May Britt Vihovde (Venstre), 2001-12-04:
Regjeringa har med dette budsjettforslaget vist at det er mogleg å kombinera viktig satsing på auka velferd med lågare skattar og avgifter. I tillegg til auka innsats når det gjeld fattigdomsnedkjemping, rusomsorg, kollektivtrafikk, beredskap mot terror, miljøvennleg energiforsking, utdanning og frivillige organisasjonar, blir skattar og avgifter for privatpersonar og næringsliv reduserte med nærare 12 milliardar kr. Det er viktig for Venstre at Regjeringa med denne heilskapen har sikra at budsjettet har fått både ein god miljøprofil og ein god sosial profil, og at det blir gitt betre vilkår for næringslivet. Større skatte- og avgiftsreduksjonar kjem både privatpersonar og næringslivet til gode. Næringslivet sine frådrag for forsking og utvikling blir utvida, slik at fleire bedrifter kan nyta godt av ordninga. Dobbeltskattlegginga av utbytte og flypassasjeravgifta blir fjerna. Fordelsskatten på bustad blir redusert ved at ein hevar botnfrådraget. Det blir løfta i botn, og om lag 37 000 fleire bustadeigarar slepp skatt. Anslagsvis 1 million skattytarar med låg inntekt får redusert marginal- og gjennomsnittsskatten ved at satsen i minstefrådraget blir auka. Pensjonistskattlegginga blir betre, også med høgare skattefri nettoinntektsgrense. I snitt får kvar skattytar ein skatte- og avgiftslette på ca. 1 800 kr med regjeringspartia sitt forslag. For dei aller lågaste inntektene har samarbeidspartia og Arbeidarpartiet om lag like lettar, mens regjeringspartia gir størst skatte- og avgiftslette for alle inntekter over 126 000 kr. Arbeidarpartiet har i budsjetthandsaminga valt å slutta seg til fleire av våre forslag om redusert skatt for lågtlønte og for pensjonistar. Dette er positivt. Regjeringa foreslår å betra ordninga med opsjonar i arbeidsforhold og dermed ytterlegare forsterka rammevilkåra for næringslivet. Regjeringa gjennomfører også forbetringar i momsreforma, slik at køyreskular og drift av tryggleiksalarmar blir fritatt frå moms. Sem-erklæringa slår vidare fast at fleire helsetenester skal vera unntatt frå moms. Venstre vil arbeida for at alle seriøse, alternative helsetenester skal bli unntatt frå moms, slik anna medisinsk behandling allereie er. Momskompensasjonsordninga for kommunesektoren blir utvida, slik at reinhald kjem med frå 2002. Dermed er vi endå eit steg vidare mot likebehandling av kjøp av tenester frå private og av eigenproduksjon av tenester. Venstre har som målsetting at det skal sikrast full likebehandling, og at det blir gjennomført så snart det lèt seg gjera. Venstre er òg særs nøgd med at dei frivillige organisasjonane får ytterlegare 100 mill. kr og dermed er fullt ut kompenserte for kostnadene ved momsreforma. Utbytteskatten har frå delar av opposisjonen plutseleg nærast blitt gjord til eit spørsmål om ein er solidarisk eller ikkje. Lat meg sitera kva partia uttalte då spørsmålet om dobbeltskattlegginga av utbytte var oppe i Stortinget i 1998: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Sosialistisk Venstreparti, viser til departementets grundige gjennomgang av de negative følger det vil få for norsk økonomi og eierskap hvis man innfører dobbeltbeskatning av aksjeutbytte.Flertallet er enig med departementet når man understreker at en ekstra utbytteskatt vil diskriminere aksjeutbytte i forhold til f.eks. bankinnskudd som ikke beskattes når pengene tas ut av banken. En slik dobbeltbeskatning av utbytte vil dessuten trolig føre til at aksjeeierne velger å tilbakeholde overskuddet istedenfor å betale det ut. Utbytte som deles ut til privatpersoner og andre foretak kan brukes i alternative anvendelser som styrker verdiskapningen og gir bedre samfunnsmessig avkastning.» Dette var haldninga til både Arbeidarpartiet og Senterpartiet inntil for få år sidan. Den gongen var det viktig å ta omsyn til norsk økonomi, norsk næringsliv og norske arbeidsplassar. Nå er symbolpolitikken og det å «ta dei rike» blitt viktigare. For Venstre og dei andre regjeringspartia er framleis omsynet til norsk næringsliv og norske arbeidstakarar det viktigaste.