trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-21:
Mitt bestemte inntrykk er at kraftbransjen selger når prisene er høye, og at det er det som er bestemmende for fyllingsgraden i magasinene i dag. Det viser seg jo at det innebærer at magasinene tappes. Mitt oppfølgingsspørsmål til statsråden er egentlig om statsråden mener dagens situasjon er ideell, eller om statsråden er fornøyd med dagens markedsløsning.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-21:
Jeg synes ikke regjeringen tar utfordringene som industrien kommer til å stå overfor, tilstrekkelig på alvor. Jeg vil utfordre ideen som ofte framsettes, om at det å gjøre Norge til råvareprodusent liksom er klimavennlig, for det er det ikke. Vi har en veldig klimavennlig fastlandsindustri som baserer seg på fornybar kraft. Hvis vi setter kraftkrevende eller kraftforedlende industri, prosessindustri eller systemindustri i fare, risikerer vi at de må legge ned og flagge ut til land som Kina og Russland. Det er ingenting miljøvennlig eller positivt med det, verken for lokalsamfunn eller for verdens klimagassutslipp. Representanten Astrup forsøkte å utfordre SV om hybridkabler og snakket om hvem i hvilke deler av bransjen det er som har protestert mot det. Jo, det er deler av industrien som har protestert mot det. Det er Elkem, Norske Skog og Eramet, som ikke ønsker at vi skal eksportere kraften ut av landet, fordi vi trenger fornybar kraft selv til å bygge opp en klimavennlig industri, til å ha noe å leve av når oljen tar slutt – eller enda bedre: fases ut, hvis vi skal ta klimakrisen på tilstrekkelig alvor. Så hele premisset om at å eksportere mest mulig kraft skal være bra for verdens totale klimagassutslipp, aksepterer ikke vi i Rødt. Vi mener at å ha fornybar kraft her hjemme til industrien her hjemme er et bedre alternativ enn billig arbeidskraft i land som Russland og Kina. Med det har jeg altså prøvd å svare på noen av utfordringene.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-21:
I høst og vinter har vi hatt ekstraordinært høye strømpriser i Sør-Norge og i Europa. De høye prisene skyldes flere faktorer, som lav fyllingsgrad i norske vannmagasiner, høye gasspriser og kvotepriser på CO 2 i Europa og for liten overføringskapasitet innad i Norge. Det må åpenbart gjøres grep for at strømmarkedet i Norge skal tjene forbrukere og næringsliv bedre. Men svaret på høye kraftpriser i Norge er ikke å strupe krafttilførselen til Europa, som Rødt og Fremskrittspartiet foreslår. Det er ikke bare usolidarisk med resten av verden. Det vil også fort føre til økte priser i Norge over tid og svekke Norges posisjon internasjonalt. Det er ikke bare Norge som står i en ekstremt utfordrende situasjon på grunn av høye energipriser nå. Mange europeiske land har hatt betydelig høyere priser enn oss, og det er viktig også å minne om at Norge nå tjener enorme summer på høye energipriser i verden, bl.a. høye gasspriser i Europa. I en sånn situasjon er det for meg helt uforståelig og navlebeskuende å mene at Norge skal bure oss inne og ikke stille opp for et Europa som etterspør mer fornybar kraft for å løse klimakrisa og også for å gjøre seg uavhengig av Putin. EU har satt seg ekstremt høye ambisiøse fornybarmål etter at Putin gikk til krig mot Ukraina. Europa ønsker å bli energiuavhengig – ikke avhengig av Norge som en ny gassleverandør. I Tyskland har regjeringen, som De grønne er en del av, gått inn for å lovfeste at all kraft i landet skal være fornybar innen 2035. Istedenfor å begrense eksporten vår av kraft burde Norge gjøre det vi kan for å bli en viktig og stabil leverandør av fornybar energi. Det er også bra for vår industri, som skal omstille seg. Vi må øke ambisjonsnivået for havvindutbygging og selvfølgelig også for sol og energisparing kraftig, og vi må koble havvindparkene til Europa, ikke kun til Fastlands-Norge. Det bør regjeringen gjøre samtidig som vi skal være en stabil leverandør av gass de nærmeste årene, uten å bruke det som hvilepute mot en omstilling som vi alle vet at vi må igjennom, og det raskt. Miljøpartiet De Grønne fremmer derfor i dag forslag om å ta initiativ til et langsiktig, forpliktende energisamarbeid med EU, som legger til grunn en gradvis økning av fornybar i vår eksport til Europa. En sånn avtale vil gi myndigheter, næringsliv og arbeidsfolk i Norge forutsigbarhet i omstillingen og i tillegg være viktig for klimaet og for at EU kan bli uavhengig av Putins gass og nå sine mål om en raskere omstilling til fornybar energi. Vi fremmer i dag også et forslag om at utbyggingene i Sørlige Nordsjø 2 faktisk skjer med hybridkabler.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-21:
Dette er en interessant replikkutveksling som viser litt av bredden i energipolitikken, og hvordan alt henger sammen med alt. Det er bra vi også får en energimelding som vi kan få debattere i vår. Representanten Elvestuen var innom spørsmålet om hvordan Norge kan rigge seg nå for å bli en viktig leverandør av fornybar energi for Europa. Selv om vi kan være uenige om hastverket eller tempoet i denne utskiftningen fra primært gass til fornybar energi, vil jeg legge til grunn at regjeringen er enig i at det er viktig for Norge å bli en stabil leverandør av fornybar energi til EU. Et av forslagene som ligger på bordet i dag – og som vil bli nedstemt – handler om at Norge kan ta initiativ til en energiavtale med EU hvor vi nettopp prøver å gi en stabil forutsigbarhet for vår industri og utbyggingen av fornybar energi hos oss sammen med EU, ved at vi forplikter oss på en innfasing av fornybar energi. Ser statsråden noen fordeler ved et slikt initiativ?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-21:
