trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2008-04-09:
La meg bare få lov til å si at jeg tror det er viktig at vi i fellesskap faktisk klarer å finne de midlene som gjør at vi kommer i havn i 2010. Kunnskapsmangel bør ikke være årsaken til at prosessen stopper opp, ei heller en unnskyldning i forhold til det. Det vil alltid være mange krefter som ønsker å bruke den typen unnskyldning. Vi har fra Høyres side vært opptatt av at en del av de generelle kuttene som har vært i basisbevilgningene til høyere utdanning og forskningsinstitusjoner, også har en indirekte virkning, i form av at det bygger ned basisforskningen, som er bakgrunnen for noe av dette. Det hadde vært fint om vi kunne ha fått en total oversikt over hvor man nå føler at kunnskapsmangelen er, hvilke fagmiljøer som bør styrkes, for at vi fremover også kan ha en skikkelig forvaltningsplan, og at revisjonen ikke blir begrenset av kunnskapsmangel på det tidspunktet.
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2008-04-09:
Mitt spørsmål dreier seg om soner i nord: «Havretten gir Norge ansvaret for å utøve fiskerijurisdiksjon i Fiskevernsonen ved Svalbard. Nordlys melder at den russiske statlige fiskerikomiteen har fått ressurser til å sende 2 fartøy bemannet med styrker fra FSBs grensevaktstyrker, tilsvarende norske kystvaktstyrker, for inspeksjon av russiske fiskefartøy i vernesonen. Russerne har rett til å kontrollere egne fartøy i andre farvann. Hvordan vurderer Regjeringen et slikt tiltak fra russisk side i forhold til Norges rettigheter og plikter i egenskap av kyststat?»
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2008-04-09:
Takk for svaret. Jeg deler for så vidt fullt ut vurderingen av vårt forhold til dette. Under temaet havrett og vårt forhold til naboland er også delelinjespørsmålet i Barentshavet viktig. Selv om naboskapspolitikken er i utvikling og samarbeidet med Russland er bredere enn tidligere, er det klart at Norge vil være tjent med en løsning av den tvisten. Kort tid etter regjeringsdannelsen uttalte utenriksministeren til VG - det var den 10. november 2005 - følgende: «Enighet er innenfor rekkevidde. Så mye kan jeg si.» Er dette fortsatt utenriksministerens vurdering?
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2008-04-09:
Det var nesten så en ble fristet til å si at hver dag bringer oss én dag nærmere evigheten. Men nå skal jeg ikke bli lyrisk her. Norge og Russland har lagt ulike prinsipper til grunn for et løsningsforslag i delelinjespørsmålet. Så vidt jeg forstår, angir FNs havrettskonvensjon håndtering av slike grensespørsmål innenfor territorialavgrensningen. Arbeides det fra Regjeringens side også med å få videreutviklet internasjonalt regelverk - om det er i FN eller andre sammenhenger - på dette området, slik at det kan bli en støtte i grensetvister mellom økonomiske soner og også på sokkelen utenfor territorialgrensen?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-04-09:
Jeg skal glede mine tilhørere med følgende spørsmål til utenriksministeren: «Skal ambisjonene om økt forståelse og samarbeid mellom Norge og Russland oppnås, må pressen i begge land få anledning til å tilby mer informasjon om samfunnsutvikling, økonomi og politikk. Journalister som ønsker å reise fra Norge til Russland, og delvis også omvendt, møter dessverre større byråkratiske hindringer for å få visum enn turister. Hva gjør Regjeringen for å lette journalisters bevegelsesfrihet i begge retninger?»
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-04-09:
Takk for svaret. Jeg synes det er positivt det utenriksministeren sier. Jeg vil spesielt rette et fokus mot multivisum, som er et steg i veldig riktig retning, og ikke minst at man fjerner en del av vilkårligheten. Én ting er å få adgang til Russland, noe helt annet er hvem man får adgang til å treffe som journalist, og hvor man får adgang til å reise innen Russland. Spørsmålet mitt går videre, som en oppfølging: Hvordan ser utenriksministeren på de begrensninger som legges på norske journalister, både når det gjelder hvem man får lov til å treffe, og hvor man får lov til å reise i Russland?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-04-09:
Jeg er meget positiv til deler av utenriksministerens kopling mellom pressefrihet, ytringsfrihet, menneskerettigheter og demokrati - som alle er svært viktige for å ha et sivilt samfunn som bygger på rettsstatens prinsipper. Vi ser dessverre at menneskerettigheter er under press, ikke bare i Russland, men i stadig flere land. Vi ser eksempler fra Tibet, hvor man nærmest blir nektet å la informasjon komme ut av landet, men likevel siver den heldigvis ut. Vi har eksempler fra Tsjetsjenia innenfor Russlands grenser, hvor journalister har vært nektet adgang i perioder med store konflikter. I Irak har vi bl.a. sett at USA har ønsket én type informasjon, og så latt journalister følge deres operasjoner tett, mot at de da skal rapportere fra hva de ser, nærmest ut fra amerikanernes øyne. Viktigheten av å kunne få fram informasjon ut fra et uhildet journalistisk perspektiv deler jeg fullt og helt.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsknings- og høyere utdanningsministeren: «Antallet utenlandsstudenter går fortsatt ned, i strid med intensjonene i Kvalitetsreformen. På verdensbasis blir det flere studenter som tar utdanning utenfor hjemlandet. Økonomiske forhold er nok én viktig årsak til nedgangen i antallet utenlandsstudenter. Regjeringen hevder de vil satse på flere utenlandsstudenter. Hvorfor har ikke statsråden foreslått endringer i finansieringsordningene for utenlandsstudenter slik at alle, uansett økonomi, skal få mulighet til å ta en helgradsutdanning i utlandet?»
