trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Det som er bakgrunnen for slike Dokument nr. 8-forslag, er dessverre ofte tragiske tilfeller. Slik er det også for det som vi nå behandler. Når det skjer dødsfall, er det en tragisk sak både for dem som har ansvaret i politiet, og selvfølgelig også for oss som samfunn, for det kan tyde på at vi ikke gjør jobben vår godt nok overfor dem som har problemer. Det er det viktig å gjøre noe med. Derfor er det klart at dette forslaget fra representanter for SV og Arbeiderpartiet er et godt forslag, som handler om å ta på alvor den situasjonen som faktisk er i samfunnet vårt. På den annen side synes jeg egentlig litt synd på politiet, som blir satt til å håndheve lover som krever kompetanse som, så vidt jeg vet, ikke gis i politiutdanningen. Det står i politiloven – og jeg bruker mine egne ord istedenfor de ord som er brukt i lovens ordlyd – at man, hvis man har mistanke om at her er det alvorlig, skal spørre: Trenger du hjelp av en doktor eller noen som kan se til deg, har du bruk for medisinsk tilsyn? Og hvis vedkommende svarer ja, så skal han eller hun få det. Hvis ikke de kan svare skikkelig for seg, så skal den som stiller spørsmålene, utøve et skjønn og tenke som så: Vedkommende trenger tilsyn, eller vedkommende trenger ikke tilsyn. Det som må være et problem, er selvfølgelig å vite om vedkommende er på en oppadgående rus eller ikke. Da skal man altså gjennom en kontrollordning, hver halvtime, oppnå kontakt med den personen det gjelder. Jeg tror at det så langt kan ligge en god forholdsregel i dette, for å unngå at det skjer tragiske tilfeller. Likevel skjer det. Det betyr enten at det ikke er godt nok, eller at det ikke går an å sikre seg 100 pst. mot at slikt skjer. Da er det viktig at vi i hvert fall ser på det vi har av prosedyrer og måter å gjøre ting på, og finner ut om det er noe forbedringspotensial. Det mener jeg ligger i det som justisministeren i sitt svar til komiteen har pekt på, at det nå er en full gjennomgang av alt dette, pluss i det som komiteen har vedtatt i sin innstilling. Jeg håper både for politiets del og med tanke på framtiden til den som pågripes og innbringes, at vi kommer enda et lite stykke videre. Personlig er jeg nok av den oppfatning at sider ved det danske systemet kunne være noe å se nærmere på, men jeg er ikke sikker på når alt kommer til alt, om systemet fungerer særlig mye bedre enn det norske, og det vil selvfølgelig koste penger. I denne sammenhengen er det for meg likevel ikke et spørsmål om penger. Det handler om å redde liv, og det handler også om å frita mennesker for dårlig samvittighet for å ha vært med på noe som førte til at et menneske i deres varetekt døde.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Det første og viktigste i den innstillingen som foreligger, er en konstatering av at departementet faktisk inngikk en langsiktig leieavtale 26. april i år, og positiv tilbakemelding fra justiskomiteen på det. Det andre er at man understreker forutsetningen ved avtaleinngåelsen, at departementet vil bruke skolesenteret i Stavern i stort omfang. For det tredje: Hvilke aktiviteter som skal skje i Stavern, vil bli besluttet etter at det har skjedd en gjennomgang av det samlede opplærings- og etterutdanningstilbudet i politiet. Dette har justisministeren skrevet for det første i et svarbrev til komiteen, og for det andre i et skriftlig svar av 16. mai d.å. på skriftlige spørsmål av 13. mai fra komitemedlem Storberget. For det fjerde: Det vurderes etablert et framtidig beredskaps- og øvingssenter for politiet, øvrige nødetater og Sivilforsvaret på nåværende Luftforsvarets skolesenter i Stavern. Dette har justiskomiteen merket seg, og i en uttalelse fra lederen i justiskomiteen, lederen i forsvarskomiteen og saksordføreren for sårbarhetsmeldingen hevdes det i Aftenposten 18. juni: «I mellomtiden» – fram til avgivelse av sårbarhetsmeldingen 22. oktober, min tilføyelse – « har komiteene gitt justisministeren grønt lys til å jobbe videre med bl.a. … utvikling av tidligere militært område i Stavern.» Så til selve Dokument nr. 8-forslaget: Før leieavtalen ble inngått, sonderte justisministeren tanken om leien med partiene i justiskomiteen. Også Fremskrittspartiet ble orientert. Det er merkelig da at det framsettes et privat forslag om det man vet allerede er under arbeid. Jeg tillater meg å stille spørsmålet: Er hensikten å kreve opphavsrett til ideen, slik at Fremskrittspartiet kan ønske resten velkommen etter, slik representanten Ellingsen gjorde forrige mandag i sak nr. 4 om SEFO, også da om et forhold som er i høringsfasen og derfor på det forberedende plan? Det vil være uheldig om politisk konsultasjon skal resultere i at noen prøver på å score politiske poeng ved å være først ute med saken. Det samme vil gjelde om man bruker Gul bok til å komme Regjeringen i forkjøpet. Det handler vel ikke her om å ønske noen velkommen etter? Dokument nr. 8-forslaget kunne ha vært foreslått avvist med den begrunnelse at avtale allerede er inngått, og at departementet skal vurdere bruken av skolesenteret i Stavern. Når komiteen i stedet innstiller på at dokumentet skal vedlegges protokollen, er det for å gi statsråden og departementet full frihet til å vurdere alle de forhold som er relevante for utnyttelse av skolesenteret, med samordningsgevinster som mål.