trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-12-16:
Vi er vel flere som har merket oss at kulturministeren ikke er til stede, og det var kanskje flere enn meg som tenkte: «Kor vart det tå den dama?» Men vi skjønner nå at det har en naturlig forklaring, og når jeg tenker på det vi har fått til sammen i kirkebudsjettet de siste årene, kan jeg jo legge til at «æ kan husk hu vart finar og finar – heilt te a forsvant». Jeg vil følge opp spørsmålet fra forrige replikant, og det gjelder arbeidstidsavtalen for prestene. Vi vet ikke hvordan dette eksakt kommer til å påvirke den totale prestetjenesten. Som det har blitt påpekt, har prestene muligens jobbet mye utover det som har vært normert arbeidstid hittil. Mitt spørsmål er: Mener statsråden at det er rimelig at vi skal ha en prestetjeneste der vi betaler prestene lønn for det de faktisk gjør, eller skal vi ha en ordning der vi legger opp til at en del av dette blir utført på frivillig basis av prestene?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-12-16:
Den norske kirke er midt inne i en omfattende omstillingsprosess, og jeg er glad for at vi også i år har blitt enige om å bevilge omstillingsmidler til Kirken. Det er nødvendig for at Kirken skal være i stand til å stå på egne bein og til å overta mye av det ansvaret som i dag ligger hos staten. Men oppfølgingen av kirkeforliket kommer til å reise mange viktige spørsmål, ikke minst når det gjelder finansieringen av Kirken og andre tros- og livssynssamfunn sett i lys av prinsippet om likebehandling. I forrige uke vedtok Stortinget med et flertall bestående av regjeringspartiene og Venstre en lovendring som berører nettopp dette prinsippet. Den saken kom til Stortinget som en hastesak med behov for snarlig behandling, fordi regjeringen hadde lagt lovendringen til grunn for sitt budsjettforslag uten å omtale dette i budsjettproposisjonen. Jeg synes det er en uheldig framgangsmåte, men jeg ser fram til en mer helhetlig sak om finansieringssystemet, som et enstemmig storting har bedt regjeringen om å komme tilbake med. Jeg vil også trekke fram en annen sak, og det er prestetjenesten. Det ble i september framforhandlet en ny arbeidstidsavtale for prestene, som trer i kraft fra 1. januar 2016. Den avtalen ble inngått etter at regjeringens budsjettforslag var ferdig utarbeidet, og det er derfor ikke tatt høyde for konsekvensene av dette og et eventuelt behov for flere prestestillinger som følge av avtalen i budsjettet. Men så vil jeg trekke fram en sak som jeg er veldig glad for at de fire samarbeidspartiene har blitt enige om i budsjettforliket. Det er at Sjømannskirken får et økt tilskudd i budsjettet også i 2016. Sjømannskirken betyr mye for mange nordmenn som oppholder seg i utlandet, både som kirkefellesskap, som kultursenter og som et sosialt møtested, og jeg er glad for at stortingsflertallet støtter opp om dette viktige arbeidet. Til slutt vil jeg innom en sak som ikke handler om Kirken, men som kanskje handler litt om åndelig føde, det også, nemlig kulturskolene. Når det gjelder kulturskolene, er det kanskje riktig å si at akkurat nå skimtes sola bak en topp, for det har blitt utarbeidet en ny rammeplan for kulturskolene, og de får et ekstra tilskudd på 3 mill. kr som støtte til arbeidet med å implementere den nye rammeplanen i den enkelte kulturskole rundt omkring i hele Norges land. Dette arbeidet betyr mye for å sikre flest mulig barn og unge et godt kulturskoletilbud, som gir kunnskap, kjennskap, opplevelser og ferdigheter innenfor musikk- og kulturfeltet, og som skal legge til rette for både et breddetilbud for de mange og for talentutvikling.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Jeg oppfatter det slik at da den rød-grønne regjeringen styrte, var finansieringen av høyere utdannings- og forskningssektoren noe varierende. De startet med det berømte hvileskjæret, og det var også noen stipendiater som ble delt ut, men det var ofte kriser i næringslivet og behovet der som styrte det. Samtidig opplever vi nå at sektoren er veldig fornøyd med den satsingen som er, og at sektoren selv opplever at det er en økning, det er en annen drive, det er noe annet som skjer med finansieringen av høyere utdanning og forskning. Så det jeg lurer på, er om Arbeiderpartiet er enig i det, eller om de kan anerkjenne at det nå er en annen drive, en annen satsing på høyere utdanning og forskning når det gjelder finansiering og viljen til å satse.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Mobbing er noe vi snakker om fra tid til annen. Mobbing i skolen er ikke bare et problem for skolen, det er et problem for hele samfunnet. Vi har sett anslag som viser at så mange som 24 000 barn og unge blir mobbet flere ganger i måneden. Vi vet at Djupedal-utvalget har jobbet og lagt fram ganske mange forslag, over 100. Dette er noe av det vi tenker det er viktig å fokusere på hele veien, det er dette som hjelper. Det hjelper å fokusere på de problemstillingene. Så jeg har lyst til å spørre representanten Thorsen om hva Fremskrittspartiet ønsker å gjøre for å bli kvitt eller redusere mobbing i skolen.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
