Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Vi er i ferd med å gjennomføre Kunnskapsløftet i grunnskolen – en reform det er stor politisk enighet om. Men om Kunnskapsløftet skal gi det resultatet vi ønsker oss, må det legges til rette for at alle får et løft. Det gjør vi gjennom St.meld. nr. 16, som vi behandler i dag. Tilpasset opplæring er et sentralt begrep ved gjennomføringen av Kunnskapsløftet, slik det også har vært ved gjennomføringen av L97. Men skolen mangler forskningsbaserte systemer for vurdering av enkeltelever, slik at undervisningen til den enkelte tar utgangspunkt i elevens sterke sider og det han eller hun er flink til. Men skoleeiere og enkelte skoler driver forsøk med metoder for bedre å kunne gi den enkelte elev god undervisning, selv om vi i dag faktisk kan få inntrykk av noe annet. I min hjemkommune har alle skolene og barnehagene innført en metode som heter MILL, som står for Mange Intelligenser, Læringsstiler og Læringsstrategier. Dette er en metode både for å kunne vurdere den enkelte med hensyn til sterke sider og en metode for hvordan undervisning kan legges opp og evalueres. Fredag i forrige uke besøkte jeg Stiklestad skole. De benytter MILL-programmet og har skaffet seg erfaringer med det. Jeg så også hvordan undervisningen fungerte ved å besøke to fjerdeklasser. Metoden er til dels omstridt, da flere hevder at den er med på å sette elevene i bås. Det opplevde ikke virksomhetsleder, rektor, lærere og foreldre ved Stiklestad skole. Tvert imot syntes de at det var et godt verktøy for å kunne tilpasse undervisningen den enkelte elev. Foreldre gav uttrykk for at de var overrasket over hvor mye ungene deres var flinke i, og hva som kunne brukes som utgangspunkt for mer læring. Ungene selv var også mektig stolte over alt de var gode i. Metoden hadde lærerne lært av kollegaer i en annen kommune, hvor de hadde hospitert. Det forteller meg at det som kom fram under NOKUTs evaluering av lærerutdanningen, også stemmer for min hjemkommunes vedkommende. FoU-arbeidet i dagens skole foregår i den enkelte kommune og i den enkelte skole uten at det er forankret i et aktivt forsknings- og utviklingsmiljø. Virksomhetsleder for oppvekstområdet der Stiklestad skole ligger, savner da også en nasjonal forankring for det utviklingsarbeidet som de driver. Jeg er derfor glad for at vi i St.meld. nr. 16 og i den saken vi behandler i dag, sier at vi har behov for bedre lovformuleringer med hensyn til nasjonalt rammeverk for individvurdering, og at vi innser at vi må gjøre noe med vurderingskompetansen i skolen. At vi også foreslår et nasjonalt forskningsprogram for undervisningssektoren, er med på å styrke dette arbeidet. Det tror jeg alle de som jeg møtte sist fredag, setter stor pris på. De er ekte opptatt av å skape kvalitet i undervisningen til den enkelte elev og ønsker seg et bedre rammeverk og mer kunnskap om hvilke metoder som skaper resultater. Til slutt noen ord om lærerutdanningen som er under vurdering i kjølvannet av NOKUTs evalueringsrapport. Jeg tror vi alle er opptatt av at vi skal få en lærerutdanning som er mer tilpasset den skolevirkeligheten vi har i dag. Mer krav til kompetanse for det skoletrinnet man underviser på, og i de fagene man underviser i, er viktig. Derfor er det med glede jeg registrerer at kunnskapsministeren har gitt Høgskolen i Vestfold muligheten til å starte utdanning av lærere til ungdomsskolen. Jeg har også registrert at Høgskolen i Nord-Trøndelag fra høsten av tilbyr lærerutdanning i realfagene. Det finnes sikkert mange andre eksempler på at en innen lærerutdanningen tar på alvor de tilbakemeldingene NOKUT gav, og oppriktig ønsker å få til lærerutdanningen i tråd med det som samfunnet etterspør. Men det er enda langt igjen til at utdanningen og skoleeier/enkeltskoler samarbeider godt om skoleutvikling. Jeg tror det blir helt avgjørende for utviklingen i skolen at vi får regionale forsknings- og utviklingsmiljø, knyttet til lærerutdanningsinstitusjonene, som har god kontakt med skolehverdagen i sin region, slik Regjeringen går inn for. I tillegg er det vesentlig for å trygge framtiden at studentene aktivt blir dratt med i FoU-arbeidet, slik at det å drive skoleutvikling blir noe de er vant til helt fra første dag som lærer. Jeg har stor tro på den norske skolen. Men St.meld. nr. 16 sier noe om utfordringene vi har for at alle skal bli deltakere i kunnskapssamfunnet. Jeg har tillitt til at kunnskapsministeren følger opp dagen i dag og bidrar til at vi kommer noen skritt videre på veien til verdens mest inkluderende samfunn. I det arbeidet spiller utdanning en vesentlig rolle.