trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Jeg går over til å snakke mer konkret om Ministerrådets årsmelding til Stortinget. Det er en god melding som viser at det har vært bred enighet og arbeidet godt i Ministerrådet, slik som det framkommer. Jeg vil likevel anføre at fra Nordisk råds side er det imidlertid skuffende at heller ikke årets melding i særlig grad trekker med seg innspillene fra Nordisk råd. Bare i ett tilfelle omtales Nordisk råds virksomhet som innspill med politisk substans, nemlig Nordisk råds strategi for samfunnssikkerhet. Alle de andre rekommandasjonene som Nordisk råd har vedtatt i 2020, 17 i alt, er forbigått med taushet i meldingen til Stortinget. Heller ingen av de 22 medlemsforslagene som Nordisk råd behandlet i 2019, har de ansett å nevne. Dette sier jeg på denne måten, fordi dette viser utfordringen i det nordiske samarbeidet. Det er stor enighet om behovet for nordisk samarbeid, stor enighet om den betydningen som det representanten Sandberg nettopp nevnte, har, nemlig vennskapet. Men det fungerer politisk ikke som det burde, etter min mening, og pandemien har vist fram, ganske tydelig, forskjellene i måten å håndtere utfordringene på. Jeg vil ikke legge skjul på at når jeg står her for siste gang som leder for delegasjonen, at det har vært en ganske tydelig utfordring, som vi har opplevd i arbeidet i Nordisk råd, mellom delegasjonene og forståelsen av hvordan krisen skal løses. De utfordringene vi har hatt i tilknytning til forholdet mellom Norge og Sverige, har vært veldig tydelige, og jeg kan ikke si noe annet om det enn at jeg skulle ønske at det ikke var slik. Jeg skulle ønske det var et tettere og mer reelt politisk samarbeid mellom de nordiske regjeringene, i sin alminnelighet og under krisen i særdeleshet, fordi pandemien har helt tydelig vist oss at behovet for et annet og mer tillitsfullt samarbeid absolutt er nødvendig og riktig. Derfor er mine siste ord at hvis det nordiske samarbeidet skal beholde sin politiske kraft, må Ministerrådet i sterkere grad respektere Nordisk råds politiske vedtak. Det aktive, faktiske samarbeidet mellom regjeringene i Norden bør forsterkes betydelig, slik at vi unngår de utfordringene som pandemien har skapt.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-01:
Det er litt artig, egentlig, å høre på en debatt som på en måte virker så polariserende, men samtidig er det den aktøren som er i forsetet, som egentlig har skapt hele grunnlaget for debatten. Det er i Fremskrittspartiets periode i departementet at man har klart å få til denne enorme bompengegjelden. Det er ikke noen tvil om at det er bygd flere motorveier, og at det er bygd dyre motorveier. Det er ikke bare SV som er opptatt av at man skal bygge fornuftige veier, det er også vi i Senterpartiet opptatt av. Hvis man skal investere i noe, betyr selvfølgelig kostnadene noe. Det betyr selvfølgelig noe hva man betaler for den varen man kjøper. Og når det er bestemt på forhånd at noen skal betale dette gjennom avgifter, og man da etterpå kommer og leverer 61 forslag som skal prøve å kamuflere alt det man har gjort da man satt i regjering, det har jeg aldri opplevd før. Jeg har ikke så lang fartstid som representanten Kolberg, jeg tror jeg er den «yngste» i Stortinget her, jeg har vært her i tre år. Men jeg har holdt på med andre ting i livet, og jeg har aldri opplevd noen som er så langt fra ord til handling, aldri noen gang. At man kan komme nå før Nasjonal transportplan og legge fram et forslag som dette – det har jeg aldri vært i nærheten av. Dette er, etter min oppfatning, ren bløff. Hvis det skal være tuftet på at man prøver så godt man kan å skjule alle spor, så er det umulig. Denne gangen tror jeg heller ikke velgerne vil gå på den bløffen. Så vil jeg si til slutt at jeg har voldsom respekt for mange i Fremskrittspartiet som brenner for å bygge vei, som i og for seg brenner for de prosjektene de ønsker å gjennomføre. Jeg har aldri opplevd en kar som er så engasjert i de tingene han jobber for, som representanten Tor André Johnsen, det skal han virkelig ha. Men i dag synes jeg nesten synd på Johnsen, for nå stanger han hodet i veggen overalt, også internt, og han blir dørgende alene. Prøv å komme med kompromisser, Johnsen, så skal vi støtte det, det klarer vi som regel. Men akkurat dette forslaget er helt håpløst.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-01:
Jeg må bare få lov til å kommentere det som komitéleder Orten sa. Det han egentlig sier, er at vi må stå for at vi har stemt for de proposisjonene som går på bompenger. Ja, selvfølgelig gjør vi det, det er jo det som er politikk. Vi må jo stå for det vi gjør. Det var jo ikke det jeg kommenterte. Det jeg kommenterte, er at de som har satt i gang prosessene, de som har vært ansvarlige for prosessene, de som har sittet i departementet, de som har sittet i Justisdepartementet, de som har skjøvet disse dokumentene inn i Stortinget, og som har jobbet for å få gjennomslag for dem, de velger nå å gjøre dette like før sommeren, når vi skal vedta Nasjonal transportplan. Det var det jeg reagerte på. Det er vel ingen som sitter og flagger og jubler når man skal ha og betale bompenger, men jeg opplever faktisk at når det gjelder dette virkemidlet, må man, som Orten nå sier, være litt pragmatisk, og man må skjønne hva man får igjen. Samtidig er det for oss i Senterpartiet svært viktig at man i framtiden må se på hva man bruker pengene til, for kostnadene er også viktige. Det går an å skalere ned prosjekter, og det går an å se på prosjekter på en noe annen måte. Jeg er helt enig i at man skal være ambisiøs, man skal tenke inn i framtiden, men samtidig opplever vi jo nå et samfunn med andre måter å kommunisere på enn bare å frakte folk fra A til Å. Jeg tror vi får et samfunn som kanskje krever en annen type investering enn at vi bare ruller ut metervis med firefelts motorvei for at folk skal kjøre til og fra. Den diskusjonen kommer vi til å ta i debatten om NTP, vil jeg anta, og vi kommer til å få mye mer av den framover. Vi i Senterpartiet står for det vi er med og vedtar. Men jeg gjentar: Akkurat det som har skjedd i dag, synes jeg er svært spesielt fra det partiet som har hatt ansvaret rent fysisk.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-01:
Ja, dette er en viktig sak. Det er en viktig sak på mange områder, spesielt for dem som skal ta vare på kulturarven, og Kjeller fortjener å bli tatt vare på og det som er gjort der gjennom mange, mange år. Samtidig har det også en annen dimensjon, og det er å ivareta alle som er opptatt av småflyaktivitet i Oslo-området, noe som også har en viktig beredskapsfunksjon. Vi vil gjerne vise til at Stortinget i 2016 vedtok en ny langtidsplan for Forsvaret, og der sto det at de skulle avvikle sin virksomhet på Kjeller i løpet av 2023. Jeg vil også sitere: «Da Fornebu ble stengt for flyging i 1998, ble mye av småfly- og luftsportsaktiviteten i Oslo-området overført til Kjeller. Ved en nedleggelse av Kjeller som flyplass vil det bli behov for å finne alternativer for denne aktiviteten.» I tillegg hadde Senterpartiet et representantforslag i 2017, da en samlet komité sto bak følgende merknad: «Komiteen vil på denne bakgrunn be regjeringen legge fram en sak om en permanent løsning for småflytrafikken i Oslo-området.» I august samme år la regjeringen fram en strategi der man bl.a. slo fast at tilgangen til landingsplasser var under press, særlig i det sentrale østlandsområdet. Det er egentlig svært viktig å legge merke til. Vi vet jo at det har vært pågående samtaler med Rygge, og det er klart at da Rygge sivile lufthavn ble lagt ned, gjorde ikke det denne saken mye enklere. Rygge flystasjon har fortsatt et operativt ansvar og et operativt fokus og har kanskje en type administrasjon, spesielt av tårntjenester, som gjør at det er vanskelig å ivareta deler av småflytrafikken. I tillegg er også Eggemoen lansert. Der er det godt tilrettelagt, og alle muligheter er der, men den er jo privat eid, og det betyr i prinsippet at staten må ha en avklaring med den private eieren. Jeg vil si at kombinasjonen av det som foregår på Kjeller, og det som foregår i denne flytrafikken ellers, er svært viktig. For alle ser at det er en klar oppgave å finne alternativer til Kjeller for den regulære småflytrafikken. Det er vel alle enige om, også de som er opptatt av dette. Så har man dem som er svært opptatt av trafikken som går, med hensyn til de flyene som skal få mulighet til å fly fra Kjeller. Da er det svært viktig at veteranflyene får lov til å komme seg opp i luften, og at man får beholdt en del av stripen. Vi stiller oss selvfølgelig bak det siste forslaget, som også sier at man må ha løsninger fram til dette er avklart.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-01:
I prosessen fra vi leverte dette representantforslaget, for jeg var en av dem som sto bak det, har det materialisert seg at det vel er Rygge som egentlig begynner å være det som utkrystalliserer seg. Jeg kjenner veldig godt til området Rygge, jeg kjenner godt Kjeller, og jeg kjenner godt til historikken. Jeg er født og oppvokst i en familie i Luftforsvaret. Den gangen hadde man full aktivitet med småflyvirksomhet, det var tre kampflyskvadroner på Rygge, og det vil overraske meg mye hvis man ikke klarer å finne en løsning for småflyaktiviteten i Oslo-området. Det som alle vet, og som er det som betyr noe, er kostnadene og det å administrere tjenester på en militær base. Da er spørsmålet mitt: Har man gått inn og sett på og vurdert hva som skal til for å ha småfly kontra det som kreves for militære fly?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-01:
Takk for svaret. Så er vi tilbake til det med flygende veteranfly og vern gjennom bruk. Det rent praktiske på Kjeller har vært prosesser som har pågått i mange, mange år, som representanten Myrli sikkert kjenner bedre til enn jeg, men jeg anbefaler statsråden å ta seg en tur til Kjeller og se hva som egentlig kreves for å få et veteranfly i lufta. Det er på en måte ikke all verden. Er det ambisjonen til statsråden, når han er i dialog, at det er akkurat det som skal bevares? Det er nemlig det som er det unike, det er det som er forskjellen fra mange andre steder, hvor man kan gå inn i et utstillingslokale og se på. Her kan man faktisk oppleve, høre lyden, kjenne lukten av drivstoff og virkelig føle at man er på historisk grunn. Vil man følge opp akkurat den biten, eller er ikke det så vesentlig?
Jonny Finstad (Høyre), 2021-06-01:
Da var endelig dagens bompengedebatt over, og vi skal bevege oss opp i luften, til småflyaktivitet. Jeg vil gjerne få starte med å takke komiteen for samarbeidet i denne saken. Selv om innstillingen ikke er enstemmig, støtter alle partier intensjonen bak forslagene. Det skal jeg komme litt tilbake til. I 2016 vedtok Stortinget ny langtidsplan for Forsvaret, hvor det ble bestemt at Forsvaret skulle avvikle sin virksomhet på Kjeller flyplass i løpet av 2023. Stortinget påpekte da behovet for nye og permanente løsninger for småflytrafikken på Østlandet og ba regjeringen legge fram for Stortinget en plan for hvordan staten kan bidra til at de nasjonale kulturhistoriske verdiene på Kjeller også blir ivaretatt. I juni 2017 vedtok Stortinget at regjeringen skal presentere en permanent løsning for småflytrafikken i Oslo-området. I svarbrev fra statsråden til komiteen er det opplyst at regjeringen jobber aktivt med oppfølging av Stortingets vedtak, og vil legge fram forslag for Stortinget om framtidig småflyaktivitet på Østlandet før Kjeller nedlegges. Statsråden opplyser også til komiteen at Riksantikvaren og Lillestrøm kommune har etablert et tett og konstruktivt samarbeid for å samkjøre fredningsprosessen på Kjeller. De kulturhistoriske verdiene på Kjeller er veldig store, med tanke på at det var landets største flyplass, på grunn av Forsvaret og krigshistorien og på grunn av det faglige miljøet som er og har vært en viktig del av norsk luftfartshistorie. Dette er viktige forhold å ta vare på. Jeg oppfatter også at komiteen støtter det lokale initiativet om realisering av et luftfartøyvernsenter på Kjeller. Det påhviler staten et særskilt ansvar for å bidra til å ivareta og gjøre tilgjengelig denne nasjonale kulturhistorien. De museale forholdene må avklares, og lokale forhold rundt fredning må også avklares. Når vi i Høyre ikke står bak forslagene i saken, handler det om prinsipper. Her har Stortinget allerede gjort vedtak i saken. Vi trenger ikke å gjøre nye vedtak. Statsråden har svart at regjeringen jobber med oppfølging av vedtakene. Når det er sagt, er det mange gode og nyttige merknader i saken, som regjeringen naturlig nok vil måtte følge opp på hensiktsmessig måte.
