Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2002-02-07:
I de 55 årene som har gått, har loven en rekke ganger vært flikket på ved at nye bestemmelser har blitt tatt inn. Barnetrygden er den viktigste overføringsordningen til barnefamiliene, og blant annet derfor foreslår departementet at barnetrygden fremdeles skal reguleres i egen lov. Forslaget til ny lov innebærer ikke store materielle endringer, men på enkelte områder er det foreslått forenklinger av regelverket som gir reglene et litt annet innhold enn etter gjeldende rett. Formålet med barnetrygden er å bidra til å dekke utgifter til forsørgelse av barn. Det foreslås at barnetrygdloven skal gjøres mer kjønnsnøytral med hensyn til hvem som har rett til stønad når barnet bor sammen med begge foreldrene. Barnetrygden foreslås utbetalt til den som søker. En slik endring vil være i tråd med lovgivningen på tilgrensende områder. I og med at barnetrygden for nyfødte som hovedregel automatisk tilstås barnets mor, vil det fortsatt være moren som i de aller fleste tilfeller mottar barnetrygden. Det vil imidlertid ikke være noe til hinder for at barnetrygden utbetales til far hvis foreldrene ønsker det. Det foreslås at retten til barnetrygd ved opphold i utlandet knyttes opp til hvorvidt barnets foreldre er trygdet i Norge etter reglene i folketrygdloven. Alle familier med nær tilknytning til Norge i form av trygdetilknytning vil etter dette kunne oppebære rett til barnetrygd under utenlandsopphold. Dagens regelverk gir slike rettigheter bare til utvalgte grupper. Komiteens flertall sier seg enig i at retten til å dele barnetrygd i de tilfellene der foreldrene har avtalt at barnet skal ha delt bosted, skal lovfestes. En forutsetning for deling vil være at det foreligger en avtale mellom barnets foreldre etter reglene i barneloven § 35 a, der det klart fremgår at barnet skal ha delt bosted. Barnetrygden vil i disse tilfellene kunne deles med 50 pst. til hver av foreldrene forutsatt at de fremsetter krav om dette. Det foreslås forenklinger i regelverket for rett til barnetrygd for ett barn mer enn det faktiske barnetall, altså utvidet barnetrygd. Det sentrale vilkåret for rett til utvidet stønad blir at den enslige forsørgeren bor alene med barn uten å kunne dele husholdningsutgiftene med ektefelle eller samboer. Selv om det i forslaget brukes andre begreper enn det som legges til grunn i dagens regelverk, er intensjonen bak reglene den samme. Det er den av barnets foreldre som har barnet boende fast hos seg og som er enslig forsørger, som skal nyte godt av utvidet barnetrygd. Barne- og familiedepartementet foreslår at samme regler for utbetaling og disponering av barnetrygd skal gjelde for barn i fosterhjem og barnevernsinstitusjon som for barn ellers. Barnetrygd skal da utbetales til barnets fosterforeldre eller til den barnevernsinstitusjon der barnet bor, og barnetrygden vil også for disse barna være et tilskudd til løpende underhold. Komiteens flertall er enig i dette fordi dette er i samsvar med likhetsprinsippet. Barn skal ha like rettigheter uavhengig av hvem som har omsorgen. Helt fra barnetrygden ble vedtatt i 1946 og frem til 1. mai 2000 ble det gitt barnetrygd for barn under 16 år. Med virkning fra 1. mai 2000 ytes barnetrygd fram til barnet fyller 18 år. Hvis barnets foreldre er skilt eller separert, utbetales stønaden til den av foreldrene som barnet bor fast hos. Det er i dag lagt til grunn i praksis at barnetrygden kan deles dersom det er godtgjort at den ene av foreldrene har barnet hos seg i minst 40 pst. av totaltiden. Det kan oppstå problemer i praksis knyttet til kravet om at foreldrene i tillegg til å være enige om en avtale om delt bosted etter barneloven § 35 a også må være enige om at barnetrygden skal deles. Departementet har etter en nærmere vurdering kommet til at det ikke bør stilles krav om at foreldrene i tillegg til å være enige om avtale om delt bosted også må være enige om at barnetrygden skal deles. For Arbeiderpartiet er barnets beste overordnet alt annet. Arbeiderpartiet signaliserte i Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag for 2002 at vi vil gjennomgå hele systemet for beregning av sosialhjelp i 2002. Arbeiderpartiet vil avvente spørsmålet om hvorvidt barnetrygden skal anses som inntekt i forbindelse med beregning av sosialhjelp, slik at dette kan vurderes ved en helhetlig gjennomgang. Jeg vil ta opp et forslag som er utdelt på representantenes bord, på vegne av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet: «Stortinget ber Regjeringen om en helhetlig gjennomgang av systemet for beregning av økonomisk sosialhjelp, herunder en vurdering av hvorvidt barnetrygd og kontantstøtte skal anses som inntekt i forbindelse med beregning av sosialhjelp.»