Det er en helt annen diskusjon eller situasjon rundt denne tematikken enn det har vært de siste årene. Fra bare å snakke om å ta kraften i bruk og hvordan vi skal bruke den, er det i dag en diskusjon om knapphet, om hvordan vi kan få bygd ut mer kraft så raskt som mulig, og ikke minst om hvordan vi kan løse utfordringer med høye strømpriser. Jeg er veldig opptatt av at en skal ha kortsiktige tiltak, men at de ikke ødelegger for det langsiktige arbeidet, enten det er energieffektivisering, klimatiltak eller å sikre at vi fortsetter å ha den verdiskapingen og den industrien som er avhengig av billig strøm. Så fra Kristelig Folkepartis side er vi opptatt av løsninger som kan løse utfordringer på kort sikt. Der mener vi at strømstøtteordningen burde ha vært bedre, den burde ha vært mer innrettet mot frivillige – ideelle organisasjoner, ikke minst, som jeg er bekymret for hvis dette kommer til å vedvare over lengre tid – men også mot næringslivet. Men så er årsakene til problemene det vi må diskutere. Her vet jeg at vi kommer til å ha gode diskusjoner i energimeldingen om hvordan vi kan produsere mer energi, osv. Jeg mener at et viktig fundament er at Norge skal bidra til å eksportere kraft – det er Kristelig Folkepartis utgangspunkt – men jeg er også av den oppfatningen at vi bør gjøre det på en måte der vi har mer kontroll over eksporten. Vi skal ha utenlandskabler, og for den saks skyld kan det godt være at det kommer flere utenlandskabler, så lenge en har kontroll på det. For vi kommer forhåpentligvis til å fortsette utbyggingen, og hvis vi lykkes med den enorme satsingen som kan komme på f.eks. havvind, vil vi også kunne eksportere enda mer kraft. Derfor er jeg litt uenig i den kritikken som ligger i noen av forslagene her, for de forslagene Kristelig Folkeparti står inne i, handler om å utrede. Vi er enige at det er et komplekst system, og det er viktig å gjøre utredninger av systemet. Men et av de forslagene som jeg synes er veldig spennende, er å utrede det med en egen prissone akkurat rundt eksportkablene. Jeg vil gjerne bruke litt tid på det, for for meg handler det om at man lager en egen sone med tanke på å kunne fortsette eksport – litt som en egen auksjon, slik det er på Storbritannia-kabelen – og der kan man fortsette å eksportere, men til en høyere pris, og sikre en lavere pris i Norge. Å utrede det og se på det mener jeg at regjeringen bør gjøre, men det gjelder også de andre forslagene om å se på mulighetene som ligger i avtalene og kravene til fyllingsgrad. Grunnen til det siste med fyllingsgrad er selvsagt at energipolitikk er blitt sikkerhetspolitikk. Jeg er helt enig med representanten Bastholm, som hadde et godt innlegg knyttet til at vi skal være solidariske med Europa – det er kjempeviktig. Men vi må heller ikke komme i en situasjon som den jeg så i de siste tallene for NO1; der var fyllingsgraden 8,1 pst, og det er utfordrende. Vi vet også at det ikke er rekordlavt, det har faktisk vært lavere, men det er en utfordring knyttet til sikkerhet. Derfor mener jeg også at en bør se på den typen tiltak, som også vil gjøre noe med prisnivået, noe jeg mener er viktig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-04-21:
Jeg synes statsråden svarer godt på mange av spørsmålene, og jeg deler mange av hans vurderinger, ikke minst det at vi må produsere mer kraft. Men min frykt er at vi på mellomlang sikt – én ting er på veldig kort sikt – når vi virkelig får utbyggingene, vil fortsette å eksportere de høye europeiske kraftprisene. Selv med regjeringas støtteordning vil folk med gjennomsnittlige inntekter oppleve at det er krevende med høye strømpriser. Som jeg har nevnt mange ganger, er det en del ideelle organisasjoner og noen frivillige som ikke faller inn under ordningene, som vil slite, men også næringslivet. Dette kan også vare ved over lang tid. Ett av forslagene i denne saken er å se på en egen prissone. Mitt spørsmål er om statsråden har sett på det forslaget, gjort noen vurderinger av det, eller om han er villig til å gjøre det. Slik jeg tenker, kan det fungere som en fiktiv flaskehals, som sikrer at en presser opp prisen akkurat i prissonen, slik at det er den samme prisen som Europa betaler for kraften i dag, akkurat i tilknytningspunktet, mens en presser prisen ned i Norge og kan ha den lave kraftprisen som jeg mener er helt nødvendig for husholdningene og industrien og de etableringene som skal komme.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Vi kunne gjerne hatt et seminar om det, og utvekslet ulike tanker om det. Det er en vesentlig forskjell på et gasslager, sånn kraftforsyningen i Norge nå faktisk fungerer. Men vi kommer til å vurdere også magasinfylling opp mot krafteksporten, og det har vi allerede varslet. Vi skal se alle sammenhenger som ligger der, så vi kommer også til å få en evaluering knyttet til dette med magasinfylling. Men hvis vi setter minstestandarder, reduserer vi fleksibiliteten i systemet, og vi kan fort komme i en situasjon hvor vi øker usikkerheten knyttet til energisikkerheten vår.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Vi har startet opp igjen konsesjonsbehandlingen på vindkraft på land. Der hvor kommunene er enige, ønsker vi å legge til rette for at konsesjonsbehandlingen blir gjennomført. Det ble stoppet av den forrige regjeringen. Vi mener at skattesystemet rundt vannkraften nå er sånn posisjonert at det absolutt bør investeres i oppgraderinger og utvidelser av vannkraften vår. Vi har kommet i gang med konkrete tiltak når det gjelder havvindutbygging. Så denne regjeringen er absolutt «on track» når det gjelder utbygging av ny fornybar energi. Jeg hørte representanten Halleland nevne at mange dekket seg bak dette med havvind. Jeg tror havvind er en mulighet, som flere har gitt uttrykk for. Denne regjeringen har også store ambisjoner på det området. Det er både en kvalitet når det gjelder produksjon av fornybar energi, det er en kvalitet når det gjelder muligheten for å kutte klimagassutslipp, og ikke minst er det en mulighet for industrien vår til å utvikle et nytt ben å stå på.