Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-12-12:
Med budsjettforslaget for 2020 har regjeringen lagt til over 8 mrd. kr samlet i perioden 2017–2020 – helt i tråd med de økonomiske forutsetningene vi presenterte i Prop. 151 S for 2015–2016 i 2016, langtidsplanen. Utover dette har regjeringen i denne perioden finansiert landmaktforliket i Stortinget høsten 2017, økte militære bidrag i internasjonale operasjoner, forsert anskaffelse av nye kystvaktfartøy og tiltak etter havariet med KNM «Helge Ingstad». Langtidsplanen legger opp til en storstilt fornyelse og utvikling av struktur. Basestrukturen utvikles, nytt materiell i alle forsvarsgrener og Heimevernet tilføres, samtidig som gammelt materiell utfases. Den samlede innsatsen de siste årene på bl.a. økt aktivitet og styrking av grunnmuren gjør at våre operative styrker er mer tilgjengelige og kan øve mer med materiell som fungerer. Så er ikke alt rosenrødt. Det er forsinkelser i flere leveranser. På noen områder blir driften dyrere enn forutsatt, og valuta- og drivstoffprisene tilpasser seg dessverre ikke våre budsjetter. Regjeringen foreslår for 2020 å øke forsvarsbudsjettet nominelt med over 2,1 mrd. kr, og budsjettet er nå på nærmere 61 mrd. kr. Regnestykket er komplisert og består av mange faktorer, både plusser og minuser. Fakta er dog at vi har lagt inn 2,4 mrd. kr i friske midler til tiltak i langtidsplanen, i tråd med forutsetningene for planen. Dette er reelle økninger som bidrar til å styrke Forsvaret. I tillegg har vi for 2020 lagt inn 17,2 mill. kr til delt helikopterløsning på Rygge og Bardufoss og 105 mill. kr. til tiltak etter fregatthavariet. Regjeringen fortsetter å styrke den militære tilstedeværelsen, tilgjengeligheten og beredskapen. For Hærens del går styrkingen til etablering og drift av nytt kampluftvern, mer ammunisjon til trening og øving og mer reservedeler til stridsvognene. Vi fortsetter etablering av nye avdelinger i Finnmark. Aktivitetsnivået i etterretningsbataljonen økes, og artilleribataljonen bygges opp og mottar kampluftvern og nytt artilleri. Regjeringen viderefører det høye nivået på øving og trening av Heimevernet og fortsetter fornyelsen av personlig bekledning. Sjøforsvaret bygger opp en femte besetning for fregattene og etablerer en åttende besetning for ytre kystvakt. Luftforsvaret fortsetter innfasingen av F-35 kampfly og nye helikoptre og forbereder overgangen til og mottak av nye P-8 maritime patruljefly fra 2022. For 2020 går om lag 70 pst. av langtidsplanopptrappingen til investeringer i strategiske kapasiteter, herunder nye ubåter, nye maritime patruljefly og nytt artillerisystem til Hæren. Det pågår også større investeringsprosjekter i infrastruktur til Forsvaret over hele landet, hvorav prosjektene på Ørland, Evenes, Værnes og Haakonsvern har de største utgiftene i 2020. En sak som har fått mye oppmerksomhet i høst, er turbulenssaken på Evenes. Jeg er kjent med at Avinor og Forsvarsbygg i fellesskap nå har funnet en helhetlig og framtidsrettet løsning for lokalisering av den nye hangaren for våre maritime patruljefly på Evenes. Turbulensutfordringene ser derfor ut til å være løst. Jeg vil på nyåret komme tilbake til Stortinget med ytterligere informasjon om prosjektet for hangarer til våre nye maritime patruljefly. Den nye kampflyanskaffelsen er i rute. Regjeringen ber i budsjettforslaget om fullmakt for anskaffelse av de siste seks kampflyene. Jeg er glad for at et bredt flertall på Stortinget støtter dette. De siste kalkylene viser at kampflyanskaffelsen har en forventet kostnad som ligger innenfor kostnadsrammen satt av Stortinget i 2012. Dollarkursen har gitt oss høyere utgifter, men samtidig har stykkprisen per fly blitt betydelig lavere. I oktober mottok jeg det fagmilitære rådet fra forsvarssjefen, som er et meget viktig innspill i arbeidet med den neste langtidsplanen. Rådene vi har fått, skal vi nå behandle politisk, og det vil være mange hensyn og sammenhenger som skal vurderes i regjering og deretter av Stortinget. Så avslutningsvis til debatten rundt forlik: Landmaktproposisjonen ble behandlet i Stortinget, og vi tok den videre med fire forslag: Vi skulle levere et kostnadsoverslag for en fullt ut oppsatt 2. bataljon. Det har vi levert. Vi skulle levere en vurdering av leasing eller leie av stridsvogner. Det var vurdert ikke mulig. Vi skulle gjennomføre en kvalitetsreform i Heimevernet. Den er levert, det er det stor enighet om. Og vi skulle få en delt helikopterløsning mellom Bardufoss og Rygge som tjente både Hæren og spesialstyrkene. Det har vi også levert på. I tillegg har vi altså fått flertall i Stortinget for at disse løsningene er godkjent. Jeg er helt enig i at forlik i de store sakene som forsvars- og sikkerhetspolitikk er, er viktig. Men et forlik betinger også at man opparbeider en felles forståelse av hva slags vedtak man fatter. Den tilliten bør vi trene litt på i dette huset.