trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet er stadig opptatt av sitt bidrag til utviklingen av det norske velferdssamfunnet, og velferdsstaten utvikles stadig. Men det er en utvikling som også kan bli reversert. Arbeiderpartiet gikk til valg på å reversere fritt behandlingsvalg, og det følger de opp i sitt alternative budsjett. I tillegg distanserer de seg fra vårt mål om pasientens helsetjeneste. De tar sågar avstand fra selve begrepet i sine merknader. Hvordan føyer det seg inn i Arbeiderpartiets historieskriving at partiet vil fjerne viktige rettigheter fra personer som sliter med rus og psykiatri, gjennom å reversere fritt behandlingsvalg, og at de samtidig tar så aktivt avstand fra vår politikk for å sette pasienten i sentrum?
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Jeg vil først ta avstand fra premisset for dette spørsmålet. Vi er sannsynligvis akkurat like opptatt av disse barna og disse mødrene. Samtidig har vi, i likhet med alle andre, ventet på rapporten og anbefalingene fra konsensusutvalget. Konsensusutvalget kom med sine anbefalinger for en drøy uke siden, og vi har allerede endret en av merknadene våre i innstillingen, nemlig der vi oppfordrer regjeringen til å ta med dette i det videre arbeidet. Slik jeg opplever statsråden i media, har han forsikret at han vil ta inn over seg disse anbefalingene og komme tilbake så fort som mulig for å få implementert dette i regelverket. Det er ikke slik at alle fagfolk har vært enige om hva som var riktig i dette spørsmålet. Det har vært en stor diskusjon, det har vært tilløp til fiendtlighet mellom yrkesgrupper og yrkeskonstellasjoner. Men nå ser det ut til at det er en faglig enighet, og regjeringen har sagt den vil jobbe videre med det som grunnlag.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Høyre vil ikke avkriminalisere narkotika. Det finnes en rekke narkotikaforseelser som gir grunnlag for straff. Det som ligger i merknaden, og som det er ganske enkelt å tolke, er identisk med det som Høyre gikk til valg på, nemlig at reaksjonen fra samfunnet på denne typen forseelser skal flyttes fra justissektoren til helsesektoren. Det betyr ikke at narkotikaforseelser skal bli lovlig, det betyr at besittelse og bruk skal håndteres på en annen måte, med en annen reaksjon. Det kan sikkert være opportunt for en opposisjonspolitiker å prøve å så splid om dette. Vi skal heller være glade for at vi har fått en bred enighet på Stortinget om at de metodene vi har brukt de siste 40–50 årene, kanskje ikke har ledet oss helt i mål. Vi må tenke annerledes, og jeg er veldig glad for at et bredt flertall på Stortinget nå er enige om å se på dette med nye øyne.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Økningene i egenbetalingene følger, som de har gjort det siste tiåret, utviklingen i prisbildet, spesielt egenandeler innenfor egenandelstak 1 og 2. Når det gjelder bidragsordningen, prøver representanten fra SV igjen å skape det feilaktige inntrykket at folk skal begynne å betale for ting selv. Det regjeringen har gjort i statsbudsjettet, er å følge opp det et nær enstemmig storting anbefalte i prioriteringsmeldingen, nemlig å føre flere legemidler over på sykehusbetaling og avvikle bidragsordningen. Det var et forslag i Stortinget om å beholde den, men det fikk, så vidt jeg vet, ni stemmer, så regjeringen kan ikke gjøre annet enn å følge opp det helt entydige vedtaket fra Stortinget. Jeg synes det er trist at SV bruker så mye energi på å skremme folk med at de ikke får legemidler. Det antydes at dersom sykehusene får ansvar for en tjeneste, vil den ikke bli fulgt opp, og det setter hele sykehusvesenet i en diskreditt som jeg synes ikke er denne salen verdig.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Jeg er en utålmodig fyr, og jeg synes ikke at ting går utpreget fort alltid. Det er klart det har vært utfordringer med denne saken, men jeg deler ikke den beskrivelsen som representanten fra Venstre her legger til grunn. Det med elektronisk pasientjournal vil være et viktig tiltak bl.a. for pasienters sikkerhet, og for de fleste som i dag bruker elektroniske kommunikasjonsformer, er det en logisk måte å håndtere dette på. Det er i dag en stor utfordring med utveksling av informasjon mellom sykehus og mellom sykehus og fastlege, og nettopp elektronisk pasientjournal er et viktig middel i det henseendet. Når det gjelder prosessen i Helse Sør-Øst, mener jeg helseministeren har redegjort for det, og jeg stiller meg bak de vurderingene som har kommet fra departementet i den saken. Det er selvsagt sånn at ting kanskje kunne vært gjort på en annen måte. Men det viktigste er målet, nemlig en elektronisk pasientjournal som fungerer godt, og som er et viktig middel for en sikrere pasienthelsetjeneste for alle.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Først av alt er det jo sånn at det ansettes stadig flere helsesøstre ute i Kommune-Norge. Så kan vi være enig i at det kanskje ikke går fort nok. Når det gjelder spørsmålet om øremerking, er det først av alt sånn at hvis vi øremerker alle midlene, vil det ikke belønne dem som er flinke, det vil belønne dem som ikke har vært flinke. Jeg har mer tro på de ordningene vi har i dag, nemlig at de som er gode på å ansette, får mer. Det har vi sett at virker, bl.a. er det i mitt hjemfylke flere kommuner som ikke hadde ansatt helsesøstre. De fikk en politisk reaksjon på det, tok et tak og har nå fått en god styrking. Jeg har vært både fylkespolitiker og kommunepolitiker og var aldri glad i øremerking. Jeg mener øremerking i utgangspunktet er med på å undergrave det lokale selvstyret. Derfor er Høyre alltid kritisk til øremerking, vi vil heller bruke stimuleringsordninger. Dette er et viktig tema for både Kristelig Folkeparti og Høyre, dette skal vi følge videre, men Høyre kommer aldri til å gå inn for full øremerking i dette spørsmålet.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Det er befriende å høre representanten fra Senterpartiet, som så tydelig har en helt annen sykehuspolitikk enn Arbeiderpartiet, som de jo styrte sammen med i åtte år og forvaltet det systemet vi har i dag. Med bakgrunn i det vil jeg gjerne stille følgende spørsmål: Når en er så mot beslutningssystemet og sågar vil legge ned Beslutningsforum, når en er så mot foretaksmodellen og har fremmet forslag om å legge den ned og gjøre om hele sykehusstyringen – er det i det hele tatt realistisk at Senterpartiet og Arbeiderpartiet kan ta ansvar sammen om helsetjenestene, når en har så diametralt forskjellige utgangspunkt i akkurat disse viktige kjernespørsmålene i helsepolitikken?
