Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2014-12-05:
Det er liten tvil om at våre klima- og miljøutfordringer er globale og krever både nasjonale og internasjonale handlinger. Denne regjeringen legger fram en politikk for omstilling til et lavutslippssamfunn innen 2050. Regjeringen prioriterer derfor klimatiltak som er kostnadseffektive, og som kan bidra til teknologiske, gode løsninger, bl.a. innen transport-, industri-, kraft- og byggesektoren. Skal vi makte å løse våre utfordringer, bør vi tenke på løsninger som gjelder alle deler av samfunnet. Det burde for de fleste være enkelt å forstå at det er en sammenheng mellom effektiv infrastruktur, som vei og bane, og reisetid, miljø og utslipp. De fleste av oss skjønner at det er en sammenheng mellom å legge til rette for nyere biler med bedre teknologi og lavere utslipp. Denne regjeringen gjør nettopp dette. Norge har som nasjon over tid lyktes med sin elbilpolitikk og lave avgifter. Det er ikke slik at de lavere utslippene i Norge har en stor global betydning i forhold til dette eksemplet, men når vi i dag erfarer at mange land ønsker å gjøre det samme som oss, og bilindustrien ønsker å bygge ut plug-in-stasjoner på de større veiene i Europa, ser vi at vår betydning som et foregangsland på området vil føre til internasjonal endring av både forbrukersystemer, tankegang og holdninger til utslipp. Dette vil kunne bli en sak som virkelig får et globalt perspektiv og senker utslipp så det monner, og årsaken til dette er jo teknologisk utvikling. Derfor har regjeringen styrket Fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging, og miljøteknologiordningen under Innovasjon Norge styrkes betraktelig. Jeg vil også vise til de tiltak som regjeringen har gjort for å nå bestandsmålene og for å redusere konfliktnivået i rovviltforvaltningen. En høy beredskap for uttak av rovvilt som kan gjøre stor skade på beitedyr, og i noe grad lisensfellingskvoter, er trolig årsaken til den reduksjonen som beitenæringen opplever i dag. Klima- og miljødepartementet opplyser den 12. november at det blant saueeiere som har søkt erstatning, har vært en nedgang på 19 pst., eller ca. 400 færre, i forhold til på samme tid i fjor. Antall sau og lam som er søkt erstattet, er gått ned med om lag 10 600 dyr på landsbasis, noe som betyr en reduksjon på over 20 pst. Erstatningssummen for reinsdyr har også gått vesentlig ned. Jeg vil skryte av vår statsråd og vårt departement for at man bestemte seg for ikke å anke Krokann-dommen, og for at Miljødirektoratet vil gjøre en ny vurdering i 77 erstatningssaker som er søkt omgjort. Dette er et godt bidrag for å dempe konfliktnivået. Videre bevilger regjeringen mer til konfliktdempende tiltak. De regionale rovviltnemndenes rolle er i så måte særdeles viktig. Alle de konkrete punktene i forliket om å styrke nemndene er fulgt opp, og fram til 12. november i år har denne regjeringen endret kun 1 av 26 påklagde saker, mens det i perioden fra 2011 og fram til oktober 2013 ble endret på 6 av 41 saker. Med andre ord har vi fått en regjering som tar rovviltnemndene på alvor. Det er også positivt at regjeringen har varslet inn to saker til Stortinget i 2015 – evaluering av ulvesonen og et bestandsmål for ulv i Norge. I regjeringens samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre kom vi til enighet om endringer i budsjettet hva angår friluftsliv, og styrket friluftslivsformål med 10 mill. kr, noe som er kreativt og bra for budsjettet. Det samme gjelder styrking av bekjempelse av Gyrodactylus, laksesperre og mer penger til kalking. Avslutningsvis vil jeg si at dette er et godt budsjett, og de fleste forhold som vedrører klima og miljø, er godt ivaretatt.