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det foreligger konsesjonssøknader på vindkraftanlegg på land der kommunene er enige, som en kommer i gang med konsesjonsbehandlingen raskt på. Hvor raskt en velger å bygge ut, må være opp til dem som står bak prosjektene, og vil være avhengig av det. Jeg kan jo returnere spørsmålet: Hvor mye mer kraft får vi av det som Fremskrittspartiet har foreslått gjennom både sju år i regjering og det som de nå foreslår i opposisjon? Det er svært lite – egentlig ingenting.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Når det gjelder de ulike konsesjonstiltakene som trenger konsesjonsbehandling, fra vannkraft, vindkraft på land til havvind, vil det være ulike ledetider. Men det som det jobbes konkret med nå, er å få ned ledetidene på utbygging av havvind. Jeg tror at vi, forutsatt at vi klarer parallelle prosesser, kan klare å få til gode resultater. Men jeg vil komme tilbake igjen til Stortinget og kunne gi en nærmere orientering om akkurat det. Når det gjelder vannkraftanlegg, mener jeg at oppgradering av eksisterende vannkraftanlegg bør underlegges en rask konsesjonsbehandling. Når det gjelder vindkraft på land, vil det være nødvendig at kommunene, som vi skal lytte til, faktisk har gode prosesser, som kan ta noe tid. Ellers har jeg lyst til å bemerke at jeg er klar over 16 TWh i forrige periode. Men jeg registrerte at representanten Astrup sa at det er behov for betydelig mer utbygging av fornybar kraft nå, og det er seks måneder etter at de gikk ut av regjeringskontorene. Da lurer jeg på: Hva er det som ligger igjen av Høyre i Olje- og energidepartementet som handler om ny kraftutbygging? Det er svært lite.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Aller først: Jeg svarte på spørsmålet fra Nikolai Astrup, og så kommenterte jeg det han bemerket til det foregående, og det synes jeg er helt legitimt å gjøre i Stortinget. Såpass god erfaring har jeg med Stortinget. Nå skal jeg svare på dette med utenlandskabler. Der er regjeringen veldig tydelig på at vi skal ikke bygge nye utenlandskabler i denne perioden eller gi konsesjoner for utenlandskabler i denne stortingsperioden. Men det er et interessant spørsmål når det gjelder havvind, for hvis vi skal få opp ambisjonsnivået, må vi få en kraftflyt som tjener også prosjektene, og det er mange ulike løsninger. Vi har valgt for Sørlige Nordsjø en radial. Det mener jeg gagner det norske kraftsystemet på en veldig god måte, og så har vi satt i gang en utredning om hvordan en framtidig skal kunne håndtere dette, og vil komme tilbake igjen til det. Da er det mange ulike løsninger. Hybrid er én løsning, som kan dimensjoneres slik at vi får en netto kraftflyt til Norge. Det andre er å ha direkte kabler fra vindkraftparker ute på havet, som går direkte til utlandet. Det er også interessant for dem som eventuelt er engasjert i tilknytning til havvind.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Vi setter minste vannstand i magasinene våre gjennom de konsesjonsvilkårene vi behandler fortløpende, eller i hvert fall i tilknytning til de ulike anleggene. Da blir den typen forhold vurdert, og jeg mener det er riktig å gjøre det i den sammenhengen. Så kommer vi til å vurdere magasinfyllingskapasiteten eller magasinfyllingsgraden i tilknytning til at vi vurderer konsekvensene av krafteksporten både når det gjelder pris, og når det gjelder energitrygghet. Men hvis vi setter for høy magasinfyllingsgrad som konsekvent standard, vil vi miste noe av vannkraftens kvalitet – nettopp den fleksibiliteten som ligger der til å kunne produsere veldig variert også over store volumer og store mengder – så det vil egentlig svekke det norske energisystemet, i motsetning til å bringe det fram. Men vi vurderer det og kommer tilbake med helhetlige vurderinger av de problemstillingene som er reist, og som er sentrale i debatten.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg tror jeg ga tydelig uttrykk for at det som er situasjonen nå, er jeg overhodet ikke fornøyd med. Det er ikke regjeringen heller. Jeg tror ingen her i stortingssalen heller er fornøyd med den situasjonen vi er inne i nå, med ekstremt høye priser. Derfor har vi sagt at vi skal snu hver stein, se om det er ting som det er naturlig og riktig at vi gjør justeringer på, for å styrke energisikkerheten, sørge for et mer stabilt prisnivå og for at vi over lang tid har tilstrekkelig tilgang på rimelig energi til ulike formål i det norske samfunnet. Da er jeg veldig glad for at denne regjeringen har en ambisiøs politikk når det gjelder å bygge ut mer fornybar energi, som nettopp understøtter robustheten og kraften i det norske kraftsystemet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
For det første: Jeg er enig med representanten Elvestuen i at for det ene prosjektet som skal bygges ut, hvis det er ett prosjekt i Sørlige Nordsjø med en radial, er ikke det nødvendigvis det mest lønnsomme for prosjektet, men det er lønnsomt for det norske kraftsystemet, og det er en vesentlig faktor å vektlegge i den sammenhengen. Det er det ene. Det andre er at regjeringen ikke har sagt at vi er imot hybridkabler. Vi har sagt at vi utreder et framtidig kraftnett for å satse på havvind, og så får vi komme tilbake igjen når den utredningen foreligger, med hvilke løsninger regjeringen foretrekker. I svaret mitt til representanten Astrup prøvde jeg å si at det er mange ulike løsninger på hvordan man kan dimensjonere de ulike retningene i en hybridløsning. Det kan være flere radiale, men det kan også være havvindprosjekter på norsk sokkel som går direkte til andre markeder enn det norske systemet, sånn at man ikke får noen innflytelse over det i hele tatt. Det er noe av det som utredes, og jeg tror det er klokt å vente til de utredningene er gjort, før en trekker endelige konklusjoner.