trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Norge har et godt helsevesen, men vi er ikke et land med for mange leger eller spesialister. Derfor har det i lange tider vært sånn at mange spesialister på sykehus enten har startet sin egen praksis eller vært ansatt hos andre, i tillegg til at de har hatt jobb på norske sykehus eller i det norske helsevesenet. Slik har det vært for å dekke opp behovet for akkurat den spesialiteten som de selv er utdannet til. For Kristelig Folkeparti er det viktig at vi har tydelige retningslinjer for hvordan dette med at man har én jobb en plass og et bierverv en annen plass, skal håndheves. Kristelig Folkeparti er glad for at ministeren i brev til komiteen av 18. september i år viser at de regionale helseforetakene har utviklet og implementert gjennomgående retningslinjer og systemer for kontroll og rapportering av ansattes bierverv. Men Kristelig Folkeparti er ikke minst opptatt av at det må være etiske og juridiske forpliktelser, at man gir god informasjon om eksisterende offentlig tilbud, og at legers og sykepleieres bierverv håndteres av hovedarbeidsgiver. Det er viktig at de bierverv som den enkelte har, ikke fortrenger offentlige tjenester og blir oppfattet som at man misbruker situasjonen. Det er viktig for Kristelig Folkeparti at avtalene med de regionale helseforetakene blir oppfylt. Det er heller ikke sånn at de som har egne praksiser, utenom sitt offentlige erverv, kan drive med aktiv markedsføring overfor pasienter som er henvist i henhold til avtale med det offentlige. For Kristelig Folkeparti er det viktig å fokusere på habilitet, nettopp for å sikre at hver enkelt doktor nyter tillit i befolkningen, og at man gjør dette først og fremst til beste for pasienten – ikke for sin egen lommebok. For Kristelig Folkeparti er det viktig at en får tak i de pasientene som har rett til helsehjelp, at de får hjelp så fort som mulig, og at en får kontroll over den situasjonen de er i. Hvem som gir den hjelpen – om det er et offentlig sykehus eller en spesialist som har en avtale med sykehuset – er for så vidt uvesentlig for Kristelig Folkeparti. Det viktige er at pasienten får raskest mulig hjelp. Det tror vi at spesialister som har bierverv, kan være med og bidra til.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Jeg må få lov til å svare på noen av de utfordringene som ligger her. Kristelig Folkeparti har, sammen med Senterpartiet, fremmet to forslag. Det ene var at Vinmonopolet skulle overta taxfree-ordningen, fordi vi tenker at vi vil støtte opp om Vinmonopolet. Men det er et forslag nummer to. Det er at vi ønsker en gjennomgang av taxfree-ordningen. Siden Kristelig Folkeparti ikke får velge fra øverste hylle – vi tror ikke det er flertall i denne salen for å legge ned taxfree-ordningen – så vil vi være med på det samme som Venstre, å se på den muligheten. Det ligger ikke fra vår side at vi ikke vil ha med det. Kristelig Folkeparti er opptatt av å sikre Vinmonopolet som punkt én, og som punkt to å se på muligheten for å gå gjennom hele taxfree-ordningen som sådan. Det var mitt svar på det.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-02:
Flere har snakket om en storstilt liberalisering i de forslagene til endrede åpningstider som regjeringa her har lagt fram. For et liberalt parti er det vanskelig å se at dette framstår som en storstilt liberalisering. Vi snakker om tillit til folk, og åpningstider handler om at vi har tillit til at folk kan ordne livet sitt på sin egen måte. Så er det ikke alle som bruker den tilliten. Det er vi fullt klar over. Vi mener at det er andre måter å jobbe med tillit på – og leve det gode liv – enn å regulere for mye. Dette handler også om tillit til Vinmonopolet, for vi pålegger jo ikke Vinmonopolet i dag å ha åpent på fire nye høytidsdager, eller såkalte aftener. Dette handler om at Vinmonopolet kan gjøre tilpasninger til øvrig handelsvirksomhet og til utviklingen i folks handlevaner. En annen sak, som ikke har vært nevnt her, bortsett fra at vi står overfor en taxfree-utfordring, er at særlig påskeaften og pinseaften er dager hvor det er stor handelslekkasje til Sverige, noe som nok er en større utfordring for mange enn økende taxfree-salg. Så til det som handler om julekvelden, der Venstre har snudd litt underveis. Vi skal ærlig innrømme at det har gjort inntrykk det trykket vi har fått utenfra som handler om jula som en særlig høytid for barn. Vi synes egentlig at vi har godt av at vi får en debatt om barn og voksnes oppførsel og de hensynene vi bør ta når vi omgås barn og alkohol samtidig. Slik sett føler vi ikke at vi påfører regjeringa noe nederlag ved ikke å stemme for når det gjelder nettopp denne kvelden, men tvert imot at vi er med på å styrke den svake partens stilling i samfunnsdebatten. Så til slutt en stemmeforklaring: Venstre stemmer for Arbeiderpartiet og SVs forslag når det gjelder § 2-5 og § 3-4, for nettopp å skjerme julaften, men vi stemmer ikke for deres forslag til § 3-7, for det oppfatter vi også vil begrense salget av øl i dagligvarebutikker på julaften, som vi da ikke støtter.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-02:
For Venstre er det viktig å påpeke at det viktige tiltaket slik at færre får føflekkreft i Norge, er informasjon og kunnskap om soling generelt. Beskyttelse er viktig, og det er det som kan gjøre at vi ikke inntar topplasseringen i verden når det gjelder føflekkreft. Derfor er det langt viktigere å fokusere på det enn på å pålegge solariebransjen, som tross alt så få er involvert i, og som så få bruker – det er særlig unge – en tyngende restriksjon ved å ha et bemanningskrav. Det er også sånn at særlig en del av de små solariene har en form for betjening i dag som er samlokalisert med andre servicetilbud rundt om i Bygde-Norge, slik som frisørsalonger og andre. Så her er det viktig å få på plass en mye bedre informasjon om konsekvensene av soling og nødvendigheten av å bruke beskyttelse. Her bør nok vi som politikere også stille oss mer åpne for å bistå Kreftforeningen og andre frivillige aktører og organisasjoner med å få ut informasjon. Tilsvarende ser vi hvor viktig jobben Røde Kors gjør for å rekruttere blodgivere er, og det kommer det offentlige til gode. På samme vis kan vi gjøre mye her ved å styrke den informasjonsvirksomheten som de frivillige organisasjonene og pasientorganisasjonene bidrar med til dem som er i risikogruppen.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-02:
La meg først si at Arbeiderpartiets invitasjon til diskusjon om dette er veldig prisverdig. Det er en debatt vi er nødt til å ta, og Venstre støtter fullt opp om det. Men det er viktig å skille mellom det å sette noen i en uheldig rolle og det å tilrettelegge for et mer prinsipielt vern. For Venstres del mener vi at vi har noen strukturelle utfordringer i norsk helsevesen i dag, og særlig i sykehussektoren, som gjør at vi må ta fatt i dem før vi går for langt i å regulere nettopp det vi snakker om i dag. Helseforsikringer er nevnt som en mulighet i dag i Norge. Vi kan se til Skottland, hvor komiteen var på reise i fjor vinter: De har ingen ventelister, og de har heller ikke helseforsikringer. Det gjør at det private markedet i mindre grad får det spillerommet som vi har i Norge i dag gjennom at noen kan kjøpe seg raskere fram i køen via helseforsikringer. Jeg opplever at fritt behandlingsvalg er et svar på nettopp det å avvikle den helseforsikringsordningen vi er i ferd med å utvikle i Norge, og som har fått vokse relativt fritt under den rød-grønne regjeringa. Når det gjelder fritt sykehusvalg, er det også en strukturell utfordring. Når vi snakker om å få informasjon og skape pasientens helsevesen, er det viktig at vi i helsevesenet legger til rette for at pasientene får bli med og ta del i den informasjonsutviklinga som skjer. Fritt sykehusvalg er et godt eksempel på at sykehussektoren i dag ikke er samordnet. Hvis du får en henvisning fra et sykehus i dag, står det ingen informasjon om eller henvisning til fritt sykehusvalg, og det at det offentlige ikke er i stand til å samordne seg, er ikke et tegn på at de er på god vei. Snarere er det sånn at helseforetakene – og særlig sykehusene – prøver å holde på pasientene og ikke veilede videre. Det sier noe om at det er et DRG-system i dag som ikke er i takt med den utviklinga som vi ønsker. Derfor må vi legge til rette for en bedre informasjonsflyt. Fritt Sykehusvalg, helsenorge-portalen og større muligheter for HELFO og Fritt Sykehusvalgs kontor til å legge til rette for en informasjonsplattform som løser dette, oppfatter jeg er viktige tiltak å gå i gang med nå. Også de strukturelle utfordringene som følger av den finansieringsordningen vi har i Norge, og det DRG-byråkratiet som vi er i ferd med å bygge opp i Norge i dag, er strukturelle utfordringer som vi er nødt til å løse før vi går altfor tungt i gang med å regulere de prinsipielle skottene her for dem som jobber vekselvis i det offentlige og det private. Som representanten Ørmen Johnsen var inne på: Da komiteen var i Australia, var det interessant å se hvordan de sluser de private aktørene inn i nabolaget til de offentlige aktørene nettopp for å skape en dynamikk og et volum og kapasitet og attraktivitet – ikke at vi skal gå så langt i Norge at vi skal ha et 30 pst. privat helsevesen, men vi bør nok diskutere mer i Norge hvordan vi skal ha en arbeidsfordeling mellom ulike aktører i helsesektoren.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-02:
Vi har litt ulik motivasjon for å få flertall for det utredningsforslaget som vi behandler her i dag. For Venstres del har vi gående en debatt om å avvikle hele taxfree-ordningen tilsvarende det EU har gjort, og det blir jo en annen debatt enn den som Kjersti Toppe og Olaug Bollestad tar til orde for: å opprettholde en avgiftsfri omsetning av alkohol i Norge. Jeg har litt vanskelig for å se den prinsipielle helsepolitiske versjonen av den debatten, at vi skal ha en ordning med salg av avgiftsfri alkohol i Norge. Det reiser noen prinsipielle spørsmål med hensyn til om det er Vinmonopolet som skal forvalte begge typer salg, både det avgiftspliktige og det avgiftsfrie. Det er nå en del av debatten. Men i et helsepolitisk perspektiv burde en jo ikke gå inn for å ha lavere avgifter på alkoholsalg. Så til den forvaltningsmessige delen av denne debatten. Det er jo en utfordring når Senterpartiet – etter åtte år med samferdselsministeren og etter å ha inngått disse langsiktige avtalene med Travel Retail Norway – har i hvert fall det overordnede politiske ansvaret, at vi ser en stadig sektorisering og statliggjøring av norsk politikk uten at Stortinget er særlig involvert. Når det får slike økonomiske konsekvenser som 30 mrd. kr over noen år, som da går utenom politiske prioriteringer, reiser det en viktig debatt – også forvaltningsmessig. Her synliggjøres den og settes på spissen i en debatt i åpent landskap mellom Vinmonopolet og Avinor, som to statlige aktører. Jeg synes ikke at det tar seg veldig godt ut i offentligheten at vi står her i denne situasjonen. Vi har også sett Vinmonopolet argumentere for at de ikke skal ta de samferdselspolitiske konsekvensene av dette, men at de vil ha et redusert avgiftstrykk på alkohol generelt. Da er vi over i en helt annen debatt. Den helsepolitiske delen utfordrer oss da veldig når det gjelder framtidig avgiftsnivå på alkohol i Norge. Jeg vil anta at denne debatten ikke er over med dagens forslag om å utrede, men for Venstres del er det altså en helhetlig utredning vi ønsker oss, for deretter å kunne ta stilling til om vi skal gå videre med taxfree-salg, om vi skal avvikle hele ordningen, og om vi skal få den samferdselspolitiske delen av dette – med kryssubsidieringen – ut i offentligheten og inn i Stortinget for å ta stilling til dette. Her er det mange debatter i debatten.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-02:
Dette har vært en sak med betydelig interesse, og der det har vært gjort en flott innsats, synes jeg, for å rette Stortingets oppmerksomhet mot de mange barna som sliter i høytider fordi foreldrene har et alkoholkonsum som rammer ungene. Vi har fra SVs side valgt å lytte til den aksjonen som har gått for å verne julaften og sørge for fortsatt stengte pol på julaften. Vi har programfestet at vi ønsket en åpning for at Vinmonopolet kunne ha åpent på noen av disse aftenene i forbindelse med høytider, og det har vi gjort ut fra en vurdering av at det beste forsvaret for en restriktiv alkoholpolitikk er å sørge for at Vinmonopolet har en legitimitet og en popularitet i befolkningen som gjør at det ikke vokser fram støtte til alternativer som vil undergrave monopolordningen. Da mener vi at det er fornuftig å fortsette den kursen som vi har hatt en god stund nå, der det er blitt bygd ut vinmonopol flere steder i landet, og der vi også tilpasser åpningstidene i noen grad til det folk forventer seg fra andre butikker og annen type handel. Men vi mener det er en klok mellomløsning nå å holde julaften unna. Det er en spesiell familiehøytid, det er et viktig signal fra Stortinget å sende også, og vi er derfor glad for at det ser ut som om det kan bli støtte til det forslaget Arbeiderpartiet og SV har fremmet sammen i innstillingen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-02:
Først vil jeg takke forslagsstillerne for at de har fremmet flere gode forslag og tatt opp et spørsmål som er av stor betydning. Antallet tilfeller av føflekkreft i Norge er alvorlig høyt. Det er nødvendig at vi får vite mer om hvorfor, og det er nødvendig at vi styrker forskningsinnsatsen. Det er fortsatt sånn at til tross for mange år med holdningsskapende arbeid, med høy oppmerksomhet rundt solvett, ser vi at det er mange som ikke beskytter seg godt nok. Det er riktig at dette er en kreftform der det er mulig å gjøre en forebyggende innsats, lettere enn for mange andre typer kreft. Jeg er glad for at det i denne innstillingen kommer fram at det nå er bred enighet rundt den 18-årsgrensen som den forrige regjeringen innførte, knyttet til solarier. Men vi har fra SVs side kommet fram til at vi ikke vil støtte Arbeiderpartiets forslag om å innføre betjeningskrav. Vi merker oss at også Helsedirektoratet støtter regjeringens forslag om ikke å gå videre med det kravet. Vi har etter en vurdering av dette kommet fram til at vi tror et sånt betjeningskrav er å gå for langt i forhold til hva som er effektivt for å bekjempe kreft og sørge for fornuftig bruk av solarier. Det handler om at vi skal passe oss for å regulere mer enn det som er nødvendig, ikke gjøre mer enn det vi tror har betydelig effekt. Så skal vi også passe på hvordan vi bruker arbeidskraften vår, og hva slags arbeidsoppgaver vi som storting forlanger at mennesker skal utføre. I tillegg tror jeg at regjeringspartiene har et poeng knyttet til den forskjellen det vil være om vi har solarier som i framtiden forhåpentligvis vil være bedre regulert enn i dag, enn om vi innfører reguleringer som fører til at solarier går over ende og det blir mer soling på – skal vi si – hjemmebasis i framtiden. Derfor mener vi det er viktig at regjeringen ser på andre rutiner for å styrke reguleringen og opprettholde det aldersgrensekravet vi alle nå er enige om. Det vil si at SV vil stemme sammen med regjeringspartiene og Venstre i voteringen over forslagene nr. 1 og 2 i dag. Så ser jeg at det er en liten uklarhet i innstillingen knyttet til forslagene nr. 4 og 5. SV skal stemme for både forslagene nr. 3, 4 og 5, sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Jeg vil si jeg er forundret over at det ikke er mulig å få støtte fra de borgerlige partiene, både i regjering og utenfor, når det gjelder viktige forslag om en forskningsstrategi og få en ordentlig utredning om hvorfor vi ikke har kommet lenger i kampen mot denne kreftformen. Jeg håper det er noe helseministeren likevel vil ta med seg, selv om de forslagene ser ut til å falle i dag.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Det forslaget som jeg fremmer, er jo et forslag jeg står inne for. Min vurdering er at det er Vinmonopolet som er best egnet til å gjøre denne vurderingen, og jeg synes også det er unaturlig å ha prinsipielt et annet forslag når det gjelder Vinmonopolet enn butikkene. Men nå registrerer jeg at Arbeiderpartiet ikke har den prinsipielle forskjellen og mener også at det ikke skal være ølsalg på julaften, og da står jo argumentene til Arbeiderpartiet seg selvfølgelig sterkt.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Svaret på det er ja.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Jeg er opptatt av at hovedlinjene i alkoholpolitikken ligger fast, som også er en del av samarbeidsavtalen som regjeringen har med Kristelig Folkeparti og Venstre. Norge har vel det en kan regne som Europas strengeste alkoholpolitikk. Det mener jeg er riktig, nettopp på grunn av de forholdene som representanten påpeker. Men jeg mener også at det at vi har en såpass streng alkoholpolitikk, er en kontrakt med velgerne, og med befolkningen, om at det er en grense for hvor langt en kan gå i denne type sammenheng, og at den også må oppfattes som rimelig for folk flest. Dessuten mener jeg at vi må jobbe med disse spørsmålene også på andre områder enn bare gjennom disse virkemidlene, for jeg er helt enig i at det samlede alkoholkonsumet i Norge innebærer en betydelig folkehelseutfordring, og det representerer ikke minst en stor utfordring for de barna som vokser opp i familier der en eller flere er rusavhengig.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Formålet med loven er å ha et godt regulert alkoholsalg i Norge for å begrense forbruket av alkohol. Det er viktig, men det er også da viktig å sikre oppslutning om de sterke virkemidlene som vi har i Norge, og Vinmonopolet er et av de viktigste virkemidlene. Jeg mener egentlig at debatten i dag er ganske historisk, for debatten i dag – og også innstillingen fra komiteen – viser at det nå er tverrpolitisk enighet i Norge om betydningen av Vinmonopolet som et alkoholpolitisk virkemiddel. Det hadde det ikke vært hvis ikke vi som lovgivere kontinuerlig hadde latt også Vinmonopolet følge med i tiden. Da er jeg helt overbevist om at den diskusjonen vi hadde hatt i dag, var om vi skulle avskaffe Vinmonopolet som ordning eller ei. Jeg tror det er viktig av og til å løfte blikket og se på de litt lengre linjene og ikke bare se på detaljene i denne typen spørsmål.