Trond Helleland (Høyre), 2004-12-02:
Justisbudsjettet for 2005 er et klart, tydelig og godt svar på de store utfordringer Norge står overfor i kampen mot kriminalitet. Gjennom flere år har Regjeringen lagt vekt på at samfunnet skal stå rustet til å møte organiserte kriminelle grupper som gjennom sin virksomhet forsøker å bryte ned samfunnets orden og skape frykt og utrygghet. NOKAS-ranet i Stavanger viser med all tydelighet at vi står overfor miljøer som er villig til å gå ekstremt langt for å nå sine mål. Det er derfor med tilfredshet jeg som leder av justiskomiteen kan si at vi som samfunn vil sette alt inn på å avdekke og bryte ned disse kriminelle nettverkene. For å klare det er vi avhengige av et politi, et domstolsvesen og en kriminalomsorg som har de nødvendige verktøy og lover til å bekjempe denne virksomheten. Neste års budsjett er et godt skritt i riktig retning. De politiske hovedlinjene er det i stor grad enighet om, men doseringen av midler til de ulike leddene i straffesakskjeden er det noe ulike oppfatninger om. Komiteen har i sine generelle merknader gitt uttrykk for at man støtter Regjeringens hovedmål for å bekjempe kriminaliteten. Komiteen har merket seg at Regjeringen vil føre en verdiforankret justispolitikk som sikrer borgerne trygghet, demokrati og rettssikkerhet. Komiteen slutter seg til disse prioriteringene og mener dette danner et godt grunnlag for en rettsstat som både skal beskytte borgerne mot overgrep fra myndighetene, og som også understreker at samfunnet har en plikt til å beskytte borgerne mot overgrep fra andre borgere. Kriminalpolitikken må rette søkelyset både mot det ansvaret den enkelte har for egne handlinger, og mot de forhold i samfunnet som påvirker kriminalitetsutviklingen. Komiteen vil videre understreke at kriminalitetsbildet har endret seg mye de siste årene, og stadig er i endring. Dette stiller samfunnet overfor utfordringer av ulik karakter, og vi mener det er viktig å føre en dynamisk justispolitikk som setter samfunnet i stand til å møte disse utfordringene. Det er helt sentralt at man har tilstrekkelige ressurser og et lovverk som følger med i utviklingen. Jeg mener at Regjeringen la fram et godt justisbudsjett med økt satsing på politiet som hovedprioritet. Dette har blitt ytterligere forsterket etter avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Samtidig er domstolene styrket med 25 mill. kr, og i forliket mellom partene i justiskomiteen er det også lagt inn 30 mill. kr for å styrke kriminalomsorgen. Dette er bra og vil bidra til at balansen i straffesakskjeden kan opprettholdes. Jeg har lyst til å takke Fremskrittspartiet for en god tone, konstruktive forhandlinger og et godt resultat som vil gi landets innbyggere større trygghet og justissektoren bedre arbeidsvilkår neste år. Komiteen vil understreke den betydning politiet har når det gjelder å sikre hovedmålene for justispolitikken. Et sterkt og synlig politi er en av de viktigste forutsetninger for et trygt samfunn. Vi er kjent med at politiet har vært i en presset ressurssituasjon og er derfor svært tilfreds med at politiet får en økning i budsjettet for 2005. Regjeringen la opp til en solid økning i politiets budsjetter, og etter forliket med Fremskrittspartiet vil politiet få 465 mill. kr mer neste år. Dersom man trekker ut beløpet som skal dekke pris- og lønnsvekst, blir bevilgningene til politiet økt med 331 mill. kr i 2005. Komiteen vil presisere at de økte midlene skal gå til drift og ikke til lønnsøkninger. Komiteen vil også framheve etatens ansvar for at de økte midlene skal gi et mer aktivt politi i nærmiljøet. Komiteen mener videre at det er viktig med en debatt om utviklingen av norsk politi i framtiden, og imøteser derfor politirollemeldingen med stor interesse. Komiteen er særlig opptatt av hvordan oppgavefordelingen i politiet skal være for å sikre et aktivt og operativt politi. Vurderingen av hvilke oppgaver som kan overføres til personell uten politiutdannelse, er interessant med tanke på en best mulig utnyttelse av ressursene. Komiteen ber om at departementet i forbindelse med politirollemeldingen vurderer om oppgaver som ambassadevakthold, uttransportering av asylsøkere og fangetransport kan utføres av personer uten treårig høyskoleutdanning. Å forebygge kriminalitet er grunnleggende for å skape et tryggere samfunn for borgerne. Komiteen mener arbeidet overfor barn og unge og rusmiddelmisbrukere er særlig viktig og krever en tett og forpliktende samhandling på tvers av alle samfunnssektorer. Å fokusere på årsaken til at kriminalitet