trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg synes det er trist at statsråden ikke ser at det tar svært lang tid å få ombygd enkelte biler. Det har gjort at noen har kommet i et veldig uføre på grunn av innføring av denne avgiften. Så jeg synes det er trist at statsråden ikke ønsker å gi dem det gjelder, mulighet til denne avgiftsletten. Så en oppfølging i forhold til det statsråden tar opp. Statssekretær Tungesvik har på en konferanse uttalt at Regjeringen vil se på avgiften på nytt fra 2007. Med de signalene statsråden gav i sted, er jeg veldig usikker på om det er noe ønske fra statsråden. Kan statsråden bekrefte om hun vil se på dette fram til statsbudsjettet i 2007, eller er dette definitivt fra statsrådens side?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg forstår statsråden dit hen at hun er helt klar og tydelig på at denne avgiften fortsatt vil være der. Jeg synes det er svært beklagelig at man innfører en avgift og sørger for at man får enda større miljøproblemer i de store byene, ved at mange velger å kjøpe en dyrere og større bil, som er billigere i forhold til avgiftsproblematikken, for å få transportert varer. Det synes jeg er svært beklagelig. Så må jeg også stille nok et spørsmål til statsråden: Man har sagt at man for neste år vil komme tilbake med et nytt avgiftssystem i forbindelse med statsbudsjettet for 2007. Her er signalene at dette skal være provenynøytralt. Nå er det jo slik at inntektene på denne avgiften får man svært lite av i 2006. Man har budsjettert med 270 millioner kr netto inn til statskassen. Vil dette være en del av det totale inntektsnivået på bilavgiftene? Og forutsetter statsråden at dette skal legges oppå de avgiftene som man i utgangspunktet tar inn i 2006, som en del av det nye avgiftssystemet?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Nei, jeg har ingen planer om å gi flere slike unntak, rett og slett fordi vi hadde gode overgangsordninger da denne engangsavgiften på lette lastebiler ble innført. Da det ble innført engangsavgift på lastebiler med tillatt totalvekt mellom 3,5 tonn og 7,5 tonn, ble det også gitt overgangsordninger for å ivareta de hensyn som representanten Hoksrud påpeker. Etter overgangsordningen kunne lette lastebiler innført fra 1. januar 2006 registreres uten engangsavgift fram til 1. mars 2006. Dersom bilen var bestilt før 10. november 2005, som var det tidspunktet forslaget ble gjort kjent, var fristen for registrering uten engangsavgift satt til 1. april 2006. Dette gjaldt også biler innført etter 1. januar 2006. Sammenlignet med tidligere innskjerpelser i engangsavgiften er den overgangsordningen som ble gitt ved innføringen av engangsavgift på lette lastebiler, veldig lempelig. Det er ikke aktuelt å gi ytterligere generelle dispensasjoner fra engangsavgiften for lette lastebiler, siden jeg har vært så fleksibel ved denne overgangen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Det er vel kjent for Stortinget at det er finansministerens ansvar hvordan og med hvilke frister denne typen avgifter gjennomføres. Vi har vært veldig lempelige og fleksible nettopp fordi vi er kjent med at mange har bestilt biler i god tid, og at det er lang leveringstid. De som har bestilt bil før 10. november, har fått frist til 1. april. Resten har fått frist til 1. mars. Det er en veldig fleksibel og lang overgangsordning. Jeg anser denne saken for avsluttet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg må få lov til å komme tilbake til disse spørsmålene når vi legger fram statsbudsjettet for 2007. Men representanten Hoksrud har helt rett i at vi nå driver et omfattende arbeid for å få en mer konsekvent sammensetning av engangsavgiften, slik at også miljøhensyn tas nærmere med i betraktningen når folk kjøper bil, fordi engangsavgiften har såpass stor betydning. Da vil det også være et forhold som man tar sterkere med i vurderingen når man anskaffer seg ny bil – ikke bare hver gang man står ved bensinpumpa. Men jeg må understreke en gang til at overgangsreglene når det gjelder disse engangsavgiftene, har vært veldig lempelige. Vi har hørt på næringen underveis, nettopp for å gjennomføre det slik at det ikke skal få urimelige effekter for enkelte. Men det vil selvsagt alltid være slik at en og annen faller utenfor. Slik er det dessverre alltid når vi setter en tidsfrist.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg er helt enig med representanten Holten Hjemdal i at skogvern er et veldig viktig miljøtiltak, og at det beste er å få dette til gjennom frivillige ordninger for den enkelte skogeier. Derfor har vi også regler i skatteloven som gir betinget skattefritak når man ufrivillig realiserer gevinst i forbindelse med å avgi skog til vern, så det er det i utgangspunktet tatt hensyn til. Skatteplikten blir da utsatt når skattyter reinvesterer det vederlaget man har fått. Reglene om betinget skattefritak ved ufrivillig realisasjon krever normalt at det reinvesteres i nytt objekt «av samme art», som det heter, altså at man reinvesterer den gevinsten man får, i noe annet som gjelder den virksomheten man driver. For skogvernstilfellene er dette vesentlig mer liberalt ved at det i tillegg til ny skog også kan reinvesteres i bygg eller anlegg til bruk i skogbruksvirksomhet. Også tilrettelegging for utmarksaktiviteter knyttet til skogen vil omfattes. Dersom skogeiendommen drives i kombinasjon med jordbruk, vil det dessuten kunne investeres i areal til bruk i jordbruksproduksjon eller til erverv av eller påkostning på bygg eller anlegg som inngår i skattyterens jordbruksvirksomhest. Det er derfor grunn til å tro at det vil være relativt få skogeiere som berøres av et vernetiltak uten å ha egnede reinvesteringsmuligheter. Representanten Holten Hjemdal spør om jeg i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett vil fremme forslag som kan løse situasjonen for de skogeierne som ikke har muligheter for å reinvestere erstatningsbeløpet etter vedtatte regler. Nå er det to dager til revidert nasjonalbudsjett legges fram, og jeg finner det ikke riktig å besvare et slikt spørsmål når den fristen straks forfaller.