Bent Høie (Høyre), 2018-10-03:
Også om min tale tar representanten Myrli feil, som han ofte ellers også gjør i sine innlegg i Stortinget. Jeg har ikke tenkt å si at stadig flere får behandling, selv om det selvsagt er riktig. Jeg har tenkt å snakke om dem som ikke får den behandlingen de burde ha fått. Regjeringens mål er å skape et bærekraftig velferdssamfunn – et samfunn med små forskjeller, der alle kan delta, og der alle gis muligheten til å bidra. Det største skillet i Norge går mellom dem som er i jobb, og dem som står utenfor arbeidslivet. Regjeringen inviterer arbeidsgiverne med på en dugnad for å ansette flere som i dag står utenfor på grunn av nedsatt funksjonsevne eller hull i cv-en. Vi skal gjennomføre en inkluderingsdugnad og et integreringsløft. I debatten om fattigdom og sosial ulikhet handler det ofte om å måle kroner og prosenter etter at ulikheten har oppstått. Men ofte mangler det viktigste perspektivet: Hva er årsakene til sosial ulikhet? Mennesker med alvorlige psykiske helseutfordringer lever i snitt 20 år kortere enn befolkningen ellers. Det er den største og styggeste sosiale ulikheten i Norge i dag. Dette verken kan eller bør vi akseptere. Derfor har rus og psykisk helse stått øverst på dagsordenen for de fire ikke-sosialistiske partiene helt siden 2013. Sammen har vi styrket helsestasjons- og skolehelsetjenesten med over 1,1 mrd. kr. Vi har lovfestet at alle kommuner skal ha psykolog fra 2020. Sammen har vi lagt fram en opptrappingsplan for rusfeltet på 2,4 mrd. kr. Vi har gjeninnført Den gylne regel, som våre rød-grønne forgjengere fjernet. Senere denne høsten legger vi fram en opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse. I neste nasjonale helse- og sykehusplan er psykisk helse et av hovedtemaene. Den felles satsingen på psykisk helse og rus gir resultater. Vi har snudd nedgangen i kommunenes innsats for barn og unges psykiske helse under den rød-grønne regjeringen til en vekst på over 1 500 årsverk i det kommunale psykisk helse- og rusarbeidet bare de to siste årene. Ventetiden for rusbehandling har gått ned med over 30 dager siden 2013. «Ingen beslutninger om meg uten meg» har blitt en viktig rettesnor for helsetjenesten. Regjeringen skal i løpet av inneværende periode få på plass en rusreform. Vi skal endre samfunnets holdninger til mennesker med rusavhengighet. Rusavhengige skal ikke lenger møtes med straff, men med helsehjelp. Ikke å vite hva som skal skje, gjør det tyngre å være syk, både for den som har sykdommen, og for dem som er glad i en. For tre år siden innførte vi derfor pakkeforløp for kreft. Nå innfører vi pakkeforløp for rusbehandling og psykisk helse. Fra 1. januar vil de første pasientene komme inn i de nye pakkeforløpene. De skal sikre medbestemmelse for pasienten, en koordinator som passer på at aktivitetene er godt planlagt, og som skal være pasientens og de pårørendes kontaktperson – en helsetjeneste som ser hele mennesket, ikke bare rusen eller psykosen. Statsministeren møtte nylig Yvonne. Hun er ansatt i Medarbeiderne, et lite avfallsselskap som bare ansetter tidligere rusavhengige. Etter 30 år med rusavhengighet er hun sannsynligvis en av Norges blideste arbeidstakere. Hun sa bl.a.: Jeg føler at jeg gjør nytte for meg, at noen har bruk for meg. Jeg har aldri hatt den følelsen før. Det er ingen som har trodd at jeg skulle komme i jobb noen gang – ikke jeg selv heller, egentlig. Mirakler skjer. Er det håp for meg, er det håp for de fleste. Norge har en solid økonomisk vekst, og stadig flere over hele landet kommer i jobb. Vi er nødt til å bruke de gode tidene til å inkludere flere. Hvis vi ikke nå lykkes med å løfte inn dem som står utenfor arbeidslivet, vil vi aldri klare det. Jeg håper at mirakelet Yvonne opplevde, også skal skje for dem som fortsatt står utenfor, for i Norge har vi bruk for alle.