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-06-01:
Det var representanten Fasteraune som fikk meg til å ta ordet, for jeg hørte at representanten har østfolddialekt og har vokst opp i det vi kaller «sjarsbårr», og er opptatt av distriktene, og så nevnte han ikke Rakkestad Airport. Da tenkte jeg at det må jeg gjøre, for i dag har jeg vært på Rygge militære lufthavn sammen med statsministeren og sett utviklingen og potensialet som er der. Jeg er nok også en av dem som ikke på noen som helst måte har gitt opp å få tilbake en sivil aktivitet på flyplassen. Mulighetene er mange, med den infrastrukturen som er der, og som bygges. Rygge Airport har også vært i departementet, ikke med denne statsråden – selv om det er mulig, uten at jeg vet det – men med tidligere statsråder, for å vise fram det mulige alternativet som kan være til Kjeller, for det er et viktig miljø på Kjeller, også i de kulturhistoriske verdiene som ligger i de flyene som skal tas vare på for framtiden. Rakkestad Airport er for mange en ukjent juvel, men den ligger tett på Rudskogen Motorsenter, og for oss som er glad i krom, diesel, bensinlukt og nikkel, og det ene med det andre, er aktiviteten på Rakkestad Airport ganske stor. Det er store selskap der som faktisk kartlegger hele Nord-Europa for kartoppmåling. I tillegg er det en veldrevet småflyplass som også har potensial for utvidelser med, i denne sammenheng, relativt små midler. Men allerede nå er det muligheter i kombinasjon med Rygge. Jeg tenkte, siden jeg også ser at min medrepresentant fra Østfold er forslagsstiller bak dette representantforslaget, at for skams skyld må Rakkestad Airport nevnes i denne debatten. Senterpartiet og Fasteraune er opptatt av distriktene, men Høyre står som kjent heller ikke noe tilbake for å tenke denne mulige kombinasjonen når vi skal løse de utfordringene som er ved avvikling av Kjeller. Det vil også være en annen viktig ting gitt at man skulle velge en kombinasjon av Moss lufthavn Rygge, eller Rygge flyplass, som det nå heter: Det vil også være en katalysator ved en meraktivitet for å kunne komme opp i det som var tidligere sivil aktivitet, som eierne fortsatt arbeider med.
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-06-01:
Jeg skal uttale meg som saksordfører for to saker som behandles samlet. Det er rapporten fra Stortingets delegasjon til Nordisk råd om virksomheten i året som gikk, altså 2020, og stortingsmeldingen om det nordiske samarbeidet, også i 2020. Det er ingen tvil om at det nordiske samarbeidet er helt avgjørende for oss. I Norden finner vi våre nærmeste samarbeidspartnere, med delt historie og sterke kulturelle bånd. 2020 var likevel et svært spesielt år for alt internasjonalt samarbeid, også det nordiske. Som det fremgår av stortingsmeldingen, har det gjennom hele 2020 pågått et intenst arbeid for å håndtere den pågående pandemien. Antall møter og kontakter på embetsnivå og politisk nivå har vært rekordhøyt gjennom hele fjoråret. Nordiske helsemyndigheter har fortløpende også delt informasjon på helseområdet og vurderinger av pandemien. La meg nevne noen eksempler: Fra norsk side har regjeringen bistått Sverige med smittevernutstyr og også avløst Sverige i europeisk brannskadeberedskap når den svenske helsetjenesten har hatt stor pågang av koronapasienter. Sverige påtok seg på sin side å formidle vaksiner fra EU til Island og Norge. Et annet område hvor Norden har samarbeidet tett og effektivt, er ved tilretteleggelse for retur av nordiske borgere som var strandet i utlandet da pandemien brøt løs. Flere tusen nordiske borgere fikk hjelp til å komme seg hjem ved at landene samordnet tilbudet om returflygninger. Jeg vil si noen ord om rapporten fra virksomheten i Nordisk råd. Også dette arbeidet har vært sterkt preget av pandemien. På tross av reiserestriksjoner ble det avholdt flere møter i Nordisk råd enn noensinne før. De fleste møtene ble avholdt digitalt. Det er verdt å merke seg at presidiet agerte som plenum gjennom fjoråret og behandlet saker som vanligvis ville vært gjenstand for behandling i plenarforsamlingen i Nordisk råd. Et hovedanliggende for presidiet i 2020 var hvordan de nordiske landene håndterte pandemien og konsekvenser for det nordiske samarbeidet, spesielt i grenseområdene. Effektene av koronapandemien står også sentralt under utvalgenes behandling av sakene i 2020. Jeg er sikker på at jeg snakker på vegne av alle våre nordiske kolleger når jeg sier at vi ser frem til ordinær besøksvirksomhet våre land imellom. Et sterkt og samlet Norden er et gode for hvert av våre land og for Europa.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-01:
I Norden har vi et av de mest omfattende regionale samarbeid i verden. Det nordiske fellesskapet er helt unikt; vi deler grunnleggende verdier og interesser og nyter tillit til hverandre. Årtier med tett samarbeid har vist at vi sammen kan utrette mer – ikke bare for å styrke egne samfunn, men også gjennom å ta felles internasjonalt ansvar. Dette samarbeidet er grundig dokumentert i meldingen som debatteres i dag. Det er ingen tvil om at 2020 og 2021 så langt har vært krevende år også for Norden. De nasjonale smitteverntiltakene rammer den frie mobiliteten i våre land og mellom våre land hardt. Som jeg har understreket tidligere: Til tross for ulike beslutninger har vi i Norden informert og hjulpet hverandre. Sterke samarbeidstradisjoner har gitt merverdi. Til tross for pandemien har Nordisk ministerråd arbeidet målbevisst med gjennomføringen av Visjon 2030 om at Norden skal bli verdens mest bærekraftige og integrerte region. Jeg er imponert over at de nordiske hjulene har blitt holdt så godt i gang i en så krevende tid. Samtidig må vi diskutere hvordan vi kan styrke samarbeidet i krisesituasjoner og lære av erfaringene fra pandemien. Dette er vi i gang med i Nordisk ministerråd. Visjon 2030 og gjennomføringen av den tilhørende handlingsplanen står øverst på den nordiske dagsordenen og vil være retningsgivende for det norske formannskapet i Nordisk ministerråd i 2022. Det blir i tillegg viktig for det norske formannskapet å bidra til en veldrevet organisasjon og god økonomistyring i Nordisk ministerråds sekretariat. Som jeg har nevnt tidligere, er det utfordringer på dette området som det ryddes opp i. I år fyller Nordisk ministerråd 50 år. Det fortjener å feires. Det nordiske samarbeidet er sterkere enn noen pandemi; det fremkommer i meldingen som debatteres i dag. Jeg ser frem til et fortsatt godt samarbeid med Stortinget, ikke minst under formannskapet i Ministerrådet neste år.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-01:
Jeg har hatt den glede å være medlem av Stortingets delegasjon til Nordisk råd i inneværende periode, hvor jeg sitter i utvalget Holdbart Norden og Grensehindergruppen. Selv er jeg beboer på Nordkalotten og har alltid følt at folket på Nordkalotten er tilnærmet ett – ikke nasjonalt, for vi bor i flere land, ikke språklig, for området rommer flere språk, og heller ikke etnisk, for vi er ulike folkegrupper også. Vi har beveget oss over grensene i nord i mange år nesten uten å tenke på at det er grenser mellom oss. Det samiske folk lever i alle de nordiske land og også i Russland. Det er et annet vektig argument for mest mulig friksjonsfritt samvær og for at også muligheten for kommunikasjon mellom Norden og Russland er viktig. Vi har hatt et godt fungerende bo- og arbeidsmarked, helt til koronaepidemien kom og gjorde oss oppmerksom på at også vi har begrensninger, også våre grenser kan stenges mellom broderfolk. Mange grenseboere og arbeidstakere som jobber på andre siden av grensen, fikk problemer da grensen ble stengt og dermed også veien til arbeidsplassen. De nordiske landene opplevde grensehinder vi knapt hadde tenkt fantes før, fordi vi har kunnet operere så sømløst som vi har gjort i mange, mange år. Det vi bør trekke som lærdom av denne epidemien, er at stengte grenser øyeblikkelig fører til at Norden ikke lenger kan nå målsettingen om å være verdens best integrerte region, hvis vi ikke gjør noe med det. Arbeidsmarkedet fungerer ikke, velferdssamfunnet fungerer ikke når læreren eller sykepleieren er utestengt fra arbeidet sitt på grunn av en stengt grense. Et integrert Norden krever åpne grenser. Et av de andre møtepunktene jeg virkelig satte pris på, var da vi i Nordisk råd hadde et digitalt møte med FNs generalsekretær António Guterres om koronakrisen. Vi vet at koronaen har truffet verden ulikt, vi vet at forskjellene øker mellom velstående land og fattige land, og at koronaen ytterligere forsterker det faktum. Den nordiske modellen sørger ikke bare for at den økonomiske velferden i de nordiske landene er god. Den gir oss også god helsehjelp, den sørger for gratis vaksiner til alle, og den håndterer nasjonale kriser. Nordisk råd er en del av internasjonal politikk, og ikke bare begrenset til Norden. Vi ser det i grenseoverskridende prosjekt som eksempelvis de spennende planene for en togstrekning fra Rovaniemi i Finland via Kirkenes og over til Russland. Hadde dette blitt realisert, ville det gitt Nordkalotten et nytt, innovativt tilbud med mulighet for planlegging og økt kontakt med Russland. Det er dessverre ikke en realitet nå.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Eg har æra av å fremje eit representantforslag på vegner av Sylvi Listhaug, Hans Andreas Limi, Marius Arion Nilsen, Tor André Johnsen, Morten Wold og Frank Edvard Sve – underteikna – om å redusere nettleiga for norske strømkundar.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
I media i dag kan vi lese at NVE-direktøren er ute og åtvarar mot å elektrifisere sokkelen fordi vi har behov for straumen på fastlandet. Eg har registrert at Høgre i veldig mange talar er oppteken av miljø og klima og å elektrifisere sokkelen – sende gassen til Europa, brenne han til straum der og sende han tilbake igjen. Det er ikkje akkurat veldig logisk. Kan representanten forklare kvifor Høgre vil gå inn for noko slikt når NVE-direktøren er så tydeleg på at vi har behov for straumen her, og at det kjem til å verte eit kraftig straumunderskot i Noreg viss vi innfører eit slikt tiltak? Kvifor vil Høgre gå inn for noko slikt?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Ja, det vil eg.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Representanten stiller spørsmål om kor eg har vore dei siste åtte åra. Eg har vore heime. Eg har ikkje vore i Stortinget, og eg har heller ikkje vore i regjering. Framstegspartiet har faktisk gjort framlegg om å kutte heile elavgifta, og om å kutte momsen frå november og fram til og med april. Det betyr mange tusen i lette kvar månad for alle innbyggjarane. I tillegg vil vi kutte alt over 50 pst. i strømrekninga med 100 pst. Ein kan gjerne sjå bakover, men eg reknar med at representanten, når han kikar ut om morgonen og ser ein halv meter snø utanfor carporten sin, ikkje tenkjer på at det var heilt tomt der i fjor og førre veka. Det hjelper ganske lite å sjå bakover. Eg trur representanten hadde funne fram snømokaren og moka framfor døra, for det er det som gjeld. Ein må sjå framover og sjå det som skjer i dag.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Ja, det er jo eit uttrykk som heiter at kua gløymde at ho hadde vore kalv ein gong, og vi kan sikkert gå tilbake og sjå på kva statsråden frå Senterpartiet gjorde i 2012, då han jubla for nye kablar til Tyskland. Eg trur vi må leggje frå oss det som skjedde i går og tidlegare. Eg er vald inn på eit partiprogram i mitt parti no i dag. Eg er stortingsrepresentant her og no, og eg vel å forhalde meg til dei utfordringane som er her og no, i denne sal, for det er no vi skal gjere noko med desse sakene. Det høyrer også med til historia at Framstegspartiet stemte mot ACER, i lag med Senterpartiet, seinast i vår. Vi har vore tydelege på kva linje vi ønskjer når det gjeld både kabling og det å redusere eksporten av kraft til utlandet. Eg synest det er viktig å hugse på det eg sa om kua som gløymde at ho hadde vore kalv ein gong.