trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Representantane Stensland og Sundbø Abrahamsen har tidlegare vore på talarstolen og uttrykt glede over at E134 Seljestad–Røldal no etter komitébehandlinga er sikra oppstart i første planperiode. Eg les i ein merknad frå transportkomiteen, der fleirtalet «viser til at det er prioritert statlige midler til å starte bygging av nye tunneler på E134 over Haukelifjell i andre del av planperioden. Flertallet mener at denne utbyggingen er avgjørende for å få en god og trygg E134 mellom Øst- og Vestlandet med god framkommelighet hele året. Flertallet viser til mulighetene for å kunne framskynde byggestart med grunnlag i lokalpolitiske vedtak og forhånds- eller parallellinnkreving av bompenger. Flertallet har merket seg at en slik vilje er til stede, noe som kan framskynde oppstart med flere år.» Det er berre det at den merknaden eg no har referert, er fire år gamal. Og dei som då stod bak, var Arbeidarpartiet, Høgre, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti. Ved NTP-behandlinga i 2013 var det berre Framstegspartiet som var imot. Då lurer eg på om representanten Solveig Sundbø Abrahamsen har litt for god tru på den samferdselsministeren me no har, når ho i stad uttalte at ho har stor tillit til at samferdselsministeren følgjer opp denne merknaden. Vel, eg har ikkje sett at fleirtalsmerknaden frå 2013, ved behandlinga av NTP, om å få til det same, er vorten følgt opp. I realiteten har me vel då hatt fire tapte år når det gjeld Seljestad–Røldal. Regjeringa har peikt på E134 som ein framtidig hovudveg mellom vest og aust i Sør-Noreg. Eg og Arbeidarpartiet støttar det, og eg er glad for at ein samla komité støttar ei omklassifisering av rv. 23 til E134, slik at denne i aust får si tilkopling til E6 ved Vassumkrysset. Men det er skuffande at ikkje regjeringspartia, Kristeleg Folkeparti og Venstre no vil gå for ein KVU for å få utgreidd framtidig arm frå E134 til Bergen, og at både Hordalandsdiagonalen og Sunnhordlandsdiagonalen då kan utgreiast. Dei aust–vest-utgreiingane som me har hatt, og det begynner å verta ein del no, peiker alle klart på at ein slik arm til Bergen vil auka nytteverdien kraftig på E134.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
I merknaden frå Høgre og samarbeidspartia om E16 Stanghelle–Arna kan ein lesa: «Flertallet mener at det er viktig å snu alle stener for å finne muligheter til å komme raskere i gang, slik at veien kan ferdigstilles raskest mulig, og viser til muligheten med å starte bygging gjennom bompenger i første periode. Flertallet legger dette til grunn slik det fremgår av svar på spørsmål 50, og at byggestart blir senest i 2022. Arbeidet som gjøres for å ytterligere redusere kostnader og videre fremskynde prosjektet, skal ha målsetting om å kunne realisere byggestart i 2021 som opprinnelig tiltenkt.» For meg er det forunderleg og ei gåte korleis dette kan vera mogleg når fleirtalet i merknaden også stiller spørsmål ved om Arbeidarpartiet og Senterpartiet sitt forslag om tre milliardar ekstra til fellesprosjektet Stanghelle–Arna er tilstrekkeleg til å realisera byggjestart i 2020.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Forslaget til NTP er en ambisiøs plan for satsing på bygging og vedlikehold av infrastruktur over hele landet de neste tolv årene. Ja, noen har til og med hevdet at den er for ambisiøs. Det er grunn til å anta, med stor grad av sannsynlighet, at handlingsrommet de neste årene kan bli noe mindre enn det vi har opplevd de siste årene. I hvilken grad mener representanten Astrup at den planen som nå er lagt fram, vil være realistisk og gjennomførbar med bakgrunn i analysene av hvilket handlingsrom vi nå har for de neste årene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
I merknadene til Nasjonal transportplan skriver Arbeiderpartiet at «privat lånefinansiering av veg er dårlig forvaltning av fellesskapets penger». Det blir hevdet at det gir mindre vei for pengene når eierskapet overlates til private. Den typen kontraktsform man her henviser til, er OPS. Men gjennom den delfinansieringsordningen av de fleste større veiprosjekter i dette landet som vel de fleste partiene på Stortinget, også Arbeiderpartiet, fullt ut har akseptert, nemlig bompengeordningen, er det sånn at bompengeselskapene tar opp lån som bilistene må betale for. Hva er årsaken til at en aksepterer privat lånefinansiering gjennom bompengeordningen, men ikke aksepterer samme type finansiering gjennom OPS-prosjektene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Fremskrittspartiet er ofte blitt oppfattet som «veipartiet». I forslaget til NTP som i dag er til behandling, ligger det en historisk satsing på vei, men også på jernbane. Mer enn 330 mrd. kr er satt av til bl.a. intercitysatsingen samt flere andre større jernbaneprosjekter. I hvilken grad er representanten Stordalen tilfreds med at så mye midler skal gå til jernbanesatsingen de neste tolv årene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Vi har lagt fram en NTP som tar hensyn til hele landet, hvor også kysten er en del av vår prioritering. Men i en helhetlig plan er det ikke mulig å få inn alle våre ønsker og alt vi kunne hatt lyst til å gjøre. Det regner jeg med er en erfaring som også Arbeiderpartiet har gjort seg. Det blir mer penger de siste seks årene, og derfor har vi også mulighet til å legge inn flere prosjekter der. Vi ser også at der det er mulig å få til en tidligere oppstart, er det et klart prioritert behov, som en ikke minst ut ifra næringsinteresser ser nytten og verdien av. Derfor har vi lagt inn en mulighet for forskottering. Vi tror at det, med tanke på den interessen som er blitt vist fra kommuner, fylkeskommuner og næringsaktører, kan være en måte å framskynde enkeltprosjekter på som vi tror flere vil benytte seg av.