Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-06-11:
Jeg er glad for at Stortinget i dag behandler proposisjonen med forslag om at Norge nå endelig slutter seg til Haagkonvensjonen 1996. Konvensjonen vil gi barn med tilknytning til flere land økt beskyttelse, og det vil styrke samarbeidet med andre land i foreldretvister, barnevernssaker og, ikke minst, barnebortføringssaker. Stadig flere barn har tilknytning til flere land, og det kan være ekstra krevende å beskytte dem. Et barn kan være statsborger i én stat, bo i en annen og oppholde seg i en tredje. Både departementene og utenriksstasjonene har de siste årene hatt økende pågang fra utenlandske myndigheter, særlig på barnevernsområdet, der de blir bedt om å gripe inn i eller løse enkeltsaker. Uten de rette virkemidlene kan dette være vanskelig. Tilslutning til denne konvensjonen innebærer at internasjonale foreldretvister og barnevernssaker i større grad kan forebygges og løses av norske myndigheter, i god dialog med utenlandske myndigheter. Konvensjonen regulerer internasjonal privatrett og samarbeid når det gjelder foreldremyndighet og beskyttelsestiltak for barn. Konvensjonen skal gjelde i saker om foreldreansvar, fast bosted, samvær, vergemål, plasseringer i fosterhjem og institusjon samt forvaltning av barnets formue. Et sentralt formål er å forebygge barnebortføring. Norge er tilsluttet Haagkonvensjonen 1980 om barnebortføring. Konvensjonene 1996 og 1980 er ment å virke sammen. Haagkonvensjonen 1996 kan bidra til at barnebortføringssaker forebygges, og at barnet gis en stabil omsorgsløsning etter en tilbakeføring. Konvensjonen fastsetter at landet der barnet har vanlig bosted, kan treffe beskyttelsestiltak. Landet som barnet oppholder seg i, kan likevel treffe midlertidige tiltak og tiltak i hastesituasjoner. En sak kan overføres til en annen stat når dette er til barnets beste. Konvensjonen har også regler om lovvalg og regler om anerkjennelse og gjennomføring av beskyttelsestiltak som er truffet i andre stater. Konvensjonen legger videre til rette for samarbeid og informasjonsutveksling mellom landene. Konvensjonen forutsetter at hvert land oppretter en sentralmyndighet som skal samarbeide med sentralmyndighetene i andre konvensjonsstater, veilede om konvensjonen og informere om lover og tjenester. For at Norge skal kunne tilslutte seg denne konvensjonen, er det nødvendig å gjøre en del lovendringer. Det er også ønskelig med enkelte endringer for å legge til rette for at norsk rett er godt tilpasset konvensjonen og dens formål. Regjeringen foreslår derfor i proposisjonen endringer i barneloven for å forebygge barnebortføring og hindre at barn etterlates i utlandet. Når det foreslås endringer i barneloven, er det også sett hen til at det er et sentralt formål med Haagkonvensjonen 1996 å legge til rette for at forelder og barn fortsatt kan ha samvær og kontakt, selv om barnet og den andre forelderen flytter til en annen stat. Vi foreslår bl.a. at foreldre som ikke blir enige, får mulighet til å reise egen sak for domstolen om å flytte med barnet ut av landet. Det foreslås også at barn over 12 år skal samtykke for å kunne flytte til utlandet alene. Dette blir spesielt viktig for å forebygge tvangsgifte eller kjønnslemlestelse. Vi vet at dette ofte skjer ved sterk tvang fra foreldrene, og uten at barnet egentlig vet hva som skjer. I dag kan barnevernet kun treffe tiltak når barnet oppholder seg i Norge. Det foreslås også å ta inn i barnevernsloven at det kan treffes tiltak når barnet har vanlig bosted i Norge. Dette er nødvendig for at barnevernsloven skal være i samsvar med konvensjonen. Det innebærer også at det kan treffes vedtak om omsorgsovertakelse når et barn har vanlig bosted i Norge, selv om barnet oppholder seg i utlandet. Forslaget kan hindre at foreldre unndrar seg et barnevernsvedtak ved å reise fra Norge. Regjeringen foreslår også å åpne for mulighet til frivillig fosterhjems- og institusjonsplassering i andre konvensjonsland. Det stilles da krav om at foreldre og barn over 12 år samtykker til plasseringen, og at plasseringen er forsvarlig og til barnets beste. Det er på høy tid at Norge tar del i dette internasjonale samarbeidet. 41 stater er nå tilsluttet Haagkonvensjonen 1996, også EU-statene. Regjeringen har prioritert arbeidet med denne proposisjonen. Jeg er glad for at Stortinget i dag støtter Norges tilslutning til Haagkonvensjonen 1996, som vil bidra til økt beskyttelse av barn med tilknytning til flere land.