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Når jeg tar ordet en gang til, er det nettopp på bakgrunn av representanten Kvakkestads antydninger om en sendrektig regjering, som egentlig ikke handler om den problemstillingen. Men det handler faktisk om en regjering som spiller såpass åpent at den orienterer partiene i justiskomiteen om noen planer og tanker som den har, og ber om en tilbakemelding på dette. Ganske riktig: Kontrakten ble underskrevet 26. april. Men lenge før den tid, også før 11. april, da Fremskrittspartiet leverte inn sitt forslag, hadde man drøftet disse spørsmålene – og det har foregått samtaler om overtakelse av anlegget i Stavern. Jeg har ikke noe behov for ytterligere kommentarer utover det at fra min side var dette et svar på representanten Ellingsens klare og noe sarkastiske uttrykk om at man ønsket de andre partiene i Stortinget, i justiskomiteen, velkommen etter. Det kan jo tenkes at det ikke handler om å ønske noen velkommen etter, men om å si: Dette har vi orientert hverandre om. Dette har vi jobbet sammen om. Da kunne det vel heller være snakk om å uttrykke at her har vi et felles ønske om en god utnyttelse av et anlegg som er brukbart til mangt og mye.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Det er vel neppe ordet entusiasme som er dekkende når man snakker om å heve strafferammer fra det som til nå har vært lovens høyeste straff, nemlig 21 år, til 30 år. Det er vel med en viss bedrøvelse man i så fall må være med på å innse at vi i en ny tid muligens trenger virkemidler av dette slaget. Nå har representanten Hagen tidligere i kveld uttrykt at han istedenfor å bruke benevnelsen samarbeidsregjeringen kunne tenke seg å kalle den for vurderingsregjeringen. Til tross for det tror jeg nok det er riktig at når man foretar såpass drastiske endringer, eller om man skulle komme til å foreta såpass drastiske endringer som å øke maksimumsstraffen fra 21 til 30 år, er det nødvendig å ha vurdert dette grundig på forhånd. Derfor er det, slik Kristelig Folkeparti vurderer det, riktig at man har sendt denne saken på høring, og at man så i etterkant kan ta stilling ut fra de vurderingene som foretas, på den ene og på den annen side. Det er også slik at vi skulle nødig stemme mot noe som vi kanskje i ettertid ser det kan være nødvendig å gå inn for. Derfor hadde det vært en fordel, hvis det går an med slike forslag som vi har fått oversendt fra Odelstinget til Stortinget, at man gjorde det om til et oversendelsesforslag, så vi slapp å stemme imot det. Men jeg vet ikke hvorvidt det lar seg gjøre. Dersom man gjør det, ville vi i Kristelig Folkeparti iallfall synes det var en fordel. Dersom man ikke gjør det om til et oversendelsesforslag, ser vi oss nødt til – jeg vet ikke om det er et godt uttrykk, men i alle fall – på det nåværende tidspunkt å stemme imot både dette forslaget i sak nr. 17 og det senere forslag, i sak nr. 21, som omtaler noe av det samme.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-19:
Senterpartiet har ingen representant i justiskomiteen, og vi har lyst til å knytte noen merknader til denne innstillingen. Vi støtter innstillingen når det gjelder bestrebelsene for å få ned soningskøen, og vil gi honnør til justisministeren og Regjeringen for at det handles så raskt. Vi støtter også at en tar i bruk Vardåsen leir, og registrerer at det er et enstemmig kommunestyre i Kongsvinger som har gått inn for dette. Imidlertid kunne nok jeg personlig ha tenkt meg at vi hadde hatt en litt annen framdrift i dette. I dag vil det være definitivt slutt for Haslemoen leir i Våler. Jeg tror at den leiren kanskje hadde vært vel så godt egnet til fengsel som Vardåsen. Jeg er også av den oppfatning at vi burde ha behandlet den såkalte sårbarhetsmeldingen, St.meld. nr. 17 for 2001–2002, og sett på hva som skal gjøres i kjølvannet av den behandlingen. En etablering av et eventuelt beredskaps- og sikkerhetsdirektorat ville være interessant i denne regionen, og da ville Vardåsen kunne ha vært et naturlig og meget aktuelt sentrum for de mer tekniske sidene ved det. Vardåsen har avansert kommunikasjonsutstyr og kunne ha vært et senter for kommunikasjon og koordinering når det gjelder beredskap og krisehåndtering. Slik er imidlertid ikke situasjonen, og slik som en har tilrettelagt for dette, bl.a. gjennom en nær kommunikasjon med Kongsvinger kommune, støtter vi innstillingen. Det er også interessant å merke seg at det legges opp til et desentralisert undervisningsopplegg for fengselsbetjenter i Kongsvinger. Det burde være slik at dette utvikles til et permanent undervisningsopplegg, og det ligger godt til rette for dette i Kongsvinger. Jeg håper at det som vil komme på plass i Kongsvinger etter hvert, er en start på noe som kan bli et permanent, desentralisert opplæringstilbud for fengselsbetjenter.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-19:
Det er nærmest tid for en kort merknad, men jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til denne saken. Det er som foregående taler sa, trist at tragiske hendelser skal måtte skje før en tar tak i det. Det har vært flere slike hendelser, og jeg synes derfor det er betimelig at vi har denne saken nå. Jeg vil gi honnør til forslagsstillerne av dette Dokument nr. 8-forslaget, for at vi får satt dette på dagsordenen, får en debatt om det og også får de bedringer som er nødvendige. En kan i media om dagen se at politiet selv setter sine rutiner og sin yrkesutøvelse i fokus, og jeg synes derfor det er riktig at også vi ser på dette spesielle problemet. At det koster mer penger, synes jeg i denne sammenhengen er helt underordnet. Jeg tror for øvrig ikke at gode rutiner og involvering av helsepersonell i denne sammenhengen vil være så veldig merkostnadskrevende. Jeg synes det er en god innstilling komiteen har lagt fram. Jeg håper at arbeidet med utredningen, som Politidirektoratet driver med nå om dagen, skjer raskt, og at en i tråd med det som komiteen anmerker her, kan komme fram til praktiske løsninger som gir større sikkerhet for arrestanter som ikke kan ta vare på seg selv, og som er dårlige på grunn av inntak av f.eks. rusmidler. Det er også viktig det siste som står i forslaget til vedtak: «Forslag til tilsvarende bestemmelser må fremmes for personer som innbringes til barnevernets institusjoner.» Da kan en følge opp både i fengsel og i barnevernsinstitusjonene når det gjelder disse forholdene.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-19:
Her har det vært noe undring internt i justiskomiteen, skjønner jeg, om hvorfor dette forslaget ble fremmet. Jeg er også noe forundret over at en såpass stor sak blir fremmet på en slik måte, uten at den er forelagt politiets ledelse, uten at Politihøgskolen er involvert. Og som hedmarking må jeg jo si at vi har den tro at anleggene både i Nord-Odal og ikke minst på Sæter i Kongsvinger, er brukbare og formålstjenlige. Jeg håper i hvert fall at med den satsing som en nå har innenfor justissektoren i dette området av landet, bør det også være riktig og viktig at en beholder den aktiviteten som er innenfor politiutdanningen, her. Og hvorfor foreta en flytting for flyttingens skyld? Når Stavern-anlegget, dette skolesenteret, er så attraktivt og kan ha en så bred bruksmulighet, må det være mulig å utnytte dette på en riktig og god måte uten at de anlegg som ligger i Nord-Odal og Kongsvinger, blir nedlagt. Jeg synes også det er litt beklagelig at de byggeplaner som er for Nord-Odal-anleggget, nå blir skjøvet ut i det uvisse.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Som det har vært nevnt i denne salen flere ganger, har man et stort problem med soningskøer i kongeriket. Man ser at det spesielt innenfor varetektssituasjonen er problematisk, og man skal heller ikke se bort fra at man med det kriminalitetsbildet man nå ser, kan få en del også lengre straffer. Uansett hvordan man snur og vender på det, vil behovet for flere soningsplasser være akutt, også etter at man har fått på plass Vardåsen leir. Jeg synes det er veldig gledelig og hyggelig at man her ser på alternative løsninger til bare å bygge opp et fengsel helt fra grunnen, og at man tar i bruk deler av det man allerede har. Antakeligvis bør man også se på muligheten for modulbaserte løsninger, eventuelt også om det nødvendigvis må lokaliseres i nærheten av der det er fengsel, eller om man faktisk også kan se muligheten for en form for flytende variant, som man f.eks. har forsøkt i England, og som engelske myndigheter faktisk har gått inn og vurdert å utvide. Uansett er poenget å få tak i fengselsplasser for å få ned køen, og i den sammenheng kunne kanskje en flytende variant – hvor man gikk inn på avtaler på fra fem til ti år – ta en topp, uten at man nødvendigvis måtte bygge mye mer enn det man kanskje på lengre sikt, forhåpentligvis, har behov for. Til slutt vil jeg si at vi er veldig fornøyd med at man også tenker utradisjonelt når det gjelder utdanning av fengselsbetjenter, for det hjelper ikke å ha mange ledige celler hvis man ikke har ansatte til å utføre arbeidsoppgavene. Dette er en modell jeg håper Regjeringen vil vurdere også i en del andre sammenhenger, ikke bare ved Vardåsen leir.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Det er viktig med gode retningslinjer for hvordan man skal håndtere personer som blir innbrakt, og som er ruset. Jeg vet at politiet tar oppgaven alvorlig. Jeg vet også at departementet har gjort en del i forhold til Politidirektoratet med hensyn til disse sakene, men jeg vil likevel si at det er et positivt initiativ forslagsstillerne her har tatt, ved kanskje å legge en enda sterkere grad av føre var-prinsipp til grunn. Den kanskje største forskjellen mellom forslaget som ble fremmet, og innstillingen, er at det i komiteens innstilling står at en ikke bare skal involvere helsepersonell der personene er til fare for seg selv, men også i de tilfellene hvor man anser dem for å kunne få alvorlige helseskader. Utgangspunktet er at det er bedre å involvere helsepersonell én gang for mye enn én gang for lite. Det gjør det også enklere for polititjenestemenn uten helsemessig utdanning å kunne få nettopp denne muligheten også i instruks form om å involvere kompetent helsepersonell, og dermed også kunne få en faggruppe som har kunnskap på området til å ta en del avgjørelser som det naturligvis vil være problematisk for polititjenestemennene å ta på egen hånd.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Først vil jeg si at det er interessant at Kristelig Folkeparti mener at Fremskrittspartiet i denne sammenheng har løpt så fort som mulig for å fremme en sak foran en eventuell sendrektig regjering. Som man her sier, ble en avtale mellom departementene inngått 26. april, og altså slik det framgår av Dokument nr. 8-forslaget, ble dette fremmet 11. april. Så det kunne jo være fristende å spørre om det er Regjeringen, som for å unngå å ta stilling, setter i gang tiltak for å unngå å være positive til Fremskrittspartiets Dokument nr. 8-forslag. Men jeg skal la det ligge. Det som er poenget for oss, er at her sitter man med et forsvarsanlegg som er i god forfatning, og det er faktisk ikke så mange år siden man fikk dette i nettopp den gode forfatningen. Det har vært benyttet som skolesenter tidligere, og er således et særdeles godt utgangspunkt for en samordning av Politihøgskolen. Det er altså slik at i Oslo har man en rimelig spredt undervisning for Politihøgskolen, og alle er klar over at den spredningen ikke gir optimale driftsforhold. Når man da har en situasjon hvor man både har nødvendige undervisningslokaler og treningsfasiliteter, og attpåtil har innlosjeringsmuligheter for studentene, er det underlig at man ikke skal kunne foreslå nettopp dette. Jeg vet at andre debatter i dette hus går på behovet for studentboliger. Her har man muligheten, men man vil bare ikke benytte den. Så til spørsmålet om dette kunne kvalitetssikres, eller at det var noe lett å hoppe på, som jeg forstod Gunn Karin Gjul fra Arbeiderpartiet var inne på. Altså dette har man sett på. Politiet og Politiets Fellesforbund er svært fornøyd med forslaget, og de ønsker å få det gjennomført. Og