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Streknings-ATK er et viktig tiltak på enkelte, spesielt ulykkesbelastede strekninger. Kristelig Folkeparti er krystallklare på det. Vi ser det spesielt når det gjelder tunneler. Vi ser det på andre strekninger hvor det har vært stygge forbikjøringer, og hvor streknings-ATK vil ha en godt dokumentert effekt, som også er konstatert av bl.a. Transportøkonomisk institutt. Så bruk av streknings-ATK vil etter vår mening være et viktig virkemiddel på enkelte strekninger, selvfølgelig ikke på alle, og vi tror det vil være med på å redusere antallet ulykker på en god måte. Dette er et tiltak som vi fortsatt vil støtte og bidra til å sikre blir etablert på de strekningene som ligger spesielt til rette for dette, og hvor det kan gi en dokumentert god effekt.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Sørlandet har faktisk hatt noen av de sterkest belastede stamveiene i landet når det gjelder antallet drepte og hardt skadde. Vi har en betydelig andel tungtrafikk, som i seg selv utgjør en kraftig økt fare for ulykker. Derfor har vi lenge bedt om å bli prioritert, rett og slett fordi det gir god samfunnsøkonomisk nytte. Det som har skjedd i forbindelse med Nye Veier og porteføljen som Nye Veier har fått, og den raske utbyggingen som nå skjer til redusert kostnad i forhold til det som var opprinnelig tenkt, gir et løft i landsdelen som alle applauderer – ikke minst gir det økt trafikksikkerhet, men også økt framkommelighet og økt verdiskaping.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
E16, når det gjelder vei, og bane på den samme strekningen, er et prioritert prosjekt i den NTP-en som vi nå har lagt fram. Vi har en klar intensjon om og en målsetting om at dette skal starte opp allerede i 2021, senest i 2022. Det er nettopp fordi vi nå ønsker å få til en satsing på et sterkt rasutsatt område, som lenge har ventet på en bedre løsning. Vi legger inn 14 mrd. kr der, og vi tror at vi ved å bruke lite grann mer tid på den siste planleggingen vil få et bedre prosjekt. Når vi da får en oppstart, forhåpentligvis i 2021, som vi har som ambisjon og målsetting, får vi til en sammenhengende utbygging som gir nettopp den løsningen for beboerne og brukerne av denne strekningen – når det gjelder både vei og bane – som er etterspurt og sårt tiltrengt.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Senterpartiet foreslår, som et av sine forslag for å finansiere nye prosjekter, å redusere kostnader innen drift, vedlikehold og utbygging av vei og bane. Senterpartiet har jo sittet med samferdselsstatsråden i åtte år, fram til 2013, og har så langt jeg har registrert, ofte vært imot reformer, f.eks. på vei, som vi i dag ser har bidratt til å redusere kostnadene på veiutbygging. Hvilke tiltak er det Senterpartiet ser for seg de neste årene som kan bidra til nettopp den kostnadsreduksjonen som her er foreslått?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Jeg vil starte med å gi honnør til representanten Raja for den jobben han har gjort for å gjøre transportsektoren mer klimavennlig, og for det samarbeidet våre to partier har hatt på både dette og mange andre områder i perioden som nå ligger bak oss. Norge har forpliktet seg til å nå klimamålene med 40 pst. reduksjon av utslipp innen 2030. På hvilke måter mener representanten Raja at den framlagte NTP-en blir et redskap for å nå klimamålene innenfor transportsektoren, som alle er enige om at må foreta de fleste og største kuttene om vi skal nå disse målene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-06-19:
Vi skal i dag også behandle Prop. 134 S for 2016–2017, så noen få ord om den, som saksordfører. Den omfatter en samferdselspakke for Kristiansands-området på 2,3 mrd. kr, der en ønsker å forlenge innkreving av bompenger i to år, fram til 2020. Den har en solid regional- og lokalpolitisk forankring, og når det gjelder bompenger, er det viktig å få koblet løsningen med krav om bombrikke for tung bil opp mot bankgaranti eller kredittkort, sånn at alle aktører betaler for seg. Men inntil en slik ordning er etablert, foreslår komiteen en løsning med et passeringstak eller en timesregel for næringstransport som får en urimelig høy bompengebelastning. Jeg fremmer herved komiteens innstilling. Så et par andre ting når det gjelder NTP. Ulike deler av landet har i denne prosessen etterspurt hvordan fergeavløsningsordningen for riksveier skal tilrettelegges. For det første har Stortinget allerede slått fast at en legger til grunn inntil 40 år også for riksveier, på samme måte som for fylkesveier. For det andre slår flertallet fast at det bør legges til rette for fleksibilitet innenfor finansieringsløsningen, slik at tidsrammen for brukerbetaling kan utvides utover de vanlige 15 år der det er et lokalt ønske om det. Det er også en viktig sak for mange, som gjør at flere får mulighet til å ta i bruk disse midlene for å skape en fastlandsforbindelse. Så registrerer jeg at enkelte representanter fra Arbeiderpartiet har gitt uttrykk for at de tror at Arbeiderpartiet gjennom sitt opplegg har garantert intercity, både Indre og Ytre, ferdig innen 2030. Det er blitt sagt her fra talerstolen. Det er ingenting i Arbeiderpartiets finansieringsopplegg som gjør dette mulig, og det har også representanten Sivertsen tydelig bekreftet tidligere i dag. Så her er det selv blant Arbeiderpartiets egne representanter stor villfarelse. Så har vi fått spørsmål fra Nordland når det gjelder dette med flyplassen på Hauan. Jeg vil bare understreke at når det gjelder spørsmålet om den, står formuleringene i forslaget til NTP fortsatt ved lag fra de fire samarbeidspartiene. Selv om ikke teksten fra NTP er gjentatt ordrett i merknadsform, vil jeg bare understreke på vegne av Kristelig Folkeparti og de andre samarbeidspartiene at det fortsatt legges til grunn at inntil 600 mill. kr av midler fra kommune og privat næringsliv kan gi oppstart raskest mulig. Det er dette som ligger bak merknaden om en effektiv og rask framdrift med lokale parter om en gjennomføringsavtale. Til slutt vil jeg bare understreke at Kristelig Folkeparti vil støtte forslag nr. 14 fra Senterpartiet, et forslag som vi også stemte for i forbindelse med budsjettbehandlingen for 2017.