trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils-Ole Foshaug (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Alle her i salen har en lang valgkamp bak seg. Undertegnede fikk besøke alle kommuner i Troms og hadde mange gode møter med både organisasjoner, næringsliv og innbyggere. I møte med folk ble noen saker løftet fram oftere enn andre. I Troms bor de aller fleste av oss langs eller i enden av en fylkesvei. Vi har 300 mil med fylkesvei og omtrent 118 mil med riksvei. Gode, hele fylkesveier er en forutsetning for å kunne videreutvikle samfunn og næringer som f.eks. havbruk, landbruk og reiseliv. Gode fylkesveier er også en viktig forutsetning for at innbyggerne skal kunne oppleve bolyst og trygghet. Det handler ikke bare om asfaltert vei, det handler om tuneller, rassikring, brøyting, møteplasser på smale veier og ikke minst ferger. Det handler om beredskap og sikkerhet for dem som ferdes på veien, og dem som bor og arbeider der. Vedlikeholdsetterslepet på fylkesveinettet er på mellom 6 og 9 mrd. kr bare i Troms. Det er en umulig oppgave for fylkeskommunen å ta på egen hånd. Derfor er det svært gledelig at Hurdalsplattformen er tydelig på at regjeringen vil ta tak i dette i et samarbeid med fylkeskommunene. I møte med næringsaktører og industri fikk man presentert utbyggingsplaner for mange titalls millioner – aktører som hadde et sterkt ønske om å skape nye arbeidsplasser, ny vekst og ny giv i Distrikts-Norge. Men – og her er det et stort men – de kan altså ikke starte opp med planlegging og bygging fordi det ikke er nok kapasitet i strømnettet. Både i Lyngen og på Senja fikk vi denne tilbakemeldingen, men plattformen vår er nå klar på at staten skal ta et ansvar og skal forsterke kapasiteten i strømnettet i hele landet. De samme næringsaktørene sliter også med arbeidskraft, arbeidskraft som i mange tilfeller eksisterer, men som ikke er tilgjengelig fordi mangel på bolig er utfordringen. Bygger man en ny bolig i Distrikts-Norge til 4 mill. kr, vil verdien på boligen være halvert idet man setter nøkkelen i låsen, og da blir det en utfordring å få finansiert boligen, og det blir ingen bosetting av det. Her tar den nye regjeringen ansvar og vil styrke Husbanken, distriktsrettet arbeid, herunder stimulere til ulike typer boliger i kommuner med et usikkert boligmarked. Så er det en ting som de aller fleste fortsatt venter på i nord, og det er muligheten til å kunne ta toget. Nå starter arbeidet med KVU. Regjeringen skal gjennomføre en KVU med mål om å realisere utbygging av Nord-Norge-banen. KVU-en skal ferdigstilles og behandles i forbindelse med neste rullering av Nasjonal transportplan. Valgresultatet var tydelig: Vanlige folk ønsket et skifte. Vi har fått en ny Arbeiderparti–Senterparti-regjering som har lagt fram en erklæring som tar tak i de tilbakemeldingene som vi møtte mange av i valgkampen.
Kamzy Gunaratnam (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
20 år gamle Hamse Hashi Adan ble skutt utenfor Lofsrud skole på Mortensrud i Oslo for under to uker siden. Han døde av skadene dagen etter. Det er trist, det er tragisk, men vi må også lære av dette. Politikken må være tøff mot kriminalitet, men egentlig tøffere mot årsakene til kriminalitet. Barn og unge skal oppleve å leve meningsfulle og trygge liv. Da er det vår jobb å sikre at kommunene og bydelene har verktøyene og ikke minst pengene de trenger. Jeg kunne stått her og snakket om Oslo hele dagen. Jeg kunne snakket om byrådets sommerjobbprosjekt, som har gitt resultater her i byen. Men selv om politiet kan melde om rekordrolige somre siden sommerjobbprosjektet ble innført, og fordi aktivitetstilbud har en betydelig rolle, må vi ikke glemme hele straffekjeden: politi, domstol og kriminalomsorgen. Vi er alle tjent med at justisvesenet nyter høy tillit i samfunnet. Det handler om tilstedeværelse, om det er politi eller rettshjelp, permanente enheter som Arbeiderpartiet brenner for. Det handler om nettopp dette: å bygge tillit over tid mellom myndigheter og befolkningen. Hvis – unnskyld, når – minoritetsungdom i Oslo øst ikke har tillit til politiet, må det bety noe for politikken vi fører. Derfor er jeg glad for at Hurdalsplattformen anser kultur og ledelse i politiet som avgjørende på dette feltet. Hendelsen på Mortensrud gjør sterkt inntrykk. Der hvor man på den ene siden har en ung mann som er drept, har man på den andre siden et helt lokalmiljø som både står sammen i sorgen, og som ønsker å bruke denne tragedien til noe verdifullt. For det er faktisk mulig. Hurdalsplattformen har en tydelig retning. Vi skal forebygge og etterforske bedre. Alle skal få sjansen til å bli gode medborgere. Vi skal hjelpe dem som har blitt del av negative miljøer, gjennom ulike exit-program for gjengkriminelle, for det er en god investering for de personene det gjelder, og deres pårørende, nærmiljøene og samfunnet. Vi vil føre en politikk som gir barn og unge mulighet til å leve gode liv og realisere både små og store drømmer, som hindrer at noen faller utenfor, som bygger broer og tillit, som gir folk en ny sjanse når man tråkker feil. 20 år gamle Hamse Hashi Adan er ikke lenger her. Vi får ikke stilt klokken tilbake, men vi kan lære av dette.
