Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-01-21:
Det vi nå skal behandle, er forslag om kompenserende tiltak overfor de store ekstrakostnader som pandemien betyr for norsk arbeidsliv. Jeg vil takke for grundige og langvarige, men krevende forhandlinger med SV. Resultatet må ha blitt bra, for det er støtte fra nærmest et enstemmig storting til det som vi kom fram til i fellesskap. Det er veldig viktige inntektssikringstiltak som vi kommer med nå, som gjelder ansatte, sjølstendig næringsdrivende, frilansere og bedrifter. Det er mer enn ti ulike ordninger. Regjeringa hadde foreslått forbedringer i 2022 i en økonomisk størrelsesorden på over 2,2 mrd. kr. Nå plusses det ytterligere på. Det er forbedringer med en kostnadsramme på over 850 mill. kr. Vi snakker altså om totalt sett forbedringer for de gruppene som trenger det, i en størrelsesorden på snart 3,1 mrd. kr. Alle ordninger blir utvidet minst til og med mars, altså en måned. Jeg vil si at alle de endringene vi har gjort i forhandlingene med SV, er målrettede endringer, som svar på det representanten fra Høyre sa. Slik er det også når det gjelder den såkalte sjablongmessige ordningen. Det gjelder ikke mange mennesker, men for dem det gjelder, er dette laget sånn at det skal ha størst mulig presisjon overfor dem som ble permittert etter den 13. desember, og som tidligere under pandemien har vært permittert og dermed nå har et lavere dagpengegrunnlag enn en ville hatt hvis en ikke hadde hatt en tidligere permitteringsperiode. Vi har også fått forbedringer for sjølstendig næringsdrivende og frilansere. Det er en kompensasjonsordning som dekker inntil 70 pst. av tidligere inntekt inntil seks G, som også skal vare til og med mars. Vi fjerner regelen om tre dagers ventetid for ansatte som mottar dagpenger for mars, og vi reduserer antall dager med arbeidsgiverfinansiering, fra seksten til fem dager, for fravær som skyldes covid-19-pandemien. Når det gjelder sjølstendig næringsdrivende, er det tilsvarende. Sykepenger fra folketrygden gis i den samme perioden, fra sjette dag ved sykefravær. Men, som alle vet, inntektssikringen for sjølstendig næringsdrivende er langt lavere enn den 100 pst. dekningen som gjelder for lønnsmottakere. Det er en viktig forbedring når det gjelder arbeidsavklaringspengene. De som søker på arbeidsavklaringspenger før 1. juli i år, skal ikke blir hindret av reglene om karensår. Og som representanten Tuva Moflag sa, fremmer regjeringa forslag om å ta vekk den generelle karensperioden. Samtidig, og det vil jeg understreke, er arbeidsavklaringspenger en midlertidig ordning. Det er ingen varig ordning, så her må en også ha søknader som da blir innvilget. I forbindelse med arbeidsavklaringsordningen vil jeg si dette: Det er svært stort fokus på inntektssikringen i arbeidsavklaringsordningen. Det er altfor lite fokus på arbeidsavklaringen og ikke minst det som handler om å få arbeidskvalifisering. De som ikke er berettiget til uføretrygd og som skal ut i arbeidslivet, må få en langt bedre arbeidskvalifisering, slik at ikke AAP-ordningen blir det som det, under ulike regjeringer, i altfor stor grad har vært: et venteværelse. Det fortjener ikke disse menneskene. Her har regjeringa en stor jobb å gjøre. Til slutt vil jeg bare si at partiet Rødts hovedlinje er generelt å by over regjeringas forslag og avtale med SV nærmest uansett. Jeg synes ikke det er særlig tillitvekkende. Jeg har lyst til å si det. Jeg har tenkt på å si det før, men nå sier jeg det. Jeg synes ikke det er særlig tillitvekkende. Jeg synes at en skal ha en nærmere avklaring av hvordan ordningene virker, og hvordan ordningene kan praktiseres. Vi fra regjeringssida er veldig opptatt av det og har presise løsninger ut ifra de premissene.