man har sågar vært på befaring der nede. Så det å påstå at dette er noe man bare hiver fram fordi man synes det er morsomt, håper jeg i hvert fall ikke var det representanten mente. Så en litt annen sak som jeg nok må innrømme jeg synes er litt interessant, spesielt fra Arbeiderpartiets ståsted. Det vi ønsker her, er at Regjeringen skal stille dette til disposisjon for Justisdepartementet, ikke nødvendigvis at Forsvarsdepartementet skal stille dette til disposisjon for Justisdepartementet. Jeg har fått med meg at Arbeiderpartiet fortsatt kjører noen etterkamper i forbindelse med tomtefestespørsmålet. Da fremstår det for meg som underlig at et parti som er opptatt av at man skal ha et eierforhold til noe, ikke ønsker at Justisdepartementet – uansett hva anlegget skal benyttes til – skal stå som eier, men kun ha mangfoldige års leiekontrakt. Om dette er veldig konsekvent, er jeg også noe usikker på. Vi mener fortsatt at her har man mulighet for en helhetlig og god løsning, både undervisningsmessig, treningsmessig og innlosjeringsmessig. Jeg tar herved opp våre forslag.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Jeg blir fortsatt litt forundret når man her prøver å fremstille det slik at det som er problemet, er at man har en regjering som er åpen, og som derfor har samtaler. Og fordi vi har hatt en samtale med en statsråd, skal plutselig våre interne forslagsprosesser stoppe opp. Det er kanskje også forskjell på hvordan Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet ser på denne saken. For Fremskrittspartiet er ikke poenget i seg selv å finne noe å fylle noen lokaler med, finne noen aktiviteter som man kan putte inn i ellers tomme lokaler. Man ønsker her å løse et problem ved Politihøgskolen, og så får man noen lokaliteter som passer som hånd i hanske for dette. Og så er det altså slik at regjeringspartiene ønsker at her skal man ha et direktorat for brann- og eksplosjonsvern eller noe slikt, og eventuelt ha noe opplæringsvirksomhet – jeg vet ikke hva de har planer om å ha der. Det som i hvert fall er klart, er at vi ønsker en spesifikk aktivitet, nemlig Politihøgskolen, og den har vi sagt at vi ønsker å flytte, samlokalisere. Da er det også en fordel at politiets treningsfasiliteter er i så nær tilknytning til Politihøgskolens undervisningslokaliteter som overhodet mulig. Det kan jo hende at Fremskrittspartiet kan ta selvstendige vurderinger og beslutninger, uten at de på forhånd er foreslått av byråkrater i departementene! Jeg vil også ta avstand fra at forslag som ikke er fremmet fra departementene, er å betrakte som lite gjennomarbeidet og dårlig forberedt. Hvordan Kristelig Folkeparti forberedte sine saker da de ikke satt i regjering, vet ikke jeg, men jeg kan i hvert fall garantere at vi har hatt den behandling vi synes har vært nødvendig. Det innbefatter naturligvis den nødvendige gruppemessige behandling, innhenting av informasjon og faktisk også et samarbeid og innhenting av informasjon om hva Politiets Fellesforbund mener i denne saken.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Fremskrittspartiet vil komme til å støtte forslaget når det kommer til votering, men med en annen begrunnelse enn det Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti har i innstillingen. For Fremskrittspartiet er dette et spørsmål om en grunnleggende rettssikkerhet for alle som blir visitert, og slik sett et behov for å kunne dokumentere dette rent bevismessig hvis det skulle oppstå problemer i forhold til om det har foregått en visitasjon eller ikke. Dato for kontrollen, tid, sted og tjenestenummer kan neppe være så tidkrevende å gi at dette skulle medføre noe særlig ekstra saksbehandlingstid. Slik sett ønsker vi å få forslag om dette til Stortinget. Så vil vi naturligvis komme tilbake til den konkrete behandlingen når forslagene blir fremmet, men vi kommer nå til å støtte forslaget for på den måten å få dette brakt fram for Stortinget.
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Denne innstillingen var til behandling i forrige uke, altså på onsdag, og i den sammenhengen var det ingen sterke signaler fra regjeringspartiene om at dette var et forslag de var begeistret for eller hadde noen store planer om å vurdere noe særlig. Da var i og for seg overraskelsen stor, selv om den var gledelig, da statsråden to dager etter behandlingen av saken gikk ut og ville legge denne saken ut på høring, som han sa. Men dette er ikke bare et spørsmål om statsråden ønsker å legge dette ut på høring, for statsråden argumenterte faktisk i denne sammenhengen godt og til en viss grad mye for at forslaget om å heve strafferammen fra 21 år til 30 år som maksimalstraff var et godt forslag som mer eller mindre automatisk burde vedtas. Når Regjeringen på denne måten ikke bare automatisk har lagt noe ut til høring, men også argumentert for at høringsinstansene slik sett burde være positive – argumentert for at på grunn av 2/3-regelen osv. og særlig spørsmålet om de mest grove volds- og sedelighetsforbrytelser bør 30 års fengsel absolutt innføres – håper jeg at regjeringspartiene denne gangen manner seg opp til å stemme for et prinsipp som statsråden har profilert seg på rimelig positivt i media. For det ville vel kanskje være noe underlig om de samme partiene som entusiastisk har sendt dette ut på høring, nå plutselig velger å stemme imot. Men, for å si det slik, det er vel også noe vi i Fremskrittspartiet har blitt vant til.