Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2007-06-07:
Frafallsproblematikken er noe som alle partier, i likhet med fagmiljøet, er bekymret for. Det er et enormt engasjement her på Stortinget for å få ned antall drop-out. Det har vist seg ved behandlingen av St.meld. nr. 16, «… og ingen stod igjen. Tidlig innsats for livslang læring», et Dokument nr. 8-forslag fra Fremskrittspartiet, behandlet i salen tidligere i vår, og dette forslaget fra Høyre. Jeg vil poengtere at i stortingsmeldingen er det skissert en rekke tiltak for å begrense frafallet og styrke rådgivningstjenesten. Meldingen er behandlet i Stortinget. I Dokument nr. 8:55 har Høyre fremmet tolv forslag. Alle er kommentert i innstillingen, men jeg ønsker allikevel å kommentere enkelte av dem. Grunnen til at vi ikke støtter alle forslagene, er stort sett at vi er politisk uenige. I forslag nr. 1 ønskes det full åpenhet om skolene, noe vi mener det er i dag. Det er åpenhet om skolenes tilstand og resultater. Foreldre, foresatte, elever og skoleeier har tilgang til resultater fra nasjonale prøver og ellers å få vite hvordan skolen ligger an. Men vi ønsker ikke å legge opp til en rangering. De det gjelder, har full tilgang på resultatene. I forslag nr. 2 bes det lagt fram en konkret opptrappingsplan for gratis leksehjelp. Vi ønsker å utvide skoledagen fra 21 til 28 timer pr. uke på de laveste trinnene. Innenfor denne utvidingen skal det bl.a. legges til rette for leksehjelp og læringsstøtte. Dette vil, i likhet med det som er skissert i forslaget, være gratis. Forslag nr. 4 omhandler skole–hjem-samarbeid. Vi mener at det ligger en rekke tiltak i St.meld. nr. 16, og at Regjeringen har en klar målsetting om å involvere foreldrene sterkere i barnas skolegang. Utvidingen av FUG til å omfatte også videregående trinn 1 er et av de konkrete forslagene vi ser positivt på. Forslag nr. 6 dreier seg om overgangen fra ungdomsskole til videregående opplæring. Tall viser at mange faller fra i denne overgangen. Ved innføring av Kunnskapsløftet får ungdomsskoleelever snusen i hva fagene på videregående omhandler, via programfag til valg. Andre forhold som vil lette overgangen, er endringene i forskriftene som ble gjennomført i 2006, der det åpnes for at Oppfølgingstjenesten kan samarbeide med rådgivningstjenesten i ungdomsskolen for å hindre frafall. Det finnes også en rekke gode tiltak i kommuner og fylkeskommuner for å lette denne overgangen. Forslag nr. 7 ønsker komiteen å oversende departementet. I mange fylker fungerer «partnerskap for karriereveiledning» veldig bra. Eksempler på fylker som har innført dette med positive resultater, er Nordland, Telemark og Akershus. Vi ber departementet vurdere disse og se på sjansene for en landsdekkende implementering. Forslag nr. 8 omhandler forsøk med å gi kommunene muligheten til å drive videregående opplæring. Regjeringspartiene ser det som mest hensiktsmessig at fylkeskommunene har ansvaret for videregående opplæring. Forslag nr. 9 går ut på å gi videregående skoler som greier å redusere antallet drop-out, økonomiske incentiver. Vi mener at ekstra pengestøtte ikke skal være grunnen til at videregående skoler jobber for å redusere frafallet. Jeg vil takke Høyre for engasjementet rundt drop-out. Det er ingen tvil om at Regjeringen og posisjonen på Stortinget også ser med bekymring på denne problematikken. I dag stilles det enorme krav til kompetanse, og sånn skal det jo være. Men det gjør det vanskelig for de skolesvake å komme seg gjennom sin utdanning og få et klart bevis på det de har gjort, og det de faktisk kan. Jeg vil gi kunnskapsministeren honnør for å ha inngått samarbeid med partene i arbeidslivet for å få til en lærekandidatordning der elever kan få bevis for at deler av yrkesopplæringen deres er gjennomført og godkjent innenfor visse yrker.