten på det med individuell pensjonssparing, og jeg ønsker gjerne et svar på det. Skal vi nå, etter denne snuoperasjonen, legge til grunn at Arbeiderpartiet støtter individuell pensjonssparing som et godt produkt for nesten 200 000 nordmenn?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-12-15:
Jeg synes debatten begynner å gå litt inn for landing. Når det gjelder Arbeiderpartiet, som på en måte har lagt fram et skatteopplegg som er ganske lite i stil med den retorikken som er blitt brukt: Jeg er glad for det, men det jeg ikke er glad for, er at den skatteøkningen de legger inn, er målrettet direkte mot norske bedriftseiere. Jeg mener at det er feil politikk. Men siden Arbeiderpartiet også i denne debatten virker så skråsikker på at deres økning i skatt på arbeidende kapital kun treffer Norges aller rikeste, har jeg spurt før, og jeg spør igjen: Hvem i næringslivet er det Arbeiderpartiet har snakket med, når man mener at dette er en god idé? Hvem i næringslivet langs kysten vår, i innlandet, rundt omkring som nå står i en utfordrende situasjon, er det Arbeiderpartiet har snakket med, når de sier at ja, dette er en god idé, i den tiden vi nå står i? Jeg har ikke snakket med noen i næringslivet som sier det, og dette er de folkene som faktisk skaper de arbeidsplassene som vi skal ha på andre siden av denne krisen. Representanten Heggø var inne på endringer i vannkraftbeskatning. Jeg synes representanten Storehaug sa mye bra om det. Det er en kjensgjerning at det er et stort behov for oppgradering og utbygging i vannkraftanleggene våre. Behovet er anslått til å være opp mot 40 mrd. kr i 2030, 75 mrd. kr i 2050. Med denne omleggingen frigjør vi, tror vi, for neste år 800 mill. kr i kapital, slik at det er mulig å sette i gang med disse opprustningene. Det mener jeg er bra for Norge som en fornybarnasjon, og det er også bra for næringsliv og kommuner rundt omkring at vi har vannkraftverk som nå med et nytt skattesystem kan bli oppgradert, og som kommer til å stå seg også i tiårene som kommer. Det er vår oppfatning at dette i liten grad berører kommunenes inntekter gjennom eiendomsskatten, der det er maksimums- og minimumsbegrensninger, og det viktigste er at vi legger til rette for at man på sikt sørger for at det er lønnsomt å investere i vannkraft. Det er tatt opp en debatt om bærekraftige bilavgiftssystem for framtiden, representanten Hansen tok opp det. Det mener jeg er en god debatt som jeg er helt sikker på at vi kommer tilbake til, for de prinsippene som regjeringen nå har lagt fram, er til dels vanskelige å få gjennomført uten store systemomlegginger, og noe er til og med motstridende. Så det å finne en god modell for framtiden her blir en god diskusjon som jeg ser fram til at vi skal ha her i Stortinget. Samtidig skal vi nå målet om at det i 2025 kun skal selges nullutslippsbiler. Arbeiderpartiet har tatt på seg stortrøya og er bekymret for at regjeringen øker avgiftene. Vel, av de økningene i avgifter som har kommet, gjelder 6,7 mrd. kr av dem miljøavgifter. Det hadde vært interessant hvis Arbeiderpartiet kunne komme opp og si hvilke miljøavgifter de er imot. Så vidt jeg ser, er de for høyere.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Takk til saksordføreren for godt samarbeid om denne saken og andre saker gjennom et hektisk år i finanskomiteen. Representanten Wang Soleim snakket i innlegget sitt om de norske jobbskaperne, som vi alle i denne salen heier på, men gikk så videre til å snakke om at det kun er norske eiere som betaler den norske personskatten formuesskatten er. Det er helt korrekt. Spørsmålet mitt er bare om representanten ser at Norge ligger lavt i totalbeskatning av kapital i OECD. Norge er et godt land å være rik i, og det har blitt mye bedre under Erna Solberg. Skulle Norge ha økt beskatningen på kapital for at det skulle bli likt som i andre OECD-land, måtte vi innført mye høyere eiendomsskatt og også reversert kuttene, som er bredt forankret her i Stortinget, i selskapsskatten fra de siste årene. Ønsker Høyre nå framover å gå ned mot null i totalbeskatning av kapital, eller ønsker en å nærme seg et OECD-nivå, som ligger høyere enn der Norge er i dag?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Arbeiderpartiet er stolt av at vi fikk tatt initiativ til og bidratt til et skatteforlik i Stortinget i 2016 som senket den generelle skattesatsen. Vi har ment fram til i år at det var nok å stoppe på 23 pst., men nå har altså Arbeiderpartiet, som eneste parti i denne sal, som jeg har oppfattet, lagt fram et helhetlig skatteopplegg for neste periode som skal sikre forutsigbarhet for folk og bedrifter. Derfor sier vi at i den situasjonen norske bedrifter står i nå, ønsker vi å holde selskapsskatten på et uendret nivå. Dette er faglig veldig godt fundert. Ifølge de aller, aller fleste fagøkonomer som er eksperter på skattesystemet og ser på hva som påvirker investeringer i arbeidsplasser, er det selskapsskatten en må skape forutsigbarhet rundt. Høyres prioritering med stadig å kutte i formuesskatten øker bare sparingen og gjør de store aksjeformuene større enn i dag. Det skaper større forskjeller, det skaper ikke arbeidsplasser. Det er det som er målet med Arbeiderpartiets politikk: forutsigbarhet, arbeidsplasser og å redusere forskjellene.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det som ligger i Arbeiderpartiets skatteopplegg for 2021, er det vi går til valg på for neste periode. Dette er også for å sikre forutsigbarhet for de mange som har begynt en sånn pensjonssparing, sånn at en også kan ha delvis personlig oppsparing av pensjon. Når det kommer til begrepet «skatteskandale», er det helt korrekt. Vi synes skattepolitikken, særlig gjennom dette kriseåret, har vært en skatteskandale fra høyreregjeringens side. Først kutter de formuesskatten med over 1 mrd. kr i revidert nasjonalbudsjett, og så, når det kommer til statsbudsjettet, kuttes den videre med 1 mrd. kr. I tillegg har en frekkhetens nådegave til hele tiden å snakke om arbeidende kapital. Ja, jeg vet at andre partier har vært inne i merknader som omtaler det som det samme, men i denne krisen vi står i nå, er det arbeidsfolk som arbeider i Norge, det er arbeidsfolk som holder hjulene i gang. Til slutt vil jeg gjerne anbefale Høyre å bestemme seg. Har Arbeiderpartiet lagt inn altfor lite skatt, eller har vi lagt inn ubegrenset med skatteøkninger, sånn som de har skrevet i avisene landet rundt?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vi har lovfestet kommunalt selvstyre i dette landet, så hva kommunepolitikere driver med, klarer ikke jeg å si noe om. Det tror jeg representanten Helge André Njåstad har ganske god erfaring med. Det siste Fremskrittspartiet gjorde da de satt i byrådet i Bergen, var å innføre eiendomsskatt på dobbelt nivå – jeg har erfaring med det, for jeg har betalt den selv – så det burde han ha god erfaring med. Jeg kan ikke garantere for hva noen kommunepolitikere skal gjøre, men det jeg kan garantere, er at Arbeiderpartiet skal sikre en bedre kommuneøkonomi for landets kommuner, sånn at de kan styrke velferden og slippe å gjennomføre ganske vonde kutt i skole og eldreomsorg, noe mange kommuner ser seg tvunget til i den situasjonen vi står i nå.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Når det gjelder kommuneøkonomi, var 2020 det året som hadde den svakeste veksten i frie inntekter for norske kommuner, på 15 år. Det var 15 år siden sist veksten i frie inntekter var så svak, sist Erna Solberg var statsråd. Kommuneøkonomien er sterkt redusert i mange av landets kommuner, bl.a. fordi flertallet i denne sal – og det er det flere av oss som har ansvar for – har innført dyre reformer som vi trer nedover Kommune-Norge, og som ikke er finansiert. Men igjen: Jeg kan ikke garantere for hva norske lokalpolitikere skal gjøre. Det kan heller ikke representanten Helge André Njåstad, all den tid hans eget parti har vært med på å gjeninnføre en doblet eiendomsskatt i Bergen. Det jeg kan garantere, er en styrket kommuneøkonomi som gjør at vi kan bygge ut eldreomsorg og skole i årene som kommer.