Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-03:
Det nærmer seg valgkamptider! Her har Høyre samlet opp 23 ulike forslag. Noen av disse forslagene har Stortinget tidligere behandlet. Noen av dem har vi tidligere behandlet i forbindelse med utlendingsloven, og vi har behandlet dem i andre sammenhenger. Nå har de samlet dem i ett dokument. Det kan sikkert være fornuftig fram mot valgkampen. Det er mange av forslagene som er uproblematiske for de aller flest, tror jeg – det er ting her som Regjeringen og andre er i gang med og jobber med, eksempelvis å utvide timetallet i norsk. Alt tyder på at det vil bli utvidet fra dagens 300 timer til 600 timer, og at det også blir laget en nasjonal plan for dette norskfaget, og at det blir anledning til å prøve folkene som har gjennomført dette. Så dette er ting som er på gang, og som det ikke er noen grunn til å stemme for, selvsagt, når en jobber med det. Det som bekymrer meg, og som kan skape noen problemer, føler jeg, er at noen av disse forslagene kanskje er med på å opprettholde en del myter. Noe av det som er utfordringen når det gjelder integrering og innvandring, er at debatten ofte er lite faktabasert. Vi mangler fakta og har litt manglende kunnskap om stoda, om situasjonen der ute. Så postulerer vi, og så spinner vi lett myter rundt disse postulatene vi har. Noen av oss prøvde for en tid siden å finne fram til en oversikt over hvor mange det egentlig er som deltar på norskkursene. Det har vi statistikk på når det gjelder norskopplæringen, på hvor mange som hvert år er på norskopplæringskursene. Det er ca. 20 000. Men å prøve å finne ut hvor mange som burde ha vært der, var litt vanskeligere – det fant vi ikke noe særlig data og informasjon om. Så å styrke datagrunnlaget og få en mer faktabasert debatt tror jeg er viktig på mange av disse områdene, eksempelvis om antall barn som får dårlig språkopplæring, eller har dårlig språk og språkforståelse når de starter på skolen. Alt dette burde vi ha visst noe mer eksakt om, hatt mer fakta om, og det ville gjort det lettere. – Så faren er at vi skaper myter. Så over til et par andre av disse forslagene. En vil avvikle ordningen med læreplan i norsk som andrespråk. Dette er et gammelt forslag. Den prosessen startet vel i forrige stortingsperiode med statsråd Clemet og de nye læreplanene. Dette blir gjennomført. Samtidig skal vi også være litt obs på at dette kan være et tveegget sverd, nettopp fordi den ordningen med læreplan i norsk som andrespråk har vært viktig for mange med forholdsvis dårlige norskkunnskaper i utgangspunktet. Dette har vært en redningsplanke for å få studiekompetanse. Jeg tror at mange som tidligere fikk studiekompetanse i videregående skole fordi de hadde norsk som andrespråk, nå vil miste denne studiekompetansen og kanskje miste muligheten til – i alle fall i første omgang – å komme inn på universiteter og høyere utdanning. Så vi skal være obs, og vi skal følge med på hva som skjer. På den annen side kan en også argumentere med at denne læreplanen har vært en sovepute kanskje ikke for elever, men kanskje i stor grad for skoleledere. Det har vært enkelt for dem å sende disse elevene inn på den læreplanen, og så har de ikke hatt store nok ambisjoner til å følge den ordinære læreplanen i norsk. Her er det en del utfordringer, og vi skal, som sagt, være obs. Alt det andre som gjelder å stimulere barn gjennom barnehage, er jeg helt enig i. Alt dette er viktig og riktig. Jeg tror at mange av de forslagene, slik de er formulert, også vil ha effekt. Dette er ting en jobber med.