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det er ingen tvil om at det å være en stabil og langsiktig leverandør av gass også i et framtidsperspektiv, er viktig for den europeiske energitryggheten, så det er en viktig satsingsfaktor for regjeringen. Når det gjelder hvordan vi skal bidra med fornybar energi inn i det europeiske markedet, har ikke regjeringen tatt stilling til det. Jeg har registrert at bortfall av russisk gass, hvis en omgjør det til elektrisitet, vil tilsi noe sånt som 700 TWh som skal erstattes, så det er en betydelig mengde. Jeg mener at hvis vi ønsker å bygge ut havvind og satse stort på det, tror jeg vi gjennom en sånn tilnærming kan tilby noen av de terawatt-timene som det her er snakk om, på en god måte for det europeiske markedet, men da må vi finne løsninger som gjør at vi ikke på ytterligere vis utsetter det eksisterende kraftsystemet i Norge for eksport. Det tror jeg er viktig for tryggheten til industrien, til næringslivet og ikke minst til folk.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det vil være produksjonsinnsatsen i de ulike kraftsystemene som til enhver tid bestemmer kraftflyten. Vi har sagt at vi ikke skal bygge ut flere utenlandskabler i denne stortingsperioden eller ha konsesjoner som legger et grunnlag for det. Det mener jeg er helt riktig. Å utnytte kapasiteten på installert effekt – hvis man skulle overflyttet det til et nytt system med vind, som jeg forstår at representanten spør om, har ikke regjeringen regnet på det. Det er ikke et interessant regnestykke heller, for det vil ikke skje. Vi har vannkraften, som er juvelen i det norske kraftsystemet, og det skal den fortsatt være. Så mener jeg, i likhet med mange, at vi har store tilleggspotensialer. Vi har tilleggspotensial på vindkraft på land, som vi ønsker å utnytte, dersom kommunene er enige i det. Vi har et stort potensial når det gjelder havvind også, hvis vi tar det i bruk. Så er det de ulike avveiningene, mot miljøbelastning osv., som må tas når en skal fatte endelige beslutninger om det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Den kabelkapasiteten vi har installert mellom Norge og de ulike markedene og landene vi har, blir utnyttet og brukt i dag – begge veier – kanskje med unntak av UK-kabelen. Det kommer vi til å fortsette med. Det er ingen grunn til å regne ut noe mer utover det. Det som er viktig for oss, er å sørge for at vi har tilstrekkelig tilgang på rimelig, fornybar energi for å understøtte et økende kraftbehov i tiden framover, for å etablere trygge, framtidsrettede arbeidsplasser i batterifabrikker og hydrogenfabrikker. I ulike sammenhenger trenger vi mer kraft i tiden som kommer. LO og NHO la fram en rapport som viser at hvis vi skal klare klimaforpliktelsene våre og bygge ny industri i Norge, så trenger vi kanskje et sted mellom 50 og 70 TWh i årene som ligger foran oss. Det er en stor oppgave å skulle klare å løse dette. Vi må i hvert fall ta utgangspunkt i at vi skal ha tilstrekkelig tilgang på rimelig kraft i tiden framover.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Hvis en skal bygge stabilitet over tid, er i hvert fall tillit mellom land særdeles viktig, ikke minst i energispørsmålet. Vi ser konsekvensene av manglende tillit, sviktende grunnlag og krig, slik situasjonen er nå, hvor energiutryggheten gjør det veldig krevende. Så det å bygge tillit, forutsigbarhet og stabilitet er viktig. Jeg synes Norge har opptrådt som en stabil og forutsigbar aktør for det europeiske energimarkedet i mange år. Norsk olje- og gassvirksomhet er bygget nettopp på det premisset. Jeg tror det er en kvalitet å ha med seg i fortsettelsen også. Når det gjelder fornybar energi, er det mer sårbart, mer omdiskutert og følsomt, men jeg tror vi har et stort havvindpotensial, forutsatt at vi klarer å utnytte det på en slik måte at vi ikke eksponerer det norske kraftsystemet for ytterligere eksport, for det tror jeg vi vil få mye motstand mot.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Aller først: Når det gjelder prisnivået og muligheten for at dette kan vedvare, har regjeringen lansert at vi ønsker bedre fastprisavtaler. Jeg tror det kan være en god løsning for både husholdningene og næringslivet i en krevende tid, men også i en mer stabil tid tror jeg det vil være riktig lettere å kunne velge den typen avtaler, i hvert fall. Når det gjelder det med egne prissoner rundt kabelpunktene, som jeg forstår er Kristelig Folkepartis forslag, har vi ikke vurdert det. Jeg er usikker på om det er et godt forslag. De prisområdene vi allerede har og har erfaringer med, virker ikke nødvendigvis helt naturlige, de heller. Men det er noe som det går an å drøfte og se på i fortsettelsen – om en i større grad kan frikoble noen av de prisområdene vi har, fra utenlandsforbindelsene. Men jeg tror det er viktig i den sammenhengen å erkjenne at kraftflyten også gjennom de punktene som representanten vil ha et eget prisområde for, er viktig også for å ha kraftflyt inn i det norske markedet. Så det taler imot det forslaget.