trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-12:
Statsråden kunne bidratt til å få ro om faget hvis regjeringspartiene hadde vært villige til å strekke seg litt i retning av hva opposisjonen mener det er viktig å få til. Men som statsråden sier, handler ikke dette om politikk, det handler utelukkende om jus. Han bekreftet på mange måter representanten Lena Jensens virkelighetsbeskrivelse. Hun sa her i dag hardnakket, gang på gang, at Norge har et fag som vi er dømt for. Det er vitterlig feil. Det faget vi ble dømt for, var KRL-faget anno 1997. Så registrerer jeg at statsråden benytter anledningen til å riste på hodet. Derfor vil jeg gjerne utfordre statsråden helt direkte: Foreligger det en dom mot Norge i KRL-faget anno 2008?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-12:
Opposisjonstilværelsen kan tidvis være noe frustrerende, særlig når det ikke er mulig å få noen som helst klare svar fra posisjonen på helt klare spørsmål. Vi har nå forsøkt både i replikkvekslinger og i flere innlegg tidligere i dag å få svar på de spørsmålene som representanten Eriksen Søreide tok opp. Vi får det tydeligvis ikke. Da er det morsomt, og kanskje litt befriende også, når representanten Chaudhry går opp på talerstolen og sier at denne debatten dreier seg jo bare om jus. Den burde ha dreid seg om politikk. Ja, det er jeg i grunnen helt enig i. Men det er altså regjeringspartiene som gjør dette til en diskusjon om jus. Det er regjeringspartiene som har som eneste argument for disse endringene at det er påkrevd etter en dom. Derfor konsentrerer diskusjonen seg om jus. Det er ikke fordi opposisjonen mener at den skal gjøre det. Opposisjonen mener tvert imot at dette er politikk, og det ville vært en mye, mye bedre debatt hvis regjeringspartiene var ærlige fra denne talerstolen og sa hva de faktisk mente, at disse endringene ikke er påkrevd på grunn av dommen mot Norge i EMD, men at regjeringspartiene mener at det lovforslaget de nå fremmer, vil gjøre faget bedre. Da kunne vi hatt en politisk diskusjon om innholdet i faget, og om det faktisk vil gjøre faget bedre eller ikke. Men det er altså regjeringspartiene som her bruker jusen som plog for å få gjennomslag for politikken sin. Og det er også ganske bemerkelsesverdig å høre statsråden stå og si at vi må være helt sikre på ikke å bli dømt i EMD på nytt. Han gir nærmest en garanti for at hvis man vedtar Regjeringens forslag, blir det ikke engang reist søksmål mot Norge. Samtidig behandler vi en annen sak i dette hus for tiden om Opplysningsvesenets fond, hvor det er sterk juridisk uenighet om hvorvidt forslaget fra Regjeringen er innenfor eller utenfor Grunnloven. Da er ikke regjeringspartiene opptatt av jus overhodet, da dreier det seg om politikk. Det er en underlig politisk verden!
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
Trass i innlegget frå representanten føreset eg at både juristen og stortingsrepresentanten Ine Marie Eriksen Søreide synest det er alvorleg at Noreg er dømt i Den europeiske menneskerettsdomstolen for å ha krenkt menneskerettane. Det høyrdest ikkje slik ut på innlegget, men det føreset eg. Vi er altså i ein situasjon der vi er nøydde til å fjerne all mogleg tvil om at eit livssynsfag i skolen er i strid med menneskerettane. Både Regjeringsadvokaten og UDs menneskerettsekspertise og også høyringsutsegner frå Institutt for menneskerettar har støtta dei endringane som Regjeringa gjer. Når eg høyrer representanten sitt innlegg, lurer eg på, av omsyn til at også debatten er ein del av forarbeida, om representanten verkeleg meiner at Høgre har betre grunnlag enn dei eg har nemnt, bl.a. Regjeringsadvokaten, for å vurdere korleis vi skal sørgje for at dette faget kjem i samsvar med menneskerettane.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
Eg vil gjerne gjenta spørsmålet mitt: Betyr det at representanten meiner at Høgre og resten av opposisjonen på Stortinget har ein betre juridisk kompetanse til å vurdere om faget faktisk kjem i samsvar med menneskerettane, i og med at det er så pass tunge juridiske kompetansemiljø i Noreg som har gitt Regjeringa støtte, f.eks. Regjeringsadvokaten?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-12:
I går, i Odelstinget, då vi diskuterte ekteskapslova, såg vi etter mi meining det aller beste av det liberale Venstre i kamp for likeverd og for like rettar. I denne saka har eg litt problem med å skjønne posisjoneringa til Venstre. Eg vil gjerne be representanten hjelpe meg med å prøve å forstå. I innstillinga er Venstre med på ein merknad som ein samla opposisjon har, som sluttar med: «Det er viktig å kjenne seg selv og sin egen kulturarv for å forstå andre. » Eg vil gjerne be representanten tyggje litt på dei orda: seg sjølv og andre. Eg synest det er litt merkeleg at Venstre har behov for å snakke om seg sjølv og andre, altså vi og dei, ein gammal dikotomi som vi har jobba veldig for å få avskaffa. Er representanten Dørum og Venstre einig med SV i at vi har ein stor og viktig jobb i forhold til å rydde opp i denne typen begrepsbruk, og at dei endringane vi vedtek i dag når det gjeld KRL-faget, faktisk er ein del av ein slik jobb?