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Dette er en av de sakene som har opptatt meg forholdsvis mye den siste tiden, både på grunn av at jeg er representant fra Hedmark fylke, og kanskje enda mer fordi jeg har tjenestegjort på Vardåsen som idrettsoffiser. Selv om man kanskje ikke skulle tro det, gjorde jeg det for en del år tilbake. På den måten kjenner jeg stedet veldig godt og vet at dette er et fint sted som kan brukes til ganske mye. Når nå Vardåsen først skal bli avviklet, er det viktig å fylle dette stedet med noe. Det var to ting som ble stilt opp mot hverandre. Det ene var et helseprosjekt i en eller annen form, og det andre var fengsel. Dette engasjerte innbyggerne i Kongsvinger ganske sterkt. Det ble satt i gang underskriftskampanjer på begge sider, og hvis jeg husker riktig, var det 3 000–4 000 underskrifter på hver side. Men når det ikke ble helse, synes jeg det er helt greit at det blir fengsel, og at man kan bruke området til den virksomheten som man trenger. På den måten vil jeg rose komiteen for et raskt og godt arbeid. Det jeg som forsvarspolitiker er opptatt av, er det som står på side 2: «Komiteen presiserer at det ved etableringen av fengselet må tas hensyn til de militær- og kulturhistoriske anlegg av nasjonal verdi som er i nærområdet til Vardåsen og et fremtidig fengsel.» Jeg synes det er bra at komiteen har skrevet det. Det som det gjelder for innbyggerne, er at man får en grundig informasjon, for det er klart at det skaper litt usikkerhet i et forholdsvis lite sted at man skal få et fengsel i nærområdet. Informasjon er derfor viktig. Ellers registrerer jeg også at de som har jobbet på Vardåsen, får mulighet til nytt arbeid i forbindelse med fengselet. Så summa summarum synes jeg dette ser bra ut. Ellers har jeg for så vidt en liten bønn jeg også, om eventuelt flere fengsler til Hedmark. Det er jo flere militære anlegg som skal nedlegges i Norge, bl.a. Haslemoen, selv om det ligger to år fram i tid – 31. juli 2004. Jeg er vel ikke helt overbevist om at soningskøene er borte til den tid, så det kan være noe å vurdere å ha Haslemoen som et fremtidig sted å plassere den type klientell.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Jeg er meget tilfreds med at denne saken nå har kommet så langt at vi inviteres til å gjøre vedtak om å omgjøre Vardåsen leir til fengsel – med en rask oppstart. Det er snart ti måneder siden Kristelig Folkeparti i sin pressekonferanse på Kongsvinger startet den politiske prosessen i denne saken. Ettersom jeg var medlem av justiskomiteen i forrige periode, var jeg med på behandlingen av kriminalomsorgsmeldingen. Jeg vil sitere tre «blå bokser» fra St.meld. nr. 27 for 1997-98, Om kriminalomsorgen, som på en kortfattet og god måte viser retningen i kriminalomsorgens arbeid. Det gjelder visjon: «Aktiv kriminalomsorg – tryggere samfunn.» Om virksomhetsideen: «Kriminalomsorgen er samfunnets straffegjennomføringsapparat.Straffen skal gjennomføres på en måte som sikrer samfunnet og gir domfelte best mulige forutsetninger for en kriminalitetsfri tilværelse. Arbeidet i kriminalomsorgen skal være preget av rettssikkerhet og høy faglig standard.» Når det gjelder hovedmål: «Kriminalomsorgen skal gjennomføre de reaksjoner som besluttes av påtalemyndigheten eller idømmes av domstol.Kriminalomsorgen skal legge forholdene til rette for at lovbryteren skal kunne gjøre en egen innsats for å endre sitt kriminelle handlingsmønster.» I tillegg vil jeg legge til viktigheten av at det er balanse i straffesakskjeden, mellom politi, domstol og kriminalomsorg. Nå ser vi at manglende soningsplasser er en propp i det systemet og gir en ubalanse som er meget uheldig. Det er viktig at de som blir dømt, så raskt som mulig får sonet sin straff og kan starte på nytt som gode samfunnsborgere. Vardåsen har mulighet til å bli et fengsel som på en god måte kan ivareta hovedmålet og legge forholdene til rette for at lovbryteren skal kunne gjøre en egen innsats for å endre sitt kriminelle handlingsmønster. Det ligger godt til rette for en god start på livet etter soning. Informasjon til lokalbefolkningen er fortsatt viktig. Til tross for at vi har hatt et fengsel midt i byen i ca. 130–140 år, har debatten vist at den åpne, positive dialogen som har vært de siste ukene, bør fortsette. Et godt utgangspunkt kan være det som ligger til grunn for det arbeidet som gjøres i kriminalomsorgen, hvor kriminalomsorgsmeldingen i sin tid var ett av de punktene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2002-06-19:
Selv om regler for behandling av berusede personer som innbringes til politiarrestene, har blitt forbedret de siste årene, har det skjedd tragiske dødsfall i arrestene. I 2002 ble det innbrakt omtrent 18 000 personer til politiarresten i Oslo. I dag er det en plikt å vurdere om det foreligger behov for legetilsyn ved innbringelse av berusede personer til politiarresten. Politiinstruksen § 9-4 fastsetter at personer som innsettes i arrest, skal ha forsvarlig tilsyn og så vidt mulig anbringes slik at de ikke kommer til skade eller utsettes for unødige lidelser, og slik at de ikke kan påføre andre skade. Arrestantene skal inspiseres hver halvtime, med mindre omstendighetene tilsier hyppigere tilsyn. Tidspunktet for de enkelte inspeksjonene og resultatet av disse skal anmerkes i vaktjournalen. Selv om vi har tillit til at politiet utfører disse kontrollene, mener en enstemmig komite at det likevel er behov for å gå gjennom regler, instruksverk og rutiner for politiets håndtering av arrestanter i politiarrestene, og derfor støtter vi Politidirektoratets arbeid for å bedre dette. Komiteen mener også at andre tilsyn og kontrollordninger vil kunne bidra til bedring av sikkerheten, i tillegg til at nødvendig helsepersonell involveres. Høyre tror at et viktig bidrag til at tilsynet med arrestanter i politiarrest kan bedres, er at andre virkemidler, som f.eks. kommunikasjons- og overvåkingsutstyr, vurderes, slik at vi kan få et mer helhetlig tilsyn som kan ivareta dette på en bedre måte. Komiteen mener videre at det er nødvendig at Politidirektoratets utredning skjer så raskt som mulig, slik at behovet for endringer og ressursbruk vil bli vurdert. Komiteen vil også understreke hvor viktig det er med politiets kontroll av de innbraktes tilstand i politiarrestene. På bakgrunn av dette går derfor en enstemmig komite inn for at Regjeringen fremmer nødvendige endringer i politiloven, slik at nødvendig helsepersonell involveres ved innbringelse av personer til politiarrest, som med rimelig grunn kan anses for å kunne få alvorlige helsemessige skader grunnet inntak av rusmidler.