Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-10:
Det var ikke verst at vi fikk startet på saken 10. juni, på ferden mot 11. juni. I denne debatten behandles, som presidenten opplyste, tre saker som er ganske ulike, men som har det til felles at de har noe med EOS-utvalget å gjøre. Jeg skal ta dem i rekkefølge. Årsmeldingen fra EOS-utvalget gir et godt innblikk i virksomheten til EOS-utvalget i 2012. Komiteen er gjennomgående godt fornøyd med EOS-utvalgets arbeid og understreker den avgjørende rolle utvalget spiller for å sikre god demokratisk kontroll med de hemmelige tjenestene. Samtidig vil kontrollvirksomheten også bidra til å sikre de hemmelige tjenestenes legitimitet. Et liberalt samfunn må ha funksjonelle hemmelige tjenester som arbeider til beste for rikets sikkerhet, kombinert med gode kontrollrutiner. I 2012 har EOS-utvalget gjennomført 30 inspeksjoner, hvorav en uvarslet kontroll. Komiteen registrerer at EOS-utvalget har oppfylt kravene i kontrollinstruksen, men understreker at det må anses som et minstekrav til kontrollvirksomheten, hvilket betyr at utvalget står helt fritt til å gjennomføre flere kontroller. I tillegg må EOS-utvalget selv vurdere fremtidig bruk av uvarslede kontroller. Komiteen mener det som virkemiddel kan være effektivt i en del sammenhenger. Det er behandlet 21 klager i 2012, og flere av disse klagene avvises fordi det ikke er grunnlag for å reise klagesak. Komiteen har i innstillingen pekt på nødvendigheten av å ha notoritet også for de klagesakene som avvises. De siste årene har samhandlingen mellom PST og E-tjenesten utviklet seg. Det er bra, men det samarbeidet kan også bidra til å skape en del nye kontrollutfordringer fordi hjemmelsgrunnlaget for de ulike tjenestene er ulikt. Komiteen mener en slik utvikling kan øke behovet for kontroller ytterligere, og ber EOS-utvalget være særlig oppmerksomme på behov for eventuelle regelendringer som følge av dette nærmere samarbeidet. Det er satt av lite tid i denne saken, så jeg må rett og slett hoppe over mye og lande hos Etterretningsbataljonen. Etter klage var EOS-utvalget på uvarslet kontroll der, og det ble funnet ulovlige registreringer og opplysninger om to konkrete journalister – klagerne. Det er overraskende at Etterretningsbataljonen bryter loven på denne måten. Det er sterkt bekymringsfullt dersom den ulovlige registreringen skyldtes deres journalistiske virksomhet. Vi har, og skal ha, en kritisk presse, og det er fullstendig uakseptabelt at myndighetene driver ulovlig registrering av arbeid og personopplysninger om journalister. EOS-utvalget har også gjennomført et større prosjekt der de har undersøkt PSTs registreringer av personer knyttet til to konkrete muslimske miljøer. Det er en særskilt melding fra EOS-utvalget, og la meg først slå fast at EOS-utvalget konkluderer med at PST hadde grunn til å overvåke personer knyttet til disse to miljøene, men at personkretsen var blitt for stor. Det var flere registreringer på personer med utgangspunkt i deres tilknytning til det religiøse miljøet, uten at det lå andre tilleggsmomenter til grunn for registreringen. Det er i strid med PST-instruksen, § 15. Komiteen mener det er viktig at PST nøye forholder seg til de juridiske rammene som er lagt for virksomheten, og muligheten til å registrere personer samt nødvendige rutiner for å følge opp registreringer og slette registerføringer som det ikke lenger er grunnlag for. Underveis i EOS-utvalgets arbeid tok PST selv initiativ til en ny gjennomgang av disse registreringene, hvilket resulterte i et stort antall slettinger fra PSTs register. Det er nødvendig for tilliten til PST at disse rutinene forbedres, og at det sørges for at disse registreringene er innenfor regelverkets grenser. Jeg vil også legge til at det er en iboende utfordring for de hemmelige tjenestene at de på den ene siden får kritikk for ikke å oppdage eller registrere personer som senere kan knyttes til terrorhandlinger eller forberedelseshandlinger, mens de på den annen side får kritikk for å registrere for mange. Det er en utfordrende balanseøvelse som tjenesten må leve i daglig. Til sist noen korte – det vil i hvert fall si raske – ord om representantforslaget, Dokument 8:130 L for 2012–2013, hvor alle partier – og det er svært gledelig – er enige om at EOS-utvalgets innsynsrett overfor teleselskaper som utfører tjenester for de hemmelige tjenestene, skal gjelde universelt. I dag er det slik at tilgangen for EOS-utvalgets kontroll er begrenset til de selskapene som staten selv eier. I praksis har det vært Telenor, mens de ikke har hatt muligheten til å kontrollere de øvrige teleselskapene. Med denne lovendringen blir innsynsretten til EOS-utvalget gjort universell, uavhengig av hvem som eier teleleverandøren. Det er viktig, og det er bra. Med det er saksordførerjobben fullført, om enn med altfor kort taletid – og der gikk tiden ut.