Unn Therese Omdal (Arbeiderpartiet), 2008-06-12:
Etter å ha hørt innlegget fra representanten Dørum og også den presiseringen som han gav i forhold til skillelinjene mellom Venstres syn og Regjeringens forslag, slår det meg at det er marginale forskjeller mellom det Venstre står for, og det Regjeringen nå legger fram i sitt lovforslag. Jeg vil derfor be representanten Dørum forklare hva som er de store forskjellene som gjør at Venstre og regjeringspartiene ikke kan enes om et felles forslag.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-06-12:
Kristeleg Folkeparti er oppteke av at kjennskapen til det kristne verdi- og kulturgrunnlaget ikkje må gå tapt. Difor må kunnskapen om kristendommen ha god plass i skulen, ikkje i form av forkynning, men som formidling av engasjerande kunnskap. Elevane må få kunnskap om kva som har forma samfunnet vårt gjennom tusen år. Snart tre år med Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet har sett tydelege spor. Diskusjonen om forbod mot bordbøn, fjerning av den kristne formålsparagrafen i skule og barnehage, fjerning av KRL-faget, problematisering av skulegudstenester og av markering av kristne høgtider i skulen viser ein ny kurs i verdispørsmål som me aldri har sett før i norsk politikk. Frå å vera eit nisjestandpunkt hos eit enkelt parti har dette vorte ein Soria Moria-visjon for ei regjering. Det verkar nesten som om SV steg for steg tek for seg alt som luktar av kristenmanns blod. Dette er i og for seg ikkje overraskande når me ser på SV si historie. Det som overraskar, er at Senterpartiet støttar opp om alt dette. Senterpartiet har tradisjonelt stått saman med oss for å kjempa for dei kristne grunnverdiane. Me hadde håpt at Senterpartiet ville fungera som ei motvekt mot SV i Regjeringa. Det har ikkje skjedd. Det er trist at Senterpartiet no støttar opp om denne svekkinga av den kristne kulturarven. Det er ikkje trong for større endringar i KRL-faget. Læreplanen er revidert seinast i 2005, ikkje minst for å sikra menneskerettslege omsyn. Den europeiske menneskerettsdomstolen krev ikkje namneendring av faget, og han slår fast at ei hovudvekt på kristendomskunnskap må godtakast i lys av den plassen kristendommen har i den nasjonale historie og tradisjon i landet vårt. I vår tid er det viktigare enn nokon gong å kunna samla alle elevar i eit felles fag som gjev kunnskap, eit felles kulturelt referansegrunnlag, som medverkar til respekt mellom ulike livssyn, og som i tillegg gjev nødvendig kunnskap om den kristne og humanistiske arven vår. KRL-faget i skulen er avgjerande for å få dette til. 80 pst. av dei kommunane som har uttalt seg om Regjeringa sitt forslag, er ifølgje Vårt Land ueinige i Regjeringa sitt forslag. Dette viser ei regjering som er i takt med SV, men som er i utakt med folket. Eg kan bekrefta at Kristeleg Folkeparti i 2009 vil gå til val på å byggja opp att formidlinga av den kristne kulturarven i skulen!
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Allerede om 20 minutter møter statsministeren Per-Willy Amundsens parlamentariske leder for å få innspill når det gjelder tiltak. Vi jobber under høytrykk med en serie tiltak knyttet til å møte de utfordringene som finanskrisen byr på, og vi jobber raskt for å få på plass effektfulle tiltak i kommunesektoren. Men da er det viktig å ha en god dialog med kommunene sjøl. Jeg vet at det allerede i morgen er et konsultasjonsmøte hvor dette er tema. Jeg tror ikke det skal gå langt ut i det nye året før vi er i full gang med viktige velferdsutbygginger i Norge. Så dette går i høyt tempo.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg er sikker på at når tiltakspakken blir presentert – og den vil for kommunesektoren være basert på en god dialog, som vi var inne på, med kommunenes egen organisasjon og direkte med kommunene – vil kommunene raskt evne å benytte seg av de muligheter som den gir. Jeg tror ikke dette vil representere noen forsinkelse, men det representerer en kvalitetssikring av at vi nå gjør de riktige tingene på riktige steder i Norge, slik at vi får «effektfulle tiltak», som jeg sa. Vi har gjennomført en serie andre tiltak, ikke minst for å få renta ned. Og er det noe som er svært viktig for byggebransjen og for kommunesektoren, er det nettopp at renta går ned. Og renta går ned!
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg ber om forståelse for at jeg ikke kan utbrodere hva som vil ligge i en slik tiltakspakke. Det har også den enkle forklaring at den på ingen måte er klar ennå. Men det lå i det jeg sa, at jeg mener vi må være like opptatt av omsorgsarbeideren som av bygningsarbeideren, og at vi må gjøre vårt ytterste for å unngå uheldige kutt. Jeg forstår at kommunene i disse dager har en vanskelig situasjon, for vi kan ikke si konkret hva dette vil innebære. Men er det noe kommunestyrene rundt omkring skal vite, er det at det ikke finnes noen bedre lagspiller når det gjelder offentlig velferdsutbygging, og når det gjelder å ta vare på de unge og de gamle, enn den rød-grønne regjeringa.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Dette er den siste budsjettdebatten vi har før valget, så mine spørsmål skal handle om kameler, og om man er villig til å komme med noen garantier her. Tidligere har Høyre garantert at Fremskrittspartiets finanspolitikk ikke skal få gjennomslag, og på våre områder synes jeg nå det er greit å få avklart tydelig fra Høyres side: Vil Høyre garantere at Fremskrittspartiets innvandringspolitikk, som vi ikke minst fikk demonstrert her nå, ikke får gjennomslag? Vil Høyre garantere at Fremskrittspartiets stykkprissystem, og dermed kraftige angrep på lokaldemokratiet, ikke vil få gjennomslag? Og vil Høyre garantere at Sametinget vil bestå?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Er Venstre klar over hvor store forskjeller det er i kommunenes forutsetning for å skaffe seg skatteinntekter? Jeg spør fordi Venstre foreslår at vi skal gå lenger enn det som er situasjonen i dag, nemlig at skatten nå utgjør snaut 47 pst. av kommunenes inntekter. Venstre vil, sammen med Høyre, at det skal bli 50 pst. Vi foreslår at det skal gå ned til 45 pst. fordi vi ønsker å utjevne mer av forskjellene. Hvorfor er det slik at Venstre er så sterkt opptatt av de skattesterke kommunene, de rikeste kommunene, men svikter de skattesvake?