Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-03-18:
Jeg vil også takke forslagsstillerne. Det er en uhyre viktig sak. Jeg tror vi må minne oss selv på at vår egen historie, også i dette huset, er slik at vi har hatt en grunnlov der det har vært en jødeparagraf. Det sier litt om at dette er en historisk arv som er stygg og tung, og som vi er nødt til å ta oppgjør med – tror jeg – i all framtid. Jeg er nok dessverre litt pessimist når det gjelder å tro at rasisme og diskriminering vil forsvinne, men det er mulig å forsøke å bekjempe det. Hvis en ser litt historisk på det også, var det faktisk ikke slik at det bare var blodtørstige SS- eller Gestapo-folk som arresterte de norske jødene, og hentet dem på skoler og arbeidsplasser – det var mange vanlige nordmenn. Det er lett for folk å bli dratt med i denne type hets og hat mot folkegrupper eller annerledes tenkende. Trondheim har vært nevnt før. Der hadde de i mange år et opplegg for skoleelever der Julius Paltiel fortalte om sine møter med den absolutte gru. Det har mange andre tidsvitner også gjort, men mange av dem lever ikke nå lenger. Derfor tror jeg at vi er nødt til å se på hvordan dette kan gjøres framover, slik at nye generasjoner får vite hva dette er. Jeg så i Aftenposten at en ung, jødisk gutt i Trondheim som het Nikolaj, skrev at han ikke lenger orket å bære davidsstjernen. Jeg mener at det faktisk ikke er til å leve med for oss som samfunn. Det er ikke akseptabelt. Skolen er viktig, men hjemmet er også viktig. Det er utrolig viktig hvordan man snakker om andre mennesker, hva man stopper av hets og nedsettende tale om andre folkeslag eller trosretninger. Det er også slik at mange av oss deltar på nettdebatter, og det er ikke lenge, på mange av de nettdebattene jeg har vært med på, før det kommer veldig negative synspunkter om f.eks. innvandrere og muslimer, eller konspirasjonsteorien om jødene kommer opp. Nesten uansett hvilken sak man diskuterer, kommer dette opp – så det lever. Og det er en litt grusom ironi at i holocausts etterdønninger – altså når målestokken for rasisme og hat blir folkemordet mot jødene – er det mye en kan slippe unna med i dag. Jeg har, som andre, hørt hatropene mot romfolk f.eks. og sett forakten i blikket til folk. Jeg har vært inne på nettdebattene og sett forakten mot innvandrere og muslimer. Folkemordet på jødene var en så voldsom forbrytelse at veldig mye kan vokse seg stort i skyggen av det hvis vi ikke evner å se hva dette er for noe i kjernen. Da er det sånn at det er mulig at mange har sett litt mellom fingrene når en jødisk tenåringsgutt i skolegården må svare for Israels okkupasjon av Palestina – det vet jeg mange må, og det er helt uakseptabelt – eller at Rogalands Avis, i det jeg vil kalle sløvhet, trykker et innlegg signert «Stolt Antisemitt» noen dager etter Krystallnatten i fjor, eller at vanlige politikere uten videre ettertanke og uten videre refleksjoner kan lire av seg ting som «nok er nok, sett opp buss, send dem ut», om en minoritet som i likhet med jødene var ofre for holocaust. Jeg tror det er svært bred enighet i denne saken. Det eneste som forundrer meg i saken, er at en merknad som Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Venstre og SV har – om den undersøkelsen som Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter har vist til, og som også statsråden i sitt brev til Stortinget viser til – ikke har flertall. Det som den viser, er at det er 12 pst. av den norske befolkning som har fordommer mot jøder, men dem vi har mest fordommer mot, er muslimer, somaliere og romfolk, altså sigøynere. Det at vi har sterke antisemittiske holdninger i Norge er forferdelig, men det er også uakseptabelt at det er fordommer mot andre grupper. Derfor er jeg glad for at statsråden sier at hun vil se på hvordan dette skal gjennomføres, og hvordan det skal relateres til andre deler av antidiskrimineringspolitikken.