Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-12:
Det er en svært viktig sak representanten Knag Fylkesnes tar opp i sin interpellasjon. Fra politisk hold har IKT i skolen gjennom flere år vært et viktig satsingsområde i Norge. Et uttalt mål har vært å gjøre kommende generasjoner best mulig rustet til å delta i kunnskapssamfunnet, hvor teknologi i stadig økende grad preger vår hverdag. Da Kunnskapsløftet ble innført i 2006, introduserte man digital kompetanse som en av fem grunnleggende ferdigheter barn og unge skal tilegne seg gjennom opplæringen. Hensiktsmessig bruk av digital teknologi forutsetter evne til å konsentrere seg, strukturere eget arbeid og regulere distraksjoner. Evnen til å bruke digitale verktøy målrettet vil bli stadig viktigere, uansett om man snakker om skole, høyere utdanning eller arbeidslivet. Et viktig resultat fra OECDs arbeid på dette området er at IKT og digitale hjelpemidler i skolen ikke er effektive verktøy for læring uten at læreren besitter tilpasset pedagogisk og didaktisk kompetanse. Dessverre ser vi at den digitale kompetansen i lærerutdanningene ikke er god nok. Det er generelt et stort problem at tilgangen på IKT-kompetanse i Norge er for svak. Behovet for folk med IKT-kompetanse er stort i nær sagt alle bransjer. For å få løst dette problemet må vi sørge for at de som skal lære opp framtidens lærere, som igjen skal undervise våre barn, besitter nok kompetanse. Det er viktig av flere grunner, ikke minst fordi IKT-industrien er en av de store verdidriverne i Norge. IKT i skolen skal være et viktig verktøy for økt læringsutbytte og utvikling av læringsstrategier. I tillegg kan det også være at det reduserer tidstyver i skolen. God kompetanse hos ansatte i skolen, infrastruktur og tilgjengelighet er avgjørende forutsetninger for å lykkes med dette. Fremskrittspartiet vil understreke at læreren er den viktigste faktoren for elevenes læring. Det er derfor viktig at nettopp læreren har den nødvendige kompetansen for å undervise med digitale hjelpemidler og i digitale ferdigheter. Det beste virkemidlet for å styrke IKT-kompetansen er fortsatt satsing på kvalitet i lærerutdanningene. Lærerutdanningene må prioriteres, og økt samhandling mellom institusjonene, fokus på læring og kvalitet, endringsvilje og mer samarbeid mellom utdanningsinstitusjoner og næringsliv er viktige faktorer for å få dette til. Det er også grunn til å forvente at strukturreformen innen høyere utdanning vil ha positiv virkning på innholdet og kvaliteten i lærerutdanningene, deriblant IKT-kompetansen. Bedre kompetanse innen IKT må være en del av en helhetlig satsing. Den nye nasjonale realfagsstrategien skal regjeringen legge fram i løpet av 2015. God kunnskap i matematikk og andre realfag er et viktig grunnlag for å kunne nyttiggjøre seg alle mulighetene som IKT gir. IKT er et verktøy for å mestre realfagene. Skal vi få flere dyktige elever, studenter og forskere innen IKT både på kort og på lang sikt, må norske elever bli bedre i matematikk og naturfag. Da må vi styrke den lokale innsatsen – i den enkelte kommune og ved den enkelte skole og barnehage. Vi må styrke realfagene og IKT-kompetansen i lærerutdanningene, og vi må styrke IKT-utdanningene på både fagskole-, høyskole- og universitetsnivå. Det er Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen i gang med nå.