Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-02-04:
Først vil jeg takke interpellanten, representanten Kari Henriksen. Det er viktig å diskutere barnevernet. Det er vel ingen uenighet i denne salen om at vi skal ha et trygt og godt barnevern, og at barnets beste skal være vår rettesnor i de tiltakene vi foreslår. Høyre er opptatt av at foreldre som har utfordringer med å gi barna god omsorg, skal få den samme hjelpen uansett hvilken bakgrunn de har, og uansett hvor i landet de bor. Jeg merket meg at representanten Henriksen i sitt innlegg ikke kom inn på behovet for kompetanse og godt lederskap i barnevernet, og jeg har lyst til å si noe om det. Det er veldig mange rapporter som er kommet fram, ikke minst fra Helsetilsynet – vi har rapporten om Vestlundveien ungdomssenter fra i år, vi har rapporten fra 2017 om svikt i barnevernets tjeneste i arbeid med meldinger. Departementet har også selv bedt Helsetilsynet gå gjennom 106 saker med omsorgsoverdragelse – den rapporten fikk vi i 2019 – og vi har Barneombudets egen rapport om barn i barnevernsinstitusjoner, som kom nå i 2020. Disse rapportene viser at man har behov for ulike typer kompetanse i barnevernet, og at det også er behov for styrket ledelse i barnevernet. Denne kompetansen handler om at barn og familier må bli sett og hørt ut fra sitt ståsted. Ikke minst trengs det kompetanse i hvordan man møter familier fra ulike kulturer, det som fagfolkene kaller kultursensitiv kompetanse. Det er også stort behov for juridisk kompetanse i barnevernet, særlig i saker som gjelder omsorgsoverdragelse, og det er behov for kompetanse i relasjonsarbeid, dvs. hvordan man veileder foreldrene nettopp for å hindre omsorgsoverdragelser og for at man skal kunne ha barnet hos seg. Jeg synes dette er utrolig viktig, og jeg er veldig glad for at regjeringen har satset sterkt på det. Som statsråden nevnte, er det nå 90 mill. kr til kompetanseheving for ansatte i barnevernet, og det gir mange en mulighet til å oppgradere seg, slik at man gjør de riktige tiltakene til rett tid. Vi vil at det er de beste som skal jobbe med familier og barn som sårt trenger hjelp. Det er altså viktig å ha store nok fagmiljøer for dem som jobber i barnevernet, slik at de kan diskutere saker, utveksle erfaringer og ikke minst få mulighet til å utvikle seg og å ha permisjoner, slik at de kan ta etter- og videreutdanning. Statsråden nevnte også i sin tale her at vi jobber med en barnevernslov som skal gi nettopp bedre tjenester til barna. Det er gledelig at statsråden nå signaliserer at man vil sette et krav til kommunene om en årlig tilstandsrapport om barnevernet i den enkelte kommune. Det betyr at man som kommunepolitiker faktisk må få oversikt over antall ansatte, behovet for kompetanse i kommunen, hvilke saker kommunen har, hvordan man jobber i barnevernet, og hvor mange bekymringsmeldinger det er. Dette gjør at politikere får større innsyn og kunnskap, og at de ikke minst har lettere for å prioritere tiltak. Det er også gledelig at det er en økning i antall ansatte innen barnevernet fra 2014. Vi vil også lovfeste rett til ettervern til fylte 25 år, for vi vet at mange trenger spesiell oppfølging. Det er systematikk som gir resultater, og det er systematisk kompetanseheving som vil gi resultater. Ikke minst er vi også opptatt av rettssikkerheten, og da er jeg særlig opptatt av denne samtaleprosessen som skal foregå mellom foreldre og barn og fylkesmenn i forbindelse med omsorgsoverdragelse. Og sist, men ikke minst: Vi må ha obligatoriske helseundersøkelser.