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg vil takke for svaret. Svaret var mye mer omfangsrikt enn det spørsmålet var, fordi dette spørsmålet dreier seg om gradsstudenter/helgradsstudenter i utlandet. For noen er finansieringsordningen god, for andre er den det ikke. De studentene som særlig faller utenfor dette gode finansieringssystemet som statsråden skryter av, er f.eks. de studentene som ønsker å ta en bachelorutdanning som i noen land har et fireårig løp istedenfor et treårig, som det vanligvis er i Norge. Det er en rekke land som har et fireårig løp. Da er ordningen slik at de ikke får støtte til fire, men tre år av dette utdanningsløpet. Denne regjeringen har hevdet at det har vært viktig å sørge for at flere studenter skal få lov til å ta helgradsstudier i utlandet. Da synes jeg det er underlig at man skryter av en ordning som vitterlig ikke er god nok. Min direkte utfordring til statsråden vil være: Vil statsråden nå sørge for at studenter som vil ta fireårig bachelor i utlandet, får det finansiert?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg vil takke for svaret nok en gang. Jeg er ikke spesielt glad for innholdet, og jeg synes det er underlig at man fra Regjeringens side prioriterer mastergradsstudenter og delgradsstudenter, mens bachelorgradsstudenter som vil ta en hel grad i utlandet, skal prioriteres bort. Det er også i strid med det departementet tidligere har sagt om bl.a. en strategi de har gjennomført i samarbeid med den amerikanske ambassaden, hvor man har jobbet aktivt for å bidra til å øke utvekslingen mellom USA og Norge. Da er det såkalte «freshman year» en av de problemstillingene som departementet tidligere har vært tydelig på at de vil bidra til å løse for studentene. Og det er en enkel måte å løse det på, og det er å gi finansiering for «freshman year». Jeg forstår at denne statsråden har en annen holdning enn hennes forgjenger. Jeg vil gjerne be statsråden utdype hvorvidt departementet nå har snudd, slik at man ikke skal bidra til å finansiere «freshman year».
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Fra og med våren 2008 blir det innført en ny eksamensordning i norsk for grunnskolen der eksamen i både bokmål og nynorsk skal avlegges på samme dag. Flere studenter, lærere og Noregs Mållag har uttalt seg kritisk til denne endringen, og Noregs Mållag sier i en uttalelse at de tror denne endringen vil føre til mer blanding av de to skriftspråkene. Mener statsråden at det er en styrking av norskfaget at eksamen i bokmål og nynorsk avholdes på samme dag, og er statsråden bekymret for at elevene kan bli språkforvirret?»
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg vil takke statsråden for et meget godt og konstruktivt svar. Jeg er selvfølgelig klar over hva Stortinget har vedtatt, men det er ikke bestandig Stortingets vedtak i praksis vil føre til forbedringer for dem vedtakene gjelder. Derfor er jeg veldig glad for at statsråden vil iverksette en rask evaluering. Det har kommet mange innspill, og ett av innspillene har kommet i et åpent brev fra elevrådet ved Sunndal Ungdomsskole der det heter: «Det er vanskelig å skrive to stiler på en dag.(…) Det er vanskelig å omstille seg fra hovedmål til sidemål og omvendt, og det hele resulterer i en «smørjetekst» som er skrevet på en blanding av to forskjellige skriftspråk.(…) Tekstene blir dårlige og mindre sammenhengende.» (…) (…) Det at statsråden nå iverksetter en rask evaluering, er en stor fordel. Betyr det at statsråden deler min bekymring for språklig sammenblanding med en felles eksamensdag?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg er glad for at statsrådens grunnholdning er at Stortingets vedtak skal følges opp, og derom er det ingen uenighet mellom spørreren og svareren. Et annet alternativ i en sånn sammenheng: Hvis nå denne evalueringen skulle vise at det er en del utfordringer, og at en må komme tilbake for å gjennomføre endringer i faget, så har Fremskrittspartiet løsningen å presentere for statsråden, og det er naturligvis at en gjør sidemålet valgfritt, som Fremskrittspartiet har fremmet forslag om mange ganger. Er det en ordning som statsråden vil kunne vurdere dersom evalueringen faller uheldig ut?
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Denne regjering prioriterer mastergradsstudenter og det å ta deler av graden i utlandet. Når det gjelder bachelorstudiet, vil jeg hevde at norske læresteder har god kapasitet på bachelornivå. Det er en del norske læresteder som mener at ekstra skolepenger til slike studier i utlandet på flere år enn man kan ta i Norge, er konkurransevridende for noen norske institusjoner. Det som også er tilfellet her, er at man opparbeider seg et lån for et lengre løp i studiene enn det man ville gjort ved f.eks. en treårig bachelor. Så langt har det vært argumenter for at vi ikke har ønsket å stimulere noe ekstra til akkurat dette. Men det er ingenting i veien for at studenter kan gjøre avtaler likevel og ta sin bachelorgrad i utlandet, vel vitende om at man da ikke helt harmoniserer med det faglige nivået i Norge. Det er derfor det er forskjell på antall år.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Det er en forskjell i kvalitetsvurdering som ligger til grunn for at man fra norsk side ikke uten videre finansierer det første året i amerikansk utdanning, f.eks., fordi det tilsvarer det siste året i norsk videregående utdanning. Der står vi sammen med andre europeiske land, og det er fordi det er en ulik faglig vurdering av studiene. Det er det som ligger til grunn. Jeg vil berolige representanten med at jeg tar alle innspill med i det arbeidet vi nå holder på med om en melding om internasjonalisering. Vi kommer selvfølgelig til å vurdere disse sidene der, men det jeg har svart nå, er det som er min oppfatning av situasjonen. Jeg ønsker fremdeles å stimulere både til internasjonalisering og til studier i utlandet, men jeg vil legge hovedvekten på at det dreier seg om deler av studiene og masterstudiene.