Marit Arnstad (Senterpartiet), 2003-05-27:
Kveldens debatt og innstilling illustrerer nettopp hvor vanskelig det er å skulle gi den type bestemmelser som vi nå skal gi i det lovverket vi behandler i dag. Allerede i 1997–1998 ble det gjort vedtak om å be Regjeringen vurdere en samordning av de bestemmelsene som omhandlet hund eller hundehold i lovverket. Det er positivt at det her gjøres et forsøk på å samle alle lovbestemmelser angående hundehold, som hittil har vært spredd på ni lover. Det er et viktig arbeid å kunne få det gjort. Likevel må det kunne sies at prosessen fram mot det lovutkastet vi diskuterer i dag, har vært mangelfull, og det ferdige resultatet er også etter Senterpartiets mening beheftet med mange svakheter. Dessuten har vi opplevd at det i proposisjonens forslag forelå forslag som ikke var med i departementets høringsnotat i år 2000, slik at en rekke forhold som i dag er under behandling, ikke har vært under behandling av høringsinstansene før forslaget ble framlagt. Under de høringene som har vært avholdt i Stortinget, har mange høringsinstanser gitt uttrykk for en frykt for at det her vil være uklare forslag til lovbestemmelser som kan føre til misbruk av loven. Det har også til og med fra politiets side vært framsatt ønske om å sende tilbake hele lovforslaget, da en anser det som vanskelig håndterbart for politiet. Også fra juridisk ekspertises side har det vært ønske om en ny gjennomgang fordi lovverket var uklart. Det har også blitt påpekt under høringsprosessen at lovforslaget har vært uoversiktlig, og at det kan være en viss strid i forhold til annet lovverk. Det er på denne bakgrunn at Senterpartiet tar opp sitt forslag om at loven burde sendes tilbake til Regjeringen for en fornyet gjennomgang og framlegging for Stortinget. Vi kan se at en del forhold er bedret gjennom komiteens behandling, men ideelt sett er det slik at Senterpartiet mener at lovavdelingen rett og slett burde settes til å gjøre jobben på nytt, ut ifra de merknader komiteen i dag har kommet med. Det er slik at komiteen ikke bør gjøre den jobben som er gjort så langt i dag. Det er ikke slik at justiskomiteen skal agere som et departement. I stedet for å vedta en lov slik den framstår i dag, burde loven heller tilbakesendes og fremmes for Stortinget på nytt. Nå har jeg forstått av en del innlegg at vi ikke kan regne med særlig støtte for vårt forslag. Subsidiært kommer derfor Senterpartiet til å støtte de forslag som fører til endringer i det framlagte forslaget, og det vil i stor grad si flertallsinnstillingen. Mye av det som er sagt her i dag, er jeg enig i. Jeg tror egentlig at mange av partiene er enige når det gjelder et ønske om både et bedre dyrevern i forhold til hundehold og en bedre trygghet i forhold til hundehold. Vi er i stor grad samlet om ønsket om å forhindre et uvettig hundehold og om å fremme et ansvarlig hundehold. Men jeg er i likhet med det som har blitt sagt fra enkelte andre partier her, bekymret for at det å statuere et lovforbud mot enkeltraser kan sende et signal som ikke adresserer det egentlige problemet, som like gjerne kan være hvordan en utøver dagens hundehold, og hvordan hundeholderen forholder seg til det å ha hund. Det er der de egentlige utfordringene knyttet til en framtidig hundelov, ligger. Senterpartiet deler derfor flertallets oppfatning om at en i stedet for å ta utgangspunkt i lovforbud mot konkrete raser utover det som i dag er forbudt, burde sette sterkere søkelys på spørsmålet om større variasjoner innenfor en rase eller å kunne agere sterkere knyttet til den enkelte hundeholder. Vi deler derfor oppfatningen som ligger i Arbeiderpartiets forslag om at en burde kunne avgjøre forbud konkret etter forskrift framfor å statuere det i den type lovforbud som Regjeringen har lagt opp til. Når Senterpartiet fremmer forslag om tilbakesending, er det fordi vi mener at departementet burde sette seg ned og gjennomarbeide loven bedre, basert på de merknadene som framkommer fra komiteen i dag, som til dels er enstemmige, sikre seg at dette er i samsvar med alt annet lovverk, at tolkningstvilen ikke er så stor som den er i dag, at en får en skikkelig høringsprosess på alle sider av loven, og at en får best mulig prosessuelle regler. Den tvilen som er her i dag, og den debatten vi har i dag om de prosessuelle reglene, skulle i seg selv tilsi at departementet burde ha tatt en ny gjennomgang på disse punktene. Subsidiært vil Senterpartiet støtte flertallsinnstillingen. Vi ønsker også å støtte Arbeiderpartiets forslag, nr. 3, Fremskrittspartiets forslag, nr. 4 og forslag nr. 10, fra Høyre og Kristelig Folkeparti.