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Det er da merkelig at presidenten ikke har funnet det på sin plass å kommentere det før, men jeg tar det i hvert fall til orientering. Når det gjelder denne saken, skal jeg være kort. Det er ikke noen vits i at vi driver og drar ut taletiden så vi blir sittende her til klokken fem i morgen tidlig. Men jeg tror det er viktig å påpeke at dette var et forslag som SV kom med på bakgrunn av en rekke tilfeller hvor mennesker har dødd i fyllearresten, og en jente som døde etter at hun var hentet av barnevernet og satt på isolat uten legesjekk. Jeg tror det er viktig for politiet å slippe å ta et så stort ansvar som de har tatt hittil. Det må føles helt forferdelig som politibetjent, som ofte til og med er under press, å skulle ta en avgjørelse som kan medføre store konsekvenser. Det som er viktig, er at vi lar dem få slippe å ta det ansvaret, og at vi heller nå sørger for skikkelig gode rutiner som gjør at helsepersonell blir brakt på banen. Det er jo slik at mennesker som er overstadig beruset, og hvor det kan være fare for alvorlige helseskader, ikke hører hjemme i fyllearresten, men på legevakten. Dette er vi veldig glade for at vi fikk en enstemmig komite med på.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Jeg syns ærlig talt det er noe man godt kan ta på bakrommet, bilateralt, og noe jeg faktisk syns ikke det er nødvendig å trekke inn i denne salen – sånn at dette møtet tar enda lengre tid. Når det er sagt, forstår jeg godt at Fremskrittspartiet er sure på Regjeringa på grunn av at den fremmer sitt forslag om 30 års fengsel etter at den har avvist Fremskrittspartiets forslag. Det syns jeg er en uryddig framgangsmåte. Men det er en grunn til at SV i denne salen har støttet noen av de forslagene som går på å vurdere saker og ting, for det hender nemlig at det kan være en fordel å se hvilke konsekvenser de forslagene vi vedtar, har, og da føler i hvert fall jeg et ansvar for at de konsekvensene skal være skikkelig belyst. Det gjelder f.eks. SEFO-ordningen. Vi var enig med Fremskrittspartiet i den kritikken som de la fram, men vi mente at det var et poeng at dette skulle vurderes på en ordentlig måte. Det samme gjelder i forhold til forslaget om flytting av Politihøgskolen til Stavern. Jeg har vært i kontakt med de som jobber på Politihøgskolen. De føler seg oversett i den prosessen. De har lyst til å være med på den prosessen, og det forstår jeg godt, for det er faktisk deres arbeidsplasser det også er snakk om. Det mener jeg vi må ta på alvor.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Tidligere har jeg sagt at vi ønsker å gjøre dette om til et oversendelsesforslag. Det vil vi ikke lenger. Nå er vi forferdelig glade. Jeg må si at jeg syns dette er en kjempefin dag! Tusen takk til representantene fra Fremskrittspartiet. Dette syns jeg er veldig fint. Dette handler om grunnleggende rettssikkerhetsprinsipper. Det dreier seg om muligheten til å undersøke hvorvidt politiet går spesielt etter bestemte grupper på grunnlag av fordommer som man måtte ha, og som man ikke nødvendigvis på en måte har med vilje, eller om vi tvert imot kan fastslå at dette ikke skjer. Men det er viktig å få dette på plass, slik at vi har muligheten til å kontrollere det i etterkant. Det syns jeg er fantastisk.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Jeg synes denne debatten har tatt en underlig vending. Når det er foreslått å legge Politihøgskolen til Stavern, er det ærlig og oppriktig ment, bl.a. ut fra at anlegget nå skal nedlegges. Det er siste kull av befalsskoleelever som går der nede nå. Og som representanten Kvakkestad nevnte, anlegget er helt up to date, det er modernisert, det er lagt ned masse penger der. Forslagsstillerne har ment at dette anlegget burde kunne brukes til noe som var formålstjenlig. I den anledning kontaktet vi ledelsen på Politihøgskolen og som det ble nevnt, Arne Johannessen, leder av Politiets Fellesforbund. Han var til stede der nede og uttrykte at stedet egner seg som hånd i hanske til Politihøgskolen. Lokalitetene er up to date, det er lagt inn dataanlegg, det er boligenheter, det er muligheter for å drive f.eks. trening i undervannssøk, det er skytebaner – det er i det hele tatt alt mulig som politiet ønsker seg . Alt var der, som Arne Johannessen uttrykte det. Det var oppriktig ment fra vår side at dette måtte kunne brukes til noe mer enn bare å bli nedlagt, eventuelt solgt til andre aktiviteter som det absolutt ikke egner seg for. Når det er sagt, må en også peke på at beliggenheten til Politihøgskolen i dag – den er fordelt på tre steder – ikke er formålstjenlig. Det er ikke samfunnsøkonomisk overhodet. Dette forslaget vil gi en samfunnsøkonomisk gevinst som jeg synes man bør vurdere. Vi har bedt om at justisministeren vurderer dette opp mot sitt eget forslag, og det kan jeg ikke se er gjort i noen stor grad. Det samfunnsøkonomiske kan jeg ikke se ligger til grunn her. Og hva med f.eks. arbeidsplasser? Stavern er et lite sentrum. Når nå skoleaktiviteten for Forsvaret blir nedlagt der, blir mange arbeidsplasser borte. Hva med det, og hva med forslaget fra justisministeren når det gjelder aktiviteten der? Vil det være samfunnsøkonomisk? Vil det gi arbeidsplasser, og vil det gi den aktiviteten og den fordelen som det vil være å ha en politihøgskole der?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
President! Vi skal stemme imot.
