trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Jeg er veldig fornøyd med samarbeidet mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i denne saken. Jeg er sikker på at hvis man hadde brukt våre forslag og vår retning som mal, ville det ha vært en styrke for kysten. Jeg er ganske sikker på at det vil være mye bedre stemning mellom disse tre partiene dersom vi – forhåpentligvis – danner regjering sammen i 2021, enn det åpenbart er mellom dagens regjeringspartier.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Det er bra at representanten gleder seg til den store fiskeripolitiske debatten som skal gjennomføres grundig til høsten. Det var jo den vi skulle ha nå, men den blir dessverre ikke helt det vi hadde ønsket. Jeg har noen spørsmål, for i dag har de andre opposisjonspartiene lagt fram noen ganske vesentlige og viktige punkter som ikke minst er viktig i representantens hjemfylke, Finnmark. Det ene er det med utredning av gjeninnføring av 28-metersgrensen. Så vet vi at det har vært en del konflikter i representantens hjemfylke i det siste, og det handler om areal og stor mot liten båt. Er det sånn at representanten tilhører et opposisjonsparti og kan støtte forslagene?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Det er ganske mange som er overrasket, og kanskje skuffet, over Kristelig Folkeparti og hvilken linje de har lagt seg på i denne saken. Her drar man til og med flere ganger fram havfiskeflåtens betydning, som man særskilt har lyttet til. For å imøtekomme andre organisasjoner burde man kanskje gå inn på opposisjonens forslag om å utrede 28-metersgrensen, men det får det være opp til representanten Reiten å avgjøre om er viktig. Det er bekymringer langs kysten for svekkede kystsamfunn, stadig flere ressurser på færre hender. Det hadde vært lurt å lytte nå – om man ikke vil lytte til opposisjonen – til Fiskerlaget Sør, Fiskarlaget Nord, Nordland Fylkes Fiskarlag, Pelagisk Forening, Kystfiskarlaget, ordførere fra kystsamfunn i hele landet, men det vil ikke representanten Reiten. Da er spørsmålet mitt: Er representanten Reiten sikker på at han kjenner konsekvensene av hva han nå gjør på vegne av hele Kristelig Folkeparti når han velger ikke å lytte til alle disse viktige stemmene langs kysten?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Først vil jeg ønske ministeren velkommen til salen. Det var jo en bra sak å komme hit til. Vi har fått en spesiell runde nå på morgenen. Det er vel ikke rart å kalle det et lite mageplask på målstreken, og det vil bli interessant å se hvordan fiskeriministeren har tenkt å forholde seg til forslaget som nå er framlagt. Departementet som fiskeriministeren styrer, har også kommet med kritikk, og ikke minst Riksrevisjonen, når det gjelder konsekvensutredning av fiskeripolitiske tiltak. Spørsmålet mitt til fiskeriministeren er: Er fiskeriministeren enig med regjeringspartiene på Stortinget i at regjeringen har gjort en mangelfull jobb, noe som gjør at man nå trenger å se på konsekvensene på nytt – etter at Stortinget har gjort sine vedtak?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Det går ikke an å snakke seg bort fra at det er ganske oppsiktsvekkende, det som har skjedd nå på morgenen, og det kan jo hende at fiskeriministeren egentlig er enig i det. Men fiskeriministeren skal få ros for én ting, og det er at han har lyttet til noe av det som har kommet allerede. Fiskeriministeren har lyttet til Riksrevisjonen, som viser til at eierskapet er konsentrert på færre hender, og de har etterlyst tiltak. Det har fiskeriministeren vært åpen for å se på. Det skal han ha honnør for. Jeg lurer på om forslag nr. 5, fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV – «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag om eierskapsbegrensninger i kystfiskeflåten» – er i tråd med det fiskeriministeren har uttalt til media?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Jeg må si at det er ganske absurd å være tilskuer til det som nå skjer. For det første er det slik at saksordføreren ikke har tegnet seg på listen for å forsvare eller svare ut det som skjer, og han som skal lede opposisjonspartiet som gir et knapt flertall til saken, har heller ikke tenkt å si noe om hvorfor det er så viktig å gjøre det man gjør nå. Jeg kan jo forstå det, for jeg hadde heller ikke villet forsvare dette. Men det er også absurd fordi vi nå vedtar rammevilkår for deling av ressurser til en av Norges viktigste næringer – uten å vite. Vi vet ikke konsekvensene. Det gjør heller ikke representantene som kommer til å stemme for. Det gjør heller ikke fiskeriministeren. Vi vet ikke hva som nå kommer til å skje. Det eneste ryddige var å sende saken tilbake. Forutsigbart er det heller ikke, for nå skal vi altså ha kvotebehandling 2.0 – når vi vet hva som skal konsekvensutredes, og hvordan det skal behandles. Og hvordan skal det behandles? Vil Stortinget få vite det i løpet av denne debatten? Når kommer man tilbake med det som eventuelt skal konsekvensutredes, og hvordan skal det behandles? Og så skal kontrollkomiteen også behandle Riksrevisjonens rapport. Skal man lytte til det som kommer der? Skal man være villig til å gjøre endringer om det trengs, for det vil jo åpenbart trenges. Det kommer til å bli en lang tid med usikkerhet for denne næringen, og det ansvaret ligger kun på posisjonen, for dette er slett politisk håndverk. Arbeiderpartiet har, sammen med Senterpartiet og SV, foreslått mange forslag, og vi har tatt forbehold i våre forslag om at ting må vurderes, at vi må se konsekvensen av det vi foreslår. Og det er bred politisk enighet på rød-grønn side om en helt annen retning. Hva som er retningen til posisjonen, tror jeg ingen vet – bortsett fra at det er veldig viktig å få gjennomført og vedtatt politikken akkurat nå. Dét er retningen til posisjonen. Vi skal altså nå vedta politikk, og etterpå skal det konsekvensutredes. Men vi vet ikke noe mer. Jeg synes det er så bekymringsfullt. Det er faktisk et totalhavari, og man kjører nå næringen inn i et ganske stort mørke ganske lenge. Jeg ville ha skjemtes, hadde jeg vært dere, for dette er ikke godt nok for denne næringen. Representanten Ebbesen skal fortelle om historien. Ja, historien har lært oss mye, men den har også lært oss at vi må ta politiske grep ut fra den tiden vi står i, de utfordringene vi har. Vi kan ikke la næringen og fiskerne bestemme det alene. Vi må ta samfunnsansvar, og det gjør vi med politikk. Og det blir ikke mer «lys i husan» – det blir lys i færre hus når vi vedtar denne politikken.