Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 1999-12-16:
Bakgrunnen for hele denne saken er den massive kritikk som de siste årene har vært rettet mot Statsbygg for håndteringen av flere større byggeprosjekter. I første rekke gjelder det Nytt Rikshospital og ombyggingen av Slottet. I sin rapport om prosjektet Nytt Rikshospital retter Riksrevisjonen knusende kritikk mot Statsbygg: Statsbygg har brutt regler og påbud om grundige og realistiske kostnadsvurderinger.Det er betydelige svakheter ved prosjektstyringssystemene i Statsbygg.Statsbygg har ikke organisert planleggingsfunksjonene godt nok i forhold til prosjektets kompleksitet og størrelse. Ledere på ulike nivåer har derfor ikke hatt god nok informasjon og har derfor ikke kunnet korrigere avvik i tide. Arbeids- og administrasjonsdepartementet har også blitt sterkt kritisert for ikke å ha fulgt opp prosjektene godt nok. Departementet har blitt omtalt som en postkasse for Statsbygg. Stortinget vil på bakgrunn av innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen behandle Riksrevisjonens rapport i egen sak. Men de forhold som her er omtalt, er en viktig del av grunnlaget for den pågående omorganisering av Statsbygg. Men det bør også – i rettferdighetens navn – sies at Statsbygg under den nye ledelsen har vist betydelig vilje til å ta tak i problemene, og vi fikk et meget godt inntrykk av dette arbeidet da komiteen tidligere i høst besøkte Statsbygg og fikk en grundig orientering om det arbeidet som nå pågår internt. Departementet foreslår at Statsbygg fortsatt skal forvalte og drive formålsbyggene, og at Statsbygg fortsatt skal være byggherre og administrere oppføringen av formålsbygg på vegne av departementene. Og videre: Det skal innføres en ny kalkulasjonsmodell, hvor kostnadsrammen først fastsettes etter avsluttet forprosjekt i større og mer kompliserte prosjekter. Det vil forhåpentligvis bidra til mer realistiske kostnadsoverslag.Det skal etableres mer effektive prosjektstyringsmodeller, som bedre skal ivareta behovet for fortløpende oversikt over fremdrift, kvalitet og status i forhold til vedtatt kostnadsramme. Departementet understreker at det er den vedtatte kostnadsramme som skal være styrende for prosjektene, slik at ønsker fra brukerne som ikke kan løses innenfor rammen, bare skal kunne imøtekommes dersom det gjøres tilsvarende innsparinger i andre deler av prosjektet. Dette er Høyre enig i. Men dersom disse retningslinjer skal legges til grunn, er det avgjørende viktig at brukernes behov høres og vektlegges før kostnadsrammene settes. Økonomiske rammer og tidsperspektiv for nye prosjekter som skal vedtas, må være realistiske når de kommer til behandling i Stortinget. For noen uker siden ble vi lovet at det nye Rikshospitalet skulle tas i bruk til sommeren. Nå er tidspunktet for innflytting forskjøvet til høsten, foreløpig. Jeg har pekt på kritikken av Statsbygg og departementets rolle, men det lar seg ikke underslå at mye av ansvaret for overskridelsene påhviler det stortingsflertall som først vedtok å bygge et sykehus som så åpenbart var dimensjonert for smått, og som deretter har vedtatt nødvendige utvidelser på rekke og rad. Dette advarte Høyre mot ved første vedtak i 1988, og det er grunn til å advare mot at det samme skal skje f.eks. i forbindelse med utbyggingen av Regionsykehuset i Trondheim. I tillegg til omorganiseringen av Statsbyggs virksomhet når det gjelder formålsbygg, er utskillingen av konkurransebyggene i et eget AS positivt. Det er viktig at dette blir et selskap som får drive på forretningsmessig grunnlag, og som får tilby lokaler til statlig virksomhet på samme vilkår som private aktører. Størstedelen av Statsbyggs eiendomsmasse blir likevel igjen i forvaltningsbedriften Statsbygg. Departementet foreslår å overføre et bygningsareal på til sammen 0,64 mill. m2 til Statens utleiebygg AS, mens et bygningsareal på 2,2 mill. m2 blir igjen i forvaltningsbedriften. Etter Høyres oppfatning er departementets definisjon av formålsbygg svært vid. En rekke av de eiendommene som fortsatt er tenkt forvaltet av Statsbygg, er boligeiendommer og kontorlokaler. Det hadde vært ønskelig om flere av disse hadde blitt overført til Statens utleiebygg, slik at Statsbygg kunne konsentrere seg om forvaltningen av de byggene som er av en slik karakter at tunge hensyn tilsier at staten står som eier. Det nye selskapet blir en statlig aktør i det ordinære eiendomsmarkedet, og statlige leietakere kan like gjerne ivareta sine behov for lokaler gjennom avtaler med private firmaer. Vi har merket oss at departementet på sikt ikke vil utelukke privatisering. Høyre legger til grunn at Statens utleiebygg på sikt bør privatiseres. Det bør privatiseres fullt ut, og hensynet til ivaretakelse av statens verdier bør styre tempoet i denne prosessen. Høyre ser positivt på omorganiseringen internt i Statsbygg, men vi skal ikke legge skjul på at vi er i tvil om dette vil være tilstrekkelig for å imøtekomme den kritikk som bl.a. Riksrevisjonen har reist. Høyre mener at konkurranseutsetting av Statsbyggs oppgaver når det gjelder planlegging, organisering og prosjektledelse av statlige byggeprosjekter samt organisering av Statsbygg som et AS, er nødvendig, og vi fremmer derfor forslag om dette. Jeg tar opp Høyres forslag.