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg kan følge opp saksordføreren i saken, for jeg håper at en i fortsettelsen av debatten innser at det er klokt å samle seg og prøve å finne noen brede løsninger på hvordan vi skal takle en av de store utfordringene i tiden framover. Det er det ene – å være med og bidra til stabilitet i Europa når de skal løsrive seg fra russisk gass, er en stor og viktig oppgave. Vi skal bidra ved å være en forutsigbar og trygg samarbeidspartner. Det tror jeg er viktig. Det er viktig for vår egen del også. Så må jeg korrigere en åpenbar misforståelse hos representanten Moxnes, som sa at jeg sa at å bygge ut ny kraft var løsningen på situasjonen nå. Det har jeg ikke sagt. Men vi har et økende kraftbehov, og en representant som Moxnes burde ha lest den LO- og NHO-rapporten som viser hvor mye mer kraft en trenger i tiden framover. Da er det behov for å bygge ut mer kraft, betydelig mer kraft enn det Rødt noen gang har tenkt på å foreslå, for de har egentlig ingen kraftpolitikk i utgangspunktet. Det å sørge for at vi har tilstrekkelig tilgang på rikelig med ren og rimelig kraft, er forutsetningen for industrien i fortsettelsen av utviklingen i Norge. Da må vi sørge for det samtidig som vi gjennom havvind kan skape nye industrielle muligheter og lykkes med det. Når det gjelder de kortsiktige tiltakene, mener jeg at Rødts forslag så langt også hadde vært med på å skape betydelig usikkerhet for noe av det Rødt hevder at de vil forsvare gjennom dette med industri, videre utvikling og grunnlag for framtidige investeringer – ikke minst investeringer nå i det grønne skiftet, som er ganske vesentlig. Så bare en kommentar også til Fremskrittspartiet om elektrifisering av sokkelen: Jeg vil oppfordre dem til å lytte litt til hva de ansatte ute på sokkelen sier. De er opptatt av nettopp å få ned klimagassutslippene og sørge for at en får elektrifisert der hvor det er mulig, nettopp fordi de, som regjeringen, ønsker at dette skal være en utviklingsarena og ikke en avviklingsarena. Fremskrittspartiets forslag vil i utgangspunktet avvikle olje- og gassindustrien fordi en ikke tar hensyn til klimautfordringene gjennom det som ligger der. Det er liksom litt av utfordringen. Men jeg håper at vi fram til behandlingen av energimeldingen og neste debatt i denne salen kan bli noe mer enige. Det tror jeg hadde vært et veldig trygt grunnlag for dem som skal investere i nettopp de temaene vi nå snakker om.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg har ikke sagt at det er utbygging av ny kraft som løser situasjonen nå. Jeg har sagt veldig tydelig at priskrisen i sør må løses i sør og ikke i nord. Det sa jeg i Debatten, det var jeg veldig tydelig på, og det mener jeg er en veldig riktig tilnærming til problemstillingen, for i nord har vi en ganske normal situasjon, og så har vi en total kollaps i prismarkedet i Europa og i Sør-Norge og Vest-Norge som følge av det. Derfor har vi sagt at vi skal gå igjennom alle sider av situasjonen. Vi skal utrede alle sider av eksporten, prisutviklingen og prissensitiviteten i forhold til det, magasinfyllingen, energisikkerheten osv. som følge av den situasjonen som er. At det er å sitte med hendene i fanget å få gode utredninger som grunnlag for langsiktige, gode konklusjoner, tror jeg ikke er å sitte med hendene i fanget. Jeg tror det er en klok tilnærming til en ganske krevende situasjon. Vi har avhjulpet strømkundene og husholdningene akkurat nå med en strømstøtteordning som jeg mener fungerer. Vi kommer etter forhandlingene med SV her i Stortinget til å øke støtteordningene fra oktober til 90 pst. – fra 80 pst. nå. Det tror jeg er en god tilnærming. I tillegg har regjeringen tatt initiativ til at vi skal få på plass bedre fastprisavtaler, noe jeg også tror er viktig for forutsigbarheten og stabiliteten for både norsk næringsliv og husholdningene. Så skal ikke jeg dra debatten videre når det gjelder kraftforedlende industri og hva som hadde vært situasjonen hvis Rødt hadde styrt. Da hadde vi kanskje ikke hatt kraftoverskudd i det hele tatt, men det kan vi komme tilbake til når vi behandler energimeldingen og ta en helhetlig debatt på den da.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Vi har knytt oss til ein marknad som er kjempestor – det er snakk om minst ti gonger heile den norske kraftproduksjonen viss ein skal erstatte russisk gass. Det eg lurer på, er om regjeringa reknar på kor mykje meir energi som må produserast, og kva som er arealkonsekvensane av den energiproduksjonen viss vi skal greie å produsere så mykje at vi fyller opp kablane og greier å skape eit overskot som gjer at prisen går ned.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Eg ønskjer ikkje eit eige system for kraft, for vi har berre eitt system, og det er no europeisk – mot viljen til SV, rett nok. Eg gjentek spørsmålet: Gjer regjeringa utrekningar av kva det betyr? Og kor store mengder må til for at ein skal fylle opp så mykje i den norske kraftmarknaden at prisen faktisk går ned? Vi har ein eksportkapasitet no på 9 000 megawatt, og vi har bygd ut 3 000 megawatt vindkraft til no. Kor mykje meir må til, og kor mykje areal går med?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Arbeidet med å gjere Europa til éin energimarknad for elektrisitet har føregått lenge og i mange trinn. Filmen e-Highway2050, som ligg YouTube, presenterer prosjektet og kva som er tenkt, og Noreg har vore involvert i den planen. Den store planen er fri flyt av kraft mellom land i éin elmarknad. Mykje er bra med det, men prissystemet slik det fungerer no, er blitt eit kjempeproblem. Tilknytinga til EUs tredje energimarknadspakke, som eit fleirtal i Stortinget gjekk inn for 2018, og som SV stemte imot, var eit steg på vegen for å få til denne marknaden. Dei nye eksportkablane har heile tida lege inne i denne planen. Målet har vore fri flyt, og ein konsekvens av det er likare pris. Når reguleringsmyndigheita legg føringar for kva flaskehalsinntektene frå kablane skal brukast til, er det for å fjerne flaskehalsar i kraftnettet slik at fysiske hindringar for straumflyten og dermed skilje mellom prisområde blir borte. Eg fryktar konsekvensen av dette på sikt for norsk industri. Om ein redusere eksporten, forandrar ein ikkje dette prissystemet. Difor er det ingen garanti for at prisen blir lågare om ein stryper eksporten. Så er det foreslått å produsere meir kraft, men statsråden svarar i dag ikkje på kor mykje meir kraft, og kva som er konsekvensane av den mengda kraft for det norske naturlandskapet, samisk interesser, villaks og alt det andre som det kan bli angå. Men vi må finne løysingar, det er verken krigen i Europa eller europeisk kraftpolitikk som tvingar oss til å betale 10–20–30 gonger meir for det det kostar å produsere vasskrafta, men eit ekstremt liberalisert marknadssystem. Det er marknadskreftene som må tøymast. Difor har SV fremja fleire forslag for å få kontroll på dette, og det skal behandlast i energimeldinga.