Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-10-23:
Jeg skal ikke konsentrere meg om høststormene. Det har vært sagt nok om dem. Men det nytter å mase. Jeg blir lite grann overgitt når representanter fra Fremskrittspartiet snakker om det ryktet som de har hørt om at det går tankbåter utenfor kysten. Jeg har stått på denne talerstolen, gang etter gang, og sagt at det går tankbåter utenfor kysten. Det er aldeles ikke et rykte. Det kan gjerne bli betraktet som at det er feil, at det som blir sagt fra denne talerstolen, ikke er sant, men jeg står nå her, jeg er nå her. Det som jeg sier, er, som jeg selv tror, sant, og så får de tro det de som vil. Det er ingen rykter. Jeg har sagt at vi har ingen oljevernberedskap i Norge, og det står jeg ved. Vi har ikke det. Vi holder på å få en slepebåtkapasitet, og det er jeg glad for. Jeg har ingen problemer med å stemme for dette forslaget. Det nytter som sagt å mase, men det er forferdelig at det skal ta så mange år. Vi har en ulykke som er dokumentert, med oljetankeren «Prestige». Det var 60 000 tonn olje som forsvant i havet, og de sliter ennå med oljen utenfor Spania. Kan dere tenke dere til hvilken ulykke som skjer i Nord-Norge hvis en tankbåt forliser? I 2005 skal det på ett punkt passere tre fullastede tankbåter nedover langs kysten. Det tar tre døgn fra nord til sør. Vi har ni fulle tankbåter utenfor kysten og ni tomme på vei oppover. «John R» var jo tom da det ble katastrofe. Alle skyver fra seg ansvaret. Det var tolv departement som skjøv fra seg ansvar. De ville ikke ha noe med den å gjøre. Tenk dere til – 18 tankbåter i 2005 og vi har ikke slepebåtkapasitet før nå. Endelig blir det tatt på alvor, og jeg har mast om dette i mange år. Fiskeridepartementet har inngått en avtale med fiskebåtene. Ja, det skulle bare mangle. Har man i salen hørt om force majeure? Hvis man ikke har hørt om det, er det slik at alle båter kan gå til assistanse hvis det er en skade, og det skulle bare mangle at ikke fiskebåter skal gå til assistanse. Det er greit nok at det blir skrevet en avtale, men de har jo ikke slepekrok som er godkjent av Sjøfartsdirektoratet. Det har heller ikke Redningsselskapet, de har heller ikke godkjent slepekrok. Men de kan jo gå til assistanse. Men skipperen på båten kan nekte å motta assistanse, hvis ikke vi vedtar at det skal skytes en harpun eller en dregg om bord i den båten. Skipperen på den tankbåten kan nekte å motta assistanse helt til han reker i fjæresteinene og forurenser kysten – nei, han forurenser ikke, han asfalterer kysten med mykasfalt. Vi har flere institusjoner som kan ta seg av slepingen. Vi har Redningsselskapet, vi har Kystvakten, og vi har kystradiostasjoner. Det er bare et lite aber med Kystvakten, f.eks. – de har ikke penger. Vi bestemmer at de ikke skal ha penger. Men vi innfører moms, så de skal betale penger til staten. På Sortland har de to og et halvt fartøy hele året som de kan sende på havet, for de har ikke penger til mer. De har to og et halvt fartøy liggende i land. De har fem fartøy totalt, men de har ikke råd til å sende dem på havet. Disse båtene skal altså slepe. Så sier Fiskeridepartementet at vi skal ha seilingsleder. Vi skal trekke skipstrafikken inn innenfor 12 nautiske mil. Er man klar over den kritiske fasen fra man får maskinskade til man får sleperen om bord? En båt reker med to mil i timen, og den nærmeste leden ligger åtte mil fra land, etter det nye forslaget – altså på fire timer kan den båten ligge i fjæresteinene. Da nytter det ikke med slepekapasitet, hvis det ikke er båter som ved force majeure går og tar slepet med én gang. Men skipperen kan nekte. Vi trenger et departement som har det fullstendige ansvar for alt som foregår på kysten. Om det er Fiskeridepartementet eller Samferdselsdepartementet, bryr jeg meg ikke om. Jeg skulle gjerne sett at det var Fiskeridepartementet.