trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg la merke til at representanten Øyvind Korsberg tok til orde for at dersom Norge skal søke store internasjonale mesterskap, må idretten og landets regjering sammen legge en strategi for prosessen. Det er jeg hjertens enig i. Det morsomme er imidlertid at representanten Korsberg har snudd 180 grader i dette spørsmålet. Jeg husker godt OL-debatten for ei tid tilbake, hvor representanten Korsberg var i alle kanaler med barsk kritikk av politikere som blandet seg inn, som han sa. Jeg for min del har hele tida ment at politikere blander seg for lite inn i sånne typer prosjekter som OL og fotballen. Det er faktisk snakk om å bruke flere milliarder av fellesskapets penger, penger som for øvrig går til mange andre formål enn idrett: til infrastruktur, til kompetansebygging og til regional og nasjonal profilering. Et slikt samarbeid, hvor mange aktører, også politiske myndigheter, er inne i prosessen sammen med idretten og næringslivet, bl.a., er faktisk helt vanlig internasjonalt. De av oss som husker prosessen fram mot Lillehammer-OL, vet at her var Regjeringa og regionale politikere på banen fra første dag. Prosjektet var derfor også definert som det det jo var – et stort samfunnsprosjekt. Prosessen var faktisk styrt gjennom et utvalg hvor flere departement, idretten og stedlige arrangører deltok. Det hadde antakelig ikke blitt OL på Lillehammer dersom vi ikke hadde en sånn bred prosess hvor mange var inne og la premissene for det som skulle skje. Helt nødvendig var et nasjonalpolitisk eierskap til prosjektet. Det var det som gjorde at vi fikk gjennomslag internasjonalt. Den suksessen må vi kunne gjenta ved å tenke litt i samme baner dersom idretten ønsker å stå i spissen og være sentral i et så stort mesterskap som et EM eller et OL er.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
En liten kommentar til representanten Hofstad Helleland: Jeg tror ikke hun helt skjønte hva jeg sa. Det som er mitt poeng, er at jeg mener at når det gjelder de store mesterskapene, må man fra dag én være inne med politisk representasjon i de råd og utvalg som skal utrede om dette er mulig. Da kan man på et tidlig tidspunkt se om dette går eller ikke. Jeg la merke til at representanten Hofstad Helleland kritiserte statsråden. Det synes jeg ikke hun har noen grunn til. Hun har sagt at hun både var for snar, og at hun var for sein. Regjeringa legger jo fram de forslagene den ønsker. Jeg må også bemerke at den svenske regjeringen ikke ønsket dette, og da faller jo saken av seg selv. Men det står jo representanten Hofstad Helleland fritt å fremme et forslag i Stortinget om denne saka, hvis hun ønsker det. Regjeringa besluttet å ikke legge fram saka for Stortinget – det må Regjeringa ha lov til.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Kultur gir livskraft både til mennesker og samfunn. Derfor er Senterpartiet veldig fornøyd med at Kulturløftet er i rute, og at vi i løpet av den forrige perioden har økt kultursatsingen med nærmere 2 milliarder kr. Mange av løftene er allerede gjennomført. Derfor har vi utformet enda mer ambisiøse mål i Kulturløftet II. Senterpartiet, og Regjeringen, er opptatt av de frivillige organisasjonene. Derfor er det svært gledelig at frivilligheten har fått et løft på over 220 mill. kr. De frivillige organisasjonene og idretten er limet i mange lokalsamfunn. Det gir folk muligheten til deltakelse, samtidig som det er viktig for å få løst mange viktige samfunnsoppgaver. Det bidrar bl.a. til bedre helse og integrering. Frivillighetssentralene har som mål å legge til rette for økt deltakelse, lokalt engasjement og å skape gode vilkår for frivilligheten rundt om i landet. Sentralene er møteplass og samhandlingsarena for frivilligheten i lokalmiljøet. Derfor er det svært gledelig at Regjeringen foreslår å øke tilskuddet, slik at man både øker tilskuddet til de eksisterende sentralene og gir mulighet for opprettelse av nye sentraler. Frifond er en meget velfungerende ordning som er ubyråkratisk organisert, og som forvalter midler som går direkte til barn og unge. Derfor er det en svært viktig satsing når Regjeringen også på dette feltet øker bevilgningene og bevilger nå 44,4 mill. kr. Regjeringen har lagt opp til en storsatsing på frivillig sektor. Det skjer bl.a. gjennom momskompensasjonsordningen. Dette vil ha stor betydning for Dugnads-Norge. Regjeringen har sagt at denne ordningen skal trappes opp med 1 milliard kr fram til 2014. Vi bevilger også store penger til kulturskoler, noe flere representanter har vært innom. Det vil bety veldig mye for mange barn rundt omkring i landet vårt. Man ønsker nå å bygge ut dette, slik at enda flere får mulighet til å delta. Hver eneste dag skjer det mange spennende ting på kulturfeltet rundt i hele landet vårt. