Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 1999-01-28:
Utenriksministerens redegjørelse den 19. januar tegnet et bilde av et engasjert Norge i et dynamisk Europa. En stor del av vår europeiske dagsorden er nødvendigvis knyttet til forholdet til EU og EUs rolle i vår verdensdel. Men med Norges totale engasjement i de mange europeiske kanaler har vi flere strenger å spille på, slik at vi har en reell mulighet til å definere vår rolle i Europas utvikling inn i det neste årtusen. For Kristelig Folkeparti er det viktig å betrakte helheten. Norge har en unik handlefrihet i forhold til resten av Europa, noe Regjeringen utnytter på mange måter, og som gir oss en posisjon når den europeiske agendaen settes. Folkets nei til medlemskap skal i demokratiets ånd respekteres, og Regjeringen skal verne om og fremme Norges interesser gjennom det rammeverket EØS-avtalen gir oss. Dette er ikke et motsetningsforhold. Det er også verdt å merke seg at vår vetorett er et mulig verktøy for å verne norske interesser. Det er en utfordring å komme inn på et tidlig tidspunkt i prosessen og i utviklingen av EØS-avtalen som rammeverk. Norge jobber aktivt med sine EU-relasjoner, også i prosessen om utvidelsen av unionen, som direkte vil berøre partene i EØS. Europa er i endring, er det sagt, og det er nok å nevne Balkan. Vi i utenrikskomiteen har på nært hold sett hvordan Norge tar aktiv del i det internasjonale samarbeidet i Balkan-landene. Vi er så langt fra isolert, slik noen spådde om vi skulle stå utenfor EU. Norge gir sitt bidrag til å trygge fred og menneskerettigheter gjennom vårt nærvær i OSSE, NATO og FN. Og gjennom OSSEs formannskap setter Norges utenriksminister sitt stempel på den politiske dagsordenen for tiden, som høster anerkjennelse langt utenfor det europeiske kontinent. Det gjør inntrykk når man den ene dagen sitter i Beograd og snakker med serbiske krigsfanger fra Norge under krigen, og den neste dagen sitter i Kosovo sammen med albanere og ser TV-nyhetene om massakrene i Racak. Ja, politikk handler om mennesker. Og den største utfordring pr. i dag er nettopp det å skape fred. Nettverksbygging er viktig på ulike nivå mellom mennesker, mellom partier, de forskjellige organisasjoner og institusjoner – i et stort mangfold. Jeg er glad for utenriksministerens understreking av dette i sin redegjørelse og for Regjeringens vilje til å prioritere støtte til slike aktiviteter innenfor disponible rammer. Det er viktig for oss å være i dialog. Posisjoner inntas, standpunkt fattes om Europa også andre steder enn i Brussel. I den bilaterale kontakten og samarbeidet inn også i de enkelte EUs medlemsland mener jeg det er et uutnyttet potensial. Styrking av nettverk og bevisstgjøring av mulighetene i dette er her viktige redskap. I nettverksbygging inkluderer jeg også unges mulighet til utveksling av kunnskap og erfaring gjennom utvekslingsprogram og studier. I den sammenhengen bør det ses på de ordninger og avtaler vi i dag har for vår ungdom for å kunne delta i utvekslinger eller finne studieplass i land i Europa, likeså om unge europeeres tilsvarende mulighet i Norge. I kompetansebygging og kompetanseutveksling må vi legge til rette for at unge kan flytte på seg, bl.a. gjennom stipendordninger. I statsbudsjettet for utdanning står det at det er et prioritert mål å «legge til rette for økt internasjonalt samarbeid innenfor høgere utdanning og forskning». En oversikt viser at Norge deltar i et økende antall internasjonale forskningsprogrammer, i første rekke innenfor EUs rammeprogrammer. Slik kan også Norge bidra i den globale kunnskapsutviklingen. Innenfor rammen av EØS-avtalen er Norge en likeverdig deltaker. Dialog inneholder muligheten til å lære av hverandre. Det er gjennom økt kunnskap om hverandre og kjennskap til hverandre vi kan bidra til større forståelse og samarbeid. I et Europa hvor folk og nasjoner kommer nærmere hverandre, i et Europa der konflikter og uroligheter fort angår oss alle, i et Europa der kompleksiteten ikke minker, er det avgjørende viktig at kontakt og samarbeid styrkes og utvides. I demokratiet er også vår Europa-politikk summen av enkeltmedborgernes holdninger og standpunkt. Kristelig Folkeparti trenger ikke å bruke tid på verbalt å kompensere for «utenforheten». Vi forholder oss til EØS-avtalen og bruker tid på å utnytte den fullt ut.