Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Stortinget skal nå behandle Riksrevisjonens undersøkelse av økonomistyringen i våre helseforetak. Komiteen har ved behandling av saken gjennomført åpne høringer med Fagforbundet, Norsk Sykepleierforbund, Den norske legeforening, styrelederne i de regionale helseforetakene, tidligere helse- og omsorgsminister Sylvia Brustad og nåværende helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen. Av innstillingen framgår det at det i komiteen er stor grad av enighet i saken, og bare i noen få merknader er det delte syn. Jeg går ut fra at partiene her orienterer om sine synspunkter. Jeg finner grunn til å understreke at Riksrevisjonen har foretatt en omfattende og grundig undersøkelse, som både gir et godt grunnlag for Stortinget til å vurdere forholdene, og som gir en god pekepinn på hvor innsatsen må rettes inn for å bedre styringen. Riksrevisjonen har belyst problemstillingene ved hjelp av intervjuer, dokumentanalyse og en spørreundersøkelse til helseforetakene. For å undersøke økonomistyringen i helseforetakene er det også innhentet skriftlig dokumentasjon av relevante rutiner og retningslinjer. I perioden 2002–2008 var det en sterk vekst i helseforetakenes driftskostnader. De regionale helseforetakenes samlede driftskostnader økte fra 57 milliarder kr i 2002 til 87 milliarder kr i 2008. Noe av veksten i driftskostnadene skyldes at de regionale helseforetakene har fått nye oppgaver, men når det tas hensyn til de nye oppgavene, har det likevel vært en årlig realvekst i driftskostnadene på mellom 1 og 4 pst. i denne perioden. I 2009 var det bevilget over 100 milliarder kr til spesialisthelsetjenesten. Komiteen ser at Riksrevisjonens undersøkelse avdekker en rekke mangler ved styringen og kontrollen med ressursbruken i helseforetakene, og med bakgrunn i dette ble de nevnte aktører i helseforetakene innkalt til åpen høring. De regionale helseforetakene hadde i perioden 2002–2008 et akkumulert underskudd i størrelsesorden 25 milliarder kr. Avviket fra eiernes styringskrav var i 2008 700 mill. kr, og da etter at Stortinget hadde etterbevilget 500 mill. kr. En samlet komité sier i innstillingen at den finner det uakseptabelt at helseforetakene år etter år ikke har tilpasset seg de økonomiske rammene. Komiteen registrerer også at forventninger om tilleggsbevilgninger har bidratt til å undergrave respekten for budsjettprosessen og derved har vanskeliggjort omstillingen. De ansattes organisasjoner gir nå uttrykk for at slike forventninger er borte, og at slike forhold ikke vil påvirke den videre drift. Riksrevisjonens undersøkelse viser at mange helseforetak ikke starter budsjettprosessen tidlig nok til å kunne identifisere, planlegge og iverksette omstillingstiltak slik at de gir virkning fra budsjettårets begynnelse. Komiteen merker seg i denne sammenheng at representanter for de ansatte under komiteens høring etterlyser bedre forankring på alle plan, bedre forutsigbarhet og langsiktighet i budsjettprosessen. Komiteen har registrert at både de regionale helseforetakene og helseforetakene ønsker seg bedre forutsigbarhet og langsiktighet fra eiers side, og at sen utsendelse av oppdragsdokumentet er en vesentlig årsak til manglende koordinering. Fra regjeringspartienes side er vi tilfreds med at dette er forhold som det er tatt tak i, og vi forutsetter at man finner fram til gode løsninger i denne sammenheng. En samlet komité har merket seg at økonomistyringen i helseforetakene er blitt betydelig bedre den siste tiden, og at prognosen framover er positiv. Komiteen er ikke kjent med regnskapene for 2009, men registrerer at representanter for styrene i høringen sa at prognosene for 2009 viser at Helse-Norge samlet går i økonomisk balanse og dermed oppfyller eiers økonomiske resultatmål.