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Som de sier i England: The proof of the pudding is in the eating. Når en hører på den debatten vi har hatt i dag, høres det ikke ut som om det ligger så veldig bra an i helsetjenesten, men faktum er at resultatene fra vår politikk er klar: færre står kø, de venter kortere tid, antall behandlede øker år for år, det er gjennomgående høy tillit til helsetjenesten i Norge, og folk får behandling når de trenger det. Det er det som er status. Så er det selvfølgelig sånn i politikken at vi skal få frem forskjellene. Det har vi klart her i denne debatten. Hovedkritikken mot regjeringens politikk har i dag gått på tilskuddet til etablering av nye sykehjemsplasser og nye omsorgsplasser i kommunene. Vi mener at kommunene har et ansvar for å pusse opp sine boliger, og også sine skoler og alt annet kommunalt. Vi skal bruke pengene til å få på plass nye plasser, for det er behovet for nye plasser som er størst. Slik begrunner vi det. Politikk handler ikke bare om hva som bevilges, det handler i stor grad om hvordan disse ressursene blir disponert. Mer penger løser ikke alt. Politisk vilje måles ikke bare i kroner. En kan også gjøre ting bedre. Derfor har vi en rekke utviklingstiltak som ligger inne i budsjettet, en rekke prosesser som pågår, for å skape fremtidens helsetjeneste, nemlig pasientens helsetjeneste. Så er jeg nødt til å svinge innom en merknad som har fått mye omtale i dag. Jeg synes det er interessant at flere representanter bruker energi på å så splid om hva som ligger i dette. Faktum er at Høyre gikk til valg på å overføre reaksjonene for visse narkotikaforseelser, nemlig besittelse og bruk, fra justis til helse. Det var en bred debatt om dette, og det var også enighet mellom flere partier. Når dette da blir tema i merknads form i innstillingen til statsbudsjettet, var det naturlig for Høyre å legge inn det som er vårt primærsyn, nemlig at vi ønsker å overføre reaksjonen fra justis til helse. Dette er ikke et forslag som skal vedtas i dag, for det skapes inntrykk av at det vedtas lovendringer i dag. Dette er noe som skal utredes nøye. Men vi mener altså at det er riktig å fortsette i den retningen, uten at det er noen revolusjon som skjer over natten. Så blir det dratt frem hva som er sagt i media. Vel, jeg har lyttet gjennom og sett på hva jeg har sagt i media. Vi har sagt det samme: Vi ønsker at reaksjonen på den typen forseelser skal overføres fra justis til helse, og da blir det veldig rart å fremstille det som om Høyre er for legalisering. Denne saken er ikke tjent med at vi sår splid om hverandres interesser og intensjoner, den er tjent med at vi leter etter de gode løsningene i fellesskap. Til slutt får vel også jeg si god jul, som mine kollegaer har gjort på rad og rekke.
Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Takk til representanten Lundteigen, som legger an en veldig konstruktiv tilnærming til debatten om narkotikapolitikk. Det kunne vært et forbilde for flere, nemlig ved å lete etter hvordan vi skal finne de gode løsningene, og ved å ha tro på at kollegaer faktisk ønsker det beste, selv om målene kan være forskjellige. Vi er ikke ferdige med den saken, og det skal vi få god anledning til å jobbe videre med. Så til forslag nr. 30, som det refereres til, om tillit: Vi kan ikke ha det slik at dersom vi stemmer mot et forslag om en tillitsreform, så ønsker vi ikke å gi tillit. Vi gir faktisk tillit – gjennom foretaksmodellen, som vi har tro på. Den styres via foretaksmøter, via helseforetakene, og det er det systemet som flertallet i Stortinget stiller seg bak. Så det at vi ikke går for det forslaget, er faktisk et uttrykk for at vi har tillit til systemet slik det virker i dag.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet vil skape vår felles helsetjeneste. Alle er potensielle pasienter. I et samfunn som fremmer sykdom, kan det bli en utfordring for den bærekraften Sveinung Stensland snakker så fromt om. Det er viktig at hjelp er tilgjengelig, og det er ganske godt dokumentert at det er den enhetlige helsetjenesten, som favner en hel populasjon, som bruker ressursene best. Når det gjelder valgfrihet, vil jeg ikke ta på meg rollen som oppdrager for Sveinung Stensland, men ordningen med fritt sykehusvalg ble innført i 2001. Det er en viktig del, men det er fortsatt bare 15 pst. av pasientene som bruker ordningen. Resultatet for pasientene innenfor rus og psykiatri, som representanten Stensland har en rørende omsorg for, er at de opplever at deres tilbud kuttes, f.eks. i Stavanger, på grunn av at pengene går til private tilbydere.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Den kommunen Bård Hoksrud refererer til, kjenner jeg veldig godt. Jeg er overrasket over at Bård Hoksrud ikke kjenner til situasjonen i Stjørdal kommune, hvor man ikke har bygd en eneste ny sykehjemsplass de siste 20 årene, hvor man har dreid hele tilbudet over mot hjemmebasert omsorg, og hvor man bruker en liten innsats per bruker som får tildelt hjelp etter behov, og som sånn sett kommer godt ut når man får subsidiert byråkratiet gjennom det statlige forsøket. Det første Stjørdal kommune gjorde da de ble med i dette prosjektet, var å ansette fire nye prosjektledere, som måtte gå gjennom alle enkeltvedtakene til de eldre i Stjørdal som hadde fått tilsagn om hjelp, én gang til. Ikke én ny sykehjemsplass har det blitt med dette prosjektet. At kvaliteten har blitt bedret: Ja, da snakker Bård Hoksrud imot både dem som bor i Stjørdal, meg som pårørende for personer med hjelpebehov i Stjørdal og de reelle fakta.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg følger representanten Lundteigen helt fram til mål når det gjelder tillitsbasert ledelse, nærhet til dem som gjør jobben ute i felten, ute i tjenesten. Det er vel mer praktiske årsaker som ligger til grunn for at vi ikke er med på akkurat det forslaget representanten Lundteigen viser til. Jeg har lyst å løfte fram gode kommuner som har gode erfaringer med tillitsbasert ledelse, som har snudd utviklingen, fra målstyring og skjemavelde til tillitsbasert tjenesteutvikling. Man er i gang i rød-grønne Tromsø, man er i gang i bydeler i rød-grønne Oslo. Så den målsettingen og det verdigrunnlaget som representanten Lundteigen forfekter, deler vi 100 pst. Det har vi reflektert i mange forslag og mange merknader.