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg er vel kjent med den problemstillingen som Holten Hjemdal tar opp. Det er riktig at en del av disse verneprosessene går mye tregere, eller stopper opp, fordi det er én skogeier i området som ikke ser mulighet for reinvestering. Men samtidig har vi det hensynet å ta at vi skal ha et skattesystem som er rimelig og rettferdig, og som behandler alle likt. Og det vi gjør hvis vi gjør unntak for enkelte skogeiere i en slik sammenheng, er jo å legge til rette for at realisasjon av enkelte formuesobjekter aldri kommer til beskatning. Det er det dilemmaet man står i når man skal vurdere skattereglene på dette området.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Representanten Sanner har rett i at EØS-land ikke er tatt med på listen over land som ikke skal anses som lavskatteland. Det skyldes at listen over lavskatteland som legges til grunn etter NOKUS-reglene, er den samme som anvendes etter den såkalte fritaksmetoden. Denne metoden ble innført i 2004 og innebærer at aksjeselskap og likestilte selskap er fritatt for beskatning av gevinster og utbytte fra aksjer i andre selskap. Fritaket gjelder ikke aksjeinntekter fra selskap hjemmehørende i lavskatteland utenfor EØS-området. Da fritaksmetoden ble innført, ble det også gitt forskriftsbestemmelser med lister over land som skal anses som lavskatteland og land som ikke skal anses som lavskatteland. For inntektsårene 2004 og 2005 gjaldt listen bare fritaksmetoden. Siden fritaksmetoden omfatter selskapers inntekter fra aksjer hjemmehørende i EØS-land uavhengig av skattenivået i selskapets hjemland, ble EØS-land ikke tatt med i listene. NOKUS-reglene som representanten viser til, er regler om skattlegging av eiere av norskkontrollerte selskaper mv. hjemmehørende i lavskatteland. Definisjonen av lavskatteland i fritaksmetoden og etter NOKUS-reglene er sammenfallende. Det ble ansett som hensiktsmessig å la listene over land som skal anses som lavskatteland, og land som ikke skal det, gjelde også for NOKUS-reglene. Fra 1. januar 2006 gjelder listene derfor også ved vurderingen av om et land skal anses som lavskatteland i forhold til NOKUS-reglene. I forbindelse med denne revisjonen av listene ble EØS-land ikke tatt inn på listene. For selskap hjemmehørende i land som ikke er inntatt på listene, vil anvendelse av NOKUS-reglene bero på en konkret sammenligning av skattenivået i Norge og i selskapets hjemland. Dette vil også gjelde for EØS-land, og er i tråd med tidligere praksis. Jeg er imidlertid enig i at hensynet til forutsigbarhet og forutberegnelighet for skattyterne tilsier at også EØS-land som ikke anses som lavskatteland, tas med på listen over ikke-lavskatteland. Dersom EØS-land tas inn på listene, vil dette bare ha betydning for anvendelsen av NOKUS-reglene. Det er forutsatt at listene skal revideres årlig. Det vil derfor være naturlig å vurdere hvilke EØS-land som bør tas inn på listen over land som ikke skal anses som lavskatteland, i forbindelse med neste revisjon av listen, altså neste år.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Representanten Sanner har forstått svaret helt riktig, men en liten forklaring på hvorfor det ble slik, var vel også på sin plass.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
De endringene denne regjeringen har gjort i formuesskatten, har styrket fordelingsprofilen i skattesystemet. Dette gjelder også fordelingen blant pensjonister. Pensjonister og andre trygdede kommer til å betale 35 pst. av all formuesskatt i 2006. I 2005 var denne andelen høyere, på 37 pst. Vi har altså gjort endringer i formuesskatten som kommer pensjonistene til gode. De fleste av pensjonistene som betaler formuesskatt, har fått denne redusert som følge av økte bunnfradrag. Men enkelte pensjonister som kommer inn under den såkalte skattebegrensningsregelen, kan ha fått en viss økning i formuestillegget i skattebegrensningsregelen, og dermed i skatt, pga. økte ligningsverdier. Skattebegrensningsregelen er en særregel som skal redusere skatten for trygdede med liten skatteevne. Det er altså bakgrunnen og utgangspunktet for denne regelen. Regelen gir i praksis skattefritak for inntekter under 125 400 kr i 2006. Her tas det også hensyn til at formue gir skatteevne, ved at 2 pst. av nettoformuen over 200 000 kr legges til inntekten. Inntekter over en skattefri nettoinntekt og dette formuestillegget skattlegges med 55 pst. Dersom det ikke lønner seg for skattyteren å skattlegges etter skattebegrensningsregelen, benyttes de ordinære skattereglene. Her kan altså skattyter velge. Enkelte pensjonister kan få en svært høy effektiv marginalskatt på f.eks. bankinnskudd, både fordi renteinntekter inngår i nettoinntekten, på grunn av formuestillegget i skattebegrensningsregelen og på grunn av formuesskatten. Regjeringen vil fortsette å arbeide med fordelingsprofilen på formuesskatten. I den forbindelse vil jeg også se nærmere på det formuestillegget i skattebegrensningsregelen som representanten Flåtten tar opp.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Det som representanten Flåtten tar opp, er en stor utfordring, fordi man setter en inntektsgrense både i skattesystemet, selvfølgelig, og for ulike ytelser, f.eks. bostøtte. Dermed kan man få slike terskelvirkninger som gjør at enkelte skattytere eller mottakere av stønadsordninger kan få veldig forskjellige utslag, selv om det kanskje er veldig lite i deres egentlige inntekt eller ytelse som er forskjellig. Dette er en stor utfordring, og det er også en stor utfordring å se disse forskjellige elementene i sammenheng, slik at det ikke blir urimelig for den enkelte person. Jeg har selvfølgelig oppmerksomheten rettet mot dette, og jeg kommer til å følge med på dette også i forhold til det som er mitt konstitusjonelle ansvarsområde, nemlig skatteopplegget. Men det er viktig at finansministeren også skjeler til de andre ordningene, slik at summen av det som er viktig for den enkelte person, både skatt og ytelser, ikke gir urimelige eller uforståelige utslag.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg er helt enig med representanten i at de fleste pensjonister i Norge er meget oppegående mennesker som følger godt med, og at skattereglene ofte kan være kompliserte. Jeg legger stor vekt på at skattereglene skal være så enkle å forstå som mulig, både fordi folk skal kunne sjekke om de lignes i tråd med det som er deres egne inntekter, og fordi det har noe med legitimiteten til hele skattesystemet å gjøre.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
