Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2015-06-11:
La meg først takke saksordføreren for en god utgreiing om sakens innhold og vår innstilling. Jeg tror vi står sammen om det viktigste, nemlig at vi ønsker faglig gode, motiverte, relasjonssterke og flinke lærere i norsk skole, som har god kunnskap og innsikt i fagene de underviser i, god evne til å motivere og evaluere elevene, god relasjonskunnskap og god evne til å kommunisere. Gode lærere er viktig. Men det er ikke bare viktig at de har en god utdanning – det er også viktig hvem som kommer inn i utdanningen, og at vi klarer å rekruttere de beste ungdommene våre inn i lærerprofesjonen. Det handler overordnet sett først og fremst om å gjøre skolen attraktiv, gjøre yrket interessant, ha tillit til læreren som fagperson, ha en kommuneøkonomi som gjør at man har handlingsrom for å gjennomføre det man ønsker og drømmer om i læreryrket, hjelpe hver enkelt elev og ha tid til å følge dem opp. Det er heller ingen tvil om at å ha et faglig godt grunnlag fra videregående skole når man går inn i en lærerutdanning på et høyt nivå, og dermed få et størst mulig utbytte av det du lærer gjennom de fire eller fem årene, også er vesentlig. Det var bakgrunnen for at det under regjeringen Stoltenberg ble innført krav til opptak – 35 poeng nå. Vi har krav om 3 i matematikk og 3 i norsk. Dette har det vært enighet om i mange regjeringer, også i Bondevik-regjeringen, men i valgkampen sa Høyre at dette skulle vesentlig skjerpes. I Høyres stortingsvalgprogram 2013–2017 står det at Høyre vil «kreve karakteren 4 eller bedre i norsk, matematikk og engelsk for opptak til lærerutdanningen(…) (…) Dette sa Kristin Halvorsen nei til og fikk skarp kritikk fra Høyres folk. Vi fra Arbeiderpartiet sa: La oss beholde karakteren 3, men innføre forkurs for dem som har bare karakteren 3. Nå når Røe Isaksen har inntatt stolen, full av handlekraft og gjennomføringsevne, er kravet om 4 i norsk lagt bort, kravet om 4 i engelsk er lagt bort, og kravet om 4 i matematikk er faktisk også lagt bort. Nå har man sagt at hvis man ikke har 4, skal man også kunne komme inn dersom man tar et forkurs. I høringsbrevet var faktisk dette formulert slik at de med karakteren 2 kunne komme inn, gitt at de tok et forkurs. Det har i ettertid blitt klargjort fra statsråden at det ikke var meningen, så her skal man beholde kravet om 3 for å komme inn på forkurset. Så realiteten blir at man kommer rett inn hvis man har 4, og hvis man har 3, må man ta et forkurs. Høres dette kjent ut? Ja, det er nøyaktig det Arbeiderpartiet foreslo i valgkampen, men som altså var altfor dårlig. Tidligere skolepolitisk talsperson for Høyre, Ine M. Eriksen Søreide, sa det slik i et intervju: «Å innføre skjerpede karakterkrav er noe Regjeringen bare kan gjøre.» Så skulle man jo tro, etter at et slikt klart og tydelig løfte i en programformulering ble belønnet med valgseier, og at man så legger stort sett alle disse løftene til side, at man gikk litt stille i dørene. Nei da, i et stort oppslag i VG sier kunnskapsministeren at man må ha minst 4 for å komme inn, og som VG skriver: «Dermed følger kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen opp de blå-blå partienes varsel i sin regjeringserklæring(…) (…) Så prøver vi, fra opposisjonens side, i det minste å gi statsråden en slags krykke å halte seg fram på, nemlig ved å gi ham muligheten til å innføre et forkurs i ett til av disse fagene som han lovte å stille krav om karakteren 4 i, nemlig norsk. Og jeg vil tro at de fleste fagfolk vil si at norskfaget er minst like viktig for en god lærer som matematikkfaget. Man kan, tror jeg, klare seg ganske godt som lærer i engelsk, kunst og håndverk og mange andre fag uten å være mattespesialist, men norskfaget går igjen i absolutt alle fag. Det er vel det faget, med lesing og skriving, som er grunnlaget for det meste av læring. Til det at man da skal innføre et forkurs i dette – vi kunne selvfølgelig hjulpet statsråden med forslaget om karakteren 4, men vi tar det forsiktig, slik at handlekraften ikke blir for utfordret, og gir ham en mulighet til å stemme for et slikt forkurs i norsk – er svaret fra statsråden at det skal man ikke ha noe av. Det er rett og slett å gå for langt. Dette skal vi stemme ned. Det er likevel hyggelig å registrere at bl.a. Kristelig Folkeparti i denne saken står bak et forslag som har støtte fra et mindretall, og som ikke vil få flertall, stikk i strid med det saksordføreren i forrige sak sa, at han bare forholder seg til å gå inn der han kan prøve å få flertall.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)