Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 1998-12-08:
Statsbudsjettet i år er et resultat av forliket mellom regjeringspartiene, Fremskrittspartiet og Høyre. For Kristelig Folkeparti var det avgjørende at sentrumsprofilen i Regjeringens budsjett måtte være tydelig, også som et resultat av forliket. Det er noe vi har klart. Regjeringens distriktspolitiske satsing og skjerming av kommuneøkonomien, Regjeringens satsing på familie, helse, små og mellomstore bedrifter er bevart. Alle partier var enige i at det måtte legges fram et stramt budsjett, og vi har fått et stramt budsjett, med en innstramming på ca. 7,8 milliarder kr. For Kristelig Folkeparti er det gledelig at vi gjennom forliket fortsatt har klart å skjerme den kommunale sektoren. Kommuneøkonomien bygger på kommuneøkonomiproposisjonen og flertallsvedtaket sammen med Arbeiderpartiet i juni i år. Stortingets vedtak om kommuneøkonomien i juni 1998 er fulgt opp av Regjeringen og beholdt i forliket mellom regjeringspartiene, Fremskrittspartiet og Høyre. Kristelig Folkeparti er klar over at mange kommuner er presset, og at det er store forskjeller mellom kommunene. Med de store endringer som har blitt gjort de senere år, er det viktig for meg å understreke at det over tid må foretas utjevninger. Vedtaket om å gjøre selskapsskatten om til en statlig skatt, for igjen å dele denne ut til glede for de skattesvake kommunene, er et ledd i en slik utjevning. Regjeringen la i statsbudsjettet opp til en spesiell satsing på distriktene hvor bevilgningene ble økt med 620 mill. kr på ulike områder. Vi har gjennom forliket klart å beholde den største distriktspolitiske satsingen gjennom 1990-tallet med en økning av de spesielle distriktsmidlene på ½ milliard kr. Kristelig Folkeparti har merket seg det klare budskap som kommer fra kommuner og fylkeskommuner om at de økonomiske rammene for 1999 er meget stramme. Et kostbart lønnsoppgjør, økte pensjonsforpliktelser og økt rente er hovedårsaken til dette. Innstrammingene i statsbudsjettet har som viktigste formål å få rentenivået ned. Hvert prosentpoeng som rentene reduseres med, innebærer en innsparing i kommunesektoren på 440 mill. kr. Kommunesektoren har i stadig sterkere grad understreket at når Stortinget vedtar store og nye reformer, er det nødvendig at disse kompenseres, dersom kommunesektoren skal kunne gjennomføre disse. Kristelig Folkeparti har videre merket seg de sterke signaler som er kommet fra kommuner og fylkeskommuner når det gjelder statlig detaljstyring. En omfattende øremerking i forbindelse med reformene gjør det vanskelig å få til en fornuftig omstilling, en utforming av tjenestetilbudet tilpasset lokale variasjoner og ulike behov. Jeg har merket meg at kommunal- og regionalministeren ved flere anledninger har tatt til orde for en utvikling der det kommunale selvstyret gis bedre kår med mindre detaljregulering. Det er derfor gledelig, og i tråd med statsrådens og departementets ønske, når komiteen nå legger opp til et vedtak hvor Stortinget ber Regjeringen om å vurdere prøveordninger med et frikommuneprosjekt der noen kommuner får reduserte bindinger i forhold til særlovgivningen, og ønsker at et opplegg for slike prøveordninger blir lagt fram for Stortinget i kommuneøkonomiproposisjonen for 2000. Som tidligere nevnt, har kommunesektoren fått mange nye og store oppgaver, og enkelte oppgaver er utvidet i betydelig grad. For å få til dette er det helt nødvendig at kommunesektoren viser vilje og evne til omstilling. Kristelig Folkeparti vil imidlertid påpeke at også departementet trekker i tvil hvor stort omstillingspotensialet i kommunesektoren er i den pressede økonomiske situasjonen. Omprioriteringer og effektivisering er en forutsetning for at kommunene kan frigjøre de ressurser som kreves ved tildeling av øremerkede midler. Gjennom mediene og ved direkte henvendelser til komiteen er mulige skolenedleggelser og reduksjoner ved sykehjem og barnehager blitt påpekt. For meg er det viktig å understreke at ikke bare kommunesektorens ytre etater blir gjort til gjenstand for mulig omorganisering og effektivisering. Enkelte av omorganiserings- og nedleggingsforslagene er for øvrig sterkere begrunnet i strukturelle endringer i kommunene enn i den pressede økonomien. Det er viktig når kommunesektoren går inn og analyserer sin egen virksomhet, at også det sentraladministrative apparat blir satt under lupen. Det er et faktum at flere kommuner for 1998 ikke har inntekter til å dekke økte lønns- og renteutgifter i 1998, og at de derfor får et underskudd. Situasjonen i noen kommuner kan være slik at mer ekstraordinære tiltak, som vil kreve fylkesmannens medvirkning, vil være aktuelle. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at det fra departementets side gjennom rundskriv til fylkesmennene er åpnet for en mulighet til å gi forskudd på rammetilskudd. Kristelig Folkeparti er videre fornøyd med at det i St.prp. nr.1 slås fast at staten ut fra den enkelte kommunes situasjon vil kunne vurdere nærmere de aktivitetskrav som kreves ved tildeling av øremerkede midler, og at dette er fulgt opp gjennom rundskriv til fylkesmennene. I kommuneopplegget for 1999 inngår et kutt på tilskudd til barnehager på 125 mill. kr, samtidig som skjønnsmidlene økes med 50 mill. kr. Nettovirkningen utgjør 199 mill. kr i samlet kutt til kommunene. Endrede kostnader i reduserte utgifter for kommunesektoren på grunn av at elavgiften og avgiften på fyringsolje ikke økes, beløper seg til anslagsvis 120 mill. kr. Besparelsen i forhold til Regjeringens opprinnelige forslag og Arbeiderpartiets forslag om en utvidelse av arbeidsgiverperioden innenfor sykelønnsordningen blir anslagsvis 190 mill. kr. Med den oppslutning kontantstøtteordningen ser ut til å få, er det mye som tyder på at kommunesektoren faktisk vil spare betydelige beløp på drift av relativt dyre småbarnsplasser og totalt sett komme ut med pluss på grunn av reformen. Regjeringen vil dessuten i barnehagemeldingen, som legges fram våren 1999, fremme forslag som sikrer større grad av økonomisk likhet mellom kommunale og private barnehager som inngår i kommunens totale tilbud og der oppgaver og forpliktelser er de samme. Målsettingen om full barnehageutbygging står ved lag. I Torsken kommune, som ble nevnt, er det altså seks familier som har bedt om kontantstøtte. Jeg kan vanskelig forstå at det i Torsken kommune, hvor de lenge har hatt full barnehageutbygging og overkapasitet, er kontantstøtten som skal få skylden for nødvendige strukturelle endringer. Jeg kjenner Torsken kommune på Senja rimelig godt fra mitt hjemfylke. For Sametinget er det positivt at vi har klart å makte å øke bevilgningen, og at Sametinget står mer fritt til å prioritere tiltak innenfor sitt område. Jeg vil spesielt nevne økningen til samiske formål som tar sikte på kvinne- og familierettede tiltak i reindriftsnæringen i 1999, og da nettopp med sikte på å øke kvinners deltakelse i og rekruttering av ungdom til næringen. Vi har en historisk lav arbeidsledighet i landet og et arbeidskraftbehov som til dels er vanskelig å dekke. Mangel på arbeidskraft gjelder ikke bare spesielle profesjoner. For arbeidsmarkedsetaten vil det derfor fortsatt være viktig å prioritere formidlingsarbeid. Prognoser kan tyde at på arbeidsledigheten kan øke noe. Arbeidsdirektøren anslo i dag 20 000 ved utgangen av 1999. Regjeringen vil følge situasjonen nøye og har gjennom tilsagnsfullmakten, som komiteen foreslår i tråd med Regjeringens opplegg, det nødvendige verktøy for å sikre et tilstrekkelig nivå på tiltakene i 1999 og i begynnelsen av 2000. Den største utfordringen er å gi dem som trenger skjermede tiltak, et tilbud. Regjeringen har foreslått å øke antall ASVO-arbeidsplasser for å gi tilbud til personer med psykiske lidelser. Komiteen styrker denne posten med ytterligere 10 mill. kr, både for å øke satsene og for å utvide antall ASVO-arbeidsplasser ytterligere. Plassene skal ikke øremerkes noen gruppe, men benyttes i forhold til alle yrkeshemmede som trenger en slik arbeidsplass. Det er fortsatt et udekket behov for plasser også til mennesker med psykisk utviklingshemming. Det er med stor glede jeg anbefaler komiteens forslag til en slik økning av satser og antall ASVO-arbeidsplasser.