Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2011-11-28:
Kirkene i landet vårt har stor verdi både som de historiske bygg de er i seg selv, og det at de inneholder store kulturminneverdier. Det er også slik at de er samlingspunkt for befolkningen og sentrale i Norges kristne kulturarv. Vi skal i dag behandle Riksrevisjonens undersøkelser av vedlikehold og sikring av kirkebyggene. Undersøkelsen viser at både staten og kommunene de siste fem årene har økt innsatsen for istandsetting og sikring av norske kirkebygg. Den økte innsatsen har gitt resultater, men fremdeles er et stort antall kirker preget av manglende vedlikehold og sikring. Riksrevisjonens rapport viser at andelen kirker med til dels omfattende vedlikeholdsmessige mangler er redusert fra 48 pst. til 37 pst., men fremdeles er det altså et betydelig antall kirker som er preget av manglende vedlikehold. 586 kirker er vurdert å ha utilfredsstillende tilstand. 60 pst. av disse, til sammen 354 kirker, er fredet eller vurderes å ha en særlig verneverdi. Det er altså et godt stykke frem til målet. Situasjonen må kunne sies å være bekymringsfull. Manglende regelmessig vedlikehold gjør ofte at det ekstraordinære vedlikeholdet og istandsettelsen blir stadig mer kostnadskrevende. Det har tidvis vært både branner og tyverier fra våre kirker. Riksrevisjonens rapport viser at brann- og tyverisikring av kirkebyggene generelt sett har bedret seg, men at 17 pst. av byggene fremdeles er dårlig sikret. Spesielt uheldig er det at halvparten av disse er fredet eller vurderes som særlig verneverdige. Manglende sikring kan føre til at uerstattelige kulturverdier går tapt. Alle i denne sal er kjent med at økonomien i mange kommuner er trang. Vi har forståelse for at det er en utfordring for kommunene å klare å drive et jevnt vedlikehold over tid. Noen kommuner sliter mer enn andre. Det vises her til at samtidig som flere kirkebygg er satt i stand de siste fem årene, viser altså rapporten at tilstanden på mange kirker i samme periode ikke er holdt ved like, og at tilstanden har blitt dårligere. Stavkirkene er en sentral del av vår kulturarv. Staten har iverksatt et eget stavkirkeprogram for å sette alle stavkirkene i landet i god stand innen 2015. Dette er selvfølgelig positivt. Det er et mål at alle fredede kirkebygg skal ha et ordinært vedlikeholdsnivå innen 2020. I innstillingen ber en samlet komité regjeringen vurdere målrettede tiltak også for de andre kirkene som er fredet etter kulturminneloven, og gi Stortinget tilbakemelding om dette. Komiteen har merket seg at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet mener Riksrevisjonens rapport er relevant og nyttig i det videre arbeidet på området. Departementet trekker frem at utviklingen går i riktig retning, og at mye er gjort på kort tid. Departementet vedgår likevel at det de seneste årene har fremkommet kunnskap om at vedlikeholdet av mange kirker over tid har vært for svakt. Komiteen har også merket seg Riksrevisjonens anbefalinger i saken. Riksrevisjonen tar til orde for at Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet, i samråd med andre fagdepartementer, vurderer å utvikle tiltak for alle de fredede kirkene, slik det er gjort i forvaltningen av stavkirkene. Departementet peker i den forbindelse på at det har vært tradisjon for at kirkene skal forvaltes på et lokalt nivå, og at en utvanning av dette kan være med på å gjøre ansvarsfordelingen mellom lokalt og nasjonalt nivå utydelig. Riksrevisjonen er enig i at utydelige ansvarsforhold kan være med på å svekke vedlikeholdet og sikringen av kirkebyggene. Riksrevisjonen mener likevel at kirkebyggene er så viktige for norsk kulturarv at staten må ha et særlig ansvar for å følge opp at byggene blir holdt ved like og sikret. Riksrevisjonen mener Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet må påse at kommunene tar ansvaret sitt, og departementet må om nødvendig sette i verk videre tiltak når vedlikeholdsansvaret for kirkene ikke blir tatt godt nok hånd om på lokalt nivå. Komiteens flertall, Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, merker seg Riksrevisjonens synspunkter og mener at denne problemstillingen bør være gjenstand for en videre drøfting. Flertallet mener kommunene fortsatt skal ha det grunnleggende økonomiske ansvaret for drift og vedlikehold av kirker, men at staten ut fra ansvaret for kulturminner med nasjonal verdi bør bidra med nødvendige statlige midler for et nasjonalt løft i sikringsarbeidet av fredede og verneverdige kirker. For øvrig vises det til innstillingen.