Odd Harald Hovland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Me skal sørgje for at folk opplever tryggleik i kvardagen sin. Dei skal vite at hjelpa kjem når dei treng ho, og me skal vere førebudd på det utenkjelege. Difor er beredskap ei kjerneoppgåve for ei regjering. Det norske samfunnet har med si høge tillit, levande lokalsamfunn og ein sterk offentleg sektor eit godt utgangspunkt for å gjere beredskapen betre. Det viktigaste for eit samfunn er å drive god førebygging. Me vil i størst mogeleg grad hindre at kriminalitet og andre uønskte hendingar skjer. Men når dei likevel skjer, er det viktig at samfunnet har dei ressursane som trengst, så raskt som mogeleg. I ei kritisk hending viser all erfaring at det er førsteinnsatsen som er viktig når det gjeld å redde liv og avgrense skadane mest mogeleg. Det gjeld for politiet når det handlar om vald. Det gjeld for brannvesenet i ein brann. Det gjeld for ambulansane når einkvan vert ramma av akutt, kritisk sjukdom – og ikkje minst for heile redningsapparatet når einkvan vert teken av ras. Det me som samfunn kan stille med ressursar i initialfasen av ei kritisk hending, vil i stor grad avgjere utfall og skadeomfang. Dette handlar om nærleik og om å vere til stades. God beredskap krev klare ansvarsliner og lokal forankring. Det er lett å undervurdere verdien av lokalkunnskap, men han kan vere viktig og i mange tilfelle avgjerande for ein vellukka førsteinnsats. Difor er det viktig at regjeringa i si plattform er tydeleg på at ressursane som skal handtere krisene, må vere tilgjengelege i heile landet. I politiet har det vorte satsa mykje på nasjonale ressursar med beredskapsansvar og bistandsansvar til politidistrikta. Dette bidreg til høg kompetanse på ulike krevjande operasjonar. Det er likevel slik at den viktigaste beredskapsressursen er og vert det lokale politiet i samarbeid med kommunane, helse, brann og redning. Regjeringa si plattform skisserer viktige tiltak for å styrkje arbeidet med beredskap. Saman med fleire andre tiltak vil ein setje ned ein totalberedskapskommisjon som skal vurdere korleis samfunnet sine totale ressursar best mogleg bør innrettast for å sikre tilfredsstillande beredskap. Og ein skal styrkje samordninga av regjeringa sitt arbeid med tryggleik og beredskap. Som eg sa i starten av mitt innlegg: Me er eit samfunn med høg tillit. Den tilliten er vår felles sosiale kapital. Den kapitalen må forvaltast klokt. Innbyggjarane har stor tru på myndigheitene og difor også store forventingar – og det har dei grunn til. Dei har grunn til å forvente at ressursane kjem så raskt som mogeleg når krisa er eit faktum. Dei har grunn til å forvente at innsatsen vert utført så godt som mogeleg av kompetent personell med godt utstyr og materiell. I ei kritisk hending er det altså førsteinnsatsen som ofte kan vere avgjerande for korleis utfallet vert. Difor er det bra at regjeringa no vil innføre ei forpliktande responstid for alle naudetatane.
Solveig Vitanza (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Det er med en utrolig stolthet jeg står her i dag og får lov til å snakke om Hurdalsplattformen. Denne stødige plattformen skal sørge for et mer rettferdig Norge med styrket felles velferd, flere folk i arbeid og kutt i utslipp. Én fellesnevner for å få til dette er å føre en aktiv, framtidsrettet næringspolitikk. Gjennom de siste åtte årene har vi sett at vi har fått et stadig større underskudd i handelen med utlandet, korrigert for petroleumseksporten. Vi har som mål å øke norsk eksport utenom olje og gass med minst 50 pst. innen 2030. Vi skal sørge for at bedrifter skal få en vei inn i virkemiddelapparatet vårt. For å oppnå det skal vi nedsette et hurtigarbeidende, partssammensatt utvalg som skal sørge for at bedrifter og folk i Norge får mest mulig ut av de statlige virkemidlene. Jeg kommer selv fra Halden i Østfold. Norges industrielle revolusjon, slik vi ofte tenker på den, startet her i 1813 da vi fikk de første tekstilmaskinene til en bomullsfabrikk. Energien ble hentet fra den lokale naturressursen, Tistedalsfossen. Siden den gang har Østfold vært et industrifylke. Noen industrier har kommet og gått, men det er også mange som har bestått, fordi de har vist en utrolig evne til omstilling. Jeg er stolt av at regjeringen bretter opp ermene og stiller opp for å få folk og bedrifter trygt gjennom de store omstillingene som ikke bare Østfold, men hele Norge nå står overfor. Industrimiljøene i Østfold og Norge sitter på kompetanse som er avgjørende i omstillingen til lav- og nullutslippsløsninger, nye teknologiske løsninger, digitalisering og automatisering. Hurdalsplattformen støtter opp under at framtidsrettet industri kan videreutvikles og etablere seg i Norge. Dette vil vi gjøre gjennom å sikre bedre rammebetingelser og at norske naturressurser, som rimelig fornybar kraft, forblir et konkurransefortrinn for norsk industri. Etter at vi har hatt åtte år med en høyreregjering som har ført en altfor passiv næringspolitikk, er jeg stolt over at vi nå har fått en regjering som både spiller på lag med og stiller krav til næringslivet, slik at naturressursene våre gir arbeidsplasser her hjemme. Det er mer effektivt enn skattekutt til dem som har mest fra før. Gjennom den politikken regjeringen presenterer i Hurdalsplattformen, skal vi skape arbeidsplasser for framtiden. Vi skal sikre verdiskaping som skal finansiere våre sterke velferdsordninger, og ikke minst skal vi tilrettelegge slik at næringslivet får støtte til å gjennomføre de utslippskuttene som er nødvendig for å nå klimamålene.