For det første kan ikke representanten Sanner utlegge det svaret jeg nettopp har gitt, som en generell motstand mot medeierskap i bedrifter. Men jeg har prinsipielle og viktige fordelingspolitiske begrunnelser for ikke å ønske å bidra til det gjennom skattestimulanser. Det er på grunn av fordelingspolitikken. Selv om også ansatte med helt vanlige inntekter nå kjøper aksjer i egen bedrift, vil fordelene av skattestimulanser komme dem som har høyest inntekt, mest til gode. Fordi vi trenger et skattesystem der en har likebehandling av ulike inntekter i bunnen, er det en vei som jeg vil advare mot. Man kan selv tenke seg andre sperrer som i dag er med på å gjøre det mer tungvint å bli medeier i egen bedrift. Det kan dreie seg om lovverket og om andre forhold, men det vil ofte ligge utenfor det som er finansministerens konstitusjonelle ansvar. Derfor vil Regjeringen komme tilbake til dette spørsmålet på et senere tidspunkt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg har ikke tenkt å spekulere noe mer på dette. Jeg vil bare si at det ikke er aktuelt for denne regjeringen å innføre ulike former for skatterabatter for å oppmuntre ansatte til å kjøpe aksjer i eget selskap. Det skulle det heller ikke være noen grunn til, for det viser seg at det ikke er noen spesiell sperre for de ansatte i så måte. De gjør det faktisk i dag. Men det kan være praktiske og lovmessige endringer som kan gjøre det lettere og mindre byråkratisk for ansatte å gjennomføre dette. Det vil jeg eller den statsråden som har det konstitusjonelle ansvaret for dette, i tilfelle komme tilbake til.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg gjør først oppmerksom på at representanten Gitmark tidligere har stilt meg dette spørsmålet skriftlig. Det skjedde 10. april i år, og han fikk svar 25. april. Det er riktig at det etter gjeldende regler er en noe videre adgang til å utlevere opplysninger til offentlige myndigheter enn til private aktører. Det skyldes at folkeregisteret ble opprettet som et felles register for ulike offentlige myndigheter, slik at disse slipper å føre egne separate personregistre. Folkeregisterets formål er således først og fremst å tjene offentlige interesser. Folkeregisteret er avhengig av å motta opplysninger fra den enkelte borger for at det til enhver tid skal inneholde korrekte opplysninger. Den enkelte borger må ha tillit til at informasjonen som gis folkeregisteret, ikke videreformidles fritt til enkeltpersoner og private institusjoner. Ellers er det grunn til å frykte at det blir vanskeligere å få den enkelte borger til å melde fra om nye eller endrede forhold. Registerets behov for korrekte opplysninger er altså avhengig av at befolkningen har tillit til at opplysningene i det vesentlige benyttes i tråd med registerets hovedformål. Personer og private institusjoner kan etter folkeregisterloven få utlevert ikke-taushetsbelagte opplysninger fra folkeregisteret dersom opplysningene er nødvendige for å ivareta lovmessige rettigheter og plikter. I forskriften til loven er det fastsatt at opplysninger om noen få «navngitte identifiserbare» personer kan utleveres med mindre opplysningene kan røpe et personlig forhold. Fødselsnummer alene er ikke ansett som nok til å identifisere en person. Fødselsnumre kan forveksles mellom personer, eksempelvis ved at andre personers fødselsnummer oppgis i kontrollsituasjoner, eller at man ved feiltasting av et siffer kan få opp en annen persons identitet. Personvernhensyn tilsier således at man foretar kontroll mot flere kriterier enn bare fødselsnummer. Av hensyn til personvernet og faren for forveksling av opplysninger besluttet Sentralkontoret for folkeregistrering i 2003 å innskrenke søkekriteriene slik at fullt navn og fødselsdato eller fullt navn og fødselsnummer måtte være kjent. Fra og med 15. mars 2006 er det imidlertid også mulig å gjøre oppslag på etternavn i kombinasjon med følgende elementer: fornavnadressepoststed eller kommune Av personvernhensyn vil opplysninger ikke bli utlevert dersom søkekriteriene gir treff på registrerte personopplysninger til mer enn én person. I et slikt tilfelle må søket spesifiseres ytterligere for å sikre entydig treff, eller man kan rette en henvendelse til Særregisteret ved Sør-Hedmark likningskontor for manuell behandling. Finansdepartementet og Fornyings- og administrasjonsdepartementet har nylig satt ned en arbeidsgruppe som skal foreta en bred gjennomgang av folkeregisterets rolle som det sentrale registeret på personinformasjonsområdet. Viktige oppgaver for arbeidsgruppen er å vurdere hva som skal være folkeregisterets formål og prinsippene for utlevering av folkeregisteropplysninger, både til private og til det offentlige. Arbeidsgruppen skal avgi sin sluttrapport innen 1. april 2007.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Det er viktig å ha flere tanker i hodet samtidig når en vurderer spørsmål som dreier seg om personvern. Det er nettopp derfor reglene er slik som de er. Det burde være fullt mulig nå på etternavn i kombinasjon med fornavn, adresse, poststed eller kommune å klare å finne de personene det faktisk dreier seg om, hvis man skulle få treff på flere enn én person når man søker i dette registeret. Men det er viktig å understreke at folkeregisteret først og fremst er opprettet for å tjene det som er det offentliges interesser, samtidig som det skal forvaltes på en slik måte at man tar hensyn til personverninteresser. Den arbeidsgruppen som er nedsatt, skal gå gjennom dette spørsmålet. Det er fremdeles slik at private aktører på helsemarkedet er et viktig supplement, og det eventuelle supplementet registreres som noe annet i forhold til hvordan man håndterer folkeregisteret, og er en annen type politisk spørsmål og en annen politisk debatt. Men her er det viktig å ta flere hensyn.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Etter det svaret jeg gjennomgikk, burde det være fullt mulig for enhver privat helseinstitusjon å finne fram til rett person. Hvis det ikke går gjennom søk over nettet, kan det altså behandles manuelt. Det vil også ha stor betydning for liv og helse hvis man finner fram til feil person. Det er bakgrunnen for at folkeregisteret må håndteres med stor forsiktighet, også fordi man ikke skal utlevere opplysninger som kan røpe personlige forhold. Det er heller ikke slik at vi kan regulere forholdet mellom den offentlige helsetjenesten og private helseinstitusjoner gjennom måten man ivaretar personverninteresser på i forhold til folkeregisteret. Her må vi rett og slett klare å skille to hensyn fra hverandre. Men samtidig jobbes det med å gjøre folkeregisterhåndteringen så effektiv som mulig, samtidig som vi tar personvernhensyn.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-10:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til finansministeren: «Forutsigbarhet er viktig for næringslivet. I forbindelse med skattereformen ble det vedtatt at det årlig skulle utarbeides en «white list» over land som ikke blir ansett for å være lavskatteland og derved ikke blir gjenstand for NOKUS-beskatning mv. For 2006 har Skattedirektoratet valgt å holde samtlige EU-land utenfor listen. Mens Sverige og Danmark er utenfor listen, er land som Hviterussland, Russland, Indonesia og Marokko blitt inkludert. Deler statsråden denne vurderingen?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-10:
Jeg takker for svaret. Jeg stusset litt over første halvdel av svaret, hvor begrunnelsen var hensiktsmessighet når man sammenlikner NOKUS-beskatningen og fritaksmetoden. Men jeg er veldig glad for statsrådens konklusjon, nemlig at man vil se på dette på nytt og da vil åpne for at EØS-land også kan komme inn på denne listen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-10:
«Finansministeren stilte seg i brev til finanskomiteen av 16. mars i år avvisende til Høyres forslag om å utrede endringer for å legge bedre til rette for at alle ansatte skal kunne bli medeiere i egen bedrift. Finansministeren representerer selv et parti som i sitt partiprogram taler varmt om at det bør legges bedre til rette for bedrifter eid og styrt av de ansatte. Hva er statsrådens begrunnelse for at det er positivt at ansatte er eneeiere, men negativt at ansatte blir deleiere eller øker sin deleierandel?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-10:
Jeg må erkjenne at jeg ble overrasket over statsrådens svar, og særlig over det kolossale engasjementet statsråden viser når det gjelder å bekjempe tiltak som kan øke graden av medeierskap i bedriftene. Både nasjonale og internasjonale undersøkelser viser at medeierskap er positivt for samfunnet, for bedriftene og for de ansatte. Det øker motivasjonen og bygger ned barrieren mellom arbeid og kapital. Men det er mulig at denne gamle ideologiske tanken lager sperrer i forhold til Regjeringens tenkning. Det å legge til rette for at flere kan bli medeier i egen bedrift, dreier seg ikke bare om de høytlønte. Vi vet at mange medlemmer i Fellesforbundet også er medeiere i egen bedrift. Veidekke er en bedrift som har hatt stor suksess med dette, i likhet med mange kunnskapsbedrifter. Jeg registrerer også at statsråden her snakker om skattesubsidier. Det hører vi ikke om når man snakker om fagforeningsfradraget. Til mitt spørsmål. Statsråden sier at hun ønsker andre tiltak for å øke graden av medeierskap i bedriftene. Hvilke konkrete tiltak er det da statsråden har i tankene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-10:
Når statsråden sier i sitt skriftlige, oppleste svar til meg at man kan tenke seg andre tiltak, må statsråden kunne konkretisere det. Nå er det lagt frem rapporter som viser at det som vil virke best for å stimulere til økt medeierskap, er enten å øke skatterabatten eller å skyve på tidspunktet for beskatning. Jeg kan ikke se noen stor prinsipiell forskjell på slike tiltak og det å øke fagforeningskontingenten. La meg vende tilbake til statsrådens svar. Når statsråden i sitt svar sier at hun ønsker andre tiltak, må det være lov til å spørre: Hvilke konkrete tiltak? Er det slik at man skal pålegge dagens aksjonærer å gi fra seg makt til personer som ikke har aksjer, eller er det ved å øke de ansattes representasjon f.eks. i de styrende organer?
Svein Flåtten (Høyre), 2006-05-10:
Jeg vil stille følgende spørsmål til finansministeren: «Skattebegrensningsregelen i skatteloven vedrører svært mange pensjonister med lav inntekt. Mange har også noe formue. Reglene gjør at disse skattyterne får en tilleggsskatt når formuen overstiger 200 000 kr. Dette gjør at de med lavest inntekt her i landet, men kanskje med en liten oppspart formue, kan komme til å betale en vesentlig høyere marginalskatt på formue enn andre skattytere. Mener statsråden at en slik formuesbeskatning av pensjonister med lav inntekt er rettferdig, og hvis ikke, hva vil hun gjøre med det?»
Svein Flåtten (Høyre), 2006-05-10:
Jeg er svært glad for at finansministeren spesielt peker på at økningen i ligningsverdiene har medført at en del pensjonister får økt skatt. Nå er det slik at skattebegrensningsregelen ikke bare gjelder folk med en liten formue. Den gjelder flere hundretusener som ikke har formue, og det er en målgruppe som kanskje er enda mer aktuell for finansministeren. Når disse skattyterne kommer i skatteposisjon, vil marginalskatten veldig ofte bli høy. Det finnes eksempler på at hvis man f.eks. får bostøtte, som også regnes som inntekt, kan marginalskatten, når man kommer over i inntektsposisjon, bli over 100 pst. Dette er også et argument for at man bør se nærmere på hele skattebegrensningsregelen. Deler statsråden den oppfatningen?
