trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Representanten Halleraker er lei av å høre kritikk av den forrige regjeringen og ros av denne. Han peker på at den forrige regjeringen har æren for dagens gode økonomiske situasjon, og at Stoltenberg-regjeringen nyter godt av det når vi nå bruker mer penger på samferdsel. Da undres jeg over at den forrige regjeringen ikke hadde mer tro på at deres økonomiske politikk skulle gi dagens gode økonomiske situasjon, og dermed vedtok en mer spenstig NTP enn det de gjorde. Men dagens flertall forutså det og vedtok 22 milliarder kr mer til vei og bane enn det Bondevik-regjeringen la fram i forrige periode. Kan representantene Halleraker og Tenden forklare det?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
President, gratulerer med dagen! Framstegspartiet framskundar på sett og vis EØS-avtalen sine verknader ved å gå for privatisering, meir privatisering og meir anbod, og i det heile få meir marknadsmakt inn i Noreg - for då får folk større fridom, vil vera retorikken. Men så ser ein jo då at det sannsynlegvis blir slik at den politikken som Framstegspartiet, og i denne saka òg Posten, står for, ikkje vil føra til likeverd nasjonalt. Han vil føra til at distrikta taper, fordi det blir dyrare å bu i distrikta, og dei private selskapa som Framstegspartiet er ein forsvarar av, vil skumma fløyten i byane. Spørsmålet er vel meir retta mot om Framstegspartiet er fornøgd med at EØS-avtala påtvingar oss framstegspartipolitikk før Framstegspartiet har kome i posisjon.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg trur nok at med den «moderne og vidareutviklande» politikken som ein påstår at Høgre står for, kan Posten bli slukt av globale selskap. Men med den radikale politikken som denne regjeringa står for, forhindrar me det, ved at me seier at dette vil me eiga sjølve, for me synest at det er viktig at fellesskapet får dei pengane som overskotet gjev. Og derfor, til spørsmålet mitt: Det som utkrystalliserer seg, er at Framstegspartiet, Venstre og Høgre no er på linje med det som, riktig sagt, var moderne i 2001, i Stoltenberg I-regjeringa, men som no er umoderne, for no er det meir fellesskap og fellesskapsverdiar, ikkje marknadsliberalisme. Og for å snakka om dette med dogmatikk, ein kan jo vera ein rein «ml-ar» òg - altså ein marknadsliberalist - som det framstår som Helleland er, og det har jo sine konsekvensar politisk. Men er det slik no at Venstre, Framstegspartiet og Høgre sluttar opp om denne politikken og førebur seg på ei regjering der me får meir privatisering og meir utsal av dei felles eigedomane våre?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Marknadsliberalistane, som Framstegspartiet, er opptekne av dei som ønskjer meir marknad, dei som alt har mykje pengar, slik at dei skal kunna tena endå meir pengar. Filosofien bak det er at dei vil vera med og utvikla samfunnet fornuftig likevel. Me som er sosialistar, tenkjer annleis. Me meiner at dersom folk flest skal få meir innverknad, meir demokrati, må ein redusera makta til marknaden, ikkje auka ho. Derfor er me imot EU, mot EØS-avtalen og mot det som fremmar marknadsmakta. Når det gjeld biodrivstoff, registrerte eg at det var ein debatt på landsmøtet til Framstegspartiet, der ein var bekymra for folk i den tredje verda - dei kalla det vel å gå over lik, dersom ein innførte dette. Det som er viktig då for Framstegspartiet, er å ikkje kutta i bistandsbudsjetta, slik at det ikkje blir reell hjelp til dei som treng hjelp. Så er det sjølvsagt å vera med og bidra til å utvikla andregenerasjons biodrivstoff, slik at Posten kan ta det i bruk. For SV er det viktig at Posten blir meir miljøvennleg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg veit ikkje om ein kjem så langt med å demonisera Langeland, men den ideologiske debatten som Høgre òg legg opp til, dette med at meir modernisering er lik meir marknad, angrip eg som ei dårleg løysing om ein vil ha folk til å bu i distrikta, og om ein vil at folk flest skal ha det greitt. Men det er ei veldig god løysing for gode, gammaldagse høgrefolk, som er mest opptekne av at dei rikfolka som me har i Noreg, skal få skattelette og ikkje ha formuesskatt - slike viktige ting for folk som ikkje treng meir pengar. SV og den raud-grøne regjeringa er derimot meir opptekne av folk flest, at dei skal ha det greitt, at arbeidstakarar ikkje skal gå på luseløn. Og så får me heller skattleggje bestevenene til Helleland så godt me klarer, slik at me får pengar til fellesskapsløysingar, inklusiv gode posttenester i Noreg. Her er det altså ein klar ideologisk forskjell. Me satsar på at folk flest skal få det best mogleg, Høgre satsar på sine vener: Hagen og andre rikfolk i Noreg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg synest Kristeleg Folkeparti har ein konstruktiv posisjon i denne saka, men det er jo heilt tydeleg at konklusjonen på dette er at Kristeleg Folkeparti må vera kjempenøgd med at ein har ei raud-grøn regjering. For med politikken til dei kameratane som ein hadde i den førre regjeringa, i Bondevik II, hadde det nok, dersom partiet til Sahl hadde blitt sitjande i regjering, blitt nedlegging av betydeleg fleire postkontor enn det det blir i dag. Denne regjeringa har samarbeidd med dei tilsette og med leiinga for å få til ei balansert løysing, der ein ikkje legg ned så mange postkontor som Kristeleg Folkeparti hadde tenkt å gjera då dei var i posisjon. Så mitt spørsmål er: Er dette ein invitasjon til den raud-grøne regjeringa, slik sett at det er dei som har den beste politikken når det gjeld privatisering, anbod og tenester i distrikta, eller er det noko anna? I alle fall er det jo noko heilt anna enn det ein stod for for eit par år sidan.