Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-02-01:
Jeg har innledningsvis lyst til å si at saksordføreren har redegjort for saken på en ryddig og grei måte i forhold til denne enstemmige komiteinnstillingen. Den inneholder vesentlige endringer, som er viktige innenfor områder som obligasjoner med fortrinnsrett, forvalterregistrering av aksjer, forbud mot at banksjef er medlem av bankstyre, og avvikling av fellesmøter mellom styre og forstanderskap i sparebanker og styre og representantskap i forretningsbanker. Det er også flere endringer som ved første øyekast kan se ut til å være av mindre betydning, men som etter min mening er viktige. Jeg har lyst til å berøre noen av endringene i proposisjonen – og innstillingen. Det ene gjelder endringene i sparebankloven og forretningsbankloven, at banksjefen ikke skal være medlem av bankens styre. Jeg har lenge stusset over ordningen som hittil har eksistert, der det har vært krav om at administrerende banksjef skulle sitte i bankens styre. Denne endringen er viktig for å skape integritet og uavhengighet i forholdet mellom styret og den daglige ledelsen. På de fleste andre områder i forhold til foretaksstyring har dette vært et godt innarbeidet prinsipp i lang tid. Det er også fornuftig at vi avvikler den gamle ordningen med fellesmøte som eget organ mellom henholdsvis styre og forstanderskap i sparebanker og styre og representantskap i forretningsbanker. Videre synes jeg det er rasjonelt og praktisk at det er styret som skal ansette og i verste fall avskjedige banksjefer. Den andre viktige endringen jeg vil berøre, er obligasjoner med fortrinnsrett. Endringen åpner for at kredittforetak kan utstede obligasjoner med fortrinnsrett. Fortrinnsretten gir obligasjonseiere og derivatmotparter en rett til dekning før andre kreditorer, f.eks. ved konkurs i kredittforetaket. Et slikt opplegg vil på den ene siden gi kredittforetaket mulighet for billige innlån og ikke minst åpne for billige utlån til kunden eller forbrukeren, som jeg vil kalle det. Endringen sikrer obligasjonseiernes interesser uten at man svekker forbrukervernet, og det er bra. Proposisjonen omtaler også spørsmål knyttet til sparebankstruktur og utfordringer som sparebanknæringen som sådan står overfor i framtiden. Proposisjonen omtaler også spesielt to konkrete konsesjonssaker som departementet har hatt til behandling, og som en skal avgjøre. Regjeringen har valgt å avvente Rammevilkårutvalgets arbeid, som har som mandat å gi en analyse av og foreslå eventuelle endringer i regelverket som gjelder for strukturtilpasninger i sparebanknæringen. Det synes jeg er fornuftig. Nå foreligger Rammevilkårutvalgets innstilling, som er oversendt departementet. Jeg har tillit til at departementet vil gjøre de nødvendige helhetsvurderingene ut fra hva som er tjenlig for en framtidsrettet struktur i banknæringen. Spørsmål i forhold til sparebankstrukturen har flere prinsipielle sider som det er viktig å ha en holdning til. Utfordringene er mange for sparebankene i forhold til både framtidig posisjon i markedet, struktur og rammebetingelser – for å nevne noen områder. Jeg er ganske sikker på at dagens sparebanklov har vært med på å sikre sparebankenes eksistens og ikke minst at de har blitt på norske hender. Det har vært viktig for konkurransen i næringslivet i hele landet. Eventuelle endringer framover må sikre at ingen kommer i en svekket stilling i forhold til oppkjøp fra andre aktører, dvs. at aktørene i bankvesenet behandles likt og gis likeverdige muligheter. Det er viktig at det er fleksibilitet i regelverket, som komiteens innstilling peker på, slik at bankene kan tilpasse seg markedssituasjonen og ikke minst tilpasse seg konkurransen fra utenlandske aktører.