Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Saken vi behandler i dag, blir fort veldig teknisk. Det er mye tall, tabeller og tekst, men det handler om hverdagen for oss alle – hvordan og hvor fort vi skal komme oss på jobb, hvor trygt det skal være for barna våre på skoleveien enten til fots eller i buss, og hvordan varene vi trenger hver eneste dag, skal komme fram. Planlegging av disse transportsystemene er krevende i en tid der den teknologiske utviklingen kan endre forutsetningene for hvordan vi reiser om bare få år. Klimautfordringene gjør at transporten også må bli mer miljøvennlig, noe som er utfordrende i en tid der vi blir flere, vi reiser mer og lenger, og flere bor lenger unna der varene våre produseres. Senterpartiet vil utvikle et moderne og framtidsrettet transportsystem som gjør trafikkavviklingen enklere, raskere og tryggere. Det skal være gode kommunikasjoner og transportmuligheter over hele landet. Senterpartiet viser til at veier, jernbane, havner og lufthavner bidrar til å binde landet sammen og er avgjørende for næringsutvikling og for at folk skal kunne bo i hele landet. Både distriktenes og byenes behov må derfor ivaretas. En robust infrastruktur med god standard vil også bedre trafikkavviklingen og gjøre at transportsystemet i størst mulig grad kan benyttes av alle. Økt framkommelighet, bedre sikkerhet og miljøhensyn må ligge til grunn for samferdselspolitikken. Klimaendringene får konsekvenser for veier og jernbane, og det må sikres mot flere og hyppigere ras. Det er derfor store behov for ras- og tunnelsikring på både fylkes- og riksveinettet. Meldingen legger opp til å fortsette veksten i årlige bevilgninger til NTP-formål som regjeringen Stoltenberg II startet og gjennomførte i perioden 2005–2014, en vekst som regjeringen Solberg har fulgt opp i perioden 2014–2017 ved å legge til grunn den rød-grønne NTP-en. Meldingen viser at det er et stort behov for forbedringer de kommende årene dersom man skal nå målene i transportpolitikken. Den kanskje største hovedutfordringen for å løse disse utfordringene er den sterke kostnadsveksten i sektoren. Bare på de fire årene etter at vi la fram NTP i 2013 har kostnadene for prosjekter og områder som var prioritert i gjeldende transportplan, økt med flere titalls milliarder. I tillegg kommer flere titalls milliarder i kostnadsvekst på øvrige prosjekter. Det er et viktig spørsmål hva som er årsaken til denne veksten. Resultatet er samlet sett at en plan over tolv år med bruk av over 1 000 mrd. kr, inkludert bompenger, for mange oppleves som lite ambisiøs og en stor skuffelse siden mange prosjekter er skjøvet ut i tid eller ikke lenger er prioritert. Kostnadsanslagene i meldingen viser at regjeringen ikke har evnet å ta tak i denne kostnadsveksten. Effekten er særlig tydelig de første seks årene av planen. De store bindingene av både økonomisk, juridisk og politisk karakter har vokst betydelig de fire siste årene. Vi får stadig mindre vei og bane for pengene som bevilges. Vi må i tiden framover organisere utbyggingen av infrastruktur på en måte som gir mer for pengene. Senterpartiet mener at en i større grad må vurdere sammenhengende utbygginger og utviklingskontrakter for å få mer igjen for de statlige investeringene som gjøres, og kontraktene må tilpasses anleggsbransjen. Krav til økt standard og omfang i prosjektene bidrar til økte kostnader. Derfor må styringen med prosjektene fra konseptvalg til ferdigstillelse styrkes. Til tross for de betydelig økte rammene som meldingen legger opp til, er det ikke midler til å følge opp bindingene i tråd med tidligere NTP eller til å gjennomføre andre nødvendige tiltak. Konsekvensen er at mange prosjekter som lå inne i den siste NTP-en, som ble vedtatt i 2013, nå er skjøvet ut mot slutten av 2020-tallet eller er ute av planen. Senterpartiet viser til at regjeringen nå utsetter tidligere lovte prosjekter, som nå eksempelvis starter først om 10 år, eller kanskje ikke er ferdig før om 15–20 år. Senterpartiet mener en økning i den totale planrammen for NTP på 7,17 mrd. kr er nødvendig dersom en skal klare å utvikle et transportsystem for hele landet. Senterpartiet foreslår også en forskyvning av pengebruken til første planperiode, noe som er i tråd med en rekke innspill, bl.a. fra Næringslivets Hovedorganisasjon. Regjeringens forslag til Nasjonal transportplan har en fordeling mellom transportsektorene som skiller seg fra tidligere planer ved at en prioriterer ned veibygging til fordel for jernbane. Senterpartiet mener prioriteringen mellom sektorene ikke er i samsvar med hvor stor del av transportarbeidet som blir utført. Senterpartiet mener likevel det er viktig å få gjennomført et løft innen jernbanesektoren slik den rød-grønne regjeringen la opp til. Senterpartiet mener bredbånd og tilgang til raskt internett er like vesentlig infrastruktur som vei og bane. Derfor velger