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Det som skjer nå, må jeg nok en gang si er sterkt beklagelig. Jeg mener at denne debatten bare har skapt flere spørsmål enn vi hadde før vi kom inn i salen. Det er krevende, og vi får heller ikke svar på hva som er konsekvensen av det forslaget som ble lagt fram av regjeringspartiene i morges om konsekvensutredning. Det vet vi ikke. Og nå får vi til og med sådd tvil om ressursfordelingen. Det har også vært tatt opp i media. Saksordføreren har til og med sagt det i media – kanskje vi må se på ressursfordelingen? Så jeg vil gjerne ha svar på hva det er som skjer når vi går fra hverandre i denne salen. Når kommer det en ny sak? Hva er det vi skal konsekvensutrede? Så helt til slutt: Venstre går jo fullstendig på repeat om samfiskeordningen. Arbeiderpartiet har vært med på å innføre en ordning. Ja, vi har styrt fiskeripolitikken, men vi tar også ansvar nå og sier: Vi må gjøre nye vurderinger, for Riksrevisjonen har kommet med flengende kritikk. Det gjelder oss alle sammen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Arbeiderpartiet har fremmet dette forslaget fordi vi er oppriktig bekymret for det vi ser i den viktige sjømatindustrien. Vi er bekymret for at kriminalitet og sosial dumping er på vei til å få fotfeste i en av våre aller viktigste næringer. Det har vært en rekke oppslag i media som har avdekket tilstanden i denne næringen. Vi ser at arbeidsfolk blir utnyttet på det groveste på land. Og det er dessverre også sånn at man kan se tendenser til det samme på havet. Vi kan ikke være bekjent av at noen useriøse aktører setter hele fiskerinæringens omdømme på spill. Derfor ønsker vi at regjeringen skal komme med konkrete forslag i en tiltakspakke for å sikre mer seriøsitet, kompetanse og anstendige lønns- og arbeidsvilkår, i denne omgang i fiskeindustrien. Det er altså flertall i komiteen for ikke å få mer politisk handling. Det er vanskelig å forstå, men jeg har vært i debatter også utenfor denne sal med mange av de samme representantene, og jeg vil si at det på mange måter nesten har blitt underkommunisert hvor grovt det er, det som skjer. Man viser til eksisterende lovverk. Man viser til at man har de virkemidlene som man trenger. Det er jeg helt uenig i. Vi trenger så mye mer. Det er faktisk veldig ille det vi ser, og det kan godt hende at det bare er toppen av isfjellet. Vi som politikere er nødt til å handle – og det raskt. Jeg opplevde i høringen sterk støtte til våre forslag. Det gjorde inntrykk å høre Arbeidstilsynet og a-krimsentrene orientere om hva de har funnet ut. Fiskeindustrien er altså utpekt som en risikobransje. Det er mye midlertidighet og mye innleie. Heldigvis har vi fått avdekket mye, men hva er det de sier til oss i komiteen? Det er at de mangler ressurser. Det er ikke nok folk til å avdekke. Det er ganske krevende runder de har for å gjennomføre kontroller. Man trenger mer ressurser, strengere regelverk og flere kontroller. Så jeg tenker at i denne saken burde vi faktisk kunne stå sammen om å få på plass en tiltakspakke for å ta et tverrpolitisk ansvar for å stoppe det som er helt uholdbare forhold i en av våre fineste næringer. Jeg vil til slutt ta opp forslaget vi står bak sammen med Senterpartiet og SV.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Jeg har bedt om ordet til en stemmeforklaring. I morges, i starten av behandlingen av kvotemeldingen, kom det et meget overraskende forslag på bordet fra regjeringspartiene, hvor Stortinget ber regjeringen om å konsekvensutrede de forslagene vi i dag har behandlet, i etterkant av at vi er ferdig med å behandle denne saken. Det er veldig overraskende, veldig spesielt, og det burde selvfølgelig resultert i at vi enstemmig hadde sendt saken tilbake til regjeringen for ny behandling. Det kommer det ikke til å bli flertall for. Derfor ber jeg også Arbeiderpartiets representanter om å støtte forslaget om å konsekvensutrede forslagene. Vi kan selvfølgelig ikke ha det sånn at politikken skal være for dårlig konsekvensutredet når vi vedtar den i Stortinget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Ein skal høyra mykje før øyra dett av, heiter det i uttrykket. Men eg må seia at no skranglar det fælt i mine øyre – dei er i ferd med å losna. For viss eg høyrde rett, meinte representanten Nilsen at dette oppsiktsvekkjande forslaget, forslag nr. 29, var av omsyn til å få utgreidd opposisjonens forslag. Eg vil retta merksemda på forslag til vedtak, III, som ein samla komité står bak i innstillinga. Det har det kome sterke reaksjonar på frå Fiskarlaget Nord, frå Sjømat Norge, frå Fiskarlaget. Det har kome ei rekkje reaksjonar om at dette kan ein ikkje veta konsekvensane av. Det som er opposisjonens svar på det, er å seia: Nei, då får me koma med eit nytt forslag. Regjeringspartia og Framstegspartiet står på sitt. Då er spørsmålet mitt: Ville det ikkje vore ein fordel å konsekvensutgreia forslaga før ein vedtek dei i Stortinget, og ikkje i ettertid?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Eg forstår at representanten er overraska over at eg frå Jæren er engasjert i dette, men det er jo ei av dei store svakheitene med denne meldinga, at ho handlar om viktige tema, som torskefiske i nord, men ein har nærmast gløymt at me òg har eit stort fiske på andre artar, og at me har fiskeri lenger sør i landet – på Sørlandet, i Oslofjorden og på Vestlandet. Det har ein nærmast gløymt i denne meldinga. Så trur eg at det ein ser, det utslaget at ein har gått til det steget å melda, er ein frustrasjon over det som er fiskeripolitikken som vert ført. Ein føler at framtida til samfunnet sitt står og vippar. Ein føler at dette er i ferd med å gå heilt gale. Ein føler at ein ikkje vert høyrd i hovudstaden av representantar som Strifeldt, som nokre gonger verkar å ha gløymt kva fylke han representerer, og er meir oppteken av å få pengar inn til Finansdepartementet enn å vareta fiskarane i nord. Då kjem denne typen utslag. Eg trur me skal skriva det på kontoen for frustrasjon og engasjement.