I Senterpartiets alternative statsbudsjett legger de inn 8 mill. kr til nybygg til SEARCH på Høyland i Rogaland. Det har også Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene lagt inn i forliket. Det er vel og bra. Men i merknadene til budsjettet, når det gjelder stipendiater, skriver Senterpartiet at de er kritiske til at Stortinget bevilger stipendiater direkte til noen institusjoner. De skriver: «Når fordelingen av stipendiater avhenger av gjennomslag i denne type forhandlinger, kan den enkelte institusjons evne til å påvirke Stortinget bli mer utslagsgivende enn å fordele disse midlene etter nasjonale hensyn.» Mitt spørsmål er: Hva er den prinsipielle forskjellen mellom å drive politiske prioriteringer til nybygg som SEARCH på Høyland og politiske prioriteringer ved f.eks. å gi ti stipendiater til HiOA for at HiOA skal kunne oppnå en universitetsstatus?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Venstre har samme utgangspunkt som Arbeiderpartiet. Kompetansekrav er bra, og at lærerne skal ha fordypning i basisfagene de underviser i, er noe som er ønsket. Vi vet også at Arbeiderpartiet har levert inn et Dokument 8-forslag som ligger til behandling på nyåret. Det skal vi vurdere, og vi skal vurdere det på en god og grundig måte. Jeg har vært åpen for at vi nå må se på hvordan dette slår ut. Er det noe man kan gjøre for at det kan gå smidigere? Hva er behovene der ute? Det er ikke sånn at vi er helt steile når det gjelder gjennomføringen av dette. Det vi har vært opptatt av, er at vi kanskje tar to skritt tilbake. Vi ønsker å spisse kompetansekravene, men vi skal være åpne for å vurdere ulike måter å finansiere dette på – og om man må gjøre andre ting med studieplassene. Vi gleder oss til å behandle Arbeiderpartiets forslag, som kommer på nyåret. Jeg forutsetter at både Arbeiderpartiet og Venstre skal få en god diskusjon om dette framover.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Jeg ser også fram til at 2016 skal bli fagskolenes og yrkesutdanningens år. Jeg tror det er mange spennende problemstillinger som vi skal få anledning til å diskutere i løpet av 2016. Jeg vil også understreke at Venstre synes det er viktig med gode fagarbeidere, for kunnskap handler ikke bare om akademisk kunnskap. Det å kunne et håndverk er ærerikt, og sånn skal det være. Det er ikke alle som kan et fag – et håndverk. Derfor må vi ha gode utdanninger, for når man inviterer rørleggere inn, eller en maler til å male huset, har det betydning at de som kommer, kan jobben de skal gjøre. Jeg er også glad for at vi i forliket har fått på plass en økning i lærlingtilskuddet. Jeg tror det har stor betydning at vi får flere læreplasser, sånn at flere kan fullføre en god lærlingutdanning.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Det er riktig, som representanten Thorsen sier, at der vi kommer fra, er det en krise. Det er mange som mister jobben. Det er alvorlig for dem det gjelder, men det er også alvorlig for hele samfunnet på Vestlandet, slik som det er nå. Det er også riktig at vi ikke ønsker å åpne for oljeboring i Lofoten og Vesterålen, men vi må ha et grønt skifte. Når det gjelder det skiftet, er kunnskapssektoren helt sentral for å få til det. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringspartiene var med på f.eks. en økning i studieplasser ved forliket, slik at flere av dem som nå blir arbeidsledige, har muligheten til å få studere, til å få øke sin kompetanse, eller endre sin kompetanse. Jeg mener at den satsingen vi gjør på UH-sektoren generelt, er helt avgjørende for at vi får til et grønt skifte. Ikke minst i vår region er det viktig at vi styrker utdanningsinstitusjonene våre, som UiS, HSH, UiB osv.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Jeg er ikke helt enig i det premisset som representanten Knag Fylkesnes legger til grunn her. For det første oppfattet jeg ganske tydelig at det ikke blir en jevn votering med tanke på forslaget som Senterpartiet har fremmet, sammen med SV og Kristelig Folkeparti. Jeg oppfattet at Arbeiderpartiet var ganske tydelig i sitt budskap om at de ikke ønsker å gå for det forslaget heller, men at de så for seg at vi skulle få en grundigere debatt om dette, ikke minst knyttet til deres eget forslag, som ligger til behandling på nyåret. Jeg har også sagt, fra Venstres side, at vi skal være med på behandlingen av det forslaget. Vi ser også at det er noen uheldige konsekvenser, f.eks. for lærere som er utenfor skolen i dag, men som ønsker seg inn igjen. Vi er åpne for at vi kanskje må legge til rette for en annen type søknader på disse videre- og etterutdanningsplassene, men det å ta en ren omkamp i budsjettet på et spørsmål som ble avgjort i vår, går ikke vi inn for.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Statsråden og Venstre er enige om at kompetansekrav er viktig og bra for skolen. For vår del handler det om at kunnskap betyr noe, at det å ha de studiepoengene utgjør en forskjell. Og spesielt i skolen må vi legge til grunn at utdanning faktisk har betydning. Samtidig har denne saken skapt mye uro, og en av de tingene som jeg oppfatter at mange bekymrer seg for, er at det ikke skal være nok kapasitet i videre- og etterutdanningen til å sørge for at de lærerne som har behov for det, og som ønsker det og har anledning til det, kan få den videre- og etterutdanningen som trengs innen de ti årene som er satt. Så mitt spørsmål til statsråden er: Er det god nok kapasitet, eller er dette noe vi må komme tilbake igjen til ved senere budsjetter? Og er det andre tiltak statsråden ser for seg at vi kan gjennomføre for å få denne prosessen til å gå litt smidigere?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-16:
Ærede president, jeg kan forsikre at jeg nå har gått tom for sitater fra trønderrock – jeg er ikke så kjent med den genren – så her blir det trønderrock-fritt. Jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til finansieringssystemet, som også er til behandling i budsjettet. Jeg mener at dette ikke er noen optimal måte å behandle en så stor og viktig sak på. Jeg mener at dette burde vært en del av den strukturmeldingen som vi hadde tidligere. Når det ikke lot seg gjøre, burde det vært en egen sak, for jeg mener at en så viktig endring ikke får den oppmerksomheten som den fortjener, når den blir behandlet i en stor sak som budsjettet. Men selv om mange av de grepene som blir foreslått av regjeringen, er gode grep og viktige grep, tror jeg ikke at det som nå blir vedtatt, er med på å skape ro i sektoren. Lenge har det vært en uro, og mye som følge av at de såkalt nye universitetene ikke har hatt samme finansiering som de etablerte. I forslaget til finansieringssystem adresseres ikke denne problemstillingen på tilstrekkelig måte, og det er helt sikkert uenighet om hvordan dette bør løses. Men sånn som det er nå, mener jeg – og jeg tror – at denne konflikten vil fortsette. Jeg tror heller ikke at det blir en mindre aktuell problemstilling når HiOA og HVBT får universitetsstatus og mange av de mindre høyskolene blir slått sammen med etablerte eller nye universiteter. Det blir korrekt påpekt fra Senterpartiets representant fra Nordland at det er en skjev finansiering, men jeg synes det er litt spesielt når Venstre og Kristelig Folkeparti sammen med regjeringspartiene faktisk gjør noe med det. Vi bevilger 50 stipendiatstillinger til de tre nye universitetene i år. Vi gjorde det samme i fjor. Det synes jeg er bra. Det retter ikke opp skjevheten, men det er med på å bidra til en bedre finansiering av de nye universitetene. Allikevel velger Senterpartiet å komme med en kritisk merknad til akkurat den måten å gjøre det på. Jeg har ett minutt igjen og har lyst til å si noen få ord om skolen i Hattfjelldal, som har vært oppe i dag. Venstre hadde de 3,3 millionene inne i vårt alternative statsbudsjett, og vi skulle ønske at driften kunne fortsette, iallfall til vi hadde litt mer klart for oss hvordan dette kunne overtas av andre. Dessverre er det sånn når man er i forhandlinger, at noen ganger vinner man, og noen ganger taper man. Har man inngått en avtale, så har man inngått en avtale, og da må vi stå på det. Jeg ville bare si det til slutt.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Som det er nevnt tidligere i debatten, ser vi nå rekord i oljepengebruk. Det brukes mye penger over dette budsjettet, så det har vi i og for seg nok av. Da er det underlig at satsingen på den offentlige grunnskolen er såpass lav som den er, særlig når kunnskap og utdanning er en av fanesakene til denne regjeringen – når man hører etter. Det brukes 166 millioner friske kroner på den offentlige grunnskolen i dette budsjett, når en inkluderer kuttene i grunnstipendet – mens privatskolene, derimot, satses det på. Der er det 210 mill. kr mer. Hvordan kan Høyre forsvare at man prioriterer å satse mer på privatskoler enn på den offentlige grunnskolen, hvor det er langt flere elever?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Den 6. juni 2014 sendte Kunnskapsdepartementet ut en uttalelse, hvor det heter: «For å styrke koordineringen av forskningspolitikken, har regjeringen konkludert med at den vil behandle forskningspolitikken i ordinære regjeringskonferanser. På den måten vil alle statsråder delta i diskusjonene, under ledelse av Statsministeren.» Dette sa kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen. Dette synes jeg egentlig var en merkelig opptakt til budsjettene for 2015 og 2016, og det er rett og slett fordi satsingen som kom på forskning, kom på næringsliv og teknologi, og dermed er det Kunnskapsdepartementet, Næringsdepartementet, Fiskeridepartementet og Olje- og energidepartementet som får de økte bevilgningene, i tillegg til helseforetakene. I alle andre departementer er det nullvekst eller en realnedgang. Sånn er det i år, og sånn var det i fjor. Jeg forundres over at en regjering som snakker om forskning i hver eneste festtale, ikke klarer å satse på forskning på alle fagfelt, for de ulike departementene har ansvar for å sikre et godt kunnskapsgrunnlag innen sine sektorer. Det er viktig at hvert enkelt departement tar det sektoransvaret på alvor, også når det gjelder forskning. Forskning bør følge de store pengestrømmene nettopp for å sikre at vi bruker ressursene på en god måte, og da er det bekymringsfullt at det ikke bevilges mer penger til f.eks. samferdselssektoren eller justissektoren enn det som faktisk blir gjort. Vi bruker mye penger på dette budsjettet, og vi bruker mye penger på de nevnte områdene, som jeg sa. Vet vi at det fører til et bedre politi når vi omorganiserer politiet på den måten vi nå gjør? Hva er den beste asfalten for norske forhold? Hva virker best når innvandrere skal integreres? Man kan stille mange spørsmål på veldig mange av de saksfeltene som blir behandlet på de ulike budsjettpostene, men det trengs forskning for å vite om vi faktisk bruker pengene rett. Jeg skulle ønske at statsministeren, som har ansvaret for forskning i departementene, ifølge denne pressemeldingen, i større grad klarte å få med seg flere ministere enn kunnskapsministeren, som jo satser på forskning, og de andre ministerne som har fått noe, særlig næringsministeren, som også gjør det hun skal, men de andre gjør ikke det de skal. Det betyr at vi får dårligere løsninger, og alle de andre bevilgningene over statsbudsjettet blir ikke brukt godt nok antakeligvis, og det skulle jeg ønske denne regjeringen gjorde langt mer med enn det den faktisk gjør.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