vi å prioritere dette i Nasjonal transportplan. Den digitale allemannsretten som vi lanserte på starten av 2000-tallet, handler om at alle i hele Norge skal ha mulighet til å delta i den teknologiske utviklingen og i digitaliseringen av samfunnet. Digitalisering er viktig for næringsliv, privatpersoner og desentralisering av tjenester og arbeidsplasser. I vårt opplegg setter vi av totalt 6 mrd. kr til bredbåndsutbygging. Det tilsvarer 500 mill. kr årlig, som er maksimalt i henhold til avtalen med EU om statsstøtte. I tillegg har vi en målsetting om at innen 2020 skal alle husstander ha tilgang til bredbånd med minst 30 MB/s. Senterpartiet mener investeringsnivået på kystinfrastruktur er for lavt, og at dette svekker mulighetene for godsoverføring mellom vei og sjø. I tillegg svekkes mulighetene for fiskerinæringen fordi nødvendige investeringer i fiskerihavner kommer så sent i planperioden. Derfor foreslår Senterpartiet en kystpakke som skal forsere utbygging av havner, fiskerihavner, innseilinger og farleier, og vi sikrer et sterkere grep om nødvendig satsing på dette området. Pakken skal finansiere og forsere prosjekter som ligger i Nasjonal transportplan, utover dem vi har særskilt prioritert, og finansiere prosjekter som lå i forrige NTP. Senterpartiet er særlig bekymret over fylkeskommunenes manglende økonomiske mulighet til å løse utfordringene med vedlikehold og forbedring av fylkesveinettet. Det er et stort vedlikeholdsetterslep på fylkesveiene, og KS viste i komiteens høring til at det er et årlig behov for 1,5 mrd. kr til 2 mrd. kr for å opprettholde standarden. Dette kan ikke løses innenfor dagens rammer, og KS tok til orde for et tiårig nasjonalt vedlikeholdsprogram på fylkesveiene. Senterpartiet viser til at fylkesveinettet ikke er omfattet av bevilgningene under Nasjonal transportplan og mener at en ambisjon om en styrket samferdselssatsing totalt sett også må innbefatte en egen satsing på fylkesveiene. Jeg viser til Senterpartiets forslag i innstillingen til kommuneproposisjonen, der vi økte rammene til fylkeskommunene og lanserte et vedlikeholdsprogram for fylkesveiene. Videre vil jeg påpeke at tunnelsikkerhetsforskriften har påført fylkene store kostnader, og at flertallet vil stanse kompensasjonen til fylkene i 2020. Senterpartiet vil videreføre denne kompensasjonen til 2024, slik at fylkene har mulighet til å gjennomføre forskriftens krav. Senterpartiet er svært overrasket over at jordvernmålene er tatt ut av stortingsmeldingen. Utbygging av transportinfrastruktur er ett av de tiltakene som legger størst press på matjorda. Planlegging av infrastruktur må ha som mål å redusere omdisponering av matjord til et absolutt minimum, ellers vil vi ikke nå målene i Stortingets jordvernstrategi. Senterpartiet mener målsettingene og tiltakene i jordvernstrategien må inngå i arbeidet med transportinfrastruktur. Videre mener Senterpartiet at skredsikring er viktig. Det gjenstår mange prosjekter på både riks- og fylkesveinettet. Det vises til at omfanget av skred er ventet å øke som følge av klimaendringer og mer nedbør. Senterpartiet prioriterer å øke rammene for skredsikring og har lagt inn 1 mrd. kr mer i første periode og 1 mrd. kr i andre periode. Dette muliggjør forsering av flere prosjekter. Videre vil Senterpartiet ha en jevn innfasing av midlene gjennom planperioden og en fordeling mellom riks- og fylkesveier på 50 pst. hver. Videre legges til grunn at Statens vegvesens prioriteringsnøkkel for skredsikring blir fulgt. Senterpartiet viser til at regjeringen innførte EUs tunneldirektiv, den såkalte tunnelsikkerhetsforskriften, uten at fylkeskommunene ble satt i økonomisk stand til å gjennomføre tiltak som sikrer at tunnelene har den standarden som forskriften krever. Regjeringen vil videreføre overføringene til 2019. Senterpartiet mener det ikke er tilstrekkelig da behovet i mange av fylkene er mye større. De siste årene har vi sett mange flere hendelser i tunneler, bl.a. branner som kunne fått et mye verre utfall enn det som har blitt. Senterpartiet mener innsatsen for å sikre tunneler må trappes opp og setter av 2,3 mrd. kr til dette formålet. Senterpartiet viser til at luftfarten står for en viktig del av transporttilbudet, særlig i distriktene. Luftfarten binder landet sammen og er sammen med økt digitalisering en av de viktigste faktorene for å motvirke sentralisering. De regionale lufthavnene er av stor betydning for lokalt næringsliv for offentlig sektor og for folk flest og trenger forutsigbare rammer for videre drift og utvikling. Jeg vil gjøre oppmerksom på at det ved en inkurie har oppstått en feil på side 77 i innstillingen. Der skulle det under omtalen av E18 Lysaker–Strand stått at vi legger til grunn oppstart i første del av andre planperiode, ikke siste. Da er tekst og tabeller i tråd med hverandre. Til slutt tar jeg opp de forslag som Senterpartiet står bak.