Erna Solberg (Høyre), 2001-11-20:
Jeg antar at representanten Sandberg til slutt mente økt antall asylsøknader, ikke arbeidsinnvandring. Jeg håper det blir økt arbeidsinnvandring neste år, for jeg tror vi kommer til å mangle arbeidskraft. Jeg håper de kommer via den ordinære veien, nemlig ved å søke arbeid istedenfor å bruke asylinstituttet. Jeg føler på mange måter at jeg har svart på noen av de spørsmålene som i dag har kommet i flere replikker fra Fremskrittspartiet knyttet til spørsmål om arbeidsinnvandring. Når det er snakk om at det kommer til å koste, mener vi bl.a. at det skal koste arbeidsgiverne noe, og mer enn i dag, å importere arbeidskraft, dette bl.a. for å sikre seg at førstevalget blir å ta dem som er i Norge. I tillegg legger Regjeringen sterk vekt på å få gjort noe for bedre å integrere de personene som allerede er her, i arbeidslivet. Og når det gjelder ufaglært arbeidskraft, kommer vi ikke til å vike fra det kravet at man først skal ha søkt etter arbeidskraft i Norge, og eventuelt ikke fått kvalifiserte søkere, før man får lov til å importere arbeidskraft fra andre land. De tingene er det altså tatt hensyn til. I de 26 prosjektene som har pågått, er det ganske mange gode og spennende resultater når det gjelder integreringspolitikken. Og vi har satt i gang – og allerede annonsert overfor KS – en prosess som vi skal forsøke å få bredt ut som hovednormen ved bosetting i kommunene, og få kommunene med på en frivillig ordning om at vi nå skal bruke dette som hovedmønster for integreringen. Altså: Når man kommer til en kommune, får man et opplegg som er individtilpasset, og som innebærer en kombinasjon av norskopplæring og praksis, og en form for lønn. Forslaget om denne lønnsutformingen, som det er et lovutvalg som har utredet, vil forhåpentligvis komme til Stortinget før sommeren. Jeg tør ikke garantere det, for det tar jo litt tid å bearbeide høringsuttalelsene. På dette området har jeg ikke oppfattet at det egentlig er så store motsetninger. Spørsmålet er bare om vi klarer å få det gjennomført. Så til spørsmålene fra Carl I. Hagen om bevilgningene. Vi kommer jo tilbake med disse forslagene fordi vi ser det er behov for økninger i budsjettet, altså økninger i utgiftsbehovene som enten måtte medført regelendringer – ikke sant – eller økte bevilgninger. Stoltenberg-regjeringen har foreslått for Stortinget, og vi har ikke trukket det tilbake, at man skal bevilge disse midlene, for vi mener faktisk at det innenfor dette området er mye å spare fremover ved å få bedre saksbehandling, hurtigere saksbehandling. Men på kort sikt er det et merbevilgningsbehov for å følge de lover og regler som i dag gjelder i forhold til behandlingen av den enkelte asylsøker som kommer til Norge. Vi kan ha en prinsipiell diskusjon om vi skal gjøre endringer i disse lovene og reglene, som Fremskrittspartiet har invitert til flere ganger, men når det gjelder budsjettet er det mulig vi må lage overslagsbevilgninger for dette over tid, hvis det er mer i tråd med budsjettopplegget til Stortinget. Foreløpig har vi klart å legge dette inn i en ordning hvor vi har kommet tilbake til Stortinget i revidert, og nå med forslag til en ekstrabevilgning på dette området. Når det gjelder de 194 mill. kr, er forklaringen helt riktig. Det skal være ca. 85 mill. kr som er virkningen av dette året. Resten er etterslep fra dårlig budsjettering tidligere. Man har faktisk hatt et mindre forbruk på dette området, pluss en overført bevilgning, som gjør at man nok overbudsjetterte ved inngangen til dette året. Det er det svaret jeg får fra byråkratiet på spørsmålet om hvorfor den posten er høyere enn det som burde fremgå av at tusen færre har bosatt seg.