I Oppland og Sogn og Fjordane – i hvert fall etter det jeg har sett – mangler over halvparten av lærerne studiepoeng i et av de tre fagene norsk, matte og engelsk, etter at de fikk disse nye kravene med tilbakevirkende kraft. Tallene er hentet fra GSI. I et fylke som Oppland vil det utgjøre omtrent hele tilbudet til regjeringa i ett år, og vi har altså 19 fylker. Flertallet har nå pålagt lærere i disse fagene plikt til videreutdanning. Jeg har lyst til å spørre representanten om hun synes det er fornuftig at det er disse fagene som skal ta opp alle plassene til videreutdanning, og hvorfor Høyre ikke har lagt inn penger i kommunebudsjettet sånn at kommunene kan få kompensert for de ekstrautgiftene de nå eventuelt vil bli påført, fordi lærerne nekter å ta sin andel i videreutdanninga.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Representanten Thorsen var inne på at det er bra å gi yrkesfaglærere mulighet til videreutdanning. Det er jeg enig i. Hun sa også at skjerpede krav til dem som skal undervise, er viktig – og det er vi også enig i. Men det vi ikke er enig i, er om loven skal ha tilbakevirkende kraft eller ikke. Nå er det 38 000 lærere som ikke lenger har godkjent grunnutdanning. Alle disse skal ut i videreutdanning de neste ti årene. Da har jeg lyst til å spørre representanten Thorsen om hun mener det er bedre å ha en vikar i norsk eller matte på ungdomsskolen, som kommer rett fra videregående, eller å ha en lærer med 30 studiepoeng fra lærerskolen og 25 års erfaring?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Ja, jeg tar opp det forslaget vi har alene, og det forslaget vi har sammen med Venstre og Sosialistisk Venstreparti.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Jeg svarer ja på begge spørsmålene. Jeg tror at utdanning virker, og jeg tror det er viktig å ha formell kompetanse. Det er sånn at de 38 000 lærerne i dag hadde en formell kompetanse helt fram til juni i år, da flertallet stemte imot dette. Det vi synes er dumt og uklokt med dette forslaget, er at en trolig kunne oppnådd akkurat det samme dersom en ikke hadde gitt dette tilbakevirkende kraft, fordi ordninga med etter- og videreutdanning, som den rød-grønne regjeringa startet og denne regjeringa har fulgt opp, har vist seg å være veldig vellykket. Lærere er ikke sånn at de kvier seg for å ta videreutdanning. De kvier seg for å ta videreutdanning hvis de må betale dette sjøl. Men nå har staten lagt inn en stor pott. Jeg tror at vi hadde oppnådd akkurat det samme – positive lærere som hadde stått i kø for å ta videreutdanning. I stedet får vi nå en hel gjeng som blir desillusjonerte, og som tenker at det ikke er noen vits i å søke, for de skal ut av skolen om ti år. Jeg synes dessverre det er et håpløst forslag.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Først skal jeg svare på det første som representanten Thorsen var inne på – om vi var fornøyd med vår yrkesfagsatsing etter åtte år. Vi må huske på at den rød-grønne regjeringa tok over regjeringsmakten akkurat da Kunnskapsløftet ble innført, dvs. at Kunnskapsløftet måtte virke noen få år før en kunne se om det i det hele tatt hadde noen virkning på yrkesfagene og frafallsprosenten der. Det viste det seg at det ikke hadde. Den rød-grønne regjeringa satte i gang en evaluering av Kunnskapsløftet som ga oss de opplysningene. Derfor la vi også fram en stortingsmelding som Stortinget vedtok i juni 2013, altså for to og et halvt år siden. Den var en oppfølging av dette. Vi kan si at vi tidligere burde ha sett at Kunnskapsløftet ikke virket godt nok for yrkesfagelever, men vi ønsker et fullt trykk når det gjelder yrkesfag. Når det gjelder privatskolene, har vi for det første fjernet naturfagtimen som regjeringa har lagt inn, og vi har også gått imot utvidinga av godkjenningsgrunnlaget for private skoler, som regjeringa gjennomførte i vår.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Etter vår oppfatning burde vi ha noen planer for den slags. Vi bør ha det for nybygg, og vi bør kanskje også ha det for stipendiater – etter strategiske vurderinger. Jeg mener at vi i større grad burde vært flinkere til å ha mål som vi skulle nå, men ikke helt ned til detaljstyring.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Til alles overraskelse skal jeg ikke spørre statsråden om kompetansekrav, men jeg skal si til statsråden at jeg synes det er bra at han har gått med på Kristelig Folkepartis forslag om å øke lærertettheten på de laveste trinnene i grunnskolen. Som statsråden vet, har jeg akkurat stilt et skriftlig spørsmål til statsråden om virkningen for læringsutbytte av et ekstra skoleår og om det viste om det hadde noe læringsutbytte på 10. trinn at vi hadde innført 6-åringsreformen. Statsråden svarte at det var en undersøkelse. Det var lite forskning, men det var en undersøkelse som viste at det ikke hadde noe økt læringsutbytte at vi hadde innført et helt år. Siden vi vet forsvinnende lite om 6-åringene i skolen og ikke har noen oversikt over hvor mange elever det er per lærer i 1. klasse, og når vi vet at en ikke har noe utbytte på 10. trinn, blir mitt spørsmål om statsråden vil sørge for at det blir en statistikk over hvor mange elever det er per lærer for de aller minste.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
Siden vi har fått en ny kirkeminister i løpet av natta, har ikke jeg tenkt å stille noen spørsmål til kirkebudsjettet – for det regner jeg med vi kommer til å få rikelig anledning til senere. Men jeg har lyst til å gripe fatt i noe som statsråden sa i stad. Han sa – på en replikk fra Venstre angående kompetansekravet for lærere – at kommunene måtte benytte seg av dispensasjonsadgangen. Det var veldig interessant, synes jeg, for det betyr at vi har nå vedtatt en lov med tilbakevirkende kraft, og både Venstre og regjeringa sjøl ser at dette gir utfordringer. Og hvis det er sånn at vi først vedtar en lov, og så sier vi: «Men dere burde egentlig passe på at det blir søkt om dispensasjon fra denne loven?», hva i all verden er vitsen med at vi har innført denne loven da, med tilbakevirkende kraft?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-16:
I juni i år vedtok et flertall på Stortinget at om du var utdannet allmennlærer fra før 2014, skulle ikke din grunnkompetanse lenger gi full undervisningskompetanse. Jeg vet ikke om noen andre yrkesgrupper som har fått underkjent sin grunnutdanning sånn som flertallet vedtok i juni. For det er jo ikke sånn at en allmennlege får underkjent sin grunnutdanning sjøl om han eller hun får tilbud om etter- og videreutdanning, eller at medisinstudiet endres. I 2012 innførte den rød-grønne regjeringa krav om henholdsvis 30 eller 60 studiepoeng for å undervise på henholdsvis barnetrinnet og ungdomstrinnet i norsk, matte, engelsk og samisk. Loven ble den gang vedtatt i samsvar med Grunnloven § 97, der det heter: «Ingen lov må gis tilbakevirkende kraft.» Dette prinsippet valgte flertallet å se bort fra i juni i år, da de vedtok å avskilte allmennlæreren, dvs. underkjenne grunnutdanninga i troen på at jo flere studiepoeng, jo bedre lærer. Uansett hvor mange år en har erfaring fra, er studiepoengene altså viktigst. Ikke før Aftenposten tok opp de faktiske virkningene av dette vedtaket, gikk det opp for folk flest hva vedtaket ville bety. Vi kunne lese om allmennlæreren med mange års erfaring som skulle flytte, men som hadde problemer med å skaffe seg fast jobb fordi hun ikke lenger var ansett som kvalifisert. Vi har lest innlegget om superlæreren Håvard Tjora, som heller ikke lenger er kvalifisert, for han mangler også noen studiepoeng. Ei heller lærere som har vært med på å skrive lærebøker, og som er regnet som de dyktigste og mest erfarne lærerne er lenger kvalifisert som allmennlærere, fordi flertallet uten blygsel har satt «ikke godkjent» i panna på dem. Fra Trondheim har vi hørt om lektoren som som tilkallingsvikar fikk nedsatt lønn fordi vedkommende var å anse som ukvalifisert i enkelte av fagene hun underviste i. Jeg synes det er en skam. Jeg synes regjeringa og flertallet i denne salen har undervurdert konsekvensene av dette vedtaket. Og i ettertid skal en finne smidige løsninger. Du skal jammen være smidig for at lærerne skal velge å koste videreutdanning sjøl for å få lov til å komme tilbake igjen i skolen. Eksemplene som jeg har referert til, viser med tydelighet at lærere allerede nå erfarer at deres muligheter til å utøve yrket er blitt begrenset. Hvilken annen yrkesgruppe finner seg i å bli behandlet på denne måten? La meg understreke: Det er ingen av oss som mener at kompetanse ikke er viktig. Vi ser behovet for at nye lærere har mer dybdekunnskap i undervisningsfag, men vi mener det er direkte uklokt å gi loven tilbakevirkende kraft. Jeg vil oppfordre særlig Arbeiderpartiet og Venstre til å stemme for forslaget fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Representanten Vinje skryter av regjeringas evne til å prioritere forsking. Likevel bruker ein rekordmykje oljepengar – 7 mrd. kr meir enn vi i SV føreslår i vårt alternative budsjett. Delen som går til forsking i budsjettet har ikkje auka noko særleg, så det er ei interessant prioritering. Vi prioriterer altså vesentleg meir til forsking, men vi har mindre oljepengar å rutte med. Når det gjeld evne til å prioritere, er den største enkeltsatsinga på forskingsbudsjettet for neste år, slik som det blir føreslått frå regjeringa, oljeforsking. No har vi nettopp vore gjennom ein desember med Paris-forhandlingar og djervare klimamål – 1,5 grad. Meiner representanten Vinje at den største enkeltsatsinga framover også bør vere oljeforsking?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Dette var eigentleg ganske spesielt. Her behandlar vi ei innstilling der Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringa er heilt einige, og så nyttar da regjeringspartia dette til å ta opp spørsmål i denne replikkvekslinga. Det er sannsynlegvis – trur eg – fordi denne saka er veldig ubehageleg for Venstre, og at ein ikkje ønskjer å få dei kritiske spørsmåla frå opposisjonen. Dette handlar om kompetansekrava, der Venstre har hamna på vippen. Det er Venstre som sørgjer for at nærmare 40 000 lærarar no blir avskilta. La meg stille spørsmålet på ein litt annan måte: Venstre har tidlegare vore veldig opptatt av å hindre ufaglærte vikarar i skulen. Kvifor avskiltar Venstre no fleire titals tusen lærarar med brei lærarkompetanse?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Ja.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Vi gjer ei rekkje omprioriteringar i det som var budsjettforslaget frå regjeringa. Vi har ei utfasing av dei særskilte satsingane på petroleumsforsking som går over Forskingsrådets budsjett. Vi flytter også midlar og omprioriterer dei til ulike andre satsingar, f.eks. ei større marin satsing, og verdiskapingsprogram for fisk f.eks. løfter vi opp, men elles også andre typar satsingar, enten det er på havvind eller ulike andre teknologiområde. Så eg trur nok at om representanten Tveiten Benestad ser våre prioriteringar samla, vil ho sjå at vi kjem vesentleg styrkt ut når det gjeld forsking, men også innovasjon utover det regjeringa har føreslått i budsjettet sitt. Eg vil seie at det i alle fall er eit første steg i retning av eit grønt skifte, noko eg meiner er fullstendig fråverande i regjeringas forslag til budsjett.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Vi har ikkje rekna om våre satsingar til stipendiatstillingar eller postdoc.-stillingar osb. Dette ønskjer vi faktisk å overlate til fagmiljøa å definere – enten det er Forskingsrådet eller dei som mottar desse pengane etter søknad til Forskingsrådet. Hadde vi rekna om dette, ville det antakeleg blitt vesentleg fleire stipendiatstillingar enn det regjeringa har kome fram til. Det er berre å sjå på kor mykje pengar vi faktisk løyver til formålet. Men vi har altså ikkje gått inn og sagt at dette vil innebere så og så mange stipendiatstillingar. Det er ei lei utvikling no i høgare utdanning og forsking at ein styrkjer dei mellombelse stillingane og så byggjer ein ikkje opp grunnstrukturen i Forskings-Noreg – ein utdannar mange, men når dei er ferdige, er det uklart kva type framtid dei faktisk skal ha. Det gir seg bl.a. utslag i mangel på satsing på studieplassar. Det ville ført til mange nye akademiske stillingar på universiteta. Regjeringa kjem ikkje med nokon nye studieplassar – det blir redda litt av støttepartia.