Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Det er snart elleve år siden Mattilsynet ble opprettet. Opprettelsen av én etat ved å samle flere statlige og kommunale tilsyn har bidratt til bedre tilsyn i hele matkjeden. Regjeringen ønsker å legge til rette for en enklere, mer enhetlig og effektiv forvaltning med bedre styring. Som ledd i dette ønsker vi en enklere organisering av Mattilsynet. Flere ressurser skal brukes til utøvende tilsyn, færre til administrasjon. I Prop. 1 S Tillegg 1 for 2013–2014 ble det varslet: «Arbeidet i Mattilsynet kan effektiviseres og organisatoriske endringer vil bli vurdert.» Mattilsynet har foreslått organisering i to forvaltningsnivåer, der regionene utgjør ett nivå og hovedkontoret det andre. En ny organisering av Mattilsynet krever endring av matloven § 23 som i dag fastsetter at Mattilsynet skal ha tre forvaltningsnivåer. Vi foreslår nå å endre matloven slik at den ikke gir bindinger for organiseringen. Slik kan Mattilsynet organiseres i tråd med samfunnsutviklingen. Endringen åpner for en organisering av Mattilsynet i to forvaltningsnivåer. Vi foreslår også endringer i lovens administrative bestemmelser om gebyr og virkemidler. Forslaget til lovendring har vært på høring med frist 11. august 2014. Jeg er glad for at høringsinstansene ga bred støtte til forslaget om å oppheve den lovfestede bindingen av Mattilsynets organisering. Jeg er glad for at det også er bred enighet om dette i komitéinnstillingen. Regionene blir det utøvende nivået i Mattilsynet og vil ha som sin viktigste oppgave å føre tilsyn, forebygge og håndtere hendelser. De nye regionene vil ha samme oppgaver som dagens region- og distriktskontor, med unntak av klagesaksbehandling. Førsteinstansvedtakene vil bli fattet av regionene. Klagene vil bli behandlet av hovedkontoret. Det legger til rette for en mer effektiv og enhetlig håndtering av klagesaker. Det legges opp til endring fra dagens åtte regioner til fem regioner. Færre og mer jevnstore regioner er viktig for å sikre sterke fagmiljøer i alle deler av landet. Dette er en forutsetning for at Mattilsynet skal kunne forebygge og håndtere hendelser på en god måte. Det medfører samtidig redusert ressursbruk til administrative oppgaver og frigjør ressurser til utøvende tilsyn. Regiondirektøren skal være en del av det utøvende tilsynet og disponerer den samlede fagkompetansen i regionen. Dermed legges det til rette for kompetansearbeidsplasser utover hele landet. Det vil ikke bli vesentlige endringer i den lokale strukturen til Mattilsynet. Mattilsynet skal fortsatt være over hele landet og ha god kunnskap om lokale forhold for å kunne være godt synlig og løsningsorientert i møte med den enkelte virksomhet. Mattilsynet har gjennom sin virksomhet siden opprettelsen sett behov for enkelte endringer i matlovens bestemmelser om gebyr og virkemidler. Vi foreslår å utvide hjemmelen for å kreve gebyr, slik at gebyr også kan kreves fra privatpersoner som foretar aktiviteter i privat og ikke-kommersielt øyemed, f.eks. ved utstedelse av attester som kreves ved reiser med sports- og kjæledyr. Dette innebærer at alle som kan være pliktsubjekt etter matloven, i forskrifter kan pålegges å betale gebyr. Ingen høringsinstanser hadde merknader. Vi foreslår å endre bestemmelsen om virksomhetskarantene for å hindre at den omgås. Virksomhetskarantene skal kunne rettes også mot den som er ansvarlig i en virksomhet, ikke bare mot selve virksomheten. Forslaget er endret noe etter høringsinnspill fra bl.a. fra Justis- og beredskapsdepartementet. I lovutkastet som ble sendt på høring, foreslo vi en ny bestemmelse om overtredelsesgebyr. Flere høringsinstanser var kritiske. Regjeringen ønsker å utrede spørsmålet nærmere før forslag kan legges fram for Stortinget, og fremmer derfor ikke dette forslaget nå. Jeg er glad for at det er tilslutning til dette lovforslaget som skal legge til rette for et enklere, effektivt, moderne og godt synlig mattilsyn.