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg har med mitt innlegg ikke først og fremst til hensikt å forlenge debatten ved å erte på meg politiske motstandere i utrengsmål, men jeg ser ikke bort fra at det kan ha den virkningen. For det første: Jeg er helt enig med Bent Høie fra Høyre og sjølsagt kommunalministeren når det gjelder viktigheten av å finne en løsning for Kommunekreditt. Jeg har hørt tall over 700 mill. kr, som er det som kommunene sparer på at det er to kredittinstitusjoner. Det utgjør en veldig stor del. Nærmere 75 pst. av lånemassen er knyttet til de to kredittinstitusjonene. Det haster, og vi ser alle fram til en god løsning i så måte. For øvrig vil jeg si at de som har vært framme her på vegne av Høyre, er noe eplekjekke, for å bruke et uttrykk som jeg synes passer til situasjonen nå, kontra tidligere. Jeg synes man framstiller tingenes tilstand under den forrige regjeringa vel mye glansbildeaktig. Vi innrømmer at situasjon nå er krevende på mange vis, men sannelig gjør vi vårt for at den skal bli bedre. Ikke minst er det viktig å huske på at da vårt budsjett ble lagt fram, ble det egentlig ganske godt mottatt. Jeg har pratet med veldig mange ordførere som har uttrykt stor begeistring over at vi torde ta de omfordelingsgrepene vi gjorde, og som er glad for den skreddersømmen vi har foretatt med nye og ulike tilskuddsordninger. Vi har gjort mye, og nå garanterer statsråden for skatteinntektene neste år. Det er et viktig signal. Samtidig vet vi at renten går nedover. Det er et viktig bidrag. Kanskje er situasjonen litt lysere nå enn den så ut til å være i går. Saken er jo at finanskrisen ikke akkurat har tilpasset seg våre budsjettprosesser. Men vi evner å reagere raskt, og vi gjør ting i tur og orden. Det første vi gjorde, gjaldt renten. Det ser vi effekten av nå. Jeg tror den dagen vi skal se tilbake på hva vi gjorde sammen – for å si det slik – da finanskrisen kom, var at det vi da gjorde, var smart. Vi løfter velferden, og vi sikrer folk arbeid. Det er jobb nr. 1. Jeg ser fram til en tid som blir givende for kommunesektoren, der det skal bli mye å glede seg over. For å bruke et uttrykk som en annen rød-grønn har brukt: Det vil skinne litt, ikke bare av eldreomsorgen, men også av det kommunale tjenestetilbudet. For det skader ikke om det blir litt mer oppussing. Det vet vi alle.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Lenge før dette budsjettet blir vedtatt i Stortinget, er makrotallene, ikke minst de makrotallene som angår kommunene, verdiløse i den forstand at finanskrisen har snudd opp ned på det meste, og man vet at skatteinngangen til norske kommuner til neste år kommer til å bli helt annerledes enn det man legger opp til i budsjettdokumentene. I den sammenhengen er de aller fleste enige om at kommunene vil være en viktig brikke når det gjelder å bekjempe de negative virkningene av finanskrisen. Hvis man skal gjøre det, handler det om at jo raskere man setter inn tiltak, jo bedre er det, og jo raskere får man effekt. Hvorfor ønsker ikke Arbeiderpartiet at vi allerede nå kunne ta i bruk f.eks. vedlikehold av offentlig sektor, som i dag ligger på et lavnivå, for å bekjempe negative effekter av finanskrisen, få flere hender i arbeid og unngå massearbeidsledighet til neste år?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
For det første er det overhodet ikke slik at koblingen mellom finanskrisen og Fremskrittspartiet har noen spesiell relevans. Men la den saken ligge. Fremskrittspartiet ønsker stykkprisfinansiering av grunnleggende velferdstjenester fordi vi mener at det er en rett for Gudrun på 89 år å få en sykehjemsplass den dagen hun trenger det, og at det er en rett for alle som når skolepliktig alder i Norge, å få en god grunnskole den dagen de står klare for det. Og da skal det være en automatisk finansiering. Det skal være slik at staten skal garantere disse rettighetene. Derfor ønsker vi stykkprisfinansiering og at det ikke skal være slik som i dag, hvor den økonomiske situasjonen i de enkelte kommuner, som nå er blitt veldig vanskelig nettopp på grunn av den sittende regjering, skal være avgjørende for sykehjemstilbudet Gudrun på 89 år og andre opplever å få ute i norske kommuner. Vi mener dette skal være en rett, og at det ikke skal være avgjørende hva slags økonomi den enkelte kommune har.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
For det første var det ingenting av det jeg sa i mitt innlegg, som ikke kan dokumenteres. Og de 15 000 asylsøkerne er noe som Regjeringen selv har dokumentert til fulle. Når det gjelder finansiering av offentlig sektor og størrelsen på offentlig sektor, er det selvfølgelig ikke slik at Fremskrittspartiet ønsker noen større offentlig sektor, snarere tvert om. Men vi ønsker å prioritere det som er statens grunnleggende oppgaver. Det er eldreomsorg, det er skole, det er at man har gode velferdstilbud ute i norske kommuner. Og når vi har en situasjon hvor Regjeringens politikk har ført til skrikende mangel på finansiering ute i norske kommuner, må Fremskrittspartiet stille opp og sørge for at vi har en god finansiering av de grunnleggende velferdstjenestene. Det er konsekvensen av Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
For det første: Spørsmålet om stykkpris mener jeg at jeg har besvart overfor representanten Tørresdal tidligere. Det er selvfølgelig slik at vi ønsker en differensiert stykkpris som tar opp i seg den reelle kostnadssituasjonen ute i norske kommuner, og ikke en generell stykkpris som skal gjelde for hele landet. Dernest kvoteflyktninger: Fremskrittspartiet mener at den fremste oppgaven vi har i norsk innvandringspolitikk, er å sørge for at vi har en bærekraftig innvandring, slik at vi ikke tar imot flere innvandrere til Norge enn det vi klarer å integrere på årlig basis, noe denne regjeringen åpenbart ikke har oppfattet. Nettopp derfor vil vi se kvoteflyktninger i sammenheng med den øvrige tilstrømningen av innvandrere fra den ikke-vestlige verden, slik at vi totalt sett har en sammensetning og en mengde innvandrere som kommer til Norge hvert år som er håndterlig ut fra et integreringsperspektiv. Så ja, kanskje vil vi redusere, kanskje vil vi øke antall kvoteflyktninger, men det kommer an på virkningen av den øvrige utlendingspolitikken.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
