Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-05-06:
Samfiske er et tema som engasjerer bredt. Norges Fiskarlag mener det må etableres en samfiskeordning for kystfartøy under 11 meter. Mange fiskere, spesielt i de minste fartøygruppene, mener det bør gis mulighet for driftssamarbeid uten kjøp, salg eller leie av kvoter mellom fartøyene. Dette hevdes å gi positive virkninger for sikkerheten til sjøs, ved at man kan være flere mann om bord og ha kostnadsbesparelser i form av rigging og utstyr. Det har de nok rett i. Regjeringen har vedtatt en midlertidig ordning for samfiske for fartøy under 11 meter. Ordningen ble iverksatt 22. februar i år. Kristelig Folkeparti mener den midlertidige ordningen som er vedtatt, ivaretar sikkerhetsaspektet. Vi ønsker å se virkningen av den endringen som er iverksatt, før vi går inn på andre endringer i samfiskeregelverket. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at Regjeringen er i dialog med næringen, og at eventuelle nye tiltak vil bli iverksatt ved behov. Fiskeressursene skal danne grunnlag for sysselsetting både på sjøen og på land. Da er det viktig at leveringsforpliktelser håndheves. Kystflåten har med sin nærhet til mottaker gode forutsetninger for å levere fisk til norsk videreforedling. Kristelig Folkeparti mener at det ved fordeling av kvoter bør legges mer vekt på å skape lokale arbeidsplasser, både på sjøen og på land. Det er viktig med fornyelse av fiskeflåten, men en må unngå at fornyelse fører til behov for langt større kvoter for å forrente investeringene. Det er viktig å sikre ungdom mulighet til å komme inn i næringen og kunne starte som fisker uten store investeringer i båter og utstyr. Norges Kystfiskarlag ber myndighetene iverksette økonomiske støttetiltak rettet mot fiskeflåten på bakgrunn av den dramatiske prisnedgangen på hvitfisk. Pris til fisker er de siste årene redusert med 30–40 pst., og Norges Kystfiskarlag frykter for konsekvensene for fiskeflåten og for fiskernes privatøkonomi. Når det gjelder likviditetssituasjonen for kystflåten, som forslagsstillerne også peker på, er Kristelig Folkeparti opptatt av at likviditetslåneordningen må gi låntakerne betingelser som gjør at den virker etter hensikten. Hovedprinsippene for regelverket må derfor etter vårt syn endres slik at de bedriftene som er i krise, kan få praktisk nytte av det. Behovet for dette er tydelig ut fra henvendelsene fra næringen selv og uttalelser fra NHO, LO, kommuner og fylkeskommuner, som alle ber om større fleksibilitet i betingelsene. Låneordningen må ikke bare være rettet inn mot en næring i store vanskeligheter, men mot de mange små lokalsamfunn som er avhengig av at små og store hjørnesteinsbedrifter i fiskeindustrien fungerer. Det er helt avgjørende for slike lokalsamfunn at bedrifter med markeds- og lønnsomhetsmuligheter på sikt kan komme gjennom krisen. Da må det kunne aksepteres at staten tar en noe større risiko. Kristelig Folkeparti mener at både muligheter for lengre nedbetalingstid, eventuelt avdragsfrihet, lempeligere rentebetingelser og ikke minst en mindre rigid holdning til at ordinære driftslånsbanker skal vike sikkerhet for eksisterende eller nye lån, må være en del av arbeidet til Regjeringen med å endre hovedprinsippene for utlånsordningens regelverk – så langt det er mulig innenfor rammene av internasjonalt regelverk. Vi har derfor foreslått i Stortinget å endre hovedprinsippene for utlånsregelverket, slik at utlån kan foretas mer fleksibelt i forhold til avdragstider, rentebetingelser og sikkerhet. Dette må anses som en midlertidig ordning som ikke er ment å skulle erstatte ordinær driftskreditt. Når det gjelder representantforslaget, ønsker vi, som sagt, å se virkningen av den endringen som nylig er iverksatt fra Regjeringen før vi går inn på andre endringer i samfiskeregelverket. Kristelig Folkeparti støtter derfor flertallsinnstillingen, om at forslaget vedlegges protokollen.