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg synest det er veldig spennande med Venstre og Kristeleg Folkeparti i dag. Kristeleg Folkeparti prøver å framstå som Senterpartiet, og Venstre står saman med Framstegspartiet. To tidlegare regjeringsparti er altså no på totalt forskjellig ideologisk kurs. Kristeleg Folkeparti prøver å framstå som eit distriktsvenleg parti, Venstre som eit marknadsliberalistisk parti, som står saman med Høgre og Framstegspartiet om viktige ideologiske føringar. Det må jo bety at Venstre vil ha lettare for å samarbeida med Framstegspartiet og Høgre i regjering enn dei vil ha med Kristeleg Folkeparti, som framstår nesten som Senterpartiet - sett på spissen. Det vil eg gjerne ha ein kommentar på. Så vil eg gjerne ha ein kommentar på EØS-avtalen, som Venstre er veldig for. Den avtalen tvingar jo på oss meir makt til marknaden. Er Venstre nøgd med det?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg synest det er veldig interessant å høyra på Framstegspartiet, Høgre og andre i denne saka. No har ein funne ei god helse heim-sak, som me kallar det, der ein skal tekkjast veljarane lokalt med offensive forslag om ferjedrift i Gran og Kragerø kommunar. Det gjer ein etter at ein sjølv kunne ha rydda opp i denne saka i mange år. Halleraker har vore i posisjon. Denne saka er ei gammal sak. Framstegspartiet har vore i posisjon i tre budsjett, der ein kunne ha rydda opp i denne saka. Men så ventar ein til ein er ute av maktposisjonen for å få andre til å gjera jobben. Det er det som verkar veldig rart på meg. Ein er ikkje oppteken av at det skal koma eit resultat, men ein er oppteken av å markera Framstegspartiet lokalt, markera Høgre lokalt, og ikkje av å få gjort noko med desse ferjene når ein er i posisjon. Framstegspartiet kunne jo ha rydda opp i dette. Spørsmålet veljarane må stilla seg kvar gong Framstegspartiet, Høgre og andre er i posisjon, er: Kvifor ryddar de ikkje opp? Kvifor ventar de til de kan kjefta på den raud-grøne regjeringa? Det er mogleg det er lurt, men iallfall er det veldig lite resultatorientert, synest eg. Eg håper folk i Kragerø og Gran merkar seg korleis ein eigentleg opererer. No går me inn i saka. Me kunne sjølvsagt ha venta, slik at me ikkje tok det i samband med Framstegspartiets Dokument nr. 8-forslag, som det jo kryr av frå før. Men no fremmar me eit forslag der me grip fatt i saka, slik som me har gjort i budsjettsamanheng tidlegare. Så får ein ta til etterretning at Framstegspartiet og Høgre er negative til det òg. Då håper eg at dersom Framstegspartiet nokon gong skulle koma i posisjon, prøver dei faktisk å få nokre resultat og ikkje berre ventar til dei er ute av posisjon, slik dei gjer no, for å klaga på dei som produserer gode resultat for land og folk.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg må ta ordet fordi representanten Sortevik meiner at eg harselerer med at nokon tek opp lokale saker. Det er slett ikkje korrekt. Det eg tek opp, er det som skjer når ein er i posisjon, og når ein er i opposisjon. Eg tek opp mange lokale saker når eg er i posisjon, for å få resultat. Stadig vekk kan eg seia at dette fekk me til i regjering - når det gjeld lokale saker og òg nasjonale. Det eg harselerer med, er den måten Framstegspartiet lurer folk flest på. Når dei er i posisjon, får dei ikkje gjort det dei skal. Representanten Nistad klagar over vegkvaliteten i fylket. Ein har då forhandla om tre statsbudsjett, og det einaste Framstegspartiet klarte å få til på statsbudsjettet, var 1 mill. kr til vegvedlikehald på tre år, mens denne regjeringa klarte 500 mill. kr på eitt år. Ein klagar eigentleg til seg sjølv for at ein er så dårleg i posisjon at ein ikkje klarer å få resultat. Det same gjeld den ferjesaka me behandlar no. Ja, ein hadde ein fleirtalsmerknad i transportkomiteen under Bondevik-regjeringa, og det var jo fint. Kvifor sørgde ein ikkje for at den fleirtalsmerknaden blei realisert, når ein hadde budsjettsamarbeid med Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti, Høgre og Venstre? Det er jo sånn ein skapar resultat. Det er ikkje nok med ein merknad, ein må faktisk gjera det som står i merknaden. Det er me som er i posisjon, opptekne av. Det er då eg harselerer litt over den måten Framstegspartiet no helsar heim på, der ein finn ei sak om nokre ferjer som ein sjølvsagt kunna ha rydda opp i for lenge sidan, men vel no å angripa den sitjande regjeringa for ikkje å gjera noko. Men så gjer me altså noko med den saka òg, og det er det som må vera poenget når ein driv med politikk, ikkje berre at ein kan sutra og klaga og syta og masa på vegner av folk flest når ein er ute av regjeringskontora, men at ein, når ein forhandlar om eit budsjett, kan seia til veljarane sine at dette fekk eg til då eg forhandla: Kragerøferjene kom på plass, og Randsfjordferja kom på plass. Det stod ikkje berre i ein merknad, men me gjorde noko med det. Det er politikk for resultat meir enn høge gallupar, men faktiske resultat.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Hovudpoenget mitt var at eg opplever det som om Framstegspartiet helsar heim i saka, fordi gallupen er viktigare enn dei konkrete politiske resultata - viktigare enn det ein får til i politikken. Eg synest det er litt rart at ein driv med politikk for å få høge galluptal, ikkje for å få konkrete politiske resultat i form av å gjera noko med Randsfjordferja og med Kragerøferjene. Det var mitt hovudpoeng. Det er det same når det gjeld hovudpoenget mitt i høve til representanten Nistad. Altså: Om det tek 40 år å fiksa opp i Oppland, kvifor brukte ein ikkje dei tre åra då ein hadde budsjettansvar, til å begynna den reparasjonsjobben? I staden ventar ein til dei raud-grøne kjem i regjering, slik at ein kan kjefta på dei for noko ein ikkje gjorde sjølv. Det er det eg er ute etter. Hovudpoenget er altså: Gjer noko når du sjølv kan, i staden for å kjefta på dei som prøver, som faktisk aukar jernbanebudsjettet og vegbudsjettet, slik denne regjeringa har gjort. Det er mitt råd til Framstegspartiet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Eg takkar representanten Halleraker for forslaget, men dessverre er det ikkje slik at eg har eit ferdigskrive manus. Då må eg begynna med det, og det blir meir arbeid for både representanten og andre som skal vera i støttetroppen til representanten. Så eg trur ikkje eg vil ta det til følgje. Eg forstår jo at det er irriterande for Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti når eg prøver å fortelja dei at det er lurt å gjera noko når ein sit i regjeringskontora sjølve. Og det held eg fast ved. Eg er altså av den oppfatninga at det er veldig nyttig å halda Venstre, Høgre og Kristeleg Folkeparti ute av regjering. No har eg registrert at dei kjem med forslag både om løyving til jernbane og satsing på område som dei ikkje satsa på då dei sat i regjering - i det heile ein heilt ny politisk kurs. Når denne regjeringa òg kan ta vare på den nye politiske kursen til Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti ved å seia at det skal vi sjå nærmare på, f.eks. på høghastigheitsbane, som Høgre har vore flinke på, då er det ingenting som er viktigare enn å halda Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti borte frå regjeringskontora, for då har ein altså nokon som kan følgja opp dei ideane som desse partia ikkje hadde då dei sat i regjering, mens når me er der, følgjer me dei opp. Det er veldig bra at me ikkje har Venstre, Høgre og Kristeleg Folkeparti i regjering, og at dei prøver å vera konstruktive i opposisjon. Så skal me etter beste evne forsøkja å realisera dei gode forslaga dei kjem med, slik at dei slepp å koma tilbake til regjeringskontora og ikkje få gjort noko som helst.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Fremskrittspartiet skal ha ros for at de er gjenkjennelige i samferdselssaker. Det er ikke noe som kommer plutselig på når det er snakk om statlig nedsalg og konkurranseutsetting. De viser selv i innstillingen til Danmark, der man har valgt å delprivatisere det statlige postselskapet. Nå ser man altså at de, for å møte konkurransen fra et heleid statlig norsk postselskap, slår seg sammen med Posten Sverige. Jeg så i Aftenposten i går at Posten Norge sier at de allerede i dag har 50 pst. av husstandene i Sverige, men regner med at de likevel skal klare å oppnå 60 pst. Da er mitt spørsmål: Er et 100 pst. statlig eierskap til hinder for et landsdekkende posttilbud i Norge?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Representanten Wickholm gav i sitt innlegg flere ganger uttrykk for at han var meget bekymret. Arbeiderpartiet er bekymret for at de fire kjedene skal ta over altfor mye av Postens virksomhet, og for hva som blir konsekvensen av det. Man er bekymret for næringslivet og massesendinger og lurer på hvordan de skal håndteres i framtiden. Kristelig Folkeparti deler bekymringene til Arbeiderpartiet. Vi er også med på merknader sammen med flertallet og deler disse bekymringene. Problemet er sammenhengen mellom ord og handling, for her gjør en det stikk motsatte. Man er bekymret, men man legger ned 124 postkontor som kunne ha vært med og bidratt til å lette noe på de bekymringene. Er det slik at man holder seg for øynene og er med på ferden i blinde?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Kristelig Folkeparti har tatt inn over seg at det går mot en avvikling av eneretten for Posten, og vi er også fullstendig klar over den fortiden vi har på området. Argumentasjonen har gått på at Posten selv vil ha en raskere avvikling, og det har også blitt argumentert fra Fremskrittspartiet og Høyre i forhold til å avvikle allerede i 2007 - nå vil det vel sannsynligvis være 2008. Men nå ser jeg i Aftenposten fra i går at konsernsjef Mejdell er intervjuet, der han sier følgende: «(…) det er greit å vente til 2011 med full liberalisering av brevmarkedet i Norge. - Vi trenger den tiden til å forberede den skjerpede konkurransen og senke kostnadene. Vi har fallende lønnsomhet innenfor distribusjon av brev og trenger å gjøre noe med det.» (…) Hvorfor da stresse det å avvikle eneretten før 2011?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Det går fram av innstillingen at Kristelig Folkeparti ikke er med på forslaget om allerede nå å gå inn for å avvikle eneretten til Posten. På det området tar vi Postens ønske om å få lov til å beholde eneretten fram til 2011 på alvor. Så mener vi virkelig at det at vi nå legger ned halvparten av de postkontorene som er igjen, svekker Postens legitimitet i befolkningen. Vi ser at Posten er ute og konkurrerer i Norden og i Europa, og tar store deler av markedet i Norden. Det er veldig bra, men vi må ikke glemme hjemmemarkedet vårt. Vi må ikke glemme at vi skal betjene den norske befolkningen, at Postens merke fortsatt skal befinne seg rundt om i Distrikts-Norge, og at tjenestene skal utføres av Postens egne folk. Vi tror også at Posten utsettes for unødig konkurranse fordi andre operatører vil overta markedet her.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg har ikke regnet ut noe med hensyn til hvor mange postkontor vi skal ha i Norge. I den forrige regjeringen, der Kristelig Folkeparti var en deltaker, ble vi etter forhandlinger - i en samarbeidsregjering - enige om at vi skulle sette grensen ved 300 postkontor. Kristelig Folkeparti oppfattet det som et rimelig antall postkontor spredt utover hele landet, der Posten var synlig til stede i egen majestet, for å si det sånn. Når Stoltenberg II-regjeringen nå halverer dette, er det ikke underlig at Kristelig Folkeparti reagerer på det. Kristelig Folkeparti ønsker å bevare Posten som et sterkt statlig eid selskap. Når det gjelder nedsalget, lytter vi til hva Posten selv har bedt om. Posten har selv bedt om å få beholde eneretten fram til 2011 for å forberede seg på konkurransen. Derfor er ikke vi med på forslaget om nedsalg.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Det forundrer meg veldig hvis representanten Langeland oppfattet mitt innlegg som en invitasjon til den rød-grønne regjeringen, til et sterkere samarbeid. Mitt innlegg gav jo nettopp en klar beskjed til den rød-grønne regjeringen at her er en på ville veier når en nå halverer antallet postkontor i landet, med de konsekvenser det har for Postens konkurranseevne innenlands. Ellers står vi i all hovedsak for det som den forrige regjeringen la opp til. Ja, vi står faktisk for det, bortsett fra det som går på avvikling av eneretten. Vi velger nå å lytte til at Posten selv sier at de er tjent med å forberede seg på den konkurransen som kommer i 2011, og vil derfor ikke gå inn for å ta bort eneretten nå.