Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-06-17:
Jeg skal få lov å starte med å ta opp de forslag som Arbeiderpartiet alene eller sammen med andre fremmer i denne innstillingen. Norsk økonomi er inne i en periode med god vekst. Svært lav prisstigning, bl.a. som følge av økt import fra lavkostland som Kina, har bidratt til at renten er på et uvanlig lavt nivå. Lav rente stimulerer husholdningenes etterspørsel etter varer og tjenester. I tillegg har en økning i oljeinvesteringene og relativt sterk vekst i internasjonal økonomi gitt vekstimpulser til fastlandsøkonomien. Dette er selvfølgelig godt nytt for mange. Selv om utviklingen i norsk økonomi er god, klarer ikke Regjeringen å få ned arbeidsledigheten. Regjeringen har måttet øke sitt anslag over arbeidsledigheten fra 4,1 pst. i statsbudsjettet for i år, som ble behandlet sist høst, til 4,3 pst. nå i revidert. Fortsatt er det ifølge Statistisk sentralbyrås arbeidskraftundersøkelser over 100 000 mennesker som ønsker seg arbeid, men ikke får det. Arbeiderpartiet frykter at den høye arbeidsledigheten er i ferd med å bite seg fast. Stadig flere støtes varig ut av arbeidsmarkedet. I en slik situasjon skulle man tro at Regjeringen ville ta et krafttak for å snu denne utviklingen. Men det skjer ikke. Knapt noen gang har det vært så få tiltaksplasser i forhold til antall ledige som det er nå. Regjeringen fortsetter sin svake arbeidsmarkedspolitikk og sin passive næringspolitikk. Det er ingen utstrakt hånd til de ledige. Kun etter press fra opposisjonen kom det inn 500 tiltaksplasser for yrkeshemmede i revidert. Nå er det for så vidt ikke spesielt overraskende at Fremskrittspartiet ikke har prioritert tiltak for å hjelpe folk ut av ledighet. Tvert imot er avtalen som Fremskrittspartiet har inngått, en trussel for flere hundre arbeidsplasser i bryggerinæringen, ved at grunnavgiften på såkalte PET-flasker fjernes. Arbeiderpartiet går imot å fjerne denne avgiften. Det er dårlig miljøpolitikk, og det truer mange arbeidsplasser i bryggerinæringen. Sist Regjeringen prøvde seg med dette forslaget, fikk Arbeiderpartiet stoppet det. Men nå bidrar altså Fremskrittspartiet til at avgiften fjernes. Siv Jensen har hevdet at dette gjør Norge mer moderne. Jeg undres over hva som er moderne ved å ta arbeidsplasser fra bryggeriarbeidere og sende dem ut i ledighetskøen, som komiteens leder tydeligvis hadde problemer med å forsvare og derfor måtte ty til det jeg vil kalle stygge karakteristikker av kollegaer. Jeg antar at komiteens leder finner en passende anledning i løpet av dagens debatt til å beklage den form for karakteristikker av kollegaer. Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2005 innebar en offensiv satsing på nyskaping og på tiltak for å få ledige over i arbeid. Der styrket vi budsjettet for arbeid og næringsutvikling med 3–4 milliarder kr. Arbeiderpartiet prioriterer arbeid til flere i sitt forslag til revidert nasjonalbudsjett. Vi mener det er behov for flere tiltaksplasser for å få ledige over i jobb. Derfor foreslår vi en økning på 2 300 plasser utover Regjeringens forslag. Av disse er 500 plasser for yrkeshemmede. Nok en gang foreslo Regjeringen å svekke permitteringsordningen. Det er en ordning som nærmest har blitt en kasteball i alle budsjettbehandlinger. Arbeiderpartiet mener det ikke er forsvarlig å gå tilbake til en permitteringsperiode på 26 uker. Det vil føre til flere oppsigelser og at flere skyves ut av arbeidslivet. Vi er derfor glad for at regjeringspartiene har snudd i dette spørsmålet også, og vi støtter forslaget om at det lages permanente permitteringsregler som tar opp i seg både konjunktur- og sesongsvingninger. Arbeiderpartiet foreslår også å reversere kutt i arbeidsledighetstrygden som Regjeringen og Fremskrittspartiet har gjennomført. Arbeiderpartiet ønsker en langt mer aktiv næringspolitikk enn den Regjeringen står for. Vi mener Norge må satse sterkere der vi har naturlige fortrinn. Vi foreslår derfor flere tiltak for å styrke det offentlige virkemiddelapparatet. Verdiskapingsprogram