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Eg kan godt talfeste, og eg kan love representanten Bjørnstad at våre tal iallfall vil vere høgare enn regjeringas tal. Eg trur òg dei vil overstige tala i forliket mellom regjeringa og samarbeidspartia. Det er rett og slett slik at vi ikkje har prioritert denne gongen å talfeste i nøyaktig detalj kor mange stipendiatstillingar dette er. Kvifor skal vi, som storting, sitje og definere kor mange stipendiatstillingar det skal vere? Kvifor kan vi ikkje overlate dette til fagmiljøa sjølve? Det er ein lei tendens at ein skal styre i det små frå Stortinget. Det er noko vi har kritisert regjeringa for, anten det gjeld incentiv eller tellekantar eller om ein skal definere kva ein skal bruke ulike midlar til. Det er SV sterkt imot. Men viss representanten ønskjer det, kan eg illustrere dette med eit tal, berre for å vise at det er store tal dette er snakk om – under den føresetnaden at representanten ikkje tenkjer at vi føreslår akkurat det talet til stipendiatstillingar.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Det er eit godt spørsmål frå representanten, og det gir meg anledning til å seie litt om kvar SV står i desse spørsmåla. SV ønskjer å ha ein infrastruktur og bruke statlege og offentlege midlar på å leggje til rette for trusutøving og ulike formar for livssyn. Vi er veldig opptatt av at det skal vere likestilling, men vi ønskjer at det skal vere ein infrastruktur i Noreg for det. Dette er viktige spørsmål for folk. Eg har sjølv stor respekt for ulike trusretningar og deira plass i samfunnet, men vi brukar kolossalt med midlar på dette i Noreg i dag. Dette gjer at ein overdriv religionens plass i samfunnet til eit nivå eg meiner ikkje reflekterer den plassen han faktisk har i folks liv. Vi lever faktisk i ei tid der folk trur at krigane ein har i Midtausten, utelukkande er grunna i religion – medan det er sosiale forhold som gjer det. Ein har ei altfor overdriven orientering mot religion, og eg meiner at det finansielle nivået som vi har på det i dag, er for høgt.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Utanfor her no står det ei stor gruppe samar, som representerer det sørsamiske miljøet i Noreg. Det er eit kjempelite miljø, språkbrukarane blir stadig færre, det er eit språk som ligg på kanten av stupet. Kanskje kan det hende at det er vanskeleg å redde språket. Det betyr at alle tiltak må setjast inn for å bidra til å redde det. Vi veit kor viktig språk er for identitet – som berar av kultur, som rommar alle dei ulike formene for praksisar som har bygd seg opp gjennom historia. Som konservativ burde i alle fall ministeren ha respekt for det. Likevel går ein med på krav som kostar mange hundre millionar, som man sjølv ikkje trur på, som fleire lærarar. Men når det kjem til dei litt over tre millionar kronene som skal redde sameskulen i Hattfjelldal, er det veldig, veldig vanskeleg, og regjeringa varslar heller ingen klare løysingar. Kva vil ministeren seie til det sørsamiske miljøet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-16:
Ministeren er jo ikkje berre minister for kyrkja, men òg for alle dei ulike trusretningane og livssyna som vi har i samfunnet i dag. Så det er viktig å ikkje forenkle det for mykje. Det er ein debatt som har gått føre seg som er av relevans for både den statsråden som har ansvar for religion og trudom i dette samfunnet, og for utdanningsministeren. Det handlar om å bere religiøst motiverte symbol, nærmare bestemt hijab, i skulen. Der kom Hadia Tajik, representant frå Arbeidarpartiet, og hadde eit utspel der ho meinte at ein burde forby det fordi at det var ei seksualisering av kvinna. Eg har ikkje registrert at regjeringa har uttalt seg om den saka, og eg er rett og slett nysgjerrig på å høyre kva vurderingar ministeren har på det området.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Det er nå en gang slik at det er lærermangel. Og det er nå en gang slik at det allerede er en god del som ikke er kvalifisert gjennom lærerutdanning, i skolen. Der har vi tatt grep og satt inn tiltak for de ufaglærte, slik at de skal få mulighet til å få en fullverdig lærerutdanning. Når det gjelder det å sette inn flere lærere fra 1. til 4. klasse, kan det være et godt grep. Det er mulig at de i småskolen, fra 1. til 4. klasse, har best utbytte av akkurat det som går på å øke lærertettheten – av tidlig innsats fra dag én, med en gang vi ser at de sliter. Når det gjelder generelt å øke lærertettheten fra 5. til 10. klasse, er jeg mer skeptisk til det. Jeg har heller ikke sett forskning som viser at økt lærertetthet er det beste for denne gruppen.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
La meg først si at det er et svært viktig og godt spørsmål representanten kommer med. Det er viktig å få til best mulig og tidligst mulig integrering og å få folk ut i arbeid. Flyktninger fra land utenfor EU/EØS-området kan oppleve problemer med å få godkjent sin fagutdanning og problemer med autorisasjon eller tilsetting, fordi de mangler elementer i utdanningen. Derfor er nå sentral godkjenning av fagopplæring lagt til NOKUT, som har fått i oppdrag å opprette en egen sentral godkjenning for utenlandsk fagopplæring, f.eks. ved å tilby komplementerende utdanning der det er hensiktsmessig. Det vil gjøre det lettere for flyktninger å få godkjent sine yrkeskvalifikasjoner. I tillegg legges det til rette for at de med høyere utdanning skal få bruke sin kompetanse. Det er gode og viktige tiltak som vil bedre muligheten for både arbeid og integrering.