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Det offentlege har mykje midlar, og eg er einig i at vi ikkje skal skattleggje innbyggjarane og forbrukarane. Men det er vanskeleg å forstå at Sosialistisk Venstreparti skal gå med på å gje berre 5–6 mrd. kr tilbake til innbyggjarane, når den same staten tek inn 30–40 mrd. kr i skattar og avgifter på grunn av skyhøge straumprisar. Då vert det spesielt at SV snakkar om det, for SV beviser jo at når ein håvar inn midlar til staten på grunn av skyhøge straumprisar, gjev ein det ikkje ut igjen til forbrukarane som faktisk har betalt det. Det er også monopolområde på nettdrifta som burde vore drivne på akkurat same måten som vatn og avløp, som representanten Kjerstad kjenner godt til frå kommunane. Det burde vore eit sjølvkostopplegg, slik at ein ikkje kunne tene pengar på det. Det burde vere sånn at innbyggjarane fekk det tilbake igjen. SV burde ha gjeve 20–30 mrd. kr i støtte til innbyggjarane, ikkje 5–6 mrd. kr.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Eg kan love representanten at vi kjem til å gjere framlegg om det som er vår politikk. Vi kjem til å stemme for det vi er for, og mot det vi er mot. Eg har sagt det tidlegare: Eg bryr meg ikkje i det heile om kva som har skjedd tidlegare i regjering eller storting. Eg forheld meg til at eg er vald inn på Stortinget no. Vi har eit partiprogram, og det reknar eg med at også representanten frå Raudt har å forhalde seg til. Det forheld eg meg til, og det er med bakgrunn i det vi gjer våre framlegg. Det kjem eg til å fortsetje med å gjere fordi det er difor vi sit i denne salen. Det er område der vi kan vere einige med Raudt, men det er i alle fall heilt avgjerande at vi brukar pengane riktig i dette landet. Vi må ha ein god kraftproduksjon i Noreg, som kjem det norske folk og næringslivet til gode, slik at vi kan ha billig kraft til våre bedrifter og våre innbyggjarar og slepp at fleire av bedriftene flaggar ut. Det er vår politikk, og det kjem vi til å fremje.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Eg har lagt merke til at SV eigentleg ikkje har vore så gira på å setje ned straumprisane i den vanskelege situasjonen som har vore, for i det alternative budsjettet til SV var det ikkje mykje spor etter det å setje ned kraftprisane. Vi opplever det som skjedde i vandrehallen i dag, som eigentleg berre nokre smular som vert justerte i forhold til det opphavlege framlegget frå regjeringspartia. Spørsmålet mitt til representanten Haltbrekken er: Når det er kome frå departementet sjølv, etter spørsmål frå underteikna, at den norske staten tek inn minst 28 mrd. kr ekstra på grunn av dei høge straumprisane – det var utan moms, så det er sannsynlegvis nærmare 40 mrd. kr – kvifor vil SV då gje berre 5–6 mrd. kr tilbake til det norske folket?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
I media i september i år seier energipolitisk talsmann i Miljøpartiet Dei Grøne at partiet skal jobbe for auka straumkostnader. Ein ønskjer å auke elavgifta, å eksportere endå meir kraft til utlandet og å byggje endå fleire utanlandskablar. Det er kanskje eit spesielt forslag, men korleis meiner representanten at det kan føre til at Noreg som samfunn kan gå vidare – med dei skyhøge straumprisane vi har i dag, eit næringsliv som slit veldig, og gartneri som held på å gå konkurs på grunn av straumprisane. Korleis ønskjer Miljøpartiet Dei Grøne at samfunnet vårt skal vere ved å auke elavgifta, auke straumprisane, auke eksporten av kraft til utlandet og ikkje minst byggje fleire utanlandskablar?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Representanten frå Miljøpartiet Dei Grøne svarte ikkje på spørsmålet mitt. Korleis kan representanten hevde at ein får dyrare straum med vår politikk, som ønskjer å behalde straumen i Noreg og få meir straum i Noreg, noko som ville føre til mindre konkurranse og lågare prisar – mens Miljøpartiet Dei Grøne altså ønskjer å auke avgiftene, eksportere meir kraft til utlandet og byggje fleire kraftkablar til utlandet? Korleis heng det i hop at straumen kan bli billigare i Noreg, når straumprisane i Europa er skyhøgt over dei norske? I går såg eg at det var oppe i 18 kr per kWh i England. Spørsmålet er: Er det sånne prisar Miljøpartiet Dei Grøne ønskjer at det norske folket skal ha?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Vi har fått ei orientering om at regjeringa og SV har lagt fram ein pakke som skal gje ca. 7–9 mrd. kr, eller kva som har vorte sagt – det er vanskeleg å vite den eksakte summen – tilbake til folk. Men vi har også fått svar på spørsmål eg sendte til departementet til statsråden: Det er kartlagt at staten får inn 28 mrd. kr i ekstra inntekter, i tillegg til momsen, som ikkje var teke med der. Kva vil statsråden bruke alle desse ekstra pengane – 30 mrd. kr – som staten tek inn som ekstra inntekter, til, som eigentleg er pengane til innbyggjarane og næringslivet, som har betalt for straum? Kvifor vil ikkje regjeringa levere dei pengane tilbake til dei som har betalt dei inn?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Vi fekk lagt fram i vandrehallen framlegget og einigheita mellom regjeringa og SV når det gjeld straumkompensasjonen. Vi sende spørsmål til departementet om kva den endringa på 5 pst., frå 50 til 55 pst., ville bety i praksis. Departementet svara at dei ikkje klarar å svare på det. Då forventar eg at vi, når statsråden er i salen, i løpet av debatten no får vite kva dei 5 prosentane betyr i kroner og øre i eit normalt forbruk på 20 000 kWh for eit normalt hushald. Det er viktig å få fram. Elles skal eg fremje fire lause forslag i saka. Det er to framlegg som går på innføring av ny modell for nettleige, som var føreslått. Regjeringa pluss SV har sagt at dei ikkje vil innføre denne endringa frå nyttår, så punkt éin, det første framlegget vårt, vil då tydelegvis verte vedteke. I framlegg nr. 2 går vi inn for å påleggje nettselskapa å ikkje innføre ein ny modell, det å faktisk gjere eit vedtak om å påleggje dei det. Vi har sett i media at det er det enkelte som hevdar at dei vil gjere