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg skjønner at Senterpartiet viser til de ansattes reaksjon her. Det er klart at de ansatte er godt ivaretatt. Også Kristelig Folkeparti er veldig glad for at man har tatt hensyn til de ansatte i denne tunge prosessen, men jeg er ikke sikker på at ordførere og folk rundt om i disse kommunene som nå blir uten postkontor, er like fornøyd. Det dreier seg bl.a. om Høyanger, Måløy, Sandane, Stryn, Bremnes, Fitjar, Husnes, Indre Arna, Kleppestø, Knarvik osv. - jeg kan gå landet på langs. Jeg har hatt mange av disse ordførerne på tråden - jeg har hatt mange bekymrede folk på tråden, og jeg har hatt næringslivet på tråden. Og Kristelig Folkeparti er forundret over at Senterpartiet, som var så kritisk i forrige periode, og som gav Kristelig Folkeparti inn så det suste - jeg skal ikke ta meg tid til flere sitater på det - har snudd. Mitt spørsmål er: Hva svarer Senterpartiet de folkene som nå henvender seg og lurer på hvordan situasjonen for næringslivet skal bli?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg legger ikke skjul på at Kristelig Folkeparti har litt problemer med å kjenne igjen Senterpartiet for tiden. Det gjelder viktige verdispørsmål, det gjelder distriktspolitikken, og det gjelder Posten, som vi nå har til behandling. Representanter for ministerens parti på tinget er bekymret - det er det gitt uttrykk for i flere sammenhenger. Men ministeren synes det er veldig greit at vi nå legger ned 124 postkontor, og at det er til det beste for Posten. Mitt spørsmål er: Ser ikke ministeren faren for at Posten Norge med denne omstillingen svekker sin egen legitimitet i befolkningen, svekker sin merkevare, og utsetter seg for unødig sterk konkurranse fra andre operatører på det innenlandske bedriftsmarkedet - og i så måte ikke tjener på dette, men taper?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg føler behov for å kommentere noen av de uttalelsene som har kommet om Kristelig Folkepartis engasjement i denne debatten. For det første til representanten Tor-Arne Strøm, som ikke helt skjønte hva Kristelig Folkeparti har sagt og gjort i forbindelse med denne innstillingen. For å si det enkelt: Kristelig Folkeparti ser det i øyeblikket slik at vi nærmer oss grensen for hvor få postkontor vi kan ha i dette landet, for at Posten Norge AS skal være representert og ha legitimitet. Til ministeren vil jeg si: Kristelig Folkeparti kjenner sin fortid. Kristelig Folkeparti vet at vi var med på å legge ned postkontorer i forrige runde, og vi har satt en grense på 300 - det er for øvrig nevnt i meldingen, så der har Kristelig Folkeparti hentet tallet. Vi har ikke regnet det ut sjøl, det er det antall postkontor vi har i dag. Vi registrerer at Senterpartiet var en sterk kritiker av det Kristelig Folkeparti gjorde i forrige runde, og så opplever vi nå at Senterpartiet for det første aksepterer det og så tar det neste skrittet som gjør at vi snart ikke har postkontor lenger. Vi har gått over til Post i Butikk, og har på mange måter privatisert det og overlatt til private bedrifter å drive Posten i Norge. Men når Posten Norge AS er i ferd med å overta hele det svenske markedet og sette sine merker der, vil Kristelig Folkeparti si at her må vi stoppe opp og tenke oss om. Og så vil jeg si: Ja, vi er bekjent av at vi har snudd når det gjelder å ta vekk Postens enerett på det nåværende tidspunkt. Det gjør vi ut fra de signalene vi har fått fra Posten Norge AS, nemlig at de trenger bedre tid. Det kommer en dag da EU- og EØS-regelverket tilsier at vi er nødt, og da håper vi at Posten er forberedt på det. Fra Kristelig Folkepartis side er det vi har gjort nå, et forsøk på å si: Hør her, vi vil også ha Posten trygt plassert utover i hele landet. Da er etter mitt skjønn 300 postkontor et minstemål på hva vi totalt sett bør ha av postlig egenaktivitet utover i landet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Saksordføreren har gitt en grundig gjennomgang av saken. Kristelig Folkeparti slutter seg helt og fullt til saksordførerens framstilling, og støtter innstillingen i saken. Kristelig Folkeparti har sikkerhet i samferdselssektoren som første prioritet. Vi gambler ikke med sikkerheten, heller ikke når det gjelder å drive persontransport mot vederlag - enten det gjelder kjøring av skolebarn eller vanlig rutetrafikk, skal foresatte og passasjerer være trygge på at sjåføren takler den oppgaven han er betalt for å gjøre. Det er videre hevet over enhver tvil at visse ferdigheter som det er viktig for en yrkessjåfør å ha, avtar med stigende alder. Samtidig er det også slik at folks helse stadig blir bedre i Norge, og at levealderen er jevnt stigende. Det er derfor vanskelig å ha en for alle tider fastlagt aldersgrense for yrkessjåfører i persontransport. Etter en del vurderinger og ikke minst etter snuoperasjonen som har skjedd etter at samferdselsministeren har hatt en dialog med Helsedepartementet og med helsemyndighetene på dette området, er Kristelig Folkeparti beroliget og vil stemme for at vi nå utvider aldersgrensen fra 70 år til 75 år, med individuell søknad med legeattest hvert år etter fylte 70 år. Samtidig er det i høring i komiteen framkommet et ønske fra yrkessjåførenes organisasjoner om en tettere oppfølging av sjåførene, med regelmessig helsesjekk gjennom hele yrkeskarrieren. Dette støtter Kristelig Folkeparti. Vi ber om at ministeren tar dette opp i nye samtaler med de ansvarlige for helsen i Norge og for yrkessjåførene. Vi er også usikre på om det nå trengs en lovendring eller ikke. Det håper jeg at ministeren vil gi svar på i sitt innlegg.