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Klima- og miljøutfordringene krever tiltak innenfor alle sektorer. Representanten Syversen viser selv til at det er satset på forskning på dette området. Dette gir kompetanse og et godt faglig grunnlag for å utvikle studietilbud. Dagens Næringsliv presenterte den 10. mars i år en oversikt over nye studietilbud fra høsten 2008, som viser at universiteter og høgskoler allerede har utviklet studier som vektlegger miljøfaglige spørsmål og alternative, fornybare energikilder. Kunnskapsdepartementets realfagsstrategi, Et felles løft for realfagene, er en viktig plattform for arbeidet med å styrke utdanningsinstitusjonenes prioritering av teknologi- og realfagsrelaterte studier og dermed også studietilbud som er nødvendige for å bygge opp vår kompetanse på klimaspørsmål, og teknologi som kan anvendes til utvinning av fornybar energi. Slik situasjonen er i dag, er det neppe antall studietilbud eller studiekapasiteten som er begrensningen, men antallet unge som er interesserte og kvalifiserte til å studere relevante fag. Derfor er det viktig med motivasjon. Realfagssatsingen tar også sikte på å øke unges interesse for realfag i skolen, slik at de senere eksempelvis velger å starte på en ingeniørutdanning som har fornybar energi som spesialisering. Realfagssatsingen er derfor kanskje vårt viktigste redskap for å gi nasjonen den kompetanse som er nødvendig for å være en ledende nasjon på fornybar energi i framtiden. Det er selvfølgelig vanskelig for meg å si noe om prioriteringene i budsjettet for 2009 nå. Det regner vel heller ikke representanten med at jeg skal gjøre. Vi er enige om at det er viktig å rekruttere kvalifiserte og engasjerte studenter og fagansatte som vil bidra til at Norge vil styrke sin rolle som foregangsnasjon innen fornybar energi. Jeg lar ingen anledning gå fra meg til å fortelle både forskningsmiljøer og universitetsmiljøer hvor viktig det er at man nå bygger seg opp og er godt kvalifisert til å ta forskningsoppdrag innenfor dette området.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Situasjonen er jo den at statsråden ikke kan instruere universitetene eller høgskolene til å ha bestemte typer studier i sitt tilbud. Men som jeg sa i mitt første svar: Jeg benytter enhver anledning til å oppmuntre til at man går videre innenfor både utdanning og forskning på dette området. Det er, som representanten sier, meget viktig med en større søknad til realfagene og til naturvitenskapelige fag. Men jeg vil også si at helheten i fagområdet her er viktig. Det er derfor vi i oppfølgingen av klimaforliket mellom Regjeringen og Stortinget, som jeg er veldig fornøyd med, kommer til å ha et helhetlig perspektiv på hvilke tiltak vi skal sette i gang. Det vil selvfølgelig også innebære at vi stimulerer barn og ungdom til å begynne å tenke på dette veldig tidlig.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Regjeringen er enig i at det er svært positivt at det er økende internasjonal interesse for å utnytte de unike forskningsmulighetene Svalbard tilbyr, bl.a. i Ny-Ålesund. Ni land har opprettet egne forskningsstasjoner i Ny-Ålesund, og i tillegg er India i ferd med å opprette en stasjon her. Det kommer årlig forskere fra rundt 20 land til Ny-Ålesund. Svalbard er en sentral arena for global klima- og miljøforskning, og dette gjelder særlig Ny-Ålesund. Området er sårbart for miljøpåvirkning, og det er Regjeringens mål å videreutvikle Ny-Ålesund som en «grønn» forskningsstasjon. Det er viktig at forskningen som foregår der, så vel som på Svalbard generelt, er av høy kvalitet, og at de forskjellige forskningsmiljøene samarbeider og utveksler informasjon og data der dette er naturlig. I planleggingen av forskningsaktiviteter må miljøhensyn stå sentralt, og samordning mellom forskjellige forskergrupper, f.eks. med hensyn til logistikk - jeg nevner f.eks. scooterkjøring - er et viktig virkemiddel for å hindre unødvendig miljøbelastning. Det foregår allerede utstrakt samarbeid mellom forskningsmiljøene i Ny-Ålesund. For eksempel driver Tyskland og Frankrike en stasjon i fellesskap. Ny-Ålesund Science Managers Committee ble opprettet i 1994, og er et viktig forum hvor institusjonene som har aktiviteter i Ny-Ålesund, kan diskutere muligheter for samarbeid og utveksling av data. Regjeringen ser imidlertid at det kan være grunnlag for å stimulere til at samarbeidet blir enda bedre, både i Ny-Ålesund og på Svalbard generelt. Derfor har Kunnskapsdepartementet allerede startet en prosess for å se på hvilke virkemidler vi bør bruke for å bidra til dette, og vi har bl.a. fått gode innspill fra sentrale norske aktører i forskningen på Svalbard. Svalbard Science Forum, som ligger under Norges forskningsråd, har en viktig rolle i denne sammenheng og har bl.a. opprettet en database hvor forskningsprosjekter og resultater registreres. Databasen utgjør en ressurs både for forskere og andre som er interessert i informasjon om forskning på Svalbard. Sysselmannen på Svalbard har nylig bestemt at det i behandlingen av søknader om tillatelser og dispensasjoner skal stilles som krav at forskningsprosjekter registreres i Svalbard Science Forums database. Dette vil bidra til å styrke informasjonsutvekslingen og synliggjøre forskningsaktivitetene og resultatene. Regjeringen, ved Justisdepartementet, vil legge fram en ny stortingsmelding om Svalbard-politikken neste år. Her vil forskning på Svalbard være et sentralt element, og problemstillinger knyttet til hvordan vi kan legge til rette for samarbeid og informasjonsdeling vil bli behandlet og fulgt opp i denne meldingen.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Jeg måtte bare lytte til spørsmålet før jeg visste hva jeg skulle svare. Jeg ser det ikke som et problem at ansvaret her er delt på mange. I meldingen om Svalbard-politikken som Justisdepartementet står som hovedansvarlig for, og som de arbeider med nå, vil alle departementene være med på å vurdere de ulike tiltakene. Jeg som forskningsminister har et samordnet ansvar for forskningen. Det betyr at jeg har en god dialog med mine kolleger i Nærings- og handelsdepartementet og i andre relevante departementer som er interessert i forskningen på Svalbard. Etter min mening har vi gode rutiner for samordning av dette, både i Regjeringen og overfor de aktørene som også er med der, f.eks. Norges forskningsråd og Sysselmannen.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-09:
Jeg kan forsikre representanten om det. Til sommeren som kommer - i juni/juli - skal vi ha det årlige Ny-Ålesund Symposium, hvor det kommer forskningsministere fra flere land, og hvor litt av hensikten er å få et innblikk i hva man har fått kunnskap om siden sist. Og selvfølgelig vil det være viktig å spre den kunnskapen og være åpen omkring de prosessene som fører fram til kunnskapen samt kunnskapens betydning for de viktige utfordringene, som også representanten Lønning peker på. Jeg er ikke i tvil om at Svalbard generelt, og Ny-Ålesund spesielt, er et unikt forskningslaboratorium, nettopp fordi man kan studere både atmosfære og innvirkning på biologi og andre forhold med hensyn til klimaendringene på en helt unik måte. Så dette vil vi gjøre oss god nytte av, og jeg er veldig glad for at vi kan legge til rette for et godt internasjonalt samarbeid i Ny-Ålesund.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Mange av de pansrede kjøretøyene(Iveco) som Forsvaret «hasteinnkjøpte», viser seg, som undertegnede tidligere har hevdet, ikke å holde mål. De får stadig motorstopp og må taues på verksted og repareres av spesialister. Dette resulterer i at soldatene heller kjører rundt i upansrede, eldre kjøretøy som fungerer. (Iveco) Er statsråden fortsatt fornøyd med denne situasjonen?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg takker statsråden for svaret. I Dagsavisen tirsdag den 25. mars kan vi bl.a. lese følgende: «Panserbiler takler ikke Afghanistan». Der sier de som har med bruken av disse bilene å gjøre, troppssjefer etc., at man har ni kjøretøyer i en tropp, og det er kun to som er kjørbare. Det er sju stykker som ikke er brukbare. Slik har det vært hele tiden, og man ser heller ikke noen løsning på det. Resultatet blir at istedenfor å få motorstopp ute i felten og bli angrepet, kjører man rundt i gamle kjøretøy, f.eks. Mercedes-Benz Geländewagen, som fungerer, slik at man kommer seg vekk derfra. For ofte handler det om sekunder når man blir angrepet og skal komme seg vekk fra en situasjon. Og det er klart at hvis man får motorstopp og blir stående, blir man et lett mål. Derfor spør jeg nok en gang om statsråden er fornøyd med den situasjonen som vi har for våre norske soldater i Afghanistan når det gjelder sikkerhet når det gjelder biler?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-04-09:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. Det statsråden sier, er jo ikke helt i henhold til det brukerne sier i Dagsavisen. Der står det at kun to av ni kjøretøyer er i drift - to av ni. Det synes jeg er veldig, veldig urovekkende. Jeg synes også det er helt feil at man skal teste kjøretøyer ute i en krig, for det er en krig vi er i. Det må være feil at man ikke har den innkjøringsperioden på et helt annet og trygt sted. Jeg registrerer også at sjefen for Forsvarets logistikkorganisasjon, Trond Ragnarsøn Karlsen, nylig var på befaring i Afghanistan, som det står i Dagsavisen. Han sier at Forsvaret «må se på kjøretøysituasjonen». Det er ikke nok for meg. Jeg har ikke samvittighet til ikke å ta opp denne saken. Det har jeg gjort, og jeg kommer til å følge den opp. Forsvarsministeren sa i går i denne salen, tirsdag den 8. april, ca. kl. 10.30 - hvis jeg har notert riktig - at det ikke skal stå på penger når det er behov for materiell for å øke sikkerheten for de norske soldatene i internasjonale operasjoner. Hvis det er mulig å skaffe kjøretøyer, må statsråden stå for det, uansett pris.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-09:
Hensikten med anskaffelsen av Iveco-kjøretøyer var raskt å få på plass lette, pansrede patruljekjøretøyer for å styrke sikkerheten for soldatene våre i Afghanistan. Min vurdering var, og dette var også den helt klare fagmilitære anbefalingen jeg fikk, at det var viktigere raskt å få på plass pansrede kjøretøyer som tilfredsstilte våre krav, enn å gjennomføre et vanlig anskaffelsesløp. En slik prosess ville kunne ta flere år. I mellomtiden ville vi ikke hatt god nok beskyttelse for våre soldater. Iveco-kjøretøyene tilfredsstiller de fagmilitære og tekniske krav som er stilt til håndvåpen- og minebeskyttelse. Det er imidlertid riktig at det har vært visse innkjøringsproblemer med Iveco-kjøretøyene, og jeg har tidligere svart på dette i Stortinget på spørsmål fra representanten Bredvold. De tekniske utfordringene det er tale om, dreier seg langt på vei om «barnesykdommer». Disse er vi i prosess med produsenten for å utbedre. Noe av bruken av Iveco-kjøretøyene har også forsterket problemene. For å forhindre dette har Forsvarets logistikkorganisasjon presisert hvordan kjøretøyene skal brukes, slik at man ikke risikerer at de blir overbelastet. Det er stor internasjonal etterspørsel etter pansrede kjøretøyer. Storbritannia, Italia, Belgia og Spania har gjort som Norge og kjøpt pansrede Iveco-kjøretøyer. Samtidig har land som har anskaffet både disse og andre pansrede kjøretøyer, opplevd at forholdene i Afghanistan er ytterst krevende. Derfor har også de fleste typene kjøretøyer som ulike land har anskaffet, møtt problemer i Afghanistan. I denne saken har jeg først og fremst vært opptatt av raskt å få på plass pansrede kjøretøyer for å bedre sikkerheten til soldatene våre. Til tross for de nevnte tekniske utfordringene mener jeg det var helt riktig av Forsvaret å anskaffe kjøretøyene og dermed redusere risikoen for norske kvinner og menn i felten i Afghanistan.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-09:
Det skal ikke være noen tvil om at jeg har hatt stort fokus på at våre soldater i Afghanistan skulle utstyres med pansrede kjøretøyer. Det var grunnen til at vi ikke tok den nødvendige testperioden av kjøretøyene hjemme. Etter råd fra - og i samråd med - forsvarssjefen vurderte vi det dit hen at når kjøretøyene ble levert, skulle de straks sendes til Afghanistan. Dermed ble de også sendt til Afghanistan i en innkjøringsperiode som egentlig, ideelt sett, skulle vært tatt hjemme. Nå er det slik at både representanter fra leverandøren og representanter fra FLO har vært i Afghanistan - og er jevnlig der - for å rette opp de feilene som har vært på kjøretøyene. Jeg har også lyst til å understreke at når det gjelder det å ha problemer med kjøretøyer i Afghanistan, er ikke vi det eneste landet som har det. Det har mange land, fordi forholdene er særdeles krevende, ikke minst de klimatiske forholdene med sand osv. Og pr. i dag har vi altså 12 av 14 kjøretøyer i drift.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-09:
Her vil jeg si at dette dreier seg ikke om penger. Det dreier seg faktisk om å få kjøretøyer som er brukbare, til Afghanistan til rett tid. Jeg fikk en klar fagmilitær anbefaling om å sende kjøretøyene til Afghanistan så raskt de var frigitt fra leverandøren. Det var en anbefaling jeg støttet, og som jeg mente var riktig ut fra situasjonen, at det var viktig å få på plass pansrede kjøretøyer i Afghanistan. Det er altså ikke slik at man må tro at man kan gå i butikken og kjøpe pansrede kjøretøyer. Det kan verken vi fra det norske forsvaret eller noen andre lands forsvar. Når det gjelder den artikkelen som det henvises til fra 25. mars, er det i dag 9. april. Vi har hatt folk fra leverandøren for å rette opp en del problemstillinger. Vi har hatt folk fra FLO til stede i Afghanistan, og vi har også sett på hvordan kjøretøyene belastes og brukes. Her er det tatt mange initiativ, nettopp for å bedre situasjonen. Så erkjenner vi at det er en del innkjøringsproblemer med disse kjøretøyene, som vi også deler med flere andre land. Vi har, som sagt, fullt trykk på å rette opp det.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-04-09:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Tre statsråder innkalte til pressekonferanse den 31. mars for å fortelle at Regjeringen hadde bestemt at det på statsbudsjettet for 2009 skulle bevilges penger til dobbeltsporet Barkåker-Tønsberg. Det er bra for de reisende på Vestfoldbanen. Hvordan er fremdriftsplanen for den sterkt belastede Oslotunnelen og dobbeltsporet Oslo-Ski, som er en forutsetning for Oslopakke 3?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-04-09:
Jeg takker statsråden for svaret. I en pressemelding på Samferdselsdepartementets nettside står det at utbyggingen på strekningen Barkåker-Tønsberg, som er kalkulert til 1,37 milliarder kr, f.eks. vil redusere reisetiden tre-fire minutter på strekningen Tønsberg-Oslo. På en åpen høring i går fikk komiteen kunnskaper fra Jernbaneverket om at ved å bevilge 100 mill. kr i revidert budsjett til våren vil Jernbaneverket kunne bøte på de akutte problemene i Oslotunnelen. Kan statsråden love at man bevilger disse 100 mill. kr som Jernbaneverket sier må til, og som jeg også vil tro at prosjektgruppen kommer fram til?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-04-09:
Jeg takker statsråden for svaret. Til det er det å si at togoperatørene jo har sagt at de vil stille seg veldig velvillige til å stanse togene i store deler, og de er også pådrivere. På den åpne høringen i går fikk vi også bekreftet at strekningen Oslo-Ski er et nasjonalt anliggende. Det er et sterkt befolket område. Det er en strekning ut i Europa og kan bli starten på den første høyhastighetsbanen. Det er også en forutsetning for Oslopakke 3 at det er en pakke som skal klimavurderes, så her sitter faktisk statsråden med nøkkelen til om vi skal greie å få klimavurdert og kommet i gang med Oslopakke 3. Ifølge AftenAften i går sier Kristelig Folkeparti-representanten Hans Olav Syversen at statsråden satser på «feil dobbeltspor». Jeg er spent på å høre statsrådens politiske og faglige vurderinger av hva som ligger bak at hun nå bruker så mye penger på denne strekningen Barkåker-Tønsberg og skyver Oslo-Ski ut i tid.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Som eg har opplyst tidlegare, m.a. i svar på skriftleg spørsmål nr. 817 frå representanten Tenden, har eg etablert ei prosjektgruppe som er sett saman av Jernbaneverket og dei største brukargruppene, som omfattar NSB, Flytoget og CargoNet. Prosjektgruppa har fått i oppdrag å identifisere og leggje fram forslag til tiltak som kan gjennomførast allereie i 2008, saman med tiltak som treng lenger tid på å gjennomførast, for å få forsert arbeidet med fornying av Oslotunnelen og tilgrensande togstrekningar. Eg vil vurdere å kome tilbake med forslag i samband med revidert nasjonalbudsjett for 2008 dersom gruppa kan leggje fram tiltak som kan startast opp allereie i år. Tiltak som treng lengre planleggingstid, vil eg kome tilbake til i samband med 2009-budsjettet og seinare års budsjett dersom dette er naudsynt. Som eg tidlegare har opplyst i forskjellige samanhengar, prioriterer eg dette arbeidet svært høgt, då det her er snakk om å få orden på den viktigaste og mest trafikkerte jernbanestrekninga på det norske jernbanenettet. Framdriftsplanen for dobbeltsporet Oslo-Ski er naturleg nok avhengig av både plansituasjonen og løyvingar over statsbudsjettet. Når det gjeld plansituasjonen, er dobbeltsporet Oslo-Ski, samanlikna med Barkåker-Tønsberg, på langt nær kome så langt i planlegginga at det er mogleg å starte opp anleggsarbeidet i 2009. Jernbaneverket gjennomfører no utgreiingsarbeid knytt til traséføring og stoppmønster, bruk av tunnelboreteknologi, om det skal vere eitt- eller toløpstunnelar, og korleis innføringa til Oslo S skal løysast. Når dette er avklart, må det utarbeidast detalj- og byggeplanar for prosjektet som skal underleggjast ei ekstern kvalitetssikring før det kan takast opp til ordinær anleggsløyving. Kor lang tid ein treng for å få på plass plangrunnlaget, vil m.a. vere avhengig av den kommunale godkjenningsprosessen for naudsynte reguleringsplanar. På det noverande tidspunkt er det difor for tidleg å kunne gje noko nærare tidspunkt for når dobbeltsporet Oslo-Ski vil vere klart til oppstart. Dobbeltsporet Oslo-Ski er eit svært viktig jernbaneprosjekt, og eg vil følgje nøye Jernbaneverket si framdrift i planarbeidet. Når det gjeld spørsmål om løyvingar til prosjektet, vil dette bli vurdert i samband med Nasjonal transportplan 2010-2019, som Regjeringa planlegg å leggje fram ved årsskiftet 2008/2009.