likevel, så det er eit viktig framlegg. Framlegg nr. 3 er: «Stortinget ber regjeringen umiddelbart benytte paragraf 12 i Statnetts konsesjonsvilkår for tilrettelegging av kraftutveksling via utenlands kablene NordLink og North Sea Link med formål om å begrense netto krafteksport for å bedre dagens kraftsituasjon og sikre tilstrekkelig kraftreserver gjennom vintermånedene.» Det er også en veldig viktig del for å avgrense krafteksporten i den straumsituasjonen som landet er i no. Det siste framlegget er: «Stortinget ber regjeringen etablere en kompensasjonsordning for utsette næringar som er hardt råka av strømkrisa som kompenserar for dei kraftig auka straumutgiftene. Ordninga skal leggast fram for Stortinget i starten av januar med verknad frå og med påløpte ekstraordinære kostnader frå november 2021.» Her har ein sagt at det er både landbruk, gartneri og andre som skal kunne kome i denne ordninga med 70 øre, og over det skal dei dekkje inntil 50 pst. Men for både gartneri og andre næringar er det likevel straumprisar som er tre–fire gonger høgare enn normalt, som gjer at det er akkurat like dramatisk som det dei har lagt fram, og som er akkurat like utfordrande for dei næringane. Så det har ikkje endra seg veldig mykje rundt det. Elles har det ikkje kome så veldig mykje nytt fram i debatten. Det kjem klart og tydeleg fram i debatten at ein tek inn 30–40 mrd. kr meir i inntekter til staten. Det er sånn at ein går djupt ned i lommebøkene til innbyggjarane og næringslivet, tek ut pengane og gjev nokre smular tilbake, og det er det eigentleg heilt spesielt at ein kan gjere. Så vi berre registrerer at sånn er det.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Når eg høyrer leiaren i energi- og miljøkomiteen, Terje Aasland, omtale andre parti, synest eg det kan vere ein fordel å ha respekt for andre sine meiningar. Han omtalar det som useriøst at vi vil bruke nokre av dei 30–40 mrd. kr som staten tek inn på grunn av skyhøge ekstrainntekter, når Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV berre vil bruke nokre fåtals milliardar, 6, 7 eller 8 milliardar. Å omtale det som useriøst er ganske spesielt. Då får han berre bruke retorikken slik han vil. Eg vil framleis framheve det spørsmålet eg hadde til statsråden i stad, om kva som er differansen mellom 50 og 55 pst. i kutta over 70 øre i dei forskjellige fraksjonane. Statsråden er i salen, og eg forventar at vi får eit svar. Det er eit lovforslag, og då må vi ha alt på plass.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Eg vil fyrst seie at vi kjem til å støtte forslag nr. 1, nr. 2 og nr. 4, i tillegg til våre eigne. Til det som gjeld næringslivet: Det er særdeles viktig, det som den førre talaren sa, at dette er ganske prekært for både gartnerinæringa og andre næringar. Det tillegget dei får no frå regjeringa, er berre smular med tanke på at det er ein skyhøg pris frå før, og dei vert veldig hardt utsette. Men til sjølve saka og sjølve systemet og det som regjeringspartia prøver å leggja ut no til folk, at dei skal kutte halve prisen og alt det der: Ein gløymer at det nivået på 70 øre er dobbel pris av det som har vore vanleg pris på straum i Noreg i lang, lang tid – dobbel pris. Og 50 pst. over det fører til at det vert både tredobbel og firedobbel pris, med dei prisane som vi har i dag. Det er realitetane som folk må slite med no før jul, og dei vil slite med det heile vinteren. Vi i Framstegspartiet har sagt at 50 øre bør vere eit innslagspunkt, og at vi må dekkje 75 pst. over det. Det er då det verkeleg monar for alle, også for gartneria og ein del andre, i større grad enn det det gjer i dag. Så må eg eigentleg seie det sånn: Når eg tenkjer på straumprisar i Noreg, er det som å tenkje på at Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV sender nokre folk inn i hagen min, og så kan dei bere med seg hundre eple. Og så, etter å ha tatt hundre eple, seier dei at eg skal få tilbake 10–15 eple, nokre få eple. Det er jo det ein gjer no. Ein tek inn 30–40 mrd. kr ekstra på dei skyhøge straumprisane, og så seier ein til det norske folk: Ja, vi skal vere så snille å gje dykk igjen fem, seks, sju, åtte, ni – det spelar inga rolle. Men det er berre ein tredjedel, kanskje, eller ein fjerdedel av det som er grunnlaget, det som er teke inn. Når ein er i debattar med representantar frå desse tre partia, snakkar dei om at det er så vanskeleg å finansiere det som skal takast inn, og det ein skal dele ut igjen. Då tenkjer vi tilbake på desse epla, for det er faktisk ein måte å synleggjere det på. Denne salen må aldri gløyme kven vi er til for: Vi er til å forvalte pengane best for innbyggjarane. Det er det som gjorde at iallfall eg sa ja til å sitje i denne salen, og då meiner eg at vi faktisk må gjere det. Når det gjeld straum og nettleige: Når skal denne salen begynne å ta tilbake makta? Er det Stortinget som bestemmer at vi skal kutte den ordninga på nettleige over nyttår, så er det det, like mykje som at det er vi som vil kunne stoppe kablinga ut av landet. Når Sverige gjer det mot oss, men vi kan ikkje gjere det mot Europa: Når skal vi ta tilbake makta i denne salen?