Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-12:
Straffegjennomføring med elektronisk kontroll har nå vært praktisert i Norge i elleve år, og erfaringene med denne gjennomføringsformen er i hovedsak positive. Evalueringen har vist at EK ivaretar hensyn til den domfelte, de pårørende og samfunnet i større grad enn ved bruk av fengsel for denne kategorien domfelte. Domfelte som gjennomfører straff med elektronisk kontroll, kan beholde arbeidet og boligen sin, ivareta eventuelt forsørger- og omsorgsforpliktelser og unngå å belaste familie, venner og velferdssystem. De som gjennomfører dommen i sin helhet med elektronisk kontroll, EK, slipper de negative konsekvensene av et fengselsopphold som f.eks. negativ påvirkning fra andre domfelte, rekruttering til kriminelle miljøer og risikoen for isolasjon. Bruddprosenten på EK er lav, og sannsynligheten for tilbakefall til kriminalitet for domfelte som har gjennomført straffen med EK, er lavere enn for domfelte som har gjennomført straffen i fengsel. Jeg er derfor fornøyd med at justiskomiteen slutter seg til regjeringens forslag om utvidelse av gjennomføringstiden for denne straffegjennomføringsmåten til seks måneder. Videre er jeg også fornøyd med at justiskomiteen nå slutter seg til å åpne for at varig soningsudyktige domfelte kan gjennomføre straff med elektronisk kontroll. For den enkelte alvorlig syke domfelte er straffegjennomføring i hjemmet den eneste måten en kan få gjennomført straffen på. Det er svært uheldig at enkelte av disse gis gjentatte soningsutsettelser eller straffeavbrudd og går fritt i samfunnet uten kontrolltiltak helt til dommen blir foreldet. Muligheten til EK vil bidra til at straffen faktisk blir fullbyrdet, og at den domfelte kontrolleres og følges opp av kriminalomsorgen. Jeg er også glad for at justiskomiteen slutter seg til forslaget om å hjemle bruk av digitale løsninger for å kontrollere vilkår for EK. Dagens fotlenke gir kun informasjon om hvorvidt domfelte befinner seg i hjemmet til fastsatt tid eller ikke, men ikke domfeltes lokasjon ved unnvikelse eller vilkårsavbrudd. Selv om bruddprosenten på EK er lav, vil det i enkelte tilfeller, og særlig med de nye målgruppene som vi utvider med i dag, kunne være nødvendig med kontrolltiltak ut over det som er mulig med dagens fotlenker. Forslaget er også godt balansert med hensyn til personvern. EK skjer etter søknad fra domfelte selv, slik at bruk av f.eks. sporingsteknologi ikke kan påtvinges den domfelte. Kontroll ved sporing kan kun besluttes så langt det er nødvendig av sikkerhetsmessige årsaker og kan kun aktiveres ved brudd. Sporingsdata skal slettes når straffegjennomføringen er avsluttet – med mindre domfelte har brutt vilkårene og opplysningene derfor må brukes i en bruddsak. Jeg registrerer at medlemmene fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, som støtter forslaget i proposisjonen, har merket seg at regjeringen ønsker å legge ned flere fengselsplasser med lavere sikkerhet med det resultatet at flere straffedømte må overføres til fengsel med høy sikkerhet. Jeg mener at ressursene må brukes mest mulig effektivt i kriminalomsorgen. Nedleggelsene av plasser med lavere sikkerhet har bakgrunn i prognoser fra Kriminalomsorgsdirektoratet, som har vist en overkapasitet på fengselsplasser med lavere sikkerhetsnivå, mens vi trenger flere med høyere sikkerhetsnivå. Overkapasiteten skyldes hovedsakelig økt kapasitet på EK. Regjeringen har med dette sett et mulighetsrom for å omprioritere bruk av fengselsplasser med lavere sikkerhetsnivå til økt bruk av EK. Samtidig vil man også få frigjort ressurser til å satse mer på høyere sikkerhetsnivå. Det trenger vi fordi det er flere som f.eks. får forvaringsdommer. Dette er svært ressurskrevende plasser, og det er der vi har de store utfordringene også med isolasjon, som vi er nødt til å ta tak i.