Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2011-02-17:
Petter Northug, Marthe Kristoffersen, Martin Johnsrud Sundby, Kristian Tettli Rennemo, Øystein «Pølsa» Pettersen og Johan Kjølstad har to ting til felles. Det ene er at de går på ski, og at de er blant verdens beste på det de gjør, noe vi forhåpentligvis får dokumentert under VM. Det andre er at de har gått på det offentlige skigymnaset i Meråker. Når Ski-VM er slutt, begynner VM i skiskyting. Tora Berger har også gått på Meråker. Ole Einar Bjørndalen, Emil Hegle Svendsen og Tarjei Bø har alle gått, sammen med Aksel Lund Svindal, på Norges Toppidrettsgymnas, en privat institusjon med nasjonalt opptak, i motsetning til Meråker. Det viser bare at organiseringen av disse skolene, eierskapet i disse skolene, ikke betyr mye for resultatene de oppnår, men det nasjonale opptaket betyr noe. På 1990-tallet fant man ut at Norges posisjon som ledende skinasjon var truet, og Stortinget tok grep. Gjennom lover og finansiering etablerte man nasjonale linjer på videregående skoler over hele landet i en hel rekke idretter, bl.a. langrenn og alpint. Resultatene ser vi nå. Og blir det mange gull i Ski-VM her i Oslo, kommer sosialdemokrater, med kulturminister og statsminister i spissen – og gjerne idrettsstyrets representant Jorodd Asphjell – til å stå i kø for å gratulere, juble og ta sin del av æren. «Det er typisk norsk å være god» kan fort komme til å bli nevnt, som det ofte gjør når det er ski det er snakk om. Da Norges posisjon i skiverdenen var truet, tok Stortinget grep. Vi ligger på OECD-gjennomsnittet på PISA-resultater. Land som Sør-Korea, Finland, Canada, New Zealand, Nederland, Belgia, Estland og Sveits knuser oss – i tillegg til samtlige kinesiske delstater, inkludert Macao, som ikke er av de mest progressive delstatene i Kina. Norge er på nivå med Polen. På TIMSS Advanced ligger vår store nabo i øst et hestehode foran, noe som delvis kan forklares i det PISA viser, nemlig at vi har veldig få med den aller høyeste scoren. Hadde Norge ligget på nivå med Polen og Estland i resultater i Ski-VM, hadde både idrettsstyret og kulturministeren måttet gå av. Hadde Norge ligget på OECD-gjennomsnittet i velferd og velstand, hadde hele regjeringen sannsynligvis måttet gå. Men at realfagkompetansen, som har lagt og vil legge grunnlaget for velferd og velstand i Norge, ligger på dette nivået, kan tydeligvis passere uten at tiltak settes inn i tilstrekkelig monn. Det finnes – dessverre, skulle jeg til å si – ikke noe VM i fysikk og kjemi. Nobelprisen er det nærmeste vi kommer. Odd Hassel fikk prisen i kjemi i 1969 og Ivar Giæver i fysikk i 1973. Det er de siste prisvinnerne i realfag med bakgrunn i den norske skolen. I landets hovedstad har Høyres byråd for oppvekst etablert elitelinje i ballett, og nå skal det etableres en egen elitelinje for musikktalenter. Motstanden fra de rød-grønne har ikke vært veldig synlig, og Kunnskapsdepartementet stopper heldigvis ikke disse prosjektene. I Stortinget mener Høyre tydeligvis – kanskje det er en inkurie i komitéarbeidet – at det ikke er behov for nasjonale linjer for de største og beste realfagstalentene. Hvis dette stemmer, er det for meg helt uforståelig, særlig siden Høyre stemte for dette forslaget i forrige periode. Realfagkompetanse har vært grunnlag for velstand og velferd i landet, fra vikingene bygde skip som kunne seile lenger, i tøffere vær og raskere enn alle andre, og fram til dagens petroleumsnæring. Vi har ikke råd til å la denne sjansen gå fra oss. Så sier regjeringspartiene at tilbudet om nasjonale videregående skoler for realfagstalenter finnes allerede. Nei, det gjør det ikke. Skigymnaset er for dem som er gode på ski. Uansett hvor i landet man bor, får man komme inn hvis man er god på ski. På de såkalte tilrettelagte tilbudene i dagens videregående skole er det kun elever fra eget fylke, og i de borgerlige fylkene med fritt skolevalg er det elevene med de beste standpunktkarakterene. Med respekt å melde tror ikke jeg at man er ekskludert fra å bli en god fysiker eller kjemiker om man ikke oppnår toppkarakter i kroppsøving eller historie. Men det er altså tilfellet med den ordningen som de rød-grønne peker på i dag, i motsetning til det som gjelder for skigymnasene. Så hører jeg at man ikke er villig til å gjøre noe med finansieringen av de treårige teknologiutdanningene, som Fremskrittspartiet mener at man bør gjøre noe med. Det er klart at vi måtte gjøre noe med lærerutdanningen – det var helt nødvendig og riktig å gjøre – men de kostbare treårige teknologiutdanningene er fortsatt altfor dyre i forhold til hvor mye man får fra staten. Konsekvensen er at man ikke etablerer denne typen utdanninger når man får frie midler fra staten. Dette må Senterpartiet ta ad notam, for dette er veldig dårlig distriktspolitikk. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag og forslagene som vi er medforslagsstiller til.