Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2012-05-07:
5–10 pst. av alle innleggelser i indremedisinsk avdeling skyldes feil bruk av legemidler. Videre viser Helsetilsynets gjennomgang fra 2009 av legemiddelhåndtering i 48 sykehjem avvik og merknader ved 40 av dem. Dette er alvorlige resultater. Undersøkelsene tyder på at selv om helsepersonell under utdanning og spesialisering har gode læringssystemer for riktig bruk av legemidler, er dette likevel ikke godt nok. Sett fra både pasientens ståsted og et samfunnsøkonomisk ståsted representerer dette et betydelig problem. Jeg er glad for at arbeidsgivers ansvar for å sikre tilstrekkelig faglig oppdatering på legemiddelfeltet er presisert gjennom oppdragsdokumentene til helseforetakene. I sitt brev til komiteen vedrørende representantforslaget skriver statsråden at faglig oppdatering og bruk av nye legemidler og behandlingsmetoder skal være en naturlig og integrert del av helseforetakenes virksomhet og skal også medberegnes i driftskostnadene. Det stemmer at for sykehusleger blir dette i høy grad ivaretatt gjennom internundervisning, fordypningsdager, diverse kurs i forbindelse med spesialiseringen og også overlegepermisjon. Men dessverre ser vi òg at mange helseforetak sliter med ressursknapphet. Underbemanning er et hyppig problem. Erfaringsmessig kan da faglige fordypningsdager og kursvirksomhet lett forsvinne. Under slike forhold hjelper det lite at moderne teknologi byr på mange muligheter i form av e-læring, videokonferanser og web-møter. Jeg håper og forventer at statsråden følger nøye med på denne situasjonen og sikrer at arbeidsgivers ansvar for de ansatte faktisk følges, nettopp på dette punktet som er så utrolig viktig for pasientene. For meg er det òg gledelig at statsråden peker på mange konkrete tiltak med tanke på å redusere risikoen for feilbehandling. Regionale legemiddelinformasjonssentre – RELIS – er et godt og brukervennlig tiltak for å redusere legemiddelinteraksjoner. Medisinsk kjernejournal er et annet spennende verktøy, knyttet til Samhandlingsreformen, som kan forhindre feilbehandling, og som vi òg har fått til behandling. En kjent kilde til feilbehandling er knyttet nettopp til overføring av legemiddelbruk mellom avdelinger og omsorgsnivåer, som også representanten Kjersti Toppe var inne på. Jeg har også god tro på at fastlegen som en del av sitt koordinatoransvar vil bidra til sikrere legemiddelbehandling. Om det blir forskriftsregulert at fastlegen vil ha ansvar for regelmessig å oppdatere sine pasienters legemiddelliste, vil dette også øke pasientsikkerheten. Sykehuslegene vil ved dette få en langt enklere hverdag. Leger som har erfaring med kliniske farmasøyter i avdelingene, opplever stor nytte og fagutvikling av et slikt samarbeid med farmasøytene. Dette bør utvikles langt videre. Det er gode muligheter også for at de lovpålagte samarbeidsavtalene mellom helseforetakene og kommunene som nå inngås som en del av Samhandlingsreformen, vil kunne medføre kompetanseheving av primærlegene. Som statsråden påpeker, kan feilbehandling ha mange årsaker. Mulighetene for faglig oppdatering er til stede selv om legemiddelbransjen ikke lenger vil finansiere legenes faglige oppdatering. Legene har god kunnskap om legemidler som en del av sin grunn- og videreutdannelse. Likevel ser vi at altfor mange feil oppstår. Skal man redusere antall feilbehandlinger, må man nok se bredere på hva man kan gjøre for å bedre pasientbehandlingen. Helsepersonells arbeidsvilkår er her et viktig stikkord. Feilbehandling av pasienter kan trolig indikere sykdomstegn i helsevesenet. Jeg håper at også statsråden vil vurdere effekten av f.eks. arbeidspress, ressursknapphet, arbeidsmiljø og lange vakter som mulige årsaker til feil bruk av legemidler. Kristelig Folkeparti støtter forslagsstillerne i å skissere en langsiktig strategi for jevnlig faglig oppdatering på legemiddelfeltet og mener dette er både nødvendig og riktig å gjøre.