Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2015-04-09:
Humant papillomavirus, eller HPV, er et virus som øker risikoen for flere kreftformer, deriblant risikoen for livmorhalskreft hos kvinner, men også andre former for kreft hos begge kjønn. Tall fra Nasjonalt folkehelseinstitutt viser at over 300 kvinner får livmorhalskreft i Norge hvert år, at det er den tredje største kreftformen som rammer kvinner globalt, og at det er den vanligste kreftformen for kvinner under 35 år. Forslagsstillerne tar derfor opp en svært viktig sak, og flertallet er enig i at noe bør gjøres for å få ned forekomsten av livmorhalskreft. Vi benytter i dag to metoder for å redusere forekomsten av livmorhalskreft. Den ene er tilbud om vaksinering av alle jenter i 7. klasse, og den andre er screening av kvinner mellom 25 og 69 år. Regjeringen mener at alt forebyggende arbeid mot kreft er viktig. Dagens tilbud om HPV-vaksine til alle jenter i 7. klasse og et landsdekkende tilbud om screening hvert tredje år til alle kvinner i alderen 25 til 69 år, er derfor begge viktige tiltak for å forebygge livmorhalskreft. Masseundersøkelsen med screening som tilbys mot livmorhalskreft, er vel kanskje den mest effektive måten å oppdage og forhindre død som følge av HPV og livmorhalskreft. Dessverre viser det seg at mange kvinner ikke benytter seg av tilbudet, noe som også er årsaken til at antallet krefttilfeller, spesielt blant de yngre, er økende. Her har vi mest sannsynlig et viktig opplysningsarbeid å gjøre. Regjeringen har allerede igangsatt en større satsing på kreftområdet, en satsing som vil sørge for raskere diagnose og redusert ventetid for alle kreftpasienter. Kreftløftet til regjeringen bygger på konkrete endringer i organisering av norsk kreftbehandling og har tre hovedelementer: I 2014 sørget vi for tverrfaglige diagnosesentre for alvorlig kreftsykdom i alle helseregionene. Dette følges nå opp i 2015 med standardiserte pakkeforløp i kreftbehandlingen og bedre samarbeid med fastlegene. Regjeringens kreftløft skal bidra til at pasientene får rask og god informasjon om behandling, de skal slippe medisinsk ubegrunnet venting, og de skal unngå å bli kasteballer i helsetjenesten. Regjeringen jobber også med å styrke det forebyggende helsearbeidet gjennom en ny folkehelsemelding, en egen ungdomshelsestrategi og en primærhelsetjenestemelding. Deler av dette arbeidet er allerede godt i gang gjennom økt satsing på rus og psykisk helse samt økt satsing på helsestasjoner og skolehelsetjenesten i kommunene. Flertallet er kjent med at Helse- og omsorgsdepartementets faglige råd, Nasjonalt folkehelseinstitutt, i oktober 2014 anbefaler innhentingsvaksinasjon av kvinner opp til 26 år, og at dette i tilfelle er beregnet å ha en kostnad på ca. 52-65 mill. kr. Forslaget vil dermed ha en budsjettmessig konsekvens. En eventuell innlemming av guttene vil også innebære endringer av barnevaksinasjonsprogrammet. Ifølge brev fra Helse- og omsorgsdepartementet, via helseministeren, vil dette kreve en omfattende faglig vurdering, og Folkehelseinstituttet vil først tidligst høsten 2015 kunne komme tilbake til departementet med en anbefaling om HPV-vaksine til gutter bør anbefales i barnevaksinasjonsprogrammet. Flertallet mener derfor at det vil være naturlig at en avventer denne anbefalingen før en tar stilling til en eventuell innføring av kjønnsnøytral vaksinering. Regjeringen har som sagt allerede igangsatt en større satsing på kreftområdet, en satsing som vil sørge for raskere diagnose og redusere ventetiden for alle kreftpasienter. Dette arbeidet vil bli fulgt opp og styrket i regjeringens videre arbeid innenfor kreftomsorgen. Som en del av dette viktige arbeidet vil også det å få flere kvinner til å benytte seg av screeningtilbudet, være viktig, og det bør vi bli flinkere til å informere om. Flertallet, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, foreslår at forslagene vedlegges protokollen.