trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-16:
Jeg takker statsråden for et utfyllende og litt forklarende svar. Jeg så denne store nyheten på tekst-TV på NRK her om dagen, og da måtte jeg jo selvfølgelig gjøre noe med det. Personlig har jeg ingen tro på at et priskutt på 2 kr pr. kilo kan fjerne noe særlig av de lagrene vi har av kjøtt. Jeg har vel heller tro på at det er et marked som skal styre hvor store lagrene er. Etterspørselen har litt å si for hva man skal produsere, og i hvilke mengder. 2 kr pr. kilo tror jeg hjelper svært lite. Særlig de som bor langs grensa, kan dra til Sverige, der entrecôteprisen er 75 kr pr. kilo, og i Norge betaler vi 199 kr. Indrefilet koster i Sverige – dette er cirkapriser – 160 kr, mens den i Norge koster 380 kr. Jeg tror verken statsråden eller jeg gjør så mye av de to kronene, eller hva det nå måtte bli – jeg tror ikke vi kjøper mer eller mindre på grunn av det. Så da spør jeg statsråden rett og slett: Har han tro på at dette hjelper?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Statsråden nevnte ordet markedsregulator. Jeg har vel, som jeg sa tidligere, mer tro på at marked og etterspørsel skal være med på å bestemme hvor mye som skal produseres. Det kan virke som om vi har et mål om at så og så mange kilo skal produseres – uansett om det er egg eller kjøtt, eller hva det måtte være – og så tenker man ikke så mye på hva markedet etterspør. Det er derfor jeg hadde det spørsmålet om markedsregulator. Det er klart at det har litt å si når en pris i Norge er 380 kr, og hvis en reiser noen kilometer inn i Sverige – eller kanskje bare noen meter – får en samme type vare for 160 kr pr. kilo. Det er en prisforskjell på 220 kr – grovt regnet 200–250 pst. For en vanlig forbruker hjelper det ikke med – i utgangspunktet – 2 kr. pr. kilo i kutt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Konfliktnivået innenfor rovviltforvaltningen er for høyt. Dette illustreres med at tapene til rovvilt årlig har vært på 30 000–40 000 sau og 10 000–20 000 rein gjennom de siste ti årene. Men med Soria Moria II viser Regjeringen hva den vil gjøre både for å sikre næringsdrift basert på beitebruk i utmark og å sikre rovviltbestandenes overlevelse, uten at konfliktene blir større enn nødvendig. En rekke elementer skal gjennomgås. Regjeringen vil bl.a. i 2010 invitere Stortinget til et bredt forlik om nye bestandsmål for ulv og bjørn, styrke overvåking og bestandsregistrering av rovdyr betraktelig og ikke minst effektivisere skadefelling av rovvilt. Det er en stor utfordring å oppnå forsvarlig forutsigbarhet for næringsdrift basert på beitebruk samtidig som en skal oppnå rovviltmål. Regjeringen har tatt tak i utfordringene siste periode og økt bevilgninger til forebyggende og konfliktdempende tiltak, fra 37 mill. kr i 2006 til over 80 mill. kr i 2009. Det er et faktum at det på landsbasis var en nedgang på 8 000 erstattede sauer og en mindre nedgang i erstattede reinsdyr på grunn av rovviltangrep i 2008. Departementet er opptatt av å få redusert tapene på beite uansett årsak. Gjennom et eget beiteprosjekt ble det i 2009 fordelt 5,5 mill. kr over jordbruksavtalen til prosjekter i seks fylker. Beiteprosjektet videreføres i 2010 med en avsetning på 6,5 mill. kr. Prosjektet har som mål å utvikle bedre sauehold, med lavere tap generelt og bedre dokumentasjon om saueproduksjon på utmarksbeite. Departementet bidrar også med midler til studier av produksjon og tap i reindriften.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Jeg er enig i store deler av den virkelighetsbeskrivelse som representanten Bredvold her framlegger. Det har vært store utfordringer i norsk rovdyrpolitikk de siste årene. Vi har hatt store tap, og det har gått ut over beitebrukerne spesielt. Det har vært en konflikt mellom det å bygge opp rovviltbestander, som vi har gjennomført i henhold til stortingsflertallets vedtak fra 2003–2004, og det å sikre et framtidig beitebruk. Det er også derfor en i den nye regjeringsplattformen har gått inn for en rekke tiltak som man nå skal innføre. Noen av dem skal behandles i Stortinget, som jeg nevnte, og det går på bestandsmål for bjørn og ulv, og i tillegg er det lagt vekt på at man skal øke effektiviteten i skadefellingen og ha bedre erstatningsordninger.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
For å understreke dette én gang til: Da regjeringserklæringen ble skrevet, ble den skrevet under av alle de tre regjeringspartiene, og en vil selvsagt arbeide med det utgangspunktet i framlegg til Stortinget og i arbeidet videre. Dermed blir det endringer i bestandsmålene, som varslet, og som en ønsker å ha med hele Stortinget på i et forlik. Når det gjelder spørsmålet om å ta ut skadedyr, er det særdeles viktig. Jeg vil understreke at det er lagt vekt på det punktet i regjeringserklæringen, og det vil bli jobbet videre med det i vinter. Det er da selvsagt Miljøverndepartementet som er ansvarlig for dette, og som vil være rette vedkommende til å gå direkte inn i de diskusjonene.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Det er riktig at Nortura har varslet en prisreduksjon på 2 kr pr. kilo for storfekjøtt, men en lavere reduksjon for første halvår 2010. Det har i den siste tiden vært en kraftig reduksjon i etterspørselen etter storfekjøtt, og det gjør at vi for første gang på svært lenge kan få overskudd av norskprodusert storfe i Norge. Nortura har ansvar for å balansere råvaremarkedet, med grunnlag i den reformerte markedsordningen for storfekjøtt, som gjelder fra 1. juli. Den er uten målpris, og adgangen til reguleringslagring er begrenset til 2 500 tonn. I markedsordningen er pris et hovedvirkemiddel for å balansere råvaremarkedet. Nå er vel ikke hovedspørsmålet hvilken økt etterspørsel jeg forventer som følge av prisreduksjonen, men hvilken etterspørselsrespons som har vært observert i storfemarkedet ved tidligere prisendringer – med andre ord hva priselastisiteten er. Det er vanlig å regne med en priselastisitet for storfe på minus 0,3 til 0,5. Engrosprisen var før reduksjon 48,88 kr. Det vil si at en prisreduksjon på 2 kr er ca. 4 pst. Med et forsiktig anslag om elastisitet på minus 0,3 vil prisreduksjonen gi en forbruksvekst på ca. 1,3 pst., eller ca. 1 150 tonn, på årsbasis. Dette er forventningen til økt omsetning på engrosnivå. For å gi økt etterspørsel hos forbrukerne må selvsagt prisreduksjonen føres videre av senere ledd.