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Kommunen Bø i Vesterålen vedtok å senke den kommunale formuesskattesatsen og risikerte etter det vedtaket å tape mange millioner kroner gjennom inntektsutjevningssystemet for kommunene. Men heldigvis kom det en hjelpende hånd fra regjeringen, og kvelden før budsjettmøtet fikk ordføreren mail fra regjeringen selv om at det opprettes en særregel kun for Bø kommune. Statssekretæren uttalte til avisene at det var positivt at kommunene tenkte kreativt og skapte aktivitet. Så mitt spørsmål til finansministeren er om han er redd for, eller om han ønsker velkommen, at flere kommuner deltar i denne typen skattekonkurranse.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jeg takker for svaret. Det er spennende å se at fagøkonomer innen skatt sier at dette ikke er et effektivt grep for å øke investeringene i en kommune. Det er et effektivt grep for å sørge for at flere personer med store formuer bor i en kommune – og så blir det jo spennende å følge med på om disse personene kommer til å bo i denne kommunen. Ordføreren i Bø er en profilert Høyre-ordfører, en profilert distriktsstemme fra Høyre. Han har sågar blitt utpekt som rådgiver for distriktsminister Linda Hofstad Helleland. Så mitt spørsmål er om det har vært kontakt mellom regjeringen og Bø kommune i utformingen av Bø kommunes skattevedtak, og om det er noe i den dialogen – den eventuelle dialogen – mellom regjeringen og Bø kommune som særskilt tilsier at akkurat de, for akkurat dette grepet, burde få et særunntak fra reglene som gjelder for alle andre.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det er ingen tvil om at lavere avgifter er et av de aller viktigste Fremskrittsparti-gjennomslagene i denne budsjettenigheten. Det er noe vi har kjempet for i alle de år. Fra årene på innsiden av regjeringssamarbeidet tror jeg nok vi kan si, uten å komme med altfor store avsløringer, at det ikke alltid var stor drahjelp å få fra de andre partiene i den saken. Noen var sågar mest opptatt av å øke avgiftene. Men etter at enigheten var klar, kunne vi lese på høyre.no under overskriften «Sukkersøt budsjett-gladsak: – Lavere avgifter er knallgod Høyre-politikk» – med en smilende Wang Soleim under – både at dette er fornuftige tiltak, at det sikrer arbeidsplasser i Norge, at det bidrar til å gjøre livet til vanlige folk litt enklere, og at dette altså er knallgod Høyre-politikk. Det gjør at jeg har ett enkelt spørsmål: Hvorfor var ikke dette en del av budsjettet Høyre og regjeringen la fram i oktober?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Takk for spørsmålet. Dette har vært en problemstilling over veldig mange år. Det var en problemstilling under den rød-grønne regjeringen og har vært en problemstilling under dagens regjering. Det vi har gjort, har faktisk vært å redusere de overprisede gebyrene systematisk gjennom de siste årene. Også for neste år ligger det inne en reduksjon i de overprisede gebyrene. Det er ingen tvil om at overprisede gebyrer er noe som bør unngås. Det er det bred enighet om. Selvfølgelig skal vi følge opp det i det videre arbeidet.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Nei, det er ikke det. Det er vanskelig å oppfatte seg selv på noen annen måte enn det som var, og det var at jeg var ganske tydelig på det: Vi skal selvfølgelig fortsette arbeidet med å redusere de overprisede gebyrene. Jeg er litt overrasket over at en representant fra Arbeiderpartiet kritiserer Fremskrittspartiet for ikke å gjøre nok for bilistene. Arbeiderpartiet øker bilavgiftene i sitt alternative budsjett med nær 1 mrd. kr. Fremskrittspartiet har fått med regjeringspartiene på å redusere de bilrelaterte avgiftene med flere hundre millioner kroner i det forliket som vi behandler i dag. Det er en helt åpenbar forskjell mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet når det kommer til bilavgifter. Arbeiderpartiet ønsker dem opp. Fremskrittspartiet ønsker dem ned, og det har vi fått gjennomslag for.