Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-10:
Som vi hører, er alle sammen fornøyd med at vi nå får en melding om IKT-sikkerhet. Det er bra. En slik sak skal ha oppmerksomhet. Men enigheten i denne sal er såpass stor, og intensjonen er såpass delt, at det er relativt liten oppmerksomhet om dette ute. Den digitale utviklingen er et gode, men samtidig kan den også være en forbannelse. Det er kanskje vi spesielt opptatt av. Store mengder sensitive data kan samles inn og lagres, og kan lett komme på avveier og bli misbrukt til formål vi ikke liker. Senest de siste par ukene er vi blitt kjent med – og det er tilstøtende til dette vi diskuterer i dag – at personlig informasjon om over 80 millioner brukere av Facebook har kommet på avveier og blitt misbrukt til politiske formål. Derfor er det også bra og riktig at Stortinget i etterkant av behandlingen av denne meldingen får en melding om behandlingen av personvern. Disse tingene grenser noe inn mot hverandre. Et overordnet mål for arbeidet med IKT er å sikre gode, trygge og stabile leveranser, men også å sikre at sensitiv informasjon ikke kommer på avveier. Det er to forhold jeg vil ta opp rundt dette. Det ene er behovet for å stramme inn bruken av utsetting av IKT-tjenester. Det andre er å sikre at innsamlingen av persondata gjennom Forsvaret er lovlig. Det er noe uenighet i komiteen i debatten om graden av å sikre IKT-tjenester i Norge. Vi mener at bruk av norske leverandører gir noe bedre vern mot at informasjon skal komme på avveier. Utsetting av statlige IKT-tjenester, spesielt til utenlandske selskaper, øker risikoen for sårbarhet og at flere som ikke skulle ha fått tilgang til sensitiv informasjon, faktisk får det. Her er det mange forhold som spiller inn, både det rent avstandsmessige – det er en opplagt praktisk fordel at sensitiv informasjon om norske borgere kan forvaltes innenfor norske grenser – og også juridisk. Denne typen informasjon bør ivaretas innenfor norsk jurisdiksjon. Det vil også lette etterforskningen hvis noe skulle gå galt. Det er nok å vise til saken i Helse Sør-Øst, om hvordan personinformasjon fra norske pasienter er kommet på avveier. Saken etterforskes nå av PST. Dette er en vanskelig etterforskning, fordi den omhandler lovverk i flere land. Jeg vil også ta opp at vi er bekymret over persondata om norske borgere som er samlet inn gjennom E-tjenestens lyttestasjoner på Ringerike. Dette går inn i denne saken, og vi har også laget noen forslag til behandlingen av denne meldingen. NRK varslet 2. mars i år at store mengder data ble samlet inn og lagret av Forsvarets etterretningstjeneste. I forbindelse med det ble det uklart om det faktisk var lovlig. Både lederen av EOS-utvalget, Eldbjørg Løwer, og fagdirektøren i Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, Anine Kierulf, reiste tvil om lovligheten av denne datainnsamlingen av personinformasjon. I lov om etterretningstjenesten står det: «Etterretningstjenesten skal ikke på norsk territorium overvåke eller på annen fordekt måte innhente informasjon om norske fysiske eller juridiske personer.» Det har de altså likevel gjort. Vi mener derfor at det er behov for en avklaring av hvorvidt E-tjenesten har hjemmel i etterretningstjenesteloven til å lagre metadata som bl.a. inneholder informasjon om norske borgere. Etterretning og overvåking i en digitalisert tidsalder må skje etter en klar lovhjemmel og på veldig strenge vilkår. Vi har derfor også bedt forsvarsministeren om å komme til Stortinget for å redegjøre for dette, og om dette faktisk er lovlig. Vi har i forbindelse med denne saken bedt regjeringen klargjøre hvorvidt etterretningstjenesteloven § 3 gir hjemmel til å samle inn data, til å operere innenfor kommunikasjonsetterretning i Norge. Og med det tar jeg opp SVs forslag.