Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Krisen i Europa er veldig alvorlig og kan ramme Norge. Stødig økonomisk styring er avgjørende for å trygge norske bedrifter og folks arbeidsplasser. Det er også viktig for norske kommuner. I 2012 overfører staten 285 mrd. kr i frie inntekter til kommunene som fordeler seg med 138 mrd. kr i form av rammetilskudd og 147 mrd. kr som skatteinntekter. Nivået på kommunenes skatteinntekter henger nøye sammen med om vi lykkes med å holde folk i arbeid. Et annet eksempel er at om rentenivået i Norge øker med 1 pst., så får norske kommuner en utgiftsvekst på ca. 1 mrd. kr. Norge har ikke råd til å eksperimentere i turbulente tider som dette. Vi trenger trygg økonomisk styring. Én milliard er mye penger. For å illustrere hvor mye penger det er, kan vi eksempelvis drifte 1 100 nye sykehjemsplasser eller drifte 6 400 barnehageplasser for den summen. Dette er eksempler på viktigheten av å holde orden i økonomien. Siden 2005 har vi hatt en realvekst i samlede inntekter på 49 mrd. kr, noe som er en gjennomsnittlig årlig realvekst på 2,7 pst. Det bevilges mer penger til kommunene i 2012 enn i 2011, til tross for et nøkternt opplegg. Mange land i Europa må nå kutte i offentlige midler. Ser vi til vårt naboland, foreslo den nylig avgåtte regjeringen i Danmark i 2010 en langsiktig spareplan som innebar et uendret nivå på kommunenes utgifter fra 2010 til 2014. Mange kommuner strever med å få sine budsjett i balanse for 2012. Det har jeg forståelse for, men det påhviler regjeringen å styre offentlige midler slik at det ikke rammer norsk økonomi. Det betyr at også kommunal sektor merker dette. Sektoren har store summer til rådighet, men også store og omfattende oppgaver. Kommunesektoren omsetter politiske vedtak til tjenester og konkret politikk. Når vi ser på sysselsettingstallene for sektoren, ser vi hvor pengene har gått. De har gått til nye stillinger: 46 000 nye årsverk fra 2005 til 2010. 19 100 av disse årsverkene er opprettet innen pleie- og omsorg – 2 700 av dem fra 2009 til 2010. Det er mye tall, og det er store tall, men vi kan forenkle det ned til at det er ansatt 25 personer hver dag fra 2005 og til i dag. Av de 25 stillingene som er opprettet hver dag, har kun én gått til administrasjon. Det har blitt hevdet at utgiftene til administrasjon vokser i kommunene. Det er ikke riktig. Tvert imot var andelen til sentraladministrasjonen i kommunesektoren i 2010 den laveste på ti år. Vi er opptatt av at kommunesektoren skal drives godt og effektivt, slik at innbyggerne får flest mulig og best mulige velferdstjenester for pengene. Dette tar kommuner og fylker på største alvor. Kommunene gjør en god jobb, de gjør en viktig jobb og de fortjener full anerkjennelse for det. Høyre-folk har omtalt offentlige ansatte som «ansiktsløse byråkrater». Jeg oppfatter det ikke som et honnørord. Enhver kommune må administreres. Hvis ikke kan de ikke gjennomføre sine oppgaver. Noen må sende ut faktura på kommunale avgifter, gi beskjed om at sønnen din har fått plass i barnehagen og skrive protokoller fra kommunestyrevedtak. I tillegg skal enhver kommune ha en forsvarlig saksbehandling, og det krever faktisk saksbehandlere. Det betyr at administrasjon er nødvendig for at en kommune eller et fylke skal kunne oppfylle sine forpliktelser i henhold til lover og forskrifter. Vi skal fortsette et fornyings- og effektiviseringsarbeid i offentlig sektor. Regjeringen har som mål at offentlig sektor skal fornyes, forsterkes og forbedres. Hensikten er bedre service overfor innbyggerne, en mulig rasjonalisering og et forbedret tjenestenivå. Innbyggerne har, gjennom den store innbyggerundersøkelsen fra 2010, klart gitt uttrykk for at de er fornøyde med tjenestene i norske kommuner. Innbyggerundersøkelsen er den største nasjonale undersøkelsen av tilfredshet med offentlige tjenester som er gjennomført noen gang. Den skal gjentas annethvert år og gi regjeringen et godt faktagrunnlag for å fornye offentlige tjenester og for å styrke velferdssamfunnet. Det handler om to ting. Det handler om viljen til å prioritere, og det handler om at offentlig sektor på enkelte områder må løse oppgavene annerledes – eksempelvis gjennom teknologiske løsninger. Fornyingsarbeid er bra og det må man fortsette med. Skal man lykkes med det, trenger de ansatte trygghet på arbeidsplassen. Det de ikke trenger, er usikkerhet om arbeidsplassen skal konkurranseutsettes, eller fare for dårligere lønns- og arbeidsvilkår. Arbeiderpartiet mener at trygge mennesker skaper mer. Næringslivet på sin side er tjent med gode offentlige velferdstjenester. Og det svekker ikke konkurranseevnen, snarere tvert imot. Næringslivet nyter godt av en godt utdannet arbeidsstyrke og høy yrkesdeltakelse. Velferdsstaten og en sunn statlig styring fungerer dessuten som en buffer i dårlige tider, noe som også kommer næringslivet til gode. Kommunene har økt sine antall ansatte, som vist tidligere. De har i tillegg opprustet sine bygninger. KS melder at det ble investert for nær 10 mrd. kr i grunnskolen i 2010, og det utgjorde over 20 pst. av kommunenes samlede investeringsramme for forrige år. Vi er klar over at gjeldsbelastningen er høy i mange kommuner. Dette er et uttrykk for at mange kommuner har bygd ut barnehager, skoler og sykehjemsplasser i et høyt tempo de siste årene. Vi følger den økonomiske situasjonen for kommunene nøye, men det er også viktig å minne om at enhver kommune er ansvarlig for sin egen økonomi, inklusive egen gjeld og andre forpliktelser. Samtidig ser vi at antall ROBEK-kommuner, kommuner som ikke greier å håndtere egen gjeld, er på et lavt nivå. I 2004, etter at Høyre hadde sittet i regjering i tre år, var antall ROBEK-kommuner 118. Det var en økning på 61 fra 2001. Siden 2007 har vi ligget på mellom 40 og 50 ROBEK-kommuner. Det er det laveste nivået siden ROBEK-registeret ble opprettet i 2001. I dag er det 51, og økningen er ikke dramatisk, selv om kommunene har hatt et historisk høyt aktivitetsnivå. Hvor går skillelinjene i de framlagte forslag fra opposisjonen og regjeringens forslag? Det er ikke enighet på borgerlig side om styring av den økonomiske politikken. Det er avgjørende for norske arbeidsplasser, for verdiskapingen og for velferden som kan tilbys i norske kommuner, at styring av kommunesektoren er trygg og forutsigbar. En borgerlig regjering vil også skape stor usikkerhet om kommunenes inntekter blir prioritert som i dag, eller om det blir skattekutt som under den forrige borgerlige regjeringen. I tillegg er det stor usikkerhet knyttet til om de borgerlige vil sørge for en rettferdig fordeling mellom kommunene, og likeverdige velferdstjenester i norske kommuner. Jeg mener norske kommuner er tjent med at budsjettforslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i dag blir vedtatt.