Børge Brende (Høyre), 2004-12-09:
Norsk næringsliv går bra. Verdien av norske eksportvarer er økende. Industriinvesteringene tar seg opp. Verdiskapingen pr. innbygger er blant de høyeste i verden. Ledigheten er på vei ned og er lav sammenlignet med de fleste andre europeiske land. Samtidig er den norske yrkesfrekvensen blant de aller høyeste i verden. Dette er en viktig debatt. Det er jo den samlede verdiskapingen i landet som bestemmer nivået på velstanden og velferden i Norge. Uten en næringspolitikk med kontinuerlig fokusering på verdiskaping vil vi ikke kunne bevare og videreutvikle dagens velferdssamfunn. På tross av et generelt positivt bilde av norsk økonomi har vi utfordringer både på kort og lang sikt. Globalisering og internasjonalisering av norsk økonomi må være en viktig premiss for utformingen av næringspolitikken og bør også være et viktig element under en slik debatt. Økt konkurranse fra lavkostland i Øst-Europa og Asia setter særlig arbeidsintensiv produksjon under press. Samtidig åpner den økonomiske veksten i disse regionene nye markeder for norsk næringsliv. Eksempelvis økte samhandelen med Kina med 124 pst. i perioden 1998–2003, bl.a. gjaldt det industrimaskiner, skipsutstyr, fisk og sjømat. Da er det viktig å huske at erfaring tilsier at forutsigbare rammevilkår er viktig når det gjelder valg av lokaliseringsland. Regjeringen har de siste årene sørget for store forbedringer av rammebetingelsene for norsk næringsliv. Omfattende skattelettelser, bl.a. avvikling av investeringsavgiften, en økonomisk politikk som har brakt rentenivået ned og sørget for en mer tilpasset kronekurs, innføring av SkatteFUNN, reorganisering av Innovasjon Norge for å bli mer slagkraftig og satsing på forenkling og tilrettelegging for næringslivet er viktige eksempler. Norge har unike muligheter, men står også overfor avgjørende utfordringer. En hovedutfordring er at et høykostland som Norge kun kan være konkurransedyktig gjennom å arbeide smartere. Vi må bygge mer kunnskap, utvikling og design inn i produkter og tjenester, slik at vi kan konkurrere på kvalitet og produktivitet. Derfor er Nærings- og handelsdepartementets budsjett for neste år skreddersydd for disse utfordringene. Regjeringen forsterker satsingen på den næringsrettede forskningen gjennom økte bevilgninger på til sammen 85 mill. kr over Nærings- og handelsdepartementets budsjett til Norges forskningsråd, Norsk Romsenter og forsknings- og utviklingskontrakter. Dette vil gi mer igjen for midlene som bevilges til forskning, i form av nye produkter, nye tjenester og arbeidsplasser. Veien fra akademisk idé til kommersiell suksess skal bli enklere. Regjeringens satsing på å etablere nye, landsdekkende såkornfond er grunnleggende for å skape tilgang på risikokapital til å kommersialisere forskningsresultater og andre innovative ideer, som igjen vil skape nye arbeidsplasser i Norge innenfor næringer som også tåler det norske kostnadsnivået. Regjeringen satser på Innovasjon Norge. I budsjettet er det økt satsing på programmer for profilering av reiseliv, internasjonalisering, kompetanseutvikling og nettverksbygging. Blant annet har vi foreslått en økning av bevilgingen til Innovasjon Norges reiselivsprogram med 13 mill. kr, og jeg er glad for at også komiteen og Stortinget ser ut til å slutte seg til dette. Regjeringen ønsker også å fremheve betydningen av å kunne benytte god norsk design i markedsføringen av norske produkter. Derfor øker vi bevilgningen til design, bl.a. for å markedsføre 2005 som offisielt norsk designår. Regjeringen intensiverer også satsingen på forenklingsarbeidet. Bedriftene skal bruke mer tid på produksjon og utvikling og mindre tid på å fylle ut skjemaer. Vi fortsetter å bygge ut AltInn, som er en felles elektronisk innrapporteringskanal for innsending av data fra næringsdrivende til offentlige etater. Regjeringen vil også bidra til økt ordretilgang for norske skipsverft. Det går bedre langs kysten vår. Derfor foreslår vi også i statsbudsjettet for 2005 å innføre en egen byggelångarantiordning for skipsbyggeindustrien med en ramme på 2,5 milliarder kr. Næringspolitikken må innrettes i forhold til nyskaping og innovasjon. Det er et godt budsjett som blir vedtatt i forhold til å fortsette den gode økonomiske utviklingen i årene i Norge i årene fremover for å få ned arbeidsledigheten.