Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-01-28:
Internett er ikke en ting – det er et sted hvor vi lever livet vårt. For godt over et år siden satte Arbeiderpartiet i gang et arbeid for nøye å gjennomgå de utfordringene vi og vårt samfunn i dag opplever når det gjelder sjikane og hets på nett – noe som falt partiet naturlig, nettopp fordi våre grunnverdier hegner om friheten og folks mulighet til aktivt å påvirke og delta i sine egne samfunn. Det var ikke mangel på tilbakemeldinger fra våre egne tillitsvalgte, politikere, folk i fagbevegelsen, organisasjoner og enkeltmennesker. Mange hadde opplevd problematikken med hets og sjikane på nett. Mange mente det nå var på tide at vi som et moderne samfunn tok tak i dette problemet ved å både styrke og sikre ytringsfriheten i landet vårt. På bakgrunn av dette har Arbeiderpartiet ledet an i kampen mot netthets blant de politiske partiene, både når det gjelder vår rolle som organisasjon, og også ved å løfte debatten og fremme forslag her i Stortinget. Bakgrunnen var altså at i vårt samfunn er det et pågående og økende problem med hets og sjikane på nett, og da særlig i kommentarfelt og diverse sosiale medier. Vi står overfor en situasjon der samfunnsdebattanter, politikere og vanlige folk opplever et så stort ubehag og en så stor grad av trusler at de i enkelte tilfeller velger å ikke synliggjøre sitt standpunkt i den offentlige debatten. Hetsen rammer i stor grad kvinner, etniske minoriteter, personer med en annen religion eller LHBTIQ-personer. Sånn sett følger ofrene for hetsen de tradisjonelle linjene, mens virkemidlet er moderne. Det er av stor betydning at samfunnet tar vare på og maner til en engasjerende, respektfull og saklig debatt. Man kan ikke akseptere at enkeltmennesker hetses til stillhet, da dette svekker den enkeltes og vår felles ytringsfrihet og på sikt kan skade demokratiet. Det må rettes oppmerksomhet mot forskjellene mellom hatefulle ytringer, trusler, netthets og uheldig debattkultur. At noe kan oppleves som ubehagelig, kan skille seg fra om det er alvorlig, og denne differensieringen bør ligge til grunn for hvilken oppmerksomhet og oppfølging som igangsettes. Den digitale utviklingen reiser også nye problemstillinger rundt ytringsfriheten. I flere land, bl.a. Storbritannia, Frankrike, Tyskland og Sverige, utvikles og eksisterer det nå lover som regulerer redaktør- og tilretteleggeransvaret. Norge bør i likhet med disse landene gjennomgå denne problemstillingen og sørge for at landets lovverk tilpasses. Mye kan gjøres for å bekjempe ytringer som bryter med det lovverket vi allerede har i Norge. Det er avgjørende at politiet får tilført nok ressurser, slik at de kan styrke sin kompetanse og systematikk i dette arbeidet. Fra Arbeiderpartiets side er vi selvfølgelig glad for at komiteens medlemmer fra Høyre, Fremskrittspartiet og Senterpartiet merker seg den alvorlige situasjonen som hets og sjikane på nett er. Likevel er vi bekymret over at de samme partiene ikke tar inn over seg de store endringene som har oppstått med tanke på ytringer på nett, men nøyer seg med å være tilfreds med egen regjerings håndtering av temaet. I svarbrevet fra departementet i denne saken vises det til at det gjennomføres mye godt arbeid knyttet til tematikken. Likevel mener vi at det ville være av stor verdi for vårt samfunn og vårt demokrati om et bredt offentlig utvalg ble satt ned for å utrede rammene for den offentlige debatten på nett og i sosiale medier, der grenseoppgangene for anonym debatt ble drøftet og vurdert. Jeg tar med dette opp forslaget fra Arbeiderpartiet og SV.