Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2015-02-19:
Med dette lovforslaget gir regjeringa studentene tilbake tillit til å kunne styre samskipnadene. Fra 1939 til 2013 var det et grunnleggende prinsipp at studentene hadde full råderett og flertall i samskipnadsstyrene. Da sørget den rød-grønne regjeringa for at dette prinsippet ble skrinlagt, mot Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstres stemmer. Studentskipnadene, som har som oppgave å ta seg av studentenes velferd ved det enkelte lærestedet, er egne rettssubjekter. Studentvelferden er en viktig del av det å utvikle et godt studentmiljø. Og hvem har større interesse av et godt studiemiljø og gode velferdsordninger enn studentene selv? Nettopp derfor hadde studentene flertall i styret, slik at de kunne ta viktige avgjørelser som angikk dem selv. Studentenes medvirkning og styring av egen studentvelferd er etter vårt skjønn et grunnleggende element i hele samskipnadsordningen. Kravet om tilslutning fra to tredjedeler av styrets medlemmer i enkeltsaker representerte uten tvil en innskrenkning i studentenes brukerstyring. Det ønsker ikke Høyre. Derfor foreslår også regjeringa den endringen vi nå behandler. Studentsamskipnadene forvalter store verdier på studentenes vegne, og de har et stort samfunnsansvar. Derfor har Høyre vært opptatt av at det legges til rette for kompetanseutvikling i styrene, slik at samskipnadene er godt organisert og verdiene og ressursene forvaltes på best mulig måte. Her har vi merket oss at studentene har lagt ned et betydelig arbeid. Det er vi glad for. Vi har også merket oss at i innstillingen i denne saken har Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti skiftet side, og nå slutter seg til det borgerlige flertallet. I innstillingen gir disse partiene klart uttrykk for at de nå ser at lovendringen fra 2013 var uheldig for studentdemokratiet og den brukerstyrte studentvelferden. Det må være lov å skifte mening. Men vi konstaterer også at Arbeiderpartiet nå er alene om å ønske å fortsette ordningen fra 2013, og ikke anerkjenner argumentene for å endre loven. Det er da naturlig å spørre om Arbeiderpartiet ikke har tillit til studentene, og om hvorfor de ikke viser det her i dag. At dette er viktig for studentene, er det ingen tvil om. Anders Kvernmo Langset, leder av NSO, ga klart uttrykk for det da han i en pressemelding 31. oktober 2014 sa: «Det er en gledens dag å se det varslede forslaget på bordet om å vise tillit til studentene. Nå er det bare for Stortinget å gjeninnføre studentstyringen.» Det er det vi gjør nå – vi gjenreiser tilliten til studentene. Det er bra og i fullt samsvar med denne regjeringas øvrige satsing på studentvelferd og utdanningskvalitet. Jeg minner om at vi etter regjeringsskiftet har økt studiestøtten utover prisvekst. Bevilgningene til studentboligbygging har økt – og det legges opp til dobbelt så mange som i snitt ble bygget under den rød-grønne regjeringa. Valutajusteringen for lån og stipend til utenlandsstudentene er viktig for dem det gjelder. Og en av de mest gledelige sakene har vært lovfestingen av retten til utsatt eksamen i forbindelse med fødsel. Det er blant de saker som viser at regjeringa er opptatt av studentenes velferd og hverdagsliv. En bedre sykestipendordning, som gjør det mulig å kombinere sykepenger fra folketrygden med stipend fra Lånekassen, er også et slikt eksempel. Kvaliteten og tryggheten i hverdagslivet som student er viktig for mulighetene til å lykkes med studiene. Det samme er det å være en del av et godt, sterkt studiested, med kvalitetsorienterte fagmiljøer. Strukturarbeidet i UH-sektoren er drevet av målsetting om tyngre fagmiljøer. Arbeidet med kunnskapsministerens varslede melding om kvalitet i høyere utdanning er viktig for dagens og morgendagens studenter. Vi trenger studenter med klare stemmer inn i disse debattene og utviklingsarbeidet. En forutsetning for å delta og bidra aktivt er å bli verdsatt og vist tillit. Vårt vedtak i denne saken er en slik tillitserklæring til studentene.