for fiskerinæringen og kulturbasert næringsliv er viktige satsinger. Vi foreslår mer til Innovasjon Norges programmer, og vi vil styrke SIVA og Argentum. Regjeringen og Fremskrittspartiet har gjennom perioden gitt store skattelettelser til dem som har mest fra før. I statsbudsjettet for i år vedtok imidlertid de samme partiene en betydelig skatteskjerpelse for mange vanlige arbeidsfolk, ved å frata pendlerer kostfradrag og skattefritak for fri kost. Reaksjonene har, ikke uventet, vært sterke. Arbeiderpartiet var imot disse skatteskjerpelsene i høst, og vi er imot dem nå. Derfor foreslår vi at fradragene gjeninnføres. På vegne av de mange pendlerne som ble rammet, er vi glad for at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet nå velger å snu. Alle som trenger behandling på sykehus, skal være glad for at Regjeringens budsjettforslag for sykehusene sjelden er blitt vedtatt uten påplussinger. Ved hver budsjettrunde har opposisjonen presset regjeringspartiene til å bevilge mer til sykehusene. Dette har vært helt nødvendig for å unngå kutt i pasientbehandling og stenging av sykehusavdelinger. I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett for 2005 foreslo vi å bruke 1,5 milliarder kr mer til sykehusene enn det Regjeringen hadde lagt opp til i sitt forslag til statsbudsjett, og 1 milliard kr mer enn det som ble resultatet av budsjettavtalen. Arbeiderpartiet holder fast ved at sykehusene trenger bedre økonomi. Derfor foreslår vi at det bevilges 1 milliard kr mer enn Regjeringens forslag i revidert budsjett. Utviklingen i helseforetakene etter at statsbudsjettet ble vedtatt viser at flere helseforetak sliter med store underskudd. Regjeringens reviderte budsjett var derfor skuffende dårlig for sykehusene. Etter hvert skjønte regjeringspartiene at det var et flertall på Stortinget som ville bevilge mer til sykehusene, og det kom en påplussing i budsjettavtalen. Jeg innledet med å peke på den positive utviklingen vi har i norsk økonomi, og som helt klart er til glede for mange. Men også i gode tider må det politisk prioritering og styring til om alle skal få del i disse godene. Regjeringen prater mer enn villig om alt som går bra, men ved avslutning av denne stortingsperioden kan vi slå fast at det borgerlige flertallet har styrt samfunnet i negativ retning på flere områder. Vi er i ferd med å få et samfunn der stadig flere faller utenfor, et samfunn der forskjellene vokser og antallet fattige øker. Dette forandrer Norge på en måte som vi ikke ønsker. Jeg vil nevne noe som helt klart er et resultat av det borgerlige flertallets politikk, og som hører med i Regjeringens regnskap: Det er nærmere 100 000 arbeidsledige. Det er nærmere 30 000 flere enn da perioden begynte. Det er 90 000 flere som satt utenfor det ordinære arbeidsmarked og skjøvet over på trygdeytelser. I et av verdens aller rikeste land er det blitt 45 000 flere fattige. Dette skjer samtidig som den rikeste tidelen av befolkningen blir stadig rikere. Det nytter ikke å pynte på dette med en fattigdomspakke. Bildet er klart og tydelig: De rike er blitt enda rikere i løpet av de siste fire årene, og det er blitt flere fattige. Med i regnskapet hører også situasjonen i kommunene, der kutt i skole og eldreomsorg tvinges fram gjennom en altfor stram kommuneøkonomi. I Norge har vi muligheten til å gjøre noe med dette. Vi har mulighet til en annen fordeling og til utjevning i stedet for økte forskjeller. Regjeringen har ikke villet utjevne, men har i stedet prioritert skattelettelser som har gjort de rikeste enda rikere. De fattigste har fått Bondeviks fattigdomspakke, som i virkeligheten var å ta fra de nest fattigste og gi til de fattigste. Kutt i ledighetstrygd, kutt i uførestønad og innstramming i sykelønn er eksempler på det. Dette er sider ved samfunnsutviklingen i Norge som Arbeiderpartiet er sterkt uenig i, en utvikling som ikke må få fortsette. Derfor trenger vi et nytt flertall, som vil fordele bedre og utjevne forskjeller, ikke forsterke dem. Til høsten kan velgerne gjøre noe med det.