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Representanten beskriver det som blodårer, og den beskrivelsen deler jeg. Dette er blodårene som kommer til å bli enda viktigere i den enhetlige helsetjenesten vår. Det at informasjon flyter godt og sikkert, vil være avgjørende for å tilby den beste behandlingen og sikre pasientopplysningene på den måten de skal sikres. Dette vil kreve investeringer i framtiden. Det viktigste vi kan gjøre, er å sørge for at sykehusbudsjettene er slik at man får gjort de nødvendige investeringene. For eksempel i Helse Midt-Norge skal man i gang med en helseplattform som vil binde primærhelsetjenesten og sykehusene sammen – banebrytende, framtidsrettet og riktig, men det vil kreve både mye kompetanse og ikke minst penger til å gjøre selve investeringen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Det tror jeg må bero på en misforståelse. Arbeiderpartiet ønsker ikke å presse pasienter over i sykehus. Det er derfor vi ønsker å opprettholde det investeringstilskuddet som gjør kommunene i stand til å bygge nye botilbud, nye omsorgstilbud og også rehabilitere det gamle de har fra før. Beskrivelsen av at Arbeiderpartiet presser ut private som ønsker å bygge boliger med omsorgstjenester, kjenner jeg meg heller ikke igjen i. Det er en rekke Arbeiderparti-styrte kommuner, for øvrig også Høyre-styrte kommuner, som er flinke til å bygge private botilbud, legge til rette for at de kan bygges rundt de kommunale hjelpetilbudene, de kommunale tjenestene, og at de sånn sett fylles med gode offentlige helsetjenester og hjemmebasert omsorg på en framtidsrettet og god måte.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Da samhandlingsreformen ble presentert, sa statsråden – som den gangen var medlem av helse- og omsorgskomiteen – at det var på tide å komme i gang. Statsråden mente innholdet og virkemidlene i reformen var for svake. Etter at han har vært statsråd i fire og et halvt år, vil jeg minne om at han tidligere har vært redd for at reformen skal skli ut i sanden. Nå ser det ut som at statsråden med ansvaret for å gjennomføre samhandlingsreformen, er ansvarlig for nettopp dette selv. I Riksrevisjonens kontroll finner vi dokumentasjon på det vi har fryktet – igjen, for det er ikke første gang dette legges fram eller advares mot. Samhandlingsreformen følges ikke godt nok opp, og helseforetakene, som statsråden eier, gjør ikke nok. Vil statsråden legge fram virkemidler for å nå målene for samhandlingsreformen, eller vil han verken lytte til råd fra Stortinget eller fra Riksrevisjonen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg registrerer at jeg ikke fikk noe svar. Men da Stortinget behandlet stortingsmeldingen om samhandlingsreformen i 2009, var det bred enighet om analysen bak reformen – at den var nødvendig og viktig, og at den pekte ut en retning, som statsråden sier selv. Nå hevder statsråden selv at han har et medeierskap gjennom å ha bekreftet retningen i samhandlingsreformen gjennom de stortingsmeldingene han har lagt fram og har hatt ansvar for. Er statsråden enig i at han nå har det øverste ansvaret for at nødvendige grep implementeres i helsetjenesten, slik at intensjonene i reformen blir en realitet, eller vil han fortsette å dele skyld jevnt utover til alle andre og nok en gang stue vekk en alvorlig rapport fra Riksrevisjonen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Det har vært en god helsedebatt som viser klare forskjeller, der det er noen av oss som vil styrke vår felles helsetjeneste og aktivt forebygge sykdom og redusert livskvalitet, som vil sikre sykehusene en økonomi som gjør at de kan omstille seg, investere nytt og bedre behandlingen til pasientene, og ikke minst ha en kommuneøkonomi som gjør den nære helsetjenesten bedre. Men jeg fikk også lyst til å trekke fram et område vi står veldig sammen om. Representanten Synnes fra Høyre vekket engasjementet mitt for å øke innsatsen for bruk av helsedata og norske biobanker. Og helseministeren har fulgt opp det enstemmige forslaget fra mai 2016 om et løft for norske biobanker og helseregistre med bl.a. å sette ned Helsedatautvalget. De har kommet med sine anbefalinger, sammen med en delutredning fra en arbeidsgruppe i Biobank Norge, og der er det levert flere forslag til å gå videre med. Her er Stortinget utålmodig etter bedre behandling, mer forskning og mer utvikling basert på de dataene – som er gull – og det materialet som ligger i norske biobanker. Vi ønsker oss også gode modeller for samarbeid med industrien, så her er det utålmodigheten som preger Stortinget. Så skal jeg ta en kort stemmeforklaring og litt praktiske ting. Vi går ut av forslag nr. 5, fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, slik representanten Wilkinson redegjorde for fra SVs side. Så vil vi ikke støtte Rødts løse forslag om Odda. Arbeiderpartiet har vært veldig tydelig på at Odda skal beholde sin akuttberedskap. Det har vi uttrykt både i forslag og merknader tidligere, gjennom behandlingen av Nasjonal helse- og sykehusplan og gjennom andre saker. Statsråden har bekreftet at dette står fast, både i forbindelse med skriftlig spørsmål fra representanten Grung fra Arbeiderpartiet, og sist her fra talerstolen i Stortinget. Og så ønsker jeg også komiteen god jul, siden andre fraksjonsledere har gjort det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Representanten Kjerkol og Arbeiderpartiet har vært sterke motstandere av statlig finansiering av eldreomsorgen. På fredag var jeg i representanten Kjerkols hjemkommune, Stjørdal, og det må være spesielt å være så imot noe som fungerer så bra, og hvor de ansatte er kjempefornøyde og ønsker å få fortsette å være med. Til og med Kjerkols partikolleger i kommunen heier på statlig finansiering av eldreomsorgen. Er det ikke da litt spesielt å stå her i dag og å ha tatt ut penger fra et statlig forsøk som ens egen hjemkommune synes er fantastisk bra, og som gir bedre tjenester til de eldre i kommunen?