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Representanten kommer nok til å oppleve at regjeringspartiene og samarbeidspartiene jevnlig kommer til å stemme ned gode forslag i Stortinget som fremmes av opposisjonen, nettopp fordi regjeringen er godt i gang med mye av det som foreslås, og derfor ikke ser behov for å stemme for forslag i Stortinget som allerede er ivaretatt gjennom annet arbeid som regjeringen har igangsatt. Målet for å bekjempe, redusere og drive folkehelsearbeid om kreft er også en del av nasjonal kreftstrategi, som denne regjeringen har besluttet skal følges opp med en egen handlingsplan, som direktoratet nå jobber med. Det er viktig med informasjon, og akkurat når det gjelder representantens spørsmål, tror jeg noe av det viktigste vi kan gjøre, er å gi god informasjon til befolkningen om betydningen av å bruke solkrem. Denne statsråden er generelt for at folk skal unngå å bli røde.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Her ser man at prosessen har ført til at ulike partier har tatt ulike nye standpunkt, og jeg tror vi har funnet en god balanse her. Det partiet som jeg representerer, var imot både aldersgrensen og bemanningskravet. Når er vi for aldersgrensen, men mot bemanningskravet. SV var for begge deler, men de er nå enig med oss. Jeg tror vi har funnet en god balanse i dette, samtidig som vi foreslår gode, alternative tiltak for å kontrollere aldersgrensen. Jeg mener at i et moderne samfunn må det være mulig å se om det finnes andre måter å kontrollere folks alder på enn å ha folk til stede som skal passe på. Jeg synes representanten Lysbakken hadde et veldig godt innlegg, der han trakk fram at vi som politikere av og til må balansere tiltakene vi setter inn, konsekvensene av dem, opp mot effekt.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Det er i høringsutkastet foreslått bl.a. kompetansekrav som vil ha betydning her. Så er det slik at både kommunene og Statens strålevern fører tilsyn og kontroll med solarievirksomheten, og det tilsynet, som representanten selv trakk fram i sitt spørsmål, viser at det også gjennomføres av andre. Så det vil være det viktigste virkemidlet her. Bransjen har selvfølgelig gjennom sine organisasjoner et ansvar for å passe på når det gjelder bransjens eget omdømme på dette området, men det er allerede to offentlige organ som har en dedikert tilsynsmyndighet knyttet til dette, både kommunene og Statens strålevern.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Jeg mener vi har ganske god dokumentasjon på at de sykehuslegene som jobber privat – som jobber ekstra utover den tiden de jobber på sykehusene – ikke jobber mindre på sykehusene enn sine kolleger som ikke jobber privat. Det betyr ekstra kapasitet i en offentlig finansiert del av helsetjenesten, selv om de jobber privat. Arbeiderpartiets representantforslag ville ha fungert sånn at denne kapasiteten hadde forsvunnet. Selv om den i prosent er liten, er den innenfor noen områder et viktig behandlingstilbud til pasientene, som altså ville ha forsvunnet. Alternativet er at disse legene måtte jobbe med noe de kan mindre om, og det synes jeg også er en veldig dårlig idé for pasientens del – at leger kun får mulighet til å jobbe privat ved siden av på områder de ellers ikke jobber med, vil sannsynligvis gå ut over kvaliteten.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Private aktører som har avtaler med det offentlige, har selvsagt også i oppdrag å informere pasienten om dennes rettigheter og muligheter. Det ligger naturlig i de avtalene som de har. Så er jeg litt usikker på premissene rundt det spørsmålet, på hvilken rolle den private aktøren som representanten her viser til, skulle hatt. Men i den grad de har avtaler med det offentlige for å gjøre oppdrag innen det området hvor pasienten ber om hjelp, har selvfølgelig også den private aktøren ansvar for å informere pasienten om pasientens muligheter og rettigheter.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Utviklingen går jo i motsatt retning, at det er færre leger som jobber privat ved siden av det offentlige. Det er en generell utvikling i helsetjenesten som vi også ser utslag av på mange andre områder, leger ønsker å jobbe mer vanlig arbeidstid i motsetning til tidligere. Så er det også sånn at den nye avtalen mellom Spekter og Legeforeningen gir gode muligheter for leger som er ansatt i det offentlige, til nå å jobbe mer i de offentlige sykehusene. Det ønsker jeg, og det har jeg også lagt til rette for både gjennom budsjettforslaget og ved å fjerne aktivitetstaket på de offentlige sykehusene. Jeg ønsker at leger som er ansatt i det offentlige, og som ønsker å jobbe mer, skal ha muligheten til å gjøre det i det offentlige, men jeg har ingenting imot at også leger etter ryddige forhold, avklart med sin arbeidsgiver, eventuelt jobber i bierverv privat hvis de ønsker det. Men først og fremst ønsker jeg at de skal utnytte sin mulighet og kapasitet i det offentlige når alt ligger til rette.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Alkohol er en lovlig vare, men det er ingen alminnelig vare. Det er en vare som medfører skader og problemer. Alkoholholdig drikke påvirker ikke bare brukeren selv, men også familie, venner og andre tredjepersoner og samfunnet generelt. Det er derfor bred enighet om at vi må ta i bruk flere virkemidler for å begrense alkoholkonsumet og gjennom dette redusere skader og problemer som følge av alkoholbruk. Jeg mener det er viktig å sørge for en helhetlig og balansert alkoholpolitikk. Vinmonopolordningen er et av de viktigste alkoholpolitiske virkemidlene. Hovedlinjene i alkoholpolitikken, herunder monopolordningen, skal ligge fast. Vinmonopolets enerett til detaljsalg av sterkere alkoholholdig drikke sikrer kontroll, kontrollert tilgjengelighet til alkoholholdig drikk, og begrenser omsetningen av alkohol. For å bevare en effektiv alkoholpolitikk også på sikt må en ha legitimitet og aksept i befolkningen. Jeg mener at taxfree-ordningen er en del av den alkoholpolitiske totalpakken og