Tove Linnea Brandvik (Arbeiderpartiet), 2010-12-02:
Jeg tror jeg først og fremst vil takke forslagsstillerne for at de reiser problemstillingen. Innfallsvinkelen til dette temaet er integrering av statsborgere som kommer fra land utenfor EU-området. Spørsmålet er vel kanskje: Gjør vi jobben med å integrere dem i arbeidslivet godt nok? Bruker vi de virkemidlene som vi har tilgjengelig i dag, på en god og en formålstjenlig måte? Utgangspunktet til opposisjonen i denne saken mener jeg det er viktig å ta tak i, selv om komiteens flertall ikke har sluttet seg til forslaget. Vi er enige om at vi må få integrert flere i arbeidslivet. Vi er nødt til å definere hva som er enigheten, og hva som er uenigheten. Jeg definerer at vi har noen felles utgangspunkter for debatten. Vi er enige om at Norge er blant landene i verden med høyest levestandard. Faktisk er vi kåret til det beste landet opptil flere ganger – heldigvis av andre enn oss selv. Vi er også enige om at det i de siste årene har vært en økning i mobiliteten av arbeidskraft internasjonalt, og vi er enige om at migrasjonen og mobiliteten over landegrenser trolig kommer til å øke i årene som kommer. Vi vet at det vil skape utfordringer. Vi er enige i målet om å få integrert flere i arbeidslivet. Når vi beskriver enigheten, må vi også beskrive hvor vi skiller lag. Som første punkt vil jeg påpeke at da arbeidsledigheten økte i befolkningen generelt som et resultat av finanskrisen, beveget ledigheten blant innvandrere seg likt med den relative veksten i befolkningen for øvrig. Eller sagt i en god norsk språkdrakt: De klarte seg akkurat like bra som andre nordmenn da finanskrisen kom og ledigheten steg. Det er det viktig å ta med seg når vi skal vurdere hva vi kan gjøre for å nå målet om flere i arbeid. I dag behandler vi et forslag som handler om å frata de som ikke har hatt arbeid de siste 24 månedene, retten til kontantytelser, men bare under forutsetning av at de kommer fra et land utenfor EU-området. Den gruppen vi snakker om, er altså langtidsledige som har rett til opphold i Norge etter de lover og regler som vi har vedtatt. Ytelsen vi skal ta fra dem, er sosialstøtten. Ønsket fra forslagsstillerne er å føre denne gruppen inn i arbeid ved å fjerne grunnleggende inntektssikring med tanke på basisbehov. Jeg er nødt til å tolke, for det står ikke klart i teksten: Får du ikke jobb, får du heller ikke penger til mat og hus. Men det gjelder bare hvis du er langtidsledig og opprinnelig kommer fra et land utenfor EU-området. I dagens sosialtjenestelov er det hjemmel for å stille aktivitetskrav til mottagere av sosialstøtte. Når denne hjemmelen benyttes i dag, er det først og fremst i tilknytning til unge stønadsmottagere. Neste gruppe er innvandrerbefolkningen. Det betyr at vi i dag bruker aktivitetskravet eller et alternativt tilbud, fordi vi ser at det kan være en riktig løsning. I mars 2010, dvs. i år, innførte vi ordningen med arbeidsavklaringspenger for å kunne benytte de virkemidlene vi har, mer målrettet. Det tror vi faktisk vil gjøre det enklere å gjøre de riktige tiltakene overfor folk som trenger hjelp. Regjeringen har også utformet og innført kvalifiseringsprogrammet for å kunne gi et mer målrettet tilbud til dem som får langtidssosialstøtte. Det er et program som har et element av gulrot og pisk, som er litt mer enn det forslagsstillerne etterlyser. Gulroten er at du får en lengre vedtaksperiode. Du kan konsentrere deg om å komme tilbake, og du har ikke usikkerheten. Du får mer penger utbetalt hvis du forplikter deg til å stå på for å komme tilbake eller inn i jobb. Du må stille opp og gjøre en jobb selv. Hva som trengs, er veldig forskjellig, men du får ikke beholde fordelene hvis du ikke følger avtalen. Det betyr i klartekst mindre penger. Det tror vi på. Det er et element som har både gulrot og pisk. Forskjellen i forhold til dagens forslag er at det ikke åpnes for å fjerne retten til å få dekket basisbehovene som bolig og mat. Den andre vesentlige forskjellen er at det ikke skiller mellom hvilket land du en gang ble født i. Kravet i dag stilles ut fra deg som menneske og ikke ut fra nasjonaliteten på fødselsdokumentet ditt. Vi har en sosialtjenestelov hvor aktivitet kan kreves. Når du får innvilget oppholdstillatelse, får du rettigheter og plikter på lik linje med andre borgere i landet. Det er faktisk med den begrunnelsen komiteens flertall avviser forslaget fra representantene Robert Eriksson, Per-Willy Amundsen, Vigdis Giltun og Laila Marie Reiertsen i Innst. 61 S i dag.