Tomas Norvoll (Arbeiderpartiet), 1999-10-06:
Den innstillingen vi behandler nå, og den debatten som vi nå er midt oppe i, viser at det er bred enighet om hovedgrepene som skal gjøres innenfor skolepolitikken, iallfall når det gjelder videregående skole, og at hovedgrepene i Reform 94 var korrekte og bra. Det var riktig å redusere antall grunnkurs og gjøre strukturen mer oversiktlig, slik at elevene slapp å lete seg fram med lys og lykte for å få et skikkelig tilbud i den videregående skole. Og det var riktig å innføre rett til videregående opplæring. Når vi nå evaluerer reformen, er det også bra at vi står relativt samlet på disse hovedpilarene, og at vi ikke kaster alt om bare fire-fem år etter at vi innførte den store reformen. Da får vi tåle at Høyre og Fremskrittspartiet i debatten har en noe annen tilnærming til dette, at de argumenterer for en skole for de få, for enerne, og ikke som vi andre gjør, en skole for alle, både for sterke og svake elever, for bygd og by og for gutter og jenter. Det er stor enighet om reformen. Det viktigste grepet vi gjør, er kanskje at vi i fellesskap nå innfører en noe større fleksibilitet og en mulighet til å bruke noe lengre tid på å ta ut retten sin. Vi innfører to nye grunnkurs: merkantile fag og et fag innenfor media og kommunikasjon. Det er bra at vi nå greier å få fart på dette og får dette raskt opp å stå. Men jeg vil be statsråden se på uttrykket merkantile fag. Jeg er klar over at det er Stortinget som har lansert uttrykket, men man skal være temmelig oppegående som 16-åring og ganske bevisst for å greie å fylle dette uttrykket med innhold. Jeg skulle derfor ønske at det var mulig å finne et mer trendy og tidsriktig navn enn akkurat merkantile fag. Det tror jeg hadde vært en styrke. Vi må også ha en gjennomgang av strukturen totalt sett, for det er ikke gitt at 15 grunnkurs sånn helt uten videre er det korrekte tallet. Et flertall, hvor regjeringspartiene ikke er med, uttrykker i innstillingen bekymring for at ungdom blir i stadig dårligere form. Vi kan ha gjort en feil da vi reduserte antall timer med kroppsøving i videregående skole. Det er fremmet et forslag som sannsynligvis blir vedtatt, om å vurdere å øke timetallet i kroppsøving i videregående skole. Selv om regjeringspartiene ikke er enig, regner jeg med og håper at statsråden tar dette alvorlig. Alt i alt er Reform 94 en god reform. Saken har fått en svært god behandling her i salen, og vi får et veldig godt verktøy for å videreutvikle den norske skolen til å bli enda bedre. Etter det siste replikkordskiftet med representanten fra Venstre, håper jeg at statsråden kan klargjøre hva som er Regjeringens syn på dette med fritt skolevalg. Jeg tror at dette er et rent Venstre-fenomen, så det ville være nyttig hvis statsråden kunne klargjøre hva som egentlig er Regjeringens holdning til dette. Så til slutt: Jeg hadde tidligere i debatten en replikk til representanten Ulf Erik Knudsen hvor jeg bad om en utdyping og forklaring av en del av Fremskrittspartiets skolepolitikk. Han unnlot å svare med den begrunnelse at det var så mange spørsmål, men gikk og satte seg lenge før taletiden var ute. Derfor vil jeg gjerne få lov til å gjenta de spørsmålene. Altså: Fremskrittspartiet hevder at det de ønsker, er mest mulig fleksibilitet og frihet innenfor skolen, men de vil ha eksamener i alle fag. La meg spørre konkret: Hvis man innfører eksamener i alle fag, fører det til at skolen blir mer fleksibel eller mindre fleksibel? Jeg tror at det fører til at den blir mindre fleksibel, for da blir mye mer av undervisningen rettet mot denne ene prøven, og da vil alle klassene og alle skoletimene se mer eller mindre like ut. I valgkampen sa nestleder Søviknes, og det har kanskje også fortsatt i Stortinget for alt hva jeg vet, at Fremskrittspartiet vil innføre normerte, standardiserte prøver på forskjellige aldersnivåer, også for de private skolene. Jeg er ikke noen varm tilhenger av private skoler. Men vi har Steinerskolen, som er bygd på en helt annen pedagogikk enn den offentlige skolen, som er bygd på at man ikke skal ha denne type prøver, og på at man skal ha undervisning mer i takt med barnas naturlige utvikling. Hvis man innfører slike prøver også for den type skoler, vil det føre til at de skolene blir mer fleksible eller mindre fleksible? Sannsynligvis vil det føre til at disse skolene må legges ned, for det vil jo stride mot den ideologien de er bygd på. Jeg håper at representanten Knudsen, når han får tenkt seg litt om, kan utdype disse punktene i et tre minutters innlegg hvor han har litt bedre tid. Det ville vært veldig interessant å få vite hva Fremskrittspartiet egentlig vil. Vil de ha en mer fleksibel skole, eller vil de innføre disse verktøyene for å gjøre både den private og den offentlige skolen mye mer ensrettet?