Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2001-10-25:
Samarbeidsregjeringen har som mål for sin helsepolitikk at alle skal gis et likeverdig tilbud av helsetjenester uavhengig av bosted og økonomi. Nærhet, likhet og kvalitet skal være idealet for helse- og omsorgstjenestene. Vi vil løfte fram de mest forsømte områdene, og vi vil satse forebyggende. Vi står for en folkehelsepolitikk som bygger på den enkeltes ansvar for egen helse. Like fullt må helsetjenesten være en pådriver på dette området fordi helsetjenesten så godt kjenner resultatene av manglende forebygging. Folkehelsepolitikken er derfor også et samfunnsansvar. Livsstilsfaktorer som kosthold, mosjon, røyking og rus har nær sammenheng med helse. Tobakk forårsaker om lag 30 pst. av krefttilfellene og kostholdsfaktorer sammen med manglende fysisk aktivitet mellom 30 og 40 pst. Disse livsstilsfaktorene er også blant de viktigste årsaksfaktorene til hjerte- og karsykdommer. Vi vil følge opp kreftplanen, og vi vil følge opp kreftplanens satsing ikke minst på dette feltet. Samtidig er det viktig å bygge ut kapasiteten i strålebehandling i nødvendig takt. Psykiske lidelser og psykososiale problemer representerer store belastninger for de som rammes, for samfunnet som helhet og for tjenesteapparatet. Forebygging av psykiske lidelser og psykososiale problemer må få større plass. Regjeringen vil følge opp gjennomføringen av Opptrappingsplanen for psykisk helse, og vi legger særlig vekt på arbeidet for barn og ungdom med psykiske lidelser. Vi vil løpende vurdere fordelingen av ressursinnsatsen for å sikre en god balanse mellom behov og innsats, slik representanten Alvheim var inne på. Som helseminister vil jeg nå foreta en gjennomgang av helsetjenestens tilbud til rusmisbrukere. Her er det i dag store mangler og sviktende sammenhenger, som vi ikke minst gjennom de siste ukene har fått dokumentert gjennom media. Stortinget har vedtatt en reform som innebærer statlig overtakelse av eieransvar og sektoransvar for spesialisthelsetjenesten. Samarbeidsregjeringen vil gjennomføre sykehusreformen. Stortinget har gjennom sin behandling av Ot.prp. nr. 66 for 2000-2001, Om lov om helseforetak m.m., fastsatt rammer for gjennomføringen. Det er så langt gjort et betydelig arbeid for å forberede den. Regionale helseforetak er etablert, og det gjennomføres nå forberedende aktiviteter fram mot overtakelsen av ansvar og eierskap fra årsskiftet. Det vil bli utviklet en styringsdialog med de regionale helseforetakene som understøtter foretaksmodellen. Når staten ved årsskiftet overtar eierskapet knyttet til tidligere fylkeskommunalt eide virksomheter innen spesialisthelsetjenesten, må denne eierposisjonen benyttes for å realisere helsepolitiske mål. Slik skal eierskapsreformen fylles med innhold. Regjeringen vil benytte sin eierposisjon til aktiv styring for å realisere bedre kvalitet i tjenestetilbudet, effektiv ressursutnyttelse og kortere ventetider for pasientene. Private virksomheter er et viktig supplement og korrektiv til de offentlige sykehusene. Det frie sykehusvalg og den innsatsstyrte finansiering av sykehus skal utvides til også å omfatte private sykehus som har avtale med regionale helseforetak. Når de avtalemessige rammene lages, må det også ses hen til at helseforetakene fortsatt bærer mange typer kollektivt ansvar, slik som akuttfunksjon, beredskap, utdanning og forskning. Helseforetakenes samlede oppgaver må fortsatt gi grunnlag for rasjonell oppfølging av dette. Men samtidig vil det bli utarbeidet et opplegg som legger til rette for at kjernen i tiltaket – det frie sykehusvalget – også skal omfatte private sykehus. Slik vil tiltaket kunne gi en stimulans til at helsetjenesten får en sterkere forankring hos den enkelte pasient, samtidig som det kan stimulere til bedre kvalitet og effektivitet. Det er behov for en evaluering av eksisterende finansieringsordninger for alle tjenesteområder innen helsevesenet. Det er videre behov for en utredning av finansieringsordninger innenfor helsetjenesten med sikte på endringer som understøtter den nye organiseringen. Jobb nr. 1 er gjennomføring av sykehusreformen. Dernest vil vi foreta gjennomgangen av finansieringsordningene. Regjeringen vil følge opp fastlegereformen, men ser behov for å gjennomgå den for å rette opp uheldige virkninger. Spesielt bør henvisningsordningen endres, slik at det er tilstrekkelig med henvisning til spesialist én gang for samme lidelse. Den nye henvisningsordningen har vært i funksjon i noen måneder, men det synes åpenbart at ordningen hittil er blitt praktisert unødvendig firkantet overfor mennesker med kroniske lidelser og eksempelvis kvinner som har et fast og langvarig forhold til en gynekolog. Det vil bli tatt kontakt med Lægeforeningen for å diskutere tiltak for å gjøre praktiseringen så enkel og fleksibel som den er tenkt. Eventuelt kan det bli aktuelt å foreta justeringer i forbindelse med takstforhandlingene til våren. La meg avslutningsvis minne om at ikke alle sykdommer kan helbredes gjennom behandling. Vi vil likevel alltid kunne gi omsorg og nesten alltid lindre smerte. Det å gi bedre livshjelp til alvorlig syke og døende pasienter vil være en viktig oppgave for denne regjering.