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Valgkampen og regjeringsskiftet har gitt anledning til en storslagen slagordfestival, og i den forbindelse vil jeg gi mitt lille bidrag, et slagord som de siste åtte årene har fått lov til å støve ned: skape og dele. Det hadde sin storhetstid under den forrige rød-grønne regjeringen. Dette slagordet oppsummerer på mange måter hvorfor jeg er med i Arbeiderpartiet. Det blir ingen velferd om vi ikke først har skapt noe som kan deles, men det blir heller ikke gode, stabile samfunn med små forskjeller og muligheter for alle om vi ikke deler på en noenlunde rettferdig måte. Men slagord må omsettes i politikk dersom de skal bety noe. Det gjør Hurdalsplattformen. Vi har fått en regjering som varsler en mer aktiv næringspolitikk, der vi i størst mulig grad skal sikre videreforedling av våre naturressurser i Norge, sørge for at norsk fornybar kraft forblir et konkurransefortrinn for norsk industri, og ikke minst legge til rette for storskala battericelleproduksjon i Norge. Det er vanskelig for Stortinget å vedta lønnsomme arbeidsplasser, men det er fullt mulig å legge til rette for at disse nye grønne arbeidsplassene skal lykkes. I Mo i Rana og i Arendal varsles det etableringer av enorme batterifabrikker, der hver av dem vil kunne skape flere tusen arbeidsplasser. Skellefteå i Sverige ligger litt foran oss i løypa. Skellefteå er neppe Sveriges navle, men de opplever en enorm vekst for øyeblikket. Sett fra Oslo vil også Mo i Rana og Arendal kunne oppleves litt som distrikt. Med andre ord: Her ligger det muligheter for vekst rundt om i hele landet. Men vi må ha staten med på laget. I Arendal trengs nok kapasitet på strømnettet, havneutvikling og en ny vei. Til gjengjeld kan vi få over 2 000 nye arbeidsplasser og et godt bidrag til det grønne skiftet. Derfor var gleden stor da lokale stortingskandidater fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre en uke før valget sto på batteritomten i Arendal og lovte, sitat Agderposten: «Batteriveien får penger i statsbudsjettet.» De kunne bare ikke si hvor mye. En måned senere kom statsbudsjettet, og hva fikk den veien? Null – kr 0 – men en setning om at en skulle se på det igjen til våren. I mellomtiden står altså en bedrift i Agder straks klar til å sette spaden i jorda for å bygge fabrikk, men uten vei. Ikke engang planleggingsmidler ble det levert på av den forrige regjeringen. Det kan neppe kalles en aktiv næringspolitikk. De som ikke har levd så lenge, vil kanskje lure på om en mann kan være statsminister. Jeg har troen. Så herr statsminister, selv om du skulle ha gått hjem og lagt deg: På Agder venter vi nå på veien til framtidens arbeidsplasser. Den trengs, for lønnsomme, bærekraftige arbeidsplasser legger også grunnlaget for at vi skal ha noe å dele. Velferdsstaten har fortsatt store uløste utfordringer, enten det gjelder folk som sliter med dårlig psykisk helse og ikke får hjelp, eller dem som opplever at det ikke er penger i lommeboken til nødvendig tannhelsebehandling. Å investere i Arendal og Agder i dag vil derfor være et kjærkomment bidrag for at vi skal kunne betale for vår felles velferd i morgen.
Per Vidar Kjølmoen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Uten ferger hadde det blitt mye roing og muligens litt svømming langs kysten. Fergene er livsnerven for folk og næringsliv fra Agder i sør til Finnmark i nord. Dessverre har det under åtte år med Høyre og Fremskrittspartiet blitt svært dyrt å bruke denne livsnerven. Prisene på riksveifergene økte i 2014 med 3,5 pst., i 2015 med 4,1 pst., i 2016 med 2,9 pst., i 2017 med 7,8 pst., i 2018 med 2,4 pst., i 2019 med 2,7 pst., i 2020 med 3,2 pst. Ja, det blir penger av sånt. Den 19. august i år møtte jeg og nåværende statsminister Gahr Støre to lærlinger fra Aukra på Vard Langsten. De må hver dag betale 253 kr i fergebilletter for å komme seg på jobb, selv med full rabatt og reduksjonen som kom i RNB. Det blir 58 190 kr i året, og da må lærlingene holde både bilen og dieselen i tillegg. Vi kan nok være enige om at det er forholdsvis mye penger for en første års lærling, men nå er det som kjent vanlige folk sin tur. Arbeiderpartiet og Senterpartiet går inn for at prisen på fergen fra Vestnes skal reduseres med over en tredel fra dagens nivå, mens fergen fra Aukra skal bli gratis. Det kommer nok til å bety mye, både for de to lærlingene på Vard Langsten og hundretusenvis av andre fergereisende langs kysten. Det betyr noe hvem som styrer landet, og det betyr noe at kyst og distrikter endelig blir prioritert. Det er dette vi mener i Arbeiderpartiet når vi sier: Nå er det vanlige folk sin tur.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2021-10-20:
De siste årene har vi fått et mer sentralisert Norge, og det har ikke kommet av seg selv. Det har kommet fordi det er blitt ført en politikk som systematisk har ledet til økt byråkrati og sentralisering av makt og tjenester. Sentralisering er ikke en naturlov, det er i stor grad et resultat av politiske avgjørelser og bruken av virkemidler. Resultatet av høstens valg ga et tydelig flertall for en endret kurs, og vi har lagt fram en regjeringsplattform som er et veldig godt utgangspunkt for å gjennomføre den forandringen som er nødvendig for å ta hele landet i bruk. Jeg ser fram til den jobben som skal gjøres her i Stortinget for at vi skal få en ny og mer rettferdig kurs for hele landet. Det har kommet kritikk om at Hurdalsplattformen peker på saker vi ønsker å reversere. Dette handler om mer enn å reversere. Dette handler om å reparere, det handler om å bygge opp igjen tjenester som gjør at folk og næringsliv får de tjenestene som det offentlige er satt til å levere. Det er velferdsstaten vår det handler om. Det er tryggheten til folk det handler om. Det er distriktene våre det handler om. Vi skal gå fra en regjering som sentraliserer og bygger ned distriktene, til en som bygger opp og gir folk muligheter til det gode liv i hele landet. I det arbeidet er den digitale infrastrukturen helt avgjørende. Senterpartiet og Arbeiderpartiet vil gjøre tilgangen til høykapasitetsinternett til en rettighet på lik linje med strøm, og jeg er glad for ambisjonen om å sikre alle husstander der det bor fastboende, den tilgangen innen 2025. Etter ti år som ordfører i en liten distriktskommune i Agder vet jeg alt om hvor lite nett som blir bygd ut i distriktene når det er markedet som får råde, og jeg vet mye om hvor vanskelig hverdagen blir for både folk og næringsliv når de ikke har solid tilgang til internett. Mangel på bredbånd skaper klasseskiller, og mangel på bredbånd skaper et utenforskap. Det blir stadig flere tjenester vi må løse digitalt, og stadig flere tjenester vi kan få digitalt, og for de aller fleste gjør det hverdagen enklere – om vi har tilgang til nett, vel og merke. Sannheten er at de digitale pliktene er mange for innbyggerne i landet vårt, men de digitale rettighetene har uteblitt. Jeg er glad for at vi nå vil gi det norske folk en digital rettighet, for dette er et viktig grep som vil gi mindre sosiale forskjeller og mindre geografiske forskjeller.
