Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-01-22:
Alle vi som har deltatt i stortingsarbeid, enten det er kort eller lenge, vet at det ikke nødvendigvis er slik at en stortingsmelding er svaret på alle utfordringer man har. Jeg synes at initiativet for å få de maritime utdanningene opp som et tema i Stortinget, er viktig, men jeg har behov for å vise til hva som faktisk foregår her og nå, og jeg har invitert representanter fra ulike deler av næringen til et møte om nettopp disse spørsmålene raskt, fordi jeg ser at her er det mange ulike aktører som på en mye bedre måte kan koordineres når det gjelder hvordan vi skal sikre et bedre innhold i de maritime utdanningene. Så jeg er mer utålmodig enn en stortingsmelding. Jeg mener at vi raskt skal gå i gang og ta opp det initiativet som her er kommet i Stortinget, og sørge for at vi allerede nå kan både oppdatere oss på hva som er situasjonen, og se om det er ytterligere ting vi raskt kan gjøre. I representantforslaget vises det til at Sjøfartsdirektoratet er bekymret for kvaliteten på maritim utdanning, etter at det ble avdekket 150 avvik i forbindelse med revisjon av 25 maritime utdanningsinstitusjoner. Det gir grunn til bekymring. Men det som har skjedd etterpå, er at alle disse avvikene er lukket, nettopp fordi man har vært i en sterk og nær dialog mellom institusjonene og Sjøfartsdirektoratet. Regjeringen bes om at MARUT og Aasen-utvalgets innstilling følges opp. MARKOM2020-prosjektet som startet opp 1. januar 2011, og som Kunnskapsdepartementet finansierer med 18,5 mill. kr i året, er en direkte oppfølging av MARUT-rapporten, der det bl.a. ble etterlyst samarbeid, arbeidsdeling, kompetanseutvikling og økt oppmerksomhet på forskningsbasert utdanning. Høgskolen i Vestfold, Høgskolen i Ålesund, Høgskolen Stord/Haugesund og Universitet i Tromsø gikk sammen i dette samarbeidsprosjektet. Partnerne har blitt enige om utvikling av spesialisering og ansvar og jobber med å implementere dette i bachelorutdanningen. Det forskes for å sikre at utdanningene støtter næringslivets behov, og for at institusjonene skal kunne levere utdanning av høy kvalitet. Fra 2012 er også alle de maritime fagskolene en del av prosjektet. Målet er å få til et løft i fagskolene og å utvikle bedre overganger mellom fagskole- og bachelorutdanningen samt på sikt å utvikle et operativt samarbeid mellom institusjoner, der det er hensiktsmessig. Forslagsstillerne mener de maritime utdanningene bør sentraliseres i større grad enn i dag. Etter universitets- og høyskoleloven bestemmer de høyere utdanningsinstitusjonene selv hvilke utdanninger de vil tilby, men i departementet gir vi insentiver og trykk på samarbeid, arbeidsdeling og konsentrasjon. Jeg er veldig glad for at de fire institusjonene nå samarbeider i MARKOM2020-prosjektet. I tillegg vil jeg si at høyskolene bør ha et nært samarbeid med næringer i sitt område. Vi har lagt til rette for dette gjennom egne samarbeidsutvalg, men dette er også en viktig del av høyskolenes funksjon i distriktene. Fagskolene og videregående opplæring er underlagt fylkeskommunen, og det er derfor i første rekke fylkeskommunene som styrer struktur og ressursinnsats på dette området. Fylkeskommunen har ansvaret for å gi elevene den opplæringen de har krav på, herunder å tilby nødvendige læremidler til elever i videregående opplæring. For å bidra til at det blir utviklet og produsert læremidler der det ikke er grunnlag for kommersiell produksjon, gis det statstilskudd til forlag og andre som produserer læremidler for små og smale fag. I representantforslaget står det at maritim utdanning har et rekrutteringsproblem. Innenfor høyere utdanning har det vært god vekst. I perioden 2005–2012 har antallet førstevalgsøkere mer enn tredoblet seg. Innenfor nautikk og skipsteknisk drift på fagskolenivå er det også en oppgang. Dette er en gledelig utvikling og viser at rekrutteringskampanjer har fungert, og at stadig flere ungdommer ønsker en maritim karriere. Det vises også til at det er et stort problem å rekruttere kvalifiserte lærere innen maritim utdanning. Regjeringen har de siste fem årene gjennom sin strategi Stø kurs satt av 134 mill. kr til styrking av maritim utdanning. Størstedelen av disse midlene har gått til kompetanseheving av lærere. Forslagsstillerne peker på at de maritime profesjonsutdanningene ikke har en rammeplan. I MARKOM2020-prosjektet er det et mål at det innen 2015 skal være på plass et nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for høyere maritim utdanning, godkjent i samarbeid med Sjøfartsdirektoratet.