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Kva som blir innhaldet i revidert nasjonalbudsjett når me kjem så langt, er det uansett altfor tidleg å seie noko om. Dessutan seier statsråden aldri noko om innhaldet i budsjettproposisjonar før dei kjem til Stortinget, så det kan eg ikkje kommentere. Kva som vert resultatet av prosjektgruppa sitt arbeid, har eg heller ikkje svar på. Dei rapporterer jamleg til Samferdsledepartementet, og har pr. i dag ikkje lagt fram for oss materiale som samsvarar med dei opplysningane som vart gjevne i komiteen i går, utan at eg dermed har grunn til å tru at dei er feilaktige. Men me har bedt dei gjere ein jobb, ikkje berre i høve til kroner og øre, men òg for å sjå på kva type tiltak det er mogleg og praktisk å gjennomføre i sommar, då mykje av dette vil krevje at ein stansar enkelte ruter, og det er eit komplisert system. Det er òg årsaka til at me har ei breitt samansett prosjektgruppe. Så det må me kome attende til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Me har ein Nasjonal transportplan i dag som vart lagd fram av den førre regjeringa og vedteken av det førre stortinget. I handlingsprogrammet i denne nasjonale transportplanen står oppstart av Barkåker-Tønsberg inne i 2006. Det er dermed planlagt oppstart i denne perioden. Oslo-Ski har ikkje ein slik horisont, verken i høve til handlingsprogrammet eller planlegginga, som eg òg gjorde greie for i mitt hovudsvar. Så det enkle, realistiske og rette svaret på spørsmålet er rett og slett at det førre stortinget i Nasjonal transportplan har prioritert Barkåker-Tønsberg langt høgare enn Oslo-Ski. I denne perioden følgjer me opp det førre stortinget sine vedtak, ikkje minst gjennom å løyve mykje meir pengar enn det ein har gjort tidlegare, og dermed får me òg opp hastigheita når det gjeld utbygging av jernbanar i Noreg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Prisnivået i anleggsmarknaden var sterkt aukande i 2007, og interessa for den enkelte konkurranse var ofte mindre enn ynskjeleg. Utviklinga var svært uføreseieleg. Fleire konkurransar vart difor avslutta utan at det var inngått kontrakt. For vegprosjektet rv. 7/rv. 13 Hardangerbrua var tilbodskonkurransen føresett delt i to hovuddelar, først arbeida med tilførselsvegane og deretter arbeida med sjølve brua. Resultatet av konkurransen om tilførselsvegane gav prisar høgt over kostnadsoverslaget for denne delen av prosjektet. På dette grunnlaget vurderte Samferdsledepartementet at det var betydeleg risiko for overskriding av kostnadsramma for heile prosjektet, dvs. tilførselsvegane og brua samla. Då Samferdsledepartementet ikkje har fullmakt til å påføre staten plikter utover dei fullmaktene som er gjevne av Stortinget, vart Statens vegvesen bedt om at konkurransen om tilførselsvegane vart avslutta. Dette vart det nærare gjort greie for i St.prp. nr. 24 for 2007-2008. Kostnadsoverslag for vegprosjekt vert utarbeidd ved hjelp av den såkalla anslagsmetoden. Metoden er utvikla av Statens vegvesen i samarbeid med NTNU og SINTEF. Metoden er basert på såkalla trinnvis kalkulasjon, ein godkjend måte å kalkulere overslag på. Kostnadsoverslaga for større prosjekt vert kvalitetssikra i fleire ledd. For Hardangerbrua vart kostnadsoverslaget fyrst kvalitetssikra av regional kostnadsgruppe, deretter av Vegdirektoratet og til slutt av ekstern konsulent. Kvalitetssikringsprosessen for denne typen prosjekt er altså svært omfattande og gjev ekstra stor tryggleik for at styringsramme og kostnadsramme vert fastsett innanfor dei nøyaktigheitskrava og den uvissa som er fastsette. Statistikk viser òg at kvaliteten på Vegvesenet sine kostnadsoverslag og prosjektarbeid/prosjektstyring dei seinare åra har utvikla seg svært positivt. Samla oversikt for avsluttande prosjekt på landsbasis viser at avviket mellom sluttkostnad og opphavleg kostnadsoverslag er svært lite. I ein labil, uføreseieleg marknad som vi no har sett, vil det oppstå betydeleg risiko for kostnadssprekkar når nye prosjekt vert lyste ut på anbod. Statens vegvesen arbeider aktivt og systematisk med tiltak og med vidareutvikling av styringssystem, med det føremålet å redusere denne risikoen. I spørjetimen 19. desember 2007 vart det, som svar på spørsmål frå representanten Arne Sortevik, gjort detaljert greie for desse tiltaka. Det er no utarbeidd nytt kostnadsoverslag for Hardangerbrua. Kvalitetssikringa av overslaget ved ekstern konsulent er i gang. Dersom resultatet av denne prosessen syner at kostnadsramma for heile prosjektet vert overskriden i høve til kostnadsramma som vart presentert for Stortinget, må saka leggjast fram for Stortinget på nytt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Samferdsledepartementet og etatane under Samferdsledepartementet, altså Jernbaneverket og Statens vegvesen, må halde seg til det regelverket som Stortinget har lagt. I det regelverket ligg det at dersom me ser at ei kostnadsramme kan kome til å sprekke, skal me stanse prosjektet, altså dersom me ser at det vert ein betydeleg sprekk. Når anbodet på dei to tilførselsvegane låg så høgt over, og når òg indikasjonane i marknaden på det tidspunktet var slik at prisane låg over det som var kalkylen, og slik braut med den gode trenden som Statens vegvesen har hatt over lang tid, var det Statens vegvesen si plikt, for å følgje regelverket, at ein stansa prosjektet. Dei som legg inn anbod på statlege prosjekt, er kjende med dette, og dei veit at det er ein risiko for at det må tilbake til Stortinget dersom ramma vert overskriden. Så det me har gjort i dette tilfellet, er rett og slett å følgje det regelverket som Stortinget sjølv har lagt opp til at me skal ha for den typen prosjekt. Eg skjønar at entreprenørar synest dette er trasig, og at ein har gjort mykje arbeid som, i alle fall i augneblinken, kan sjå ut til å vere mislykka. No har jo anbodet gått ut på nytt, slik at ein kan vurdere om ein kan bruke det same opp att. Men så lenge ein ikkje endrar spelereglane, er dette rett og slett den måten me må gjere det på. Eg meiner at kvalitetssikring i framkant etter kvart er vorte svært omfattande, og i dette tilfellet var det samsvar mellom det som kom frå ekstern konsulent, og det som kom frå Statens vegvesen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
