Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-02-19:
I likhet med forslagsstillerne er Senterpartiet opptatt av å redusere byråkratiet og å jage tidstyvene ut av skolen. Det er bred enighet om problemet med økt byråkratisering, og at lærerne må avløses oppgaver som stjeler tid fra selve undervisningen. Verre er det å enes om hva som skal plukkes bort – og hvordan det skal gjøres. Etter innføringen av Kunnskapsløftet i 2006 ble det lagt et omfattende arbeid på den enkelte skole og den enkelte lærer. Læreplanen gikk fra å være innholdsstyrt til å bli målstyrt. Dermed måtte alle lærerne lage sine egne lokale læreplaner. Det var et omfattende arbeid og førte til at mange lærere følte at skriveriene tok veldig mye tid. Og siden Kunnskapsløftet er en målstyringsplan, krever det kontroll for å se om målene er oppfylt. I tillegg til nasjonale prøver, læringsstøttende prøver, karakterstøttende prøver, kartleggingsprøver og diverse internasjonale prøver ble det innført en omfattende vurderingsforskrift. Dette er noe av «skolebyråkratiet» og «tidstyveriet» som Venstre vil måtte fjerne dersom de ønsker en reduksjon med 25 pst. Sist Venstre tok opp saken, var fokuset på alle rundskrivene som kom fra myndighetene. Lærere og rektorer drukner i rundskriv, sa Venstres leder den gangen. Ja, det er kanskje ikke så rart om det blir en del rundskriv når en ny læreplan innføres. Det gjelder alt fra svømmeopplæring og rett til skoleskyss, rett til opplæring av barn i asylmottak, rådgivning, eksamen, foreldresamarbeid, om endringer i faget kroppsøving, arbeidslivsfaget, fag og timefordeling, osv. osv. Rundskrivene skal informere skolene om de vedtak vi gjør her i Stortinget, som har konsekvenser for skolene. Det er vel neppe rundskrivene som er det verste byråkratiet for lærerne. I desember 2014 la det «nye» tidsbrukutvalget fram sin nye rapport om tidstyver i skolen, fem år etter den forrige gjennomgangen. Og hva sa de? De sa det samme som ble sagt sist: Det må bli færre krav til rapportering og dokumentasjon i skolen, slik at lærerne får mer tid til elevene. Og hva gjør vi? Fint lite! Jeg skjønner at Venstre har et behov for å synliggjøre at de mener noe som er annerledes eller mer enn regjeringa, men jeg er forundret over at dette forslaget ble fremmet rett før de visste at deres egen regjering skulle få en ny tidsbrukrapport. Det virker rett og slett litt snålt. For 14 dager siden behandlet Stortinget forslag fra Senterpartiet som kunne vært et svar på noe av tidsbruken: gjøre nasjonale prøver om til utvalgsprøver og frata kommunene rett til å pålegge skolene egne prøver i tillegg til alle som allerede finnes. Det stemte alle partiene imot, bortsett fra Senterpartiet og SV. Vi har to debatter, for det andre forslaget fra Venstre gjelder rekruttering av lærere. Den rød-grønne regjeringa fikk gjennom GNIST-kampanjen doblet antall søkere til lærerutdanningen, og det ble gjort tiltak for mentorordning etter ferdig avlagt lærereksamen, bl.a. Som kjent er det 9 000 ikke-kvalifiserte i skolene i dag. I utgangspunktet er det kommunenes ansvar å sørge for at disse tar utdanning. Sist vi hadde denne diskusjonen, viste jeg til handlingsplanen for Oppland fylkeskommune. Den var detaljert ned på skolenivå, der det var kartlagt hvor mange ikke-kvalifiserte som var ansatt, hva de manglet av utdanning, og hva slags utdanning de ble tilbudt eller var i gang med. Etter- og videreutdanning av arbeidstakere er en kommunal og fylkeskommunal oppgave som alle kommuner må ta. Det er derfor helt grunnleggende viktig at regjeringa og Venstre sørger for at kommuneøkonomien er god nok til å gjennomføre de forventningene de har. Det er sterkt fokus på lærerne. Mange av dem føler at tilliten til dem er lav. De ønsker seg tid til å ta seg av elevene, og de ønsker seg tillit til at de gjør en god og profesjonell jobb. All rapportering og dokumentering som vi forventer innsyn i, bidrar til å understreke at vi ikke tror de er profesjonelle nok. Og til slutt: Lønna må stå i forhold til de oppgavene de skal utføre. Mener vi at lærere har den viktigste jobben i Norge, må lønna si det samme. Det gjør den ikke i dag. Det handler igjen om kommuneøkonomi. Tid, tillit og lønn er altså tre av de viktigste forholdene Senterpartiet mener må være på plass dersom vi skal klare å rekruttere og beholde lærere i skolen i dag.