kan sies å ha bidratt til aksept overfor de andre alkoholpolitiske virkemidlene, bl.a. relativt høye alkoholavgifter og monopolet. Taxfree-utsalgene på flyplassene drives i dag av aktører som har avtaler om å stå for denne driften. Disse har nylig, under forrige regjering, fått forlenget sin avtale med Avinor fram til 31. desember 2022. I representantforslaget foreslås det at Vinmonopolet skal overta taxfree-salget på norske flyplasser. Det er etter mitt syn ikke hensiktsmessig å beslutte at Vinmonopolet skal overta taxfree-salget på flyplassene nå. Jeg mener at det i dag ikke foreligger et tilstrekkelig grunnlag for å foreta en så vesentlig endring av taxfree-ordningen og ikke minst også av Vinmonopolets oppgaver. En slik løsning reiser en rekke juridiske, økonomiske og praktiske spørsmål. Jeg mener det uansett ikke vil være forsvarlig å beslutte at Vinmonopolet skal overta taxfree-salget uten at alle sider og konsekvenser ved en sånn løsning er nærmere utredet. En overføring av taxfree-salget til Vinmonopolet vil være en vesentlig endring av Vinmonopolets oppgaver, som i dag er begrenset til å tilby avgiftsbelagt alkoholholdig drikk over 4,7 volumprosent i Norge. En utredning av dette spørsmålet må også bl.a. ta opp i seg om en sånn oppgaveoverføring truer grunnlaget for Vinmonopolet. Avslutningsvis vil jeg slutte meg til at det er viktig å sørge for en forsvarlig utforming av taxfree-butikkene, som gir en helt naturlig mulighet til å gå utenom taxfree-butikkene ved ankomst og avreise. Jeg er derfor veldig glad for at det nå foretas konkrete endringer, og jeg forventer at veiene utenom butikkene gjøres tydelige og lett tilgjengelige. Og vi ser nå at det er gjort endringer bl.a. på Gardermoen, sånn at nå oppleves det på en helt annen måte enn tidligere. Jeg vil understreke at det også er viktig at taxfree-butikkene, både ved utformingen av butikkene og i sin løpende virksomhet, sørger for at forbudet mot alkoholreklame og de andre kravene i alkoholloven som også gjelder for taxfree-utsalgene, etterleves.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Jeg mener det er viktig å ha et vinmonopol, og jeg mener det er viktig å ha et godt tilgjengelig vinmonopol. Det har vi i Norge. Det har vi i Sverige. Taxfree-salget og det avgiftsfrie salget i Norge foregår selvfølgelig ikke bare på flyplassene, det er også taxfree-utsalg på båtene. Hvis båter i utenlandstrafikk ikke hadde hatt mulighet til å ha taxfree-salg, tror jeg en del båtruter hadde forsvunnet. Det er også tollfri handel over grensene. Jeg registrerer at Sverige fortsatt har en vinmonopolordning, men de har helt andre importkvoter enn det vi har i Norge.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Alkoholpolitikken i Norge vedtas i Stortinget – det er ikke Vinmonopolet som utformer alkoholpolitikken. Så ligger det til Vinmonopolets styre å drive Vinmonopolet innenfor de lover og regler som Stortinget har vedtatt, ut fra de kravene til økonomisk balanse som styret i Vinmonopolet har.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Jeg har lyttet nøye til debatten og innspillene til dem som står bak dette flertallsforslaget. Hvis det blir vedtatt senere i dag, kommer jeg selvfølgelig til å følge opp det forslaget.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-02:
Den endringen ble vedtatt av Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Hvis en snakker om hovedlinjene i alkoholpolitikken som en del av samarbeidsavtalen mellom Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringen, oppfatter jeg at den består av fire helt sentrale elementer: beholde vinmonopolordningen, beholde reklameforbudet, beholde et fortsatt høyt avgiftsnivå og beholde regulerte salgs- og skjenketider.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-02:
I dag bryter Arbeiderpartiet sitt eget program. I programmet deres står det at Arbeiderpartiet vil «opprettholde vinmonopolordningen og sikre ordningens legitimitet ved å endre loven slik at vinmonopolet kan holde åpent på julaften, nyttårsaften, påskeaften og pinseaften, samt på valgdagen». Jeg mistenker at dette ble skrevet i deres program litt inspirert av Høyres program, som er ganske likelydende på det området. Når nå regjeringen fremmer en lovendring i tråd med våre felles program, stemmer altså Arbeiderpartiet imot. En skulle tro de stemte for regjeringens politikk når den bidro til å oppfylle partiets eget program, men det er nok viktigere å vise at de for en gangs skyld er i stand til å danne et annet flertall enn å levere det de gikk til valg på. Nå er det kanskje ikke verdens største sak om polet har åpent på julaften eller ei. Noen politiske tap er lettere å svelge enn andre. Men jeg savner en god politisk begrunnelse for at akkurat den dagen er mer belastende enn de andre aftenene vi er enige om å holde åpent. Slik jeg ser det, er både nyttårsaften og påsken noe en feirer sammen med barn og familie, men her er det altså greit for Arbeiderpartiet å holde polet åpent. Nå ser det også ut til at Arbeiderpartiet ønsker å stenge for ølsalg på julaften i vanlige butikker, så Arbeiderpartiet har nå blitt partiet for flere ølgardiner. Jeg er ikke sikker på om velgerne til Arbeiderpartiet og SV er enig i en slik politikk, som altså vil begrense ølsalget på julaften i hele landet. Da er det lettere å skjønne Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, som jeg mener inntar en mye mer prinsipiell tilnærming til dette spørsmålet. De er kort og godt uenig i å holde åpent flere av disse dagene og stemmer mot alt. Vi mener hovedlinjene i norsk alkoholpolitikk skal ligge fast. Et av de viktigste virkemidlene er Vinmonopolet. Dagens forbrukere setter pris på den ordningen, og Vinmonopolet fremstår i dag som en faghandel med sterk identitet, en seriøs profil og kunnskapsrike ansatte. Vi vil bidra til å sikre ordningens legitimitet ved å endre loven, slik at Vinmonopolet kan holde åpent på julaften, nyttårsaften, påskeaften og pinseaften, samt på valgdagen. Dagens votering vil vise at vi får 80 pst. uttelling for vårt syn. Alle barn har rett til å leve i rusfrie omgivelser. Her har alle voksne et ansvar, både de dagene Vinmonopolet har stengt, og de dagene Vinmonopolet har åpent.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-02:
Det var innlegget til Torgeir Micaelsen som fikk meg til å ta ordet. Jeg avsluttet mitt innlegg med at alle barn har rett til å leve i rusfrie omgivelser. Der har alle voksne et ansvar. Når det gjelder hvilke dager Vinmonopolet har stengt og når de holder åpent, synes jeg det er veldig spesielt når Micaelsen argumenterer med at man må holde stengt på julaften for at vi skal ha en dag der vi kan reflektere over alkoholbruk sammen med barna våre. Den argumentasjonen er så uprinsipiell, og jeg måtte bare få kommentere det. Jeg mener at om vi skal diskutere alkoholkonsum, må vi gå vekk fra symbolpolitikken og inn i de virkelige problemene i alkoholpolitikken og i alkoholkonsumet. Da må vi ta innover oss grensehandelsproblematikk, smuglerproblematikk og hele bildet. Vi kan ikke la én dag avgjøre dette.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-02:
Norge er blant de landene i verden som har mest føflekkreft. Det er en sykdom det dør flere av enn i trafikken hvert år. Det er en krefttype som vi både kjenner årsakene til, og som vi kan gjøre noe med for å få færre tilfeller av. Noen mener at betjeningskrav i solarier er ett av disse. Jeg tror det viktigste er holdningsendringer, riktig bruk av solkrem og mer moderasjon ved soling og bruk av solarium. Både Sverige og Danmark har avvist betjeningskrav grunnet negative konsekvenser for bransjen og for folkehelsen. Riktig bruk av godkjent solarium og medfølgende økt D-vitaminnivå kan også være positivt for folkehelsen. Dette har jeg stjålet fra en uttalelse fra Unge Venstres landsstyre. 40 pst. av befolkningen bruker solarium én eller flere ganger i løpet av året. Risikoen for uvettig soling vil kunne øke med et betjeningskrav, siden man må forvente en økning i kjøp av solsenger til privat bruk. Det blir fort alternativet når det lokale solariet må stenge. Dette handler ikke om næringspolitikk – dette handler om livets harde realiteter. Hvis det ikke er et solarium der du bor, fordi det har stengt pga. et betjeningskrav, er løsningen gjerne å kjøpe sitt eget. Så er det rørende å høre omsorgen Arbeiderpartiet har for Ipilimumab – det finnes også andre midler som kanskje er enda mer effektive. Vi kan ikke låse oss til det som kom for et par år siden, men det er hyggelig at de prioriterer Ipilimumab. Det kommer også flere andre substanser på markedet, så vi må ikke bare snakke om den. Nordmenn flest kan ikke få nok av sol og varme. Det er greit – hvis man ser ut av vinduet nå, så er ikke det så vanskelig å skjønne. Med vinterblek hud kaster mange nordmenn seg ned på stranden i Syden eller går lange skiturer i sterk høyfjellssol. I tillegg velger noen å ta solarium. Det er hevet over tvil at solarium er nyttig og gir velvære for de fleste som bruker det. Men når det gjelder både soling og solarium, er det noen som overdriver. Det viktigste tiltaket mot overdreven soling og solariebruk er god informasjon og sunn fornuft. Sammen med solariebransjen skal vi finne gode løsninger for adgangskontroll i solarier. Men et krav om betjening vil bety kroken på døren for mange solarier, og det mener vi kan føre til at flere ordner seg på eget vis. Det er bedre å bruke ressursene på å skape bedre holdninger, gi mer informasjon og bedre tilsyn med bransjen. Som i mange andre bransjer er det aktører her som er useriøse. Også i solariebransjen er det rom for sterkere selvjustis. Men vi har kommet til at betjeningskrav ikke er det viktigste i kampen mot kreft.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-02:
Vi kan nok konstatere at siste ordet er ikke sagt om taxfree i denne sal i denne perioden, og nå vet vi jo at det skal komme en utredning, selv om vi stemmer imot. Det er en debatt vi ønsker å delta i. Så skal jeg komme mer tilbake til hva vi mener, da jeg ble utfordret på det av representanten Lysbakken. Men først av alt vil jeg gi honnør til Rasmus Hansson, som er den som har den mest prinsipielle tilnærmingen i saken og trekker konsekvensene av en del av argumentene som andre fremmer. Det skal han ha honnør for, selv om jeg ikke er enig med ham. Det er en del partier som har beveget seg noe i denne saken. Blant annet var det et sentralstyremedlem i Venstre som rett før valget sa: «I dag er ikke noe ønske i Venstre om å fjerne taxfreesalget. Det er en ordning som mange mennesker åpenbart setter pris på. Gevinsten ved å ta det bort er antagelig mye mindre enn opplevelsen av ulempe». Kristelig Folkeparti, derimot, tok allerede før valget til orde for å se på organiseringen av taxfree, noe de i dag følger opp. Når det gjelder de rød-grønne, er denne saken mye mer interessant. SV var det partiet som i regjering var med og økte vinkvoten og la til rette for mye av den salgsveksten i taxfree vi har sett de siste årene. De er nå skeptiske til hele ordningen, og vil la Vinmonopolet overta salget. Arbeiderpartiets Marianne Marthinsen uttalte i Aftenposten rett før valget i fjor at Arbeiderpartiet er fornøyd med dagens ordning: «Taxfreesalget er en viktig inntektskilde for flyplassene, og et veldig godt etablert konsept.» For Arbeiderpartiet var ikke alkoholaspektet viktig. Det var behovet for flyplassfinansiering som var argumentet. Men de var tydelige: Taxfree-ordningen skal ligge fast. Senterpartiet velger sammen med sine rød-grønne venner å beklage at Avinor i 2012 forlenget avtalen med TRN ut 2022. De styrte selv Samferdselsdepartementet i 2012. komitéinnstillingen antyder de i en merknad at myndighetene forsøker å «skjule» storsamfunnets vilje til å opprettholde småflyplasser gjennom avgiftsfritt alkoholsalg. De antyder altså at dette er noe som skjer i det skjulte. I så fall er det en dekkoperasjon Senterpartiet ikke fikk øye på da de i åtte år styrte Samferdselsdepartementet. Jeg har all respekt for at partier følger opp sin partilinje i denne saken, men jeg undrer meg litt over den snuoperasjonen denne saken representerer for de rød-grønne partiene. Det er uansett interessant å se hvor kritiske de rød-grønne partiene åpenbart er til den politikken de selv førte i regjering. Inntil videre kan vi konstatere at taxfree-ordningen fortsetter som før, men med nødvendige tilpasninger innen dagens regelverk som sørger for at flypassasjerer slipper å balansere mellom spritflasker på vei til og fra flyet. Dette er endringer SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet kunne gjennomført da de selv satt ved roret. Så ble vi utfordret av Lysbakken på hvordan vi ser for oss dette i fremtiden. Vår politikk er å fortsette dagens ordning, med de tilpasningene som allerede er gjort ved at folk kan gå til flyet utenom taxfree-butikken.