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Mitt engasjement ligg ikkje i å forsvara Stoltenberg II-regjeringa. Det var ei regjering Senterpartiet var med i, eg meiner det var ei regjering som gjorde mykje som var bra for landet. Men no er me i 2020, me diskuterer fiskeripolitikk for framtida. Me har fått ein rapport frå Riksrevisjonen som seier at dei måla ein har sett for fiskeripolitikken, i liten grad er nådde, utviklinga går i feil retning. Me merkar eit gryande opprør langs kysten. Då er eg meir oppteken av å forsvara dei kystsamfunna som seier og opplever dette, enn å driva ein sånn flasketuten peiker på, om det er Bondevik, Stoltenberg eller Solberg som er skuld i dette. Når det gjeld strukturkvotar, er me opptekne av det me har vore opptekne av heile tida: Dei spelereglane som har vore avtalte, skal liggja fast. Me er fornøgde med at me i denne prosessen har klart å få stoppa både regjeringa sin plan om statleg kvotebank og forlenging av strukturkvotane.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
For det første, når det gjeld saka om melding, er det så vidt eg har forstått, Gamvik senterparti som står bak ho. Eg veit at det er eit av våre lokallag med eit veldig stort fiskeripolitisk engasjement. Sjølv er eg medlem av Time senterparti. Me har ingen planar om å gjera tilsvarande – dessutan er det ein innlandskommune utan kystlinje. Dette får Gamvik senterparti bestemma sjølv, men eg trur ikkje ein må tolka dette i verste meining, men som eit uttrykk for eit engasjement. Når det gjeld samfiskeordninga, meiner ikkje me at ordninga er perfekt, me meiner at ho har svakheiter. Difor har me bedt om å få greidd ut alternativ knytt til korleis me kan gjera ho meir målretta og i tråd med det som var intensjonen, og at samfiskeordninga ikkje skal utvikla seg til ei ganske røff struktureringsordning, for det har ikkje vore føremålet. Me ønskjer som sagt å gjera endringar i den samfiskeordninga som gjeld.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Forslag III i innstillinga seier noko om korleis strukturkvotane skal fordelast når tidsavgrensing trer inn. Det var eit forslag som Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV òg stod inne i då innstillinga vart lagd fram. Så har me fått ei rekkje tilbakemeldingar på at det er veldig uklart kva konsekvensar det har, og at dette forslaget potensielt kan gjera at kvoten går veldig opp, til veldig mykje større fartøy enn det det har vore. Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia og Framstegspartiet har stått på forslag III så langt. Mitt spørsmål er kort og godt: Er det som står i forslag III, Kristeleg Folkeparti sin politikk, eller burde Kristeleg Folkeparti heller støtta forslag nr. 30, som slår fast prinsippet, men ber regjeringa faktisk greia ut dette, sånn at me kjenner konsekvensane før me gjer vedtak?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Eg vil òg ønskja fiskeriministeren velkomen til Stortinget. Mitt spørsmål går på korleis forslag III i innstillinga vil bidra til ein mangfaldig fiskeflåte, og korleis forslag III vil bidra til å styrkja dei fiskeriavhengige lokalsamfunna.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Dette var jo ikkje svar på spørsmålet. Det som nok har kome fram, er at forslag III, frå fleirtalet, vil bidra til å redusera mangfaldet i fiskeflåten og gå ut over dei fiskeriavhengige samfunna. Me høyrde jo tidlegare at representanten Reiten omtalte forslag III som eit forslag som ikkje var godt nok greidd ut, og då er mitt spørsmål: Vil statsråden, som statsråd i regjeringa og medlem av partiet Høgre, anbefala Stortinget å vedta forslag som Stortinget med opne auge seier at ein ikkje kjenner konsekvensen av, og som openbert heller ikkje den ansvarlege statsråden kjenner konsekvensen av? Eller vil statsråden anbefala Stortinget å slå fast prinsippet og be om å få ei utgreiing av alternative modellar, slik som opposisjonen har bedt om?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Eg vil knyta nokre ord til konsekvensane av vedtak III i innstillinga. Eg tok dette opp med statsråden i replikkvekslinga. Eg veit at statsråden er ny, men eg må seia at det svaret eg fekk, ikkje var godt nok. Stortinget må ha ei forventning om at ein statsråd er i stand til å svara på spørsmål om konsekvensane av den politikken som vert vedteke. Eg håpar at statsråden kan koma opp og svara skikkeleg på kva som er konsekvensane av det vedtaket som ligg an til å verta gjort. Representanten Reiten frå Kristeleg Folkeparti snakka om føreseielegheit. Igjen vil eg gå til forslag III i innstillinga, som er eit ganske stort og viktig forslag. Det skal greiast ut i ettertid! Det skal vedtakast i dag, og så skal ein greia ut konsekvensane. Det er ei form for politikkutvikling me ikkje kan godta. Eit anna punkt fleirtalspartia er gode på, er retorikken. For nokre av dei store sigrane dei har fått, er at dei same partia som har føreslått noko, no seier at det ikkje vert noko av det forslaget. Ei regjering samansett av Kristeleg Folkeparti, Høgre, Venstre og Framstegspartiet føreslo statleg kvotebank. Og så seier ein eitt år etterpå: Nei, det vert ikkje noko av statleg kvotebank – kom og klapp for oss. Det er jo ikkje ein politisk siger å gjera ingenting! Men det skal dei ha: Det er dei gode på. Eg er glad for at statleg kvotebank ikkje vert noko av, for all del, det var ein elendig idé, men når ein skal gje opp dette, skal ein ha 100 mill. kr i ei ny avgift – ei ny fiskalavgift. Eg veit ikkje om dei i Framstegspartiet trur at fiskalavgift handlar om at det er ei avgift på fisk, men det betyr ikkje det. Det betyr at det er ei avgift som berre har eitt formål: å få pengar inn i statskassa. Og i den situasjonen me står i no, gjer fleirtalet eit vedtak om at fiskerinæringa skal bidra med 100 mill. kr rett inn i statskassa. Det er politikken til Framstegspartiet, og det overraskar meg, når det same partiet har vore så glad for å sleppa ut av regjering – det var som å koma ut av fengsel, sa dei. Men kva har dei vore opptekne av? Jo, dei har vore opptekne av kva for ein pins dei skal ha på seg, om det skal vera det norske flagget eller FN-flagget. Det har dei vore ute i media og diskutert, dei tøffe gutane i Framstegspartiet. Men ei avgift på 100 mill. kr på ei næring som dei i statsbudsjettet påla ei auka avgiftsbyrd på 250 mill. kr, ja, det har Framstegspartiet ingen problem med å vera med på. Så eg håpar at avgiftskongen Strifeldt kan koma opp og forklara kvifor han meiner det er nødvendig å påføra fiskeria ei ny avgift. Det er ikkje vanleg at me innfører nye avgifter i Noreg. Det har vore noko på handleposar og flysete, men no er det altså fiskarane som skal skattleggjast. Eg gleder meg til å høyra forklaringa til representanten Strifeldt.