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Eg gløymde noko i stad, det er difor eg tok ordet ein gong til. Representanten Birgit Oline Kjerstad, frå SV, minte meg på det. Ho var inne på at det var dei høge gassprisane i Europa som gjorde at vi er i den straumprissituasjonen vi er i i dag. Nei, det er grunnen til at gassprisane er høge, som er grunnen til det. Og det er, som representanten Hagen heilt riktig sa for litt sidan, klima- og miljøhysteriet, og det er ein villa og bestemt politikk. Det er mange parti i denne salen som gjerne vil sende vasskrafta vår ut på sokkelen for å elektrifisere han. Seinast i dag var NVE-direktøren ute og åtvara mot det, for det ville verte tomme straumkablar på land og lite kapasitet i Bergensområdet. Vi må begynne å tenkje litt på Noreg og kva vi sjølve har bruk for. Har ein tenkt at desse miljø- og klimagreiene skal gå så langt at vi skal tappe alt av straum i Noreg, og at berre vi får sendt det ut av landet, er det svære greier? Det er noko eg undrar meg over: Vi snakkar i mange debattar om kor viktig det er å hindre utflagging av norsk industri og norsk næringsliv. Er det ikkje då ein fordel å gjere det lønsamt å etablere seg i Noreg og heller få industri frå Sverige, Danmark, Finland og andre land i Europa til å flytte hit og etablere seg her, fordi vi kan tilby dei f.eks. billig kraft? Tenk om vi hadde tenkt den tanken! I staden ser vi at Europa, med land som Tyskland og England, kastar batteria sine – og så skal Noreg vere batteriet til Europa. Det er nesten ikkje råd å høyre det. Europa kastar batteria sine, og vi i Noreg skal vere batteriet til Europa. Samtidig skal vi elektrifisere sokkelen, køyre rein vasskraft ut på plattformene våre, og sende gassen til Europa, som dei brukar til å produsere straum. Eg stilte også eit spørsmål til statsråden om ho kunne garantere at det ikkje var energi frå kolkraftverk eller gasskraftverk som kom inn i leidningane frå utlandet, inn i Noreg og ut på plattformene, men det kunne ho ikkje gjere. Noreg skal vere batteriet til Europa – og Europa kastar batteria. Eg trur vi har meir enn nok å ta fatt i i vårt eige land, og eg er faktisk ganske glad for at det er representantar her i salen som har sagt at eg er så oppteken av nasjonen Noreg. Det er eg faktisk veldig stolt av.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Jeg tar ordet til sak nr. 12 og tar dermed opp forslag til lovanmerkning. Ved en inkurie manglet det et ord i § 5-1 annet ledd annet punktum da Stortinget behandlet Innst. 51 L for 2020–2021 om garanterte pensjonsprodukter denne uken. Med denne lovanmerkningen rettes det opp.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-17:
Det er ikke mitt ønske å forlenge en debatt som har pågått lenge, men når representanten Pollestad fra Senterpartiet kommer med det som helt klart er usannheter fra talerstolen, så må det rettes opp. Jeg har forståelse for at representanten Pollestad kanskje er fersk i finanskomiteen, men det er altså en blank løgn at vi i SV har brukt vesentlig mer oljepenger i vårt alternative budsjett. Tvert imot har vi hvert eneste år mens vi har vært i opposisjon, brukt mindre oljepenger enn den forrige regjeringen, og vi legger oss på samme nivå i år. Vi har også vist gjennom budsjettforlikene i høst at vi står ved at oljepengebruken bør ned, og at vi heller bør øke inntektene til fellesskapet gjennom mer omfordelende skattlegging. Hvis man derimot har lyst til å se oljepengebruk, kan man jo ta en titt på Senterpartiets siste alternative budsjetter, som har gode eksempler på sådant. Når vi først snakker om pengebruk, tenker jeg at det er interessant å komme til et av de andre momentene i Pollestads innlegg, nemlig det forliket som ble inngått på Stortinget i fjor knyttet til oljeskatteregimet. Det er fortsatt komplett uforståelig for meg at stortingsflertallet der vedtok endringer i oljeskatteregimet som rent faktisk innebærer skattesubsidier til oljen på over 10 mrd. kr. Hvis man har lyst til å se bakgrunnen for at SV mener at norsk økonomi er blitt for oljeavhengig, kan man se det her. Det gir altså ingen mening at partier som ellers vil smykke seg med å være både ansvarlige og positive til markedskreftene, mener det er naturlig at staten går inn og gir skattekutt når oljeprisen faller. Her var Senterpartiet også blant dem som var ivrigst på å øke de subsidiene. Hva slags presedens er det stortingsflertallet mener man skaper ved at det når markedskreftene bidrar til å redusere inntjeningen for selskaper, er staten som skal stille opp? Det er også verdt å merke seg at oljeprisen, rimelig raskt i etterkant av forliket, kom markant opp igjen. Da burde man i praksis øke skatteregningen for å øke inntektene til fellesskapet, men viljen til skattekutt til inntjening for Aker BP og Equinor var langt større enn den har vært for å øke inntjeningen tilbake til fellesskapet når oljeprisen øker.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Aller først: Jeg tror vi skal få god anledning senere i dag til å diskutere innretningen på den strømstøttepakken som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV presenterte ute i vandrehallen i dag. Til spørsmålet: Det er ingen tvil om at den regjeringen som nå sitter, i mye større grad enn den foregående regjeringen har tatt ansvar for de skyhøye strømprisene. Det er jo ikke noen opplagt stor endring i bildet nå i forhold til det som var da Solberg-regjeringen la fram sitt budsjettforslag, og der står det ikke en eneste kommentar om at en er bekymret for eventuelt kommende høye strømpriser. Vi har redusert elavgiften, vi har økt bostøtten, vi har gitt økt sosialhjelp, vi har kommet med kraftfulle tiltak overfor studentene, og vi har nå ikke minst kommet med forslag om en støtteordning som direkte skal bidra til at strømkostnadene for den enkelte husholdning blir redusert. Jeg er ganske stolt over de tiltakene som denne regjeringen og dette budsjettflertallet har gjennomført.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
5 mrd. kr, 5,5 mrd. kr, kanskje 6 mrd. kr gjennom noen vedtak eller gjennom noen endringer i løpet av denne dagen er ikke ubetydelig. Det er ikke somling og fomling. Regjeringen har tatt tak i en kjempeutfordring, presentert for Stortinget en veldig god, robust, solid ordning for å hjelpe folk i en svært krevende tid – og har levert det. Stortinget har ikke endret ordningen, men har forsterket den noe. Det synes jeg er bra. Det er ingen tvil om at denne regjeringen og dette stortingsflertallet nå leverer med hensyn til den situasjonen som er på energimarkedet. Så til dette med nettleie: Vi har sagt at det forskriftskravet som omhandlet ny nettleiemodell fra 1. januar 2022, utsetter vi. Vi innfører det ikke denne våren. Det er det som er avtalen, og det er ganske ukomplisert å forholde seg til. Hvis nettselskapene mener noe annet, kan de gjøre det de egentlig mener er riktig, ut fra det som er situasjonen.