Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2017-02-09:
Jeg vil takke komiteen for godt arbeid i denne saken. Som Stortinget vel har merket seg, er komiteens innstilling enstemmig. Det betyr at vi alle er opptatt av jernbanen, og at den skal fungere godt. Komiteen poengterer i sin første merknad at det er bred enighet om viktigheten av en veldrevet jernbane og om det transportpolitiske målet for jernbanen. Det transportpolitiske målet for jernbanen er å tilby et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem som dekker samfunnets behov for transport, og fremmer regional utvikling. Vår sivilisasjon kjennetegnes av at langt flere avgjørende funksjoner enn bare fungerende tog er viktige. Det er viktig med demokrati, det er viktig med kontrollmekanismer og systemer for tilbakemelding på ansvarlig politikk som den politiske ledelsen kan bruke til å fatte beslutninger. Det som er essensen i tilbakemeldingene i denne saken, og som jeg tror vi er glade for alle sammen, er at ting må rettes opp, men at statsråden tar de tingene inn over seg og har gitt gode bekreftelser på hvordan regjeringen vil følge opp saken. Riksrevisjonens hovedfunn i saken er disse: Økte bevilgninger har så langt i liten grad ført til at målene om driftsstabilitet nås. Styringen og oppfølgingen av vedlikeholdsarbeidet har vært svak. Jernbaneverkets ledelse har ikke sørget for nødvendige styringsverktøy. Jernbaneverket har ufullstendig dokumentasjon av tilstanden på banen. Jernbaneverket har ikke et system for å måle produktiviteten i vedlikeholdsarbeidet. Nødvendige tiltak for å bedre styringsinformasjonen for vedlikeholdsarbeidet er ikke prioritert. Og til slutt: Departementet har lite informasjon om hvorvidt bevilgningene brukes effektivt. Dette gjelder altså perioden 2006–2015. Disse merknadene slutter komiteen seg enstemmig til, vi slutter oss til Riksrevisjonens anbefalinger, og komiteen har en del tilleggsmerknader. Det burde være mulig for Jernbaneverket å vurdere om realøkningen som etaten har hatt i vedlikeholdskostnader siden 2006, har gitt en tilsvarende økning i utført vedlikeholdsarbeid. Gitt en økning i bevilgningene til vedlikehold, mener vi det er kritikkverdig at resultatene for driftsstabilitet ikke er bedret totalt i perioden – gitt økningen som er kommet. Jernbaneverkets ansvar og mandat tilsier at etaten skal sørge for at den har den nødvendige kompetanse for å utføre sitt eget samfunnsoppdrag i henhold til instruksen, og sikre tilstrekkelig styringsinformasjon og forsvarlig beslutningsgrunnlag. Den interne styringen skal være innrettet slik at virksomhetens økonomisystem, sammen med statistikk, analyser og andre relevante systemer, belyser virksomheten – om den drives effektivt i forhold til kostnader og fastsatte mål og resultatkrav. En etat har også et ansvar for å drive så transparent og målbart at den gjør seg politisk styrbar, slik at etaten selv kan ta informerte beslutninger, og slik at tilgjengelig styringsinformasjon kan belyse for statsråd og storting hvorvidt etaten fyller oppgaven og bidrar til forutsigbare rammebetingelser for leverandørene. Informasjon om tilstanden på banen og resultatene av vedlikeholdsarbeid inngår som sentrale deler av styringsinformasjonen en etat må kunne forventes å framlegge i jevnlig rapportering til departementet. Samferdselsdepartementet har et overordnet ansvar for å følge opp Jernbaneverkets rapportering, og komiteen er derfor tilfreds med at statsråden i sitt svar til Riksrevisjonen sier seg «i stor grad enig i revisjonens anbefalinger om å følge opp Jernbaneverkets ledelse» og vil følge opp dette i etatsstyringsdialogen. Komiteen forventet derfor at ved oppstart av ny styringsstruktur for jernbanen 1. januar 2017 var Riksrevisjonens anbefalinger i Dokument 3:10 for 2015–2016 innarbeidet. Det vil si at man skulle sørge for at ledelsen styrker styringen og oppfølgingen av vedlikeholdsarbeidet som utføres, både i egen regi og av eksterne leverandører, gjennom for det første å etablere en mer systematisk, helhetlig og strategisk styring av vedlikeholdet, for det andre sørge for at et nødvendig og pålitelig styringsinformasjonssystem faktisk foreligger, og for det tredje vurdere effektiviseringsmuligheter i planleggingen av vedlikehold som utføres av eksterne leverandører, og dessuten vurdere om resultatmålene som departementet har satt, gir tilstrekkelig styringsinformasjon om effektiviteten i vedlikeholdet av jernbanenettet. Bedre rutiner for datainnhenting og -behandling må komme på plass. Resultatmålbarhet må sikres. Nødvendige styringsverktøy må være på plass og tas i bruk. Tilstrekkelig kompetanse på signalanlegg i Jernbaneverket må også komme på plass så snart som mulig. Hvis toget skal være et reelt alternativ til mindre miljøvennlige transportformer, er første bud at toget går. Gjennom 15 år har ulike statsbudsjetter omtalt forbedring i driftsstabiliteten i togtrafikken og drift og vedlikehold av jernbanen som høyt prioriterte områder. Undersøkelsen fra Riksrevisjonen tar for seg perioden 2006–2015. Som vi vet, har vi hatt to forskjellige regjeringer i den perioden, og nå er altså resultatene samferdselsminister Ketil Solvik-Olsens ansvar. Samferdselsministeren skriver i sitt svar til Riksrevisjonen at selv om han synes merknadene deres er noe unyanserte, er han i stor grad enig i anbefalingene og vil følge opp Jernbaneverkets – som det da het, og som Stortinget vet, er det nå fordelt på Jernbanedirektoratet og Bane NOR – ledelse på det området. Samferdselsministeren skriver også at prioritering av vedlikehold og drøfting av vedlikeholdsstrategi må gis en grundigere behandling i arbeidet med Nasjonal transportplan. Jeg støtter den konklusjonen. Når statsråden skal ta ordet, ville det være interessant å høre om han allerede nå kan si noe om hvordan dette vil bli behandlet i ny Nasjonal transportplan. I tillegg ville det være interessant å få vite om ministeren kan redegjøre noe om hvordan Riksrevisjonens anbefaling i Dokument 3:10 nå er innarbeidet i ny styringsstruktur for jernbanen, i tråd med komiteens forventninger.