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Det er vel ikke et spørsmål om statsråden har tro på det, men om Nortura som markedsregulator har tro på det. Jeg har lyst til å understreke at når en tar utgangspunkt i kiloprisen på biffkjøtt i Norge, snakker vi ikke i dette tilfellet om forbrukerprisen på biff, som kanskje er 300–400 kr pr. kilo – og at det er 2 kr reduksjon på det. Det vi snakker om, er engrosprisen. Den reduksjonen på ca. 4 pst., som jeg forklarte i sted, er ikke liten. Det som er avgjørende å vite, er at Nortura som markedsregulator ikke styrer i senere ledd. Likevel forutsetter en jo – gjennom beregningene av priselastisitet som jeg redegjorde for – at det vil innebære en økt etterspørsel i markedet, som vil avta et kvantum på i overkant av 1 150 tonn.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Som sagt: Den prisendringen som det er snakk om, er på engrosnivå, og den gir en annen effekt i etterspørselen enn det som representanten Bredvold her antyder. Når det gjelder spørsmålet om markedsregulators rolle, er det viktig å understreke at i samvirkeprinsippene tar næringen selv et ansvar for utviklingen av produksjonen. Ingen andre enn Nortura som markedsregulator har et bedre grunnlag for å forutse både etterspørselsutviklingen og ikke minst produksjonsutviklingen, og på det viset sørge for en rimelig balanse i markedet. Det har i mange år nå vært en stor underdekning i markedet for storfekjøtt. Nå har det endret seg, både som en følge av finanskrisen og en økning i produksjonen. Da gjør markedsregulatorer som Nortura jobben sin når de nå iverksetter slike tiltak, som beregningsmessig skal gi den effekten som jeg tidligere har gjennomgått.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Akkurat i disse dager sitter man i København og diskuterer slike forhold, bl.a. hvor stor godtgjøring Norge skal ha for den skogen som vi har, som vokser, og som binder karbon. Den enkleste måten å sikre høyere karbonbinding i skogen på, er å utnytte de tiltakene vi allerede har i dag, som er å få større effekt av skogfondsordningen og f.eks. øke plantingen av skog, for det vil gi direkte effekt. Det har vært en diskusjon rundt et nasjonalt kvotehandelssystem for skog, og jeg avviser ikke det. Jeg tror at det kanskje en gang i framtiden kan være en mulighet. Samtidig tror jeg det vil være avhengig av internasjonalt godkjente regelverk, et internasjonalt system, og at det kan være sammenliknbart også i andre land. Det får en eventuelt komme tilbake til senere. Det kan …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-16:
Det jeg tenkte å avslutte mitt forrige svar med, var at i prosjektet Kystskogbruket, som eies av fylkeskommunene fra Agder i sør til Finnmark i nord, har de kommet med forslag om et kvotehandelssystem. Jeg antar at det er det som er utgangspunktet her. Også der ser man utfordringene i forhold til systemets gjennomslagskraft, og hvordan det teknisk skal gjøres. Meg bekjent må vi basere oss på et internasjonalt regelverk hvis vi skal ha på plass et slikt system, og det har vi ikke i dag. I Kystskogbruket har man, som en digresjon, vedtatt at når man flyr, skal man plante skog. Det er det full anledning til for dem å gjøre i dag, og det er på sett og vis en måte å følge opp de ambisjonene på. Jeg følger opp det prosjektet og de tankene som Flåtten her understreker, og vil eventuelt komme tilbake til saken senere.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-12-16:
Det er gledelig at statsråden kommer til Stortinget hver dag, slik at man kan diskutere klimaspørsmål flere dager i trekk. Mitt spørsmål er slik: «Har statsråden oversikt over reduksjoner i klimagassutslipp i Norge på sitt ansvarsområde siden tiltredelsen i 2005, og hvordan vurderer eventuelt statsråden de oppnådde resultater som bidrag til Norges nasjonale mål for reduksjon av klimagassutslipp.»
Svein Flåtten (Høyre), 2009-12-16:
Jeg takker for et fyldig svar, og tenker å ta litt fatt i det som statsråden er inne på om hva som er viktig – nemlig dette med økt binding av CO2 i skogen. I debatten i går fikk vi egentlig ikke noen diskusjon om dette forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet fremmet, om å vurdere mulighetene for «et kvotehandelssystem i Norge for CO2-kvoter rettet mot skog». Den vekten som statsråden nå legger på CO2-bindingen i skog, og tallene – som jo er riktige – viser at dette er kanskje det mest sentrale området. Hvorfor mener han ikke at å utrede et slikt kvotehandelssystem ville kunne bidra ytterligere til en riktig disposisjon innenfor skogbruket?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-12-16:
Statsråden skal få ytterligere anledning til å utdype temaet, som er interessant. Oppfølgingen må bli: Jeg forstår at statsråden er positivt innstilt til et slikt system, og det er bra. Da blir spørsmålet: Hva gjøres for at vi kan få til et nasjonalt system? Jeg forstår at man muligens da må ha internasjonale godkjennelser, avtaler osv. Har vi f.eks. med oss den typen posisjoner i de forhandlinger som nå foregår, slik at vi siden kan legge til rette for det? Eller vil dette betinge helt nye runder med andre land? Og til slutt, selv om ett minutt er kort tid å svare på: Vil det ikke være mulig bare å gjøre dette helt nasjonalt, ut fra de avtaler som nå foreligger med andre nasjoner? Er det noe som hindrer oss i det?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2009-12-16:
Denne dagens debatt har vist at klimapolitikk ikke bare er viktig for spesielt interesserte, men spenner over hele det politiske spekteret. Det er naturlig da at også vi som er interessert i kystens ve og vel, har dette med i debatten. En klimadebatt kan trekkes ned på det rent tekniske plan(presidenten klubber) og handle om reduksjon av utslipp … (presidenten klubber)
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2009-12-16:
Beklager, det visste jeg ikke.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2009-12-16:
Det går fint: «Ifølge St.meld. nr. 32 for 2006–2007 sto fiskeflåten i 2005 for 2,5 pst. av de samlede utslipp, totalt 1,3 millioner tonn CO2. Hva vil statsråden konkret gjøre for å redusere klimagassutslippene fra fiskeflåten?»