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2021-10-20:
Regjeringsplattformen gir bud om en ny retning. Den gir bud om nye og bedre tider. Den gir en god retning der hele landet skal tas i bruk, der forskjellene blant folk skal bli mindre, geografiske ulikheter skal reduseres, og tjenester nær folk skal stå i fokus. Det står i regjeringserklæringen at ingen lokalsamfunn skal overkjøres, ingen kommuner eller fylker skal oppleve tvang eller press om å slå seg sammen. Lokalsamfunn skal kunne bestemme mer selv. Folk skal kunne ha større innflytelse over egen hverdag og kunne forme egen framtid. Ved flere anledninger har vi erfart hvor viktig det er med lokalt folkestyre og ikke minst ledelse når kriser oppstår. Derfor er det viktig å gi tillit til dem som i de fleste tilfellene står innbyggerne aller nærmest, nettopp kommunene. Jeg er også glad for å lese i regjeringserklæringen at det skal legges fram en forpliktende og tidfestet plan for å tette inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet. Små og mellomstore bruk skal styrkes ved en målrettet investeringsordning, sånn at de også klarer å innfri løsdriftskravet. Regjeringen har ambisjoner om å sette det i gang allerede i kommende statsbudsjett. La meg også få lov å nevne noen konkrete saker fra regjeringsplattformen som vil få betydning for min egen landsdel. Regjeringen vil innføre bygdevekstavtaler. Det skal være et nytt distriktspolitisk virkemiddel for utvikling og vekst, og med langsiktige rammer, som skal styrke næringsliv og bosetting i Distrikts-Norge. Bygdevekstavtalene skal være langsiktige avtaler mellom staten og distriktskommunene med særlig behov for støtte til næringsutvikling. En av de første pilotene er tenkt å være Indre Namdal. Nordre del av Trøndelag har, som i resten av landet, en desentralisert sykehusstruktur. Den skal sikre beredskap og gi alle våre innbyggere forsvarlig og trygg behandling. Men ved sykehuset i Namsos er det ikke mulig å lande med de nye redningshelikoptrene. Det er ved anskaffelsen påpekt som en kritisk og stor utfordring som svekker mulighetene for å gi gode prehospitale tjenester ved sykehuset. Regjeringen vil sørge for å etablere landingsplasser for de nye redningshelikoptrene, SAR Queen. Det er et godt signal å sende til alle namdalinger som sogner til vårt sykehus i Namsos. Regjeringen utgått fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet har avlagt en plattform som passer landet, og som passer mitt valgdistrikt, Nord-Trøndelag, godt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Jeg vil først si at jeg synes statsministerens tone nå ga inntrykk av vilje til å lære og lytte til mange av konklusjonene. Det er positivt. Jeg vil også si meg enig i det hun sier på slutten, om betydningen av å følge opp konsekvensene for dem som har hatt covid-19. Det er et internasjonalt fenomen som vi må bidra til, og jeg tror vi har medisinske miljøer som kan gi sine bidrag. Jeg vil tilbake til de læringspunktene som er viktig for det som ligger foran oss. Jeg vil stille statsministeren et spørsmål når det gjelder samordning, for det er jo blitt avdekket i kommisjonens rapport at «… ingen har tatt ansvar for å vurdere summen av konsekvensene for samfunnet som helhet.» Mitt første spørsmål er egentlig: Er statsministeren enig med kommisjonen på dette punkt?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Dette blir beskrevet som en følgefeil. Nå er vi altså etter 12. mars et år etter, vi lever i håndteringen av korona. Ser statsministeren, som i 2013 var så opptatt av å ha bedre styring og samordning, at det bør gjøres endringer i måten vi sikrer den samordningen på? Altså: Her knytter hun seg opp til mulighetene for en influensaepidemi, og at det er en følgefeil at det ble noe annet enn en mulig influensaepidemi. Kommisjonen skriver at det ikke var planer for hvordan hver sektor skal håndtere inngripende tiltak, og at planverket ikke var dimensjonert for en langvarig krise. Spørsmålet er: Vi har hatt forslag om beredskapselementer på Statsministerens kontor, vi har hatt poenget med bedre samordning, og rapporten slår fast at sektorene gikk i beina på hverandre. Er dette bare en følgefeil, eller er det også uttrykk for at det er manglende styring og ledelse med beredskapsarbeidet i Norge?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Så det må forstås slik at statsministeren mener at beredskapsstyring, beredskapsarbeidet i Norge og i regjeringen, er patent, det har alle de kvaliteter som trengs? Det som rammet oss her, var følgefeil, at vi hadde planlagt for influensa, og så kom det en koronapandemi? Det var varsler om en mulig koronapandemi fra internasjonale helsemyndigheter gjennom de siste årene. Så spørsmålet mitt er: For den neste krisen, ser statsministeren det slik at hun er fornøyd og tilfreds med måten beredskapsarbeidet styres på i Norge? Er det tilfellet?