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Som representanten Astrup var inne på, har kostnadsveksten vært stor. Det er sikkert mange grunner til det. Én av grunnene er at man har lagt på standard, bl.a., noe som gjør at man får dyrere prosjekter. Høyre har jo i likhet med Senterpartiet vært opptatt av rasjonell utbygging og tilpasset kontraktene og framdriften for å få til nettopp det. Så til utfordringene som maskinentreprenørene har tatt opp flere ganger, og det er at kontraktene blir så store at det er veldig få norske aktører som vinner fram med anbud. Mitt spørsmål er: Hva vil Høyre gjøre for å få kostnadsveksten ned og sikre at flere norske entreprenører vinner kontrakter?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Representanten Sivertsen var inne på kostnadsveksten. Kostnadsveksten har vært formidabel, både for veiprosjekter og for jernbaneprosjekter. Hvordan ser Arbeiderpartiet for seg at vi skal klare å redusere denne kostnadsveksten, slik at man får mest mulig vei og bane når vi setter i gang med investeringer?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
I valgkampen for fire år siden hørte vi veldig mye om at de rød-grønne bygde stykkevis og delt. Nå skulle det bli helhetlige og sammenhengende utbygginger. Men når vi ser i NTP nå, ser vi at det er ganske mange steder det mangler sammenhengende utbygging. Jeg kan nevne E6 gjennom Gudbrandsdalen, E6 i Nordland og E16 i Oppland og Hordaland. Hvorfor står ikke Fremskrittspartiet lenger ved sine krav om sammenhengende utbygginger?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Senterpartiet mener at skredsikring er helt nødvendig. Vi ser at det raser oftere og på flere plasser enn før. Det er behov for rassikring både på fylkesvei og på riksvei, så vi har lagt opp til en styrking gjennom hele perioden på 1 pluss 1 mrd. kr, og til at man skal fase inn prosjekter tidligere enn det som det ligger an til i den NTP-en vi behandler i dag. Rassikring er noe vi prioriterer høyt, og som er helt nødvendig hvis vi skal sikre at barna kommer trygt fram til skolen, at varene kommer fram dit de skal, og at vi som pendler, kommer trygt fram til jobbene våre.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Senterpartiet er veldig positivt til E39 og mener at vi skal gjennomføre det. Men jeg tror det er helt nødvendig at vi ser på både framdriften i prosjektet og kostnadene i det. En rekke av fjordkryssingsprosjektene har blitt voldsomt mye dyrere enn det som var tanken. Man må se kritisk på kostnadskutt, slik at man har en reell sjanse til å få gjort det man skal, på de fjordkryssingene som er. Grunnen til at vi skyver på Hordfast med 4 mrd. kr, er at vi ønsker å se på prosjektet en gang til, for å se om det er mulig å finne kostnadsreduserende tiltak som gjør at det faktisk er en realistisk mulighet for å gjennomføre en ferjefri E39 innen rimelig tid.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Det som er viktig, er å sikre at vi får gjennomført den igangsatte satsingen på intercity. Det er en viktig utbygging som vi har besøkt og sett på framdriften på. Så har kostnadene økt. Det er viktig at vi nå får gjennomført utbyggingen, men ikke nødvendigvis i den strammeste tidsløypen, for det tror jeg faktisk ikke er realistisk økonomisk. Derfor har Senterpartiet heller ikke vært med på merknadene om det. Men jernbane kommer til å være viktig – ikke bare for Østlandet, men også for resten av landet. Derfor ønsker Senterpartiet fram til rulleringen av NTP at en ser på hvordan man kan ta de lange banestrekningene videre inn i en ny tid, både når det gjelder elektrifisering og når det gjelder med tanke på hvordan man skal knytte landet sammen, noe bl.a. Ofotbanen er et godt bevis på – som ikke ligger inne i dagens NTP.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Det er mange tiltak jeg tror det er nødvendig å se på. Den ene tingen vi har sett denne fireårsperioden, er at man har økt standardkravene på en rekke veistrekninger, man legger opp til høyere fart, man legger opp til flere utbygginger av fire felt – ikke bare smal firefelts vei, som Senterpartiet tok til orde for i den forrige planperioden. Jeg tror også at det er nødvendig å se på hele fasen fra planlegging til realisering dersom man skal få ned kostnadene, og det er helt nødvendig hvis man skal realisere mest mulig av prosjektene som ligger inne i NTP.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Tvert imot – vi unner landets befolkning å få gode veier. Vi unner også Oslo og Bærum å få gode trafikkløsninger, men vi ønsker å ha jernbane og kollektivsatsinger først. Det har gjort at vi foreslår å skyve fire år på det prosjektet. Jeg viser til det jeg tok opp i mitt innlegg om at det var feil i det som sto i innstillingen. Det skulle stått at vi legger til grunn oppstart i første del av andre planperiode, ikke siste. Så ønsker vi i tillegg at man skal gå videre med planer om en «ring 4» rundt Oslo. Jeg synes det er ganske ulogisk at gods som skal vestover, sørover eller nordover, skal gå gjennom Oslo. Det unner jeg faktisk osloinnbyggerne å slippe. Derfor er akkurat den biten noe som må ses i sammenheng med en E18-utbygging.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
I forrige valgkamp sa statsråden ofte at nå skal det bli slutt på å bygge stykkevis og delt, nå skal vi bygge sammenhengende. Men når vi leser NTP, ser vi at det fortsatt mangler ganske mye på det – E6 gjennom Gudbrandsdalen, Nordland og Trøndelag, E16 i Oppland og Hordaland. Hvorfor er ikke Fremskrittspartiet lenger opptatt av sine krav om sammenhengende utbygging?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Gjennom behandlingen i komiteen har man funnet en løsning for E6 Helgeland nord. Det er jeg veldig glad for, for gjennom vedtak I har man sikret en framtidig løsning. Jeg venter, i likhet med mange andre, på hvordan man skal finansiere, eller når finansieringen for Brenna–Brattåsen–Lien kommer, jeg håper den kommer i høst. Men lenger nord om Saltfjellet er det fortsatt mange uløste prosjekter og prosjekter som blir forsinket eller er tatt helt ut av planen. På E6 sør om Nordland, i Trøndelag, er det fortsatt flere E6-prosjekter som mangler, eller som det tidsmessig er et usikkert kort for når de kommer. Jeg ble overrasket over at Ofotbanen ikke lå inne i NTP, det mener jeg den burde ha gjort. Det er lenge å vente i fire år på en videre løsning. Jeg er også overrasket over at elektrifiseringen av Trønderbanen har gått så sakte som den har gjort. Jeg hadde forventet full fart på det. Jeg er veldig skuffet over at man ikke har funnet løsninger for Ballstad havn, der man i forrige NTP-behandling var veldig tydelig på en føring for å finne en løsning for utvidelse og utdyping av havna i Vestvågøy kommune. Jeg håper inderlig at man klarer å få det på plass i neste runde. Det er viktig at man får en skikkelig satsing på skipsinfrastruktur, og Senterpartiet har lagt opp til en kystpakke på 1,5 mrd. kr over disse to planperiodene. Det er flere havner i Nord-Norge som først blir finansielt løst i andre planperiode, og det er for sent når man ser på utviklingen i fiskerinæringen og havbruksnæringen. Vi har i tillegg fire spesifikke prosjekter som ligger inne veldig tydelig. Rassikring er svært viktig i Nord-Norge. Derfor mener Senterpartiet at det må en sterkere satsing til. Senterpartiet er veldig glad for at vi får en utbygging av Bodø og Mo i Rana lufthavner. Nå må man sikre gode prosesser, slik at realiseringen lykkes raskest mulig. Jeg er også glad for at det ikke foreslås lagt ned noen lufthavner. Bredbånd er og blir viktig. Det er nødvendig å bruke mer midler til utbygging, derfor foreslår Senterpartiet det. Det er ikke slik at man løser alt med en ny graveforskrift. Til slutt: Senterpartiet har et helhetlig forslag som går opp, og som skal opp til votering i kveld. I tillegg mener jeg at Senterpartiets forslag har en bedre fordeling mellom landsdelene, med en mer helhetlig utbygging av hovedveinettet vårt. Det ligger an til en historisk satsing på bredbånd. Det vil vi klare å løse uten å være uansvarlige, og vi skal klare å løse det uten mer byråkrati.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2017-06-19:
Siden dette er mitt siste innlegg i transportdebatten og sannsynligvis i Stortinget, ønsker jeg å takke, etter åtte år på Stortinget og i transportkomiteen. Det har vært fantastisk. Takk for alle innspill, alle møter og reiser rundt omkring i landet, det har vært utrolig lærerikt. Helt til slutt: Jeg ønsker å avlegge representanten Hoksrud en liten visitt, som sa at Senterpartiet ikke har prioritert i Telemark. Jo, det har vi gjort. Vi har prioritert Seljestad–Røldal på E134 og oppstarten med statlige midler i første planperiode. Så er i hvert fall det sagt. Takk for meg.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
Jeg velger å være konkret i stedet for å ta det store bildet, siden det er en replikk. Et av de grepene som har vært tatt, og som har hatt positive effekter, er å ha hurtigere framdrift i enkelte planprosesser. Dette har vært benyttet på bl.a. to strekninger der man har planlagt vei og jernbane sammen, nemlig på veistykket mellom Arna og Voss og på Ringeriksbanen mellom Hønefoss og Oslo. Hele problemet er at selv om man har oppnådd raskere framdrift i planprosessen, så stopper man helt opp når planleggingen er ferdig, i stedet for å gå i gang med byggingen med en gang. Går ikke vinningen med raskere planprosesser opp i spinningen når regjeringen velger å la være å prioritere penger til rask utbygging av Ringeriksbanen og av jernbanen mellom Arna og Stanghelle?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
I slutten av februar sto Kristelig Folkepartis partileder på perrongen i Arna sammen med Erna Solberg og utsatte ny bane og vei mellom Voss og Bergen. Det var en beslutning som ble møtt med vantro fra Kristelig Folkepartis fylkesparti i Hordaland. Hvorfor i all verden har Kristelig Folkeparti vært med på å utsette bygging av trygg vei på Vestlandet og jernbane på en av de strekningene der fagetatene tydelig har prioritert dette? Hvorfor har Kristelig Folkeparti heller valgt å prioritere motorveier, som er uønsket i østlandsområdet, framfor jernbane, som er ønsket på Vestlandet, og som er prioritert som nr. 1 av Kristelig Folkepartis eget fylkesparti?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
Det var greit at representanten avsluttet med å snakke om teknologiutviklingen i sektoren og Enovas fantastiske rolle i så øyemed. For i fire år har Venstre skrytt av alt de har fått til sammen med regjeringen, og en av tingene Venstre har vært opptatt av, er en hydrogensatsing. Kan jeg da spørre representanten: Er Venstre fornøyd med det de har oppnådd, med Enovas støtteordning for hydrogen, som ikke følger opp Stortingets vedtak om å sikre etablering av et nettverk i de store byene og korridorene mellom dem innen 2020? Det ligger altså an til at det bare er tre hydrogenstasjoner som skal ha oppstart i løpet av 2019. Bakgrunnen er at det er en veldig trang ordning. Det er altså tre stasjoner det åpnes for, med støtte til kun 40 pst. av investeringen og ikke driftsstøtte – med andre ord noe helt annet enn det Venstre har vært pådriver for sammen med bl.a. SV på Stortinget.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
