Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-10-12:
Antall sultende i verden har nådd rekordhøye 1,02 milliarder mennesker. Det betyr at nesten én av seks mennesker ikke får tilstrekkelig med mat for å sikre en god helse og et aktivt liv. Samtidig øker verdens befolkning. De siste estimatene fra FNs organisasjon for landbruk og ernæring, FAO, antyder at verdens matproduksjon må øke med 70 pst. innen 2050 for å brødfø en befolkning som vil ha økt med 2,3 milliarder på det tidspunktet. Å øke matproduksjonen med 70 pst. er i seg selv en enorm utfordring. Vi vet også at klimaendringene forsterker utfordringene knyttet til matproduksjon flere steder i verden, og da spesielt i de områdene der befolkningen allerede lider av sult. En FN-rapport anslår at opptil 25 pst. av dagens matproduksjon kan gå tapt dette århundret som følge av klimaendringer, temperaturøkning, vannmangel, plantesykdommer og utarming av jord. Norge har et ansvar for å bidra til global matsikkerhet, både gjennom vår nasjonale landbrukspolitikk og gjennom å gjøre en solid innsats på den internasjonale arena. Samtidig som verdens befolkning øker kraftig, er det også ventet at vi blir 1 million flere nordmenn i 2030. Selv om vi har økonomi til å kjøpe all den maten vi trenger, må Norge ta sin del av ansvaret for matsikkerheten ved å øke vår egen matproduksjon. Å ta vare på matjorda er en viktig del av dette. Slik er norsk jordvernpolitikk et lite, men helt nødvendig bidrag til den globale matsikkerheten. Utvikling av nye og bevaring av allerede eksisterende plantesorter er et annet viktig bidrag. Internasjonalt har Norge tatt et spesielt ansvar for bevaring av jordas genressurser, bl.a. gjennom etablering av frøhvelvet på Svalbard. Landbruket er en av de sektorene som i størst grad vil bli påvirket av klimaendringene. Samtidig bidrar jordbruket til klimagassutslipp, og potensialet for klimatiltak er stort. Jeg vil her vise til St.meld. nr. 39 for 2008– 2009, Klimautfordringene – landbruket en del av løsningen, som er et viktig ledd i å tydeliggjøre landbrukets rolle i klimasammenheng. Som en del av oppfølgingen av denne meldingen vil Regjeringen nå bl.a. vurdere virkemidler for å utvikle biogassanlegg og industrielle verdikjeder for bioenergi med basis i landbrukets ressurser. Parallelt med nasjonal innsats må vi tydeliggjøre hensynet til matsikkerhet, landbruk og klima i internasjonale prosesser. Dette gjelder i arbeidet som foregår i FNs matvareorganisasjon, FAO, i arbeidet fram mot Mattoppmøtet i Roma 18.–19. november i år og ikke minst under klimatoppmøtet i København i desember. Oppfølgingen av klimatoppmøtet i København må bli starten på et mer helhetlig arbeid med klima og matsikkerhet både i Norge og internasjonalt. Jeg registrerer at dette også er en oppfatning som har økende tilslutning i andre land, bl.a. i EU. Sverige har matsikkerhet og klima som et hovedsatsingsområde på landbruk i sin formannskapsperiode. Det er også svært positivt at matsikkerhet er tatt opp i forbindelse med forberedelsene til klimatoppmøtet i København, senest nå i forhandlingene som ble gjennomført i Bangkok nylig. En helhetlig tilnærming til matsikkerhet må også reflekteres i norsk bistandspolitikk. Norge skal gjennom sin utviklingspolitikk bistå i utviklingen av landbrukssektoren i fattige land. Bedret matsikkerhet er en forutsetning for fattigdomsbekjempelse og økonomisk utvikling i disse landene. Regjeringen vil derfor øke landbruksbistanden de kommende årene. Et viktig signal internasjonalt er også erklæringen fra G8-møtet i L'Aquila, der G8-landene gikk inn for å bevilge 130 milliarder kr de neste tre årene til utvikling av landbruket i u-land. Jeg er glad for at den økte internasjonale oppmerksomheten om matsikkerhet i kjølvannet av matkrisen gjør at dette temaet nå er storpolitikk. Norge skal støtte aktivt opp om det internasjonale arbeidet på området. Samtidig må vi også handle nasjonalt og sørge for at matsikkerhet blir ivaretatt både i nasjonal landbrukspolitikk, i klimapolitikk og i bistandspolitikk.