Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-14:
Det er i hvert fall ikke to helt ubetydelige aktører som er veldig negative – bl.a. IKT-Norge, som er veldig opptatt av personvern, er en av de organisasjonene som er veldig kritisk til dette forslaget. For Fremskrittspartiet er ytringsfriheten en forutsetning for et velfungerende demokrati. Den politiske debatten skjer i økende grad på Internett, f.eks. Facebook, blogger, egne temasider og avisenes debattsider. Generasjon etter generasjon i Norge har sørget for at vi har lovmessig vern av ytringsfriheten på etablerte debattarenaer. Det er bra. Vi har også bestemmelser i straffeloven, som åpner for fengselsstraff for den som åpner andres brev, f.eks. Ingen ville likt om Posten skulle registrere hvert eneste brev du sender og mottar. Dette er dessuten faktisk ulovlig. Regjeringen har utarbeidet et forslag som innebærer en oppmyking av vilkårene for at private aktører skal kunne overvåke trafikken på Internett og få tilgang til informasjon som identifiserer personer. Dersom kravet om konsesjon bortfaller til fordel for en varslingsplikt, vil flere titusen eller hundretusen rettighetshavere på egen hånd kunne starte innsamling, registrering og behandling av IP-adresser. Dette er informasjon som i dag anses som så sensitiv at det er krav om konsesjon for å sikre at behandlingen av informasjon ivaretar personvernet. Fremskrittspartiet har tidligere tatt opp saken med at advokatfirmaet Simonsen fikk konsesjon til å drive med overvåking av Internett og IP-adresser. En rettssak i Nederland illustrerer ett av de potensielle motsetningsforholdene mellom opphavsrett og ytringsfrihet. Scientologikirken mente at de hadde copyright på upubliserte scientologidokumenter, som en forfatter brukte til å argumentere for at trossamfunnet var svindel, og trossamfunnet gikk dermed til sak både mot forfatteren og flere Internett-leverandører. Rettsprosessen startet allerede i 1995. Scientologikirken tapte i en lavere rettsinstans og trakk saken rett før den skulle opp i nederlandsk høyesterett i 2005. Samtlige partier på Stortinget har faktisk svart på følgende spørsmål fra kampanjen «Klart Svar»: «Er deres parti for at opplysninger som kan knytte en person til en IP-adresse skal utleveres til andre enn politiet?» Alle partiene svarte nei på dette spørsmålet, med unntak av Arbeiderpartiet, som var det eneste partiet som ikke gikk imot at opplysninger som kan knytte en person til en IP-adresse, skal utleveres til andre enn politiet. Jeg er veldig skuffet over kulturministerens svar på representantforslaget til familie- og kulturkomiteen. Det er greit og naturlig at statsråden viser til den kommende lovproposisjonen om endringer i åndsverksloven. Det som imidlertid er oppsiktsvekkende, er at statsråden ikke svarer på forslaget til anmodningsvedtak om konkrete forslag til lovmessig vern av ytringsfrihet og anonymitet på Internett. Dette viser at statsråden ikke tar ytringsfriheten på alvor, og at mantraet om mer demokrati, mer åpenhet ikke har noe reelt innhold. Jeg tror ikke at transportkomiteen hadde akseptert et sånt svar. Jeg er også litt overrasket over hvordan de andre partiene forholder seg til forslaget i innstillingen fra familie- og kulturkomiteen. De andre partiene ville ikke være med på en setning om at personvern og ytringsfrihet er sentrale elementer i det norske demokratiet. De andre partiene ville tydeligvis heller ikke være med på en setning om at Datatilsynet har en viktig rolle. I andre land har det vært en voldsom debatt om de negative konsekvensene av amerikanske SOPA og ACTA på både personvern og ytringsfrihet, som går på det samme som det Arbeiderpartiet og kulturministeren ønsker å innføre i Norge. Vi har vel alle sett bildene fra det polske parlamentet der parlamentarikere en dag møtte opp i masker for å demonstrere mot ACTA. Jeg skulle ønske meg det samme engasjementet for ytringsfriheten på Internett også i Norge, og ikke minst i denne sal. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i saken.