Kristin Clemet (Høyre), 2002-12-11:
Jeg har med interesse lest innstillingen fra komiteen og lyttet til debatten, og jeg konstaterer med en viss tilfredshet at det er beskjedne endringer i forhold til Regjeringens budsjettforslag. Også i det alternativet som fremlegges av opposisjonen, er det relativt beskjedne endringer, da riktignok innenfor tildelte rammer. Jeg er klar over at partiene har sine primærforslag, men tar nok likevel dette som et tegn på at budsjettforslaget på viktige områder er akseptabelt og godt. Alt i alt er det et godt budsjett for Utdannings- og forskningsdepartementet. Det er en betydelig vekst i budsjettet. Med et samlet budsjett på litt over 30 milliarder kr ligger det inne et forslag på en netto vekst på ca. 11 pst. Og det er foretatt viktige hovedprioriteringer i budsjettforslaget. Det kan kanskje oppsummeres i tre: For det første å sikre en god og forsvarlig gjennomføring av kvalitetsreformen, for det andre å sikre gjennomføring av opptrappingsplanen for forskning, og for det tredje å bidra til å heve kvaliteten i hele utdannings- og forskningssystemet. Når det gjelder kvalitetsreformen, er det jo behandlet en rekke saker her i Stortinget det siste året. Sammen med disse sakene og vedtakelsen av ny universitets- og høgskolelov og ny privathøgskolelov innebærer budsjettet, som til sammen gir over 1 milliard kr bare til selve kvalitetsreformen pluss studiefinansieringen og bedringer i den, et meget godt rammeverk for oppstart og implementering av kvalitetsreformen. Jeg er glad for at Universitets- og høgskolerådet mener at dette er et tilstrekkelig godt grunnlag for å starte implementeringen. Norge er dermed også tidlig ute i forhold til andre land med den harmoniseringen over landegrensene som Bologna-erklæringen la opp til. Når det gjelder forskningen, fortsetter vi opptrappingsplanen, og det er en betydelig vekst i det som vi kan kalle reelle forskningskroner til forskningssamfunnet i Norge. Vi innfører bedre stimulanser for økte privatinvesteringer i forskning, det er økt kapital til Forskningsfondet, og det er en historisk sterk vekst i bevilgningen til langsiktig, grunnleggende forskning. I tillegg er det en sterk prioritering av det vi kaller rene kvalitetstiltak i budsjettet, bl.a. til Senter for fremragende forskning og nye kvalitetstiltak. Når det gjelder skolen, ligger det inne tiltak til alle de tre hovedområdene som er viktige for å sikre en god skole. For det første tiltak som kan sikre oss et fortsatt høyt utdanningsnivå hos en stor andel av befolkningen, for det andre god tilgjengelighet for alle, og for det tredje, og ikke minst, tiltak for å sikre kvaliteten i skolen. Det er satt av betydelige midler også til kvalitetstiltak, både når det gjelder å bedre læringsutbyttet og læringsmiljøet. Erfaringer fra Norge og internasjonalt forteller oss at det særlig er tre ting som er viktige da. For det første å gi skolene tilstrekkelig grad av selvstyre – skolene og skoleeiere – både når det gjelder organisering av arbeidsdag, undervisningsformer osv., for det andre å mobilisere lærernes kompetanse og entusiasme, og for det tredje større åpenhet og valgfrihet for elever og foreldre. Dette må kombineres med systemer som gir oss kunnskap om kvaliteten i skolen, og et godt veilednings- og oppfølgingsapparat for å forebygge og forbedre kvaliteten. Derfor går vi inn for et nasjonalt kvalitetsvurderingssystem. Vi har gjennomført og tatt initiativ til en rekke tiltak i så henseende – en rekke tiltak for å heve kompetansen blant lærere og skoleledere, tiltak for å spre gode erfaringer fra skoler som får til noe, bl.a. gjennom tiltaket med demonstrasjonsskoler, systemer for individuelle og skolebaserte incentiver, f.eks. bonusskolene. Videre er det tiltak for forenkling av lover og regelverk, der vi har lagt frem høringsforslag om å fjerne de rigide kompetansekravene til rektor og lempe på klassedelingsreglene. I tillegg er det tiltak for å bedre det faglige innholdet i skolen, enten det gjelder å styrke antall norsktimer, en strategi for å styrke realfagene i skolen, at man kan gå rett ut i lære etter grunnskolen osv. Flere forslag vil komme med Kvalitetsutvalgets innstilling. Og til slutt vil jeg nevne tiltak for å styrke læringsmiljøet, der Stortinget har vedtatt en låneordning, som nå blir enda bedre etter avtalen med Fremskrittspartiet, og der vi nylig også har vedtatt en lovbestemmelse som gir elevene bedre beskyttelse. Vi vil også i løpet av 2003 tilby alle skoler antimobbeprogrammer, slik at de kan forebygge og reparere med hensyn til mobbeproblemer i skolen. La meg avslutningsvis si at budsjettet også inneholder tiltak for å videreføre kompetansereformen. Her er Norge et foregangsland, og noe av det siste Regjeringen her har gjort, som vi har lagt frem forslag for Stortinget om, er å innføre et system med adgang til yrkesprøving for voksne og adgang til å skaffe seg kompetansebevis. Jeg er enig med komiteen i at språkopplæring i arbeidslivet er viktig, og jeg tolker ikke omdisponeringen på kapittel 258 som at komiteen er uenig i det. Jeg håper derfor vi kan se på disponeringen av midlene på hele dette kapitlet, og at vi kan gjennomføre noen forsøksordninger, ikke for å se om det virker positivt, men hva slags ordninger som kan virke positivt.