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2009-12-16:
Jeg registrerer at statsråden er så kunnskapsrik at hun klarte seg greit uten den ellers så informative innledningen. I St.meld. nr. 34 for 2006–2007, den såkalte klimameldingen, skriver man at det er vanskelig å gi noen gode estimat på hva slags kostnader som vil være forbundet med å stille definerte krav til utslippsreduksjoner i fiskeflåten. Det man vet, er at dette vil stille krav om fornying og modernisering av fiskeflåten. Samtidig vet vi at NOx-fondet nå er ganske godt mottatt av flåten. Det har ført til en modernisering og dermed reduserte klimautslipp. Næringen mener at en forlengelse av NOx-avtalen, det å ta i bruk GIEK også for fiskeflåten, og at man kan stille med gode garantiordninger, kan være en konstruktiv vei mot et mer klimavennlig fiskeri. Spørsmålet mitt blir da om dette låter som vakker musikk i statsrådens ører.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2009-12-16:
Transport er vi inne på i hvert fall når vi prater klima, og den utgjør en vesentlig del av kostnadene for både landindustrien og flåten. Samtidig er vi alle enige om at det å få varer og produkter fram på en miljøvennlig og hensiktsmessig måte er viktig. Det er utarbeidet en strategi for å flytte gods over fra hjul til kjøl. Mitt spørsmål her blir: Ser statsråden denne typen transport som en hensiktsmessig løsning for å få transportert ut produkter fra fiskeri- og havbruksnæringen til de markedene der de får betalt for varene?
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Det er liten tvil om at klimaendringene er blant vår tids største utfordringer. Vi vet at utslipp av klimagasser påvirker temperaturen på jorda og i havet. Det vi ikke vet noe om, er hvordan og hvor raskt disse endringene vil påvirke miljøet i havet – hvordan det vil påvirke plankton, egg, larver, koraller, fisk og skalldyr. Derfor har vi et stort behov for kunnskap, for å kunne tilpasse oss endringene. All vår forvaltning må bygge på kunnskap. Forskning og overvåkning av økosystemene er avgjørende. Dette er derfor prioriterte oppgaver. I tillegg må vi sørge for at klimagassutslippene reduseres. Utslippene fra den norske fiskeflåten er allerede relativt lave. Dette skyldes at fisket i stor grad foregår med passive redskaper nær land. I tillegg har strukturordningene bidratt til færre fartøy, og et mer rasjonelt fiske samlet sett. Derfor har utslippene fra fiskeflåten faktisk blitt redusert de siste årene. Jeg vil også rose fiskerinæringen for å ha gjennomført ulike utslippsreduserende tiltak gjennom miljøavtalen og NOx-fondet. Vi vil likevel jobbe for å få til en enda mer effektiv energiutnyttelse i hver enkelt fiskebåt, og vi har kartlagt forskjellige tiltak gjennom en arbeidsgruppe der næringen var representert. Ett konkret tiltak er å legge til rette for enda mer energieffektiv høsting. Dagens redskapsregler kan være et hinder for bruk av energieffektive fangstmetoder. Det er uheldig og lite framtidsrettet. Med de begrensninger vi må ha av hensyn til biologien og miljøet, bør den enkelte fisker ha mulighet til å velge det redskapet som passer best. Jeg vil derfor starte et arbeid for å gjøre redskapsreglene mer fleksible. Det er god miljøpolitikk, og det gir mulighet for bedret lønnsomhet for flåten. I behandlingen av klimameldingen ble det enighet om at det i 2020 er realistisk å redusere utslippene i Norge med 15–17 mill. tonn CO2-ekvivalenter i forhold til referansebanen slik den er presentert i nasjonalbudsjettet for 2007, når skog er inkludert. I tråd med prinsippet om sektoransvar i miljøvernpolitikken ble det i klimameldingen, St.meld. nr. 34 for 2006–2007, fastsatt egne utslippsmål for fire hovedsektorer. Regjeringen arbeider kontinuerlig med å følge opp klimaforliket. Utfordringen er imidlertid ikke at klimaforliket ikke følges tilstrekkelig opp. Utfordringen er at selv om klimaforliket var et stort skritt framover for klimapolitikken, er tiltakene i forliket trolig ikke nok i forhold til klimamålene våre. Regjeringen søker derfor stadig etter måter å utvide klimaverktøykassen på. Derfor nedsatte Regjeringen faggruppen Klimakur 2020 allerede få måneder etter at klimaforliket ble vedtatt i Stortinget i 2008. Klimakur-rapporten som nå lages av SFT og andre etater, vil i februar gi den mest omfattende meny av nye virkemidler og tiltak som noensinne er presentert i Norge. Klimakur-rapporten skal vise hvordan Norge kan nå klimamålene. Etter at Klimakur er lagt fram i februar, vil Regjeringen vurdere de ulike forslagene nøye, og deretter vil Regjeringen legge fram for Stortinget en vurdering av klimapolitikken og behov for endrede virkemidler.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Som representanten pekte på, har fiskerinæringen tatt vel imot NOx-avtalen, miljøavtalen. Det er en avtale som ble undertegnet av Miljøverndepartementet og de 14 næringsorganisasjonene i mai 2008. Miljøavtalen og tilslutningserklæringen utgjør rammene for arbeidet i næringslivets NOx-fond. Gjennom avtalen skal næringsorganisasjonene sørge for konkrete reduksjoner i utslipp av NOx. Det har, som både undertegnede og representanten sa, fiskerinæringen gjort seg god nytte av. Faktisk mer enn halvparten av alle større fiskefartøy har gjennomført eller planlagt NOx-reduserende tiltak med støtte fra næringslivets NOx-fond. Avtalen skal nå evalueres og behandles. Så får vi komme tilbake til en eventuell videreføring av den. Jeg er veldig tilhenger av alt som bidrar positivt for klimaet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Ethvert transportoppdrag som kan flyttes fra hjul til kjøl, er helt åpenbart positivt av mange grunner, inklusive miljøgrunner. Det største fortrinnet til norsk fiskerinæring er nærheten til de fantastiske fiskeressursene vi har – ferske kvalitetsprodukter fra havet. Forbrukerne vil gjerne ha disse ferske produktene. Det er også godt beskrevet i Regjeringens ferskfiskstrategi. Så jeg tror at i tillegg til at alt som kan flyttes over på kjøl, er fornuftig, må vi ha i tankene hvordan vi kan gjøre den hjulbaserte forflytningen energiøkonomisk og miljømessig konstruktiv. Der vet vi faktisk at det foregår ganske mye interessant. En av de tingene jeg tror er veldig klokt i den sammenhengen, er å sende minst mulig bein, skinn, hoder o.l. ut av landet på bil. Vi må se på hvordan vi kan få mest mulig mat på denne bilen.