En del av de veiprosjektene er, slik som representanten sier, nevnt opp prosjekt for prosjekt, noen av de største prosjektene, særlig i den andre perioden. I tillegg vil det være sånn at vi vil måtte gå igjennom hele prosjektporteføljen på veisiden. Vi nevner særlig en del av de motorveiprosjektene som i dag ligger under Nye Veier, og som vi ønsker å kutte, og i alle tilfeller å redusere ned til to-/trefeltsprosjekter. I tillegg er det flere konkrete veiprosjekter, som er nevnt der. Så vil det være sånn at det tydelige signalet vi ønsker å sende, både gjennom den konkrete prioriteringen som ligger der med omprioritering av byområder og med utvidelse av hele bymiljøordningen til mange flere byer – til Narvik og Tønsberg, altså til mange flere byer enn dem som har muligheten til å få det i dag – er at vi ønsker å dyrke den kompakte byen og den miljøvennlige byutviklingen framfor å bygge motorveiene.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
Vi legger opp til nøyaktig den samme bompengebelastningen som Fremskrittspartiet legger opp til, så representanten kan ikke klage på at vi har veldig høy bompengebelastning hvis han selv mener at Fremskrittspartiet står for en lav. Men det vi gjør, er jo at vi lar bilistene betale mindre for å utvikle de største, gigantiske veiprosjektene som er dårlig samfunnsøkonomi og dårlige investeringer i framtiden, i en miljøvennlig framtid, mens vi bruker mer penger på å sørge for at man får finansiert jernbane på en del av strekkene her, og det mener jeg det er en dyp logikk i. Vi må tenke: Hva gir best framkommelighet på en mest mulig effektiv og miljøvennlig måte? Det er ikke åpenbart å si at det vi skal gjøre inn mot Sverige, er å bygge enda flere felt over Svinesundsbroen for å ta unna mer godstrafikk. Da er det mye mer fornuftig at de pengene går fra bilistene til å sørge for jernbaneutbygging, slik at også bilistene får bedre framkommelighet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
Statsråden representerer jo et parti av klimafornektere, og de har lyktes i å få Venstre til å være med på at transportplanen ikke skal sette noe nasjonalt klimamål for transportsektoren fram til 2030, slik som det helt klart framgår av innstillingen. Det er altså slik at statsråden i transportplanen legger fram en god del mål som sentrumspartiene har fått inn i Nasjonal transportplan – etter forslag fra SV, må jeg helt ubeskjedent si – som setter tydelige mål for når vi bare skal ha nullutslippsbiler og nullutslippsbusser. Men det er altså ikke mer enn to uker siden regjeringspartiene, inklusiv statsrådens parti, sa nei til å ha en plan for å nå de samme målene som regjeringen har stilt opp. Det tredje er motorveiutbygging – det legges opp til tidenes motorveiutbygging, både dyre og ulønnsomme prosjekter. Er statsråden enig i at hvis vi skal nå målet om å få ned trafikken, gjør vi ikke det ved å bygge motorveier rundt byene?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
Tradisjonen tro svarte ikke statsråden på min utfordring under replikkvekslingen i sted: Å bygge motorveier i storbyområdene er oppskriften på å øke utslippene, og han fikk det til å høres ut som om folk som kjører fra Hamar til Oslo, ikke øker trafikken i Oslo-området, og svarte dermed ikke på om han forstår det som all forskning viser, nemlig at om veikapasiteten øker i byområder, vil trafikken øke også. Den rød-grønne regjeringen sørget for styrkede belønningsordninger for kollektivtrafikk og senere bymiljøavtalene for denne transportplanperioden. Det gjorde vi nettopp for at staten skulle gi gulrøtter til byområdene, for å få byene og fylkene til å velge mer miljøvennlig byutvikling, og det har fungert. Det er mange flere søknader nå som ser helhetlige transportløsninger, der det legges til rette for kollektivtrafikk, fotgjengere og sykkel. Men Solvik-Olsen må jo være den første statsråden som bruker sin makt til å få dårligere miljøløsninger i byene, og som bruker makten sin under forhandlinger til å nekte lokalpolitikere å komme fram til de beste transportløsningene for befolkningen sin, og som i etterkant trenerer innføringen av miljødifferensierte og tidsdifferensierte bompenger, som her i Oslo og Akershus, som ville vist at behovet for ny motorvei er overdrevet, og som ville skapt ren og trygg byluft for store deler av befolkningen i Oslo. Nå er det på plass, men det er et halvt år forsinket. I stedet trår Solvik-Olsen, kongen av bompenger, til og viser at staten ikke er til å stole på og tar omkamp på den løsningen som Akershus og Oslo kom fram til i fellesskap, for å bygge mer motorvei enn det vi lokalt er enige om å bygge. Det er ingen som kjører så mye bil som menn i Bærum, og merk dere, folk over hele landet, at det er akkurat disse mennene som nå skal få en gedigen motorvei for å fortsette å kjøre bil i det området i landet som har aller best kollektivtrafikk, slik at resten av landet må gjøre mer jobb for å kutte utslipp i årene som kommer. Oslo SV, sammen med Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne i Oslo, er veldig tydelige: Vi står på Oslopakke 3-avtalen. Vi vil ha utredet en E18-utbygging som ikke øker kapasiteten. Vi vil ha trafikkreduksjonen fra en ny Oslofjordtunnel regnet inn i planene. Det som nå skjer, er uakseptabelt, synes vi, og det er helt nødvendig at det kun er SV og Miljøpartiet De Grønne som sikrer at enigheten kan bevares, og som derfor vil be om støtte til valget. Solvik-Olsen oppfyller ikke løftene til storbyene. Løftet er at alle kollektivprosjekter av nasjonal betydning skal få 50 pst. støtte, og vi ser nå at signalanlegget i Oslo ikke får støtte, selv om det er et nasjonalt prosjekt som vil gi 25 pst. ekstra kapasitet gjennom Oslotunnelen. Takk for samarbeidet med transport- og kommunikasjonskomiteen, sett litt fra utsiden, fra min side, i denne perioden.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-19:
I sak nr. 3 trekker vi forslag nr. 30, som er levert inn som løst forslag. Jeg vil gjerne gi en kort stemmeforklaring angående forslag nr. 44, som lyder: «Stortinget ber regjeringen igangsette bygging av Arna–Stanghelle i 2021.» Med det forstår forslagsstillerne, og de andre som støtter forslaget, at dette dreier seg om det felles jernbane- og veiprosjektet mellom Arna og Stanghelle. Det er altså forklaringen på hvordan det skal forstås, og da har jeg grunn til å tro at både Miljøpartiet De Grønne, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Arbeiderpartiet vil støtte det. I tillegg vil jeg i sak nr. 12 trekke forslag nr. 1.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Det er åpenbart at representanten Astrup ikke kan ha lest innstillingen nøye nok. Representanten Astrup kritiserer oss for å være uansvarlige. Det er etter at han selv har stått her og forsvart en plan som har et tjuetalls prosjekter som skal startes opp, men som ikke er fullfinansiert i perioden. Det er etter å ha lagt fram en plan der det ikke er kontroll over kostnadene, og der man ikke har noen plan for hvordan man skal få kostnadene ned. Det er etter at man har lagt fram en plan hvor man ikke tar inn over seg den betydelige usikkerheten som ligger knyttet til det teknologiske skiftet, men nøyer seg med å være passiv med hensyn til å avvente den teknologiske og markedsmessige utviklingen. Vi har høyere ambisjoner for intercity enn denne regjeringen har. Grunnen til at vi har havnet i dette uføret, er at man har mistet kontrollen over kostnadene i prosjektene. Vi har bedt om at det legges fram en helhetlig plan, der man gjennomgår prosjektene for å se hvordan det er mulig å gjennomføre dette fram til 2030, og ikke kaste kortene sånn som regjeringen gjør.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Denne regjeringen har kastet kortene. Man gir opp ideen om en ferjefri E39. Man skyver intercity ut i tid uten å forsøke å opprettholde ambisjonene. Man skyver en lang rekke riksveiprosjekter ut i tid fordi man har mistet kontroll over kostnadene. Man nedprioriterer kyst- og farleitiltak i denne perioden og leverer ikke de rammene som Stortinget forutsatte i 2013. Man velger å sette store deler av kysten på vent i kommende tolvårsperiode. Vi har høyere ambisjoner. Vi har på ingen måte sagt at vi fullfinansierer intercity, men vi kritiserer regjeringen og det partiet representanten Astrup representerer, for at man ikke har kontroll med kostnadene, for at man ikke klarer å oppfylle de ambisjonene som Stortinget la til grunn, og så kaster man kortene. Vi har ikke sagt at vi fullfinansierer; vi har bedt om at man får en ny gjennomgang fordi dette ikke er godt nok. Vi vil ha en helhetlig plan som gjennomgår dette og viser hvordan vi kan vi nå ambisjonen om å ferdigstille intercity i 2030.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Representanten Stordalen kommer fra et parti som har gjort seg noen erfaringer om at de planer man legger fram, ikke er gjennomførbare. For fire år siden la partiet hans fram en plan hvor de lovte 454 mrd. kr mer til samferdsel. Det utgjør ca. 180 mrd. kr for fireårsperioden. Det er man ikke i nærheten av å oppnå. Dette partiet har en tradisjon for å legge fram planer som det ikke er mulig å gjennomføre. Man lykkes ikke med det. Man har bløffet velgerne for ca. 170 mrd. kr som man ikke har levert for. For Arbeiderpartiet har det vært viktig å ivareta de ambisjonene som har ligget i gjeldende transportplan. De prosjektene vi løfter inn, er prosjekter som regjeringen har valgt å ta ut, som de ikke prioriterer i forhold til gjeldende transportplan. Vi mener det er gode grunner for å løfte inn de prosjektene. De prosjektene vi ønsker å framskynde, er prosjekter som ligger i gjeldende transportplan, som regjeringen har skjøvet ut i tid fordi regjeringen har mistet kontrollen med kostnadene i sektoren, og ikke har noen grep for eller noe svar på hvordan man skal møte.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Det er vel ingen i denne salen som er sterke tilhengere og mener at bompenger er et gode som kommer befolkningen til gunst. Jeg tror representanten Grøvan er enig med meg i at bompenger er et nødvendig onde, fordi vi har store behov for å investere innenfor samferdsel, og det vil være umulig å innfri alle de ønskene uten å kunne bruke bompenger. Det viser også regjeringens plan, hvor en samferdselsstatsråd fra Fremskrittspartiet erkjenner at det er behov for bompenger, og legger fram et historisk høyt krav om bompenger på 130 mrd. kr for å finansiere den planen han har lagt fram. Jeg er ikke enig i premisset om at bompengeselskapene er private. Jeg mener det er en offentlig konstruksjon, hvor lånene blir garantert av kommuner og fylkeskommuner, lokale og regionale myndigheter, og at det er en annen konstruksjon som er bidrag for å få finansiert viktige lokale og regionale veiprosjekter.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
