Jørgen Holte (Senterpartiet), 1999-06-18:
Forslaget til revidert nasjonalbudsjett, slik det ligg føre frå Regjeringa, er mindre justeringar om meirforbruk og mindreforbruk i ein del budsjettkapittel. Revidert nasjonalbudsjett skal òg gi Stortinget ei melding om hovudtrekka i den økonomiske utviklinga. Regjeringa sitt forslag om netto utgiftsauke på om lag 1,7 milliardar kr svarar til dei utgiftene vi på det tidspunktet hadde klart for oss i høve til krisa i Kosovo. Med desse endringane er revidert budsjett i samsvar med Regjeringa sitt mål om å dempe veksttakta i norsk økonomi. Senterpartiet har slutta opp om ei slik line gjennom finansinnstillinga hausten 1998. Gjennom handsaminga i Stortinget er netto utgifter auka med om lag 450 mill. kr, slik at oljefondet er påført eit tilsvarande meirforbruk. Trass i denne utgiftsauken er det samla budsjettresultatet for 1999 innafor eit akseptabelt nivå, og gir ei innstramming for 1999 på ½ pst., slik Regjeringa la opp til. Dette opplegget håpar vi gir lågare kostnadsvekst og rom for redusert rente i inneverande år. Begge delar ser vi klåre teikn på vil skje. Trass i eit stramt økonomisk budsjett for 1999 har vi makta å føre vidare dei viktige sosiale reformene innan kreft, psykiatri og utstyrsplanen for sjukehusa. Senterpartiet er tilfreds med at Regjeringa fylgjer opp dei planane som no ligg føre frå kommunane om auka aktivitet for bygging av omsorgsbustader og sjukeheimsplassar. For Senterpartiet er det eit mål at arbeidskraft som er til disposisjon, blir gitt høve til arbeid. Trass i at enkelte bransjar har hatt ein nedgang i oppdrag, er det gledeleg at det er om lag 4 000 færre ledige i mai 1999 enn i 1998. Eg er tilfreds med at Regjeringa planlegg for stabil sysselsetting. Den målretta økonomiske politikken har så langt gitt eit rentefall på 2 pst. hittil i år. Avklåring om revidert budsjett bør gi rom for vidare rentenedgang i 1999. Dette vil påverke og kunne framskunde planar for nye investeringar som er stilte i ro, i påvente av eit meir moderat kostnadsnivå. Det er likevel teikn til at enkelte bransjar, særleg i verftsindustrien og oljerelatert industri, har mindre aktivitet i år mot tidlegare år. Dette krev selektiv handling, i tillegg til ein truverdig finanspolitikk. I tillegg til dei tiltaka Regjeringa har varsla i oljemeldinga, om gradvis avvikling av produksjonsavgifta og forslag om 100 mill. kr til prosjektretta miljøfond, er det viktig at Regjeringa fører vidare samarbeidet med leverandørindustrien, operatørselskapa og dei aktuelle arbeidstakarorganisasjonane med sikte på å hindre tap av kompetanse, og at felt-spesifikke tiltak for å framskunde planlagde prosjekt blir prioriterte. I tillegg til dette er det gitt støtte i Stortinget til forsert bygging av eit nytt forskingsfartøy, «G. O. Sars», og to ny hurtigruteskip. Vi er òg tilfredse med det fleirtalet som er skapt gjennom sentrumspartia si støtte til Arbeidarpartiet sine forslag om ombygging av to landgangsfartøy, forsert utbygging av kystvaktskipet «Svalbard» og tilsegn om auka rammer for statsgaranti til ombygging/bygging av nye ferjer. For Senterpartiet er det viktig å legge til rette for ei positiv utvikling i distrikta, og slik motverke fråflytting og bremse pressproblem. Tiltak som t.d. er varsla gjennom Kommunal- og regionaldepartementet, er med på å støtte opp om dei som vil bli nye arbeidsskaparar òg i distrikta. Gjennom kulturbudsjettet er det fremma forslag som vil auke trivselen i både bygd og by. Det er viktig at det offentlege stiller opp, slik Regjeringa gjer gjennom t.d. løyving til tusenårsmarkeringa. Det set eit positivt stempel på det frivillige arbeidet som blir gjort, og som vil bli ført vidare i høve til denne markeringa. For ei god utvikling i distrikta er ein god kommuneøkonomi avgjerande. Det har alltid vore sentralt for Senterpartiet å sjå til at det offentlege tenestetilbodet i kommunane er godt. Kommunesektoren fekk eit rettmessig lyft i 1996. Frå dette nivået er det vår ambisjon reelt sett å tilføre kommunane ein vekst som står i forhold til dei oppgåvene ein ventar kommunane skal gi. Eg konstaterer at dette er fylgt opp av Regjeringa for 1999 og varsla for år 2000. Den økonomiske utviklinga hittil i år varslar at Regjeringa si line i finanspolitikken har styrkt tilliten til norsk økonomi. Styrkt krone i høve til europeiske valutaer og eit rentefall på 2 prosentpoeng er varsel om at Regjeringa har tillit òg når det gjeld den økonomiske politikken.