Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2013-12-09:
Høyre gikk til valg på nye muligheter og bedre løsninger på utfordringene i samfunnet. Velgerne ga de borgerlige tillit, og regjeringen har i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre startet med å endre kursen. Opposisjonen hevder at regjeringen driver med løftebrudd. Samtidig kritiserer de rød-grønne den kursendring de nå ser i den nye regjeringens budsjett. Det henger ikke helt sammen. De rød-grønne kritiserer løsningene den nye regjeringen foreslår for å få ned helsekøene og for å få flere pasienter til behandling. For regjeringen er det viktigst å ha pasientene i sentrum og øke kapasiteten i helsevesenet. Det offentlige er bærebjelken i helsevesenet og spesialisthelsetjenesten. Det gjelder både innen psykiske og somatiske lidelser. Helseforetakene skal ha sørge-for-ansvar og sikre et likeverdig tilbud til befolkningen. Helseforetakene har et spesielt ansvar for å drive forskning, utvikling og innovasjon for å bedre kvaliteten i behandlingen og utvikle ny behandlingsmetodikk. Det er også viktig at det er samarbeidsavtaler mellom kommuner og foretak om forskning og innovasjon. Et slikt samarbeid vil styrke kompetansen i kommunehelsetjenesten og bidra til implementering av ny forskning i sykehjem og i hjemmetjenesten. I regjeringsplattformen er det nedfelt at den vil fremme en nasjonal helse- og sykehusplan for Stortinget. Vi ser fram til det. En slik plan vil skape åpenhet og forutsigbarhet i helsesektoren, og den skal inneholde definisjon på ulike typer sykehus og struktur i spesialisthelsetjenesten. Inntil planen er behandlet, er jeg glad for at det ikke skal legges ned akutt- og fødetilbud som ikke er begrunnet med pasientsikkerhet og kvalitet. Det er viktig at de regionale helseforetakene fortsatt skal ha en styrings- og koordineringsrolle fram til den nasjonale helse- og sykehusplanen er vedtatt. Det er godt at regjeringen er opptatt av å styrke pasienters og brukers rettigheter, og vi innfører fritt behandlingsvalg først som en prøveordning innen psykisk helse og rus. Dette skal evalueres. De ideelle og private aktørene gir verdifulle bidrag til helsevesenet og er med på å redusere kø. For eksempel har Helse Sør-Øst i dag, under de rød-grønnes styring, avtale om både private ideelle sykehus, private kommersielle institusjoner – som røntgeninstitutter, laboratorier og legespesialister. Jeg konstaterer at representanten Micaelsen ikke er bekymret for det økte antall forsikringer som gjør at folk kan kjøpe seg ut av kø. Denne regjeringen er opptatt av å effektivisere offentlige sektor og øke bruken av private og ideelle, nettopp for å behandle flere og redusere kø. Derfor er det også sagt at man skal øke behandlingskapasiteten og foreslå å øke innsatsstyrt finansiering fra 40 til 50 pst. Regjeringen har valgt å prioritere behandling til personer med psykiske lidelser og rus, og det foreslås gjeninnført regelen om at rusbehandling og psykisk helsevern hver for seg skal ha en årlig vekst som er høyere enn somatikk. Regjeringen har også i sitt forslag til statsbudsjett foreslått å bruke 300 mill. kr til økt aktivitet hos private aktører for å redusere ventetider. 255 mill. kr skal brukes til økt kjøp fra private innen rus, psykisk helsevern og rehabilitering. Det ligger utrolig mange enkeltskjebner bak sykemeldinger og uføretrygd. Psykiske helseproblemer koster også samfunnet om lag 70 mrd. kr i året, og psykiske lidelser står for 40 pst. av sykefraværet og kostnadene ved uføretrygd. Det er derfor viktig å opprioritere området psykisk helse, med hensyn til forebygging, behandling og rehabilitering. Det skal legges vekt på å sikre private og ideelle organisasjoner forutsigbarhet og langsiktighet gjennom offentlige anskaffelser. Dette vil ikke gå på bekostning av den offentlige spesialisthelsetjenesten, men tvert imot utfylle og komplementere den.