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Eg vil gjerne at fiskeriministeren klargjer kva som er tenkt prosess knytt til romartalsvedtak III, som openbert skal greiast ut etter det er vedteke. Vil ein leggja fram den saka for Stortinget igjen, eller meiner regjeringa dei har fått ei fullmakt til å gjennomføra dette, berre det vert greidd ut? Det meiner eg at fiskeriministeren må svara på før debatten er slutt. Eit anna spørsmål som fiskeriministeren må svara på, er kva tid ein kan forventa seg den nye fiskeavgifta, eller torskeavgifta, hyseavgifta, kveiteavgifta, sildeavgifta, makrellavgifta – kjært barn har mange namn, seier Framstegspartiet. Men kva tid kan ein venta at ho kjem til Stortinget? Vert det i samband med statsbudsjettet 2021, eller vert det før den tid? Eg vil dessutan gjera merksam på at Senterpartiet støttar forslaga nr. 18, 19 og 27.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Det er eitt forslag i saka, og det står Senterpartiet bak saman med SV og Arbeidarpartiet. For oss er det viktig, når me ynskjer å utvikla fiskeindustrien langs kysten, at det er attraktivt å jobba der òg for norsk ungdom som ynskjer seg ei framtid innanfor fiskeindustrien. Eg trur det er heilt avgjerande for å sikra det at me har skikkelege løns- og arbeidsvilkår, og at me gjer meir enn det me gjer i dag for å sikra det. Senterpartiet har òg ei rekkje andre forslag for å styrkja attraktiviteten til fiskeindustrien, bl.a. trur me at ei modernisering og automatisering kan gjera at det vert meir attraktivt å søkja jobb der. Det overraskar meg at regjeringspartia og Framstegspartiet ikkje ynskjer å vera med på dette forslaget som opposisjonen har fremja, for det er eit viktig forslag, det er eit rett forslag, og det er eit forslag som det openbert er mogeleg for regjeringa å fylgja opp, om dei har vilje til det. Når dei no røystar mot, er det vel eit uttrykk for mangel på vilje, og ein greier ikkje då å få til det lyftet for fiskeindustrien – som i alle fall Senterpartiet meiner er nødvendig.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-05-07:
Sjølv om dette er eit veldig spesielt forslag, vil òg eg anbefala Senterpartiet si gruppe å støtta dette. Ein forventar frå Senterpartiets side at regjeringa kjem tilbake til Stortinget når sakene er greidde ut. Så vil ein gje det rådet til regjeringa og regjeringspartia at ein greier ut politikken før ein fremjar forslag og behandlar politikken på Stortinget.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-07:
En del av oss har fått dette brevet fra Sjømat Norge og Fiskarlaget Nord. De viser en sterk bekymring for forslag 3, som tar for seg et opplegg hvor man skal slå sammen 21-metersflåten med 28-metersflåten. Hvorfor vil Fremskrittspartiet være med på å tilrettelegge for å strukturere flåten mellom 21 meter og 28 meter? Og hva slags konsekvenser vil dette få for flåteutvikling, landindustrien, eierskap og oppnåelse av havressurslovens målsettinger? Deler Fremskrittspartiet den bekymringen som Fiskarlaget og Sjømat Norge har?
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-07:
Jeg har et spørsmål til representanten, og det er ganske enkelt: Hva vil bli bedre for kystsamfunnene i representantens område, Nord-Trøndelag, med den nye kvotemeldingen?
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-07:
I kvotemeldingen vil regjeringen gjøre mer av det som Riksrevisjonen kritiserer dem for – mer av det som gagner nessekonger, og mindre av det som er til gode for det norske folk, som har valgt dem inn på Stortinget. Regjeringen vil banke gjennom følgende: mer markedsstyring, mer kvotesalg, mindre styring fra fiskeriforvaltningen, mindre innflytelse fra dem som eier fisken, altså det norske folk i fellesskap. De store fiskebåtrederne skal bli større. Vi har også en del koblinger mellom land og sjø, som har stor makt, hvor fisken ikke fører til tilstrekkelig arbeid på land. Med denne meldingen ivaretar vi ikke de samfunn som havressursloven mener skal ivaretas, de samfunn som i alle år har brukt fisket som en måte å opprettholde bosetting og arbeidsplasser på. Riksrevisjonen sparer ikke på ramsalt kritikk. Denne varierer fra «alvorlig» via «sterkt kritikkverdig» og «kritikkverdig». Men hvilken betydning får så det? Ingenting. Flertallet bryr seg ikke om Riksrevisjonens standpunkt. Det skrotes like fort som Stortinget har fått rapporten inn døren. Med andre ord vil det bli enda mer tydelig at fiskeripolitikken i Norge styres av en indre maktelite som kun vil ha ressursene for seg selv. Folket som bor og lever langs kysten, kan med dagens regjering slå seg til ro med at de kommer til å være underlagt de moderne nessekongene som soper til seg alt av verdifulle ressurser, kun for å la folket sitte igjen med femøringer og knapt nok det. Tiden er inne for å bygge opp Norge og ikke legge kysten død. Riksrevisjonen har skjønt det. Det underlige er at det ikke trenger inn hos dem som styrer landet. Tiden er overmoden for å følge en av fjellvettreglene: Det er ingen skam å snu. Hvorfor har vi så dårlig selvtillit i Norge at vi sender mye av fisken vår frossen til Øst-Europa og Kina for produksjon? Senterpartiet kan ikke rolig se på en slik uansvarlighet. Vi tar kraftig avstand fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiets maktarroganse. Det er i dag et skrikende behov for nye arbeidsplasser på kysten. Vi må sørge for at verdiene av fisken kommer kystsamfunn til gode. Verdikjedene må styrkes i Norge og gagne hele folket og ikke bare kvotebaronene. Folk ønsker seg utvikling, ikke avvikling.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-07:
Jeg bor i Finnmark og vet at folk i Finnmark ikke skjønner at selv om man bor bare et spøtt fra det beste som er av fiskefelt i Europa, er inngangsbilletten for å komme inn i fisket så skyhøy at en ikke har råd til å kjøpe seg kvote for å starte å fiske. Har Stortinget sagt at en kvote til en 40 fots båt, som er rundt 12 meter, skal koste fra 10 mill. kr til 15 mill. kr? Årsaken er at regjeringen og de som styrer, velger å la seg styre av et styringsverktøy som kalles for markedsstyring. Dette er ikke det styringsverktøyet som gir flere arbeidsplasser, enten det er på havet eller på land. En har glemt at det er lover som styrer politikken, og som skal sørge for at folk får arbeid. Gamvik Senterparti mener forvaltningen har ført til at fisken forsvinner bort fra kysten, og dermed mister samfunn som Gamvik sin største inntektskilde. Kvotene tilhører folket. Det skal i utgangspunktet ikke være en vare som omsettes. Da kan kun de rikeste drive med fiskeri, sier lederen i Gamvik. Senterpartiet vil avskaffe kjøp og salg av kvoter, og vi vil sørge for å utrede hvordan dette kan gjøres på en god måte. Fisken kommer forbi til faste tider hvert år, uansett om det er korona eller noe annet. Fisken kommer. Norsk lov forteller bl.a. at fisken eies av det norske folk i fellesskap. Det blir derfor helt feil når folk ikke får arbeid til tross for at det er så mye fisk rett på yttersiden som det aldri har vært før. Man kan ikke fortsette å gjøre ting galt når man har fått beskjed om at denne politikken ikke fungerer slik den skal. Men folk skal vite at når Senterpartiet kommer – jeg sier når – i regjeringsposisjon i 2021, skal vi reversere Solberg-regjeringens misgjerninger mot folket. Fiskeressursene skal fortsatt eies av det norske folk i fellesskap. Senterpartiet vil forvalte ressursene og rettighetene på en måte som ikke bidrar til sentralisering, verken innad i regioner eller mellom landsdeler. Senterpartiet vil sørge for at vi får en variert fiskeflåte. Kystfisket har i århundrer vært en grunnpilar for sysselsetting og verdiskaping langs kysten. Vi vil også sørge for at vi får mer produksjon av fisk i Norge, slik at vi kan skape tusenvis av nye arbeidsplasser, helt i tråd med norsk lov.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-07:
Jeg må svare litt på at Fremskrittspartiet forteller at det går veldig godt på kysten. Jeg lurer på om Fremskrittspartiet har fått med seg at det er et kjempekystopprør på gang. Det var en virtuell sak på Facebook for to–tre dager siden hvor det var 40 000 deltakere. Så det er et enormt engasjement rundt det vi behandler nå. Jeg tror det er på tide at noen i denne salen kanskje tar seg en tur rundt og ser, ikke bare på de større plassene, men også på de mindre. Engasjementet er stort nå, og folk vil noe helt annet enn det som det legges opp til her.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-05-07:
Ett av forslagene fra dere er egentlig at dere ønsker å fjerne koblingen mellom fartøy og kvote. Forslaget om å forby salg av båter med fisketillatelse er i realiteten det. Dagens ordning, der en båt med tilhørende kvote eies av en fisker, kan være en historie om en familiefar som eier en båt, har fått lån på båt, med sikkerhet i en båt med fisketillatelse i lukket gruppe. Forslaget fjerner eller reduserer denne sikkerheten betydelig og kan resultere i at båten i praksis ikke er omsettelig, og at banken ikke har sikkerhet for lånet. Dette er en familie med hus, hjem og sikkerhet i båten med kvotegrunnlag. Hvis dere hadde fått flertall for dette forslaget, kunne du og SV vært med på å ruinere en familie, gi dem usikkerhet for hus og hjem og ikke minst svekke deres inntektsgrunnlag. Hva tenker du om å utsette denne familien og familiefaren for en slik situasjon?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-05-07:
Min far var fisker, det samme prøvde også mine brødre seg på. Pappa var født inn i fiskeryrket og overtok båten etter sin far. Dette var krevende tider økonomisk. Jeg husker at pappa satt med regnskapene etter årets Lofotfiske og var bekymret fordi fangstene var dårlige og mannskapet bare fikk minstelotten. Mamma jobbet på fiskebruket. Hun hadde ikke jobb hver dag, men fikk jobb de dagene fiskebruket mottok fangster. Var det dårlig vær, var det landligge. Da ble det ikke inntekt på verken mamma eller pappa. Dette er den tiden som noen prøver å glorifisere og ønsker seg tilbake til. Det var en tid uten framtidstro og optimisme i næringen. Så ble fiskeriene lukket, og subsidieringen av næringen opphørte. Og hva er resultatet i dag? Jo, vi har en næring som sysselsetter mange – ikke flere enn hva den gjorde tidligere, men de som er sysselsatt i næringen, enten med egen båt eller som mannskap på en fiskebåt, tjener penger. Det er blitt en lønnsom næring, som gjør at det er verdt å satse og investere, og ikke minst bidrar det til at unge ønsker å komme seg inn i næringen. Og nå styrkes rekrutteringsordningen for fiskere under 30 år med at de får et kvotetillegg fra gruppekvoten til åpen gruppe. Når en hører kystopprøret og enkelte støttespillere fra opposisjonen i disse dagene, skulle en tro at vi levde i to forskjellige verdener. Er det ingen av dere som har fått med dere historien – det slitet, den usikkerheten og ikke minst den dårlige økonomien som var i næringen? I årene som er gått siden fiskeriene ble lukket, har vi nå fått en bærekraftig forvaltning av fiskeribestandene, det er en subsidiefri næring med god lønnsomhet i alle flåtegrupper, og investeringsviljen er tilbake. Alt er ikke perfekt, men med de endringene som flertallet her gjennomfører, får næringen det svaret den trenger for å fortsette sine investeringer. Kvotebanken legges bort, og samfiskeordningen, som Arbeiderpartiets fiskeriminister innførte som en midlertidig ordning, og som Riksrevisjonen kritiserer, fases nå ut over en femårsperiode – for å nevne noe. Det som vil være viktig framover, er at det sikres fortsatt lønnsomhet i næringen, at en klarer en god samhandling mellom kyst, trål og kystsamfunn for å skape gode og lønnsomme arbeidsplasser framover, og ikke minst at ressursene i større grad bearbeides i Norge. Da blir det fortsatt «lys i husan», og da trenger vi en god økonomi i fiskeriene.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-07:
Ja.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-07:
At kjøp og salg av kvoter er ulovlig, er ikke noe som Rødt har funnet på. Fisketillatelsene gjelder for én person og for ett fartøy, som det står i deltakerloven § 4 og § 15. Dette gjelder for alle typer fisketillatelser og kvoter, jf. forskriften om strukturkvoter: «Strukturkvote tildeles for fiske med det enkelte fartøy, og kan ikke overdras.» Et klarere forbud mot kjøp og salg i loven kan man ikke tenke seg. Høyesterett har til og med sagt dette om forbudet mot kjøp og salg: «For det første fremgår det av regelverket for de ulike typer av fisketillatelser at de er gitt for ett bestemt fartøy, se deltakerloven § 4, § 12 og § 21. For det annet er det for visse tillatelser sagt uttrykkelig at de er uoverdragelige(…) (…) Klarere kan det ikke sies, jf. Høyesterett og jf. lovene.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-07:
Rødt har vel først og fremst tenkt å be Høyre om både å lese seg opp på lovverket og å lese seg opp på Høyesteretts vurderinger av saken. Det er en god anbefaling. Så vil vi også be Høyre om å revurdere en politikk som ifølge Riksrevisjonen har ført til at 29 kommuner har mistet all villfiskindustri, at 9 kommuner har mistet alle fiskemottak, og at en rekke kommuner har mistet mange fiskemottak. Sju av ti fisk går ubearbeidet ut av landet i stedet for å være et bidrag til bosetting, sysselsetting og verdiskaping på land. Dette er det fullt mulig for Høyre å endre på. Man kan både lese seg opp på lovverket, lese seg opp på Høyesteretts vurderinger og samtidig grundig ta inn over seg Riksrevisjonens rapport. Da må saken utsettes. Det er det eneste ansvarlige. Det burde Høyre gå inn for framfor å banke det igjennom i dag uten å ha gått gjennom rapporten og uten å justere politikken ut fra hva rapporten kommer med av viktige funn når det gjelder norsk fiskeripolitikk.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-07:
Jeg må nok be Reiten om å komme seg ut av 1970-tallet og inn i 2020-tallet og se på hva Rødt står for den dag i dag. Det som skjer, er at den politikken som Kristelig Folkeparti nå dessverre støtter opp om, fører til en voldsom eierkonsentrasjon, at kvotene samles på færre hender, og at folk ute i landet vårt mister muligheten til å bygge samfunnene sine på bearbeidelse av fisk, som det er fullt av i havet utenfor, men som konsentreres på stadig færre hender. Det er det som er det urovekkende, mener jeg, som vi kunne endret på i dag. Så mener vi at når en kvote løper ut på tid, skal vi vurdere muligheten for at den kan gå til en gruppe med mindre båter og mer kystnære fartøy – altså ikke til staten, men til det – og se på hva som er samfunnsøkonomisk, hva som leverer mest og best til kysten for bearbeidelse. Når strukturkvotene går ut på tid, er det en gyllen mulighet til å gi kvoten til en gruppe av fartøyer som kan skape bedre rekruttering til kystfisket, og også etterleve det som er formålet, jf. lovverket.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Til representanten Myrseths spørsmål har jeg oppfattet at representantene som er i flertall, har sagt at kvotemeldingen var godt nok konsekvensutredet da den ble lagt fram, men at man før iverksettelse av tiltakene som nå foreslås, ber om at regjeringen gjør en nærmere utredning. I tillegg vil vi selvfølgelig i god tradisjon ha en nær dialog med næringen og organisasjonene i fiskerinæringen for å finne gode løsninger.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg vil jo si at selv om det i denne sammenheng er veldig relevant å si at en blodfersk minister passer greit når man diskuterer fiskeripolitikk, så har jeg lært én ting: Det er veldig lurt å lytte til det Stortinget ønsker. Vi har da svart, som jeg sa i sted, at vi vil selvsagt komme tilbake i henhold til de føringene Stortinget gir.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Til representanten Pollestad vil jeg si at det er veldig viktig å få til mer utvikling av aktivitet langs kysten. Det er jo et av de områdene Riksrevisjonen har påpekt at man ikke har lyktes så godt med. Men vi har lyktes med å få til økt lønnsomhet i næringen, og det er jo kanskje det aller beste utgangspunktet for å få til nettopp bedre utvikling i aktivitet langs kysten. Vi har også lyktes med å få til en bærekraftig forvaltning av fiskebestandene, noe som også er en bunnplanke for fiskeriene, nemlig at det er fisk å fiske til neste år også.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Til representanten Pollestad vil jeg si at det er regjeringens politikk å videreføre en balanse i ressursfordelingen. Før det skal iverksettes nye tiltak – slik oppfatter jeg føringen fra Stortinget – ønsker man at man går grundig inn i det, slik at man ikke får utilsiktede, negative effekter.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg vil si til representanten Knag Fylkesnes at det er veldig viktig for oss og for alle å se hva Stortinget legger som føring, og når et flertall i salen nå ønsker at noen av de forslagene som nå framlegges, som ikke er etter kvoteordningen, skal utredes, så forholder vi oss til det. I tråd med det er det også veldig viktig for oss å ha en nær og tett dialog med fiskerinæringen og dens organisasjoner for å finne gode løsninger – i god tradisjon, vil jeg si.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg må svare representanten Knag Fylkesnes at det må jeg få komme tilbake til, med et ordentlig svar til Stortinget.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg har fått flere utfordringer. Jeg håper jeg klarer å svare på i hvert fall de aller fleste av dem. Den første kom vel i begynnelsen av debatten, hvor ansvaret for farskapet til kvotemeldingen ble etterlyst, at det var noe uklart. Da er det vel relevant å si at dette med uklare farskap er en ganske kjent problemstilling langs kysten! Representanten Pollestad hadde et spørsmål om vedtak III. Da har jeg lyst til å svare at i forslaget i meldingen handlet det om fordeling av strukturgevinst som oppstår ved forlengelse av strukturkvoter. Forlengelse av strukturkvoter blir nå ikke vedtatt, og meldingen har ikke konsekvensutredet fordelingen av strukturkvotene når den tidsbegrensingen inntrer, fordi vi ikke har fremmet forslag i meldingen om hvordan det skal gjøres, når den tid kommer, i 2028. Derfor må dette spørsmålet utredes nærmere. I tillegg vil vi ha nær dialog med næringen og i god tradisjon finne gode løsninger. Derfor kan jeg ikke svare her og nå på hva konsekvensene av vedtak III blir. En forsvarlig behandling er å utrede konsekvensene og så komme tilbake til Stortinget på hensiktsmessig måte. Så er kritikken fra Riksrevisjonen nevnt flere ganger. Jeg må selvfølgelig bare understreke, som jeg har sagt flere ganger, at vi tar kritikken og anbefalingene på høyeste alvor, og vi vil følge opp alle punktene i Riksrevisjonens rapport, inkludert det som representanten fra Arbeiderpartiet og representanten Lundteigen spurte om. Jeg har også lyst til å si at jeg tror det egentlig er ganske bred enighet. Det kan være forskjellige veier til Rom, men det er ganske bred enighet om at det ligger store muligheter i fiskerinæringen – en evig fornybar næring for nasjonen vår, som veldig mange av oss er veldig stolte av, og hvor det er veldig mange handlekraftige, flinke folk med god gjennomføringsevne. Det å fokusere på disse mulighetene, enten det er å få til mer bearbeiding, eller at vi får en større andel av verdiskapingen, er også veldig viktig for denne regjeringen. Det er også viktig at vi får sikret oss markedsadgang, at vi får til en fortsatt god og bærekraftig forvaltning av fiskeressursene, og ikke minst også at vi får til å opprettholde en balanse i ressursfordelingen over tid. Da tror jeg at jeg har vært gjennom en del av de utfordringene som jeg fikk fra Stortinget.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Først må jeg gjenta at det for regjeringens del er viktig å videreføre en balansert fordeling av ressursene. Det ligger fast i regjeringserklæringen, og det er også i tråd med kvotemeldingen. Jeg kan ikke, når det gjelder de spørsmålene som Pollestad – og for så vidt også Aasland – stiller, si her og nå i detalj hvordan vi kommer tilbake til Stortinget, men vi skal gjøre det på en hensiktsmessig måte og selvfølgelig på forsvarlig vis.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg vil først understreke at vi i denne saken har hatt tett kontakt med Arbeids- og sosialdepartementet, som er konstitusjonelt ansvarlig for arbeidslivsområdet. Når vi nå gradvis beveger oss ut av koronakrisen, er det kanskje enda viktigere å fortsette arbeidet for å bekjempe arbeidslivskriminalitet i fiskeindustrien. Jeg deler ambisjonen til representantene bak representantforslaget om å bekjempe useriøs aktivitet i fiskeindustrien, og det er vel ganske bred enighet om det, virker det som. De aller fleste som driver innen sjømatnæringen, driver jo på en god måte, og dette gjenspeiler det norske arbeidslivet generelt. Regjeringens strategi mot arbeidslivskriminalitet ble revidert i 2019, i nært samarbeid med partene i arbeidslivet. Et viktig grep er at det er etablert et bredt samarbeid mellom offentlige myndigheter. Ifølge Arbeids- og sosialdepartementet er omfanget av arbeidslivskriminalitet ikke lenger økende. Myndighetene er mer synlige enn før, og virksomheter opplever nå høyere risiko for å bli oppdaget. I 2019 leverte ressurskontrollutvalget en utredning som bl.a. vektlegger behovet for å styrke det tverrfaglige samarbeidet for å bekjempe fiskerikriminalitet, et viktig grep for å bekjempe misbruk av sårbar arbeidskraft i fiskerisektoren. Utredningen har vært på høring, og jeg er meget fornøyd med de mange gode høringssvarene vi har mottatt. Vi arbeider nå med en oppfølging av høringssvarene. Dette er også et globalt problem. I 2018 tok derfor Norge initiativ til en erklæring mot grensekryssende organisert kriminalitet i den globale fiskerisektoren. Gjennom Blå rettferd-initiativet adresserer Norge menneskehandel og misbruk av sårbar arbeidskraft i den globale fiskerisektoren i samarbeid med relevante internasjonale organisasjoner. Jeg vil takke a-krimsenteret i Nordland for den viktige jobben som er gjort med å avdekke helt uakseptable forhold i industrien. Det som har blitt avdekket, er ille for menneskene som rammes. Det er også ødeleggende for omdømmet til norsk sjømatnæring og for konkurranseforholdene i bransjen. Den enkelte næringsaktør må selv bære hovedansvaret for å etterleve regelverk og behandle arbeidstakere på en ordentlig måte. Som fiskeri- og sjømatminister skal jeg gjøre mitt beste for å fortsette arbeidet med å bekjempe helt uakseptable arbeidsforhold i fiskeindustrien. De som ikke driver etter loven, skal tas og hindres i å skaffe seg et urettmessig konkurransefortrinn.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg må først si at jeg er helt enig med representanten – det er helt uakseptabelt. Med mitt beste mener jeg å fortsette arbeidet med ting som har vist seg å fungere, og å satse mer på a-krimsentrene, noe regjeringen også har gjort. Ikke minst vil jeg også få til et godt og tett samarbeid mellom forskjellige offentlige etater, og selvfølgelig også i nært samarbeid med arbeidslivets organisasjoner. Jeg tror disse tingene er på et godt spor. Jeg tror det er bred enighet om at dette er helt uakseptabelt, og jeg støtter for så vidt representanten i akkurat det.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Til representanten må jeg si at akkurat her kan jeg ikke si om det er best å etablere det i Finnmark, Troms eller andre steder, men vi ønsker i hvert fall å satse mer på a-krimsentrene, som så langt har gitt gode resultater. Jeg får ta det med som et innspill.