Kristin Clemet (Høyre), 2003-06-11:
Jeg har lyst til å si tre ting om denne saken. For det første har jeg lyst til å takke for engasjementet i komiteen og gode tilbakemeldinger, og også for den klargjørende redegjørelsen som saksordføreren holdt om saken. For det andre har jeg lyst til å si at jeg i grunnen er ganske stolt av denne meldingen, som man må se på som en omlegging som følger i kjølvannet av omleggingen som har skjedd når det gjelder studiefinansiering og studiestøtte i høyere utdanning. Det er en ganske formidabel styrking av støtten til elever i videregående opplæring, med i alt ca. 400 mill. kr. i året. Det er, for å bruke litt andre termer, en forbedring på 35 pst. fra ett år til et annet, og jeg synes kanskje noen hver kunne koste på seg å se litt positivt på det. Jeg synes også at det er veldig positivt at denne ordningen har en sterk sosial profil. Vi vet godt at utdanning i videregående opplæring ikke er så gratis som vi kunne ønske oss, og at heller ikke loven sier at den skal være så gratis som grunnopplæringen. Men det er et absolutt mål og helt nødvendig at ingen skal hindres i å ta videregående opplæring som en følge av økonomi. Det opplegget som ligger her nå, innebærer en vesentlig forbedring for familier med svak økonomi, og det er jeg simpelthen stolt av – det mener jeg er riktig. Ordningen inneholder også et forslag til et læremiddelstipend. Det mener vi, som kjent, prinsipielt sett er bedre enn en utlånsordning. Jeg har merket meg komiteens ønske om at vi skal vurdere en differensiering av læremiddelstipendet. Det vil vi selvsagt vurdere – ut fra rettferdighetshensyn, men også ut fra hensynet til forutsigbarhet, enkelhet og de budsjettmessige konsekvensene det måtte ha. Alt i alt vil jeg si at det vi i dag behandler, innebærer en klar forbedring når det gjelder støtte til elever i videregående opplæring, enten de er borteboende eller hjemmeboende, og det er en ordning som lett kan fylles på økonomisk dersom man ønsker det. Det kan prinsipielt skje på to måter, enten ved at man forsterker den sosiale profilen ytterligere og/eller ved at man lar flere bli omfattet av støtteordningene. Det tredje jeg gjerne ville kommentere, er de to vesentlige endringene som Stortinget gjør i forhold til Regjeringens opplegg, ennskjønt jeg mener jo at Regjeringens opplegg stort sett passerer, men det skjer to endringer som krever en kommentar. Det første er ønsket om man skal fjerne den maksimalgrensen for reisestipendet som ble foreslått. Jeg tar det til etterretning, men vil bare gjøre oppmerksom på at det krever en bevilgning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det andre er låneadgangen, som vi har fjernet. Det har vi gjort fordi vi mener at det er riktig, og at det egentlig er et ganske utbredt ønske at det skal skje. Det har i og for seg fremkommet av debatten her i dag også, selv om noen er uenig i at det skjer nå. Vi mener også at selv om ikke den nye støtten fullt ut kompenserer for det man samlet sett da kunne få i utbetaling, er det en veldig god kompensasjon, som man eventuelt kan komme tilbake til, og vi har da selvfølgelig også oppfattet Stortinget og Stortingets tidligere behandling slik, og ut fra at det samlet sett er en klar forbedring her i stipendene, og at vi må følge skoleår og fastsette forskrifter, osv., så har vi gjort dette. Men jeg respekterer naturligvis at man ønsker å gjeninnføre låneordningen, eventuelt inntil videre. Jeg gjør oppmerksom på at det er teknisk vanskelig fra skoleårets start, men jeg vil legge maksimalt trykk både på mine medarbeidere og Lånekassen for å få det til så snart som mulig. Jeg tolker Stortinget slik at aldersskillet er fjernet også når det gjelder låneadgang, slik at vi skal ta utgangspunkt i dagens ordning for elever under 19 år. Også dette krever en bevilgning, men det vil ikke kreve inndekning. Men vi vil på hensiktsmessig måte gjøre Stortinget oppmerksom på det snarest når denne saken er behandlet. Helt til slutt vil jeg i forhold til denne låneadgangen komme litt inn på hvor godt vi tross alt har kompensert gjennom en mye bedre stipendordning. La meg nevne to eksempler fra året 2001-2002 der foreldrene hadde en samlet inntekt på 200 000 kr. En borteboer under 19 år som under gammel ordning fikk til sammen ca. 55 000 kr, hvorav over 20 000 kr var lån, vil med det nye regimet få over 49 000 kr i stipend. Det er en veldig forbedring. Det er ikke fullt ut kompensert i antall kroner, men det er en voldsom forbedring i stipend. En som er over 19 år, med de samme forutsetningene, ville under tidligere ordning kunne få utbetalt 54 000 kr, hvorav 36 000 kr var lån, og vil under nytt regime få over 49 000 kr. Det er en radikal forbedring. Jeg erkjenner at det er riktig at det ikke fullt ut er kompensert i kroner, men det er en radikal forbedring i de stipendene og den støtten man kan få, og således en veldig viktig håndsrekning til familier med svak økonomi.