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Eg må berre presisere overfor representanten Sve at SV ønskjer å forhandle desse krafteksportkablane på ny, men vi synest ikkje det er rett å gjere det akkurat no på grunn av den situasjonen som er i Europa. Eksporten og kraftmengda i systemet vil sjølvsagt påverke dette, men det er likevel det marginalprissystemet som vi har no, som gjer at det er den siste balansekrafta inn på den europeiske marknaden som kvar deg set prisen på all kraft. Difor er det slik at om vi regulerer eksporten over kraftkablane for å sørgje for forsyningstryggleiken i Noreg, vil ikkje det automatisk føre til at prisen blir lågare på den krafta som er i marknaden. Difor er det så innmari viktig at energikommisjonen sin rapport kjem før vi tek ei endeleg avgjerd om kva vi skal gjere. Vi har fått på plass framstøtte, vi har fått på plass auka midlar til bustøtte og slikt for å beskytte dei som blir ramma hardast, og vi har ein politisk jobb å gjere på Stortinget med å få kontroll på dette i framtida. Då er det energimeldinga og det som kjem frå energikommisjonen som vil leggje litt av plattforma for det vi skal arbeide vidare med. Og eg håpar inderleg vi får kontroll på denne prissetjinga som rammar samfunnet hardt.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Føregåande talar beskreiv veldig godt at vi også har eit marknadssystem som er i krise, og ein marknadssvikt. Det eg tenkte eg skulle nemne no og minne om på tampen av debatten, er for det første at vi treng meir kraft. Det er vi einige om. Men for det andre er det største kraftverket den krafta vi ikkje brukar. Det blir ofte underkommunisert kor stort potensial det er i å bruke krafta meir effektivt gjennom enøk-tiltak og produksjon i bygg. Det er også eit viktig grep for å redusere sårbarheita for høge kraftprisar i Noreg og i Europa elles.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Like før påske var eg så heldig å få vitje Polarinstituttets målestasjon på Zeppelinfjellet i Ny-Ålesund. På veggen der hang det ei grafisk framstilling av korleis miljøgifta PCB, som vart forboden for fleire tiår sidan, enno finst i miljøet. Kurvene peiker rett nok nedover, men enno går det mange tiår før denne miljøgifta er broten ned og vekke – viss ho blir det nokon gong. Miljøgifter blir frakta med luft og vatn og havstraumar og påverkar alt liv. Forureininga frå miljøgifter er grenselaus, og vi aner ikkje cocktaileffekten av dei. Norske og internasjonale forskarar åtvarar mot miljøgifter som kan lekke ut frå kasserte bildekk. Den nest største kjelda til utslepp av mikroplast i Noreg er kunstgrasbaner. Desse står for nesten 30 pst. av dei totale utsleppa av mikroplast i Noreg. Gummibitar og gummigranulat frå bildekk er ei kjelde til spreiinga av forureining og miljøgifter. Mikroplast er no funne i blodet til menneske, og vi veit ikkje kva konsekvensane er av dette. Tilsetningsstoffa som skal gjere bildekka mjuke og sterke og hindre flammer, er dei same som gjer dei giftige når dei blir malne opp og brukte på ei fotballbane eller ein leikeplass. Eg har sjølv vore med og laga ein sånn ballbinge og ante ikkje at eg var med på å påverke miljøet sånn som eg gjorde. Eg har sett korleis det ligg haugar av gummigranulat rundt ei bane, og like nedanfor rann bekken. Fuglar og dyr tek feil av gummi og mat. Det er bra at det er stramma inn og kome forskrifter, men eg trur rett og slett tida er inne for å forby bruk av gummigranulat. Eg trur ikkje forslaget om å krevje fysisk sperring og drenering rundt anlegg med kunstgras og gummigranulat er ein garanti for å stoppe forureininga frå å leke ut i miljøet. For kvar kjem dreneringa til å ha utløpet? Er det utvikla reinseanlegg for å skile ut dei skadelege kjemikaliane? Det veit eg i alle fall at det ikkje er i mi heimbygd, og det er å skyte ei lang pil etter. EU arbeider også med eit forbod mot gummigranulat på kunstgrasbaner. SV meiner det er viktig å stoppe bruken av gummigranulat og utgreie og lage planar om fjerning der det er brukt. Dess lenger vi venter, til dyrare blir det å rydde opp etter denne miljøbelastninga. Med dette fremjar eg mindretalsforslaga våre, nr. 1 og 2, på vegner av SV, Raudt, Venstre, Miljøpartiet Dei Grøne og Kristeleg Folkeparti, samt forslag nr. 3, på vegner av SV, Raudt og Miljøpartiet Dei Grøne.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det blir framstilt nesten som om vi har sett ein dato. Det har vi ikkje gjort. Det vi ber om, er at regjeringa utgreier eit forbod mot gummigranulat, og i ei sånn utgreiing vil ein gje signal om at det kjem. Eg trur at å sitje og vente på at desse forskriftene som no er komne, skal verke, rett og slett tek for lang tid. Det er på høg tid å kome lenger fram i skorne når det gjeld dette enorme miljøproblemet. Det er heller ikkje godt for ungane å skulle leike seg på ein plass og vite at det som føregår der, øydelegg miljøet. Det er ikkje bra for den psykiske helsa og heller ikkje for den fysiske. Eg berre presiserer: Det er å utgreie eit forbod og finne løysingane som pressar på denne prosessen for å få eit forbod så fort råd er.