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Det er ca. 38 000 lærere i norsk skole som ikke oppfyller kompetansekravene. Fylkeskommunene og kommunene har fått ti år på seg til å oppfylle kravene for undervisning i matte, norsk og engelsk. Reglene for ansettelsesforhold er de samme som før. Det har versert rykter om at de ikke kunne være ansatt som lærer lenger, men ingen lærer mister jobben sin som følge av de nye reglene. Ut over det er det lagt opp til et godt utdanningstilbud med over 5 000 studieplasser for videreutdanning av lærere. Til nå har vi ikke fått noen tilbakemeldinger om at dette har ført til spesielle problemer i forbindelse med løsninger med vikarer. I tillegg er det et desentralisert videreutdanningstilbud for lærere som det er mulig å benytte seg av. For Fremskrittspartiet er det viktig at lærere som underviser i disse fagene, har fordypning i fagene.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Igjen et meget viktig spørsmål. Jeg er voldsomt glad for at regjeringen jobber med flere ulike tiltak, bl.a. et antimobbeprogram, som går på forebygging og å tydeliggjøre ansvaret som skoleeierne har. En ny nettportal er under utarbeiding. Der kan foreldre, barn og unge finne praktisk informasjon om hvor de kan få hjelp. I budsjettet er det satt av 30 mill. kr til arbeid mot mobbing, for et godt læringsmiljø. Regjeringens prosjekt Et lag rundt eleven skal vurdere hvordan andre yrkesgrupper, f.eks. helsesøstre eller miljøarbeidere, kan brukes til bl.a. å forhindre og stoppe mobbing. Dette er tiltak som forhåpentligvis vil gi elevene en mye bedre skolehverdag. I tillegg ser jeg fram til videre behandling av Djupedal-utvalgets forslag i Stortinget. Der kommer det mange gode forslag til hvordan vi kan løse mobbeproblematikken i skolen.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Det å sette inn tidlig innsats er helt avgjørende for elever. Det er det bred politisk enighet om. Tidlig innsats er et tema som vi har diskutert hyppig i denne sal, og den 20. juni i fjor foreslo representanten innføring av nasjonale bestemmelser for lærertetthet i grunnskolen. I årets budsjettforlik ble samarbeidspartiene enige om å øke satsingen på tidlig innsats med ytterligere 320 mill. kr for å få flere lærere fra 1. til 4. trinn. Fremskrittspartiet er positiv til dette. Vi ser også fram til at forskningsresultatene vil tydeliggjøre hvilke tiltak som virker best på ulike utfordringer i forhold til denne satsingen. Samtidig er det slik at det er kommunen som skoleeier som er ansvarlig etter opplæringsloven for å ansette tilstrekkelig med lærere. Mitt spørsmål er om Kristelig Folkeparti fremdeles vil ha statlig norm for lærertetthet i hele grunnskolen, slik at kommunene fratas dette ansvaret. Eller vil de avvente resultatet fra forskningen?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Jeg registrerer at Senterpartiet er skuffet over regjeringens satsing på vekslingsmodell. Det kunne fått meg til å spørre om representanten er fornøyd med sin egen regjerings innsats etter åtte år i regjering, men det skal jeg ikke spørre om. I Senterpartiets alternative budsjettforslag foreslås det å kutte tilskuddet til friskoler med 225 mill. kr. Offentlig finansierte skoler fører til at folk flest får reell mulighet til å velge en privat skole. Foreldrenes valgfrihet på skoleområdet er videre en rettighet som er forankret i internasjonale konvensjoner – FNs barnekonvensjon, FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter og Den europeiske menneskerettighetskonvensjon. Mitt spørsmål er: Hvilke konsekvenser vil dette kuttet få for skolene, for elevenes valgfrihet og for å følge opp internasjonale konvensjoner som ivaretar elevenes valgfrihet?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
I deler av landet, ikke minst der som representanten Nybø og jeg kommer fra, opplever man nå en økende arbeidsledighet, som følge av endringer i petroleumssektoren. Det er ikke bare de som jobber i oljeselskapene som mister jobben, men også de i oljeservicebransjen, og vi ser at det gir negative ringvirkninger for bygg- og anleggsbransjen. Venstre er imot å åpne for oljeboring i Lofoten, Vesterålen og andre aktuelle steder, men snakker mye om grønn omstilling. Hvordan ser Venstre for seg at kunnskapssektoren, og UH-sektoren spesielt, kan hjelpe Vestlandet ut av den krisen som vi er inne i nå?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-16:
Bjørn Eidsvåg har sagt: «Religion skal bygge folk og skjerpe vår humanitet, gjøre oss mer empatiske og gjøre livet vakkert rundt oss. Gjør det ikke det, så er det ikke verdt noen ting.» Det synes jeg er svært godt sagt. Samfunnet skal legge til rette for fri og sunn religions- og livssynsutøvelse, noe som også gjøres i dette budsjettet. Fremskrittspartiet mener at prinsippet om likebehandling av trossamfunn er viktig i et pluralistisk demokrati. Tros- og livssynsfrihet er en ukrenkelig menneskerett og en grunnleggende demokratisk verdi, men vi vil samtidig understreke at både historisk og kulturelt står Den norske kirke i en særstilling i Norge. Kristen tro og tradisjon har gjennom tusen år vært med på å prege norsk kultur og samfunnsliv, og tro, religion og livssyn spiller en viktig rolle i det norske samfunnet, både for fellesskapet og for enkeltmennesker. Vi er derfor glade for at regjeringen gjennomfører en politikk i tråd med det inngåtte kirkeforliket. Det pågår en stadig fornyelse av norsk kirkepolitikk. Gjennom grunnlovsendringene i 2012 ble det slått fast at Den norske kirke skal være Norges folkekirke. Rollen som folkekirke gir Den norske kirke en del plikter som de andre trossamfunnene ikke pålegges, som at den skal være landsdekkende, og at den skal tilby trosopplæring. I arbeidet med en forvaltningsreform blir det lagt opp til et tydelig skille mellom kirke og stat. Reformen skal etter planen gjennomføres i 2017. Jeg registrerer hva Arbeiderpartiet poengterte når det gjelder den saken. Fremskrittspartiet er positive til forvaltningsreformen, slik vi har vært positive til de endringene som er gjennomført i Kirken, og