Svein Flåtten (Høyre), 2006-05-10:
Det statsråden kaller for terskelvirkninger, oppleves nok mer som urettferdighet når man mottar skatteseddelen. Det er mitt siste poeng i denne runden, nemlig at skattebegrensningsregelens resultater, altså hvordan skattemyndighetene kommer frem til skatteavregningen, er komplett uforståelig for skattyterne. Og det er ikke fordi de er pensjonister, for vi har en pensjoniststand i dette landet som sikkert forstår mye av sin egen skatt. Jeg mener det burde gjøres noe for at man lettere skal kunne forstå dette. Da ville man kanskje, innenfor de muligheter som er, kunne forholde seg til – kall det urettferdighet eller terskelvirkninger. Ønsker statsråden å se på dette, som er litt lettere å gjøre noe med?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-05-10:
Jeg har følgende spørsmål til finansministeren: «Skattedirektoratet har endret søkekriteriene i folkeregisteret. Denne endringen gir mange praktiske problemer, spesielt for private helsetjenesteleverandører. Tidligere kunne man søke på pasientens fødselsdato, samt på deler av for- og etternavn. De nye reglene gjør at man må bruke 11 siffer i personnummer, samt hele for-, mellom- og etternavn for å søke opp pasienten. Hvorfor skal private helseleverandører underlegges strengere krav til personvern enn offentlige som er deres bestiller?»
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-05-10:
Grunnen til at dette spørsmålet ble tatt opp igjen, er at jeg som representant ikke var fornøyd med det svaret som statsråden gav skriftlig. Når det nå sies av statsråden at dette er i det offentliges interesse, vil da statsråden også bekrefte at det er i det offentliges interesse at man får behandlet flest mulig pasienter best mulig, og at de private helsetjenesteleverandørene tilbyr en essensiell tjeneste også til det offentlige helsevesen, som er deres bestiller? La meg ta et eksempel: Private røntgeninstitusjoner, som leverer sine tjenester utelukkende på bestilling fra de regionale helseforetakene, sier nå at de ikke kan gjøre sitt arbeid på en sikker og rasjonell måte på grunn av de nye reglene, som medfører at de i altfor mange tilfeller har problemer spesielt når det gjelder lange navn og spesielle bokstavkombinasjoner. Ser statsråden at dette er et problem som må løses?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-05-10:
Jeg er for så vidt mer fornøyd med svarene som kommer nå, enn det som kom i det skriftlige svaret. Jeg er også fornøyd med at statsråden trekker inn arbeidsgruppen som skal se på problemstillingene rundt dette. Likevel ønsker jeg å bruke litt tid på et nytt eksempel, nok en gang med de private røntgentjenesteleverandørene, som ikke er mer private enn bl.a. landets fastleger. Jeg synes det i utgangspunktet er ganske treffende, for disse behandler nesten bare pasienter ut fra bestilling fra de regionale helseforetakene. Det jeg ser som et stort problem, er at fram til arbeidsgruppen legger fram sin innstilling, har man personverninteresser som står mot liv og helse-interesser. Ser statsråden at det i ytterste konsekvens kan være et stort problem, ved at man ikke finner den riktige journalen tidsnok fordi søkekriteriene har blitt endret, og at det medfører unødvendig lang saksbehandlingstid hos f.eks. røntgentjenesteleverandørene?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Mange små og mellomstore industribedrifter opplever dramatiske økninger i energiprisene. Bedriften Södra Cell Folla AS kan oppleve en økning på hele 50 pst. i sine energikostnader fra i år til neste år. Konsekvensene for denne bedriften og mange andre som er i samme situasjon, vil være svekket konkurranseevne, som igjen fører til nedleggelser og tap av arbeidsplasser. Kan statsråden garantere for at man får på plass et nytt system for industrikraft fra 2007?»
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg har merket meg det som statsråden var inne på, at man har avtaler fram til 2011. Men mange av avtalene går ut i 2007. Jeg har også merket meg Regjeringens løfter til industrien i Soria Moria-erklæringen, der det står at man skal utrede og sette i verk et norsk industrikraftmarked. En formidabel økning i elkraftprisene vil kunne avgjøre framtiden for bl.a. norske treforedlingsbedrifter, noe som også statsråden er inne på. Og, som nevnt: Mange av avtalene vil gå ut allerede i 2007. Hvordan vil statsråden sikre at man har nok kraft til konkurransedyktige priser for denne virksomheten? Eller er det slik at næringslivet fortsatt kan forvente ugunstige kraftpriser fram til 2011?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg takker for svaret. Så er det engang slik når det gjelder Södra Cell, som for seks år siden kjøpte to bedrifter i Norge – én i Buskerud, på Tofte i Hurum, og én i Nord-Trøndelag, i Verran – at hadde bedriften på Tofte ligget på svensk side, hadde man spart 110 mill. kr. Bunnlinjen ville altså ha vært 110 mill. kr bedre. Mye av dette skyldes energipriser, det skyldes særnorske avgifter. Det gjør at Norge har et dårligere konkurransefortrinn. Så prøvde man seg med et felles marked mellom Sverige og Norge når det gjaldt elsertifikatmarkedet. Regjeringen har lovet at man skal komme tilbake med alternative ordninger. Betyr det at de alternative ordningene vil være like gode som et elsertifikatmarked og de ordningene det kunne ha ført til?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-05-10:
Södra Cell AS og en rekke andre bedrifter innenfor den kraftintensive industrien, inkludert treforedlingsindustrien, har dekket deler av sitt kraftbehov gjennom kontrakter på myndighetsbestemte vilkår. Disse kontraktene løper i hovedsak ut i perioden fram til og med 2011. En betydelig del av kontraktene som fases ut, er erstattet av langsiktige kommersielle avtaler. De siste årene har markedsprisene på kraft i Norge vært på et høyere nivå enn tidligere, men likevel lavere enn på kontinentet, hvor prisene også har økt. Det er ingen tvil om at denne situasjonen representerer en betydelig utfordring for den kraftintensive industrien som konkurrerer i et globalt marked. Utfordringen er ikke særnorsk, men gjelder kraftintensiv industri innenfor hele EØS-området. Det er et mål for Regjeringen å sikre norsk industri forutsigbare rammebetingelser som kan legge til rette for langsiktig industriell aktivitet. Vi arbeider aktivt med dette, i tråd med Soria Moria-erklæringen. Det er derfor mitt klare mål å finne løsninger for den kraftintensive industrien som er innenfor EØS-avtalen. Dette er et komplekst arbeid, hvor bl.a. utviklingen i EU sentralt og i EU-landene må følges nøye. Jeg ber om forståelse for at det er nødvendig å bruke noe tid på å vurdere det handlingsrom som foreligger, og det er ikke mulig i dag å utstede garantier i forhold til når eventuelle ordninger vil være på plass. Men som jeg tidligere har sagt: Min ambisjon er at vi skal komme fram til en løsning innen utgangen av dette året.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-05-10:
Som sagt: Vi jobber nå aktivt for å finne ordninger som skal være innenfor EØS-avtalen, og som skal være tilfredsstillende for de behov som industrien har i forhold til forutsigbare rammevilkår, og i forhold til å kunne utvikle disse næringene i Norge. Det er et krevende arbeid, for samtidig som denne industrien er utsatt for konkurranse også fra land som har et langt lavere kostnadsnivå enn det vi har – det gjelder både arbeidskostnader og energikostnader – ser vi at også energipriser har hatt et løft i det generelle markedet. Vi ser derfor på ulike ordninger og ulike måter å møte denne industriens behov på. Jeg vil ikke gå inn på de muligheter som foreligger i dag. Det vil jeg komme tilbake til. Og vi vurderer altså flere forskjellige alternativer.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-05-10:
Svaret på det spørsmålet er ja. Når det refereres til Södra Cell Folla AS, er den bedriften i en spesiell situasjon. Man produserer kraft basert på bioenergi, og i Sverige har man inkludert den industrien i de ordningene med grønne sertifikat som man har. Det er definitivt ikke bare strømpriser og avgiftsnivå som her har vært avgjørende, og jeg vil understreke at situasjonen for kraftintensiv industri er langt mer kompleks enn det som gjelder eksempelet Södra Cell. Her er mange andre utfordringer også som det skal tas tak i. Vi vil komme tilbake med et opplegg som er like bra og bedre enn et sertifikatmarked, som det ikke var mulig å slutte seg til. I tillegg jobber vi med rammevilkår for denne industrien som skal sikre langsiktighet og forutsigbarhet for å gjøre investeringer og utvikle industrien i Norge. Det tar vi sikte på å presentere så raskt som overhodet mulig.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-05-10:
La meg for det første understreke: Vi har ingen planer om å endre Soria Moria-erklæringen på noen punkter – aller minst på dette punkt. Nye konsesjoner på gasskraft skal baseres på CO2-håndtering. Det har også industrien tatt innover seg. Både de prosjekter som nå er skissert, på Tjeldbergodden med Statoil og Shells prosjekt og Industrikraft Møres prosjekt i tilknytning til Hustadmarmor, baserer seg på CO2-håndtering, ikke bare på grunn av Regjeringens krav om dette, men fordi man ser at det er en verdi i dette. For Statoil og Shells prosjekt er det sågar slik at selve verdikjeden og bruken av CO2 er det verdifulle med prosjektet. Vi har gitt forlenget konsesjon på Skogn. Det gir investorene der mulighet til å gå i gang med prosjektet. Vi er i tett kontakt med dem for å se hvordan Regjeringen kan bidra til å realisere prosjektet, inkludert at vi har sagt at vi vil legge til rette for eller bidra til CO2-håndtering også på Skogn. Det er definitivt ikke riktig at vi har noen planer om å endre Soria Moria-erklæringen på dette punktet, tvert imot – det er en politikk som stadig flere land vil komme til å ta i bruk.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-05-10:
Mongstad er en egen sak, som vi vil komme tilbake til behandlingen av. Ingen må forlede noen til å tro at et gasskraftverk på Mongstad vil avhjelpe kraftsituasjonen i Møre og Romsdal, eller i Midt-Norge for den del. Det vil det ikke gjøre. Det må produksjon til i dét området for å avhjelpe den situasjonen. Der har vi tre aktuelle prosjekter. Vi har forlenget konsesjonen på Skogn, uten å ha stilt noen nye krav til Skogn – annet enn at Regjeringen har sagt at den vil bidra til CO2-håndtering. Så har vi to prosjekter til. Det er Industrikraft Møre, som har sagt at man vil basere prosjektet på CO2-håndtering. Og så har vi Tjeldbergodden, hvor investorene har sagt at uten at man klarer å etablere den komplette verdikjeden, blir det neppe noe gasskraftverk. Dette burde være en mye større utfordring for representanten Solvik-Olsen enn å lage en polemikk ut av hvorvidt man kan få noen måneder uten CO2-rensing dersom noen er villige til å gjøre investeringer på et tidlig tidspunkt for å komme i gang med produksjonen så raskt som mulig. Regjeringen vil gjøre det den kan for å få CO2-håndteringen på plass så raskt som mulig. Vi vil gjøre det vi kan for å bidra til at investeringsbeslutninger blir tatt.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
«Illegitim gjeld har fått en stadig mer sentral plass i den internasjonale debatten om gjeldslette. Tidligere utviklingsminister Hilde Frafjord Johnson ba Verdensbanken om å foreta en utredning av dette spørsmålet, og det ble bevilget penger til dette viktige initiativet. Dette er nå mer enn ett år siden. Kan statsråden si noe om fremdriften i dette arbeidet, hva som er gjort, og om oppfølgingen vil bli gjort fra norsk side for å løfte spørsmålet om illegitim gjeld i relevante internasjonale fora?»
