Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-10-24:
Jeg er grunnleggende opptatt av at vi har god utnyttelse og forvaltning av naturressursene og infrastrukturen vår. Det gjelder også vannkraften, som er en av våre viktigste naturressurser, og det gjelder kraftnettet, som er en meget viktig infrastruktur i vårt moderne samfunn. Representanten viser til at det foreligger ulike utredninger om potensialet for opprusting og utvidelse av vannkraftverkene våre. Mulighetene for opprusting og utvidelse avhenger av mange forhold, som kraftpriser, kostnader og eventuelle støtteordninger. Og det avhenger av hvilke muligheter det er fra sted til sted for å øke ressurstilgangen til kraftverkene, og av hvilke naturinngrep myndighetene aksepterer ved slike utvidelser av vannkraftverkene. For ordens skyld: Begrepet opprusting omfatter tiltak for å øke virkningsgraden og redusere falltapet i eksisterende vannkraftverk. En opprusting betyr å utnytte en større del av energipotensialet i vannet som i dag utnyttes til kraftproduksjon. Begrepet utvidelse omfatter tiltak som gir økt ytelse, tiltak som gir økt fallhøyde, eller tiltak som gir økt ressurstilgang. Det realiserbare potensialet for «rein» opprusting er vanskelig å tallfeste nøyaktig, men det er klart at det er relativt beskjedent. Det henger sammen med at vannkraft er en meget effektiv energiteknologi. Rundt regnet har vannkraftverkene en virkningsgrad på 90 pst. Det vil si at 90 pst. av vannets teoretiske energipotensial kommer ut som elektrisitet på nettet. Dette er meget høyt sammenliknet med andre energiteknologier, og det er grenser for hvor høyt opp på 90-tallet det er mulig å komme. Opprusting vil være mest interessant der det kan kombineres med ulike former for utvidelser av produksjonsapparatet. Det er sjølsagt viktig at de mulighetene for forbedringer som måtte finnes, blir utnyttet i den grad det er teknisk og økonomisk forsvarlig. Jeg har all grunn til å tro at bransjen har høy bevissthet omkring dette, og at energiselskapene har ambisjon om å ta vare på infrastrukturen på en god måte. Myndighetenes oppgave er å legge rammevilkår som stimulerer energibransjen til dette. La meg si litt om nettopp disse rammevilkårene. Opprusting av eksisterende vannkraftverk er med i støtteordningen for fornybar elektrisitet. En varig produksjonsøkning som følge av opprusting vil kunne få 4 øre pr. kWh i støtte i 15 år. Støtten er begrenset oppad til de første 12 GWh pr. år. Utkast til forskrift om støtteordningene er nå på høring, med frist 3. desember i år. Norges vassdrags- og energidirektorat har under arbeid flere utredninger som omhandler ulike sider av opprusting og utvidelse av vannkraftverk. Blant annet ble det i forrige uke lagt fram en rapport om mulige barrierer mot opprusting og utvidelse, utarbeidet av Norsk institutt for vannforskning, NIVA. Jeg vil også nevne at det, som ledd i Regjeringas arbeid med å evaluere energiloven, for to uker siden ble framlagt flere studier, bl.a. om vilkårene for ny kraftproduksjon. Vi er nå midt i en brei høringsrunde av disse evalueringsrapportene. Jeg vil nøye studere resultatene som framkommer i alle disse undersøkelsene. Til slutt: En rekke eldre vannkraftkonsesjoner vil bli gjenstand for vilkårsrevisjon i de nærmeste årene. En vilkårsrevisjon gir anledning til å fastsette tiltak som kan avbøte miljøskader som følge av eldre utbygginger. Slike avbøtende tiltak kan virke positivt for berørte miljø- og brukerinteresser i vassdragene, men man skal også være klar over at de kan virke negativt for vannkraftproduksjonen og fleksibiliteten i kraftsystemet. I noen av sakene som skal revideres, kan det imidlertid være muligheter for både opprusting og utvidelse. Jeg mener det er interessant å legge til rette for en kombinasjon av vilkårsrevisjon og opprusting og utvidelse. Siktemålet med dette vil være å avbøte tidligere miljøskader et stykke på vei, og samtidig opprettholde eller øke vår tilgang på regulerbar vannkraftproduksjon.