Henrik Asheim (Høyre), 2018-06-11:
Fra én viktig næring som avsluttet den forrige debatten, til en annen, nemlig finansnæringen. La meg begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid i arbeidet med finansmarkedsmeldingen. Finanskomiteen er finansnæringens næringskomité. Dette er en næring som representerer 2 pst. av sysselsettingen i Norge og 7 pst. av verdiskapingen, og som er Fastlands-Norges største skattyter. Med andre ord er finansnæringen en betydelig næring, som bidrar både til sysselsetting og verdiskaping for landet vårt. Derfor viser også flertallet i komiteen, alle unntatt Rødt, til at velfungerende finansmarkeder er en forutsetning for utvikling. Enda viktigere er det at robuste finansinstitusjoner gir trygghet for familier og bedrifter rundt om i landet. Stabilitet i finanssektoren er svært viktig, og en av denne komiteens viktigste oppgaver er å bidra til det gjennom de vedtak vi gjør. Finanskrisen i 2008 minnet oss på hvor viktig det er med gode og treffsikre reguleringer av denne næringen. I forrige stortingsperiode opplevde vi et oljeprisfall som skapte betydelige utfordringer for norsk økonomi. Men dette var også en utfordring som ble håndtert raskt, både gjennom pengepolitikken, gjennom lav rente, en svekket krone, ansvarlige parter i lønnsoppgjørene og ikke minst en ekspansiv finanspolitikk fra regjeringen. Med andre ord er optimismen og veksten tilbake i norsk økonomi. Vi har som forbrukere merket den digitale utviklingen innenfor finansnæringen. Da jeg var liten, var jeg med moren min hver lørdag på to ting. Først var vi på Polet, så var vi i banken. Jeg vet ikke hva hun gjorde der, jeg tror hun betalte regninger, men det innebar lang kø, kølapper og mye stempling av ark. Nå er Norge helt fremst i digitaliseringen innenfor finansnæringen. Det betyr at man ikke lenger går i banken – man løser det meste gjennom mobiltelefonen eller på nett. En av de tingene som Norge allerede er fremst på, er også noe som vi fortsatt skal være fremst på. Derfor sier komiteen – igjen alle unntatt partiet Rødt – at man ønsker å etablere såkalte regulatoriske sandkasser innen utgangen av 2019. Dette er en måte å følge det som en del andre land gjør, nemlig å sørge for at man kan teste ut nye løsninger og ny innovasjon, noe som også kan bidra til oppstart av nye bedrifter som kan skape verdier, og enklere løsninger for vanlige folk. En velfungerende finanssektor bidrar også til kapital, enten det er til boligkjøp eller til oppstart av bedrifter. Den er på mange måter blodomløpet i økonomien vår. Men vi vet også at forbrukslån og veksten man har hatt i det, kan skape problemer for enkelte, selv om det også er et viktig tilbud til dem som får uforutsette utgifter på kort sikt. Derfor sier en samlet komité at man ønsker forslag fra regjeringen til å forby aggressiv markedsføring av forbrukslån i løpet av høsten 2018. Et annet tema som er blitt diskutert i komiteen, og som det er ulike forslag til, er å innføre rentetak for forbrukslån. Der viser et flertall i komiteen til at det allerede er iverksatt flere tiltak som ennå ikke har rukket å virke lenge nok, og flertallet – bestående av Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene – mener derfor at innføring av rentetak bør avventes. Alt i alt minner denne finansmarkedsmeldingen oss om at norske banker er solide. De er lønnsomme, og de er blitt langt mer solide gjennom de reguleringer og vedtak som er gjort etter at finanskrisen rammet. Dette ruster oss også for nye eventuelle tilbakeslag. Til slutt vil jeg bare si litt om den andre saken vi behandler samtidig, nemlig rapporten fra representantskapet i Norges Bank. Representantskapet har ingen merknader til driften, og er generelt tilfreds. De viser likevel til og peker på at det samlede budsjettet for Norges Bank øker med 11 pst., og vi som komité merker oss at representantskapet selv sier at de ønsker mer informasjon om årsaken til kostnadsutviklingen.