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Eg takkar statsråden for svaret, og vil seie meg svært tilfreds med det. Eg synest det er bra at ein no har pusha på i Verdsbanken, og at dei er i gang. Eg er òg tilfreds med at ein vil gjere det same i FN. Når det gjeld Verdsbanken, trur eg det òg er viktig at ein klarer å få ut ein tidsplan. Eg vil spørje statsråden om det ligg føre ein tidsplan for når ein kan vente at denne studien er ferdig, og om ein her bruker venlegsinna land ved nordisk vald styrerepresentasjon, eller Utstein-gruppa, til å presse i styret, slik at dette ikkje koker vekk i kålen, sjølv om ein er komen dit ein er. Difor: Tidsplan og allierte er mitt neste spørsmål.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2006-05-10:
Eg fortset å seie meg tilfreds med svara i dag. Eg er òg einig med statsråden i det han seier i sitt første svar, at her er det klart at det er eit definisjonsproblem. Men det er veldig viktig at det internasjonale samfunnet kjem fram til konsensus når det gjeld å definere dette, slik at vi på ein måte kan kome vidare. Det går alltid an å finne motførestellingar. Det vil det vere veldig mange som er opptekne av å gjere, og som fyrst og fremst bruker bistanden på ein måte som kan skape slik gjeld. Det siste spørsmålet er: Vi har stort sett hatt ein ryddig politikk i Noreg, men med skipseksportkampanjen på slutten av 1970-talet må vi nok seie at vi òg medverka til at ein god del land kom i klemme. Vi selde produkt meir ut frå vårt behov enn ut frå mottakaranes behov, og til svært så tvilsame regime. Vil statsråden seie at no skal vi få slått ein strek over dette? Vil han verte den som på ein måte finaliserer noko som skulle vore finalisert for lenge sidan?
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg er definitivt enig med representanten Lilletun i at arbeidet med denne studien har gått altfor sent. Vi har hatt et par møter i Verdensbanken nå i mars og april for å presse på i saken, og det er nå klart at Verdensbanken vil foreta en slik studie. La meg også legge til at det at representanten Lilletun stiller spørsmålet, er bare positivt. Det gjør at vårt embetsverk kan reise til Verdensbanken og fortelle at her er statsråden hardt presset av et aktivt parlament, som presser ham i spørsmålet om en slik studie. Det har en positiv virkning, og det er klart at en studie vil bli foretatt. Takk for at spørsmålet blir stilt, og takk for engasjementet. Vi vil samtidig ha en bredere tilnærming til dette i tråd med Soria Moria-erklæringen. Det er ikke nok at Verdensbanken studerer spørsmålet, vi vil også ta initiativ til å få en tilsvarende studie i regi av FN. Jeg tror vi alle intuitivt føler det helt urimelige i at lån som eksempelvis er tatt opp av en brutal diktator på et eller annet tidspunkt, skal nedbetales av et demokratisk folkevalgt regime på et senere tidspunkt. Kongo er et godt eksempel på et slikt land, og spørsmålet er selvsagt om dagens Kongo – som står foran valg om få uker – skal nedbetale gjeld som ble tatt opp i Mobutus tid, for en ufattelig mengde luksusprosjekter. Samtidig er spørsmålet heller ikke enkelt, i den forstand at det ikke alltid er enkelt å si på hvilket tidspunkt gjeld går over fra å være legitim til å være illegitim. For å ta et annet afrikansk eksempel: De fleste vil nok mene at lån gitt til Mugabe i hans første tid som president i Zimbabwe vil være legitime lån, det var ikke noen urimeligheter i det, mens lån som ble gitt i den senere tid – da dette regimet er et av Afrikas mer brutale diktaturer – vil kunne sies å være illegitime. Men det er ikke lett å tidfeste når noe går over fra å være legitimt til å være illegitimt. Selv om vi ønsker å slette illegitim gjeld, og ønsker sterk internasjonal fokusering på det, må vi også akseptere at det er vanskeligheter knyttet til spørsmålet. Spørsmålet kan også være særlig vanskelig for Verdensbanken, selvsagt, for Verdensbanken er selv en stor kreditor og vil dermed kunne bli mer direkte berørt av dette enn veldig mange andre. Men det er klart at Verdensbanken nå vil foreta en slik studie. Også i FN møter vi motforestillinger i vårt arbeid for å få til slike studier, fordi mange er bekymret for hva det vil bety i retning av at man deler inn forskjellige land etter mer eller mindre populære regimer, med hensyn til hvorvidt lån gitt til dem er legitime eller ikke legitime. Det må ikke være noen tvil om at Norge vil være i front i dette spørsmålet. Vi vil holde fanen høyt og kjøre dette overfor både Verdensbanken og FN og forsøke å tvinge fram så mye avklaring som mulig på en internasjonal arena, slik at vi i hvert fall som et minimum kan få slettet de absolutt opplagt illegitime lånene som mange regimer, eller mange demokratiske regjeringer, i dag sliter med.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Svaret på det første spørsmålet er enkelt: Jeg vet ikke. Men jeg kan love at vi skal følge opp og framtvinge en tidsplan, slik at det blir klart når den eventuelt kan foreligge. Når det gjelder det andre spørsmålet, er svaret helt klart ja. Norge overtar den felles nordisk-baltiske styreplassen fra – tror jeg – 1. juli. Svein Aass, embetsmann og diplomat, vil da være nordisk-baltisk representant i styret. Det vil selvsagt være en veldig viktig sak for ham både å bidra til bred støtte til en slik studie og å minne om, følge opp og purre på en slik studie gjennom styret. Han vil selvfølgelig også følge opp de mange andre initiativene vi har overfor Verdensbanken.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-10:
Jeg er helt enig med representanten Lilletun i at selvsagt har dette to dimensjoner. Den ene er å arbeide for internasjonale definisjoner og et internasjonalt regime som i størst mulig grad kan slette illegitim gjeld, og så dreier det seg om å sette opp et stort speil og se på hva Norge har gjort. Det mest opplagte eksemplet på det som kan hevdes å være illegitim gjeld, er skipseksportkampanjen. La det ikke være noen tvil om at jeg svært gjerne vil være den statsråden som slår en strek over den gjelden. Vi har nå nedsatt en arbeidsgruppe mellom Næringsdepartementet, Finansdepartementet og Utenriksdepartementet for å se på hvordan vi kan gjøre det. Her er det en del praktiske spørsmål av forskjellig karakter som må løses. I all hovedsak dreier dette seg om papirpenger, i den forstand at knapt noen – i hvert fall ytterst få – av de landene som har gjeld til Norge på basis av skipseksportkampen, faktisk betaler. Det er også en urimelighet at noen få land som da klarer seg bedre, betaler, mens det store flertallet av land ikke betaler. Det er også vanskeligheter knyttet til at noen av de landene som ikke betaler, og har gjeld, er regimer vi ellers ikke identifiserer oss veldig tett med, som f.eks. Burma. Men vi skal se på det og komme raskt tilbake til Stortinget, kanskje i forbindelse med budsjettet.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Veiene på Sørlandet er i sterkt forfall. Behovet for økt vedlikehold er nå prekært. I år har Vegvesenet kun budsjett til å legge asfalt på 11 mil vei i Agder. Behovet er minst det tredobbelte for å holde tritt med det løpende behovet for vedlikehold. Mange av veiene på Sørlandet ble bygget lenge før landet fikk store petroleumsinntekter. Når Norge i dag er verdens rikeste land, synes det svært underlig at det ikke lenger er råd til normalt vedlikehold av veinettet. Hva vil statsråden gjøre for bedret veivedlikehold i Agder?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg takker for svaret, selv om det vel ikke var så svært mye å ta av seg hatten for. Statsråden sier at det er et første steg, og at det vil ta noe tid. Jeg kan jo spørre: Hvor lang tid vil det ta før vi får penger nok til bl.a. bedre asfalt og vedlikehold av veiene på Sørlandet? Ifølge mine opplysninger skal det i år brukes drøyt 45 mill. kr til asfalt på agderfylkenes riks- og fylkesveier. Det er altså 30 pst. lavere enn det det var i 2005. Ifølge uttalelser fra Vegvesenet er det slik at budsjettet til ny asfalt minst burde være det dobbelte. Mener ikke statsråden at slike uttalelser fra faglig hold om at budsjettbehovet faktisk er det dobbelte, tyder på at Regjeringen må handle raskt? Statsråden nevnte innledningsvis at dette vil ta tid, dette er et første steg osv. Vil Regjeringen gjøre noe raskt for å øke budsjettene til bl.a. bedre asfalt på veiene i Agder?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-05-10:
Jeg takker statsråden for det svaret. Det var slik bl.a. i valgkampen at de rød-grønne partiene skrøt av at nå skulle det satses mer på vei i dette landet enn det den forrige regjeringen hadde gjort. Nå er det ikke noen stor prestasjon å satse mer på vei enn den forrige regjeringen gjorde, for det var slett ingenting å skryte noe særlig av. Men det er klart at ut fra de ambisjoner som statsråden tidligere har gitt uttrykk for, om økt satsing på vei, vil det ganske raskt bli oppfattet som et løftebrudd og som en valgbløff dersom ikke midlene raskt kommer på plass. Nok en gang gjentar statsråden at det vil ta noe tid osv. Jeg ser fram til og håper at arbeidet med å få mer budsjettmidler til veiformål, ikke minst i Agder hvor veiene nå er meget dårlige, forseres i Regjeringen. Det er et stort behov for det(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) må se viktigheten og nytten av at vi har et godt veivedlikehold i Norge, og at vi ikke forringer veikapitalen. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-10:
Me har eit stort etterslep i vedlikehaldet både på riksvegane og på fylkesvegane i Noreg. Etterslepet auka monaleg i førre stortingsperiode, då Bondevik II saman med Framstegspartiet fekk gjennomført store kutt i løyvingane til vedlikehald. Etterslepet på vegdekka er spesielt synleg og merkbart for trafikantane, og det er eit klart mål å minske etterslepet. Regjeringa auka difor midlane til vegvedlikehald med 70 mill. kr i høve til den førre regjeringa sitt budsjettframlegg for 2006. Dette er eit fyrste steg på vegen til å minske konsekvensane av at det tidlegare har vore for lite midlar til vedlikehald av vegane, men dessverre er dette eit arbeid som vil måtte ta noko tid. Midlane til drift og vedlikehald skal dekkje mange føremål. Det blir difor alltid avveging mellom midlar til asfaltering og midlar til andre gode føremål. Eg kan nemne at Statens vegvesen i det siste har auka innsatsen til grøfting langs vegane. Dette er òg eit tiltak som vil auke levetida for vegdekka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-10:
Dette er ikkje nytt. Både Framstegspartiet, dei andre opposisjonspartia og dei partia som sit i regjering i dag, veit at etterslepet på både riksvegar og fylkesvegar har bygt seg opp gjennom mange år. Slik sett trur eg representanten frå Framstegspartiet må vere einig med meg i at det må ta noko tid å snu ei skute som har vore på – så å seie – nedovergåande kurs i veldig mange år. Det er òg slik at i den førre regjeringa, der Framstegspartiet òg hadde påverknadskraft, som eg nemnde, auka – det eg kan sjå av budsjettala til Framstegspartiet – midlane til vedlikehald med 1 mill. kr i budsjettet for 2005. Elles vart det jo gjort kutt i den perioden. Så eg vil med respekt å melde seie at denne regjeringa har starta ein snuoperasjon, og eg vil òg be om respekt for at det må ta noko tid å byggje opp det som har vore bygt ned over så mange år.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-10:
Regjeringa auka satsinga på samferdsel med 460 mill. kr i 2006-budsjettet. Det var ikkje nok til å oppfylle det som er Regjeringa sitt styringsmål, nemleg handlingsramma for Nasjonal transportplan, som òg Framstegspartiet i lag med regjeringspartia har lagt. Det er denne målsetjinga som denne statsråden styrer etter. Etter å ha sete sju månader i stolen er eg fullstendig klar over dei store utfordringane som ligg her. Eg får dagleg innspel både frå fagleg hald og frå anna hald om behovet. Min jobb er å framføre dette i Regjeringa, og sjølvsagt å syte for at Regjeringa gjer det som me har lova på dette feltet, som me gjer det på andre felt der Regjeringa har lova noko. No har ikkje Framstegspartiet vore i regjering, men eg høyrer dei har ambisjonar om å kome dit. Då vil òg Framstegspartiet erfare at det er mange sektorar og mange lovnader. Min jobb er å syte for at samferdsel kjem på den dagsordenen, og det gjer eg stort sett kvar dag.