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Det er bemerkelsesverdig at representanten Stensland, representanten Wilhelmsen Trøen og representanten Nesvik er mer opptatt av Arbeiderpartiet og vårt partiprogram enn sitt eget – og viktigheten av denne saken. Hvis man skal begynne å saumfare partiprogram, og hva man har sagt i valgkampen, kan man f.eks. forundre seg over at Høyre ikke foreslår å utvide åpningstidene til kl. 22 for salg av alkohol i butikk, som det står i deres partiprogram, eller som i Fremskrittspartiets partiprogram, der man foreslår å avvikle hele vinmonopolordningen – og under hele valgkampen ble det utdelt «buttons», der det sto: «Øl blir billigere med FrP». Nå er sannheten en litt annen, og realitetene har vel kommet inn over Fremskrittspartiet også etter at de kom i regjering. Det å skille på disse dagene er ikke umulig for Arbeiderpartiet. Vi er et åpent, lyttende og lærende parti hele tiden. Vi tar til oss innspill, og det er ikke sånn at hvis man har vedtatt noe i partiprogrammet, er det hugget i stein. Man har demokratiske organer, som f.eks. gruppemøter, og det kan behandles i landsstyrene til Arbeiderpartiet. Politikken kan jo ikke være statisk, den må hele tiden være i utvikling. Vi mener at det er en forskjell på julaften og andre dager – og med en politisk begrunnelse. Jeg mener det er viktig å ha en sterk markeringsdag. Det stemte jeg også for på Arbeiderpartiets landsmøte. Jeg mener det er viktig å tydeliggjøre at det er forskjell på enkelte dager. Jeg tror det er en oppfatning blant Arbeiderpartiets velgere, men også blant folk der ute, at det er en forskjell. Selv om man feirer og markerer påskeaften, er det en stor forskjell på julaften og på påskeaften, og det er en vesentlig forskjell på nyttårsaften og på julaften. Det å holde av én dag når det faktisk er så mange som sliter, når det er så mange som har et alkoholproblem, og når så mange barn opplever mye de aldri skulle ha opplevd, synes jeg faktisk er greit. Når vi får så gode og så tydelige innspill på det, er faktisk Arbeiderpartiet pragmatisk nok til å kunne endre standpunkt eller endre mening.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg vil først benytte anledningen til å takke saksordføreren for godt og grundig arbeid. Føflekkreft er en av de kreftformene som virkelig kan forebygges. Det er vi – solrike Norge – og Australia som ligger på toppen i denne forekomsten. Det er ganske utrolig at 1 500 av 1 700 tilfeller årlig er mulig å forebygge. Vi i Arbeiderpartiet mener at helsetilstanden til unge og unges høye rate innenfor denne kreftformen spiller en så viktig rolle at vi vil gå drastisk til verks, mer drastisk enn enkelte andre parti. Vi var inne på hva man har lovet, og hva man har gått til valg på. Det er gledelig at flere partier etter valget har sluttet opp om aldersgrensen og nå er enige om at det skal være slik. Det er derfor underlig å høre representanten Wolds resonnement om at han i frykt for at flere skal spleise på solseng, vil at 18-års aldersgrense overholdes. Da må han være for å fjerne 18-års aldersgrense, for realiteten må jo være at det er de under 18 som spleiser på solsenger. Det er jo ikke slik at fordi man innfører betjening på solarium, blir de over 18 jaget. Det vil føre til at de får bedre veiledning, at man får god veiledning på riktig soling, på forebygging og på tid tilpasset hver enkelt, for vi er alle veldig forskjellige. Det arbeidet vi har gjort i komiteen nå og de faktaene vi har hentet inn, viser at om lag 40 pst. har en eller annen form for betjening. Nok en gang, i sak nummer to fra helsekomiteen, legges næringsperspektivet til grunn i en så viktig og avgjørende sak for å forebygge kreft, som er så alvorlig for den enkelte, for familien og dem det rammer. Det er for meg ikke uforståelig, men det framstår som litt merkelig. Det vil også være, hvis man ser på næringsaspektet av dette, å straffe de ansvarlige ikke å pålegge mindre aktører de samme kravene og de samme spillereglene som dem som faktisk har betjening, og de som gir sine ansatte opplæring, ikke bare i hygiene. Vi har snakket om smittefare de siste dagene, helseministeren har opptil flere ganger på radioen debattert viktigheten av godt renhold og også det å gi gode råd til hver enkelt. Til slutt vil jeg bare understreke at vi i Arbeiderpartiet i vårt alternative budsjett har lagt inn 110 mill. kr til medisinen Ipilimumab, fordi vi mener at det ikke er forsvarlig som det er i dag. Det blir feil å si at det ikke er forsvarlig, men vi er skeptisk til de totale kostnadene og er redd for at de kan overstige anslagene, og at det blir veldig kostbart når de legges som en del av den totale økningen innenfor sykehusrammen. Derfor har vi lagt på 110 mill. kr ekstra, i tillegg til den store økningen vi har til behandling i helsevesenet hvert eneste år.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Det vil jeg veldig gjerne, president.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
I dag stemmer flertallet, bestående av bl.a. Høyre og Fremskrittspartiet, ned Arbeiderpartiets forslag om en utredning om mer forskning og en strategi for å forebygge, for å endre holdninger og for å få ned dødeligheten av føflekkreft. Det er nærliggende å tolke det dit hen at helseministeren og disse partiene har en strategi og har mer enn nok kunnskap i saken. Derfor er mitt spørsmål til helseministeren: Hva er det beste forebyggende tiltaket for å forebygge føflekkreft?