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg får en påminnelse om hvor heldig jeg er, og hvor heldig Norge er, for at Fremskrittspartiet ikke styrer energipolitikken i Norge. Hadde Fremskrittspartiet styrt energipolitikken i Norge, hadde det vært private aktører som nå hadde hentet ut gevinsten av de skyhøye energiprisene – på både gass og energi, eller strøm. Jeg er veldig glad for at det går inn i fellesskapet, og for at vi gjennom staten kan komme med ordninger som gjør at vi hjelper folk – både med strømprisen, med skolefritidsordning, med barnehager, med pendlerfradrag osv. – at vi får en mer sosial profil, og at vi har et statsbudsjett som har inntekter som gjør at vi kan ha en bærekraftig velferd også i tiden framover. Jeg godtar ikke premisset for spørsmålet, for hvis Fremskrittspartiet hadde styrt dette landet, hadde disse verdiene vært i private hender, og de hadde ikke kommet noen i det norske folk til gode.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg er veldig glad for at Venstre også er enig med regjeringen i at vi må kutte klimagassutslippene med 55 pst. Det er en stor og viktig oppgave og handler om tryggheten for framtiden. Så jeg er glad for at Venstre vil slutte opp om det. Det som bekymrer meg, er at det vi overtok, viste – hvis man framskriver den banen – at utslippskuttene i 2030 kun vil være omtrent 20 pst. redusert, så det må mer kraftfulle tiltak til. Det er jeg også enig i. Så det er et bekymringsfullt utgangspunkt. Da vi la fram vårt budsjettalternativ og fikk til avtalen med SV, var jeg overbevist om at det faktisk kutter utslipp mer enn det som den foregående regjeringen la fram. Det handler om innretningen på avgifter som faktisk foreligger, men også satsing på nye områder. Og så er det sånn at Finansdepartementet har en enkel måte å regne klimagassutslipp på når det gjelder CO 2 eller avgifter, men noe mer komplisert vil de ikke regne på: utslippskutt som følge av direktebevilgninger til industri og tilrettelegging for at industri kan kutte klimagassutslipp. Jeg tror vi må få klimabudsjetter som faktisk(presidenten klubber) ivaretar disse formålene over tid. (presidenten klubber)
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg er helt enig i at det er om å gjøre å holde hodet kaldt og hjertet varmt. Ikke minst er det særdeles viktig å sørge for forutsigbarhet og trygghet for husholdningene og de ulike inntektsgruppene rundt i samfunnet vårt – men det var ikke derfor jeg ba om replikk. Jeg er helt enig i at vi har mange muligheter i Norge, og det er noe vi skal være stolte av, og som vi skal utnytte. Høyre bruker nok en gang skatt og frykten for skatt som utgangspunkt for at en ikke skal nå målene sine. Når jeg snakker med næringsliv, bedrifter, industri, er de veldig opptatt av at staten stiller opp i et partnerskap nettopp for å utvikle og ta i bruk mulighetene. En av de sterke erkjennelsene i Hurdalsplattformen er nettopp at skal vi lykkes i tiden framover, må staten spille en mer aktiv rolle overfor næringslivet: i større grad avlaste risiko, sørge for at bedriftene kan ta riktige og gode teknologivalg og på en måte klare å gjennomføre det grønne skiftet. Er representanten Astrup enig med undertegnede i at staten må spille en viktigere rolle i tiden framover?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Debatten går mot slutten, og jeg skal prøve å ikke oppildne til ytterligere debatt. Jeg tror kanskje energi- og miljøkomiteen trenger å avrunde debatten på en måte. Det er ingen tvil om at de store oppgavene i vår framtid ligger innenfor energi- og miljøområdet. Jeg sa i sted at disse fire årene kanskje er de viktigste i dette århundret med tanke på det vi nå skal gjennom. Og det er virkelig store oppgaver: Å kutte klimagassutslippene fram til 2050, bli klimanøytrale, kutte med 55 pst. til 2030. Vi skal kanskje skape 1 million nye jobber fram til 2050. Vi må øke eksporten fra fastlandsindustrien betydelig og forberede oss på at olje- og gassindustriens betydning i norsk økonomi avtar. Vi må også fram til 2030 kanskje etablere så mye som 40–50 nye TWh i kraftproduksjonen for å klare oppgavene med det grønne skiftet og legge til rette for ny verdiskaping. Da er det et vesentlig ord som Ola Elvestuen tok opp, dette med samarbeid. Brede løsninger og forutsigbarhet er ganske vesentlig. Da bekymrer det meg at noen har ønske om å polarisere denne debatten – kanskje mer enn nødvendig, for jeg mener at det i utgangspunktet er en ganske stor og bred samling i midten. Men ytterpunktene, sånn de framstår i denne salen, er i ferd med å tiltrekke seg hverandre. Jeg har observert at det har oppstått nærmest et nytt kjærlighetsforhold mellom Fremskrittspartiet og Rødt. Det er ganske skremmende når – hva skal jeg si – nasjonalistiskkonsentrerte krefter opptrer så samlet som de gjør i denne debatten. Det synes jeg er skummelt, men jeg håper at de som er uavhengige av de to partiene, ennå kan stå sammen og fortsatt lage brede løsninger som bygger Norge videre, og som gjør oss i stand til å ta fatt på nye muligheter med et langt mer kraftfullt framtidsblikk enn de to partiene faktisk vitner om. Historien vår viser jo at hadde vi valgt Fremskrittspartiets løsninger, hadde Norge vært fattigere. Hadde vi valgt Rødts løsninger, vet jeg knapt nok hvor vi hadde vært. Jeg kan vel avslutningsvis replisere til representanten Sofie Marhaug at hvis Rødts løsninger for kraftpolitikken hadde dannet grunnlaget for vekst og verdiskaping, eller hvis Røds politikk hadde skapt grunnlaget for hvordan en skal tiltrekke seg verdiskaping i Norge, hadde det ikke vært mye verdiskaping igjen i Norge, med den tilnærmingen som Rødt har i sine programmer. Når vi skal løse de store framtidsoppgavene i tiden framover, håper jeg virkelig at vi samler oss om brede, gode løsninger som faktisk bygger muligheter og gjør at vi kan kutte klimagassutslipp, skape nye jobber, etablere ny kraftproduksjon og ikke minst tiltrekke oss investeringskraft i mange av de industribedriftene som vi er så glad i.