Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-05-08:
Høyre har alltid vært opptatt av enkeltmenneskers rettssikkerhet, og en utvidelse av pasientombudsordningen vil styrke rettssikkerheten for mange mennesker. Det er helt klart at mange ansatte som yter offentlige tjenester, gjør en formidabel innsats hver dag. Men det er like klart at mennesker hver dag utsettes for urett av den forvaltningen som egentlig skulle hjelpe dem. Dette framgår klart av Helsetilsynets tilsynsrapporter, både fra spesialisthelsetjenesten og fra kommunehelsetjenesten. Mange som blir avhengige av hjelp, står ofte ganske maktesløse overfor byråkratiet. I så måte vil den utvidelsen av pasientombudsordningen som vedtas i dag, sikre at flere mennesker får hjelp til å ivareta sine rettigheter overfor forvaltningen. Det er bra. Det som imidlertid er oppsiktsvekkende i denne saken, er at regjeringspartiene vil stenge døra til ombudet for sosialklientene. Økonomisk sosialstønad og kvalifiseringsstønad etter sosialtjenesteloven skal nemlig ikke omfattes av det nye pasientombudets arbeidsområde. Dette er jo særlig oppsiktsvekkende i lys av at sosialklientene er blant dem som står aller svakest rettssikkerhetsmessig. Statens heletilsyn påpeker i sitt høringssvar at klager på vedtak om sosial stønad utgjør hoveddelen av klagene til landets fylkesmenn. Henvendelser om slike saker utgjør også hoveddelen av sakene som behandles hos Helse- og sosialombudet i Oslo. Samtidig har Sivilombudsmannen i brev av 27. juli 2007 til Arbeids- og inkluderingsdepartementet påpekt at det er særlige rettssikkerhetsmessige utfordringer i forvaltningen av sosial stønad. Det er også et faktum at sosialstønaden utgjør det nederste sosiale sikkerhetsnettet i våre velferdsordninger. Det betyr at sosialstønaden er siste utvei for dem som ikke kan sørge for eget livsopphold. Sosialklientene er den gruppen som oftest opplever fattigdom. Som mottaker av sosialstønad er man derfor i en ekstra sårbar situasjon overfor forvaltningen. Det framstår derfor som helt uforståelig at denne gruppen ikke skal få hjelp fra det nye ombudet til å ivareta sine interesser. Når vi vet at det ble 10 000 flere fattige etter ett år med rød-grønn regjering, er det svært mange mennesker som vil møte stengte dører hos det nye ombudet. Begrunnelsen for å unnta økonomiske ytelser fra ombudets arbeidsområde er at det skal foretas en utredning av rettssikkerhetsordningene i lys av NAV-reformen. Fra Høyres side synes vi imidlertid at hensynet til brukerne må være viktigere enn hensynet til de forvaltningsmessige utfordringene her. Det er også verdt å merke seg at NAV selv går inn for å innlemme de økonomiske ytelsene i den nye ombudsordningen. Det er faktisk slik at flertallet, hele 31 høringsinstanser, er enig med Høyre i at mottakerne av sosialhjelp bør få hjelp hos det nye ombudet. Blant disse er også Helsetilsynet og Helsedirektoratet, departementets fremste faginstanser på området. I Høyre-styrte Oslo har sosialklienter lenge fått tilbud om hjelp fra helse- og sosialombudet. Høyre hadde gjerne sett at sosialklienter i andre kommuner kunne få en like god ordning, og vi synes det er uforståelig at regjeringspartiene ikke er enig i dette. Jeg vil avslutningsvis utfordre regjeringspartiene til å svare på hvorfor byråkratiske hensyn er viktigere enn hensynet til dem som trenger hjelp. Videre vil jeg utfordre dem til å begrunne hvorfor disse brukerne ikke kan få hjelp fra det nye ombudet fram til en annen ordning er på plass.