Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Villaksen er en art Norge har et særskilt ansvar for. Norge hadde opprinnelig 446 villaksbestander. Av dem er nå en tredjedel enten tapt, truet av utryddelse eller vurdert som svært sårbar. Vi har ikke råd til å miste noen flere av de villaksstammene som vi har et ansvar, også internasjonalt, for å forvalte. Villaksen betyr mye for Norge. Den er en av våre viktigste naturverdier og har i århundrer også vært en viktig del av vår kulturtradisjon, vårt næringsgrunnlag og vår livskvalitet. Mange distrikter har også betydelige inntekter fra turisme og annen aktivitet knyttet til laksefisket. De mulighetene villaksen gir for sportsfiske, rekreasjon og naturopplevelse, er viktig for svært mange mennesker i landene rundt Nord-Atlanteren. I tillegg er de ville laksebestandene en viktig genetisk ressurs for lakseopprettsnæringa. Norsk villaks er truet av en lang rekke faktorer, bl.a. Gyrodactylus salaris, forsuring, kraftutbygging, genetisk innblanding av rømt oppdrettslaks og noen steder store konsentrasjoner av lakselus. Innst. S. nr. 183 for 2006–2007, om vern av villaksen og ferdigstilling av nasjonale laksevassdrag og laksefjorder, omhandler alle disse utfordringene, og det var brei oppslutning om tiltakene da det ble stemt over dem i denne salen. Som daværende miljøvernminister Helen Bjørnøy sa: «Jeg konstaterer(…) med glede at alle partiene i denne salen er gode venner av villaksen, og at det er bred oppslutning om en styrket politikk for vern av denne arten, som Norge har et særlig ansvar for.» (…) Det paradoksale er at villaksen likevel er under et stadig press. Villaksen er fascinerende. Den vokser opp i en elv og kommer tilbake og gyter i den samme elva. Men nettopp det betyr også at den støter på trusler og hindringer både i vassdragene, i kystområdene og i havet. Summen av menneskelige aktiviteter blir rett og slett for mye for svært mange av laksebestandene våre. Historisk har sur nedbør vært med på å utrydde 25 av disse stammene. Derfor bruker vi fremdeles store midler over Miljøverndepartementets budsjett på kalking. Vannkraftutbygging har også gjort at vi har mistet laksebestander. Derfor ber vi om at det skal stilles krav om minstevannføring som er tilpasset laks i forskjellige livsstadier, alle med unntak av Kristelig Folkeparti er enige om det. Gyro er en av de store truslene mot villaksen i dag. Neste år øker vi derfor pengebruken til bevaring av villaks med om lag 21,5 mill. kr. Budsjettøkninga vil hovedsakelig gå til bekjempelse av parasitten Gyrodactylus salaris. Dette gir rom for bl.a. å starte gjennomføring av tiltak for å bli kvitt parasitten i Vefsna. Vefsna var før Gyro etablerte seg i 1978, ett av landets beste laksevassdrag. Målet er at villaksen på sikt igjen skal etablere seg i vassdragene, med den betydning det vil ha for naturopplevelser og næringsutvikling i hele regionen. I dag har Miljøverndepartementet godkjent hovedlinjene i utkastet til ny handlingsplan mot lakseparasitten. I 2008 brukes det om lag 45 mill. kr til bekjempelsesarbeidet, og bevilgningen for 2009 vil bli økt vesentlig. Den nye handlingsplanen innebærer at rotenonbehandling vil være den viktigste kjemiske metoden for å bli kvitt parasitten i tida som kommer, mens bruk av aluminium i kombinasjon med rotenon skal videreutvikles. Også bruken av fiskesperrer skal utvikles videre, bl.a. med vurdering av elektriske sperrer. Videre vil det bli lagt økt vekt på beredskap og styrking av kunnskapsgrunnlaget. Miljøvernminister Erik Solheim sier i dagens pressemelding at vi med dette kan ta sikte på å ferdigbehandle Steinkjervassdragene i 2009, gjennomføre en smittebegrensende behandling i Lærdal, fullføre prosjektering og søknader for bygging av sperre i Driva og gjennomføre nødvendige forberedelser til kjemisk behandling i Vefsna. Innstrammingene i fiskereglene før sesongen 2008 har gitt mer gytefiske i elvene. Spesielt i elver hvor det fra før av ikke har vært stor avstand mellom gytebestandsmål og gytebestand, ser det ut til at gytebestandsmål vil bli nådd, ifølge Direktoratet for naturforvaltning. Også i elver med svake bestander har reguleringene bidratt positivt, men mange av disse vil trolig heller ikke i år nå gytebestandsmålet. DN melder at trenden med svakt innsig av smålaks ser ut til å fortsette i mange regioner, og at vi må forvente at det vil være elver med lite innslag av stor laks hvor gytebestandsmål ikke oppnås i år. Redusert sjølaksfiske, spesielt i kystområdene der det blir fisket på bestander fra store deler av landet, er forventet å ha økt mengden gytefisk i vassdrag med svake bestander. Sjø- og elvereguleringene ser ut til å bidra tilnærmet like mye, ifølge direktoratet. Reguleringene i sjøen har altså gitt mer fisk i elvene, og reguleringene i elvene har sikret at flere laks har fått overleve fram til gytinga. Men – svakt innsig av smålaks gir fremdeles grunn til å frykte at laksen overlever dårlig under utvandring og på oppvekstområdene i havet. Rømt oppdrettslaks og lakselus er andre trusler mot villaksen. Det mest alvorlige er den genetiske forurensningen. Da komiteen behandlet saken om vern av villaksen og å få egne laksevassdrag, ble det påpekt at uten en betydelig nedgang i antallet rømt laks fra oppdrettsnæringa må nye og strengere virkemidler settes inn. Dette problemet må følges nøye av myndighetene. Det forutsetter jeg også at gjøres. Det er en utfordring å få til en god samordning av forvaltninga. Det arbeidet er krevende, som miljøvernministeren har påpekt, men vi forventer også at det der gjøres en jobb videre, og det vet vi at det gjør.