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-06-19:
Det er faktisk flere enn Fremskrittspartiet, og da særlig regjeringspartiene, som bekymrer seg for økende grov vold og kriminalitet, og særlig for alvorlighetsgraden av kriminaliteten. Under Verdensbankens møte i Gøteborg utspant det seg rene gateslagsmål – det er riktig. Det samme har vært tilfellet ved lignende arrangementer andre steder i Europa og i USA. Men jeg vil ikke som Fremskrittspartiet forskuttere gateslagsmål i Oslo. At Sverige opplevde regelrette gatekamper, tilsier ikke at Norge vil gjøre det samme. I Sverige er faktisk myndighetenes håndtering av disse demonstrasjonene både før, under og etter, blitt satt sterkt søkelys på. Det er riktig at man skal være godt forberedt. Demonstrantenes eventuelle aggresjon stagges ikke mer effektfullt av vannkanoner enn av et godt politimessig forarbeid, deriblant trening, kontroll – gjerne grensekontroll og overvåkning – og selvfølgelig oversikt over detaljene rundt menneskemassene. Vannkanoner er lite fleksible, noe demonstrantene faktisk er – de er svært fleksible. Det er sommer og varmt, jeg trenger ikke nevne mer for at omverdenen skal forstå at uroelementenes tilfluktssteder faktisk er vær- og temperaturavhengig ved bruk av vannkanoner. Så gjelder det Kvakkestads påstand om at fredsprisjubileet og den årlige fredsprisutdelingen ikke var store arrangementer sammenlignet med det arrangementet som skal være de tre dagene til uken. Under fredsprisjubileet var jo faktisk verdens toppledere til stede – både Clinton og Putin var til stede. Det var også forsøk på demonstrasjoner, men politiets effektive håndtering i forkant av arrangementet gjorde at man ikke fikk de store demonstrasjonene som man hadde forventet. Jeg vil også nevne fredsprisutdelingen da Arafat, Peres og Rabin mottok fredsprisen. Da var det også et godt forarbeid fra politiet. Noe lignende hadde vi da Begin og Sadat fikk fredsprisen enda tidligere. Det ble sagt her av Kvakkestad at vi ikke er enige med Fremskrittspartiet. Vi er jo enig. Regjeringspartiene er jo enig. Vi er tilhengere av bruk av pepperspray og teleskopiske batonger. Vi er jo ikke uenig i det, så jeg vil si at det er en virkelighetsoppfatning som er litt uriktig. Man bør heller angripe de partiene som faktisk er uenig, og det er jo Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. De ønsker ingen av disse tiltakene, verken vannkanoner, teleskopiske batonger eller pepperspray. Vi har sagt at pepperspray og teleskopiske batonger er gode og effektfulle virkemidler i forbindelse med den konferansen som skal være i Oslo til uken. Så vil jo ettertiden fortelle oss om det var riktig eller galt. Vi har stor tro på at det forarbeidet og den planleggingen politiet gjør, også selvfølgelig har stor betydning for den kontrollen man har over det arrangementet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2002-06-19:
Det Dokument nr. 8-forslaget som ligger her i dag, er jo ganske aktuelt. Det er en viktig debatt hele tida hvordan politiet kan balansere rettssikkerhet og hindre overgrep, men også at vi har systemer som gjør at overgrep heller ikke kan skje andre veien. Alle er enige om at ytringsfriheten er en av de viktigste liberale rettigheter vi har. Det er viktig at også politiet har som oppgave å ivareta den. Mandag står Oslo overfor en stor utfordring. Jeg har stor tro på at Oslo-politiet klarer å ta den utfordringa på en bra måte. Vi har en ganske bra «rating» på hvordan norsk politi takler slike situasjoner i forhold til andre internasjonale politi. Jeg tror også jeg er enig med tidligere talere om at trening er bedre enn våpen, og man vet jo litt om hva som kommer. Den eneste demonstrasjonen som har gått litt annerledes enn man forventet, var vel den hasjdemonstrasjonen der man ikke var forberedt på hva som kom. Det som er mitt poeng, er at ungdom i dag deltar mye mer enn før. I den siste NOVA-rapporten, om ungt engasjement, har forsker Guri Ødegård bevist at ungdom i dag deltar mye mer enn før, men de deltar på andre måter. Demonstrasjoner er bl.a. en av uttrykksmåtene for ungdom i dag. Da er det viktig at man får en positiv opplevelse av hvordan samfunnet tar imot meningsytringa, og også at man får en positiv opplevelse av at dette er en måte man kan komme fram med sine meninger på. Jeg er jo et barn av 1980-tallet – det har jeg innrømmet i en tidligere debatt i dag – og da vet jeg hvor viktig politiets rolle på dette området er. For jeg husker at det på 1980-tallet nærmest var gateslag mellom Blitz, Fremskrittspartiet og politiet, mens jeg, som studerte i Trondheim, opplevde at politiet arrangerte fotballkamp mellom UFFA-huset og Fremskrittspartiets ungdom.
