Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-18:
Etter Island er Norge det landet i verden som bruker mest el per innbygger, og vi skiller oss klart ut negativt når det gjelder energibruk i bygg. Vi har altså et enormt uutnyttet potensial for energieffektivisering. Som representanten Rudihagen sa: Den billigste og mest miljøvennlige energien er den vi ikke bruker. Derfor må ambisjonene om å få energieffektivisert mest mulig være høye hos alle. Energibruken i bygg i dag er på ca. 44 TWh i boliger og ca. 36 TWh i yrkesbygg. Arnstad-utvalget, som kom med sine anbefalinger høsten 2010, sa at det er mulig å spare 10 TWh innen 2020 og 40 TWh innen 2040, fra et utgangspunkt på 80 TWh. I klimaforliket, som flere har vært inne på, ble vi enige om at Stortinget skulle be regjeringen komme tilbake med et mål om energieffektivisering i bygg i løpet av 2012. Det fattet et nesten enstemmig storting, med unntak av Fremskrittspartiet, vedtak om. Hele tiden i debatter og i offentlig ordskifte har vi snakket om 2020. Regjeringen presenterte også – jeg har gått tilbake og sett i nyhetsoppslag – dette målet som et mål i 2020. Og i proposisjonen, på side 8, står det: «Verknaden av utviklinga i prisar og avgifter er halden utanom reknestykka som ligg til grunn for målet i 2020.» Etter en massiv brevveksling mellom statsråden og komiteen har vi nå funnet ut at det ikke er et mål i 2020, det er en beregning av effekten av de tiltakene som allerede er satt i verk. Målet er i 2040, og målet er så konkret som at «energibruken i bygg per kvadratmeter skal vere vesentleg lågare i 2040 enn i dag.» Det er ikke et mål. At det «skal vere vesentleg lågare i 2040» – altså nesten 30 år fram – enn det er i dag, ja det er en selvfølge. Ja, det må gjøres mye på veien, men det er ikke et målbart mål. En annen grunn til at vi har snakket om 2020, er at EU har hatt et stort fokus på at det skal være nasjonale mål om kutt og energieffektivisering innen 2020. Jeg skal ikke dra opp debatten om hvorvidt det er, eller kan bli, EØS-relevant, men det er interessant for en nei-mann å se at det faktisk kommer noe fra EU som er positivt. Men jeg er i hvert fall sikker på at dette målet ikke hadde blitt godkjent, verken det målet som står i 2040, eller det som ikke lenger er et mål, men bare en beregning av effekt i 2020. Det som er interessant når en ser på beregningen av de 15 TWh en skal spare, er at det er funnet ut – jeg skal sitere fra proposisjonen, side 9: «For å finne energieffektiviseringsvinstane blir det først rekna ut energibruk i bygga i 2020 som om alle nybygga og rehabiliteringane følgde TEK 97. Deretter er det berekna energibruk i 2020 gitt at alle bygga blir bygde etter dei nye forskriftene. Differansen mellom desse to berekningane utgjer energieffektiviseringa.» Det er en veldig interessant måte å regne ut et mål på. Nå er det tid for nyttårsforsetter, og det er som om jeg skulle si at neste år skal jeg slanke meg 15 kg, og så regner jeg med de 15 kg jeg slanket meg i fjor. Utgangspunktet hadde blitt et helt annet dersom jeg ikke hadde gjort det jeg gjorde i fjor. Det er en veldig spesiell måte å tenke seg ut et mål på. Det viser at regjeringen ikke har noe mål om energieffektivisering i det hele tatt. En beregner effekter av virkemidler som skal komme, eller som er vedtatt. Det er greit, men det er skuffende, for jeg skulle ønske at vi satte et ambisiøst mål. Jeg skal kanskje korrigere meg litt fordi jeg har sett at regjeringen har hatt relativt mange mål, enten det har vært om rensing av Mongstad, om Kårstad, om 3 TWh vindkraft, om å få en energimelding, eller hva det måtte være. Det har vært mange mål en ikke har klart å oppfylle, og derfor er det klart at virkemidlene er viktigst. Men Kristelig Folkeparti ønsker et mål fordi det sier noe om ambisjonene, om visjonene og om hvor vi skal være i 2020, som deretter krever nye virkemidler. Derfor er jeg også skuffet når representanten Egeland ikke er mer offensivt tydelig på, når han viser til at IEA sier at energieffektivisering er et av de viktigste tiltakene, at vi må følge opp, også nasjonalt, og se om vi kan gjøre enda mer. Derfor har Kristelig Folkeparti fulgt opp Arnstad-utvalget. Vi klarer ikke 10 TWh nå, tror vi, men vi har et forslag om å klare 8 TWh i 2020 og en halvering innen 2040. Derfor tar jeg opp de forslagene Kristelig Folkeparti har i innstillingen.