Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2008-05-20:
La meg først understreke at det er en enstemmig komite som slår fast at Stortinget har rutiner og organer som sikrer den nødvendige kontakt mellom storting og regjering i utenriks- og sikkerhetspolitiske spørsmål. Når det gjelder USAs planlagte utbygging, eller deployering, av et missilforsvar i Tsjekkia og Polen og de konsekvenser det måtte ha for NATO, er Stortinget fortløpende orientert og konsultert. Det er også gjort helt klart - både fra Stortingets talerstol og i andre organer i Stortinget - at Norge ikke legger ned veto i alliansen i missilforsvarsspørsmålet. Det er også fra Regjeringens side slått fast hvilket primærstandpunkt Norge har inntatt, og hvordan man har jobbet for å påvirke sluttdokumentet på toppmøtet i Bucuresti. På denne bakgrunn mener jeg at Dokument nr. 8-forslaget fra Fremskrittspartiet var helt unødvendig. Mye kan sies om USAs planer om et rakettskjold i Europa, men det dreier seg om en eventuell bilateral, for ikke å si trilateral, avtale mellom Washington på den ene siden og Tsjekkia og Polen på den andre. I Europa varierer standpunktene. I Sørøst-Europa uttrykkes det bekymring over at de ikke blir dekket av skjoldet. De ønsker at NATO skal koble seg på slik at de får samme beskyttelse som alliansepartnerne lenger nord. Andre uttrykker uro over et rakettskjold som kan utløse en ny rustningsspiral. I regjeringspartiene har vi vært helt klare på at vi er sterkt skeptiske til og er imot det som kan føre til et nytt våpenkappløp. Vi er også sterkt i tvil om hvorvidt utviklingen av ulike missilforsvar - enten det er i NATO eller det er amerikansk - fører til økt internasjonal sikkerhet. Vi mener også at de truslene ballistiske missiler representerer, må møtes med et bredt spekter av virkemidler, først og fremst politiske og diplomatiske. Det er vel også mange - og undertegnede er en av dem - som mener at dersom Iran, Syria eller en terroristorganisasjon ønsker å ramme Tyskland, Danmark eller for den saks skyld Polen, vil det skje på helt andre måter enn ved langtrekkende ballistiske missiler. Dagens trusler er asymmetriske. En koffert med en «dirty bomb» eller bakteriologisk våpen i drikkevannet vil være mulige trusler vi står overfor - eller for den saks skyld selvmordsbombere i tog eller fly. Slik blir Star Wars II-programmet til USA kanskje også gammeldags forsvarspolitikk. Men vi skal selvfølgelig ha respekt for at enkelte europeiske land føler at missilforsvar gir dem trygghet. Norge aksepterte på NATO-toppmøtet en formulering om at alliansen erkjenner at det planlagte amerikanske missilforsvaret vil bidra til en beskyttelse av de allierte mot langtrekkende missiler. Det er en beskrivelse av fakta. NATO har også besluttet å utrede videre hvordan det planlagte amerikanske opplegget kan knyttes til et eventuelt NATO-missilforsvar. Her er det ikke fattet noe endelig vedtak. En realitetsavgjørelse kan ligge langt fram i tid, og det kan også være avhengig av hva slags administrasjon vi får i Washington etter presidentvalget. At det er delte oppfatninger i Washington, fikk utenrikskomiteen erfare i forrige uke da vi var på besøk. Vi vil naturligvis fortsatt gi uttrykk for det som er Regjeringens primærstandpunkt, både i NATO og i andre organisasjoner. Det mange av oss har fryktet mest, er å få en ny rustningsspiral, og at det eventuelle rakettskjoldet fører til det. Vi må verne om ikkespredningsavtalen og ikkespredningsregimet. Norge har en viktig rolle som leder av den såkalte 7-landsgruppen. Vi har også en kommende tilsynskonferanse som blir særdeles viktig når det gjelder ikkespredningsavtalen. Det er grunn til å gi ros til Regjeringen for et gjennomslag i sluttkommunikeet fra toppmøtet i Bucuresti om en sterkere NATO-innsats for nedrustning, rustningskontroll og ikke-spredning. Til slutt: Jeg registrerer at Kristelig Folkeparti og Venstre ikke har sluttet seg til den polemiske merknaden fra Høyre og Fremskrittspartiet i innstillingen. Kristelig Folkeparti og Venstre har da også tidligere i denne sal gått langt i å dele den skepsis Regjeringen har til det amerikanske missilforsvaret, samtidig som de har vært klare på at de er mot veto i NATO. Her ligger Regjeringen og Kristelig Folkeparti og Venstre svært nær hverandre. Med dette anbefaler jeg komiteens innstilling.