La meg få starte med å påpeke noe som representanten Astrup var inne på i sitt innlegg – han hevdet at det ikke finnes noen likhetspunkter mellom Senterpartiet og Arbeiderpartiet. La meg da få takke representanten Sjelmo Nordås for det gode samarbeidet i arbeidet med NTP, hvor vi bl.a. har relativt omfattende generelle merknader som peker i nøyaktig samme retning, og som gir et alternativ til regjeringen. Et av de områdene som Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet er opptatt av, er nettopp å få kontroll med kostnadene. I mitt innlegg refererte jeg til en lang rekke tiltak. Det handler om alt fra å få ned planleggingstiden til å ta i bruk mulighetene for ny teknologi, der man ifølge næringen selv kan spare inntil 20 pst. Det høres veldig ambisiøst ut, synes jeg. Det handler videre om å ta i bruk særskilt prioriterte prosjekter, som vår tidligere regjering foreslo, som også er grunnlaget for mye av det som skjer i Nye Veier, og det handler om å velge industrialisering og finansiering av bygging, som potensielt vil kunne gi store innsparinger.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Jeg tror jeg skal starte med å sitere statsråden. Det er jo «litt rart» at selv i sin siste debatt i Stortinget som statsråd i denne perioden klarer han ikke å skue framover, men er mest opptatt av å skue i bakspeilet og fortelle om alt som er vondt og vanskelig, og at det skyldes Arbeiderpartiet. I forrige periode var Fremskrittspartiet utrolig opptatt av å verne om skattebetalernes penger, og skrev i innstillingen til den gjeldende Nasjonal Transportplan: «Når det gjelder ulønnsomme prosjekter, må man(…) være forsiktig slik at man ikke sløser bort skattebetalernes penger.» (…) Da Ketil Solvik-Olsen sendte ut retningslinje 2 til etatene for å planlegge denne nasjonale transportplanen, var kravet at det skulle være samfunnsøkonomisk nytte totalt sett for alle rammene. Forslaget fra Ketil Solvik-Olsen har en negativ nytte på 179 mrd. kr. Hva var det som skjedde? Hvorfor leverer ikke statsråden det samme som han krever at etatene skal levere til ham?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Som det heter i disse replikkordskiftene: Det er jo «litt rart» at statsråden forsøker å kritisere oss for det, når han selv legger fram en plan der han skriver at et tjuetalls prosjekter ikke er fullfinansiert. Når vi regner sammen hva det vil koste å fullfinansiere dem, vil det koste 200 mrd. kr, og det skal skje en gang på 2030-tallet. Statsråden svarer ikke på spørsmålet om samfunnsøkonomisk nytte. Én måte å få opp den samfunnsøkonomiske nytten på er å få kostnadene ned. Det har statsråden vært veldig opptatt av i opposisjon, men på sin vakt klarer han ikke å levere. Han skriver selv i meldingen at på hans vakt er gjennomsnittlig kostnadsøkning på jernbaneprosjekter 30 pst. Gjennomsnittlig økning på veiprosjekter er 40 pst. Svaret er at han for noen dager siden sendte ut en pressemelding om at han har satt ned en ekspertgruppe som skal se på kostnadsøkningen og prosjektstyringen på vei. Hvorfor skjer det først nå? Hvorfor skjedde ikke dette for fire år siden? Hvorfor skjer det ikke på jernbane? Hvorfor skjer det bare på vei? Når skal vi se resultatene av den politikken han står for?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Jeg er glad for at statsråden trekker fram Nye Veier. Når han sier at de skal spare 20 pst., og refererer til en pressemelding fra selskapet, er det greit. Men det er ikke det som står i Nasjonal transportplan. Der er det ikke gjort noen endringer i rammene for Nye Veier. Der er ikke det store milliardbeløpet man skal spare på den porteføljen man faktisk har, synliggjort. Jeg hører at statsråden refererer til jernbanereformen og at man skal spare store summer. Så langt er det en betydelig kostnad til omlegging, for reformer koster penger – det er naturlig, det vet alle. Men fortsatt klarer ikke statsråden å synliggjøre hvor mange milliarder man skal spare. Denne debatten hadde vi også i forbindelse med statsbudsjettet for 2017. Da utfordret jeg statsråden på det. Da var det ikke mulig å svare på det. Men nå har jeg hørt både statsråden, representanten Astrup og andre representanter for regjeringspartiene og støttepartiene i Stortinget argumentere for at dette er svaret. Hvor mye skal vi spare på jernbanereformen i løpet av den planperioden statsråden nå har lagt fram en plan for?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-19:
Vi har problematisert det økonomiske handlingsrommet for å kunne gjennomføre denne planen, og har forsøkt å invitere til en debatt om det. Det eneste vi har fått tilbake, er nesten maniske svar som: Vi har laget Nye Veier AS, og vi har en jernbanereform. Det gjenstår å se hvilke innsparinger Nye Veier faktisk fører til. Hvis det fører til 30 mrd. kr i innsparinger, skal jeg være den første til å juble for det. Men vi har fortsatt ikke sett det – vi leser om det i pressemeldinger. Stortinget behandler, med all respekt, ikke pressemeldinger. Jeg hører statsråden si at han skal legge fram tall for jernbanereformen og innsparinger der, i nær framtid. Det gleder jeg meg til. Hvis en kan spare titalls milliarder der, er det bra. Når det gjelder forslag til innsparinger, har vi presentert det fra talerstolen gjentatte ganger i dag, men vi har også beskrevet det utfyllende i innstillingen. Og det vet jeg: De fleste burde kanskje lese den igjen. Så til Astrup. Denne meldingen skal vel strengt tatt ikke vedtas, den skal vedlegges protokollen. Men vi har ett forslag som vi er sammen om, og invitasjonen her til representanten Astrup og Høyre er: Det er flere gode forslag fra Arbeiderpartiet det er mulig å stemme for.