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Hvis man leser vårt alternative statsbudsjett, ser man at dette overhodet ikke er noe Fremskrittspartiet ønsker. Vi la inn en reversering av hele økningen. Senterpartiet har lagt inn en reversering av deler av økningen. Så også Senterpartiet foreslår å øke momsbelastningen på de alternative behandlingene. Vi har i samarbeid med regjeringspartiene fått gjennomslag for at man skal avvente og utsette innføringen av merverdiavgift til man en gang til har gått igjennom autorisasjonen for osteopater og naprapater. Hvis de gis autorisasjon, skal de ikke ilegges moms. Det har viktig for Fremskrittspartiet å få igjennom i enigheten med regjeringspartiene.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
La meg få korrigere en åpenbar feil i starten: Den rød-grønne regjeringen kuttet ikke i mange avgifter. Den rød-grønne regjeringen økte avgiftene med nesten 5 mrd. kr totalt fra 2005 til 2013. Som jeg sa i mitt innlegg: Under den rød-grønne regjeringen, også med Kristin Halvorsen som finansminister, fikk vanlige folk med vanlige inntekter – 400 000 kr, 500 000 kr og 600 000 kr i året – økt skatt. Det står ikke til troende når SV i opposisjon prøver å gi inntrykk av at man er et parti som gir skatteletter til vanlige folk med vanlige inntekter, når historien deres er at de gjør det motsatte når de har makt. Vi prioriterte å gjøre noe med den statlige eiendomsskatten, for det hadde kommet til å bli «a race to the bottom», hvor man hadde senket den grensen år for år. Til slutt hadde alle med vanlige boliger også måttet betale formuesskatt på boligen sin.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
2020 har vært et veldig annerledes år på mange måter, og representanten Gjelsvik og jeg kan sikkert bli enige om at det har vært vel så mye på den negative siden som på den positive. Men på den positive siden har veldig mange nordmenn feriert i Norge og bidratt til å skape verdier her hjemme i stedet for i utlandet. Det har vært viktig i en krevende tid for reiselivet. Vi har også brukt mye tid på hytta. Det har vært og er viktig for veldig mange, uansett om det er krisetid eller ikke, og med hjemmekontor har mange kunnet jobbe fra hytta. Det gir for mange en egen ro og fred å komme dit. Mange hundre tusen nordmenn eier egen hytte. En av grunnene til det er at det tverrpolitisk har vært enighet om gunstige skatteregler, f.eks. Hvorfor ønsker Senterpartiet nå å gå bort fra dette og gjøre det dyrere for folk flest å eie hytte og frata mange hyttedrømmen?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Fremskrittspartiet foreslo i sitt alternative budsjett å fjerne veibruksavgiften på bensin for fritidsbåter. Hvorfor ønsker SV å innføre veibruksavgift på diesel for fritidsbåter, all den tid båter ikke bruker vei?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Jeg har forsøkt å spørre representanten Wang Soleim tidligere i dag om den «knallgode» Høyre-politikken som avgiftskutt er, ifølge Høyres nettside, og jeg spurte Wang Soleim hvorfor det da ikke lå avgiftskutt i budsjettet som kom fra regjeringen i oktober. Men vi trenger jo ikke å se bakover lenger, vi kan heller se framover. Jeg skal ikke spørre om budsjettet for 2022, da vet jeg hva svaret er, at det får vi vite senere. Men statsråden og jeg hadde et replikkordskifte om avgiftskutt ca. seks uker tilbake, og da var Sanner skeptisk til å kutte i avgifter. Er det fortsatt statsrådens holdning, på tross av at det på Høyres nettside framstår som «knallgod Høyre-politikk»?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-12-15:
Nesten en fjerdedel av oss her i Norge benytter oss av en eller annen form for alternativ behandling for å få hjelp enten med fysiske plager eller med psykiske plager og lidelser. Mange plasser i Norge er det ganske lang ventetid for å få behandling hos psykolog med offentlig avtale, og mange benytter seg bl.a. av psykoterapeuter og også gestaltterapeuter som har samarbeid med Nav. Dette er mange av de mest sårbare gruppene i det norske samfunnet. Hvorfor mener regjeringen og regjeringspartiet Høyre det er fornuftig å legge 25 pst. moms på den type behandling?