Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Det er noe fascinerende ved å høre på Fremskrittspartiets talsperson, som skal løfte fram at den store seieren i budsjettforhandlingene er at Fremskrittspartiet på Stortinget sammen med Kristelig Folkeparti klarte å stoppe et gebyr som Sylvi Listhaug som justisminister foreslo å innføre. Hvis det er den nye seiersstrategien til Fremskrittspartiet, at regjeringen foreslår dumme tiltak som i etterkant blir stoppet i Stortinget, er det en ny parlamentarisk metode, for dødsgebyret er det faktisk tre Fremskrittsparti-statsråder som har kjempet for. Men heldigvis, til slutt sa Stortinget nei til den typen gebyrer. Det som er ganske utrolig i det reviderte nasjonalbudsjettet, er det som ligger inne på forsvar, for igjen har man ikke klart å konkludere i forsvarspolitikken. Egentlig skulle man konkludert i forsvarspolitikken for to år siden, i langtidsplanen. Så utsatte man landmakten – Hæren og Heimevernet – og sa at det skulle man komme tilbake til i en egen landmaktutredning. Så kom man tilbake til det i fjor høst. Man klarte ikke å konkludere i fjor høst, man utsatte viktige beslutninger til i vår, til revidert nasjonalbudsjett. Men hva skjedde så? Jo, man klarer ikke å konkludere her heller, man utsetter det igjen til statsbudsjettet til høsten. Da har det gått over to år siden man egentlig skulle hatt en langtidsplan for Hæren og Heimevernet, og man har ennå ikke konkludert. Det er en særdeles slett måte å behandle landets beredskap på, og det er under halvannet år til regjeringen på nytt skal legge fram en langtidsplan, uten at man har fått vedtatt den forrige. Noe sånt har aldri før skjedd når det gjelder norsk forsvarspolitikk, at man ikke klarer å konkludere på de mest vesentlige tingene. I vårt reviderte nasjonalbudsjett er vi veldig klare. Vi mener at det er helt avgjørende at man har en god helikopterberedskap i nord. Vi mener det er uforsvarlig det regjeringen legger opp til, at politiet ikke lenger skal kunne ha bistand av helikoptre hvis det skjer en krise i Nord-Norge. Det er regjeringens svar. Vi mener det er uansvarlig av regjeringen at de ikke styrker Heimevernet, når Riksrevisjonen er så tydelig som de er på at Heimevernet i dag ikke klarer å løse sine grunnleggende oppgaver når det gjelder objektsikring. Derfor legger vi inn mer penger til Heimevernet, ikke den sultefôringen som regjeringen gjør. Derfor styrker vi også Hæren, og vi legger opp til en investeringsplan når det gjelder å investere i stridsvogner. Norge som land trenger en velfungerende landmakt, vi trenger en kapasitet til å ta vare på vår egen sikkerhet og vår egen beredskap. Derfor er det uansvarlig det regjeringen gjør når det gjelder forsvar. Vi styrker også politiet med over 100 mill. kr. Vi ser den krisen vi har her i Oslo. Det trengs mer ressurser. Vi ser hvordan helt sentrale ledere i politiet i Oslo kritiserer den såkalte nærpolitireformen, politireformen, hvordan det har svekket politiets operative kapasitet her i byen, og man opplever det samme i hele Norge når man reiser rundt, at det er store utfordringer for politiet med hensyn til å løse grunnleggende beredskapsoppgaver. Derfor løfter vi inn 100 mill. kr der. Dessverre går revidert nasjonalbudsjett inn i et kjent mønster på et annet område også, for regjeringen sier at man ønsker å redusere antall steder man kan få pass i Norge, med rundt 80 plasser. Og det er ikke bare på små steder, det er også byer som Kongsberg som ikke lenger skal ha passkontor – da må man dra til Drammen. Man snakker om at man skal styrke politiet gjennom en nærpolitireform, men det som i praksis skjer, er at det blir dårligere tjenester nær folk, det blir mer byråkratisering. Den veksten som vi har sett i politiet som er størst, har vært i Politidirektoratet, en helt feil prioritering fra dagens regjering. Sentralisering hadde jeg ventet med Fremskrittspartiet og Høyre i regjeringskontorene. Men det jeg ikke hadde ventet, er den avgiftspolitikken som vi nå ser. Med Siv Jensen som finansminister har avgiftene i Norge økt med i snitt nesten 4 mill. kr hver eneste dag, altså 6 600 mill. kr mer i avgifter nå enn det var da Fremskrittspartiet kom inn i regjeringskontorene. De har ført en avgiftspolitikk som er helt uansvarlig for norsk industri og for folk flest. Derfor har vi en annen avgiftspolitikk. Vi har ikke den økningen i sjokolade- og sukkeravgiften og ikke-alkoholholdige drikkevarer som regjeringen legger opp til, som rammer norsk næringsliv og norske arbeidsplasser, og vi har en helt annen fordelingsprofil. For problemet med avgifter er at det rammer alle, om man har høy inntekt eller lav inntekt, og det er grunnleggende usosialt. Man finansierer mer og mer av statens inntekter gjennom gebyrer og avgifter, og det har vært en hovedlinje så lenge Fremskrittspartiet har hatt makten, f.eks. Ketil Solvik-Olsen, som har blitt rekordminister med å dra inn penger i parkeringsavgifter fra norske pendlere. Det er et mønster. I vårt opplegg er det lavere avgifter, det er lavere drivstoffavgifter, og det er en politikk tilpasset hele Norge og tilpasset folk med både lave og høye inntekter. Jeg tar opp Senterpartiets forslag i innstillingen som ikke allerede er tatt opp, dem vi er alene om, og dem vi står sammen med andre om.