Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2017-05-15:
Helsedirektoratet har et forslag til nye læringsmål i ny spesialistutdanning, og det er bakgrunnen for dette Dokument 8-forslaget som kommer fra Senterpartiet. Det skal være en spesialutdanning for leger som kan føre til – som dokumentet sier – at en i framtiden kan mangle kirurger med generell kirurgisk kompetanse. En lager veldig mange spesialiteter, og så mister en breddekompetansen. Helsedirektoratet foreslår nemlig at generellkirurgien ikke skal være en egen spesialitet i framtiden, noe som kan gjøre at en faktisk øker risikoen i mindre sykehus fordi en ikke har personell med akkurat denne spisskompetansen som skal være der. Det blir lagt veldig mye ansvar på at de som skal kunne drive med bløtdelkirurgi i akuttmottakene, kun skal være mage-tarm-kirurger. Det betyr at veldig mange pasienter på små og mellomstore sykehus som er skadd, kanskje må flyttes til de store traumesentrene. Men hadde det vært breddekompetanse ved sykehuset, kunne en ha løst det på lavere nivå. Akuttkirurgisk kompetanse bør finnes på alle akuttsykehus. Gode leger, gode turnusleger, betyr alt. Breddekompetanse er viktig selv om vi går inn i en helsetjeneste med flere og flere spesialister. Det har også Kristelig Folkeparti forståelse for, men det må likevel ligge en basis i bunn. Alle spesialutdanninger bør legge vekt på at man skal ha akutt- og mottakskompetanse og kunne enkle kirurgiske inngrep – dette fordi det ellers vil ødelegge noe av den beredskapen vi allerede har ved mindre sykehus, og det trenger vi – også fordi vi har et langstrakt land. Det å ikke opprettholde beredskapen ved å pulverisere de veldig spesielle utdanningene, gjør at vi ødelegger noe av porteføljen som er viktig for et sykehus. Dette henger sammen med noe av det jeg sa i forrige sak, det at det er en indre sammenheng mellom generell kirurgi, spesialistkirurgi, anestesi, radiologi, indremedisin og laboratorietjenester. Men den dagen du står i et traume eller du får en skade, er det det generelle du trenger akkurat der og da, til spesialisten på det kirurgiske planet kommer. Det er nettopp denne helheten som gjør at vi har en helhet for pasientene våre, og som Senterpartiet her foreslår, er vi opptatt av å sikre at det finnes utdanninger som tar med seg bredden inn i sykehusene. Dette fordi vi har en beredskap i landet vårt hvor vi ofte må sortere ytterst i legevakter og i akuttmottak hvor pasientene skal hen, og hva de skal møte. Da er det viktig å ha en kompetanse som også er desentralisert og tilgjengelig landet over. Derfor har Senterpartiet et godt forslag som ber om at vi ser på det som er sendt ut fra Helsedirektoratet, om det går an å gjøre det annerledes for å sikre nettopp breddekompetansen. Det er også bakgrunnen for forslaget Kristelig Folkeparti har om turnustjenesten, for hvis spesialistutdanningen begynner allerede mens en er i turnus, har en på en måte ikke et grunnlag for heller å gå inn i en spesialistutdanning. Det blir veldig smalt hvis en heller ikke der har læringsmål som gjør at en faktisk får med seg en bredde i turnustjenesten, som gjør at en kan gå inn i ulike spesialistutdanninger etter hvert, men har en basis i bunn. Det vil sikre både god førstehjelp i Distrikts-Norge og også en bredde hos den nyutdannede legen som skal velge en annen spesialisering etter hvert. Jeg tar opp forslag nr. 1 i sak nr. 4.