Lars Myraune (Høyre), 2009-12-16:
Finansministeren sa tidligere i dag at dette med biodiesel antakeligvis kom til å henge ved Regjeringen noen tid framover.
Lars Myraune (Høyre), 2009-12-16:
Derfor følger neste føljetong her. Jeg vil tillate meg å stille følgende spørsmål til nærings- og handelsministeren: «I høst har vi sett Uniol bli åpnet av miljøvernministeren og så fratatt forretningsgrunnlaget av Regjeringen få måneder etterpå. Samtidig står verden nå overfor betydelige utfordringer knyttet til reduksjon i klimagasser. Norge har gjennom Kyoto forpliktet seg til betydelige kutt som er vanskelige å innfri, og nå kommer det kanskje enda strengere krav fra møtet i København. For å nå målene trengs nye tiltak. Hva vil statsråden gjøre for å legge til rette for bruk av ny miljøteknologi og nye miljørettede arbeidsplasser?»
Lars Myraune (Høyre), 2009-12-16:
Jeg takker for svaret og er svært glad for at Regjeringen satser på ny teknologi. Det synes kanskje å bli behov for en ganske hard satsing. Media presenterte i dag en rapport som sier at Norge ligger aller nederst på en statistikk over land som tar i bruk ny fornybar energi. Vil statsråden være fornøyd med å være plassert så langt nede på en liste?
Lars Myraune (Høyre), 2009-12-16:
Jeg takker igjen statsråden og er svært glad for at fokuseringen vil være på vindenergi, der det nok er mye å satse på. Men det finnes andre områder. I Trøndelag har 50 kommuner gått sammen om å lage et selskap som skal behandle kloakk- og matavfall. Selskapet heter Ecopro. Det behandler 30 000 tonn avfall i året, og det reduserer utslippene med 50–90 mill. tonn CO2 pr. år. Jeg var selv med som ordfører og opprettet dette selskapet. Det går ikke bra – dvs. det går bra, men det går ikke økonomisk godt, fordi rammebetingelsene fra Regjeringen er slik at vi går med underskudd hvert eneste år. Synes statsråden det er riktig at kommunebudsjettet, som er beregnet på å skaffe velferd til innbyggerne, skal måtte ta den regningen, eller synes han det er et statlig ansvar?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Regjeringen har allerede prioritert miljøvennlige innovasjoner og næringsutvikling, bl.a. ved å øke forskningsbevilgningen til miljøteknologi og styrke prioritering av miljø innenfor andre næringsrettede virkemidler, økt satsing på CO2-håndtering, styrket samarbeid mellom relevante virkemiddelaktører og sikring av god kontakt med næringslivet i arbeidet på miljøteknologiområdet med et eget strategisk råd for miljøteknologi. Det bevilges årlig om lag 1,8 milliarder kr til miljøprosjekter gjennom relevante virkemidler i Norges forskningsråd og Innovasjon Norge. Over Nærings- og handelsdepartementets budsjett for 2010 er det foreslått å styrke bevilgningen til miljørelaterte tiltak til om lag 700 mill. kr i 2010, mot om lag 530 mill. i 2009. Det omfatter bevilgninger til ulike program og ordninger, både i Forskningsrådet og Innovasjon Norge, bl.a. opprettelse av den nye ordningen i Innovasjon Norge rettet mot pilot- og demonstrasjonsprosjekter innenfor miljøteknologi. Rammen for denne ordningen utgjør 140 mill. kr, hvorav 100 mill. kr er ment å skulle brukes på 2. generasjons biodrivstoff. Vi må regne med at fra København-møtet og oppfølgingen av det kommer det strengere krav til miljøoppfølging også i Norge. Mye av dette må løses med ny miljøteknologi, og vi skal bidra til at Norge ligger i spiss også på dette området, slik vi har sørget for vår konkurransekraft gjennom å ligge i front når det gjelder teknologi, i de bedriftene som er slagkraftige på et internasjonalt marked.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Jeg er litt usikker på hvilken liste det refereres til, men i hvert fall er det slik at hvis vi lager en liste over land som har høy andel av ren energi i sitt forbruk, tror jeg vi kommer veldig nær toppen. Vi er et land som er tuftet på vannkraften, en helt fornybar og evigvarende ressurs. Det er klart at land der det i utgangspunktet stort sett ble fyrt med kull eller andre forurensende energikilder, har et annet potensial for å bli bedre, for å forbedre seg. Det betyr ikke at ikke vi også skal se på muligheten for at bruken av våre energiressurser kan utvides. Blant annet tror jeg vi har et stort potensial for vindkraft. Alle vi som kjenner kysten i Norge, vet at her ligger det store energimengder. Og vi skal bl.a. se på om ikke GIEK, f.eks., kan gå inn og bidra til offshore vindprosjekter, slik at norske bedrifter kan delta i det eventyret.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-12-16:
Jeg mener at kommunene skal ha ansvaret for det kommunene har ansvaret for, og staten det staten har ansvaret for. Først og fremst er min erfaring at ordførere, både nåværende og tidligere, helst vil ha pengene som frie midler og selv kunne prioritere hvordan pengene brukes. I løpet av de siste fem statsbudsjettene har kommuneøkonomien økt med nær 40 milliarder kr, så vi har hatt en kraftig vekst i rammene til kommunene. Jeg tror at vi er tjent med å ha et system hvor vi får brede, generelle virkemidler, hvor forurensing koster, og hvor det lønner seg å velge miljøvennlig. Jeg er sterk tilhenger av strenge krav, men jeg er også sterk tilhenger av at de tiltakene vi gjennomfører, settes inn der vi får mest igjen for pengene. En kombinasjon av generelle ordninger, generelle rammevilkår og spesielle tiltak for å utvikle spisskompetanse og ny teknologi tror jeg er en rett dosering av virkemidlene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2009-12-03:
På vegne av representantene Lars Myraune, Svein Harberg, Janne Fardal Kristoffersen og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om tiltak for energieffektivisering av bygninger.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Den 7. oktober 2009 vedtok Stortinget enstemmig å bifalle fullmaktskomiteens tilrådning i Innst. 1 S for 2009–2010 om å godkjenne alle valgte representanters fullmakter. Derfor kan det fremstå som noe underlig at vi på dette tidspunktet behandler en klage, men årsaken er altså at klagen er for sent innsendt fra Ski kommune. Klagen gjelder en velger som var forhåndsavkrysset, da velgeren ville stemme til stortingsvalget på valgdagen. Velgeren mener selv at han kun hadde stemt til sametingsvalget, ikke til stortingsvalget. Velgeren leverte stemmen sin, og den er protokollert som forkastet og videresendt til Fylkesvalgstyret sammen med øvrig valgmateriell. Riksvalgstyret har vedtatt at klagen ikke tas til følge, og komiteen har ingen merknader til Riksvalgstyrets avgjørelse. Komiteen har imidlertid i merknads form presisert viktigheten av at departementet følger opp overfor kommunene, slik at en for fremtiden ikke opplever at klager blir liggende for lenge i kommunen. Det vil i praksis gjøre klagebehandlingen lite relevant. Komiteens innstilling er altså at avgjørelsen fra Riksvalgstyret vedlegges protokollen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg er veldig glad for å få det spørsmålet. Jeg har ledet programkomiteen til Fremskrittspartiet og vet hva som ligger bak formuleringen «legge ned UP» i vår programinnstilling. Det er akkurat det samme som det Arbeiderpartiet har ønsket seg tidligere, to eller tre ganger, når de har sagt at de ønsker å legge ned UP. Det betyr ikke det samme som at Arbeiderpartiet ville legge ned UP i sin tid, men de ville omorganisere det. Det er akkurat det Fremskrittspartiet ønsker seg i dag. Det er så mye kompetanse og kvalitet innenfor Utrykningspolitiet i dag, så jeg mener at de skal konsentrere ressursene sine om alvorlig kriminalitet – etterforske kriminalitet i mye større grad enn det de faktisk gjør i dag. Så får andre ta oppgavene med trafikksikkerhet. Jeg registrerer at man er veldig bekymret for at man skal ta fra Utrykningspolitiet trafikkovervåkning. Det er jo i denne sammenhengen jeg har sagt at det er interessant, for man blunder jo ikke når man delegerer disse oppgavene til en fotoboks. Derfor har jeg litt humoristisk sagt at en fotoboks i hvert fall ikke har gått fire år på Politihøgskolen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg er også glad for å få det spørsmålet. Fremskrittspartiet har foreløpig ikke fremmet noe forslag, men det er stor sannsynlighet for at vi gjør det. Det vil vi gjøre med bakgrunn i at vi innhenter informasjon og kompetanse. Utgangspunktet vårt er at vi mener at overgrep mot barn er den verste kriminaliteten som eksisterer, og derfor er vi også villig til å ta i bruk de verste, forebyggende tiltak for å stoppe den typen utvikling. Da er kastrering en mulighet. Det er enkelte land som har gjort det. Vi har også prøveprosjekt som viser at dette kanskje slår positivt ut, og da er Fremskrittspartiet villig til å bruke disse midlene for å bekjempe den typen kriminalitet. Hvorvidt vi skal utvide det til å gjelde voldtekt generelt, har ikke Fremskrittspartiet debattert ennå, men jeg synes det er en interessant diskusjon også å ta opp det. Voldtekt overfor kvinner er like ille i denne sammenhengen, og vi vil ta i bruk de verste metodene for å få stoppet denne utviklingen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Nei, Fremskrittspartiets politikk ligger fast. Alkohol er en legal vare og skal også behandles deretter. Vi har fortsatt som målsetting at Norge skal tilpasse sitt avgiftssystem til de land som er rundt oss også når det gjelder alkohol. Men så er det slik at Fremskrittspartiet, i likhet med SV, i likhet med Arbeiderpartiet, i likhet med Senterpartiet har innsett at vi er i en finanskrise, og at det er litt uro rundt om i finansmarkedene. Derfor har vi gjort et unntak i vår budsjettering for 2010, på samme måte som Regjeringen har gjort, og som alle andre partier har gjort. Vi har prioritert litt annerledes i 2010 enn vi har gjort tidligere, men det er jo ikke noen stadfestelse av at vi kanskje i 2011, i 2012 eller i 2013 igjen legger fram avgiftskutt på alkoholsiden, lik det vi har gjort tidligere. For politikken ligger fast.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
I en budsjettinnstilling kunne man selvfølgelig skrevet inn alt vi har sagt og ment gjennom de tre-fire siste årene. Da hadde det blitt en heftig svær lefse. Representanten Klinge er jo ganske vant med det som kommer fra transportkomiteen, hvor vi har flere sider å forholde oss til. Her har selvfølgelig Fremskrittspartiet, i likhet med Høyre som da får svare for seg selv, tatt inn de prioriteringene som vi setter øverst for 2010, på lik linje med det alle andre partier har gjort. Men vår politikk når det gjelder politidistriktene og strukturendringene, ligger selvfølgelig fast, selv om den ikke er bundet fast i merknader og forslag i innstillingen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Først: Det er mulig jeg misforstod – i tilfelle vil vel representanten Bøhler korrigere meg – men når det gjelder det han sa om å hente ut trafikkdata, er det fortsatt slik at det er domstolene som først og fremst avgjør hvorvidt man skal hente ut den typen data. Men korriger meg gjerne hvis jeg misforstod. Så til spørsmålet: I innstillingen er hele komiteen opptatt av redningstjenesten, og særlig dette med nye redningshelikoptre. Der står også komiteen samlet i en ganske så god merknad. Men så kommer det en etterfølgende merknad. I fellesmerknaden fra komiteen sier vi at dette skal legges fram raskt, men Høyre og Fremskrittspartiet ønsker en tidsplan for dette, slik at man får noe forutsigbarhet i forhold til innkjøp og etablering og å få på plass disse nye redningshelikoptrene. Der er ikke Arbeiderpartiet med. Så mitt spørsmål er: Hva er det som hindrer Arbeiderpartiet eller regjeringspartiene i å være med på å legge en tidsplan for å få forutsigbarhet når det gjelder nye redningshelikoptre?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