Trine Skei Grande (Venstre), 2002-06-19:
Jeg hadde egentlig bare tenkt å komme med en stemmeforklaring for Venstre, men etter innlegget til Kvakkestad kan det kanskje være litt opplysende for andre også. Vi i Venstre har stor sans for intensjonen bak forslaget. Det er helt klart at det f.eks. er veldig mange innvandrerungdommer her i byen som av og til føler seg litt herjet med i forhold til å bli stoppet og kontrollert. Jeg kjenner veldig mange som har opplevd det. Men akkurat nå har politiet innført en handlingsplan mot rasisme som jeg har stor tro på, og som jeg tror at man kan gjennomføre. Så det er vår holdning på akkurat det området. Når det gjelder selve forslaget om kvitteringsordning, er jeg kritisk til at den eneste og beste løsningen er en kvitteringsordning. Det som nå prøves ut i en rekke andre land, er en protokollordning, som fører til at man med mindre byråkrati kan ivareta den samme rettssikkerhet. Det betyr at man ikke får en kvittering på stedet, men man kan få utskrift av protokoll som politimenn fører på stedet, f.eks. ved ransaking. Da vil man kunne oppnå det samme som man gjør med en kvitteringsordning. Men det viktigste som jeg ser, er at vi får en handlingsplan som virker, og det er jeg veldig glad for at justisministeren har satt i gang med. Jeg håper at vi også kan se på andre måter å ivareta rettssikkerheten på enn bare denne kvitteringsordningen, som vi ikke har sett har funket noen andre steder.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2002-06-19:
Representanten Rolf Reikvam gjorde et poeng av at fire obligatoriske fag tilsier at flertallet har liten tillit til studentene og institusjonene. Nei, det er snarere tvert imot, representanten Reikvam! Vi beholder hovedmodellen med to år med obligatoriske fag og to år med valgfrie fag, på samme måte som SV faktisk har innrettet sin modell. Det innebærer stor tillit og gir stor frihet til både institusjoner og studenter. Det er heller ikke slik at faget «profesjonskunnskap», inkludert det å være lærer og leder, skusles bort – også der tvert imot. Det sies eksplisitt fra flertallet at dette skal tas inn i faget pedagogikk med samme omfang som det Regjeringen har foreslått. Og hva med faget pedagogikk? Er ikke nettopp dets hovedinnhold å gi en god innføring i det å være lærer, det å være leder i klassen? Det må jo være et av hovedelementene i pedagogikkfaget som blir understreket med flertallets holdning og påpekning. Ellers syns vi det er hyggelig for både Regjeringen og statsråden å kunne registrere den brede tilslutning og de mange gode utsagn som kommer også i Stortinget om den nye lærerutdanningen. Representanten Skei Grande var inne på at det var nødvendig med endring i tankegang og holdninger, og at kanskje de som hun hadde opplevd minst hadde evnet å ta dette innover seg hittil, nettopp var de som driver utdanning av lærere. Nå går det jo minst fire år før vi får nye lærere ut med denne nye utdanningen. I mellomtiden skal både de som er inne i lærerutdanningen som studenter, og de som er fagfolk i lærerutdanningsinstitusjonene, utøve sitt yrke – både i disse fire årene og i tiden som kommer. Jeg syns statsråden har en stor oppgave med å spre det gode budskap om at man nå går inn i en situasjon i norsk skole hvor det er lov å ta initiativ, hvor det er ønskelig med alternativ pedagogikk, hvor det er ønskelig og lovlig med alternativ organisering, og hvor det – fremfor alt – er ønskelig med ulike utviklingsprosjekter. Man går bort fra sentralstyring via rundskriv og direktiver og over til å slippe den enkelte skole og enkelte institusjon fri. Det går nettopp på endring i tankegang og holdning. Min oppfordring til statsråden er: Begynn med lærerutdanningsinstitusjonene – spre det gode budskap til dem som skal forme fremtidens lærere! Da vil vi nå det målet som det store og brede flertallet er enig om, på en enda bedre og raskere måte.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2002-06-19:
Jeg skylder å gjøre oppmerksom på overfor representanten Ursula Evje at hun bør lese hele innstillingen med merknader fra flertallet. Da får hun også med seg at «profesjonskunnskap legges inn som et ledd i den obligatoriske pedagogikkundervisningen» osv.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Arbeiderpartiet og Høyre er enig i hovedinnretningen på viktige områder i den framtidige lærerutdanningen, og selv om Regjeringen går på noen få nederlag i dag når det gjelder obligatorisk KRL-fag og førskolelærernes mulighet til å arbeide i 1. klasse, så har store deler av meldingen til statsråden fått sin klare tilslutning i Stortinget. Det største nederlaget kan vi vel si at Kristelig Folkeparti får i dag, som også representanten fra Senterpartiet var inne på i sitt innlegg. I mitt hovedinnlegg var jeg inne på betydningen av lønnsløftet på 50 000 kr, som regjeringen Stoltenberg klarte å få til. Dette har selvfølgelig gjort sitt til at læreryrket er blitt mye mer attraktivt, men selvfølgelig vil også en forbedring og styrking av lærerutdanningen i seg selv ha betydning. Mitt spørsmål til statsråden går på om vi med henne i statsrådsstolen kan forvente at hun følger opp med økonomiske virkemidler i forhold til de intensjonene hun selv har lagt i meldingen. Så langt vet vi at Regjeringens svar til Skole-Norge har vært at det kun er privatskolene som har fått større økonomiske ressurser, og som Regjeringen ønsker å bruke penger på i framtiden. Jeg har også lyst til å utfordre statsråden på det jeg var inne på i mitt innlegg, om det virkelig er slik at hun mener at det ikke er noen sammenheng mellom den totale ressursbruken og resultatene i skolen? Og da nytter det ikke igjen å komme med OECD-statistikken om at Norge er på topp i forhold til de undersøkelsene OECD har gjort med hensyn til skolen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Tre små ting – og først: Når Utdanningsforbundets leder Helga Hjetland snakker om «skolebom» – og det gjør hun i disse dager – skal man lytte. Og det hun fortsetter å snakke om, er at hun bl.a. ser for seg et ledelsesfag, riktignok kaller hun det «profesjonsfag», men jeg tror faktisk det er et ledelsesfag hun snakker om. Er det ikke en svekkelse av denne meldingen når det forsøket som Regjeringen gjør med å legge inn et slikt profesjons- eller ledelsesfag på ti studiepoeng, blir saldert vekk under behandlingen i komiteen? De to andre tingene går på utdanningens lengde og det obligatoriske kontra valgfriheten. Vi har altså innført gradsstruktur med 3+2=5 år. For denne viktige utdanningen velger vi et avvik i negativ retning. Er ikke det en svekkelse? Er ikke det et betenkelig avvik fra en hovedstruktur vi nå har innført, som er en del av Kvalitetsreformen? Når vi også øker valgfriheten for dem som skal gjennomføre denne viktige utdanningen, er ikke det også en svekkelse? Når det gjelder utdanningens lengde og graden av valgmulighet i et så viktig studium, har man sett mot naboland? Har man sett mot andre OECD-land enn dem man finner i Skandinavia? Er det internasjonalt belegg for å velge en slik løsning når man ser mot de land som har langt bedre læringsresultater enn det Norge kan fremvise? Er det internasjonalt belegg for å velge en relativt kort utdannelse på tvers av en hovedmodell som nettopp er innført, og med stor grad av valgfrihet for studentene i lærerutdanningen, når vi samtidig tar innover oss at tingene slett ikke står bra til når det gjelder læringsresultatene i norsk skole?