Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-16:
Vedlikehold er viktig. Det tror jeg vi fort kan bli enige om fra alle partier. Det å la gode investeringer forfalle er ingen god politikk. Dessverre er det slik, som andre har vært inne på, at over tid har ting ikke blitt vedlikeholdt godt nok. Jeg tror også det er viktig når en skal gå videre framover, at en lærer av det som har skjedd i fortid. Så er jeg også enig med dem som sier – for å si det med glimt i øyet – at det liksom er mer stas å klippe en snor på et nyanlegg enn det er å si takk for jobben til dem som har pusset opp en skole, eller til dem som har asfaltert en dårlig veistrekning. Men jeg tror vi må komme dit hen at vi kanskje har større fokus på hvor viktig det er å vedlikeholde det som vi har, på en god måte. Så mener jeg at dette er noe som vi jo i stor grad kan håndtere gjennom det vi kaller sektorplaner. De enkelte etater som har ansvar for store investeringer, må ta det inn i forbindelse med sine planer, fremme sine forslag, slik at det også blir en del av de årlige prioriteringer som vi gjør i arbeidet med statsbudsjettet. Jeg har tolv års erfaring så langt som fylkesmann og har hatt både utstrakt samarbeid og utstrakt kontakt med kommunene mine i Hedmark. Er det noe jeg har vært veldig tydelig på, så er det behovet for at en diskuterer vedlikehold samtidig som en ser på og diskuterer nye investeringer i ulike ting i kommunen. I tillegg til det har jo også staten, f.eks. overfor kommunesektoren, kommet opp med statlige lånemuligheter til skolebygg, kirker o.l. for å øke vedlikeholdet i den kommunale sektoren. Så er det også slik at regjeringen satser betydelig på vedlikehold. Et eksempel er Nasjonal transportplan som vi nå er inne i, der rammen ble økt med 100 mrd. kr i forhold til de rammer som lå inne fra regjeringen Bondevik II i den planen de la fram for 2006–2015. Så tar jo også forslagsstillerne opp en lang rekke andre forhold. OPS får vi komme tilbake til i neste sak. Jeg vil også henlede oppmerksomheten på at en i forbindelse med Gul bok i 2007 diskuterte lånefinansiering, periodisering mv. av statens utgifter, og at en la til grunn at en ikke skulle ha særlige budsjettordninger utover det som er i statsbudsjettet for statlige investeringer. Vedlikehold er jo så mangt. En viser her til en undersøkelse som Rådgivende Ingeniørers Forening har lagt fram om de mer harde investeringene. Men jeg vil gjøre oppmerksom på, og det står også i det brevet jeg har sendt til komiteen, at 75–80 pst. av nasjonalformuen, litt ettersom hvordan en regner på det, er det vi kaller humankapital, slik at det å foredle og utvikle arbeidskraften er kanskje også en vel så viktig del av det arbeidet vi skal gjøre framover for å øke verdiskapning og produksjon i Norge. Jeg tror det er vanskelig på en måte å se for seg at en skal lage skiller mellom det som kan være myke og harde vedlikeholdsutgifter. Det er viktig det vi gjør på utdanningssiden, på barnehagesiden, på helsesiden for å sørge for at en til enhver tid har den beste og mest kompetente arbeidskraften. Kontantprinsippet er et godt prinsipp. Det prinsippet har tjent oss vel over mange år, og jeg ser ingen grunn til at vi skal tukle for mye med et system som viser seg å fungere på en god måte. Det er faktisk slik at det er ganske fornuftig, enten det er statsfinanser eller andre finanser, å prøve å ha så god oversikt som mulig over det en har. Det å prøve å finansiere ting utenfor budsjettet, for dermed å få mer penger tilgjengelig, vil over tid være en farlig vei å slå inn på.