I likhet med representanten Arild Stokkan-Grande merket jeg meg at representanten Tørresdal unnlot å snakke om asyl- og flyktningpolitikk i sitt innlegg, og det er det kanskje en svært god grunn til. Kristelig Folkeparti har jo i praksis vært en støttespiller for den totalt feilslåtte asylpolitikken den sittende regjeringen har ført, ja endog har Kristelig Folkeparti kritisert Regjeringen for ikke å være liberal nok på innvandringsområdet. Det ser vi også konsekvensen av i dag. Det kan hende at det er litt av grunnen til at representanten Tørresdal ikke omtalte dette i sitt innlegg. I den situasjonen som vi er i nå, har vi sannsynligvis over 20 000 illegale innvandrere i Oslo alene. Er det fremdeles slik at Kristelig Folkeparti ønsker et amnesti for illegale innvandrere, eller har man valgt å legge bort dette fullstendig uansvarlige forslaget?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg merket meg at representanten Kongshaug heller ikke i sitt innlegg snakket om innvandringssituasjonen i Norge, som er en viktig del av det budsjettet vi behandler i dag. Det er det kanskje også en grunn til at Venstre velger å la være å gjøre, for Venstre går jo faktisk skrittet lenger enn den sittende regjeringen i å ønske å føre en uansvarlig, liberal flyktning- og asylpolitikk. I mitt innlegg forsøkte jeg å utfordre Stortinget til å tenke de lange linjene og se på konsekvensene av den politikken som nå føres – løfte blikket og se konsekvensene som vi kan oppleve – nemlig at Oslo får innvandrerflertall før 2029, at etniske nordmenn blir en minoritet i Norge i løpet av dette århundret. Mitt spørsmål til representanten Kongshaug er: Er det en utvikling som Venstre synes er helt grei, at etniske nordmenn skal bli en minoritet i eget land?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Fremskrittspartiet ønsker en grunnleggende annerledes finansiering av kommunene og av grunnleggende velferdsoppgaver. Vi ønsker en automatisk finansiering av f.eks. Gudruns sykehjemsplass den dagen hun trenger det, garantert av staten. Men innenfor dagens system, som vi selvfølgelig må forholde oss til enn så lenge, burde det være naturlig å søke å få mest mulig rettferdighet. Derfor stilte Fremskrittspartiet seg bak en samlet komité da vi i kommuneproposisjonen bad om likebehandling av kommunene som inngår i tiltakssonen. Regjeringen fulgte opp i forhold til småkommunetilskuddet, men gjør det ikke i forhold til Nord-Norge-tilskuddet. Det hadde heller ikke trengt å koste noe særlig. Dette kunne man ha gjort internt ved å omfordele mellom Finnmark og Nord-Troms. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hvorfor ønsker ikke Regjeringen å likebehandle kommunene som inngår i tiltakssonen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
I mitt innlegg forsøkte jeg å oppfordre storting og regjering til å løfte blikket, se de lange linjene, se hvilke konsekvenser på lang sikt innvandringspolitikken som føres i dag, vil få for Norge som nasjon. Min oppfatning er at statsråden og andre ikke ser skogen for bare trær. Man er så opptatt her og nå at man ikke ser konsekvensene på lang sikt. Konsekvensene kan bli at Oslo, som jeg sa i mitt innlegg, har innvandrerflertall før 2029, at Norge som nasjon har innvandrerflertall i løpet av dette århundret, nettopp på grunn av at man ikke ser de lange linjene i norsk innvandringspolitikk. Er det bevisst? Er det noe som statsråden rett og slett ikke vil forholde seg til, eller har man i det minste en liten vilje til å prøve å se den langsiktige effekten norsk innvandringspolitikk vil få for denne nasjonen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Representanten Arild Stokkan-Grande var nylig oppe på talerstolen og leverte en ganske sterk regle om Fremskrittspartiets politikk – jeg holdt på å si – den demoniserte, uriktige fremstilingen av Fremskrittspartiets politikk. Han fastslår som en sannhet at Fremskrittspartiets politikk er umenneskelig og forkastelig, visstnok fordi vi ønsker innstramming særlig på asylområdet. Igjen tar Arbeiderpartiet det samme trikset som man tar ved enhver anledning når denne typen saker diskuteres, enten i denne sal, eller ute i norsk media: Man setter likhetstegn mellom innvandrere som søker asyl i Norge – asylsøkere – og flyktninger. Representanten Stokkan-Grande vet utmerket godt at det er to veldig forskjellige ting. Det er fullt mulig å stramme inn asylpolitikken til Norge dersom vi gir opphold til dem som er reelt forfulgt, og ikke til alle de andre. Hvis man skal ta tallene fra UDI på alvor, er det kun et sted mellom 10–15 pst. av de som søker asyl til Norge i dag, som oppfyller vilkårene i Flyktningkonvensjonen. Det er dramatisk andre tall – vi snakker om 1 500–2 000 i stedet for 15 000, som er antallet asylsøknader vi får i Norge i dag. Når Fremskrittspartiet sier at dagens innvandringspolitikk er uansvarlig, er det ikke bare fordi vi åpenbart er i en situasjon hvor man ikke har kontroll over tilstrømningen, men det er også fordi, som jeg sa i mitt innegg, og som jeg ikke har noen problemer med å gjenta, at man ikke ser de langsiktige konsekvensene av den innvandringspolitikken som føres. Jeg må si på vegne av eget parti og på vegne av meg selv, at jeg ønsker ikke en utvikling hvor etniske nordmenn blir en minoritet i eget land. Jeg ønsker ikke en utvikling hvor Oslo har et flertall av personer med innvandrerbakgrunn i 2029. Dersom man mener det, som jeg tror det store flertallet i den norske befolkningen gjør, må man ta konsekvensene av det i innvandringspolitikken. Man kan ikke styre på dette feltet fra år til år og ut fra alle gode forsett dersom man ikke ser de lange linjene framover og ser konsekvensene det vil få for det norske samfunnet – vi står overfor gryende konsekvenser av det allerede i dag, når ytringsfriheten utfordres, når likestillingen og likeverdet utfordres. Når vi har muslimske organisasjoner i Norge som ikke vil ta avstand fra dødsstraff for homofile, ja da har vi et problem. Det er det jeg utfordrer denne salen til å ta inn over seg.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Det er flott at man klarer å enes om noen forslag på tvers av partigrensene. Fremskrittspartiet har ingen problemer med å gjøre dette forslaget om til et oversendelsesforslag, vi hilser det tvert imot velkommen dersom det kan få fortgang i saken. Så vil jeg raskt kommentere Reikvams innlegg nå til slutt, hvor han åpenbart synes det er ubehagelig at man benytter begrepet «etniske nordmenn». Det er et helt relevant og riktig begrep. Det er ingen problemer med å benytte et sånt begrep. Når vi fokuserer på det, er det ikke nødvendigvis i forhold til begrepet som sådant, men på grunn av de grunnleggende endringene vi står overfor i det norske samfunnet som følge av en uansvarlig innvandringspolitikk. Denne politikken fører til at dette samfunnet endres, og det er irreversibelt. Dessverre registrerer jeg at heller ikke representanten Reikvam er villig til å ta det inn over seg.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
De såkalte 13 tiltakene som Regjeringen har meldt skal komme, som nå delvis er ute på høring, og som vi forhåpentligvis får til behandling i Stortinget neste år, skulle jo allerede nå ha gitt en klar signaleffekt – i hvert fall hvis man skulle ta Regjeringens utsagn på alvor – og burde ha ført til et fall i antall asylsøknader fra måned til måned. Tvert imot viser statistikken at det ikke har skjedd. Vi ligger fremdeles an til å få 15 000 asylsøkere til Norge i år, og man legger altså opp til det samme til neste år. Ser ikke Arbeiderpartiet at det åpenbart er behov for å stramme ytterligere inn? For det er helt åpenbart, i hvert fall fra Fremskrittspartiets ståsted, at de tiltakene som er varslet, overhodet ikke møter problemstillingen tilstrekkelig.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Det er bra å registrere at Kristelig Folkeparti er svært uenig i vår innvandringspolitikk. Noe annet hadde bekymret meg, med de signalene Kristelig Folkeparti har klart å komme med i denne sal de siste tre årene. Jeg er for så vidt glad for at representanten Tørresdal leser våre nettsider. Hun bør kanskje lese mer av dem, for det er mye fornuftig som står der. Når det gjelder det forslaget som representanten Tørresdal refererer til, er det helt korrekt at noe av det vi åpner for i vår alternative utlendingslov, er å se bistandspolitikken i sammenheng med returavtaler. Vi bruker enorme beløp innenfor bistandsbudsjettet hvert år, og jeg synes ikke det ville være unaturlig – det er altså Fremskrittspartiets politikk – å se det i sammenheng med det å få returnert mennesker som ikke har lovlig opphold her, og som gjennom misbruk har kommet seg til Norge.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Ja, det gjør jeg gjerne. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag og de forslagene vi er sammen med Høyre om.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg kan berolige representanten Trine Skei Grande med at jeg leser internasjonal presse, hvis det var det hun var ute etter. Det er ikke slik, som man forsøker å fremstille det, at kriger, uro og konflikter internasjonalt er utslagsgivende for den asyltilstrømmingen vi opplever i Norge. Hvis representanten Trine Skei Grande husker tilbake, startet Irak-krigen i 2003, og den voldsomme veksten i antall asylsøkere som vi opplever i Norge, startet under den rød-grønne regjeringen, særlig i inneværende sesjon. Det er altså overhodet ikke noen sporbar sammenheng her. Samtidig er det ikke noe forhold mellom det konfliktnivået vi opplever internasjonalt, og den asyltilstrømmingen vi får til Norge – snarere tvert om. Svært mange land rundt oss har opplevd en nedgang i antall asylsøkere, mens vi har fått en vekst. Og det skyldes ene og alene en liberal og snillistisk innvandringspolitikk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Representanten Reikvam vet utmerket godt at det ikke er naturlig å sende arabere tilbake til Iran, hvor det er persere. Det er ikke en naturlig kobling, slik vi ser det. Når vi snakker om kulturelle nærområder, er det naboland som har en naturlig kulturell sameksistens, slik at integrering og bosetting i disse områdene ikke vil være problematisk. Å nevne en pris er selvfølgelig helt umulig for meg, for det er nettopp det man skal forhandle om! Når man benytter milliarder i utlandet gjennom bistandsbudsjettet, er det rimelig åpenbart for Fremskrittspartiet at det må være mulig å se det i sammenheng med norsk innvandringspolitikk, som retur av illegale innvandrere, slik at vi faktisk får en løsning på den uverdige situasjonen til innvandrere som lever illegalt i Norge, uten lovlig opphold.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg registrerer at representanten Reikvam nok en gang velger å opptre som språkpoliti og henge seg opp i semantikk og ordbruk istedenfor å diskutere sakens kjerne. Vi skjønner at SV er veldig opptatt av å si at man er imot krig. Fremskrittspartiet er også imot krig. Men det dette dreier seg om, er å forholde seg til realiteten, nemlig at svært mange av dem som søker asyl, det store flertallet, er lykkejegere og misbruker asylinstituttet. De kommer hit på falskt grunnlag. Ser virkelig ikke SV at det representerer et problem, at det undergraver asylinstituttet, og at vi på sikt faktisk gjør de menneskene som virkelige trenger beskyttelse, de menneskene som trenger en nødhavn, og som vi skal ta vare på – for det er alle enig i – en bjørnetjeneste? Ser ikke SV at med den politikken SV står for, er man i ferd med å undergrave asylinstituttet?