Trond Helleland (Høyre), 2021-05-04:
Jeg vil gi en stemmeforklaring på vegne av de tre regjeringspartiene. Hvis vi begynner med forslagene fra Fremskrittspartiet, vil de tre partiene stemme for forslagene nr. 12 og 13, men under forutsetning av at den uavhengige granskningen som det vises til, er koronakommisjonen. Dette er avklart med Fremskrittspartiets påtroppende leder, så jeg regner med at det da er greit. Når det gjelder forslagene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, vil vi stemme for forslag nr. 2, og vi vil også stemme for forslag nr. 4. I den grad denne voteringen om hvor denne saken skal behandles, kommer opp her, eller om den kommer under referat, signaliserer jeg at regjeringspartiene mener at når det gjelder denne foreløpige rapporten – der det skal komme en ny del og det skal munne ut i en stortingsmelding – er det den riktige behandlingsformen. Så vi ønsker ikke å sende den saken til kontrollkomiteen.
Trond Helleland (Høyre), 2021-05-04:
Det var så mye å holde orden på i stad, så jeg beklager, men det gjelder forslag nr. 17, fra Fremskrittspartiet, som var kommet inn for sent til behandling. For regjeringspartienes del er det ikke noe problem om vi får votert over det. Vi ønsker å stemme imot, men i og med at Fremskrittspartiet ønsker å få det votert over, synes vi at det hadde vært rimelig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-05-04:
Jeg er veldig glad for at statsministeren sa at hun ønsker å bidra til at det blir en gransking, en evaluering av vaksinestrategien, det var nevnt forrige gang. Det er klart at hele nøkkelen for at vi ikke får gjenåpnet nå, er at det har gått sent med vaksineringen. Vi har sett hva som skjer i Israel, der man på mange måter har fått mer av hverdagen tilbake, og jeg tror mange i det norske samfunnet misunner dem stort. Nå går det heldigvis noe raskere her også, men vi er dessverre ennå langt unna. Det har vært omtalt i rapporten at det har vært et møte med AstraZeneca. Senere ble det kjent i mediene at det også hadde vært et møte med Pfizer. Jeg ønsker å spørre statsministeren om Norge hadde kontakt med flere enn disse to, eventuelt hva som var tema for dette, og om statsministeren mener Norge har gjort nok for å skaffe seg egne avtaler, slik vi ser de landene som har lyktes best, gjorde.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-05-04:
Det understreker hvor viktig egen medisinproduksjonen i Norge er, noe som jeg håper Fremskrittspartiet får flertall for. Fremskrittspartiet er glad for at statsministeren har sagt at ingen skal stå alene med sine utfordringer etter pandemien. Det kommer til å koste mye penger hvis vi skal følge opp dette i praksis, enten det er snakk om psykisk helse, helsekøer, kunnskapshull for elever, barn og unge som sliter, eldre, næringsliv eller å bekjempe arbeidsledighet. Det kommer til å koste mye penger. Fremskrittspartiet er definitivt klar til å sette tæring etter næring, prioritere dette framover. Men jeg har lyst til å spørre statsministeren: Hva blir viktigst nå framover for regjeringen? Er det budsjettbalansen finansministeren er opptatt av, eller er det faktisk å sikre at ingen står alene med sine utfordringer etter pandemien?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-05-04:
Jeg vil gjerne gi en stemmeforklaring. Fremskrittspartiet kommer til å støtte forslagene nr. 1, 2 og 4, fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Vi ber også om at forslag nr. 17 blir votert over etterpå.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-04:
Koronakommisjonens rapport må jo føre til, og har kanskje allerede til dels ført til, en helt ny tenkning omkring beredskap og ikke minst lagring av viktig utstyr: smittevernutstyr, legemidler og andre ting. Kanskje kommer den også til å føre oss inn i en debatt om vi bør etablere vaksineproduksjon. Globalt sett er jo Norge store på produksjon av veterinære vaksiner. Kanskje må vi også tenke i den retningen om vaksineproduksjon i årene framover. Senterpartiet har vært opptatt av at en må ha en god dialog med de nasjonale produsentene som nå har kastet seg rundt og begynt å produsere smittevernutstyr, og også gjenopprette noen av de viktige tiltakene en har hatt, bl.a. beredskapsavtaler en hadde med bedrifter for en del år tilbake, men som ble avviklet. På torsdag skal det behandles en sak der det blir flertall for flere av forslagene, gjennom et Dokument 8-forslag fra Senterpartiet. Men regjeringspartiene stemmer imot. Hvorfor gjør regjeringspartiene det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-04:
Jeg forstår at statsministeren mener at mye av dette er i gang, og da håper jeg at regjeringspartiene vil tenke seg om og stemme for de forslagene som skal behandles i Stortinget på torsdag. Det hadde jo vært fornuftig om vi hadde fått en enstemmighet omkring den typen gode forslag, både om dialogen med nasjonale produsenter av beredskapsutstyr og også om beredskapsavtaler. Jeg har et spørsmål som mer angår kommunene, for her må jeg si at noe av det som har imponert gjennom denne pandemien, er kommunenes rolle og hvordan de har tatt det ansvaret og de oppgavene de er blitt pålagt – enten de er små eller store, enten det er lille Frosta i Trøndelag eller store bykommuner, har de tatt det ansvaret. Det er klart at de som har stått i fremste rekke der, har dels vært kommuneoverlegene og kommunale smittevernleger. Jeg tror at en av tingene en er nødt til å se på i årene framover, er hvordan en skal sikre rekruttering og stabilisering i den delen av tjenesten, for de kommer til å være et kritisk moment i enhver behandling av pandemier, store eller små pandemier. Hvordan vil regjeringen følge opp det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-04:
Etter en litt mer åpen start på denne debatten faller justis- og beredskapsministeren tilbake igjen i sporet der alt var bra, og ingenting var galt, og denne regjeringen har gjort alt greit. Men en av de viktigste konklusjonene til koronakommisjonen er jo at en ikke var godt nok forberedt, at det var for dårlig samordning mellom de ulike sektorene. Det må på en måte også justis- og beredskapsministeren være villig til å ta inn over seg. Da må jeg bare spørre: Synes beredskapsministeren at samordningen er god nok, eller er hun enig med koronakommisjonen i at det sviktet på det punktet? Synes beredskapsministeren at intensivkapasiteten var god nok for denne typen pandemier, eller burde den ha vært bedre, slik også opposisjonen i Stortinget har påpekt en rekke ganger?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-04:
Takk for gratulasjonen. Jeg tror både jeg og helseministeren kan bekrefte at 4. mai er en god dag å ha bursdag på. Jeg skal tilbake til noe jeg har tatt opp med beredskapsministeren også tidligere, nemlig totalberedskapskommisjonen. Den sier statsråden til meg ved flere tilfeller er en god idé, men det er ikke tid til det akkurat nå. Da er det grunn til å nevne at regjeringspartiene har stemt imot det forslaget opptil flere ganger, helt siden 2017. Det er altså svært viktig at vi snart får en samlet gjennomgang av samfunnets beredskap. Det er 20 år siden sist. Willoch-utvalget var viktig. De pekte på store og viktige punkter knyttet til sårbarheten i det norske samfunnet. Men jeg mener at også koronakommisjonen peker fram mot behovet for en slik totalberedskapskommisjon – ikke som et hastverksarbeid midt i en pandemi, men som en konsekvens og et resultat av rapporten fra koronakommisjonen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-04:
Norge har betydelig færre intensivplasser enn snittet i OECD, og det er en utfordring som har gjort oss sårbare og vil fortsette å gjøre oss sårbare, hvis vi ikke klarer å løse det. Dette er en problemstilling som kommisjonen i liten grad har gått inn på, og som i stor grad handler om hvordan vi organiserer sykehusene våre, hvordan vi finansierer sykehusene våre, hva det er vi skal stimulere til i måten pengene styres på. En av de lærdommene vi må trekke, mener SV er at beredskap og høyere intensivkapasitet må prioriteres framover, og at vi må ha et finansieringssystem som gjør det mulig, bort fra dagens stykkprisfinansiering. Anerkjenner statsministeren at vi har for få intensivplasser, og vil hun, som SV har foreslått i dag, la kommisjonen se på også disse systemutfordringene i helsevesenet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-05-04:
La meg gjenta et hovedpoeng i rapporten: Myndighetene burde forsikret seg om at pandemihåndteringen skjedde innenfor Grunnloven og menneskerettighetene. Det skjedde åpenbart ikke i starten av pandemien. Tar Solberg selvkritikk for dette? Mulig grunnlovsstridig overføring av myndighet til EU, med JPA-avtalen, uten Stortingets samtykke, mener vi er alvorlig. Så sies det fra Solberg at hun informerte koronautvalget om at avtalen var på grensen for hva regjeringen kunne vedta, men ikke «noterte kritiske bemerkninger(…) fra de parlamentariske lederne». Jeg spør, og det er vel nå for tredje gang, med håp om et svar: Informerte statsministeren om Regjeringsadvokatens vurdering om at norsk deltakelse i denne EU-avtalen krever Stortingets samtykke? (…)
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Jeg er enig med kommisjonen i at det blir en følgefeil av at vi ikke har gjort vurderinger av alternative forløp av å bruke smittevernlovens regler om å kunne stenge ned aktivitet. Når det ikke ligger i scenarioene, har vi heller ikke fulgt opp og sett konsekvensene av de scenarioene. Det blir en følgefeil på grunn av mangel på utfordringer med tanke på det. Det vi har sett på, er samordning og utfordringer i forbindelse med en influensapandemi, basert på den stortingsmeldingen som tidligere helseminister Gahr Støre la frem, og som hadde en influensapandemi som bakgrunn. Vi har sett på konsekvensen av det mest sannsynlige scenarioet, som også er det DSB har laget, med kortvarig, tremåneders, stor aktivitet – hvordan vi skal sørge for å holde aktivitet oppe, hvordan vi skal sørge for kontinuitet og konsekvensene av det. Men fordi man ikke har tegnet scenarioer med nedstengning, har man heller ikke vurdert konsekvenser av nedstengning. Det er det som i sum ligger i kritikken fra koronakommisjonen. Siden jeg er enig i at vi burde sett de scenarioene, er jeg også enig i at man får noen følgefeil.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Jeg har ikke sett at kommisjonen sier at man gikk i beina på hverandre. Man sier at man ikke har gjort den analysen med tanke på smittevernlovens åpning for å stenge ned aktivitet. Grunnen til det er at det var advart mot. Man skulle faktisk opprettholde aktivitet. I Verdens helseorganisasjons planer var det viktig at man opprettholdt aktivitet, at man ikke skulle stenge ned. I vårt planverk og i det europeiske planverket var alt dette lagt til grunn. Det er altså en feil vi ser i ettertid, at det ikke burde vært lagt til grunn, at vi burde ha utfordret disse scenarioene på en bedre måte. Jeg må si at jeg ikke har hørt at man sier at man har gått i beina på hverandre, men man har ikke sett følgefeilene for andre, altså ikke sett hva som er utfordringen i andre sektorer, utover det som dreier seg om at hvis mange blir syke, må man sørge for å opprettholde drift – kontinuitetsarbeidet. Det har det vært planer for i regjeringen, hvordan man skal sørge for å opprettholde aktivitet hvis mange blir syke.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Jeg mener at det ikke går an å trekke de konklusjonene fra de svarene jeg har gitt, fra det innlegget jeg holdt, eller fra redegjørelsen på 45 minutter. Vi har påpekt mange ting vi skal bli bedre på – også å utfordre scenarioene på en helt annen måte fremover, rett og slett planlegge mer for det utenkelige istedenfor å planlegge veldig godt for det tenkelige, det vi tror, for vi treffes av andre hendelser. Det er selvfølgelig noe av det vi må lære oss å utfordre mer i dette arbeidet. Vi har systematisk gått gjennom alle departementene i løpet av min statsministerperiode – i regjeringens beredskapsutvalg, gjennom «interns» på Statsministerens kontor som har laget interne evalueringer og sett på hva som er utfordringene på mange områder. Vi har identifisert svakheter i det arbeidet vi har, knyttet til strømnett, knyttet til vannforsyning. En av grunnene til at tidligere statsråd Listhaug var veldig tydelig overfor Oslo kommune på at de ikke kunne utsette byggingen av alternativ vannforsyning i Oslo, er at Oslo var veldig sårbar når det gjelder vannforsyningen. Alt dette er arbeid vi har gjort fordi vi har koordinert og sett på svakheter, men vi må alltid lære, og vi kan alltid bli bedre.