For å ta det siste fyrst så har Statens vegvesen ein særdeles god statistikk på evna si til å treffe rett når det gjeld prisane som òg speglar seg i marknaden. Slik det var for byggjenæringa og for den totale anleggsnæringa i 2007, fekk ein ein svær kostnadsvekst som ingen føresåg, heller ikkje Statens vegvesen. Så der stiller ein likt i klassa med entreprenørar innanfor bygg og anlegg totalt sett. Dette vil statsråden gjerne stå opp og forsvare. Når det gjeld innsyn, har me òg eit regelverk om det. Eg ser pr. i dag ikkje nokon grunn til at det skal endrast. Om entreprenøren vel å gå til ei sak på det grunnlaget som ligg føre, vil i så fall rettsapparatet måtte gå inn og vurdere om ein har noko som kan gje medhald for entreprenøren, eller om ein finn at Statens vegvesen har opptredd i tråd med det regelverket som gjeld, og ikkje har brote nokon regel.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Kommunane er planstyresmakt etter plan- og bygningslova og har ansvaret for at det ligg føre godkjende kommunedelplanar og reguleringsplanar for vegprosjekta. Statens vegvesen assisterer kommunane i dette arbeidet, men har med ein eigen lovheimel, § 9-4 i plan- og bygningslova, òg høve til å utarbeide og fremje vegplanar. I alle fylke vert det utarbeidd fysiske planar for vegprosjekt som grunnlag for stortingsmeldingane om Nasjonal transportplan og oppfølgjande handlingsprogram. Det er Stortinget som fastset dei økonomiske rammene. Det er eit stort behov for veginvesteringar, noko som har ført til at det ligg føre godkjende fysiske planar for langt fleire prosjekt enn det har vore rom for å prioritere innanfor fastsette rammer, sjølv med denne regjeringas auke av den økonomiske ramma til vegbygging. Samferdsledepartementet vil vurdere framtidige prioriteringar av vegprosjekt for stamvegnettet gjennom arbeidet med Nasjonal transportplan 2010-2019, både i Oppland og i dei andre fylka i landet. Oppland fylkeskommune har, som dei andre fylka, frist fram til 30. april for å sende inn sine prioriteringar. Gjennom arbeidet med Nasjonal transportplan vil departementet òg ta stilling til dei økonomiske rammene til investeringar på riksvegnettet elles. Dei konkrete prioriteringane innanfor desse rammene har fylkeskommunen i dag avgjerande innverknad på. Som følgje av den planlagde forvaltningsreforma som vil tre i kraft frå 2010, vil det verte ei viktig regionalpolitisk oppgåve å prioritere tiltak på dette vegnettet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Statens vegvesen, som er min fagetat på dette området, har god oversikt over planar som ligg føre i dei ulike fylka i landet. Statens vegvesen er med og utarbeider desse planane i samarbeid med kommunane og fylkeskommunane. Så eg vil tru og trur at eg kan stadfeste at ein har god kjennskap til dette. Inneverande Nasjonal transportplan har prioriteringar for alle fylke, inkludert Oppland. Med denne regjeringa har me fått eit lyft i vegløyvingane som gjer at ein i motsetnad til det ein har hatt tidlegare, har fått meir midlar inn til både å vedlikehalde og byggje nye vegstrekningar. Det vil òg kome Oppland fylke til gode. Så står sjølvsagt diskusjonane om neste Nasjonal transportplan att, om kva vegar i Oppland som vil kome inn der. Det har Oppland fylkeskommune ein stor innverknad på gjennom høyringsprosessen, og eg vil lytte nøye til kva prioriteringar dei vil leggje seg på.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Denne statsråden er heilt overtydd om at det er store samfunnsøkonomiske gevinstar å hente gjennom å trappe opp utbygginga av samferdsla. Det gjeld både veg og jernbane. Det handlar om å redusere ulukkesrisikoen. Det er ikkje lenge sidan me hadde ei tragisk ulukke i Oppland. Det er ikkje lenge sidan eg hadde ei i mitt eige nærområde, som òg skuldast det same eigentleg, at ein har for smal vegbane, for dårlege vegskuldrer, og ein vegkapital som dessverre vert redusert. Me arbeider med dette i Regjeringa. Me har auka vedlikhaldsbudsjettet for å stanse ytterlegare auke i etterslepet på vedlikehald. Me aukar òg opp investeringstakten, og me jobbar no intenst framover mot Nasjonal transportplan for å sjå på korleis me kan få til ei endå meir positiv utvikling på samferdslesektoren i landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Eg vil fyrst peike på at det meste av parkering i dag skjer i ryddige former. Tal frå den nemnde rapporten syner at i 2005 hadde dei aktørane som dekkjer over 90 pst. av marknaden, om lag 180 000 kundebesøk kvar einaste dag, eller om lag 67 millionar i løpet av året. Av desse var det berre rundt 52 000, eller om lag 3/4 promille, som i løpet av året hamna som klagesaker hos offentlege eller private aktørar. Eg er likevel samd i at tilhøva i dagens parkeringsmarknad ikkje er gode nok. Rapporten «Ny felles parkeringsregulering?», vart gjeven av ei breitt samansett arbeidsgruppe med representantar frå kommunane, den private parkeringsnæringa, generelle forbrukarinteresser, dei forflyttingshemma sine organisasjonar og styresmaktene. Rapporten peikar på eit stort behov for endringar, særleg for å gje betre og enklare tilhøve for den einskilde parkerande. Vidare er det naudsynt med endringar for å gje eins konkurransetilhøve i næringa og for å rydde i dei offentlege aktørane sine ulike roller. Arbeidsgruppa gjorde difor framlegg om nærast full næringsregulering med innføring av eit felles regelverk for offentleg og privat avgiftsparkering. Det vart særleg fokusert på generell brukarretting og gjennomgåande harmonisering samt monaleg forbetring av rettane til personar med rørslehemmingar. Det vart tilrådd ei felles ordning for alle som vil tilby avgiftsparkering til ålmenta, og felles krav til aktørane og rettar for brukarane fastsette i lov og forskrift. Då rapporten kom i april 2006, tok eg