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Det er selvfølgelig ikke slik, selv om Kristelig Folkeparti gang på gang prøver å framstille det slik, at den økte tilstrømningen vi opplever i Norge, skyldes Irak-krigen. Den startet altså i 2003, mens vi har opplevd den store veksten i antall asylsøkere til Norge i inneværende år. Men det var ikke det jeg skulle stille representanten Tørresdal spørsmål om. Tvert imot, jeg ser for så vidt til min glede at Kristelig Folkeparti står inne på en flertallsmerknad hvor man sier at det er behov for å sette inn tiltak for å redusere antall asylsøkere som kommer til Norge, og som ikke har behov for beskyttelse. Her demonstrerer jo Kristelig Folkeparti inkonsekvensen i sin politikk til fulle. Man vil altså begrense – noe Fremskrittspartiet er enig i – antall asylsøkere som ikke har behov for opphold i Norge, men samtidig vil man åpne for å gi opphold til asylsøkere som har fått avslag, og som befinner seg ulovlig i Norge, bare de har bodd her lenge nok. Hvordan kan Kristelig Folkeparti forsvare en slik politikk?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Dette er jo utrolig inkonsekvent, for det signalet Kristelig Folkeparti sender ut, er jo i realiteten at det er greit at du er illegal innvandrer bare du har bodd her lenge nok, bare du har skjult deg lenge nok, vært flink nok til å gjemme deg for politiet, drevet dine lyssky virksomheter på en måte som ikke har blitt fanget opp. Altså bare det at du klarer å være her lenge nok, skal bety at du får opphold i Norge. Det er jo ganske fantastisk at Kristelig Folkeparti ikke klarer å se sammenhengen. Hvis vi skal redusere tilstrømmingen til Norge, er det en sammenheng mellom det på den ene siden og det å gi amnestilignende vedtak på den andre siden, hvor man gir belønning til dem som har presset seg til opphold i Norge på uriktig grunnlag. Ser virkelig ikke Kristelig Folkeparti det?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg registrerer at representanten Skei Grande omtaler det som «finurlig omgang» med ord når man kommenterer og viser til den sterke asylveksten vi opplever til Norge. Det er altså nesten en tredobling i forhold til i fjor, og i hvert fall en tredobling i forhold til hva som var forventet i statsbudsjettet for 2008. Selv avdekker representanten Skei Grande en finurlig omgang med tid. For når man viser til økningen i Sverige, og at Sverige har tatt imot mange, var det altså tidligere. Nå går asyltallene ned, og Norge er det landet i verden som har hatt den høyeste asylveksten. Vi ligger på topp i Europa i forhold til innbyggertallet. Så snakker man hele tiden om internasjonale behov, internasjonale forpliktelser. Men ser ikke Venstre at vi har noen nasjonale behov vi må ivareta, at vi faktisk må ha en bærekraftig innvandring, og at vi ikke må ha en så massiv innvandring til Norge at integreringspolitikken ikke får fungere?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Statsråden er sikkert godt kjent med at når det varsles innstramning i asylpraksisen i et land, slik som det ble gjort da Regjeringen kom med sine forslag i begynnelsen av september, skal det få ganske rask virkning på tilstrømningen. Når vi ser på tallene de siste månedene, er det overhodet ikke mulig å spore noen særlig virkning av de tiltakene som Regjeringen har varslet. Tvert imot, de endringene vi ser, er endringer på lang sikt, altså naturlige konjunkturer som følger månedene gjennom året. Ser ikke statsråden at det åpenbart er behov for å stramme inn ytterligere i norsk asylpolitikk dersom man ikke har til hensikt at 15 000 ankommer årlig til Norge i flere år framover?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg vil gjerne følge opp det første spørsmålet som jeg stilte i replikkrunden, nemlig hvorvidt man observerer en nedgang i antall asylsøkere. Det er rimelig åpenbart at dersom man ser tilstrømninger av asylsøkere over flere år, har man å forholde seg til en konjunktur som endrer seg i løpet av året. For eksempel er presset ekstra stort i sommermånedene, og man ser at det faller mot vinteren. Den såkalt rapporterte nedgangen man opplevde i september/oktober i forhold til foregående måned, er ikke noe annet enn en helt naturlig konjunkturutvikling når vi ser på asyltallene over – la oss si – en tiårsperiode. Det kan ikke tilskrives noe annet enn en slik variasjon. Det å hevde at de forslagene Regjeringen har lansert(presidenten klubber)(presidenten klubber) er slik at dersom ikke 15 000 er målet for antall asylsøkere i år og til neste år, har ikke disse tiltakene hatt virkning? (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Det er altså ikke slik at det er opp til Høyre eller noen andre partier på borgerlig side å avlyse deler av Fremskrittspartiets politikk. Hele Fremskrittspartiets innvandringspolitikk står ved lag, derunder også at vi bør se nærmere på en del internasjonale avtaler som Norge har tiltrådt, som en rekke andre land i Europa har valgt å reservere seg mot, men som vi i kjent stil dessverre altfor lett har banket gjennom i denne sal. Så det er altså ikke slik at Høyre – førjulsstemning eller ikke – kan fortelle noe særlig om hva Fremskrittspartiets politikk er på dette området. Dersom det skulle vise seg å være aktuelt å danne en slik regjering, er det noe man setter seg ned og forhandler om på det tidspunktet. Jeg vil også understreke at Fremskrittspartiets oppfatning av utlendingsloven bygger på nøyaktig de samme prinsippene som de fleste i dag har fremhevet som grunnleggende i norsk asylpolitikk, nemlig flyktningkonvensjonen. Det betyr ikke at flyktningkonvensjonen ikke kan forbedres, at den ikke kan fornyes. Den ble laget en gang i begynnelsen av 1950-tallet. Det er klart at det har skjedd en del siden den gangen. Jeg vil oppfordre Arbeiderpartiet til kanskje å lytte til tidligere statsminister i Storbritannia Tony Blair, som gav uttrykk for nøyaktig det samme behovet som Fremskrittspartiet har gitt uttrykk for, ikke bare i forhold til flyktningkonvensjonen, men også til deler av Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen, som Fremskrittspartiet har tatt opp ved tidligere anledninger. Men som sagt: De konvensjonene Norge er forpliktet av, følges opp i vår alternative utlendingslov, og det er ikke sånn at andre partier har noen mulighet til å avskrive Fremskrittspartiets politikk på dette området. Det er et valg i september neste år som kommer til å bestemme sammensetningen i denne salen. Og jo større Fremskrittspartiet blir, desto større sannsynlighet er det for at vi får en innstramning i norsk innvandringspolitikk.