John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2003-06-05:
Jeg vil innledningsvis gjøre oppmerksom på at Senterpartiet var inkludert i følgende merknad i sosialkomiteen da komiteen behandlet foretaksloven: «På tross av et gjennomgående positivt totalbilde av helsevesenet, så ser en også tydelige tegn på mangler, ikke minst i spesialisthelsetjenesten, eksempelvisPasienter som venter lenger på behandling enn det som er medisinsk tilrådelig og ønskelig sett med pasientens øyneOverfylte avdelinger ved mange sykehus, korridorpasienterDårlig arbeidsmiljø for personalet, bl.a. pga. korridorpasienterMangel på likeverdige tjenesterGeografiske forskjeller i medisinsk tilbud og praksis innenfor de enkelte fagområdeneStore forskjeller i ressursbrukUklare ansvarsforholdFor dårlig kostnadseffektivitet» Flertallet i innstillingen til foretaksloven hadde bl.a. følgende merknader: klargjøre og fastlegge ansvaret på alle nivåer myndiggjøre sykehusene slik at de innenfor rammene av helsepolitiske mål selv kan styre ressursbruken bedre tilgjengelighet, kvalitet og omsorg sikre kvalitet i alle ledd Det synes for meg som om Senterpartiet ennå ikke har tatt innover seg at de regionale helseforetakene og helseforetakene i henhold til foretaksloven er gitt både frihet og myndighet til å organisere spesialisthelsetjenesten slik at alle innbyggere i dette land skal få likeverdige tilbud på kvalitativt gode helsetjenester, uavhengig av bosted. Slik jeg tolker det foreliggende Dokument nr. 8-forslaget, er dette et forsøk på omkamp om sykehusreformen, og da allerede kun etter vel ett års drift. Sin vane tro vil Senterpartiet også i denne sammenheng ha tilbake den politiske detaljstyringen av spesialisthelsetjenesten, og dette til tross for at Senterpartiet var med i den tidligere siterte merknaden fra sosialkomiteen om betydelige, alvorlige mangler i spesialisthelsetjenesten under nettopp lokalpolitisk detaljstyring. Så langt har foretaksmodellen gitt betydelige positive resultater, som nevnt av mange andre her. Likeledes er antallet pasienter i ventekø redusert veldig mye, og tidsbruken er også redusert. Foretakene er nå inne i en omstruktureringsfase som de i henhold til foretaksloven er pålagt. De skal i løpet av juni gjøre sine vedtak i foretaksmøte, som helseministeren senere skal godkjenne eller forkaste. Først etter at foretaksmøtet er avholdt, er det grunnlag for Stortinget å se på om omstruktureringen og oppgavefordelingen mellom sykehusene er i henhold til foretakslovens bokstav og ånd og i henhold til nasjonale, helsepolitiske målsettinger gitt av Stortinget. Jeg er glad for at et stort flertall i komiteen avviser forslaget i Dok. nr. 8:85. Én bekymring har imidlertid Fremskrittspartiet når det gjelder gjennomføringen av reformen, nemlig den særdeles dårlige økonomi som foretakene i øyeblikket har, hvor man i betydelig grad baserer seg på driftskreditt. Det er i denne sammenheng også svært uheldig at åpningsbalansen og verdsettingen av kapital ikke er på plass. Dette skaper også betydelig usikkerhet for driften av foretakene. Jeg viser sluttelig til at helseministeren i brev til komiteen av 9. april d.å. uttaler at han i de kommende budsjettproposisjoner vil holde Stortinget løpende orientert om utviklingen innen spesialisthelsetjenesten styrt og organisert gjennom foretakene. Stortinget har i den sammenheng mulighet til å gå inn under behandlingen av statsbudsjettet og eventuelt korrigere utviklingen om det skulle vise seg å være ønskelig i henhold til loven og de nasjonale helsepolitiske målsettinger.