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Fremskrittspartiet er helt enig med representanten i at dette er et kjempeviktig område. Derfor har regjeringen gjort mange tiltak. Vi har brukt – hvis jeg ikke husker helt feil – ca. 1 mrd. kr til skolehelsetjenesten og helsetjenester for ungdom, nettopp fordi det er viktig å gjøre noe med dette . Vi har også satt i verk flere andre tiltak som går på dette med å finne ut om overgrep. Vi har også fremmet representantforslag i denne sal – som Arbeiderpartiet ikke ville være med på, hvis jeg ikke husker veldig feil – om undersøkelse av hele barnet, nettopp for å avsløre den type overgrep. Så å si at Fremskrittspartiet ikke er opptatt av dette – da tror jeg man bør gå tilbake til flere saker som har vært oppe i denne sal. Å si at regjeringen ikke er opptatt av det – da er det bare å se den kraftige satsingen vi har hatt etter at Fremskrittspartiet og Høyre kom i regjering. Sammen med samarbeidspartiene Venstre og Kristelig Folkeparti har det vært en kraftig satsing på skolehelsetjenesten, nettopp fordi vi er opptatt av det representanten tok opp.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Det er hyggelig at en representant fra Arbeiderpartiet og en representant fra Fremskrittspartiet er enige om at dette er et viktig område og viktig å gjøre noe med. Og jeg er helt enig i at man ikke bør møte stengte dører. Men det handler også om at Arbeiderpartiet styrer i over 200 av landets kommuner og har ordføreren der, og det handler om vilje til å søke om midler. Det er også øremerkede midler satt av til dette, og det er midler til kommunene, så her er det en god kombinasjon. Men dessverre er det en del kommuner som velger ikke å søke om disse pengene, eller ikke får dem fordi de ikke bruker pengene som man i utgangspunktet mener skal gå til denne type tjenester, nettopp fordi man er opptatt av barn og unges helsetilbud. Dessverre velger altså mange Arbeiderparti-kommuner ikke å søke om disse pengene, eller de setter ikke av nok penger til å gjøre dette viktige arbeidet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Både representanten Toppe og undertegnede har hatt møter med private tannleger som driver med dette. Fremskrittspartiet er opptatt av å sikre at pasienter som har odontofobi, skal få behandling. Derfor har regjeringen styrket tilbudet til denne gruppen. I utgangspunktet var det ikke meningen at odontofobi skulle dekkes etter § 1 pkt. 14 – det lå egentlig ikke der, men har vært brukt slik. Fremskrittspartiet er opptatt av dette. Vi jobber videre med det fordi det er viktig at man skal kunne få behandling også hos private tannleger. Vi tror det er bra. Dette er altså ting vi jobber med, men vi kommer ikke til å støtte Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne omgang. Vi står bak det regjeringen har gjort, men vi er veldig opptatt av denne problematikken, fordi det er viktig at de menneskene dette gjelder, skal få god behandling. Mange har opplevd overgrep osv. Også derfor er dette viktig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Fremskrittspartiet har faktisk fulgt dette opp gjennom regjeringen, for vi bevilget midler til 10 000 nye sykehjemsplasser de siste fire årene. Sist år brukte vi like mye som det den rød-grønne regjeringen, hvor SV var med, brukte på fire år for å få bygd flere nye sykehjemsplasser. Skal man sørge for å hindre at folk bor på dobbeltrom mot sin vilje, må man bygge flere sykehjemsplasser, og det har denne regjeringen gjort i et tempo som den rød-grønne regjeringen kan misunne oss. Det er vi veldig glad for, og det kommer vi til å fortsette å gjøre. Det ligger nå inne midler til å bygge nye sykehjemsplasser. Vi trenger flere sykehjemsplasser, og ingen bør bo på dobbeltrom mot sin vilje. I mange kommuner er SV med og styrer, og da forventer jeg at de reiser tilbake til sine kommuner og sørger for å fremme forslag sammen med Arbeiderpartiet, som styrer nesten halvparten av alle norske kommuner, for å sikre at ingen behøver å bo på dobbeltrom mot sin vilje. Haugesund er en av de kommunene hvor 90 personer har blitt plassert på dobbeltrom, og det er ikke verdig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Tusen takk for det spørsmålet. Fremskrittspartiet er enig i mye av det som ligger der, og vi er veldig glad for at vi ser en kraftig nedgang i bruken av bl.a. tobakk og røyk. Det støtter vi. Men dette er altså et lovlig produkt, og derfor har vi vært uenig i «plain packaging», vi har vært uenig i en del av de forutsetningene som lå i komitémerknadene. Derfor valgte vi å gå ut av komitémerknaden. Vi er opptatt av forebygging, men vi mener også at så lenge man oppfyller loven med hensyn til alder osv., og det er et lovlig produkt – og jeg opplever ikke at det er noe ønske om et forbud hos flertallspartiene heller – skal det behandles på den måten.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Senterpartiet kutter 446 mill. kr i Helse- og omsorgsdepartementet. Samtidig ber man om granskning – mange vil kanskje tenke litt i hytt og vær. Blant annet kutter man 100 mill. kr i Helsedirektoratet, og i dag skulle man ha granskning av taxinæringen. Man kutter i fritt behandlingsvalg, et tiltak som har gitt flere tusen mennesker større valgfrihet. Man kutter i forsøket med statlig finansiering. Senterpartiet styrer i Stjørdal, hvor man er kjempefornøyd med forsøket. Representanten må svare på hvordan hun tenker at man skal klare å få til de kuttene, samtidig som man skal ha alle disse eksterne granskningene. I tillegg ønsker man også å ta bort hele eldreomsorgen i de kommunene som er inne i det statlige forsøket, for det er jo konsekvensen av at 1,2 mrd. kr blir borte.