La meg først få lov til å si at jeg syns det er litt utidig – hvis det kan være et parlamentarisk uttrykk – å stå her og påstå ting som ikke kan dokumenteres når det gjelder Fremskrittspartiets budsjett. Men det var ikke mitt spørsmål. Mitt spørsmål går i retning av at representanten Chaudhry i mange sammenhenger – eller for å si det sånn: i alle sammenhenger hvor jeg har hørt representanten Chaudhry uttale seg om justispolitikk – kommer med det samme budskapet, og det er at full barnehagedekning skal reparere og forebygge all mulig kriminalitet i Norge. Nå har de fleste partiene stått samlet om barnehageforliket og barnehagepolitikken, så det skal ikke SV ta æren for. Mitt spørsmål går rett og slett på om representanten Chaudhry på noe vis kan dokumentere eller gi noen statistikk som dokumenterer hans påstand om at barn som ikke har gått i barnehage, blir kriminelle i større grad enn barn som har gått i barnehage – for det er det som er påstanden fra representanten Chaudhry.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg er helt sikker på at representanten Klinge snakker med hjertet når hun viser sitt fokus på omsorg. Det gjør også Senterpartiet når det gjelder kommunene, i hvert fall har de prøvd å gi uttrykk for det i mange år. Men i innstillingen på side 31 legger Fremskrittspartiet og Høyre fram forslag om og omtaler samordnede lokale tiltak, der vi peker på hvor viktig det er at kommunene i stor grad dras inn og blir prioritert, og at man kanskje finner ordninger, løsninger, som gir lønnsomhet for kommuner som engasjerer seg på dette området. På dette feltet er altså Senterpartiet fraværende. Mitt spørsmål er da ganske enkelt: Hvorfor er det slik at Senterpartiet innenfor dette området ikke ønsker at kommunene skal ta initiativ og bli prioritert og belønnet når de foretar den typen samordnede tiltak, til det positive, for både å bekjempe kriminalitet og å drive omsorg på kriminalitetsfeltet?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg vil først få takke Venstre for at de slutter seg til en hel rekke fornuftige forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre i innstillingen. Jeg må også si at jeg ikke deler den bekymringen som representanten Oppebøen Hansen har knyttet til at Abid Q. Raja tar opp utfordringer innenfor asylfeltet og det som skjer der. Når vi har justisministeren på plass, som da er ansvarlig statsråd, er det kanskje også riktig å lufte noen problemer knyttet til det, også når vi vet at justiskomiteen har ansvaret for områder som også ligger under det feltet. Mitt spørsmål til representanten Raja går på hvorvidt han føler seg bekvem med å være både embetsmann og saksbehandler innenfor UNE i en vesentlig og framtredende rolle og å stå på Stortingets talerstol og omtale saksbehandlingen innenfor UNE. Føler han seg bekvem med en slik dobbeltrolle?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg registrerer at en ellers meget kompetent og oppegående justisminister enkelte ganger må ha ting inn med teskje, så jeg skal bare informere justisministeren om at jeg nå skal skrive et brev til ham der jeg omfattende forklarer hvordan man skal omorganisere UP – jeg er innforstått med at man skal legge ned dagens UP, slik som UP består. Arbeiderpartiet legger ned noe hvert eneste år uten å snakke om det, men vi har i hvert fall omtalt at vi skal omstrukturere. Det jeg vil spørre om, dreier seg mer om informasjon som skal tilflyte Stortinget – og min komité. Jeg har nå skrevet brev til alle politidistrikter, og jeg har tillatt meg å skrive brev til noen legevakter og politimestere rundt omkring, for å få innhentet data for å få kvalitetssikret bl.a. påstanden om at redusert skjenketid gir mindre vold. For det er litt merkelig at i 100 kommuner der man utvider skjenketiden, går også volden ned, og så er det 40 kommuner der man bl.a. har redusert den, og så har volden gått ned. Kan ministeren bistå, slik at vi får disse fakta?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Det er fremlagt en masse påstander i debatten. Jeg rekker ikke å gå igjennom alle sammen, men noen er jeg nødt til å kommentere ganske kort. Først: Når det gjelder hele sosialdemokratiet, skryter man uhemmet av at man har fått et velferdssamfunn som fungerer. Ja, i statistikkene og forskningstabellene finner vi i hvert fall hvordan det rundt omkring står til med bl.a. psykiske problemer blant barn og unge. Også voldsstatistikken viser hvordan det har gått etter 50–60 år med sosialdemokrati. Jeg anbefaler representanten Chaudhry å legge fram dokumentert forskning som viser at barn som ikke har gått i barnehage blir mer voldelige og mer kriminelle enn dem som har gått i barnehage. Når man står på talerstolen og framlegger den typen påstander, bør det være en viss form for dokumentasjon