Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-07:
Representanten Johansen tar opp et aktuelt tema. Regjeringen er opptatt av å legge til rette for at delingsøkonomien kan bidra til økt verdiskaping for det norske samfunnet. Vi har derfor, som representanten også viser til, satt ned et offentlig utvalg som skal se på hvordan delingsøkonomien kan gi mer effektiv ressursutnyttelse. Norsk økonomi er inne i en krevende omstilling. Oljesektoren vil ikke lenger være den samme vekstmotoren i økonomien. Stilt overfor omstilling i økonomien er det aller viktigste vi kan gjøre, å stimulere til vekst i privat konkurranseutsatt næringsliv. Sentralt i budsjettet for 2016 er derfor langsiktige tiltak som kan bidra til vekst i norsk økonomi i flere år fremover. Delingsøkonomien gir nye aktiviteter som kan løfte sysselsetting og verdiskaping. Delingsøkonomi er i utgangspunktet derfor også et positivt utviklingstrekk. Det er imidlertid viktig at både nye og gamle aktører i stor grad står overfor de samme rammebetingelsene, slik at konkurransen kan foregå i ordnede former. Plattformbaserte løsninger av ulike slag har vi hatt lenge, eksempelvis for bruktsalg. Det nye er at forbedret teknologi har åpnet for nye eller forbedrede forretningsmodeller på flere områder. Det kan gi tøff konkurranse for tradisjonelle formidlere og vil kunne kreve at slike aktører omstiller seg. Delingsøkonomien skaper nye markedsmuligheter. Bedre utnyttelse av eiendeler som hus og verktøy og nye former for kobling av tilbydere og kjøpere kan gjøre ressursbruken mer effektiv. Den norske befolkning er allerede langt fremme i å ta i bruk digitale løsninger, og den digitale infrastrukturen er også ganske god i Norge. Mulighetene for økt verdiskaping basert på delingsøkonomi i Norge bør derfor være gode – det gjelder også for delingsplattformer etablert av norske aktører. For å sikre sunn konkurranse i ordnede former mener jeg det er helt sentralt at offentlige reguleringer i stor grad er felles for alle aktører, både nye og gamle. Det er ikke bærekraftig om nye aktører baserer sin vekst på å være unntatt fra – eller lettere kan omgå – lover og reguleringer. Fremveksten av delingsøkonomien kan på den annen side avdekke at noen av de eksisterende reguleringene er for strenge, for byråkratiske eller ikke er tilpasset de nye aktørene. Dette er noe av det jeg har bedt utvalget, som ledes av professor Tommy Gabrielsen, om å se nærmere på. Generelt bør, som sagt, aktører i et marked stå overfor de samme reglene, uavhengig av om de benytter ny eller gammel teknologi. Samtidig kan vi ikke utelukke at enkelte mindre aktører bør unntas. Etterlevelse av detaljerte reguleringer som er tilpasset store profesjonelle aktører, kan bli for ressurskrevende for små ikke-profesjonelle tilbydere, som f.eks. de som av og til leier ut et ledig soverom. Som følge av delingsøkonomien kan flere gå fra å være ansatt hos en arbeidsgiver til å bli selvstendige oppdragstakere. For mange kan det være attraktivt, bl.a. fordi det gir frihet og fleksibilitet. Mange som i dag står utenfor arbeidslivet, kan finne nye muligheter til sysselsetting gjennom delingsøkonomien. Likevel er det enkelte utfordringer vi må være oppmerksomme på, bl.a. knyttet til helse, arbeidsmiljø og sikkerhet samt inntektstrygghet. Delingsøkonomien gir forbrukerne mange fordeler. Forbrukerne kan få varer og tjenester lettere, raskere og billigere. Det åpner opp nye muligheter for å løse hverdagsutfordringer, det kan bidra til økt konkurranse om pris og kvalitet, og kan kanskje også gi miljøgevinster. Norge har et sterkt forbrukervern, og forbrukerrettighetene er godt innarbeidet i næringslivet og hos forbrukerne. I møte med nye tjenester på digitale plattformer kan det være behov for å gjøre nye vurderinger på dette området. Fremveksten av delingsøkonomien kan også påvirke skattegrunnlagene, øke muligheten for skatteunndragelse og utfordre systemer for tredjepartsrapportering og skattekontroll. Reguleringer av markedene, forbrukerrettigheter og vern av arbeidstakere er sentrale temaer som jeg har bedt utvalget vurdere. Jeg håper de vil gi nyttige innspill til hvordan disse problemstillingene kan løses. Problemstillingene som angår delingsøkonomien, har sammenheng med regjeringens arbeid på mange fronter, for både effektiv ressursbruk og høyere