Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-04-28:
Konsulentbyrået DAMVAD har på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet analysert det fremtidige behovet for avansert IKT-kompetanse i Norge. Rapporten viser, som også interpellanten peker på, at behovet særlig vil øke i privat tjenestesektor. I offentlig sektor blir det også et økende behov innenfor sikkerhet, helse og utdanning. Som representanten Marianne Aasen viser til, kan dette medføre at Norge mangler folk i én av fire IKT-jobber i 2030 i verste fall. Dette kan utgjøre en mangel på opp mot 10 000 personer. Den store omveltningen vi har sett i oljebransjen de siste årene, viser hvor krevende det er å stipulere langsiktige behov. Fagpersoner som tidligere søkte seg til oljenæringen, kan nå i større grad enn tidligere vende seg mot IKT-relaterte arbeidsoppgaver i andre deler av arbeidslivet. Dette kan, midt i alt det negative med det, også ha en positiv side. Det kan gi grobunn for ny innovasjon og omstilling og bidra til å skape nye arbeidsplasser i Norge. Jeg er opptatt av at norsk arbeidsliv skal ha god tilgang på IKT-kompetanse, slik at vi kan dra nytte av de fremtidige mulighetene som teknologiutviklingen gir i alle deler av samfunnet. Dette krever et målrettet arbeid, og det krever at vi også vurderer en rekke virkemidler på utdanningsnivå. Regjeringen vil følge opp både i grunnopplæringen, høyere utdanning, forskning og overfor arbeidslivet. Vi må starte med å endre kulturen for realfag, slik at flere elever får faglige forutsetninger til å velge IKT- og teknologifag i høyere utdanning. God kunnskap i matematikk og andre realfag er et viktig grunnlag for å kunne nyttiggjøre seg av alle mulighetene som IKT gir. Regjeringen arbeider derfor med en ny realfagstrategi. Alle barn og unge må få oppleve gleden av å mestre realfagene. Matematikk må ikke oppleves som en barriere for å lykkes i videre utdanning. Samtidig må vi også gi høyt presterende elever bedre muligheter til å realisere sine evner i realfag. Jeg har også merket meg det frivillige initiativet som representanten Aasen nevnte, nemlig Lær Kidsa Koding, som bl.a. jobber for at elever skal forstå og beherske sin egen rolle i det digitale samfunnet. Tiltaket kan bidra til økt rekruttering til IKT-fagene og bedre forståelse av hvilken betydning IKT-utviklingen kan ha i arbeidsmarkedet. DAMVADs rapport viser at vi har over 150 studietilbud som gir avansert IKT-kompetanse på bachelor- eller masternivå. Tilbudene er spredt på 23 utdanningsinstitusjoner og fordelt over hele landet. Et flertall av disse IKT-studiene er rettet mot tekniske kvalifikasjoner som gjerne oppnås gjennom informasjonsteknologistudier eller ingeniørutdanninger. I tillegg tilbys IKT-studier som har mer fokus på tverrfaglighet. Dette kan f.eks. være kombinasjoner mellom IKT og design, IKT og helse og IKT og sikkerhet. DAMVADs rapport peker på at det er ønskelig med økt oppmerksomhet også på slike tverrfaglige tilbud. Kunnskapsdepartementet detaljstyrer ikke – og bør heller ikke gjøre det – hvor mange studietilbud som universiteter og høyskoler tilbyr på IKT-området. Det er institusjonene som har ansvar for å dimensjonere studietilbud i tråd med nasjonale og regionale behov og institusjonens egen profil, prioriteringer og ressurser. Vi forutsetter at institusjonene samarbeider aktivt med bransjen og arbeidslivet når kapasiteten og studietilbud innen IKT blir utviklet. Råd for samarbeid med arbeidslivet vil her være en viktig samarbeidsarena. Det er også nødvendig å samarbeide om etter- og videreutdanning som kan bidra til at arbeidsstyrken får en stadig oppdatert kompetanse innen IKT. I