bak påstandene. Og det samme til statsråden: Selv om vi har reduksjoner i skatteetat og tolletat, har ikke vi konkludert med at kampen mot organisert kriminalitet, alvorlig kriminalitet, skal reduseres. Det er store budsjetter vi snakker om her, så det er selvfølgelig også andre ting som kan gjøres og effektiviseres innenfor disse organene. Til representanten Oppebøen Hansen, som etterlyser min arbeidsform: Ja, så lenge jeg ikke greier å få informasjon og dokumentasjon fra departement og direktorat, så går jeg selv ut og henter faktagrunnlag. Det har jeg gjort i dette tilfellet. I forrige periode bad jeg flere ganger om en oversikt over ressurssituasjonen ute i politidistriktene, men fikk det ikke – verken av departementet eller av direktoratet. Da gjør jeg det selvfølgelig selv. Så til debatten om skjenkepolitikk: Egentlig skulle jeg bare tatt det kort og anbefalt noen å lese et leserbrev i en bergensavis. Det er fra Trond Tystad – arbeiderpartipolitiker og tidligere «skjenkebyråd» i Bergen. Hva sier han om dem som ønsker å kutte i skjenketidene: «Politikken på dette området synes dominert av livstrette politikere med AFP i blikket. Når de er ferdig med å stenge kulturscenene og festivalene i Norge, kan de trekke seg tilbake til pensjonstilværelsen i Spania. Der kan de på dobbeltmoralsk norsk vis sitte på utekafé natten lang med et glass kjip Sangria og lytte til gatemusikanter som spiller togreps varianter av Quanta La Mera til solen står opp igjen!» Dette er en representant for Arbeiderpartiet, tidligere «skjenkebyråd» i Bergen. Jeg syns han sier det på en veldig god måte, for resultatene kommer etter hvert. Trondheim er tatt fram som et eksempel, med kutt i skjenketiden. Det viser seg at vold og kriminalitet øker fra klokken to til tre om natten, akkurat i den timen som de har kuttet. Ser man på hele døgnet, reduseres vold og kriminalitet, men i den tiden som man har kuttet, øker det. Det samme ser man i Telemark, det samme ser man i Bergen. Så det er ingen dokumentasjon på det som i denne salen blir framsatt som påstander og dokumentasjon på at kutt i skjenketid gir mindre vold. Jeg tror at man bør ha bedre grunnlag før man slår fast en slik påstand.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Man kan gjerne bli trist av å bli tillagt argumenter, men jeg skal ikke bruke ressurser på det. Det som diskuteres her, er hvorvidt kortere eller lengre skjenketid gir mer eller mindre kriminalitet. At vold kommer i kjølvannet av bruken av alkohol, er det ingen som er i tvil om. Spørsmålet er hvorvidt det er skjenketidene som påvirker det eller ikke. Når statsråden viser til ett oppslag, vil jeg svare at jeg har en rekke oppslag som jeg kan vise til. Blant annet sier Morten Ørn fra Bergen politikammer at det ikke har nyttet i Bergen, det har faktisk blitt verre etter man kuttet i skjenketiden. Da er det ikke den ene timen i Trondheim jeg snakker om. Det har ikke bare blitt verre i sentrum av Trondheim, men også utenfor sentrum på grunn av nachspiel, pirattaxivirksomhet osv. I Stavanger stoler man ikke på det. I Stavanger 1. desember: Skjenketiden fører ikke til mindre kriminalitet. Og til Karin Andersen: Ja, 40 kommuner har redusert skjenketiden og fått redusert kriminalitet, 100 kommuner har åpnet for lengre skjenketider og fått redusert kriminaliteten. Men nå er dette på høring, så debatten kommer vel mye sterkere på et senere tidspunkt.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Sjølv om Framstegspartiet ikkje har gjort framlegg om å leggje ned UP i denne innstillinga, har representanten Sandberg teke til orde for å leggje ned UP ganske mange gonger. Det er ganske oppsiktsvekkjande. Framstegspartiet yndar å framstille seg som lov og orden-partiet, og lanserer slagordet tryggleik for liv og eigedom. Me veit at høg fart og uvettig køyring medfører mange ulykker og dødsulykker langsmed vegane våre. No vil altså Framstegspartiet erstatte UP med fotoboksar. Ja, forstå det den som kan. Når eg høyrer på representantane frå Framstegspartiet i transportkomiteen, så er det nettopp trafikksikkerheit dei representantane er opptekne av. Eg registrerer jamvel at leiaren i Framstegspartiet, Siv Jensen, heller ikkje har teke til orde for å leggje ned UP. Betyr dette at representanten Sandberg er i utakt med sine eigne i dette spørsmålet, eller er det eit samla parti som står bak dette synet?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Éin ting kan Arbeidarpartiet gje si tilslutning til når det gjeld Kristeleg Folkepartis «headlines»: trygg oppvekst. Det støttar me fullt ut. Når representanten hevdar at domstolane har fått eit mindre budsjett neste år, er ikkje det heilt korrekt. Det er faktisk ei styrking på 77 mill. kr. Det blir òg hevda at med den styrkinga som skjer innanfor politisektoren, vil det òg bli fleire saker som vil øve press på domstolane. Ser ikkje representanten at ei styrking av politiet òg kan bety meir førebyggjande arbeid og dermed mindre kriminalitet og færre saker å halde seg til, slik at domstolane faktisk får mindre å gjere med den styrkinga som me har på politisektoren?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Asyldebatten skal ikkje eg gå inn på no. Den kjem for fullt når kommunalkomiteen skal behandle sitt budsjett. Eg har eit anna spørsmål til representanten Raja. Det er slik at DNA har blitt eit viktig verkty for politiet, og om lag halvparten av dei spora som blir lagde inn, gjev treff mot registrerte personar. DNA-reforma er derfor viktig etter vår meining. Eg registrerer at Venstre ønskjer eit langt mindre omfattande DNA-register, og reduserer posten med heile 30 mill. kr. Eg har problem med å forstå Venstres haldning her. Derfor ber eg om at representanten Raja kan utdjupe Venstres syn på dette punktet.