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg skal ikke bruke lang tid på denne saken. Saksordføreren har hatt en grundig gjennomgang av sakens innhold, og Kristelig Folkeparti slutter seg helt og fullt til framstillingen og går for forslag nr. 1, fra mindretallet. Så har jeg også lyttet til representanten fra Arbeiderpartiet, som tok opp spørsmålet om det er sikkert om disse ferjestrekningene vil komme med i forbindelse med en overføring av riksvegferjene til fylkene når saken om regionreformen kommer. Jeg vurderer det slik at dersom vårt forslag, som vi er sammen i opposisjon om, faller, vil vi stemme for forslaget framlagt av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. Så ønsker jeg ganske kort å ta opp en side ved denne saken som aktualiseres sterkt her. Det er den store utfordringen vi står overfor, at vi har et skrikende behov for å fornye riksvegferjeflåten. Det er noe av det som skaper det store trykket for å få overført fylkesvegferjer til å bli riksvegferjer. Vi har en aldrende ferjeflåte som er bygd for en trafikkmengde som hører fortiden til. Vi går en sommer i møte med stor turisttrafikk langs hele kysten, samtidig som volumet på fisk som skal ut av landet, har økt kraftig. De ferjene vi har i dag, klarer ikke å ta unna trykket. Kombinasjonen av turisttrafikk og en sterkt økende mengde med ferske fiskeprodukter skaper kork. Ferjemateriellet er blitt nedslitt, og man flytter ferjer mellom ulike samband for å bøte på noe av problemet - noe som skaper stor irritasjon i samband der man har en brukbar ferje, og så mister man den fordi et annet samband har et større behov. I en slik situasjon er det ikke gratisferjer som er medisinen. Det vil bare skape ytterligere kork. Det må snarest mulig legges til rette for å kontrahere nye ferjer for å kunne gå i møte de utfordringene som vår tid stiller oss overfor når det gjelder bruk av ferjemateriell. Kristelig Folkeparti har et sterkt fokus på fornyelse av ferjeflåten og vil ha det også ved behandlingen av Nasjonal transportplan.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er svært vanskelig for Arbeiderpartiet å gjøre noe med at det fins konkurranse i verden. Hadde Arbeiderpartiet kunnet gjøre noe med det, tror jeg heller ikke at Arbeiderpartiet hadde ønsket å gjøre noe med det. Representanten Sortevik fremstiller dette som at Arbeiderpartiet er imot omstilling. Det er en litt vanskelig virkelighet for meg å ta inn over meg, fordi det er slik at i alle store endringer som har skjedd i samfunnet vårt de siste 50 årene, har Arbeiderpartiet vært ledende og har bidratt til å finne gode omstillingsløsninger. Når det nå er sånn at vi er nødt til å omstille enda mer innenfor Posten, for at nettet der skal få utvikle seg på den måten som Posten finner det best, ønsker Arbeiderpartiet også å bidra. Men da er det viktig for Arbeiderpartiet at den omstillingen gjøres på en god måte, at de ansatte blir tatt vare på, at man finner gode løsninger også for de ansatte, slik at de kommer seg over i annen jobb eller får et godt tilbud om etterutdanning og nye muligheter.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er for meg helt klart at Posten har greid å konkurrere veldig bra med de tøylene de har i dag. De har jo, som representanten Helleland her påpeker, greid å bli det største postselskapet i Norden. De gjør det meget godt om dagen, med disse såkalte tøylene som Helleland refererer til. Skulle man fulgt Hellelands retorikk, burde jo Posten Sverige vært det største og beste postselskapet i Norden. Posten Sverige har fått akkurat de betingelser som representanten Helleland etterspør, men har altså ikke greid seg like godt i markedet i Norden. Høyre har alltid vært ute etter å rokke ved den nordiske modellen, men nå viser det seg at også den bidrar til at Norge er et av de mest konkurransedyktige landene også internasjonalt. Jeg tror at det vil være svært klokt om vi opprettholder de ordningene som vi har for Posten Norge i dag.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det å holde seg for øynene og være med på ferden er vel heller en beskrivelse av Kristelig Folkepartis siste deltakelse i regjering, hvor de jo ville oppheve Postens mulighet til å ha enerett til å sende brev under 50 gram. Ellers, til det representanten her tydelig spør om, synes jeg ikke det er noen motsetning mellom det å være bekymret for noe, det å uttrykke at man ser visse utfordringer med noe, og allikevel gå inn for det. Jeg mener i all ærbødighet at det vitner om klokskap. Man ser at man er nødt til å gå i én retning for å følge en utvikling som er helt tydelig. Det er likevel viktig å peke på at den utviklingen, den retningen, representerer visse utfordringer. Hvis man ikke uttrykker dem helt klart og er ærlig med seg selv om hva det er, blir det også veldig vanskelig å håndtere det. Derfor synes jeg det var viktig i dag også å uttrykke noen bekymringer.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg vil først av alt benytte anledningen til å takke representanten Helleland fordi han bidro til å tolke merknadene og drev med en innfløkt tekstanalyse i den forbindelse. Det er jo ikke slik som representanten Helleland hevder, at Regjeringen og de rød-grønne nå gjør noe de egentlig er imot. Det blir en litt vanskelig logikk å framholde. Men jeg har lyst til å spørre representanten Helleland: Når det ikke skal være enerett på brev under 50 gram, vil det etter all sannsynlighet bli et behov for finansiering. Hvordan skal dette da gjøres? Er det norske skattebetalere som skal finansiere konkurransen, sørge for at Schenker eller Deutsche Post skal få lov til å tjene penger i Norge? Og hvis han også skal slippe andre inn på eiersiden i Posten Norge, vil ikke det bare være en direkte overføring fra statskassen til disse private eierne?