Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 1999-06-10:
I Ot.prp. nr. 78 foreslår departementet ganske kjekt at ungdom med tegnspråk som førs tespråk får lovfestet rett til å velge videregående opplæring i og på tegnspråk i et tegnspråklig miljø eller med tolk i vanlige videregående skoler. Alt dette skjer etter innstilling og vedtak i Innst. S. nr. 275 for 1996-97. Dette høres jo forlokkende ut, hadde departementet foreslått retten ubeskåret. Men det blir for mye! Av praktiske og økonomiske årsaker omfattes ikke hørselshemmede lærlinger av denne retten. Hva betyr en slik avgrensning? Jo, i praksis må disse funksjonshemmede ungdommene i prinsippet velge enda smalere enn funksjonsfriske ungdommer for å få videregående opplæring. De funksjonshemmedes rettigheter er etter dette ikke ivaretatt av, som det står, «praktiske og økonomiske grunner ». I stedet vises det til at det gis ekstratilskudd for lærlinger med behov for tilrettelagt undervisning. Det kan i tillegg søkes om tilskudd for særlige utgifter osv. Etter Fremskrittspartiets oppfatning dreier disse formulerin gene seg kun om økonomi og det faktum at det er en mangel på både tegnspråklige lærere og instruktører, for ikke å snakke om tolker. Først nå i 1999 sier man at organiseringen av skoletolking for døve vil bli vurdert i samarbeid med Sosial- og Helsedepartementet. Det er vel noe sent når vi vet at vi har hatt mennesker med hørselshemning i dette landet i svært mange år. Har ikke disse menneskene den samme verdien som oss tilsynelatende funksjonsfriske? Disse skal kunne gis et tilbud i et tegnspråklig miljø på skoleavdelinger i de spesialpedagogiske kompetansesentrene for hørselshemmede. Det er ikke mer enn ett år siden vi gjorde noe med tanke på disse kompetansesentrene også, fordi det var et skrikende behov for å øke bemanningen ved PP-kontorene. Jeg behøver neppe å si noe mer om det. Retten til å ta utdanning ved kompetansesentrene er igjen ytterligere avgrenset til de kurstilbudene som disse skolene gir. Dette gjelder for øvrig også for knutepunktskolene. Har ikke disse elevene, med såpass mange problemer fra før, den aller minste rettighet og mulighet til å kunne foreta et tilnærmet fritt yrkesvalg? Eller er det ikke så farlig fordi det ikke er så store muligheter for arbeid uansett? Så til definisjonen av «det tegnspråklige miljø ». Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti fant å måtte definere dette noe sterkere fordi det i realiteten kunne være hva som helst, og vi har lagt inn en helt klar lovformulering om dette i det forslaget som vil bli fremmet. – Det er ikke bare, bare. Og så til det faktum at Stortinget i forbindelse med opplæringsloven faktisk gjorde et vedtak også når det gjaldt de synshemmede og blinde, noe som det kunne ha vært naturlig å ta med i denne sammenhengen. Det ble ikke gjort, så det var komiteen nødt til å finne frem og hekte på som et nytt punkt i utkastet til vedtak. Når det gjelder leirskoler, vil Fremskrittspartiet vise til at det er innført et gratisprinsipp for grunnskolen. Leirskoler er imidlertid ikke gratis, de er avhengig av de enkelte foreldrepars økonomi, uansett om lærerne er ansatt i kommunen eller ikke. Dette gjør at barn i Norge – uavhengig av foreldrenes økonomi – ikke har lik rett til skolering.