den forbindelse er også basiskompetanse i arbeidslivet, BKA, verd å nevne. Jeg vil oppfordre både private og offentlige aktører til å profilere seg selv mer aktivt i studentmiljøene for å motivere flere til å søke en IKT-utdanning. Kanskje også enkle ordninger som traineer og sommerjobber kan være aktuelle virkemidler. DAMVADs oversikt over studietilbud viser at vi nasjonalt har bygget ut et bredt tilbud i avansert IKT-kompetanse i høyere utdanning. Institusjonene bør derfor være godt rustet til å øke opptaket av studenter dersom arbeidslivet etterspør en slik kompetanse. Meldingen om struktur i høyere utdanning, som nå ligger til behandling i Stortinget, vil også medføre at fagmiljøer i IKT blir større og sterkere. Robuste og bærekraftige fagmiljøer er særlig viktig på et fagfelt som er i løpende endring, og der nye former for studietilbud stadig må vurderes fordi teknologi skaper nye muligheter. Viktige utfordringer fremover synes å være å rekruttere flere studenter til utdanningene og motivere flere studenter til å fullføre studiene. Tall fra Samordna opptak viser at det de siste årene har vært en økning i søkningen til informasjonsteknologi og matematikk. Nye tall for 2015 viser en økning i antall førstevalgsøkere på over 17,5 pst. på dette området. Det er nå totalt 3 473 førstevalgsøkere til informasjonsteknologi. Det gir institusjonene muligheter til å øke opptaket på utdanning i samsvar med tilrådinger i DAMVAD-rapporten. Det er nå 2,2 søkere per studieplass i informasjonsteknologi. Økt konkurranse om studieplasser bidrar til høyere inntaksnivå og derved mulighet for at flere fullfører raskere. I den kommende kvalitetsmeldingen om høyere utdanning vil Kunnskapsdepartementet også nøye vurdere tiltak som kan bidra til at flere studenter i høyere utdanning fullfører et studium på normert tid. I DAMVAD-rapporten ble et stort behov for flere ph.d.-kandidater, altså doktorgradskandidater, innen IKT vektlagt. Dette er et behov som også er pekt på i andre rapporter. Kunnskapsdepartementet fordelte i 2015 derfor 30 nye rekrutteringsstillinger for å følge opp MNT-fagene, med særlig vekt på IKT. Regjeringen har nettopp lagt frem en handlingsplan for høyere utdanning og forskning som Stortinget har sluttet seg til. I langtidsplanen omtales IKT som en muliggjørende teknologi. Utviklingen av muliggjørende teknologier bidrar til nye løsninger som kan tas i bruk på de aller fleste samfunnsområder. Samtidig skal muliggjørende teknologier bygge opp under de øvrige prioriteringene i langtidsplanen. Regjeringen vil følge opp prioriteringene i langtidsplanen i årene som kommer. Det er også utviklet en egen nasjonal FoU, forskning- og utviklingsstrategi, for IKT som danner grunnlaget for videre satsinger. Digitalisering i arbeidslivet, i både privat og offentlig sektor, går raskt. Vi skal med varsomhet spå i hvilken retning og med hvilke konsekvenser teknologien endrer samfunnet vårt. Vi vet at teknologiske fremskritt vil få stor betydning for alle yrkesgrupper, og vi vet at arbeidsmiljøet stadig er i endring. Et kunnskapsbasert samfunn og næringsliv som skal konkurrere internasjonalt, avhenger av en arbeidsstyrke som er i stand til å utvikle stadig mer effektive og innovative produksjonsprosesser. Dette er også et viktig poeng, støttet opp under av produktivitetskommisjonens første rapport. Regjeringen vil derfor legge til rette for at vi får både flere eksperter innen IKT samt personer med tverrfaglig kompetanse. Dette vil også bli et tema i meldingen om IKT-politikken som kommunal- og moderniseringsministeren vil fremme for Stortinget i løpet av 2016. Jeg ser frem til å jobbe videre med dette feltet.