Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2009-06-16:
Representanten Giltun redegjorde på en utmerket måte for omfanget av barn med autisme, så jeg skal ikke gjenta det. Men tilbudet fra fagmiljøet i Norge er ulike varianter av atferdsanalytisk opplæring, og tilbudet om medisinsk utredning og tilhørende behandling er svært mangelfullt. Nyere internasjonal forskning hevder at det forekommer underliggende helseproblematikk hos barn med autisme, og at disse problemene ved behandling vil kunne bidra til å bedre barnets helse og livskvalitet betydelig. I en pressemelding fra daværende Sosial- og helsedirektoratet den 21. desember 2006 ble det påpekt at det er behov for å systematisere gjennomførte studier som kan belyse biologiske og biokjemiske forhold hos personer med autisme. Og Helsedirektoratet iverksatte et arbeid med en kunnskapsoppsummering om biomedisinske ubalanser og behandling innen autismespekterdiagnosen. I forbindelse med dette arbeidet ble det påpekt at flere pasienter med autisme har underliggende medisinske problemer innen fordøyelsessystemet, immun- og nervesystemet. Foreldre med autistiske barn i organisasjonen «Vår vei» har tatt initiativ til å bedre forskningen rundt biomedisinsk behandling basert på egne erfaringer med helsetjenesten. Autismeforeningen støtter også forslaget om å styrke kunnskapsgrunnlaget på dette området. Det er, som saksordføreren var inne på, bred enighet i komiteen om at det er behov for mer kunnskap om betydningen av biologiske og biokjemiske faktorer for autismebarns helse og livskvalitet. Men det er vel på dette område, som på mange andre områder, uenighet i fagmiljøene om hvilken behandling som virker. Jeg har møtt mange fagfolk fra Sverige og USA som har et helt annet syn og en helt annen erfaring og kunnskap på dette området enn det det norske fagmiljøet har. Jeg har ikke minst møtt familier som har både ett og tre autistiske barn, og som har dratt til USA for egen regning og fått hjelp og behandling, og med svært gode resultater. Jeg har stor respekt for den erfaring og kunnskap disse foreldrene har skaffet seg. Derfor er jeg litt overrasket over at regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti mener det er betenkelig å peke på biomedisinsk behandling som et særskilt satsingsområde for økt forskning og kompetanseoppbygging. Det er jo nettopp på bakgrunn av ny internasjonal forskning at Helsedirektoratet har satt i gang en kunnskapsoppsummering, og i forbindelse med dette arbeidet har det kommet fram at denne pasientgruppen ofte har store underliggende medisinske problemer. Det er bakgrunnen for at Høyre ønsker at fagfolk i Norge også må skaffe seg ny kunnskap, eller, jeg kunne kanskje si, erkjenne at det faktisk er andre behandlingsmetoder enn de tradisjonelle, som virker. Men det er vel på dette området som på mange andre områder, at det tar tid å snu holdninger. Jeg bare nevner behandlingsopplegg og habilitering av sterkt funksjonshemmede barn. Også på det området er det foreldre som selv har skaffet seg kunnskap, reist til utlandet for egen regning og fått hjelp fra andre behandlingsmetoder enn hva norske fagfolk anerkjenner. De har kjempet fram nye individuelle behandlingsopplegg, som har bidratt til bedre helse og bedre livskvalitet for barna og for familiene. Slik blir det vel antakelig også på dette området. Høyre er i alle fall villig til å igangsette tiltak for å bidra til økt kunnskap om biomedisinsk behandling av barn med autisme, og satse på forskning og kompetanseoppbygging også i Norge. Vi er opptatt av at barn med autisme må få et bedre tilbud om utredning og behandling også av sine somatiske helseplager.