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Som flere har sagt, behandler vi igjen Kråkerøyforbindelsen. Det er godt at vi endelig får en løsning på dette takket være initiativ fra lokale Østfold-representanter, som Irene Johansen, og godt arbeid fra saksordføreren. Det er et flott og viktig prosjekt for det området det gjelder, og jeg tror svært mange som både jobber og bor i Fredrikstad-regionen, vil være lykkelig for at dette prosjektet kommer på plass. Jeg tror faktisk ikke det er noen uenighet om at dette skal bygges, men det er som vanlig uenighet om hvordan det skal betales. Fremskrittspartiet skriver at de ikke vil være med på dette hvis det skal finansieres med bompenger, vel å merke hvis det ikke på forhånd har vært en folkeavstemming og det finnes alternative kjøreruter - det er vel programformuleringen. I dette tilfellet måtte det bli med båt eller ferge som kanskje kommunen skulle sette opp. Jeg er usikker på hva Fremskrittspartiet tenker seg der. Det er vanskelig å få tak på hva Fremskrittspartiet mener, og det er litt interessant siden dette er Østfold Fremskrittsparti. De hadde et forslag på Fremskrittspartiets landsmøte denne helgen om at alle FrP-ere skulle stemme mot bompenger. Dette var Fremskrittspartiets første nestleder, Per Sandberg, ute og avfeide i VG den 4. mai med at det forslaget nok ikke ville bli vedtatt. Litt senere samme dag støttet altså Sandberg forslaget, fordi han hadde sett at det var meget populært i salen. Sånn er det generelt med Fremskrittspartiets politikk - en snur kappen litt etter vinden og sørger for å være med de tøffe gutta. Å si nei er visst ikke alltid mest populært, for Fremskrittspartiets mest populære ordfører er i dag ute under overskriften «Søviknes blåser i FrP-vedtak». Han sender sin bompengesøknad rett til departementet via kommunestyret uten noen som helst folkeavstemming. Oskar Grimstad fra Møre og Romsdal Fremskrittsparti tror heller ikke at han må trekke støtten fra E136 og Tresfjordbrua. I 2006 fremmet Per Sandberg et forslag om å slette all bompengegjeld. Det kostet den gang 25 milliarder kr, men han sier - i samme VG-artikkel den 4. mai - at dersom gjelden nå er så stor som 25 milliarder kr, kan det bli vanskelig å gjennomføre dette på kort tid. Altså meget vanskelig å skjønne hva som egentlig skal skje. Fremskrittspartiet prøvde i helgen å klargjøre sitt syn, men de endte opp med å forvirre alle. Det eneste som er klart, er at grasrota til Sandberg ikke er klar for at det er Høyre som skal bestemme pengebruken og bompengepolitikken i en eventuell Høyre-Fremskrittspartiet-regjering. Det er også blitt klart at Fremskrittspartiet lokalt kommer til å fortsette som før og søke om nye bompengeprosjekt, som Sandberg, Hoksrud og Sortevik kan sitte her og stemme imot.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Hvis det er representanten Sandbergs vurdering at VG ikke må brukes som sannhetsvitne, ville jeg, hadde jeg vært ham, kanskje vært mer forsiktig med å stille opp til helsides intervjuer og la meg selv avbilde mens man gjorde artige samferdselspolitiske ting. Men det er vel kanskje flere som trenger voksenopplæring, denne gangen i håndtering av media. Jeg ser ikke helt hva representanten Sandberg mener når han snakker om angrep på lokaldemokratiet. Lokaldemokratiet i Norge er jo kommunestyrene. Kommunestyrene er valgt av folket, og i Norge har vi representativt demokrati. Jeg skjønner ikke hvorfor det er slik at Fremskrittspartiet skal få lov til å definere hvilke saker som er viktige nok, og hvilke saker som ikke er viktige nok, til at det skal avholdes folkeavstemning om det. Folk ville kanskje hatt folkeavstemninger om skolemat, om det skulle bygges nye skoler og nye sykehus. Men vi har altså ordnet det slik i Norge at det er overlatt til kommunestyre, fylkesting og storting, på forskjellige nivåer, å styre dette. Det eneste problemet i mange kommunestyrer tror jeg er at når folk stemmer på Fremskrittspartiet, vet de ikke hva de får. Søviknes, som er en av de mest profilerte fremskrittspartipolitikerne og tidligere nestleder i partiet, sender jo bompengesøknader rett inn uten først å ha hatt det til folkeavstemning, selv om det er sagt uttrykkelig fra Fremskrittspartiets representanter her på Stortinget at det skal gjøres, og det vel også står i partiprogrammet. Så det er ikke bare jeg, men også Fremskrittspartiets egne tillitsvalgte som har problemer med hvordan Fremskrittspartiets program skal tolkes. Det var tydeligvis også Fremskrittspartiets utydelige holdning når det gjelder bompengepolitikk, som var grunnen til at Sandberg og Østfold Fremskrittsparti ønsket en avklaring av dette på landsmøtet i helgen. For hvis Fremskrittspartiets politikk hadde vært så tydelig på dette området, hva skulle man da med en forsterkning? Hvis det var klokkeklart for Peter N. Myhre at han ikke skulle søke om Norges største bompengering, eller hvis det var klokkeklart for Søviknes, hadde man vel ikke trengt en forsterkning. Jeg foreslår at før representanten Sandberg bruker tid og energi på å lære opp representanter i Arbeiderpartiet til hva de skal si og mene, må han heller fortsette kursvirksomheten sin i Fremskrittspartiet og sørge for at de forstår hva som er Fremskrittspartiets politikk, for hvis de forstår det, kan kanskje andre også begynne å forstå det etter hvert.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er ikke noen tvil om at det er utrolig viktig at jernbanen fungerer i Oslo-området. Det er ikke bare viktig for dem som bor i Oslo, men det er, som mange har sagt før meg, også svært viktig for jernbanen i hele resten av landet, persontransporten og godstransporten. Derfor har jeg lyst til å takke statsråden for at hun har tatt grep og tatt initiativ i denne saken, og sørget for at Jernbaneverket sammen med NSB og de andre aktørene på jernbanen har kunnet bli enige om en plan som gjør at jernbanen kan forsere en rekke viktige utbedringstiltak. Jeg ser at det forslagstilleren ber om her i dag, er at det skal legges fram en handlingsplan i form av en stortingsmelding. Ja, hvis den stortingsmeldingen skulle kunne avhjelpe situasjonen, måtte det jo vært norgeshistoriens raskest skrevne stortingsmelding vi snakker om her. Jeg tror det hadde vært bedre å kanalisere engasjementet sitt i telefoner og mail til departementet, istedenfor å sette i gang en stor høring og en stor debatt her i salen. Det er ikke det at jeg ikke mener at saken er viktig. Jeg er selv fra Holmlia og har kjørt toget mye, og jeg får mange telefoner derfra fra folk som er frustrerte for at toget ikke kommer, men vi er altså i ferd med å gjøre noen viktige tiltak for å bedre det. Jeg blir også litt provosert når representanten fra Venstre etterspør en mer moderne jernbane, for det er faktisk slik at hadde ikke den rød-grønne regjeringen fått flertall i 2005 og økt samferdselsbevilgningene, hadde jo alle prosjektene til statsråd Skogsholm stoppet opp! Hadde det ikke vært for de ekstra bevilgningene fra den rød-grønne regjeringen til jernbanen, hadde ikke vestkorridoren kunnet fortsette! Da kan en jo på en måte snakke mye fint om punktlighet og effektivitet osv., men det er et faktum at har en ikke pengene, greier en heller ikke å gjøre jobben. Da nytter det heller ikke, som flere representanter fra Høyre har gjort her, å si at vi bare skulle organisert oss til litt mer penger. En milliard kroner ekstra til jernbanen i året, som denne regjeringen har skaffet, har faktisk betydd noe for at vi greier å holde den standarden vi gjør nå. Skulle vi holdt en høyere standard, måtte det altså vært bevilget mer, og da særlig i forrige periode.