Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-11-30:
De to sakene som nå er til behandling, dreier seg begge om å foreta en klargjøring og styrking av viktige sider av de økonomiske rammevilkårene for allmennkringkastingen i Norge. Jeg konstaterer med tilfredshet at Regjeringen har fått flertall i komiteen for sine forslag vedrørende NRKs forretningsmessige virksomhet. Det samme gjelder forslagene som omhandler sponsing, med et par viktige unntak. Når det gjelder klargjøringen av lov- og regelverket rundt NRKs forretningsdrift, er hele komiteen enig om at dette er nødvendig. Det er ikke tvil om at de lovendringer som i dag vil bli vedtatt, ikke bare er nødvendig for å gi NRK større økonomisk armslag, men også viktig for å sikre fleksibilitet i den løpende virksomhet, som er nødvendig for at NRK i framtiden skal kunne tilby et programspekter som er konkurransedyktig. I dag er det mer viktig enn noen gang å foreta grep som sikrer NRKs konkurransedyktighet, slik at institusjonen i større grad kan holde stand mot den voksende kommersielle kanalflora som trenger seg på fra utenverdenen. Det legges imidlertid svært viktige forutsetninger til grunn for det nye regelverket, for det første at lisenspenger ikke skal brukes til å subsidiere den forretningsmessige virksomhet, og for det andre at eventuelle inntekter fra datterselskaper som kan drive kommersiell virksomhet, skal holdes helt atskilt fra avgiftsinntektene, slik at en lett skal kunne se hvor de forskjellige midlene blir brukt. Tekst-TV er blitt et nyttig supplement også til NRKs allmennkanaler, og det er da viktig at NRK kan ha et slikt informasjonstilbud knyttet til sine kanaler. Sentrumspartiene ser ikke noe prinsipielt til hinder for at det kan sendes reklame innenfor rammen av NRKs tekstfjernsyn. Det må bygge på en opplagt misforståelse når høyrepartiene og SV argumenterer med at innføring av reklame på tekst-TV bidrar til å flytte grensene for hva som skal unntas fra allmennkringkastingsbegrepet. Poenget er at selv om tekst-TV teknisk sett er en del av de ordinære fjernsynssignalene, er det ingen som kan være i tvil om at det allikevel er noe annet enn fjernsyn med levende bilder. Om det omfattes av allmennkringkastingsbegrepet som sådant eller ikke, er likegyldig i forhold til reklame. Reklame er jo tillatt i de kommersielle allmennkanalene. Derimot vil Kristelig Folkeparti være enig i at det bør vurderes i forskrifts form å forby reklame på tekstfjernsyn når dette direkte er ment å skulle støtte opp under eller ligge på skjermen samtidig med det ordinære programmet i allmennkanalens fjernsynssendinger, slik Barne- og familiedepartementet har påpekt i sin høringsuttalelse. Samtidig bør forskriftene inneholde en regulering i de tilfeller tekstfjernsynet har barn som målgruppe. Bakgrunnen for ønsket om reklame på tekst-TV er naturligvis den sterkt økende konkurranse som er på gang, også innenfor tekst-TV, og som gjør slik finansiering nødvendig. Så en bemerkning til flertallet i komiteen, som blåser til omkamp om retten til å sende filmatiserte voldsskildringer dersom dette skjer utenfor såkalt næring, men innenfor filmklubbsammenheng. I en tid hvor vold er et økende samfunnsproblem, og man til og med i årevis har kjørt omfattende kampanje mot vold i billedmediene, vil flertallet i kulturkomiteen gå til det skritt å liberalisere straffeloven på dette punktet. Dette kan umulig være politikk i pakt med tiden. I Ot.prp. nr. 63 har departementet lagt fram forslag til endring av reglene for sponsing i kringkasting. Det står en samlet komite bak ønsket om å få slike endringer. Særlig viktig har det vært å sikre prinsippet om identifisering av sponsor, slik at seerne kan vite hvem som har betalt for programmet, og ha mulighet til å se i hvilken grad dette også har påvirket programinnholdet. Et viktig hensyn har også vært å gjenopprette skillet mellom sponsing og reklame, som har blitt mer og mer utydelig i dagens kringkasting. Vi konstaterer at dette blir sikret gjennom forslagene. På et par punkter var det imidlertid ikke flertall i komiteen for Regjeringens forslag. Regjeringen ønsket noe strengere regler for NRK enn for de kommersielle kanalene. Det gjaldt fremstillingen av sponsormerke og formen på dette. Flertallet har imidlertid slått fast at de samme reglene skal gjelde for NRK som for de kommersielle kanaler, nemlig at sponsors navn også i NRK identifiseres ved navn, logo eller varemerke. En annen diskusjon har gått omkring bruken av stillestående eller bevegelig bilde. Det var i komiteen i utgangspunktet flertall for å gjennomføre en ordning med like regler, og Kristelig Folkeparti ser det også naturlig å støtte Arbeiderpartiets forslag om ikke bevegelige bilder for sponsing i alle kanaler, som er det forslaget som etter vårt skjønn bidrar til å opprettholde det viktige skillet mellom sponsing og reklame. Jeg tror samlet sett det er blitt en fornuftig løsning i forhold til begge proposisjonene.