Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-06-19:
De siste tre månedene har vært preget av stor usikkerhet og mange krevende beslutninger både for enkeltpersoner, bedrifter og for oss – regjering og storting. Jobb nr. én har vært å få kontroll på smitteutviklingen. Samtidig har det handlet om å få på plass tiltak for å hjelpe dem som har blitt rammet økonomisk. De dramatiske utslagene i norsk økonomi kom brått og traff mange – bedrifter, familier og lokalsamfunn i hele landet. Arbeidsledigheten er kommet opp på et svært høyt nivå. Det er tegn som kan tyde på at vi nå har det verste bak oss. Aktiviteten i norsk økonomi er på vei opp. Oljeprisen har steget, og oppmykingen av smittevernstiltakene har bidratt til at mange har kommet tilbake i jobb, i alle næringer og i hele landet. Nedgangen i arbeidsledigheten er kommet raskere enn vi så for oss i revidert nasjonalbudsjett. Sammenlignet med ledighetstoppen 7. april står nå 128 000 færre personer i ledighetskøen hos Nav. Norges Bank venter at boligprisene stiger både i år og neste år, etter å ha spådd nedgang for en måned siden. Men det er fortsatt for tidlig å friskmelde norsk økonomi. 1 av 20 personer i arbeidsstyrken står fortsatt helt uten jobb. Usikkerheten om utviklingen fremover er uvanlig stor. Hvis vi får en ny smittebølge og igjen må stenge ned store deler av norsk økonomi, vil også den økonomiske aktiviteten avta igjen. Likevel har vi lært mye de siste månedene om hvordan ulike tiltak virker. Derfor er vi langt bedre rustet til å håndtere situasjonen dersom smitten skulle blusse opp på nytt. I tillegg er det av stor betydning for Norge hvordan situasjonen utvikler seg i andre land. Globalt har man langt igjen for å få kontroll på viruset. Hos våre viktigste handelspartnere har aktivitetsnivået falt betydelig så langt i år. Internasjonal nedgang vil ramme norske eksportbedrifter og bremse veksten i norsk økonomi. Dersom vi opplever økt proteksjonisme i kjølvannet av koronakrisen, vil de negative konsekvensene forsterkes. Det har vært nødvendig og riktig å møte det økonomiske tilbakeslaget med omfattende tiltak, selv om det har gitt en kraftig økning i oljepengebruken – nødvendig fordi vi på den måten kan dempe nedgangen, riktig fordi vi nå ser hvordan tiltakene har hjulpet dem som har blitt rammet. Tiltakene har sørget for inntekt og trygghet til arbeidstakere, og de har bidratt til å hjelpe sunne bedrifter gjennom krisen, slik at de kan skape arbeidsplasser og vekst også når krisen er over. Regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett og tiltak for veien ut av krisen innebærer en bruk av oljeinntekter på nær 425 mrd. kr i år. Det er en økning på 181 mrd. kr siden saldert budsjett. Det tilsvarer 4,2 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året. Budsjettimpulsen anslås til 5,3 pst. av trend-BNP for Fastlands-Norge. Sammen med Fremskrittspartiet har forslagene blitt ytterligere forsterket, med litt over 4 mrd. kr i 2020. Bruken av oljepenger er nå på et historisk høyt nivå, men i tråd med handlingsregelens intensjon om å bruke mer i dårlige tider. Likevel er det nødvendig å minne om at krisetiltak skal være nettopp det, tiltak i krisen. Tiltakene skal fases ut, og Stortinget slutter seg i dag til noen justeringer bl.a. i permitteringsregelverket, gjeninnføring av arbeidsgiverfinansiering av kvoter for omsorgspenger og utfasing av kompensasjonsordningen for næringslivet. Når økonomien bedres, må vi tilbake til 3-prosentbanen for oljepengebruk. Det er viktig for å sikre at oljepengene skal komme også fremtidige generasjoner til gode, men også for å ha økonomiske muskler neste gang en økonomisk krise rammer oss. Når smittevernstiltakene lettes på og økonomien bedres, må også tiltakene endres. Vi kan ikke fortsette å løse krisen som var i går. Vi må tilpasse tiltakene til bildet slik det ser ut nå, og til utviklingen vi ønsker for Norge og for norsk næringsliv fremover. Med proposisjonen for Norges vei ut av krisen markerte regjeringen overgangen til fase 3 i arbeidet med økonomiske tiltak. Nå må vi få hjulene i norsk økonomi i gang igjen, samtidig som vi beholder kontrollen på smitten. Derfor må flere av tiltakene som allerede er innført, justeres. Noen skal fases ut allerede i sommer. Andre fases ut i løpet av høsten. Samtidig trenger vi nye tiltak, slik at vi kan skape mer og inkludere flere. Tiltakene vi nå setter inn, skal både hjelpe oss ut av krisen og bidra til at vi kan løse de langsiktige utfordringene for Norge, enten det handler om det grønne skiftet, eller det handler om å inkludere flere i arbeidslivet, slik at flere kan delta og bidra til å skape vekst, verdier og velferd. I regjeringens strategi for veien videre prioriterer vi fem tydelige mål: vi skal få folk tilbake i jobb vi skal sikre at vi får flere bein å stå på og vekst i privat næringsliv vi skal skape en grønn fremtid vi skal gjennomføre Utdanningsløftet 2020 vi skal inkludere flere, fordi alle som kan jobbe, skal få muligheten til det Tiltakene vi har foreslått, og avtalen med Fremskrittspartiet, vil bidra til at vi kan nå disse målene. Vi lanserer en ny lønnsstøtteordning for bedrifter som tar tilbake permitterte nå i sommer. Vi foreslår et krafttak for vedlikehold av statlige og kommunale bygg. Vi satser på grønn omstilling og tiltak for flere år fremover. Vi har lagt frem en omfattende gründerpakke og foreslår forbedringer i opsjonsordningen for nystartede bedrifter. Vi gjør det lettere å kunne investere i egen virksomhet og har flere tiltak for å styrke norsk privat eierskap. Vi åpner flere studieplasser ved fagskoler, høyskoler og universiteter og styrker mulighetene for videregående opplæring for permitterte og ledige. Det er viktig, slik at de som har blitt permittert, eller er ledige, kan styrke sin kompetanse og styrke sine muligheter i arbeidslivet. Vi styrker fag- og yrkesopplæringen og øker lærlingtilskuddet. Vi kommer med tiltak for å øke kompetansen til dem med minst utdanning, og vi styrker integreringsarbeidet og fortsetter inkluderingsdugnaden. De siste tre månedene har vært spesielle og ekstremt krevende for mange. Men de har også vist at i Norge står folk, partene i arbeidslivet og politikerne sammen når det røyner på, og at vi evner raskt å få på plass nødvendige tiltak. Disse tiltakene vil være avgjørende for hvordan vi kommer oss igjennom denne krisen – avgjørende for at flest mulig av de bedriftene som ellers er sunne og levedyktige, skal overleve, for at flest mulig skal ha en jobb å gå til, og for at vi som samfunn ikke bare skal tilbake til hverdagen, men fremover. Helt til slutt vil jeg benytte anledningen til å takke Stortinget for rask og effektiv behandling av sakene vi har lagt frem. Jeg vil takke partiene for godt og konstruktivt samarbeid, for diskusjoner, men også gode forslag og vedtak, som har satt oss enda bedre i stand til å løse den krisen som vi fortsatt står i.