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Jeg må henvise til helseministeren for å svare detaljert om hvilke tiltak og hvem som var snakket om. Det vi har fått tilbakemeldinger om, er at det ikke var mulig å få den type avtaler. Man ønsket ikke å gå til enkeltland, man måtte inngå i allianser. Den alliansen som ga oss bredest mulighet, ga oss seks ulike avtaler vi kunne gå inn i som delkjøpere, på et tidspunkt hvor vi ikke visste hvilke vaksiner som ville bli vellykket. Noen land har fått mye vaksiner, de har f.eks. fått AstraZeneca-vaksiner, de har kjøpt mange av dem og inngått avtaler. Det ville vært veldig kritisk for Norge i dag når vi nå har suspendert bruken av AstraZeneca, hvis vi hadde inngått én avtale med ett selskap. Derfor var denne beskyttelsen, hvor vi hadde seks ulike avtaler gjennom EU, ganske viktig, fordi vi hadde opsjoner på flere områder. Det har gitt oss større grad av sikkerhet. Når man går igjennom de landene som har bedre vaksinering, er det to ting: Israel er et spesialtilfelle, og de andre har enten egen produksjon eller har fått vaksiner fra kineserne. Det er stort sett det som er svaret.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Selv om vi skulle være opptatt av at ingen står igjen alene etter pandemien, må vi også være opptatt av å sørge for en økonomisk utvikling som ikke forverrer den langsiktige balansen i Norge. Det betyr at barn og unge som har vært gjennom en pandemi, ikke skal oppleve at de blir sittende med betydelig høyere skatter eller pensjonsutfordringer som de må betale for generasjonen før, vårt Pay-as-You-Go-system. Derfor er det viktig at vi klarer å gjøre begge deler. Det aller viktigste fremover, samtidig som vi tar vare på dem som har fått utfordringer knyttet til dette, enten utdannings- eller helsemessig eller på andre måter, er å ha et veldig tydelig fokus på én ting: Å skape flere jobber i privat sektor og sørge for at vi får flere som er med på å finansiere de offentlige utgiftene fremover. Det skaper jobber til folk, og det skaper skatteinntekter i fremtiden som vil bidra til at vi har mulighet til å finansiere velferden.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
For det første har jeg lyst til å understreke at vi er helt enig i at vi både må ha mer lagret smittevernutstyr, og at vi må samarbeide med norsk industri og ta vare på den utviklingen. Det har vi også gitt Helsedirektoratet i oppdrag å følge opp når de nå skal jobbe med hvordan smittevernutstyr skal være. Samtidig er det vanskelig å tenke seg at vi kan opprettholde en like stor produksjon, for vi har jo hatt et ekstremt forbruk i forhold til hva som er et normalforbruk. Derfor er det viktig at vi har beredskapskapasitet for å kunne gjøre ting, kanskje mer enn bare å produsere hele tiden. På noen områder er det jo nye bedrifter. Jeg åpnet senest i forrige uke en bedrift på Stord som produserer medisinsk smittevernutstyr og har gode kontrakter med helsevesenet for utviklingen av det, og som har høy kvalitet på det. Så sier koronakommisjonen faktisk at vi allerede har begynt å etablere lagre for legemidler, og at det var godt i gang før pandemien kom. En av tingene de faktisk sier vi var i gang med, er jo dette arbeidet. Jeg mener det er viktig at vi har lagre for begge, men det er viktig at vi sørger for at vi har en organisering av dette, som bidrar til at vi alltid også får sirkulasjon av de tingene vi har, sånn at ting ikke går ut på dato.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Det er helt riktig at kommunene har gjort en kjempejobb. TISK-strategien er noe av det som gjør at Norge har et mer vellykket resultat på mange områder enn en del av nabolandene våre som har valgt de samme makrotiltakene, nemlig at vi har sporet og karantenesatt mer, særlig smittesporingsarbeidet. Derfor har det vært så viktig for oss å sørge for at vi ikke får et så høyt press og trykk i Norge at vi ikke klarer smittesporingen, for det kunne raknet med det første. Så det er en masse god grunn til å gi kommuner honnør for det arbeidet. Det har også vært et godt støtteapparat fra Folkehelseinstituttet, og vi har hatt grupper som skal hjelpe med oppfølgingen knyttet til dette. Jeg er enig i at det å ha smittevernleger som er gode, kompetente og flinke, som er godt plassert, og som gir gode råd til politikerne i kommunene, er helt avgjørende. Jeg har ikke hørt at dette er en rekrutteringsutfordring. Hvis det er en rekrutteringsutfordring, må vi jo snakke med kommunene om hvordan vi klarer å rekruttere til den ordningen. Men det er også viktig å si at smittevernloven gir smittevernlegene i kommunene ekstremt mye mer makt. I utgangspunktet er det de som har makten til å fatte beslutninger i kommunene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Regjeringen har absolutt anerkjent dette, både ved at vi har fulgt opp det som lå i planen for hvordan man skulle behandle pandemien med korttidsutdannede folk for å hjelpe til når vi trenger det. Det er den pandemiberedskapen vi må ha. Vi kommer aldri til å ha intensivplasser til å håndtere en storslått pandemi på andre måter enn det å ha kraftfulle tiltak for å få smitten ned. Men vi har sett at vi trenger det, og derfor har vi i tildelingsbrevet fra helseministeren til helseforetakene sagt at de skal bygge opp kapasitet. Og her er kapasitet ikke først og fremst senger, her er kapasitet først og fremst mennesker med kompetanse. Derfor har man sagt at det skal være minst hundre nye opplæringsstillinger for intensivsykepleiere i løpet av dette året. Så dette arbeidet er vi i gang med. Jeg har ingenting imot at kommisjonen ser på de spørsmålene, vi er ikke uenig i dette, men å si at dette betyr at vi ikke skal ha stykkprisfinansiering, er bare en unnskyldning for å gjennomføre en politikk som gjør at vi får dårligere og mindre effektivitet i helseforetakene. Det synes ikke jeg er en god idé. Men beredskap må vi ta hensyn til – litt uavhengig av stykkprisfinansiering.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-04:
Hvis jeg får lov å begynne med det første spørsmålet, har vi innrømt at vi i begynnelsen gjorde for lite vurderinger av Grunnloven og menneskerettighetene. Nå brukte vi en smittevernlov som er vedtatt av Stortinget, og jeg forutsetter at når en sak er vedtatt av Stortinget med hjemler gitt, så er den faktisk vurdert etter Grunnloven. Så selv om vi ikke gjorde eksplisitte vurderinger i det hastverket vi hadde i den første biten, så har vi endret på det. Derfor har vi siden gjort vurderinger på alle de andre vedtakene vi gjør, og har en helt systematisk tilnærming til det. For vi så tidlig, og lenge før kommisjonen kom, at det var en svakhet, og vi måtte gjøre bedre vurdering av det. Men jeg må innrømme at vi hadde et visst hastverk, og vi brukte en lov som var vedtatt av Stortinget, med den arbeidsdelingen som lå i den loven. Jeg forutsetter egentlig at når vi har vedtatt lover, så er de innenfor. Når det da gjelder JPA-avtalen, har vi notert fra det møtet at vi orienterte – og vi var bevisst på at vi skulle orientere – om dette, fordi det hastet, det var en vanskelig sak som vi ikke hadde tid til å vente med hvis vi skulle være med på det smittevernsinnkjøpet. Da har vi notert akkurat det som er sagt, eller skrevet, til kommisjonen. Vi har ikke der utbrodert hvilke ulike vurderinger som var, men vi har overfor de parlamentariske lederne i koronautvalget sagt at det er tvil om kompetansespørsmålet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Nå har jeg hatt anledning til å gratulere statsråden med dagen, men med så mange timer på vakt som statsråden har hatt det siste året, er det en glede å se at han fortsatt ser ut som en guttunge.(Munterhet i salen.) Det er et kompliment der jeg kommer fra. (Munterhet i salen.) I sin redegjørelse til Stortinget sa statsministeren at regjeringen i beredskapsarbeidet i for liten grad har utfordret vedtatte sannheter om hvordan pandemier skal håndteres i Norge. Ifølge statsministeren hadde regjeringen planlagt for en pandemi, bare ikke for den vi fikk. Da er det naturlig for meg å spørre helseministeren: Mener statsråden at vi var forberedt på en pandemi i tråd med den regjeringen faktisk hadde planlagt for?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Det er godt å høre at man har oppdatert. Erfaringene med ebola er jo også mer spesielle med tanke på at den ikke er like smittsom som den situasjonen vi har nå med covid-19. Men det er naturlig å spørre om vi burde hatt planer for en mer alvorlig pandemi. I stortingsmeldingen om pandemisk influensa, Meld. St. 16 for 2012–2013, ble SARS-koronavirus omtalt og brukt som et eksempel på en langt mer alvorlig pandemi. Det sto der at den neste alvorlige pandemien ikke trenger å være ondartet influensa, men at en SARS-koronapandemi ikke er umulig å tenke seg. Svaret som statsråden ga på det forrige spørsmålet mitt, om at man ikke ønsket tiltak over så lang tid – er det ikke mer nærliggende å se på om man hadde sterk nok responsevne for en mer smittsom pandemi, med de erfaringene man hadde med SARS og korona i andre land? Det er jo det at denne sykdommen er så smittsom, som er den største forskjellen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-05-04:
Det er fristende å følge opp det med å tenke annerledes, for punkt nr. 13 i kommisjonens oppsummering handler om importsmitte. Regjeringen manglet en plan for å håndtere importsmitten og brukte heller ikke tiden med liten smitte til å forberede seg på mer trafikk over grensene. Nylig så vi i Aftenposten at én reisende hadde ført til 700 smittede med mutert virus. I dag har jeg lyst til å spørre statsråden: Vi har hatt mange diskusjoner i denne salen om det å innføre obligatorisk testing i kombinasjon med karantene. Høsten kjenner vi jo. Det er historien. Regjeringen utsatte jo det. Mener statsråden i dag at man burde ha kommet i gang med obligatorisk testing i kombinasjon med karantene tidligere, med de erfaringene vi har, og den gjennomgangen koronakommisjonen legger fram?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-04:
Kommunane har fått mykje større oppgåver enn dei kunne ha vore førebudde på, seier kommisjonen. Regjeringa sin pressekonferanse var lenge einaste informasjonskjelde for kommunane om kva dei straks skulle gjennomføra. Kommunane fekk ikkje nødvendig støtte til å gjennomføra TISK. Regjeringa la mest vekt på sjukehusa i fordelinga av smittevernutstyr. I 2019 stemte regjeringspartia ned vårt forslag om ein smittevernplan for kommunane. Spørsmålet er om statsråden tar sjølvkritikk på at dei ikkje har vore nok merksame på og ikkje hatt ein politikk for å støtta kommunane sitt beredskapsarbeid, og om dei vil læra av dette, slik at kommunehelsetenesta sitt beredskapsansvar vert styrkt, inkludert situasjonen til kommuneoverlegane og smittevernlegane.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-05-04:
Det er jo spesielt at ein må skriva kronikk i Ytring på NRK for å få til god informasjon når landet står midt i ei helsekrise. Det må eg seia. Det har vore ein del diskusjon om regjeringa var førebudd på ein annan pandemi og ikkje den influensapandemien som Direktoratet for samfunnstryggleik og beredskap, DSB, har i sitt krisescenario. I det krisescenarioet står det at det er ein ganske alvorleg situasjon, dette også, med enormt mange alvorleg sjuke, mange intensivpasientar og opp mot 8 000 døde. Nokon av tiltaka er dei same om det er ein pandemi. Ein må ha kapasitet i helsevesenet. Ein må ha intensivberedskap. Ein må ha ein beredskap i kommunane. Så spørsmålet er, som er litt tilsvarande det Ingvild Kjerkol spurde om: Var regjeringa førebudd på ein pandemi slik det er beskrive i DSB sitt krisescenario frå 2019?