Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-11-27:
Det går bra i norsk økonomi. Vi har fire år bak oss med svært høy vekst. Det ligger an til at perioden 2004–2008 vil bli den sterkeste sammenhengende vekstperioden siden begynnelsen på 1970-tallet. Det var derfor viktig for Regjeringa å legge fram et forsvarlig og ansvarlig budsjett for 2008, som skal bidra til at denne positive utviklinga fortsetter. Vi foretar en jevn og forutsigbar innfasing av oljeinntektene. Samtidig styrker vi fellesskapsløsningene. Debatten i dag har vist at det er stor vilje til og tydelige ønsker blant stortingsflertallet om å videreføre denne ansvarlige linja. Den sterke økonomiske veksten gir også utfordringer. I bygge- og anleggsbransjen er det sterk kostnadsvekst. Rekordmange bedriftsledere mener at mangel på arbeidskraft er den faktoren som mest begrenser produksjonen framover. Fra den sektoren jeg kjenner best, landbruket, meldes det om nettopp økte byggekostnader og knapphet på arbeidskraft. I en slik situasjon er nettopp ansvarlighet og nøkternhet avgjørende for å sikre dette næringslivet rammebetingelser som de kan leve med over tid. Den sterke økonomiske veksten skaper samtidig kjente, men allikevel krevende utfordringer i arbeidet med distriktsutvikling. Sentraliseringskreftene forsterkes i gode tider, fordi lokale småbedrifter ikke klarer å holde et konkurransedyktig lønnsnivå. Det kan bety mindre kraft i næringsutviklinga, og det kan bety mindre kraft til å skape framtidsretta arbeidsplasser i distriktene – hvis ikke dette møtes med sterke nok virkemidler. Det blir en meget viktig oppgave for Regjeringa framover å styrke næringsutviklinga og bosettinga i Distrikts-Norge. Det er et arbeid vi skal fokusere på videre, sjøl om mange og viktige tiltak allerede er satt i verk ved et kraftig løft i infrastruktursatsinga gjennom oppfylling av Nasjonal transportplanved at utbygginga til full mobil- og breibåndsdekning gjennomføresved at vi styrker de næringene som forvalter ressursene i distriktene, gjennom bl.a. et nytt investeringsfond til marine næringer, et svært godt jordbruksoppgjør og en gjeninnføring av skogpolitikken Ikke minst har vi konkret gjort noe som er svært viktig for å utvikle et mangfoldig næringsliv ute på bygda, nemlig at selvstendig næringsdrivende får samme rettigheter som lønnstakere når det gjelder svangerskaps- og foreldrepenger. Summen av dette er en aktiv næringsutviklingspolitikk for distriktene. Det motsatte av dette må sies å være høyrepartienes alternative budsjettforslag som vi ser i Stortinget nå. Fremskrittspartiet og Høyre foreslår å kutte bevilgningene over jordbruksavtalen med henholdsvis 7,1 milliarder kr og 1,8 milliarder kr. Fremskrittspartiets kutt betyr 122 000 kr mindre pr. årsverk, en reduksjon i årsverksinntektene i landbruket med 75 pst. på et år, mens Høyres forslag representerer 33 000 kr, et kutt på 20 pst. pr. år. Det fins ingen mulighet til å gjennomføre noen form for konstruktiv omstilling i et tempo som spesielt Fremskrittspartiet legger opp til. Isen smelter. Klimaarbeidet er derfor ekstremt viktig – nå. Regjeringa har store ambisjoner på dette området og følger opp i budsjettet, bl.a. ved å bevilge 1 125 mill. kr til arbeidet med fangst, transport og lagring av CO2. I tillegg er rammene til Enova økt betydelig. Gjennom det skal vi legge på plass en infrastruktur som gjør det mulig å endre oppvarminga i boliger og bedrifter fra panelovner og oljekjeler til varmeanlegg basert på bioenergi. I tillegg vil økninga i fyringsoljeavgift sammen med det nye klimakvoteregimet være viktig for å endre konkurranseforholdet mellom ulike energikilder i klimavennlig retning. For eksempel vil avgiftsøkninga på fyringsolje og merket diesel tilsi en økning i energipris på om lag 5 øre pr. kWh. Det betyr noe. Innenfor landbruket behandler Stortinget nå en grønnveksling fra skatt til avgift på nettopp dette området. Det er et godt eksempel på en framtidsrettet politikk som gjør det lønnsomt å forurense mindre. I forrige uke var jeg på generalkonferansen i FNs matvareorganisasjon, FAO. Der var Norge en av de klareste budbringerne om at sammenhengen mellom klimaendringer og matvaresikkerhet legger nye premisser for det internasjonale arbeidet mot sult, fattigdom og miljøkatastrofer. Det er gledelig å konstatere at flere deler dette engasjementet. Norge er nå på det globale kartet på dette saksområdet. Det er vi for mer enn vårt generelle engasjement. Etableringa av frølageret på Svalbard blir sett på som en viktig internasjonal begivenhet. I budsjettet for 2008 sikres finansieringa til etablering og drift av Svalbard globale frøhvelv. Jeg er stolt av at vi nå legger grunnlaget for å sikre at det globale genetiske mangfoldet bevares for framtidige generasjoner. Det er også et viktig bidrag til kampen mot sult og fattigdom i utviklingslandene i et langsiktig perspektiv.