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Hvis dette er høytrykk og høyt tempo, tror jeg man opererer ut fra litt ulike målestokker. Nå har Stortinget hatt statsbudsjettet til behandling i ganske lang tid. Det er òg veldig lang tid siden det ble helt åpenbart at det var byggenæringen som kom til å bli hardest rammet av finanskrisen. Alle vet at en av de beste og mest målrettede løsningene ville være å utvide rentekompensasjonsordningen, kommunenes mulighet for å igangsette arbeid. Lederen av KS sier i dag i Kommunal Rapport at han hadde håpet at det hadde kommet en avklaring når det gjelder rammene rundt det virkemiddelet allerede nå, slik at kommunene kunne starte med å planlegge. Representanten Hagebakken har selv vært ordfører, og han vet utmerket godt at hvis rammene rundt dette ikke blir ferdigbehandlet fra Stortinget før i midten av februar, kan man gå glipp av viktige måneder i dette arbeidet. Hvorfor kan ikke Regjeringen støtte opposisjonens forslag og gjøre dette nå?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Som Tore Hagebakken vet, er det ikke min oppgave og heller ikke min myndighet å gi garantier på vegne av verken Høyre eller Fremskrittspartiet, eller å ta regjeringsforhandlinger med Fremskrittspartiet i denne sal. Men jeg kan berolige representanten Hagebakken med at når velgerresultatet gir et flertall på borgerlig side, er Høyre ett av de partiene som kommer til å stå på for å klare å komme fram til gode politiske løsninger sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg kan også garantere Hagebakken at det er løsninger som jeg er helt sikker på kommer til å være betydelig bedre for landet enn de løsningene som den rød-grønne regjeringen representerer. På området innvandringspolitikk vet Hagebakken utmerket godt at Høyre har sagt at det for Høyre er uaktuelt å føre en innvandringspolitikk som bryter med internasjonale konvensjoner. Men vi har også sagt at vi tror vi veldig raskt vil kunne bli enig med Fremskrittspartiet om gode innstrammingstiltak som vil endre den politikken som føres i dag.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
I kommunenes inntektssystem er det mange ulike elementer, både inntektsutjevning og utgiftsutjevning. Høyres inntektssystem bygger også på de samme elementene som Regjeringens system. Vår forskjell er at vi mener at kommunene må få beholde en noe større andel av egne skatteinntekter. Vi mener f.eks. det er feil å forlate målsettingen om at kommunene skal ha 50 pst. av skatteinntektene selv, noe som også er KS' standpunkt. Vi mener også det er feil å forlate målsettingen om at kommunene skal få beholde noe av den verdiskapingen som skjer lokalt, gjennom å beholde en andel av selskapsskatten, som også er KS sitt syn og som også er Næringslivets Hovedorganisasjons syn. Men det som burde bekymre representanten Slagsvold Vedum enda mer, er ikke at Høyres syn deles av KS, men at Høyres syn på disse områdene faktisk er en del av Senterpartiets program, som Senterpartiet måtte forlate i forbindelse med Soria Moria-erklæringen.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Hvis Høyres opplegg for neste år eller gjennom disse årene også totalt sett hadde blitt vedtatt, er det helt åpenbart at kommuner som har et dårligere skattegrunnlag, ville hatt noe mindre inntekter, mens kommuner som har større skatteinngang, ville ha beholdt noe mer av pengene lokalt akkurat det året vi går inn i. Det er kommunesektorens prinsipielle syn at slik skal det være, nettopp fordi den lokale politikken også skal ha betydning for kommunens inntekter. Dette er også et prinsipielt syn som Senterpartiet har. Så ja, hvis Senterpartiets politikk og Høyres politikk på dette området hadde blitt gjennomført, hadde Åsnes kommune fått noe mindre penger neste år.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Når Høyre møter Arbeiderpartiet i debatter om situasjonen på asylområdet, og Høyre mener at denne regjeringen har liberalisert asylpolitikken, og at det er årsaken til den store tilstrømningen, svarer Arbeiderpartiet at den rød-grønne regjeringen har videreført Høyres asylpolitikk fra Bondevik II-regjeringen. Samtidig har Regjeringen lansert 13 innstrammingsforslag, og SV støtter de fleste av disse. Betyr det at SV nå står bak en asylpolitikk som er strammere enn den Bondevik II-regjeringen stod for, eller snakker Arbeiderpartiet usant når de bruker den type argumenter mot Høyre?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
I Soria Moria-erklæringen fikk Senterpartiet gjennomslag for at Regjeringen skulle lansere en flerårig opptrappingsplan for kommuneøkonomien. Nå sitter vi med fasiten for tre av fire år, og vi står foran et år som er meget usikkert. Fasiten forteller at vi både i 2007 og 2008 har hatt en negativ vekst i kommunenes frie inntekter. Kommunene rapporterer, og har rapportert i disse to årene, veldig tydelig om hva det betyr. Mener Senterpartiet nå at lovnaden om en flerårig opptrappingsplan for kommuneøkonomien er innfridd? Eller er det slik at dette var en engangssatsing i 2006, som kommunene har sett lite til i etterkant?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Først ros til kommunalminister Magnhild Meltveit Kleppa for at en nå i dette statsbudsjettet tar et kraftig løft for forbedring av bostøtteordningen. Det er et løft som vi har etterlyst, og som også er i samsvar med det forslaget som Høyre hadde i fjorårets statsbudsjett. Jeg mener at det egentlig er det store grepet som er gjort fra denne regjeringen på boligområdet, og som vil ha stor betydning for bekjempelse av fattigdom i Norge. Det er et målrettet og godt tiltak. Det er en enstemmig komité som i innstillingen sier at en ønsker at kriteriene knyttet til universell utforming skal gjelde i forbindelse med rentekompensasjonsordningen. Det mener vi er riktig. Det er viktig og framtidsrettet. Men det er også viktig å understreke at markedet ikke må oppfatte det slik at en skaper mye byråkrati for de kommunene som allerede har kommet langt i planleggingen og har klare prosjekter som de kan igangsette, for den kritiske situasjonen for å holde folk i arbeid er for alvorlig til at en kan få utsettelser av prosjekter for å tilfredsstille disse kriteriene. Så det må gjelde for nye prosjekter som startes og planlegges nå, ikke gamle, ferdige