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er en glede for meg å legge merke til at han provoserer enkelte representanter så kraftig at uttrykk som kunnskapsløst, med respekt å melde, bare tull osv. må tas i bruk for å slå ned argumentasjonen. Jeg må si at det gjorde et uutslettelig inntrykk på meg. Det er jo faktisk slik at i det siste budsjettet som Bondevik II-regjeringen la fram og presenterte i denne salen, manglet det penger til å holde framdriften på vestkorridoren. Stoltenberg II-regjeringen greide å finne 500 mill. kr ekstra i forhold til det budsjettet til samferdselssektoren. En del av disse pengene gikk til å holde framdriften der. Så enten er det slik at det bare var et ertebudsjett fra Bondevik II-regjeringen, hvor de skulle lure alle andre til å tro at de var for noe de egentlig ikke var for, og mot ting de egentlig var for, eller så var det politikken til Torild Skogsholm og Venstre at penger ikke skulle brukes der da, men at det var andre ting som var viktigere for den regjeringen den gangen. Det er et faktum, og det kan representanten undersøke selv i det budsjettet som hennes egen regjering la fram, under hennes egen statsråds kapittel. Helt til slutt, siden jeg fikk sjansen til å ta ordet igjen, vil jeg bare si at jeg synes det er noe kostelig når Fremskrittspartiet nå er opptatt av jernbaneinfrastrukturen vår. Det er jo et parti som i de fleste statsbudsjetter kutter i statlig kjøp-ordningen, altså en ordning som sørger for at det går persontog i Oslo-området. Skulle vi fulgt Fremskrittspartiets opplegg, ville den ordningen vært kuttet vekk, og vi ville kanskje ikke hatt behov for de store investeringene på jernbanesektoren, fordi det ikke ville gått lokaltog i Oslo-området. Det er også en tilnærming til å løse problemet.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg merker meg at representanten Wickholm snakker om at statlig eierskap er et styringsredskap, og at Arbeiderpartiet er godt fornøyd med meldingen. Dette er en melding som foruten å fortelle at det statlige selskapet gjennom en del års effektiv omstilling er blitt et rimelig effektivt selskap i en konkurranseutsatt verden, også er en melding om nedleggelse av 124 postkontor. Er det Soria Moria-virkeligheten? Er Arbeiderpartiet godt fornøyd med den løsningen at 124 postkontor legges ned over det ganske land, fordi Posten fortsetter sin gode omstilling? Betyr det da at Arbeiderpartiet slutter seg til en videreføring av den omstillingen som selskapet har hatt gjennom mange år i en konkurranseutsatt verden, og ikke har noen særlige innvendinger mot at denne utviklingen faktisk fortsetter?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Da jeg hørte på representanten Sahl, var det to uttrykk som rant meg i hu. Det ene var at angrep er det beste forsvar, og det andre var at på seg selv kjenner man andre. Men når representanten Sahl omtaler Senterpartiets forhold til innholdet i meldingen, skal han iallfall ha rett i at det er et parti som faktisk begår en like stor politisk salto som det Kristelig Folkeparti gjør. Så vidt jeg husker, spurte representanten Sahl saksordføreren fra Fremskrittspartiet om gjenkjenneligheten. Hva er gjenkjenneligheten hos Kristelig Folkeparti - som altså var med på en fortsatt liberalisering og en fortsatt omstilling av Posten Norge? Nå vil Kristelig Folkeparti ikke legge ned et eneste postkontor til i en viktig omstillingsprosess for Postverket for å overleve effektivt i en voksende konkurranse, og de har til og med også regnet ut at vi må ha minst 300 postkontor statlig drevet i Norge. Det er en politisk salto som jeg ber representanten Sahl kommentere.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
I Fremskrittspartiet gleder vi oss over at Venstre står sammen med Fremskrittspartiet og Høyre i arbeidet med å modernisere statlig virksomhet og å avskaffe monopolet. Vi gleder oss over at Venstres politikk her i dag når det gjelder meldingen om Posten, er gjenkjennelig - den samme politikken som Venstre stod for da de var i regjering. Vil Venstre fortsette kampen og arbeidet for å modernisere offentlig sektor i Norge? Vil Venstre fortsette kampen og arbeidet for å avskaffe monopoler i Norge, sammen med Fremskrittspartiet, dette året og kommende år, også i en eventuell situasjon hvor et regjeringssamarbeid kan være aktuelt?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Enerettsområdet som omtales i denne saken og i diskusjonen her, er et monopolområde. Eneretten er altså et monopol for Posten, og folk flest synes sjelden at monopoler er noe særlig bra. Spørsmålet til eneeieren - for det er eneeier statsråden er, hun representerer eieren av Posten - er: Ser ikke eneeieren konsekvensen av at hvis man streiker i Norge mot å liberalisere og ta vekk monopolet, kan man rammes hardt i de markedene hvor man som konkurranseaktør nå går inn selv og sikrer seg økonomi for å drive godt for Posten som helhet? Det er det ene. Det andre er: Flere har på talerstolen referert til angivelige uttalelser i Aftenposten. Er det Posten som mener de trenger mer tid på å omstille seg, eller er det eneeieren som mener at de trenger mer tid på å omstille seg, slik at det er en politisk mening og ikke en økonomisk fundert mening?