Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-03-15:
Lovforslaget vi behandler, handler om at politiet, etter skriftlig anmodning, skal få utlevert opplysninger om navn, fødselsdato og nasjonalitet til nåværende og tidligere beboere i asylmottak og omsorgssentre for enslige mindreårige asylsøkere. Formålet med forslaget er å bidra til at politiet får oversikt over utlendinger som oppholder seg i det enkelte politidistrikt, slik at politiet lettere kan utføre sine oppgaver som kontrollorgan på utlendingsfeltet, fremme arbeidet med sikkerhet og beredskap samt lette arbeidet med å forebygge og etterforske kriminelle handlinger. Det er viktig at politiet gis effektiv tilgang til opplysninger om hvem som bor eller har bodd i asylmottak og omsorgssentre. Opplysningene kan være med på å bidra til effektiv forebygging av kriminalitet, kriminalitetsbekjempelse, etterforskning av lovbrudd og etablering av beredskapsplaner. Kripos fremhever at dagens rettstilstand skaper usikkerhet og begrenser politiets mulighet til effektiv utførelse av sine oppgaver når slike opplysninger er av betydning. Informasjon om beboere i mottak vil også gjøre politiet bedre forberedt i deres jevnlige kontakt med mottak og kan være av gjensidig nytte for både mottakene, beboerne og politiet. I likhet med flere av høringsinstansene mener regjeringen at de samme hensyn som begrunner politiets behov for informasjon om beboere i mottak, gjør seg gjeldende for beboere i omsorgssentre for enslige mindreårige asylsøkere. Dette er en svært sårbar gruppe, og opplysningene vil kunne være sentrale i arbeidet med å forebygge at mindreårige utsettes for alvorlig kriminalitet eller blir påvirket til å delta i straffbare handlinger. Noen høringsinstanser har påpekt at det ikke er klart at formålet med endringen ikke kan oppnås gjennom dagens lovverk. Etter folkeregisterforskriftens § 9-3 nr. 1 femte ledd skal politiet få de opplysninger fra folkeregistermyndighetene som politiet finner nødvendig. Asylsøkere som er bosatt i mottak og omsorgssentre, er imidlertid ikke bostedsregistrert i folkeregisteret. Redd Barna påpeker at politiet ikke har anledning til å hente inn tilsvarende opplysninger om barn fra andre barnevernsinstitusjoner for å forebygge eller avdekke kriminelle handlinger. Dette er ikke helt korrekt, da barn i barnevernsinstitusjon har en bostedsadresse, som vi igjen finner i folkeregisteret. I tillegg til at politiet skal få tilgang til navn, fødselsdato og nasjonalitet, fremgår det av proposisjonen at politiet kan gis tilgang til opplysninger om når vedkommende kom til mottaket, og når vedkommende flyttet videre. I den grad mottaket eller UDI har opplysninger om det, bør politiet også få informasjon om nytt bosted. Utlendinger som har en søknad til behandling, plikter uansett å orientere politiet om skifte av bopel. Av proposisjonen går det frem at det må foreligge en begrunnelse for anmodningen, selv om denne begrunnelsen ikke skal forelegges mottakene eller omsorgssentrene. En begrunnelse må inneholde opplysninger om hvilket formål opplysningen skal benyttes til, og hva slags sak det er tale om. Jeg er likevel enig i at utlevering av opplysninger om barn krever at det tas høyde for barns særlige sårbarhet. Politiet må derfor se hen til barnets beste når de foretar nødvendighetsvurderinger. Det følger av Grunnloven og barnekonvensjonen at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn ved handlinger og avgjørelser som berører barn. Regjeringen mener at det ikke er formålstjenlig at mottakene skal gis en overprøvingsmyndighet, da mottakene ikke har den tilstrekkelige politifaglige eller juridiske kompetanse til å vurdere hvorvidt en opplysning er nødvendig for politiet. Kontrolloppgaven er tillagt Datatilsynet. Det må antas at de fleste beboerne er innforstått med at norske myndigheter har tilgang til opplysninger om deres navn, fødselsdato, statsborgerskap og hvor de bor, på samme måte som politiet har tilgang til disse opplysningene om andre norske borgere og utlendinger som er bostedsregistrert i folkeregisteret. Som Oslo politidistrikt påpeker, vil for øvrig god begrunnelse og informasjon til den gruppen det utleveres opplysninger om, kunne bidra til å begrense følelsen av krenkelse og ivareta den enkeltes rettssikkerhet. Barn er særlig sårbare for menneskehandel, overgrep og utnyttelse, og det påhviler samfunnet et særlig ansvar for barn som oppholder seg i Norge. Vi har et særskilt ansvar knyttet til at barns liv, helse og utvikling ivaretas. Fremskrittspartiet støtter derfor proposisjonen.