eller nesten ferdigstilte prosjekter. I debatten er det et tall som har blitt brukt. Det har blitt sagt at det under den forrige regjeringen var en nedgang i antall ansatte i kommunesektoren på 3 000. Jeg må be om at statsråden redegjør for hvordan det tallet har kommet opp, for det er ingenting i de dokumentene som jeg sitter på nå, som kan tyde på at det er et korrekt tall. Hvis en ser på side 74 i nasjonalbudsjettet, på utviklingen av antall sysselsatte i kommunesektoren, vil en se at utviklingen under den forrige regjering viste en økning på 6 000–7 000 ansatte. Hvis en ser på timeårsverk og veksten som det er redegjort for der i Teknisk beregningsutvalg, er det helt åpenbart at det også under forrige regjering var en vekst i timeårsverkene – altså ikke bare under den nåværende regjering, men også under den forrige. Det er riktig at antall timeårsverk har økt mer under denne regjeringen, men da må en også se på endringene i befolkningssammensetningen og på oppgaveendringer. Hvis en korrigerer for dette, og tar utgangspunkt i 2002-tall, var, som jeg har påpekt flere ganger, utviklingen i kommuneøkonomien altså 4,2 pst. i forrige periode og 4,3 pst. under denne regjeringen – det er sammenligningen mellom de to regjeringene når det gjelder de samlede inntektene for kommunesektoren. Så var fornyingsministeren så vidt inne på byggereform og endringer i statens byggevirksomhet. Jeg er glad for at Regjeringen følger opp det forslaget som lå i statsbudsjettet allerede i 2006, om å gjøre noe med eiendomsforholdene knyttet til kriminalomsorgen. Det er ganske utrolig, for det forslaget er ett av veldig mange forslag til reform i bygge- og eiendomsvirksomheten, og Regjeringen har brukt tre år på å gjennomføre kun ett av forslagene.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Det var godt jeg klarte å komme før statsråden. En ny problemstilling er knyttet til kommunalministeren. I en replikkrunde i finansdebatten tok jeg opp med kommunalministeren situasjonen for Kommunekreditt. Jeg håpet da på en snarlig løsning, ikke minst fordi det den dagen var sendt ut en pressemelding om at Regjeringen hadde funnet en løsning for Eksportfinans, der det stod at en også skulle finne en løsning for Kommunekreditt. Nå er det 14 dager siden. Det er fortsatt ingen løsning for Kommunekreditt. Jeg ser i dag at representantskapet i Kommunekreditt har sendt et brev til statsministeren der de helt klart sier at det nå haster med å finne en løsning. De sier: «Svekket konkurranse har bare det siste halvår påført kommunene økte renteutgifter på ca. 200 mill kroner.» Det vil si at økte renteutgifter på investeringer i offentlig sektor som følge av svekket konkurranse på denne sektoren nå er tre ganger så høye som Regjeringens forslag til rentekompensasjonsordning i 2009. Det sier noe om alvoret i denne situasjonen, og det er helt utrolig at Regjeringen har funnet løsninger for private banker, for Eksportfinans, mens for offentlig sektor somler de altså ennå.
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Som jeg nevnte i mitt innlegg, har det vært en del boligpolitiske utspill fra regjeringspartiene denne høsten. Oppsummert har det vært utspill om å øke boligskatten, fjerne rentefradraget på lån og regulering av leieprisene. Det har vært utspill både fra Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet i disse retningene. Mitt spørsmål til statsråden er derfor ganske enkelt: Kan statsråden garantere at disse tre elementene ikke kommer til å være en del av Regjeringens boligpolitikk?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Det er riktig at man bruker ord for å skape bilder, og representanten Reikvam brukte ganske sterke ord for å prøve å skape et bilde av at Høyre fører en inhuman politikk på dette området. Jeg har problemer med å forstå Reikvams holdning til dette spørsmålet, når han er så tydelig på å erkjenne at ca. halvparten av dem som kommer til Norge, allikevel får avslag. Det ville de også ha fått med den utlendingsloven som Sosialistisk Venstreparti var med og la fram for Stortinget og fikk vedtatt for kort tid tilbake. Hva er humant med ikke å ta på alvor at mellom 6 000 og 7 000 mennesker hvert år selger alt de eier, setter seg i gjeld til internasjonale kriminelle menneskesmuglere for å komme til Norge, blir sittende på asylmottak i Norge i kanskje to–tre år, og allikevel får avslag? Hva er humant med det?
Bent Høie (Høyre), 2008-12-10:
Statsrådens forgjenger fra samme parti ble kjent for å si: retur, retur, retur. Det er en konklusjon som Høyre er helt enig i, men det må være veldig frustrerende for mange av dem som jobber på dette feltet for å få orden, for å få en fast, men rettferdig asylpolitikk, å oppleve å lese i mandagens VG at papirløse slippes inn over Svinesund i et stort antall og sendes videre til Oslo bare med en lapp om hvor adressen til Politiets utlendingsenhet er. Bare i november var det 54 som ble sendt videre. Hva vil statsråden gjøre med dette? Ville det f.eks. vært en idé å samle opp dem som kommer til Svinesund, som er papirløse, holde dem tilbake og f.eks. fellestransportere dem til Politiets utlendingsenhet en gang i døgnet for å sikre en skikkelig registrering av dem, slik at ikke folk slipper inn i Norge uten at man har klargjort identiteten?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-12-10:
Representanten fokuserte i sitt innlegg på at det ikke bare var bygningsarbeideren som kan risikere å stå uten arbeid, men òg omsorgsarbeideren. Her er vi litt ved sakens kjerne, for i de norske kommunene i dag handler det òg om den driften som de har lagt opp til med det utgangspunktet en hadde da budsjettet ble lagt fram. Mange kommuner ser at en ikke kan ha den driften, ikke det antall lærere og ikke det antall omsorgsarbeidere som en hadde planlagt. Altså kutter de nå. Og så til situasjonen: Vi bør unngå at kommunene kutter nå. Ser ikke representanten og regjeringspartiene at det er nødvendig å gjøre noe nå når det gjelder dem som allerede er i arbeid i kommunene, slik at en unngår kutt, og slik at det ikke blir fram og tilbake. Er det ikke klokt å gjøre noe nå i saldert budsjett og gi garantier om at skattesvikten vil bli kompensert?