Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-06-15:
Jeg vil med dette legge fram innstillingen fra finanskomiteen om revisorloven. La meg aller først få takke for et godt samarbeid i komiteen. Dette er en lov som i utgangspunktet ikke bør avstedkomme de største politiske brytninger, men under komiteens arbeid med loven ble det oppdaget noen uklarheter i det lovarbeidet som ble oss forelagt. Og nettopp gjennom godt samarbeid mellom opposisjon og posisjon har vi fått ryddet opp i disse uklarhetene. La meg også si at dette er takket være rask respons fra Finansdepartementet. Så det har vært veldig bra. Dermed mener jeg at vi legger fram en innstilling som burde tilfredsstille de fleste parter. Selve lovforslaget tar høyde for å inkludere revisjonsdirektivet i tråd med våre EØS-forpliktelser. Hele formålet med direktivet er å øke tilliten til den finansielle rapportering hos revisjonspliktige. Sett i lys av den urolige økonomiske situasjonen som har preget det siste året, er også nå revisorloven en viktig brikke i arbeidet med fornuftige reguleringer og et fornuftig lovverk. I forbindelse med arbeidet med loven har det vært noen innspill fra aktører som ikke følges opp, og noen vil dermed oppleve at ikke alle innspill er hensyntatt. Men la meg presisere at loven, slik den foreligger nå, bør gi et godt rammeverk, og den bidrar til et bedre rammeverk enn tidligere, noe jeg tror aktørene vil være godt fornøyd med. Det har tross alt vært få innvendinger til lovutkastet. Det er også slik at i flere av direktivbestemmelsene er det lagt opp til at nærmere regler kan fastsettes av EU-kommisjonen. I departementets forslag er det derfor forutsatt at det på et senere tidspunkt kan oppstå behov for ytterligere gjennomføringstiltak for å oppfylle Norges internasjonale forpliktelser. Derfor er det foreslått forskriftshjemler knyttet til de bestemmelsene som omhandler spørsmål hvor det etter direktivet åpnes for at EU-kommisjonen kan fastsette nærmere regler. Det betyr at Regjeringen, i en ikke altfor fjern framtid, trolig vil måtte gjøre oppdateringer i loven. Da har man også en mulighet til å se at loven fungerer etter hensikten, og således kan man jo eventuelt ta hensyn til ytterligere innspill som har kommet fra aktørene. Det er to konkrete forhold i loven jeg ønsker å kommentere. Det ene forholdet gjelder foretak av allmenn interesse, herunder kravet om revisjonsutvalg. I innstillingen har Høyre og Venstre en egen merknad om dette, en merknad som resten av komiteen har valgt ikke å slutte seg til. Komiteen har valgt å komme med utfyllende merknader knyttet til lovkrav om revisjonsutvalg. Det foreslås å innføre mulighet for unntak i første omgang, men komiteen anser det slik at Regjeringen bør komme tilbake til Stortinget med en vurdering av om det er nødvendig å opprettholde unntakene etter at de nye reglene har fått virke en tid. Det andre forholdet jeg ønsker å kommentere, er at lovens krav om rotasjon av revisor i foretak av allmenn interesse også gjelder for vesentlige datterselskaper, da det under høringen og komiteens arbeid har kommet synspunkter på dette som kan forstås dit hen at rotasjonskravet i praksis vil gjelde alle datterselskaper. Komiteen har i merknads form slått fast følgende – jeg refererer fra innstillingen: «Komiteen vil presisere at utgangspunktet er at definisjonen av vesentlige datterselskaper ikke vil omfatte datterselskaper som skal utelates fra konsolideringen, jf. regnskapsloven § 3-8, og at det utover dette må vurderes konkret om andre datterselskaper har tilstrekkelig betydning for konsernregnskapet til at det må gjennomføres rotasjon.» Med disse kommentarer anbefaler jeg Odelstinget å slutte seg til finanskomiteens enstemmige innstilling.