oppstår, er etter komiteens mening helt sentralt for å sette inn de tiltak som vil være mest effektive. Kampen mot den organiserte kriminaliteten har vært høyt prioritert de siste årene. Politiet har fått mulighet til å ta i bruk nye og utradisjonelle etterforskningsmetoder, og komiteen vil presisere at disse mulighetene skal utnyttes i kampen mot organisert kriminalitet. Selv om lovverket er styrket på dette feltet, står politiet overfor store utfordringer med hensyn til å forebygge, avdekke og etterforske alvorlig organisert kriminalitet. Dette stiller store krav til organisering og samordning av politiets innsats på området. Komiteen har store forventninger til at Nye Kripos vil bli et organ som kan møte denne formen for kriminalitet med den kompetanse og det innhold som dette krever. Komiteen viser til at det siste året har vært preget av en rekke voldelige ran, og ser med bekymring på en økende brutalitet og mer bruk av våpen. Komiteen mener det er en stor utfordring å sikre både publikums og politiets trygghet i slike situasjoner. Justissektoren har et stort ansvar for å tilrettelegge virkemidler som sikrer et samfunn der folk kan kjenne seg trygge både ute og hjemme, og der folk kan ferdes fritt uten redsel for å bli utsatt for vold. Trygghet mot overgrep er en forutsetning for frihet og livsutfoldelse og dermed en forutsetning for et fungerende samfunn. Kampen mot såkalt hverdagskriminalitet er viktig for å gi folk flest en trygghetsfølelse. I den sammenheng er problemorientert politiarbeid en interessant og viktig politimetode. I forliket med Fremskrittspartiet har vi blitt enige om å gi tre kommuner i Buskerud mulighet til å prøve ut dette etter et initiativ fra lensmann Hartz i Modum. Det blir spennende å se hvilke erfaringer man høster i dette prosjektet. En hurtig reaksjon på lovbrudd har både individual- og allmennpreventiv virkning. Komiteen vil også påpeke at en effektiv straffesaksavvikling styrker bevisverdien, særlig vitnebeviset, og er med på å sikre riktige avgjørelser og således styrke rettssikkerheten. En hurtig behandling reduserer også belastningen for tiltalte, fornærmede og deres pårørende. Komiteen mener det er svært viktig at tiden som går fra en straffbar handling blir begått, til tiltale tas ut og dom foreligger, er kort. Komiteen viser til at det de siste tre årene er gjennomført en rekke lovendringer som skal sikre en hurtigere straffesaksavvikling. Dette omfatter bl.a. frister for beramming av enkelte sakstyper, innstramming i det frie forsvarervalg, utvidet adgang til å avskjære bevis og lovendringer som gir politiet kompetanse til å avgjøre tiltalespørsmålet i flere saker. Komiteen vil særlig peke på dommerens ansvar for å styre tidsbruken i straffesaker. Domstolsadministrasjonen har også en oppgave med å legge til rette for at de vedtatte lovendringene følges opp i praksis. Komiteen vil understreke behovet for individuelt tilpassede straffereaksjoner for å hindre at det begås nye lovbrudd og for å nå målet om å føre den straffedømte tilbake til samfunnet som en lovlydig borger. Her spiller sosialpolitiske virkemidler en viktig rolle, og det er helt nødvendig med en forpliktende samhandling mellom ulike forvaltningsorganer. Det er med tilfredshet jeg konstaterer at det målrettede arbeidet for å få ned soningskøen gir resultater. Fra en toppnotering på over 2 800 i soningskø er tallet ved siste telling litt over 1 800. 29 nye soningsplasser i Drammen og Eidsberg neste år samt over 80 nye plasser som åpnes i disse dager, vil gi mulighet for ytterligere reduksjon. En individuelt tilpasset kriminalomsorg innebærer også at man må ha særlige tiltak for gjengangere og personer som er tilknyttet alvorlig, organisert kriminalitet. Komiteen vil understreke behovet for strenge sikkerhetstiltak for straffedømte som har tilknytning til organisert kriminalitet. De som bryter regler og misbruker tillit, skal etter komiteens mening behandles strengere enn andre innsatte. Overfor disse kreves strenge regler for permisjoner, streng kommunikasjonskontroll, hyppige ransakinger og i enkelte tilfeller flytting av innsatte mellom avdelinger eller fengsler. Neste års justisbudsjett gir grunn til optimisme – optimisme i forhold til at politiet skal bli enda mer effektive i kampen mot kriminalitet, at den organiserte kriminaliteten kan bekjempes og slås tilbake, at folk skal få hjelp når de er utsatt for tyveri, innbrudd og annen hverdagskriminalitet, at domstolene skal få større fart i behandlingen av sakene, og at soningskøene skal fortsette å minke.