initiativ til ei brei offentleg høyring av framlegga frå arbeidsgruppa, og denne vart gjennomført nærare jul 2006. Det er difor ikkje rett som representanten Hofstad Helleland hevdar, at to år har gått utan at Regjeringa har teke tak i rapporten. Om lag hundre høyringsinstansar uttalte seg og har gjeve konstruktive og nyttige innspel. Både rapporten og høyringa har vist at det er omfattande og komplisert arbeid som må gjerast for å få eit godt regelgrunnlag for ei ny felles parkeringsregulering. Det er naudsynt med lovendringar og omfattande forskriftsarbeid, og me må følgje dei demokratiske spelereglane i den vidare prosessen. Det er òg behov for nærare avklaringar av verknadene for kommunane og vurderingar av tilhøva til Grunnlova. I tillegg til regelverksmessige utfordringar er det behov for å gje næringa tid til å tilpasse seg nye reglar. Det vil difor ta noko tid før nye reglar er på plass, og eg ber om forståing for at eg ikkje her og no kan seie akkurat når det kan skje. Eg vil likevel streke under at Regjeringa er oppteken av å gjere det enklare å vere brukar av desse tenestene og å gje ryddige tilhøve for parkeringsutøvarane. Eg vil difor prioritere vidare oppfølging av saka og arbeide for sams reglar, som m.a. omfattar sams klageordning og reaksjonar når det gjeld både offentlege og private parkeringsplassar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Eg er heilt samd i at det å vere klagar i dette systemet er vanskeleg og til dels utfordrande. Det handlar òg om at det er ulike reglar for private og offentlege parkeringsselskap, og det har jo vist seg, seinast i eit program på TV nyleg, at det er vanskelegare og mykje meir kostbart å klage inn til dei offentleg åtte parkeringsselskapa. Det ser me på. For eg ynskjer at me skal ha same reaksjonar ved brot på reglane, me skal ha like klagereglar, og me skal ha klagerett til ei felles klagenemnd. I det arbeidet ser me sjølvsagt òg på korleis ein skal fordele bevisbyrda. Eg kan ikkje gje eit konkret svar på spørsmålet om det skal vere krav om bilete. Det har vore lyfta fram, og det er eitt av elementa som me skal ta stilling til i dette arbeidet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-09:
Dersom me skal vere sikre på å få slutt på det, må ein for det fyrste leggje inn i lovverket at det er forbode. Det kan ein gjere i det lovverket som no vert utarbeidd. Det er òg eit element som me ikkje har teke stilling til. Det som me har fått opplyst, er jo at ein ikkje har utstrakt bruk av dette, og at ein har gått bort frå det, fordi det har vore mykje kritikk av systemet. Men å garantere at det ikkje finst, kan ikkje eg gjere i dag. Eg er òg heilt samd med representanten i at det er eit utidig system, og me vil sjå på korleis me eventuelt kan gjere ytterlegare grep for å få slutt på det.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-09:
En rekke forskningsrapporter peker på, som representanten også viser til, at polhavet vil være mer eller mindre isfritt på sommerstid om 20 til 30 år. Klimaendringer kan om få år bidra til at havisen smelter i nordområdene og dermed åpne for nye seilingsmønstre. En åpning av Nordostpassasjen og en transpolar rute kan redusere transportkostnadene mellom Vesten og Asia, men skipsfart gjennom sårbare områder kan også bli et stridstema. Ulykker og utslipp i slike områder vil være forbundet med betydelig risiko for alle involverte. Det er en utfordring å etablere velfungerende systemer for søk og redning og oljevernberedskap i tynt befolkede områder. En viktig del av Regjeringens nordområdesatsing og en sentral del av Fiskeri- og kystdepartementets ansvarsområde er arbeidet med sjøsikkerhet og oljevern under harde værforhold med sterk vind, høye bølger, lav lufttemperatur, dårlig sikt og mulighet for is. I tråd med nordområdestrategien er Fiskeri- og kystdepartementet i ferd med å kartlegge pågående prosesser og prosjekter knyttet til sjøtransport og oljevernberedskap under slike forhold. Departementet starter nå også et forprosjekt for teknologutvikling av lenser for høye bølger. I St.meld. nr. 14 for 2004-2005 om sjøsikkerhet og oljevernberedskap ble det lagt fram en risikoanalyse av skipstrafikken i norske farvann fram mot 2015. Meldingen foreslår tiltak for å møte en forventet økning i risiko. I nord har vi allerede iverksatt viktige tiltak for å redusere risikoen for ulykker. Seilingsleder lenger ut fra kysten på hele strekningen fra Vardø til Røst og Vardø trafikksentral er etablert. Mulige nødhavner er identifisert, og det er startet oppgradering av depotene med oljevernutstyr. I 2006 undertegnet Norge og Russland en intensjonsavtale om å styrke samarbeidet innen sjøsikkerhet og oljevernberedskap. Dette følges konkret opp i en styringsgruppe, i to arbeidsgrupper for sjøsikkerhet og oljevernberedskap og gjennom jevnlige felles oljevernøvelser. Russland har også tatt initiativ til et internasjonalt samarbeidsprosjekt for å øke sikkerheten i forbindelse med utviklingen av store industriprosjekter og minimere risikoen for uhell. Fiskeri- og kystdepartementet vil delta i dette prosjektet fra norsk side. Vi følger med på klimautviklingen og deltar i prosesser både nasjonalt og internasjonalt for å styrke sjøtransport- og oljevernberedskapen i nordområdene. Selv om det trolig vil ta tid før nye sjøruter eventuelt kan tas i bruk, må vi allerede nå forberede oss på at økt trafikk vil endre risikobildet og beredskapskravene samt behovet for havovervåking.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-09:
Jeg er enig med representanten i at hvis man åpner nye sjøruter i nord, vil det kunne åpne mange diskusjoner av folkerettslig art - i forhold til urfolkene som bebor områdene, i forhold til miljøspørsmål og ressursutnyttelse - langt utover det ansvarsområdet som jeg forvalter i det daglige. Regjeringen har lagt fram en nordområdestrategi og har et eget nordområdeutvalg. Det er klart at på alle områder, også det som handler om nye transportruter i nord, er det viktig at man har en god koordinering mellom departementene. Og det kan jeg forsikre representanten om at vi skal ha i framtiden.