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Representanten Sivertsen var, på innpust og utpust, i nyhetsbildet etter at regjeringspartiene og samarbeidspartiene la fram sin NTP. Da var det – og også i dette innlegget, kunne vi høre – slik at man var bekymret for pengebruken, og det var en voldsom ambisjon. Det ble også uttalt i mediene av representanten Sivertsen at det ikke måtte bli en lang ønskeliste, det måtte være en plan man kunne gjennomføre. Videre sa han i mediene, på innpust og utpust, at det ikke var sikkert vi trengte å bygge så mye vei i framtiden, på grunn av ny teknologi. Men da lurer jeg på én ting: Hvorfor i all verden ha det så travelt med å framskynde 27 veiprosjekter hvis man ikke trenger å bygge så mye vei i framtiden? Det er litt interessant å få svar på. Så kan man selvfølgelig dvele litt lenger, ved å putte kun 10 pst. av pengene inn, og det blir en lang ønskeliste. Men hvorfor så travelt, det kunne jeg tenke meg å vite, med 27 veiprosjekter, hvis man samtidig mener at man ikke trenger å bygge så mye vei?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Jeg synes heller Arbeiderpartiet bør spørre seg selv hva de skal gjøre. Fremskrittspartiet har vært med i en regjering som har reformert både veisektoren og banesektoren m.m., og har tatt grep som gjør at man bygger billigere, rimeligere og raskere, nettopp fordi vi har respekt for skattebetalernes penger. Vi har respekt for det norske folk, som skal ferdes på det norske veinettet. Jeg synes at Arbeiderpartiet heller burde gå i seg selv. Hva har de gjort for å reformere? De har stemt imot ethvert forsøk på å reformere for å gjøre det enklere, rimeligere og billigere.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Fremskrittspartiet er veldig opptatt av å minske byråkratiet, og det gjør vi hver eneste dag. En del av det byråkratiet representanten Tung henviser til, er der fordi vi faktisk bygger mer enn noen gang. Det helt riktig at vi i startfasen bruker litt mer på noen reformer som kan spare det norske folk for mye penger i framtiden. Det burde også Arbeiderpartiet være opptatt av. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet i sin NTP er mer opptatt av å bruke monopolpenger og fortelle eventyr til det norske folk enn å gjøre noe konkret for det norske folk.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Jeg kan forsikre representanten Grøvan og Kristelig Folkeparti om at jeg er særdeles fornøyd med at det brukes så mye på infrastruktur, både på vei og på bane, der det bor flest mennesker i dette landet – i østlandsområdet. Det er særdeles viktig å gi folk alternativer til kommunikasjon med transportmidler, så det er jeg veldig godt fornøyd med. Det handler ikke om vei eller bane på hele Østlandet, det handler om begge deler.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Fremskrittspartiet står absolutt ved sitt løfte om å bygge sammenhengende og helt. Jeg synes Nye Veier er et meget godt eksempel på det – 530 km møtefri motorvei bygges sammenhengende og helt, og vi har mange prosjekter som bygges enda mer sammenhengende enn det er gjort før. Denne planen viser også det. Noen prosjekter blir forsinket som følge av at de er blitt langt dyrere. Jeg synes det er helt greit å ta en liten time-out for å se om man kan gjøre prosjektet rimeligere og enklere, og se på det med nye øyne, nettopp fordi det, sånn som det var lagt opp, og sånn som grunnlaget var, ikke holdt til slutt. Så vi bestreber oss hver dag på å fortsette den kampen.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Jeg kan forsikre representanten Raja og Venstre om at jeg er veldig fornøyd med det forliket vi har i planen. Jeg synes sykkel er viktig å legge til rette for. Vi vet jo at i de store byene er potensialet stort for det, men jeg er også fornøyd med at vi har et samarbeid som gjør at det nå er enklere, rimeligere og greiere å bygge sykkelstier også utenfor de byområdene som ikke nødvendigvis har noe alternativ i dag, og der man må sykle på stripa. Da synes jeg det er greit, og veldig bra og gledelig, at man legger til rette for å bygge enklere og rimeligere, slik at man får et alternativ. Jeg stiller meg også bak at man i de store byene får lov til å bygge litt bredere og større gang- og sykkelstier.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Da denne regjeringen, Høyre og Fremskrittspartiet, sammen med samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre la fram sin NTP, gikk representanten Navarsete fra Senterpartiet hardt ut i mediene: Det ble altfor mye penger som gikk til Østlandet, særlig til tog. Så har vi denne behandlingen, Senterpartiet viser da på en måte til Stoltenberg-regjeringens ambisjon om intercity, som skulle være ferdig innen 2030. Samtidig sier Senterpartiet at man egentlig støtter denne regjeringen og samarbeidspartienes ambisjon om at intercity skal være ferdig innen 2032/2034. Betyr det at representanten Sjelmo Nordås er enig i Stoltenberg-regjeringens opplegg om å være ferdig i 2030, og Arbeiderpartiets opplegg om å være ferdig i 2030? Er hun nå enig i eller uenig i at det er realistisk, eller er det urealistisk?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Jeg slutter meg til at SV i hvert fall er ærlig i sitt opplegg, det skal de ha, og det er klare prioriteringer sånn sett. Men Arbeiderpartiet gir bilistene bomsjokk ved at de vil øke bombelastningen med 6 mrd. kr over planperioden, mens jeg leser at SV vil bruke 60 mrd. kr bompenger fra vei til bane, på veier som ikke skal bygges. Da må spørsmålet bli: Hvor høy bompengebelastning mener SV at bilistene kan tåle hvis man skal øke med 60 mrd. kr, samtidig som man kutter så ekstremt på veier? Hvor høyt nivå mener SV er riktig?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2017-06-19:
Det er interessant å høre Miljøpartiet De Grønne snakke om samferdsel. Vi vet jo at de er imot bil, og vi vet at de er imot at staten skal bestemme selv over egne veier. Men det jeg kunne tenke meg å stille spørsmål om, dreier seg om da SV satt i regjering. Da var budsjettet for jernbane 8 mrd. kr lavere enn det er nå i 2017, inneværende år. Men mener representanten Rasmus Hansson fra Miljøpartiet De Grønne at de har gått i riktig retning, siden det er 8 mrd. kr høyere enn da SV satt, som man så lett omfavner?