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Representanten Wilkinson var inne på dette med deltid. Han var opptatt av det og skjøt på regjeringen. Jeg har vært politiker i 26 år, og det er ikke sånn at deltid har vært et problem bare de siste fire årene. Det har definitivt vært en utfordring som en har jobbet med lokalt for å gjøre noe med. Som lokalpolitiker er jeg helt enig i intensjonen, men jeg tror faktisk en må gjøre litt mer for å få gjort noe med det enn det som er løsningen til Wilkinson. Til Arbeiderpartiets representanter som har vært oppe her og pratet om finansiering av nye omsorgsboliger og sykehjemsplasser, har jeg lyst til å si at denne regjeringen har satt av midler til over 10 000 plasser de fire siste årene. Den forrige regjeringen klarte å få på plass 4 592 plasser, altså under halvparten. Bare på ett år, i 2017, ligger man an til å bruke mer penger på å bygge nye omsorgs- og sykehjemsplasser enn det de rød-grønne gjorde på fire år. Det viser at det er en kraftig satsing på både å bygge nye og å rehabilitere fram mot 2020. Så man vil altså bygge flere nye sykehjemsplasser, og for Fremskrittspartiet er det viktig. Så registrerer jeg at representanten Kjerkol og jeg har forskjellig oppfatning av hvordan situasjonen er i Stjørdal. Jeg opplever at de som jobber med dette til daglig, er svært fornøyd. Og med bakgrunn i at man har vært med på statlig finansiering i eldreomsorgen, skal man altså bygge et nytt omsorgssenter nettopp for å gi flere et godt tilbud. Så, siden det snart er jul, har jeg lyst til å vise til Telemarksavisa i dag. For noen dager siden var jeg på Meltvedt gård i Skien og møtte Erik, som er i femtiårene, som har hatt rusutfordringer i mange, mange år, og som nå får lov til å være med i ordningen Inn på tunet. Jeg ser at Per Olaf Lundteigen sitter her i salen, og dette må jo være musikk i ørene hans. Dette er gode prosjekter som hjelper mennesker tilbake og gir dem en god hverdag og følelsen av å bety noe. Som Erik sier: «Jeg ser på dette som jobben min.» Derfor er jeg veldig glad for at komiteen enstemmig er klar og tydelig på at dette er prosjekter vi gjerne ser mer av, at man er innstilt på at man kanskje kan legge til rette for at flere demente også kan få mulighet til å være på en bondegård. For det er god livskvalitet, og det er viktig for eldre. God jul!
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-19:
Jeg har bare lyst til å peke på at representanten Wilkinson var opptatt av heltidsstillinger – det er vi alle sammen. Det er viktig å jobbe for å hindre deltid, at man faktisk får fulle stillinger. Det vet jeg man jobber aktivt med innenfor helseforetak, kommuner og hele veien, for man vet at det er viktig. Som i mitt første innlegg vil jeg skryte av alle de fantastiske menneskene som står på hver eneste dag, som gjør en vanvittig god jobb for å gi folk som trenger pleie og omsorg, de beste tjenestene. Nå er taletiden min over – og dette er min siste mulighet – så da får jeg si god jul en gang til.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-12-19:
Faste stillinger og god fagutdanning kombinert med moderne utstyr er noe av grunnmuren i et godt helsevesen. Det krever sjølsagt penger og bevilgninger, og det er vårt ansvar. Det er også vårt ansvar å ha oppmerksomhet på hvordan virksomheten blir ledet, altså organisasjon, kultur og ledelse. I helsevesenet er det som ellers: Det er møtet mellom pasient og behandler som er det sentrale, og det er det som hele tida må ha kontinuerlig oppmerksomhet – altså at vi gir økt myndighet og ansvar til dem som møter pasienten. De som møter pasienten, må sjølsagt opptre i ledelsens ånd. Dette må skje ved at en reduserer mengden skjemaer og rapportering, og at en fokuserer mer på målet, nemlig resultatet. SV og Senterpartiet har et forslag i innstillinga, forslag nr. 30, hvor det heter: «Stortinget ber regjeringen fremme en sak til Stortinget for tillitsreform i helsevesenet der skjemavelde og rapportering i størst mulig grad byttes med tillit til faglig skjønn.» Hvorfor er ikke Arbeiderpartiet med på en slik merknad?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-12-19:
Noe av det viktigste som har kommet fram i denne debatten, er at regjeringa ved statsråden ønsker å gå videre med å redusere sengekapasiteten i sykehusene. Som flere har sagt, er dette i strid med regjeringas egen Nasjonal helse- og sykehusplan. Det går først og fremst ut over eldre, som trenger døgnbehandling. Vi snakker ikke om poliklinisk aktivitet, vi snakker om sengekapasitet. Det er mennesker med sammensatte lidelser, det er skrøpelige mennesker. Regjeringa sier mye at en må ha kvalitet og faglighet i dette. Dette er mennesker som til de grader trenger den kvalitet og den faglighet som spesialisthelsetjenesten har. Kommunene er ikke rustet til å ta imot enda flere oppgaver og enda flere krevende pasienter – og gjøre en god jobb. Likevel sier statsråden her at en skal gå videre med denne politikken, som innebærer at misforholdet mellom kommunenes kapasitet og kvalitet og det som blir behovet, blir enda større. Jeg appellerer til folkevalgte i kommunene om å reagere mot dette. Vi får mange henvendelser fra ordførere som sier at dette er uforsvarlig. Det er viktig at flere tar tak i det, for det er tydeligvis en bevisst strategi fra regjeringa å kjøre videre langs denne linja. Ellers har jeg to hilsener – én til Kristiansund og én til Drammen. Regjeringa ønsker å selge sykehuset i Kristiansund. Det må være grunnleggende feil. Staten skal ha en betydelig aktivitet i Kristiansund, og da må det være riktig at staten er herre i eget hus og kan disponere de lokaler som trengs, på en dynamisk måte – ut fra hva som er behovet. Det er derfor feil å selge det. Så til nytt sykehus i Drammen, som også er viktig. Men sykehus må ikke bygges på utrygg grunn, og det er vel få sykehus som bygges på mer utrygg grunn enn det som det nå legges opp til i Drammen. Og det som er det interessante, er at her gjøres det vedtak i Stortinget før detaljreguleringsplanen er godkjent, før en har fått en skikkelig ROS-analyse, før DSB, NVE og Fylkesmannen har kommet med sine merknader. Det er en uforsvarlig behandlingsprosess. Det kommer til å innebære betydelige kostnadsoverskridelser, som regjeringa – og bare regjeringa – er ansvarlig for. Og det er ennå ikke avklart nødvendig avkjøring fra E18 og til sykehuset, som også innebærer betydelige kostnader. Dette viser en planleggingsprosess som ikke er forsvarlig, og som jeg trodde alle veiledere for Sykehusbygg skulle ivareta. Her ser vi et elegant eksempel på at det som er sunn fornuft, legges til side. Det er svært beklagelig.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-12-19:
Representanten Hoksrud hadde nok en gang en hyllest til Inn på tunet-gårder. Det er jeg veldig glad for. Det som imidlertid er problemet, er at hittil er alle initiativ til Inn på tunet i stor grad knyttet til prosjekter, de er knyttet til en alternativ finansiering. Hvis stortingsflertallet mener at den behandlingsform eller oppmuntring som en kan få på sånne steder, er fornuftig, bør det snarest inn som en del av skoleverket, og som en del av helsetjenestene, slik at det blir en ordinær finansering av dette. Hvis ikke blir det fortsatt ad hoc-tiltak som ikke har den nødvendige langsiktighet som slike forhold krever. Så til representanten Stensland, som sier at mer penger ikke løser alt. Nei, det er vi ganske enig i. Derfor fokuserer Senterpartiet sterkt på organisasjon, kultur og ledelse. Derfor fokuserer vi sterkt på at det er resultatet som teller, ikke hvordan en kommer fram til resultatet og alle de rapporteringene og telleordningene som er knyttet til det. Derfor er det ganske spesielt at regjeringspartiene ikke er med på forslag nr. 30, om en tillitsreform, og som burde være rett i hjertet av det som tidligere var en konservativ ideologi, nemlig at man skal stole på folk. Så til narkotika: Det som jeg forstår regjeringspartiene her gjør, er at en ønsker å legge mer vekt på det rehabiliterings- eller helsetilbudet som trengs for de menneskene som har rusproblemer. Det er Senterpartiet sjølsagt enig i. Det er vel også det som menes med at det går fra justis til helse. Men for Senterpartiet er det helt uaktuelt å legalisere narkotika. Vi snakker her om reaksjoner mot narkotikabruk, som er reaksjoner som innebærer en påpekning av at dette er ikke lovlig. Under det regimet får en da en økt vektlegging av det som er hele essensen, nemlig at det helsemessige tilbudet må forsterkes. Det er kjernen i dette, fra Senterpartiets side, at det fortsatt er ulovlig, men at en setter inn tiltak som gjør at mennesker i større grad skal ha en mulighet til å komme seg ut av det. All erfaring viser at det er måten å gjøre det på. Det er altså behandling under en tvangssituasjon.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-12-19:
Representanten Kjerkol sa innledningsvis i sitt innlegg at vi må holde folk friske. Det er jeg hjertens enig i. I neste vending kom det en lovnad om å bruke 12 mrd. kr til sykehus. Det er ikke der det helsefremmende arbeidet skjer, så jeg stusser litt over at festtaler og prioriteringer ikke henger helt sammen. Jeg vil over til eldreomsorgen. Arbeiderpartiet hadde sin sjanse i de åtte rød-grønne regjeringsårene, og med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre lovde en 15 000 nye plasser i eldreomsorgen, men leverte 2 000 nye. Da utelukket en boligsamvirker, ideelle og private aktører fra å være med og skape den kapasiteten. Nå snakker representanten Kjerkol om å utelukke de aktørene, stort sett, også i fortsettelsen, men klager over at dagens regjering ikke leverer. I Arbeiderparti-styrte Gjøvik kommune har vi norgesrekord i utskrivningsklare pasienter som presses til å ligge i sykehus. Så hvorfor ønsker representanten Kjerkol at vi skal presse pasienter over i sykehus, som burde være i andre alternativer i kommunene?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-12-19:
Høyre og Venstre har, sammen med de andre flertallspartiene, stått mye sammen i helsepolitikken de siste fire årene, særlig for å ruste opp rus- og psykiatribehandlingen, med store investeringer og også mange nye typer behandlingstilbud. Der Høyre og Venstre har skilt lag de siste fire årene, er bl.a. i innføringen av elektronisk pasientjournal. Der har liberale Venstre holdt igjen, mens konservative Høyre har lagt til rette for innfasing av en teknologi som det viser seg var litt i ferd med å råtne på rot, særlig i Helse Sør-Øst. Det ser ut til å være mangel på både kompetanse, utstyr og kapasitet. Det var litt dristig å rulle ut en elektronisk pasientjournal uten at verken personalet eller innbyggerne hadde fått en innføring i det. Synes representanten Stensland at det gikk litt fort i svingene da en rullet ut den nye journalen?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-12-19:
Representanten Stensland sa at det var befriende å høre om representanten Toppe og Senterpartiets alternative sykehuspolitikk. Venstre deler noen av bekymringene for foretaksmodellen. Men jeg kan ikke dy meg for å synes det er litt forvirrende å høre representanten Toppe, som tegner spøkelse av storstilt sentralisering av sykehus i Norge, gjerne symbolisert av kampen for Odda sjukehus, mens i Innlandet er folk fra Senterpartiet de fremste talspersonene for å avvikle noen av de største akuttsykehusene – etter universitetssykehusene – i Norge. Hvordan henger det egentlig på greip at Senterpartiet vil nøye seg med bare ett stort sykehus i et område som er på størrelse med Danmark, hvor det er 16 sykehus?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Hvert år fødes det om lag 30 barn av kvinner som er under legemiddelassistert rehabilitering, LAR. Leger og sykepleiere forteller om nyfødte som gråter mye, sover og spiser lite, har kramper, kaster opp, har diaré – altså barn med abstinenser. Leder av konsensusutvalget, Jørg Mørland, sier at legemidlene som brukes i LAR, ikke kan frikjennes fra å kunne gi skader på fostre, og at bruken av disse legemidlene derfor i størst mulig grad bør reduseres hos den gravide. I forslaget til statsbudsjett skriver statsråden at reviderte retningslinjer for LAR vil være ferdig i 2018, men i komitéinnstillingen og i spørsmål jeg har stilt statsråden, kommer det fram at de først vil være klare i 2019. Når det gjelder retningslinjene for gravide i LAR, har en ikke engang kommet dit hen at en har fått lagt fram en plan for revisjonsprosessen for de reviderte retningslinjene. Hva skyldes det at regjeringspartiet Høyre ikke er mer opptatt av de sårbare barna det her gjelder?