produktivitet i norsk økonomi, i offentlig og privat sektor. Slik sett blir arbeidet med delingsøkonomi en del av regjeringens reformagenda. Denne regjeringen har ambisjoner om å gjøre økonomien mer effektiv. I tråd med regjeringsplattformen vil vi prioritere tiltak som fremmer verdiskaping og økt produktivitet i norsk økonomi, og bygge vår politikk på målet om en mest mulig effektiv bruk av fellesskapets ressurser. For å legge til rette for fornyet vekst oppnevnte vi Produktivitetskommisjonen. Kommisjonen leverte nylig sin andre rapport, med mange gode forslag til hvordan produktiviteten i næringslivet og ressursbruken i offentlig sektor kan bli bedre. Tjenestesektoren har vokst betydelig i Norge, og produktivitetsutviklingen i tjenestesektoren vil derfor være særlig viktig for fremtidig velstand. Jeg deler derfor Produktivitetskommisjonens syn på at myndighetene må tilse at den positive vekstmuligheten som delingsøkonomien representerer, ikke hindres av for strenge eller utdaterte reguleringer. OECD ga i sin landrapport om Norge god støtte til regjeringens reformagenda. Anbefalingene fra OECD og rapportene fra Produktivitetskommisjonen danner et godt faglig grunnlag for nødvendige reformer i offentlig og privat sektor. Slik kan vi skape nye arbeidsplasser og omstille oss for fremtiden. Representanten Johansen etterspør hvilke prosesser og reformer jeg har igangsatt. Av prosesser som er relevante for delingsøkonomien, vil jeg særlig fremheve fire områder. For å starte med mitt eget departement og Skattedirektoratet, så har jeg bedt dem om å vurdere om gjeldende regler og rutiner er egnet til å møte utfordringene i den fremvoksende delingsøkonomien. Dette gjelder både regler om skatteplikt, fradragsrett og innhenting av opplysninger. Det er avgjørende at det gjennomføres riktig innrapportering og skattlegging av inntekter i delingsøkonomien, slik at også disse aktivitetene bidrar med skatt i tråd med reglene. En viktig problemstilling er muligheten til å få opplysninger fra delings- eller formidlingsselskaper om betalinger til aktører i Norge. Slike tredjepartsopplysninger er viktige for å kunne skattlegge virksomheten og beregne riktig skatt. På transportområdet har Samferdselsdepartementet satt i gang en intern utredningsprosess for å vurdere fremtidig regulering av drosjemarkedet, sett i lys av fremveksten av nye applikasjonsbaserte transporttjenester. De vil vurdere om, og eventuelt hvordan, reguleringer kan tilpasses nye aktører i drosjemarkedet. Departementet har også bedt om innspill fra bransjeorganisasjonene og andre aktører. Regjeringen har myket opp arbeidsmiljøloven bl.a. når det gjelder midlertidige ansettelser og arbeidstid. Endringene vil gjøre det enklere for arbeidsgivere å benytte arbeidskraft på en fleksibel måte. Isolert sett kan det dermed bli noe mer attraktivt å ha ansatte fremfor å basere driften på selvstendig næringsdrivende og frilansere. Arbeidstidsutvalget, som avga sin rapport ved årsskiftet, anbefaler noen ytterligere oppmykninger. Forslagene er ute til høring, og vil bli vurdert nøye. IKT brukes i økende grad til å organisere markeder og omsetning på nye måter, bl.a. ved bytte- eller deleordninger der forbrukerne forholder seg mer direkte til hverandre. Derfor har Barne- og likestillingsdepartementet satt ut et oppdrag om delingsøkonomi til SIFO ved Høgskolen i Oslo og Akershus. De vil gjennomføre en undersøkelse av et utvalg delingstjenester som opererer i Norge, og beskrive hvordan disse tjenestene forholder seg til det norske markedet, til lovverket og til forbrukerne. Regjeringen bygger sin politikk på målet om mest mulig effektiv bruk av fellesskapets ressurser. Vi vil bidra til en enklere hverdag for folk flest. Vi vil prioritere tiltak som fremmer verdiskaping og økt produktivitet. Jeg mener at i dette perspektivet er fremveksten av delingsøkonomien positiv. Delingsøkonomien kan gi økt økonomisk vekst, og nye aktører kan bidra til å synliggjøre behov for reformer av reguleringer og byråkrati. For å sikre sunn og virksom konkurranse i ordnede former mener jeg det er helt sentralt at offentlige reguleringer i stor grad er felles for alle aktører, både nye og gamle. Med det forbeholdet kan jeg forsikre representanten Johansen om at denne regjeringen ønsker aktører innen delingsøkonomien hjertelig velkommen.