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Framstegspartiets Kielland Asmyhr sa at eg var usakleg i mitt innlegg tidlegare i dag. Eg konstaterer at sjølv om representanten no har fått tenkt seg litt om, ser ikkje Framstegspartiet at det er ein samanheng mellom vald og alkohol. Det hadde eg vel heller ikkje venta. Representanten Kielland Asmyhr sa òg at når det gjeld statsbudsjettet, var det ikkje ei kommaendring der. Jo, dei raud-grøne har faktisk omprioritert 20 mill. kr i denne budsjettinnstillinga. Under dagens debatt har representanten Per Sandberg sagt at han har skrive brev til alle landets politimeistrar og enkelte legevakter rundt omkring fordi han ikkje stoler på informasjon frå Justisdepartementet. Det er svært spesielt, og det er på mange måtar med på å undergrave sjølve systemet på Stortinget. Det er vanleg kutyme her på huset at stortingsrepresentantane berre kjenner statsråden, som det heiter. Det kunne ha vore interessant å utfordre representanten Sandberg på om dette er ei arbeidsform han som komiteleiar vil fortsetje med i framtida. Det er eit område som har vore lite framme i dagens debatt, og det er konfliktråda. I dei siste åra har Regjeringa lagt opp til meir bruk av konfliktråd som løysing i staden for straffesaker. Konfliktråda får ein auke i budsjettet sitt neste år på vel 5 mill. kr, for å leggje til rette for oppfølgingsteam og pilotar på ungdomsstormøte, såkalla restorativ justis. Dette har me tru på. Dette ønskjer me meir av, særleg for unge lovbrytarar. Gjennom stormøte må ungdomane stå ansikt til ansikt med dei menneska som dei har påført skade og smerte ved det lovbrotet dei har gjort. I tillegg må dei skrive kontrakt med politi og barnevern. Eg er overtydd om at dette er meir effektivt enn fengsel, som i enkelte tilfelle er sjølve grunnkurset i kriminalitet og eit nytt, kriminelt nettverk for mange unge lovbrytarar. Til slutt vil eg streke under at me brukar store summar på rettshjelp gjennom eit år. Eg vil minne om at inntektsgrensa for dei som får fri rettshjelp, blei auka til 246 000 kr for einslege og 369 000 kr for par i 2009. Det inneber at fleire no kan bli omfatta at rettshjelpsordninga. Ein skal heller ikkje gløyme den gode jobben som gatejuristane og jusstudentane i Oslo gjer. Dei jobbar ofte opp mot klientell som sjeldan oppsøker advokat grunna m.a. rusmisbruk. Det skaper meir tryggleik og gjer at dei som har rett, også lettare kan få rett.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Eg synest at me har kome eit lite stykke på veg når representanten Kielland Asmyhr frå Framstegspartiet no erkjenner at det er ein samanheng mellom vald og alkohol. Det er bra. Eg trur Framstegspartiet på at dei er opptekne av å kjempe mot kriminalitet, og særleg økonomisk kriminalitet. Tidlegare har òg Framstegspartiet erkjent kor viktig skatteetaten si rolle er i dette arbeidet. Men no kuttar altså Framstegspartiet – eg vil gjenta det, det har vore sagt før – 200 mill. kr i tolletaten, over 600 mill. kr i skatteetaten og 30 mill. kr i Kredittilsynet. Det kan då vere litt relevant å stille spørsmål om Framstegspartiet verkeleg er så opptekne av å kjempe mot økonomisk kriminalitet, når dei føreslår så store kutt i desse etatane.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Denne saka handlar om personvern i samband med politi- og strafferettssamarbeid i Schengen-området. Slik sett er dette ei vidareutvikling av Schengen-regelverket. Gjennomføringa av denne rammeavgjerda krev Stortingets samtykkje, i medhald av Grunnlova § 26 andre ledd. Dersom eg skal seie noko generelt om denne rammeavgjerda, er det at ho kan brukast når det gjeld opplysningar som blir utveksla mellom medlemsstatane, eller mellom ein medlemsstat og myndigheiter som er oppretta ved rettsakter vedtekne av Rådet, i medhald av EU-traktaten avsnitt VI, med det føremålet å førebyggje, etterforske, oppdage og forfølgje straffbare handlingar. Rammeavgjerda regulerer innsamling, bruk og sekundærbruk av opplysningar og inneheld m.a. reglar om lovlegskapen av å behandle opplysningar. Eg vil vise til at Justisdepartementet har lagt fram Prop. 12 L for 2009–2010, Lov om behandling av opplysninger i politiet og påtalemyndigheten – den såkalla politiregisterlova – for Stortinget, der forholdet til rammeavgjerda, saman med dei andre nasjonale og internasjonale rammene for lovforslaget, er omtala. Avgjerder som omhandlar meir detaljerte reglar om utveksling av personopplysningar, vil bli gjevne i form av ei forskrift etter at Stortinget har behandla denne saka tidleg i 2010. Eg vil òg vise til at Schengen-avtala føreset at partane bruker det same regelverket. Komiteen meiner at Noreg framleis bør vere ein fullverdig partnar i dette samarbeidet, eit samarbeid basert på felles reglar om personvern. Dette er òg eit viktig område for Noreg. Det er ein samrøystes komité som tilrår at Noreg sluttar seg til forslaget om å godta rammeavgjerd 2008/977/JIS. Som saksordførar vil eg òg nemne at eit mindretal peiker på at dette samarbeidet vil krevje omfattande IKT-endringar, og at ein ikkje må ta desse kostnadene frå etatens driftsrammer. Dette er eit spørsmål som kanskje heller burde ha høyrt inn under den nettopp avslutta budsjettdebatten. Eg trur mindretalet sjølv vil grunngje sitt syn her.