Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 1999-12-09:
Kommunikasjonar er, som fleire før meg i dag har vore innom, ein svært viktig faktor for utviklinga av næringslivet. Gode kommunikasjonar ligg òg i botnen for ei vellukka distriktsutvikling og busetjing over heile landet. Det er difor eit svært viktig budsjettområde vi debatterer no. Samferdslebudsjettet for år 2000 er eit stramt budsjett. Det kan vi lese ut av budsjettproposisjonen frå Regjeringa, som også fleire stader har peika på dei mange utfordringane og oppgåvene som framleis er uløyste i samferdselssektoren. Også i budsjettet for år 2000 har samferdselssektoren teke sin store del av kostnaden med å få til eit statsbudsjett som ikkje skal ha negativ innverknad på renteutvikling, på sysselsetjing osv. På vegsektoren ligg det store bindingar på grunn av tidlegare igangsette prosjekt. Dette har vore situasjonen dei siste åra og vil også vere det enno nokre år framover. Dette medfører at innsatsen i anleggsverksemda i hovudsak blir å fullføre igangsette anlegg. Eg er glad for at budsjettavtalen med Arbeidarpartiet gav som resultat at samferdsle fekk noko større løyvingar. Auka midlar til investering for riksvegar har fleirtalet fordelt på anlegg som blir drivne lite rasjonelt eller har stoppa opp på grunn av manglande løyvingar. Etter mi meining er dette den mest fornuftige måten å bruke desse ekstra midlane på. Målet må vere å drive anlegga på ein rasjonell og effektiv måte. Urasjonell drift fører til fordyring av prosjekta, og det er berre å slå fast at det også i år 2000 vil vere fleire prosjekt som framleis blir drivne urasjonelt. Budsjettet for 2000 er det tredje budsjettet i denne fireårsperioden. Oversiktene over fordelinga av riksvegmidlar på ulike fylke og også fordelinga av midlar på ulike stamvegruter viser klart at det blir skeivfordeling i høve til den prosentvise fordelinga som var intensjonen i vegplanperioden. Eit fleirtal i komiteen har peika på at det er viktig at intensjonane i Norsk veg- og vegtrafikkplan blir følgde opp, og ber derfor om ei utjamning av oppfyllinga av midlane så langt dette lèt seg gjere utan at det fører til auka grad av urasjonell anleggsdrift. I budsjettproposisjonen står det: «Det har i de senere årene ikke vært mulig å opprettholde vegkapitalen med de vedlikeholdsbevilgninger som har vært stilt til rådighet.» Dette er ei skildring av realiteten. Dårleg vedlikehald skapar vanskar for næringslivet, fører til stor slitasje på køyretøy og medfører ofte direkte fare for liv og helse. Eg synest det er ille at dette skal vere situasjonen. På jernbaneområdet viser tala for 1998 at persontrafikken med jernbane har auka, medan det var ein nedgang på godstransportområdet. For jernbanen viser analysar at det er trong for ei vesentleg satsing på vedlikehald for å kunne oppretthalde ein tilfredsstillande transportstandard på eksisterande jernbanenett. Eg deler Regjeringa si vurdering at drift og vedlikehald må få fyrsteprioritet i 2000. Dette er m.a. ein viktig føresetnad for at dei krengjetogrelaterte investingstiltaka på Sørlands-, Bergens- og Dovrebanen skal få full effekt. På jernbanesida er det gledeleg å kunne konstatere at krengjetogsatsinga har fått god mottaking, og det same kan òg seiast om trafikktala for Gardermobanen. Også på enkelte av budsjettkapitla for Fiskeridepartementet vart det påplussingar i budsjettavtalen med Arbeidarpartiet. Påplussinga opnar for auka innsats på områda hamner og fyr- og merketenesta. På hamnesida er det utarbeidd ei rekke lokale, kommunale og fylkeskommunale planar. Mange av planane for hamneutbygging er svært viktige for fiskeria og næringsutvikling knytt til dette. Dei auka midlane er det difor svært god bruk for. Elektroniske kart, lostenesta, fyr- og merketenesta er viktige verkemiddel for å sikre trygge tilhøve for sjøtrafikken langs kysten. Sjølv om budsjettavtalen gjev rom for auka innsats, er trongen for meir midlar både på vedlikehaldssida og utbyggingssida med omsyn til fyr og merke framleis stor. Dette er område som bør ha høg prioritet. Det er jo slik at kvar gong vi opplever ei ulukke på sjøen, blir vi minte om verdien av å ha ei godt merkt lei. I budsjettinnstillinga i fjor bad komiteen departementet leggje til rette for at det skulle bli føreteke ein gjennomgang av kvaliteten i fyrtenesta. Eg har merka meg at denne gjennomgangen er gjennomførd, og reknar med at dette blir lagt fram for Stortinget i eigna form.