vi er glade for at de 16 mill. kr ekstra som ble bevilget i fjor, videreføres dette året. I tillegg har budsjettforliket medført ekstra 6 mill. kr, altså en total økning på 22 mill. kr til omstillingsarbeidet i Kirken. Som en følge av dette økes også tilskuddet til andre trossamfunn. Fremskrittspartiet vil understreke hvor viktig det er at kirkebyggene forvaltes med respekt og i samsvar med deres kulturhistoriske betydning. Vi er derfor glade for det som er blitt gjort i Stavkirkeprogrammet under Klima- og miljødepartementet. Alle stavkirkene skal innen utgangen av året være utstyrt med sikringsanlegg som reduserer faren for at bygningene skal bli skadet eller ødelagt av brann. Fremskrittspartiet er også veldig glade for at man i budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre styrker rentekompensasjonsordningen for kirkebygg. Behovet for vedlikehold av kirkebygg er stort, og det er viktig at vi legger forholdene til rette for at kommunene kan klare å bevare en så viktig del av lokal og nasjonal identitet som kirkebygg er.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Jeg begynner å bli litt lei av at vi hele tiden snakker om at lærerne er skolens viktigste ressurs, samtidig som noen hevder at tilgangen på denne ressursen ikke er så viktig. Bente Thorsen uttalte til Dagsavisen i august at det var useriøst at Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti ville sørge for flere lærere i skolen ved å gjøre som bl.a. Utdanningsforbundet ønsker: å etablere en norm for lærertetthet. Hun argumenterte med at det var useriøst av flere grunner, bl.a. fordi det ikke var bevist at flere lærere ga bedre resultater. Mitt spørsmål til representanten Thorsen blir da: Mener hun det også er useriøst at vi fra denne sal sørger for at lærertettheten fra 1. til 4. trinn nå økes?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Nå «bli det liv». I disse dager snakkes det mye om studiepoeng og kompetansekrav, også i debatten her, helt med rette. Arbeiderpartiet er for målet om at lærere skal ha fordypning i de fagene de underviser i, men vi mener at regjeringen ikke har greid å legge fram en realistisk plan for hvordan dette skal gjennomføres. Derfor har vi også lagt fram et Dokument 8-forslag der det foreslås at saken skal behandles på nytt av Stortinget, nettopp fordi vi må få alle kortene på bordet. Hvis regjeringen ikke kommer med bedre svar enn det den har gjort til nå, vil vi vurdere å foreslå å trekke hele lovendringen. Debatten har blitt tatt i rykk og napp her i dag. Vi ser fram til at Stortinget skal få muligheten til å diskutere denne saken på en ordentlig, skikkelig og grundig måte på nyåret. For kompetanse er definitivt mer enn studiepoeng, men studiepoeng er også kompetanse. Og skal du bli en god lærer, må du ha en rekke personlige egenskaper i tillegg til et godt faglig utgangspunkt. Det faglige utgangspunktet legges først i grunnutdanningene. Den rød-grønne regjeringen endret lærerutdanningen, sånn at det ble lagt til rette for mer fordypning i fag og trinn. Nå er det tid for å gjøre nye grep for å styrke lærerutdanningene, og Arbeiderpartiet støtter ambisjonen om å innføre en lærerutdanning på masternivå. Vi tror at et ekstra år kan bidra til tryggere, mer reflekterte og faglig mer robuste lærere, så lenge det gjøres på riktig måte. Året må ha vettug innretning, det må være noe mer enn en masteroppgave produsert fra en lesesal. Men det er en ting som begynner å bekymre oss, og det er at vi begynner å få litt dårlig tid. Vi må sørge for at utdanningsinstitusjonene er klare for å ta fatt på den formidable oppgaven det faktisk er å reformere lærerutdanningen. I februar 2015 skrev NOKUT i et innspill til departementet at en full innføring av en femårig lærerutdanning fra 2017 er problematisk, og at dette vil kreve tilføring av minst 230 nye stillinger ved institusjonene. Flere av institusjonene trenger mer tid til å styrke fagmiljøene, og det etterlyses en opptrappingsplan. Det meste av dette må naturlig nok skje i 2016, og vi skulle derfor ønske at dette var noe mer klart og noe mer konkret formulert i budsjettet om disse utfordringene. Lærerne som starter på en femårig lærerutdannelse i 2017, skal passe på at elevene som begynner i 1. klasse i 2050 har riktig kompetanse til å ta Norge videre. Det er en formidabel oppgave. Da må vi utarbeide en gjennomtenkt og god lærerutdanning.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Vi har nettopp fått en ny klimaavtale i Paris. Den sier at man skal jobbe for å unngå at den globale snittemperaturen øker over 2 grader, man skal jobbe for at den skal komme ned mot 1,5 grad. Det krever virkemidler, det krever nye løsninger, og da er forskning en forutsetning for å få det til. Her i salen i dag har Fremskrittspartiet tatt opp viktigheten av petroleumsforskning. Mitt spørsmål til representanten fra Kristelig Folkeparti er om Kristelig Folkeparti er fornøyd med balansen mellom økninga i petroleumsforskning og økninga i klimaforskning i årets utdannings- og forskningsbudsjett, det vi vedtar fire dager etter inngått klimaavtale i Paris.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Arbeiderpartiet er for at alle lærere skal ha fordypning i fagene de underviser i, men det vi ser, er at forslaget fra regjeringa om nye kompetansekrav har vært for dårlig utredet, og at det får flere utilsiktede konsekvenser for veldig mange lærere. Arbeiderpartiet har derfor bl.a. foreslått at regjeringa må komme tilbake til Stortinget og redegjøre skikkelig for konsekvensene av dette forslaget. Vi får bare akseptere at Venstre har sagt klart at partiet vil følge regjeringa i denne saken. Med det vi nå vet, og alle de praktiske konsekvensene vi nå får beskrevet, vil Venstre – i det minste – kunne være med på å få en skikkelig gjennomgang av saken i Stortinget?