Andreas Arff (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Mine kollegaer i Fremskrittspartiets energi- og miljøfraksjonen fremmet i november et forslag om å regulere og begrense krafteksporten for å unngå vedvarende og skyhøye strømpriser, noe som også sikrer forsyningssikkerheten i landet vårt. Det ble dessverre ikke behandlet da, men kommer først nå. De siste månedene har vist at vårt forslag virkelig var på sin plass, og dessverre er dette i dag enda mer aktuelt enn noensinne. Strømprisene er skyhøye, krafteksporten er høyere enn i fjor, og vannmagasinenes fyllingsgrad er rekordlave. Det er ingenting usolidarisk i å ta grep for å unngå ødeleggende strømpriser for folk og næringsliv i Norge, og det er ingenting usolidarisk i å sikre Norges forsyningssikkerhet. I debatten så langt kan det synes som at flertallet er mer opptatt av å tekkes EUs interesser enn å ha hjerte og solidaritet for det norske folk og landet vårt – dessverre. Det som også er usolidarisk, er å føre en uansvarlig energi- og klimapolitikk, slik EU og Storbritannia har gjort, hvor man har faset ut kjernekraftverk, gasskraftverk og stabil energi uten at det har vært fullverdige erstatninger på plass. Det er så langt fra solidaritet man kan komme, det er å føre en elendig, hjemlige politikk, og det er å la borgerne i andre land, som Norge, tar regningen. Norge eksporterte 17 TWh strøm i fjor, mens tyskerne la ned tre kjernekraftverk som produserte 30 TWh kraft i desember og i januar i år, midt i en kraftkrise. Før det la de ned elleve kjernekraftverk til og viser ingen tegn til å reversere den dårlige politikken sin, som bidrar til rekordprisene vi nå opplever både i Norge og i EU. Det vi derimot ser, er at det eksporteres mer kraft enn noensinne. Uke 12 i år målt opp mot samme tid i fjor viser at eksporten av strøm er over 25 pst. høyere. Norge eksporterte i fjor i tillegg til 17 TWh strøm også utrolige 1 500 TWh gass til Europa og bidrar enormt til kraftmarkedet der. Det er ikke Norge og Stortingets ansvar å beskytte europeiske land mot konsekvensene av deres egen feilslåtte energi- og klimapolitikk. Fremskrittspartiet frykter, i lys av høye kraftpriser og lav magasinfyllingsgrad, at landets beredskap og forsyningssikkerhet svekkes. Hodeløs klimapolitikk har trumfet fornuftig energipolitikk og forsyningssikkerhet, og resultatet er ødeleggende priser for Norges befolkning. Derfor må krafteksporten reguleres og begrenses så fort som mulig.
Andreas Arff (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
I debatten langt har noen representanter vært inne på det med elektrifisering av sokkelen, og etter 16 år i oljebransjen mener jeg det virkelig er et tiltak som Stortinget nå kan si nei til. Da sparer vi faktisk 10 TWh. Nå sier også EU at gassen er grønn, og da er det underlig at Stortinget ikke kan godta at gassturbiner i Nordsjøen fortsatt kan produsere stabil og god kraft på gass der ute. Vi vil også spare ca. 50 mrd. kr på å ikke elektrifisere. Her er det store gevinster, både økonomisk og i forhold til kraftressursene våre.
Andreas Arff (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Fremskrittspartiets forslag om en strømstøtteordning med full dekning av strømprisen over 50 øre/kWh, fjerning av særavgifter på drivstoff og halv moms på mat, bl.a., vil være et svært godt supplement til dagens lønnsoppgjør, og ikke en innblanding i lønnsoppgjøret, slik det forsøkes å tegne et bilde av her. Ikke bare vil de foreslåtte tiltakene dempe prisveksten, men de vil gi landets innbyggere og næringsliv forutsigbarhet, økt økonomisk handlingsrom og en større tro på framtiden. Inntektene til staten strømmer inn om dagen som følge av svært høye inntekter fra kraft, olje og gass. Norges Banks viktigste virkemiddel for å stabilisere prisveksten og den økonomiske utviklingen i norsk økonomi er styringsrenten. Norges Bank varsler nå hele syv renteøkninger innen 2023 og en boliglånsrente på ca. 4 pst. For en husholdning med 4 mill. kr i gjeld vil dette utgjøre 80 000 kr mer i netto rentekostnader. De foreslåtte tiltakene fra Fremskrittspartiet vil dempe inflasjonen og dempe rentebanen, da det er prisveksten Norges Bank nå forsøker å tøyle. Storting og regjering har ingen betenkeligheter når det gjelder å ha et stort hjerte for andre nasjoner og globale organisasjoner. Vi har et bistandsbudsjett på over 40 mrd. kr, og for ikke mange månedene siden reiste statsminister Støre ned til Glasgow og delte ukritisk ut 14 mrd. kr i såkalt klimabistand. Det er derfor på høy tid at regjeringen nå viser den samme rausheten og det samme hjertelaget for landets innbyggere som for resten av verden. Til slutt vil jeg særlig anmode Arbeiderpartiet, SV, Kristelig Folkeparti og Rødt, som brukte store deler av valgkampen på å snakke om forskjeller og fattigdom, til å støtte Fremskrittspartiets forslag. Disse forslagene vil direkte kutte fattigdom i Norge og gjøre livet enklere for svært mange folk og bedrifter, som nå opplever en stadig mer presset økonomisk hverdag.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-04-21:
Senterpartiet vil bidra til å sikre og skape grønn industri. God krafttilgang og rimelige priser i nord skal være en fordel for hele landet. Her skal det utvikles og videreutvikles industri og framtidsrettede grønne arbeidsplasser. En ny motorvei for strøm mellom nord og sør er ikke løsninga for den strømkrisa folk og næringsliv i sør står oppe i. Dette er en uttalt politikk både fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i nord, og det er en uttalt politikk fra statsråd Aasland. Statsråden var eksempelvis sitert på dette i NRK Nordland i går. Jeg skjønner intensjonen i forslag nr. 10, fra Rødt, og jeg vet at denne intensjonen om å bevare den rimelige krafta i nord til nasjonens beste også er forankret i regjeringa. Industriarbeidsplasser, verdiskaping og gode levevilkår også i nord er godt forankret i Hurdalsplattformen. I Stortinget skal vi nå behandle energimeldinga med den nye regjeringas tillegg før sommeren, og regjeringa har også satt ned en energikommisjon. Sikkerhet, beredskap og rimelig fornybar energi er for viktig til at vi kan kaste det fram som et såkalt løst forslag i denne salen – i hvert fall er det min mening. Jeg skjønner intensjonen, men jeg synes dette forslaget som Rødt har fremmet, ikke tar saka på alvor.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-21:
De absurde strømprisene er et selvpåført samfunnsproblem som regjeringen nekter å løse. Kablene som er bygd, gir import av skyhøye tyske og britiske strømpriser til Norge. Det ble godt forklart i Debatten på NRK på tirsdag. Prisfastsettelsen ved den privatiserte kraftbørsen Nord Pool må ta hensyn til utvekslingskapasitet, altså mye større enn det er fysisk mulig å måke over til England i morgen. Så jo større kabler vi har, desto mer må norske kunder betale utenlandsk pris for å holde kraften her i landet. Med Englands-kabelen og Tysklands-kabelen sist høst gikk altså prisene til himmels. Dette er gull for kraftdirektørene, men det er ikke inntektene fra eksport som er gullegget, det er importen av de høye utenlandske prisene til Norge. 90 pst. av strømmen de produserer, selges i Norge, så hvis strømprisen her øker med 5 øre på årsbasis per kWh, øker overskuddet til kraftprodusentene med rundt 7 mrd. kr i året. Det er ikke eksportinntekter, det er omfordeling, og de som rammes, er folk flest, alle næringsdrivende med strømutgifter og ikke minst også ryggraden i norsk industri, nemlig kraftkrevende industri landet rundt. Denne importen av skyhøye europeiske strømpriser er profitabel for noen få strømselskaper og direktørene, men er en samfunnsøkonomisk katastrofe, og verre skal det bli. Med den nye kabelen som planlegges for å integrere Midt-Norge og Nord-Norge i markedet, vil også de få gleden av å bli integrert i de europeiske strømprisene. Som Morten Andreas Meyer sa i Debatten på tirsdag, vil også de da bli en del av det europeiske prisbildet. Da vil Statnetts inntekter gå opp, trolig også topplederlønningene, men prisene vil gå i taket også i nord. Statsråden sier at vi må løse kraftpriskrisen med mer kraftproduksjon. Han tar feil. Priskrisen skyldes ikke mangel på kraft, men politisk bestemt import av utenlandske priser til et land som er selvforsynt på billig og grønn strøm. Det sier også industrien selv. Fordi vi har bygd så mye kabler, vil mer strøm lett bli pøst ut igjen til Tyskland og England framfor å få ned kraftprisene i Norge. Regjeringen peker på utredninger, men det holder ikke. Det som trengs, er å følge kravet fra fagbevegelsen om politisk kontroll over kraften, dvs. også over kraftprisene.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-21:
Det er snart 1. mai – da skal dere få høre. Det er en ting som statsråden aldri snakker om, tar opp eller svarer på, og det er at prisen på norsk kraft til norske kunder, reflekterer den europeiske kraftsituasjonen, ikke den norske. Det blir aldri nevnt av Arbeiderpartiet. Det er også grunnen til at om så Aasland legger hvert eneste vassdrag vi har, i rør, peprer hver holme og hvert nes med vindturbiner, vil ikke prisen gå ned på norsk strøm, for prisen på norsk strøm til norske kunder fastsettes gjennom Nord Pool av situasjonen i England og Tyskland. Det er fordi Arbeiderpartiet – sammen med Høyre, for all del, og også Fremskrittspartiet og nesten hele sulamitten – har underlagt arvesølvet vårt en både børsbasert og EU-regulert frihandel. Om det er det altså tyst som i graven fra Arbeiderpartiet. Derfor er det helt feil når Aasland ordrett i Debatten på NRK på tirsdag sa at kraftpriskrisen i Sør-Norge må løses i Sør-Norge, og det handler om mer produksjon. Da burde Aasland lese brevet som ble sendt fra IndustriEl den 15. desember på vegne av aktører som Yara og Eramet. De skrev nemlig at problemet er at vi har bygd så mye utvekslingskapasitet at all kraft vi kan frigjøre eller bygge ut, lett forsvinner ut av landet uten å redusere norske kraftpriser. Det er dette som er hovedutfordringen: at Arbeiderpartiet nekter å ta politisk styring over kraftprisene, for det er å utfordre markedskreftene. Det er fullt forståelig at Venstre, Høyre og også Fremskrittspartiet har trøbbel med det. Men at Arbeiderpartiet nekter å ta politisk kontroll også over energiprisene, tror jeg forbauser ganske mange ute i industrien, i fagbevegelsene og ikke minst blant de rød-grønne velgerne. Det er vel og bra med en kommisjon, men det oser kanskje ikke handlekraft av Aaslands kommisjon. Og mens kommisjonen jobber får vi en sommer med rekordhøye strømpriser og en regjering som sitter med hendene i fanget og ikke tar tak i det grunnleggende problemet, som er at prisen på norsk kraft til norske kunder fastsettes av prisene i Europa på grunn av integrasjonen i EUs frie flyt av strøm. En regjering for vanlige folk må ta grep om kraftprisene, og det forventer mange at Arbeiderpartiet snart begynner å ta konsekvensen av.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-21:
Alle som vil kan jo se Debatten og se hva statsråden sa der. Det viktige poenget er vel at Statnett ønsker å integrere Midt-Norge og Nord-Norge i de europeiske prisene gjennom å forsere bygging av nye kabler mellom nord og sør i Norge. Det vil både drenere Nord-Norge for kraftoverskuddet og også gi dem gleden av å betale det tidobbelte eller tredvedobbelte av produksjonskostnaden for strømmen sin. Hvis statsråden mener at man ikke løser disse problemene andre steder enn i Sør-Norge, er naturligvis spørsmålet da hvorfor ikke regjeringen kan støtte forslaget som er levert fra Rødt, om å sette en stopper for planene om å forsere bygging av kabler mellom nord og sør i Norge. Det vil være viktig for å beholde lave priser i nord, og det vil være viktig også for industrien i nord.