Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
Vi skal i dag fatte et prinsippvedtak som er historisk, som saksordføreren var inne på. Vi har hatt en juryordning i ca. 130 år som nå med dette prinsippvedtaket går over i historien, og så skal vi begynne på noe nytt om ikke altfor lenge ved våre domstoler. Dette blir spennende. La meg først få lov til å takke saksordføreren, som på en meget god måte har lagt fram saken, og også takke dem vi har samarbeidet med i denne saken. Det er nemlig et bredt flertall som går inn for å gjøre endringer, og jeg tror det er viktig i en så stor og viktig sak at det er et bredt flertall som står bak og fatter et prinsippvedtak, og som gir en bestilling til regjeringen om å komme med en proposisjon om hvordan man ser for seg at en ny ordning med meddomsrett skal kunne innføres. Juryordningen er overmoden for reform. Det har blitt vist til en NOU fra 2011, og der konkluderte man enstemmig med at ordningen ikke bør videreføres i sin nåværende form. Hele hovedpoenget er å styrke rettssikkerheten, som de foregående talerne også har vært inne på. Så jeg er veldig glad for at man er blitt enig om å gjøre nettopp det; man øker rettssikkerheten med den nye ordningen. Det er et grunnleggende forvaltningsprinsipp at myndighetenes avgjørelser skal begrunnes. De groveste straffesakene avgjøres i dag av en jury uten krav om begrunnelse for skyldspørsmålet. Både tiltalte og offer har et legitimt behov for å vite hvordan retten har tatt en avgjørelse om skyld i en alvorlig straffesak. Paradoksalt nok er det klare krav og retningslinjer til en begrunnet avgjørelse når myndighetene nekter deg å utvide garasjen, innfører parkeringsforbud eller avslår søknad om å sette opp en hekk. Forvaltningsloven er også krystallklar på at det er ulovlig å fatte enkeltvedtak uten begrunnelse. Men i alvorlige straffesaker får man altså ingen begrunnelse. Så jeg er veldig glad for at man nå får på plass det som ligger i premissene i innstillingen fra justiskomiteen, der den ene delen er å gå fra en jury til en meddomsrett, og den andre delen, som er minst like viktig, er at man skal gi begrunnelser for dommen. Jeg mener at konsekvensene av dagens lovverk er at mindre alvorlig kriminalitet og forvaltningsvedtak – av alle ting – har bedre rettssikkerhetsgarantier, mens den mest alvorlige kriminaliteten ikke har det. Det har vært en lang prosess. Som saksordføreren var inne på, har juryordningen eksistert i Norge siden 1887. Det har vært reist sterk kritikk mot den manglende rettssikkerheten dagens ordning medfører. Jeg kan vise til en sak fra Den europeiske menneskerettighetsdomstolen i januar 2009. Det gjaldt ikke Norge, men det gjaldt Belgia. Der sa man klart fra om at en dom var ugyldig fordi vedkommende i Belgia ikke hadde fått noen begrunnelse for juryens avgjørelse. Rettssystemet i Belgia er svært likt det norske, og dagens ordning er derfor helt på grensen av hva som er forsvarlig etter menneskerettighetene. Man skal ha en begrunnelse for hvorfor man blir dømt. Vi i Fremskrittspartiet ønsker ikke et rettssystem som balanserer på grensen av hva som er menneskerettslig forsvarlig. Vi ønsker et system med gode og trygge rettssikkerhetsgarantier, ikke minst i de alvorligste straffesakene. Tingrettene og lagmannsrettene behandler årlig omtrent 15 000 straffesaker med meddomsrett, mens det behandles ca. 300 jurysaker i året. Det er uhensiktsmessig, slik jeg og Fremskrittspartiet ser det, å bevare en spesialordning for et lite mindretall av straffesakene, spesielt når dette medfører en svekkelse av rettssikkerheten. En utvidelse av meddomsrettsordningen der det sikres en klar overvekt av lekfolk, vil være en viktig reform for å bedre rettssikkerheten i norske rettssaler. Selv om kritikken mot manglende rettssikkerhet i jurysakene har vært til stede over lang tid, har det vært liten vilje til å løse problemet. Det har vært prosesser i flere partier for å komme fram til det standpunktet som mange partier nå har kommet fram til, og som favner et bredt flertall i Stortinget. Jeg er glad for at Stortinget nå får en løsning på noe som har vært et betent problem i norsk rettspleie. Jeg ser fram til den proposisjonen som regjeringen har varslet at man vil komme til Stortinget med for å legge fram detaljene om hvordan en ny ordning kan iverksettes, og hvordan vi på den måten kan sikre og bedre rettssikkerheten for det norske folk.