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg vil i hvert fall love at vi skal vurdere det. A-krimsenteret i Bodø har jeg foreløpig ikke vært i stand til å komme på besøk til på grunn av koronakrise og hjemmekontor, men det er et av de første jeg skal besøke. I tillegg: På toppen av det som går på kontroll og oppfølging av fiskekriminalitet, er det jo kjempeviktig å få til bedre tiltak også når det gjelder ressurskontroll Jeg skal absolutt vurdere det innspillet som kommer fra representanten.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Det er jo litt risikabelt for meg som representerer regjeringen, på vegne av et flertall i Stortinget å forklare hvordan de begrunner sin votering. Men det er nevnt i flere innlegg tidligere: Begrunnelsen er ikke at man er uenig i hensikten, man har de samme ambisjonene, men man synes at man med det som gjøres og har blitt gjort, er på rett vei, og man ønsker å gå videre i det samme sporet.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg tror at det på generell basis er en fordel at man har faste ansettelser. Men så er det også sånn at man i næringslivet, i hvert fall i noen næringer, har behov for en viss fleksibilitet. Det tror jeg man må forholde seg til. Det har vært lange diskusjoner om hvor grensen skal gå der, men jeg registrerer at det er store sesongvariasjoner, spesielt i fiskeindustrien, så det er behov for en viss fleksibilitet der.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-05-07:
Jeg må henvise til at det er Arbeids- og sosialdepartementet som har det konstitusjonelle ansvaret for det, så det er et forhold som primært må tas opp med dem. Jeg kan ikke svare på vegne av arbeids- og sosialministeren.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Fiskeriene betyr mye langs Norges kyst, ikke minst i mitt hjemfylke, Nordland, der vi har de fleste kystfiskerne. Nærmere 11 000 årsverk direkte i fiskeriene skaper 30 000 årsverk innenfor næringen totalt, med sine ringvirkninger. En fiskebåt er en viktig bedrift, og næringen vi drøfter i dag, eksporterer for 30 mrd. kr. En sånn næring fortjener forutsigbarhet. Mange av forslagene som vi er bedt om å ta stilling til i dag, krever nærmere utredning, nærmere utforming av regelverk. Hva er konsekvensen av å gå fra hjemmelslengde til faktisk lengde? Hva skjer hvis kvoten din kommer fra en annen gruppe enn den båten din nå havner i? Det er også detaljer rundt tilbakefall av strukturkvoter. Jeg vil anmode regjeringen om at man har en god dialog med fiskernes organisasjoner når man skal utforme detaljene i dette. Dette har store konsekvenser for næringen, men også store konsekvenser for samfunnene våre, for samfunnene langs kysten Riksrevisjonen har i sin undersøkelse av virkningene av våre politiske vedtak de siste femten årene slått fast at vi har omfordelt verdier mellom regioner, og vi har bidratt til at rettigheter er samlet på færre hender. Arbeiderpartiet er bekymret for at det kreves langt mer kapital å delta i næringen, fordi det gjør det vanskelig for unge å komme inn i den. Alle næringer trenger rekruttering. Det er heller ikke i de tynt befolkede distriktene i Norge det finnes mest kapital. Arbeiderpartiet er glad for at fiskeriene er mer lønnsomme. Vi kan ta noe av æren gjennom politikken, men det er viktig å se at rike fiskeriressurser og gode priser de siste årene har bidratt veldig sterkt til det. Sånn har det ikke alltid vært, og sånn vil det ikke alltid være. Det eneste som er sikkert, er: Høster du av naturen, kommer det naturlige svingninger. Derfor stemmer vi imot når regjeringen og Fremskrittspartiet nå vil låse trålstigen. Da forholder de seg ikke til ressursgrunnlaget. Trålstigen er jo nettopp der for at man i gode tider kan tilgodese den havgående flåten med en større andel av kvoten når kystfiskerne har fått det de kan ta opp. Arbeiderpartiet er opptatt av arbeidsdelingen mellom kyst- og havflåten fordi det er viktig med aktivitet i fiskeindustrien. Gjennom låsing av trålstigen er organisasjonene fratatt innflytelse, og man er fratatt muligheten for økt foredling på land. Arbeiderpartiet savner at meldingen fokuserer på hvordan vi sikrer råstoff til fiskeindustrien. Det håper vi kan få større oppmerksomhet ved et mulig regjeringsskifte i 2021.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Vi ble alle sjokkert over de avsløringene som a-krimsenteret i Nordland sto for i vinter. At arbeidsfolk behandles sånn i Norge og i dag, trodde vi ikke – manglende betaling, manglende helse, miljø og sikkerhet, bundet til å leie hos en arbeidsgiver som beholder mye av lønna i leie for overnatting. Det at vi ble så sjokkert og visste så altfor lite om disse forholdene, viser at et av de forslagene vi hadde ønsket å få flertall for i dag – nemlig å kartlegge bruken av utenlandsk arbeidskraft, bruken av innleie – hadde fortjent å få flertall. Det er fiskebrukene som har ansvaret, det er ingen tvil, men det trengs en oppdagelsesrisiko. A-krimsenteret sier selv at de ikke har ressurser til å gjennomføre alle de undersøkelsene de ønsker. I Nordland har de prøvd å ta et særskilt ansvar inn mot fiskerinæringen, men de har mange andre tilsyn de også skal ta. Arbeiderpartiet har derfor ønsket større bevilgninger til a-krimsentrene. Det er også et problem at informasjon flyter for lite fritt mellom de etatene som utgjør a-krimsentrene, altså Arbeidstilsynet, skatteetaten, politiet og Nav. De er bundet av taushetsplikt i for stor grad. De ønsker seg også en egen tipstelefon. Det har de i dag ikke rett til å ha. Man må kontakte en av etatene. Arbeidstilsynet i Tromsø var veldig tydelig under høringen i denne saken på at de bruker mange dager på ett tilsyn. Det handler om hvor fiskebrukene våre ligger hen – på steder som ligger langt unna kontorene til Arbeidstilsynet i Tromsø – og det kan ta flere dager bare å komme seg dit. Hvis det finnes et overnattingstilbud i bygda, er de redd for å bestille der, for da er gjerne tilsynet varslet, bare gjennom det. Vi mener at vi burde ha kartlagt hvordan det står til med innleie og bruk av utenlandsk arbeidskraft under uverdige forhold, og har derfor foreslått det. Vi ønsker at man mer aktivt skal bruke Arbeidstilsynet og a-krimsenteret inn mot fiskeindustrien. Regjeringspartiene sier: Det er ingen grunn til å komme med noen tiltakspakke for dette. Det beklager jeg.