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Også Fremskrittspartiet kan gi anerkjennelse til Posten, både til ledelsen og til de ansatte, for at de har hatt og har en god omstillingsprosess. Det skjer i et stort statlig aksjeselskap. Det får meg til å fortsette langs den linjen med å understreke at det er en god modell. Det å organisere statlig virksomhet - når man skal ha statlig virksomhet - i den formen at man bruker statsaksjeselskap, er en form vi faktisk har foreslått å dra inn i veisektoren. Vi ble nettopp avvist på det av et samlet storting. Jeg viser til Dokument nr. 8:22 fra i år, og vi har nettopp foreslått det når det gjelder jernbanesektoren, Dokument nr. 8:27 fra i år. Jeg registrerer også at det ikke er noe forsøk fra den rød-grønne regjeringen på å gå tilbake til etatsformen. Man er altså fornøyd med den organiseringsformen, som et statlig aksjeselskap. Posten er et selskap som leverer bra og lever bra i en konkurranseutsatt verden. Men vi er opptatt av det faktisk ikke er gode grunner for at selskapet behøver å være eneeid av staten, men at man kan få styrket arbeidet med å effektivisere og utvikle seg hvis man får andre inn på eiersiden. Postmonopolet forsvinner fra 2010. Om vi viderefører monopolet i Norge, kan det effektivt stanse, stenge for og redusere konkrete deler av Postens virksomhet i andre nasjonale markeder hvor man fjerner monopolet. Det er det viktig å huske på. Posten svarer selv på spørsmål at ved utgangen av 2011 vil omsetningen på dagens enerettsområde, monopolområde, være nede i 10 pst. av totalomsetningen. Jeg gjentar: Enerett er monopol. Monopol er sjelden godt for folk flest. Det er en av grunnene til at Fremskrittspartiet vil fjerne monopolet. I denne saken registrerer vi at den rød-grønne regjeringen faktisk går inn for mer videreføring og omstilling. Det er jo bra i et statlig selskap. De går inn for mer effektivisering av statlig konkurranseutsatt virksomhet. Det er bra, og det er helt i tråd med det Fremskrittspartiet har ment og mener: Vi må modernisere og omstille Norge. Når vi gjør et poeng av at man da samtidig velsigner å legge ned 124 postkontor, er det på bakgrunn av den støyen som har vært rundt omstilling, rasjonalisering og endring i den statlige virksomheten Posten tidligere og helt frem til behandlingen av denne meldingen. Men det er viktig at omstillingen fortsetter så lenge staten er eier, og også når det etter hvert kommer andre eiere inn, og det vil det gjøre i Posten Norge AS når Fremskrittspartiet kommer i styring.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Det er selvfølgelig aldri lett å finne ut av Fremskrittspartiets politikk når det er representanter fra Arbeiderpartiet som utlegger den og tolker den - slik er det også når det gjelder bompenger. Politikken er klar. Det er Stortinget som vedtar alle bompengefinansierte prosjekt. Det er derfor vi står her i dag. Vi er klar på dette prosjektet, som vi var første gang vi behandlet det - for dette er andregangsbehandling - vi ønsker ikke at innbyggerne i Fredrikstad gjennom bompenger på ny og gammel bro skal betale for å bygge ny riksvei, eid av staten, ei heller betale bompenger for å drive byutvikling i Fredrikstad. Prosjektet er nødvendig, men vi vil ha statlig finansiering. Det som fikk meg til å ta ordet, er to ting - til statsråden. Det ene er at vi har prosjektet fremme igjen på grunn av kostnadssprekk. Jeg gjentar at vi i Fremskrittspartiet synes det er for enkelt, for overfladisk og for lettvint å avfeie dette med aktivitet i bransjen som sådan. Og jeg gjentar det jeg har sagt fra denne talerstolen før, at i høringer vi har hatt i komiteen knyttet til budsjett, har det kommet klare signaler fra anleggsbransjen selv om at det dessverre ofte er mangler ved prosjektgrunnlaget som gjør at kostnadsbildet blir et annet enn det som er kalkulert fra Statens vegvesen, når anbudene kommer inn. Det er også et bilde som bekreftes i andre prosjekter, iallfall på en tydeligere måte enn i dette, fra byggherre og tiltakshavere. Jeg skal nøye meg med å vise til et jeg kjenner godt, nemlig Bybanen i Bergen, hvor sprekken foreløpig er på 40 pst., og hvor man erkjenner at det er feil, mangler og svikt i prosjektgrunnlaget som gjør at dette sprekker så kraftig. Det andre jeg vil komme inn på i forbindelse med statsrådens innlegg, er knyttet til det lokale initiativ. Som andre talere har pekt på, er det en viss uenighet mellom de berørte parter i dette lokale initiativ - og både statsråden og regjeringspartiene ynder å omtale bompengeutpressing som lokale initiativ. Men her er berørte kommuner og fylkeskommunen uenige om den statlige andelen. Og hva er det da man legger vekt på? Hvilket lokalt initiativ, for å bruke talemåten til Regjeringen og statsråden, er det man legger vekt på? Har man i det hele tatt en kommentar til de relativt kraftige synspunkter som er kommet, bl.a. fra Fredrikstad kommune, på at den statlige andelen ikke øker når prisen på prosjektet øker? Eller er det slik at dette er avslørende for det faktiske forhold, nemlig at bompengefinansiering er en ren utpressingsmetode, og når prisen stiger, må de som blir utsatt for utpressing, betale mer?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Jeg kan kvittere til statsråden med å si at Fremskrittspartiet er fornøyd med at vi er kommet et viktig skritt videre, etter flere initiativ. Vi har hatt flere representantforslag om dette - vi har tatt det opp igjen. Vi er fornøyd med at vi er kommet et stykke på vei. Men jeg vil konkret spørre om hvordan statsråden tolker selve vedtaket. Etter vedtakets ordlyd skal det rettes søknad til politiet, og ved hver søknad skal det vedlegges ny helseattest. Hvis helseattesten er på plass i henhold til de kravene som er stilt, er det da slik at man får anledning til å kjøre, eller er det en myndighetsvurdering i tillegg, altså en politimessig vurdering? Jeg håper at svaret vil være ja på det første og at det er helseattesten i henhold til kravene til førerkort i klassene D og DE som er avgjørende. Jeg håper at statsråden har denne fortolkning.