Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-11-27:
Med høye ambisjoner om kunnskap i bredden og kunnskap i toppen vil Høyre styrke norsk konkurranseevne. Norge trenger en større kunnskapsbase, nye ideer og bedre løsninger i møte med fremtiden. Kunnskapsløftet setter nå positive spor i norsk skole, men flere utfordringer må løses for at skolen skal lære alle elever de ferdighetene de skal tilegne seg i løpet av skolegangen. Etter snart åtte år med rød-grønn regjering er det tydelig at skolen trenger mer av Høyres løsninger. Fortsatt går nesten en av fem elever ut av grunnskolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. Våren 2012 gikk 10,3 pst. av landets 10.-klassinger ut av grunnskolen med karakteren 1 på matematikkeksamen. Antall elever som får spesialundervisning, øker. 70 pst. er gutter. Bortimot 30 pst. av elevene i videregående opplæring fullfører ikke eller består ikke i løpet av fem år, og på yrkesfag er andelen skyhøy. Det står ikke bra til med lærerstudentenes matematikkferdigheter. Ca. 9 000 lærere i norsk grunnskole mangler undervisningskompetanse for de trinnene de underviser på. Mange lærere har et klart behov for faglig påfyll i sine undervisningsfag. Viktigst av alt for å løfte elevenes prestasjoner i matematikk og andre fag er dyktige faglærere gjennom hele skoleløpet som evner å skape entusiasme og motivasjon hos elevene. Høyre mener regjeringen ikke doserer rett medisin for å løse helt sentrale utfordringer i norsk skole. Siden kunnskapsministeren ikke er her, er det kanskje andre regjeringsmedlemmer som nå bør lytte. Hvorfor fanges ikke svake elever opp av tidlig innsats-tiltakene regjeringen skryter slik av? Hvordan er det mulig at de nye lærerutdanningene ikke makter å utdanne kompetente matematikklærere? Hvorfor satser regjeringen på frivillig leksehjelp på barnetrinnet, når det er på ungdomstrinnet hjelpen trengs? Og hvorfor innfører ikke regjeringen kompetansekrav for alle lærere? Veien til nye løft for norsk skole er tung satsing på lærernes faglige kompetanse som den aller viktigste byggesteinen i skolen. Derfor er dette Høyres hovedsatsing i det alternative statsbudsjettet. Forskning slår tydelig fast at gode lærere løfter alle elever uavhengig av sosial bakgrunn. Derfor må alle elever ha samme rett til å bli møtt med faglig sterke, kompetente lærere. Høyre er svært utålmodig på elevenes vegne. Derfor foreslår Høyre et solid taktskifte i etter- og videreutdanning, derfor foreslår Høyre at staten skal ta en større andel av regningen, og derfor vil vi har et mer desentralisert og skolebasert etter- og videreutdanningssystem. Derfor – og nå bør statsråd Halvorsen lytte – foreslår Høyre en ny halv milliard kroner mer enn regjeringen til dette viktige tiltaket og for å utvikle mer fleksible tilbud av høyere kvalitet. Hva er det med regjeringens skolepolitikk, og hva er det man skal oppnå etter tolv år, som man ikke har greid å oppnå på snart åtte år? Regjeringen har ikke gjort nok for å senke kostnadene og for å tilby mer fleksible tilbud til lærerne, slik at flere kan få ta del i kompetanseheving. Regjeringen har ikke gjort nok for at flere elever kan møtes med tidlig innsats, og for å redusere behovet for spesialundervisning. Regjeringen låser nå 600 nye lærerstillinger til 170 av landets 3 000 skoler, altså skal mindre enn 5 pst. av skolene nå få ta del i et såkalt løft for tilpasset opplæring. Hvordan kan regjeringen vite hvor hjelpen trengs mest, når skoleeierne ikke tas med på råd? Og hvordan kan regjeringen vite at det er disse 170 skolene som vil ha det største hjelpebehovet i fire år fremover? Ifølge prognoser fra Statistisk sentralbyrå kan Norge komme til å mangle 11 000 lærere i 2020 – det er mindre enn åtte år til. Da er det høyst urovekkende at regjeringen i dag ikke har noen strategi for hvordan vi skal unngå en total lærerkrise i norsk skole. De lærerne vi trenger om åtte år, må starte på utdanningen sin så snart som mulig. Høyre har etterlyst nye tiltak for å heve læreryrkets status og for at skolen skal bli en enda mer attraktiv arbeidsplass. Høyre har foreslått mastergradsutdanning for alle lærere, rett og plikt til etter- og videreutdanning, lærersertifisering, nye karriereveier – og det siste er viktig for å holde på dyktige faglærere. Men jeg konstaterer at regjeringens svar – det eneste svaret – har vært å stemme ned og avvise alle Høyres forslag. Nei, vi står overfor en regjering med idétørke og en regjering som står uten en løsning på kanskje ett av skolens mest fundamentale problemer.