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet erkjenner at det fortsatt er store uløste oppgaver innenfor sykehussektoren, også når det gjelder rus og psykiatri. I vårt alternative budsjett har vi derfor 1,4 mrd. kr mer til sykehussektoren utover regjeringens forslag. Arbeiderpartiet er med andre ord i rute for å nå målet på 12 mrd. kr mer til sykehusene i løpet av denne perioden. Flere fra regjeringspartiene har på talerstolen i dag sagt at regjeringen fortsetter å styrke tilbudet for de mest utsatte innen rus og psykiatri. Komiteens medlemmer fra Høyre og Fremskrittspartiet viser i en merknad til «at regjeringen har innført «den gylne regel» om at veksten i rus og psykiatri, hver for seg, skal være større enn veksten i somatiske sykdommer». Forrige uke kom imidlertid en pressemelding fra de tillitsvalgte ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet ved Oslo universitetssykehus om krise i Klinikk for psykisk helse og avhengighet. «Hvor blir det av Høies lovnader?», var overskriften. De tillitsvalgte ved klinikken sier smertegrensen er nådd, og at somatikken prioriteres over psykisk helse og avhengighet. De frykter også en dårligere kvalitet på pasientbehandlingen med flere tikkende bomber ute i samfunnet, og mener sikkerheten til de ansatte er truet. En kan jo da lure på hvordan regjeringspartienes løfte på dette feltet henger sammen med en sånn virkelighetsbeskrivelse fra dem som har skoen på. Det er ikke sånn at det er løftene til regjeringspartiene det er noe feil med, men det er en manglende oppfølging av dem, for den virkeligheten som de ansatte ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet opplever, er reell. Med Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett ville Oslo universitetssykehus fått anslagsvis 146 mill. kr mer. Det ville ikke løst alle utfordringer, men det ville vært et viktig bidrag for å løfte arbeidet også innen psykisk helse og rus, for med om lag 500 selvmord og nesten 300 dødsfall i Norge hvert år trengs virkelig en større innsats. Vårt samfunn bør måles på hvordan vi stiller opp for de mest sårbare, de som trenger oss mest, ikke på om vi gir mer til dem som har mest fra før. Da må også omsorgen for dem som sliter med psykiske utfordringer som rus og psykiatri, følges opp med en større innsats.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Det er på tide å hilse hjem til jul, og her kommer en julehilsen til Sørlandet, skrevet på Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett. Gode sykehustjenester er noe av det viktigste fellesskapet kan stille opp med. Sørlandet sykehus må nå nedbemanne med ca. 200 årsverk på grunn av økonomien. Med Arbeiderpartiets forslag ville de fått 50 mill. kr mer. Over fire eller åtte år blir det penger av slikt, penger til å behandle flere pasienter framfor å si opp helsepersonell. Det ville styrket fellesskapets sykehus, og det ville redusert behovet for å måtte skaffe seg sine egne helseforsikringer. Kommuneøkonomi: Jeg bor i Arendal, som med Arbeiderpartiet ville fått 16 mill. kr mer. Handler det om helsebudsjettet? Selvfølgelig. For det kommunepolitikerne der ønsker seg aller mest til jul, er nytt sykehjem, men det skal både bygges og driftes. Det ville Arbeiderpartiets statsbudsjett gitt bedre rom for økonomisk. Arbeiderpartiet har lovet en milliard som en velferdsteknologimilliard de neste fire årene. Det følger vi opp i vårt budsjett. Vi skal ha flere varme hender og kloke hoder i eldreomsorgen, men vi trenger også å satse på ny teknologi, ny teknologi som bidrar til smarte løsninger, ny teknologi som bidrar til at den enkelte kan mestre hverdagen sin på egenhånd i større grad, for vi liker å være selvstendige, de fleste av oss. Mange prosjekter rundt om i landet trenger litt midler for å lykkes. Ett av dem er helselaben I4Helse ved Universitetet i Agder i Grimstad. Arbeiderpartiet har som eneste parti en egen komitémerknad som peker på nettopp prosjektet I4Helse ved Universitetet i Agder, og sier at det «vil kunne bli et viktig bidrag til forskning, innovasjon og implementering innen e-helse». Derfor er det overraskende at ikke noe annet parti anerkjenner den betydningen dette prosjektet kan ha for den velferdsteknologiske utviklingen i Norge, særlig når laben vil utnytte synergier fra Mechatronics Innovation Lab, som Stortinget gjennom egne bevilgninger i flere år har brukt mange titalls millioner på å bygge opp. Når I4Helse knytter sammen forskning og kommunenes hjemmetjeneste, fysioterapi og fastleger, gir det et godt grunnlag for innovasjon i kommunens helsetjenester. Når I4Helse og universitetet får på plass et samarbeid med Helse Sør-Øst, der en kan bruke kunstig intelligens til å lese pasientjournaler, kan det faktisk redde liv. Arbeiderpartiets helsebudsjett er et budsjett for framtidens helsetjenester og et godt budsjett for Norge. Da er det også et godt budsjett for Sørlandet.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Ett av ti barn opplever vold og overgrep i hjemmet. Mange barn lever under uholdbare forhold. Det blir ikke oppdaget, selv om de aller, aller fleste er innom helsestasjonen og barnehagen før skolen. Helsestasjonen har ikke tid og ressurser – og av og til ikke kompetanse – til å se og oppdage. For lite ressurser og for lite kompetanse ute i tjenesten kan ha fatale konsekvenser for en hel barndom. Representanten brukte selv ordet «handlekraft». Arbeiderpartiet har i sitt alternative statsbudsjett satt av hele 718 mill. kr til arbeidet mot vold og overgrep. Dette er alvorlig. Det krever at vi prioriterer, og at vi prioriterer hardt. Jeg lurer på hvordan representanten selv vurderer Fremskrittspartiets prioritering av arbeidet mot nettopp vold og overgrep.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg er bekymret når man anser det som en kraftig satsing at ungdommer og barn møter stengte dører ute på skolene – de opplever ikke å få den hjelpen. Vi opplever at pengene ikke når fram. Betimelig har det tidligere i dag blitt stilt spørsmål om øremerking til skolehelsetjenesten, om det er en reell vilje til at pengene skal nå dit de burde være. Det er bare en liten del av den helhetlige innsatsen mot vold og overgrep, men jeg ønsker engasjementet til representanten velkommen og synes det er fantastisk at vi sammen kan jobbe mot vold og overgrep. Da lurer jeg på: Vil vi se en økning i de kommende budsjettene når det gjelder nettopp dette arbeidet?