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg takker helseministeren for svaret. 19 av de 23 aktørene som leverte merknader i høringen til Helse- og omsorgsdepartementet, sa bl.a. at de var for kravet om betjening. Der var aktører som Kreftforeningen, Legeforeningen, tre av fire sykehus og LO, for å nevne noen. Når man i denne debatten har vist til andre tiltak – helseministeren sa jo også selv at flere av disse aktørene var positive til andre tiltak – kan helseministeren nevne tre konkrete tiltak for meg, som han vil prioritere i stedet for bemanningskravet?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg skal prøve å oppklare hvorvidt et flertall i Stortinget ønsker å stenge butikkene for salg av øl på disse dagene. Det er ikke stortingsflertallets mening. Jeg foreslår at vi trekker ny § 2-5 og § 3-7 tredje ledd, og at vi da står igjen med et alternativt tredje ledd. Og vi har diskutert, i samråd med Stortingets administrasjon, at dersom en trenger ytterligere presiseringer av lovhjemmelen, vil det komme fram mot andre gangs behandling. Det er helt klart stortingsflertallets intensjon at den endring som skal foretas, utover det regjeringen har foreslått, er at ordene «og julaften» skal tilføyes i § 3-4 tredje ledd – altså at Vinmonopolet skal ha utsalgene stengt søn- og helligdager, 1. og 17. mai og julaften. Så beklager vi at det ble litt fram og tilbake. Jeg vet ikke helt hva som har skjedd her, for å være helt ærlig, men hvis det er slik at flere har oppfattet dette underveis i behandlingen i komiteen og ikke gitt beskjed om det, synes jeg kanskje det er litt rart, men det skal vi ta på vår kappe. Dette har i alle fall vært stortingsflertallets intensjon. Det leder meg over til en kort kommentar til slutt. Hvorfor er dette viktig? Jeg synes ikke vi skal overdrive og tro at alkoholkonsumet kommer til å gå kraftig ned eller at man bremser det kraftig ved å holde Vinmonopolet stengt julaften. Det tror jeg ikke det er dekning for å si – i alle fall ikke uten videre. Det denne debatten har vist, er at ordenes makt, debatten og folkelig engasjement kan bidra til at den får en symbolsk kraft. Når folk spør hvorfor Vinmonopolet er stengt på julaften, går det an å si at det Stortinget ønsket å si med det, var at én dag i året går det an å ha en diskusjon om at det er mange i dette landet som drikker for mye. Det går ut over unger og familier. Derfor synes vi det er den viktigste begrunnelsen for at Vinmonopolet fortsatt kan holde stengt på julaften, men at de andre forslagene kan gå fordi et moderne samfunn har behov for å tilpasse også institusjoner som Vinmonopolet til en mer moderne tid, hvor tilgjengelighet er et viktig poeng. Derfor kommer vi til å stemme på den måten vi gjør, og håper med dette at ting er klarlagt.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Vi kan godt ta en diskusjon om realiteter. Jeg er blant dem som mener at en kraftig økning i taxfree-kvoten selvfølgelig er et mye større bidrag til at norsk alkoholpolitikk blir utfordret, enn at man åpner for noen aftener. Jeg innrømmer gjerne at det står i partiprogrammet til Arbeiderpartiet at vi skal ha åpent på alle disse aftenene. Men hvis det er noen som har stemt på Arbeiderpartiet bare av den grunn, og som mener at dette er en avgjørende og viktig sak der vi har sviktet, får de ringe til meg, så skal jeg forklare dem hvorfor vi har kommet til det standpunktet. Jeg vil bare minne om det er mange andre saker der flere av dem som har hatt ordet her, burde gått litt stillere i dørene med hensyn til hva som faktisk er lovet, og hva som er levert – saker av langt mer alvorlig karakter enn at Vinmonopolet faktisk fortsatt ikke får holde åpent på julaften. Men det var ikke derfor jeg tok ordet. For sikkerhets skyld: Fram til voteringen tror jeg vi sier som så at det kun er § 3-7 vi trekker, og at vi beholder § 2-5 og § 3-4 fra mindretallet i tilrådingen, og så skal finne ut av dette fram til votering.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg vet ikke om helseministeren misforstår med vilje, eller om han ikke helt forstår hva vi skriver. Jeg pleier å bruke det eksempelet at hvis en lærer underviser en klasse, tror jeg de fleste ville ha syntes det var rart om den samme læreren tok seg betalt for ekstraundervisning på kveldstid i den samme klassen. Dersom læreren ville drive ekstraarbeid og undervise andre elever som han ikke ser til daglig, er det selvfølgelig helt uproblematisk, og det er litt det samme vi er på jakt etter her. Jeg forstår at det er et vanskelig skille, og at det er en vanskelig og krevende avveining. Men det vi egentlig snakker om, er hvorvidt det er rimelig at helsepersonell som ser en spesiell pasientgruppe på dagtid, mot betaling kan gjøre det samme for den samme pasientgruppen på kveldstid. Det er altså ikke noe forbud mot bierverv generelt vi foreslår. Jeg registrerer at helseministeren sier at han er for et økt samspill – og det er jeg også – mellom private ideelle, private kommersielle og det offentlige. Men jeg vil likevel spørre ham: Mener han at det han nå foreslår – det økte samspillet – kan få disse konsekvensene som jeg har beskrevet?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Det er fristende å kommentere det, men jeg vil over til et annet fenomen. En pasient har sett en lege som sier at pasienten har behov for videre behandling. Pasienten får beskjed om at det på sykehuset som er i hans nærområde, er – la oss si – åtte ukers ventetid. Pasienten synes at det er for lenge å vente, og finner på Internett en privat aktør som tilbyr dette dagen etter, eller i løpet av noen dager. Hvilken plikt synes helseministeren at en privat, kommersiell aktør i dette tilfellet har til å opplyse pasienten om – ved konsultasjon – at pasienten f.eks. ved å reise en tog- eller flytur kan få utført nøyaktig den samme operasjonen eller behandlingen, uten å måtte betale av privat lomme? Og hvis denne informasjonen ikke kommer fram til pasienten, hva slags ansvar mener helseministeren at f.eks. en slik privat aktør har overfor pasienten og overfor samfunnet?