Henrik Asheim (Høyre), 2015-02-19:
Jeg vil stille meg i rekken av alle de representantene som roser dette forslaget. Det er svært positivt at Venstre og forslagsstillerne løfter denne debatten inn i komiteen og også inn i denne salen. Jeg må også si at det har blitt et slags klimaskifte i utdanningsdebatten opp mot stortingsvalget i 2013 og i årene etter det. Det nye flertallet har rettet veldig mye av oppmerksomheten sin og fokuset sitt mot nettopp det vi vet er viktigst for å skape læring i klasserommet, og det vi vet er viktigst for at flere elever skal lære mer, nemlig gode, faglig oppdaterte lærere. Det er slik at forslagsstillerne ønsker å se på hvordan vi både kan rekruttere flere inn i skolen, hvordan vi kan beholde mange av dem som er i skolen i dag, og hvordan vi også kan få flere yrkesgrupper inn i skolen. Jeg mener at forslagene er gode, og at det er viktige debatter som representantene og Venstre som parti tar opp. Men jeg mener samtidig at dette er noe som vi allerede er i gang med. Det er noe som vi er i gang med også fordi partiet Venstre i forhandlinger med regjeringen har vært en pådriver for det. For Høyre var det et viktig valgløfte før valget i 2013, og det er noe man har fulgt nøye opp fra Kunnskapsdepartementet og fra Stortinget i ettertid. Man gjør nå et statusløft for lærerne ved å se på lærerutdanningen og gjøre den om til en femårig masterutdanning, og ved å se på hvilke opptakskrav man skal ha for å komme inn på lærerutdanningen, og ikke minst det statusløftet man trenger ved å gi mer tillit til lærerne også gjennom at kunnskapsministeren helt tydelig har sagt at lærerne skal ha nye verktøy og flere fullmakter til å vise at de er sjefen i klasserommet. Jeg tror vi kan beholde flere gode lærere nettopp gjennom denne tilliten, og ved at man nå er i gang med arbeidet for flere karriereveier i klasserommet, slik at ikke den eneste måten å bli forfremmet på, for å bruke det ordet, i skolen, er å forsvinne ut av klasserommet og bli inspektør eller rektor. Slik kan det ikke være i norsk skole, og derfor er det positivt at man nå ser på hvordan man kan bli spesiallærer og ha andre karriereveier i skolen som gjør at man også kan fortsette med å undervise. Så er det slik at vi skal rekruttere flere lærere, at vi skal få flere inn, og dette henger også tett sammen med de to foregående punktene. Her skjer det også veldig mye spennende lokalt. Man kan se på Teach First i Oslo eller flere andre eksempler og se hvordan man får yrkesgrupper, næringslivet lokalt eller for den saks skyld offentlig sektor, helse- og omsorgssektoren, inn i skolen for å være med på undervisningen og kunnskapsutviklingen. Så er det verdt å vise til det budsjettforliket som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen hadde med Kristelig Folkeparti og Venstre, hvor man bevilget 50 mill. kr til et kompetanseløft for ufaglærte i skolen. Det var et viktig grep som særlig Venstre har vært opptatt av, og som de fortjener ros for å ha fått inn i budsjettet. Så er det også slik at det er en positiv utvikling i norsk skole ved at det nå kommer flere lærere inn enn det forsvinner ut av skolen. Det er en utvikling som ikke har kommet over natten, men det er noe vi skal glede oss over og sørge for at fortsetter. Høyre deler de viktige ambisjonene og målene som Venstre trekker frem i dette forslaget. Det er av og til bare tiltakene, eller hvordan de skal implementeres, uenigheten kan gå på. Det bringer meg videre til forslaget om 25 pst. reduksjon i skolebyråkratiet. Jeg er redd for to ting med et slikt forslag. Det ene er at det kan bli et tak, altså det kan bli om å gjøre å nå 25 pst., og så kan man stoppe. Det andre er at det kan bli et mål i seg selv, altså at man må nå 25 pst., selv om det kanskje er færre tiltak som bør ut. Jeg tror for å være helt ærlig at lærerne ikke ønsker seg nye måltall fra denne salen. Jeg tror de ønsker seg tillit, og jeg tror de ønsker seg mer tid. Det skal vi sørge for, men en 25 pst.-grense kan bli et verktøy som har den motsatte hensikt av det som forslagsstillerne selv ønsker. For Høyre er det viktig med tillit til lærerne, og det er viktig å lytte til det lærerne selv sier, og når de varsler at det er for mange tidstyver i skolen, skal vi se på det. Derfor er kunnskapsministeren godt i gang med svært mange tiltak for nettopp å rydde opp i det. Den streiken vi så i fjor høst, var ikke en typisk arbeidskonflikt som handlet om lønnsnivå eller et eller annet slikt, nei, det var en generell frustrasjon over tidsbruken i skolen og tilliten i skolen. Tilliten var lav, man ønsket seg mer tillit fra dem som styrer skolen, både lokalt og nasjonalt. Avslutningsvis vil jeg si at mye i det forslaget som Venstre fremmer, kan jeg på vegne av Høyre helhjertet støtte. Jeg oppfatter også at mye av det som forslaget går ut på, er ivaretatt av det som nå gjøres fra Kunnskapsdepartementets side, ikke minst etter press fra og godt samarbeid med partiet Venstre.