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
I disse dager teller mange spente barn ned til julaften. På skolen er det hyggelige adventsstunder, i barnehagen lages det julekalendre og julegaver, det synges julesanger, og på barne-tv synger Fantorangen hver eneste kveld om at han gleder seg til jul. Det kribler i magen hos mange, mange tusen små. Men samtidig er det dessverre sånn at altfor mange barn nå går tiden i møte med en vond følelse i magen. Julen er også en høytid for vold og overgrep. Mer tid sammen, stress og alkohol gjør barn ekstra utsatt i dagene vi nå går i møte. Vi er mange som bryr oss, og som ikke godtar at barn lever under omsorgssvikt, men statistisk skal det være én eller noen i hver barnehage og på hver skole. Mange barn går under radaren og blir ikke fanget opp. Vold og overgrep er ikke en privatsak. Politisk må vi gjøre mer for å oppdage og avverge og stoppe vold og overgrep i nære relasjoner. Når foreldre ikke stiller opp, må vi som fellesskap ta ansvar. Flere voksne med tid og kompetanse på helsestasjonen, i skolehelsetjenesten, i klasserommet og i barnehager er viktig for å oppdage, slik at tiltak kan settes inn raskt. Hjelpen er ofte i den kommunen barnet bor i, og dårlig økonomi må ikke bli et argument i arbeidet mot vold og overgrep. Helsetjenesten må rustes opp. Alle som er i kontakt med barn, må ha et trent øye. De må ha kunnskap om å oppdage, og de må være trygge på hva de skal gjøre når volden er oppdaget. Når man vet at det er vold, må de og den berørte få den best mulige hjelpen og raskt. Barn skal ikke måtte vente på å få hjelp. Vold og overgrep i nære relasjoner er grov kriminalitet, og det kunne og burde vært forebygget langt mer enn det gjøres i dag. I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett setter vi av 718 mill. kr ekstra til arbeidet mot vold og overgrep. Mitt juleønske er et storting som prioriterer arbeidet mot vold og overgrep enda høyere.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Feilernæring, overvekt og livsstilssykdommer er økende blant norske barn og unge. I det forebyggende arbeidet er det godt dokumentert at det er de brede, universelle tiltakene som har best helsegevinst, og skolen har et uutnyttet potensial. Gjennom skolen når man alle barn, uavhengig av foreldrenes inntekt og uavhengig av foreldrenes bakgrunn. Altfor lenge har vi snakket om hvor viktig folkehelse er, og at god helse gir lykkeligere barn og barn som lærer bedre. Vedtaket som ble gjort for ikke mange dager siden av et flertall i Stortinget, hvor man ønsker mer fysisk aktivitet, var et stort steg i riktig retning. Flere skoler i Norge har allerede vist at det er mulig, f.eks. i Drammen kommune og Trudvang skule i Sogndal. Arbeiderpartiet har også satt av penger i sitt alternative statsbudsjett, hvor man ønsker å innføre én times fysisk aktivitet hver dag fra 1. til 10. trinn. Skal alle ha like muligheter, må vi investere mer i det som sikrer barna våre gode og trygge oppvekstvilkår. Hvor man bor, og foreldrenes bakgrunn og inntekt kan ikke og skal ikke være avgjørende for ens helse og skoleresultater. Sånn kan vi rett og slett ikke fortsette. Arbeiderpartiet ønsker å gjeninnføre ordningen med gratis skolefrukt, og vi har også satt av penger til et prøveprosjekt med et gratis skolemåltid i 50 kommuner, som et spleiselag mellom det offentlige og foreldrene. Det er bare synd vi ikke har flertall. Nå ser vi eksempler på kommuner som selv tar ansvar. Senest i forrige uke kunne vi lese om Porsgrunn, som bruker penger på en lokal skolefruktordning. Det er synd at noe sånt skaper forskjeller. Det er tydelig at Fremskrittspartiet og Høyre mener at folkehelse og forebygging er et individuelt problem. Vi ser gang etter gang og i sak etter sak at man stemmer det ned. Sist så vi det i saken om fysisk aktivitet. Alle fra Høyre var for mer fysisk aktivitet. Alle fra Høyre stemte imot. Læring handler om mye mer enn tall og bokstaver. Det handler om hele mennesket. Det handler om hele barnet. Derfor styrker Arbeiderpartiet skolen og hele teamet rundt barnet – på alle områder.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet vil satse på en sterk offentlig helsetjeneste som gir den beste behandlingen. Gjennom vårt budsjett sikrer vi en grunnfinansiering av den offentlige spesialisthelsetjenesten, som gir reell mulighet til å øke behandlingskapasiteten. De neste fire årene vil vi investere 12 mrd. kr mer i våre felles sykehus. Når det gjelder til sykehus og sykehusstruktur, er det viktig at vi finner den rette balansen mellom nærhet til pasientene og kompetanse hos dem som skal behandle dem. Mitt spørsmål til Senterpartiet er følgende: Hvordan kan man sikre god nok kompetanse i en desentralisert sykehusstruktur, slik Senterpartiet ønsker?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet er i likhet med SV opptatt av et sterkt offentlig helsevesen. Vår felles helsetjeneste og våre felles sykehus trenger både god sykehusøkonomi og god kommuneøkonomi for å sikre god kvalitet. Arbeiderpartiet vil styrke våre sykehus med 12 mrd. kr, et sterkere sykehusbudsjett enn SVs. Mitt spørsmål til SV er derfor: Hvordan vil SV sørge for god kvalitet i vår felles helsetjeneste?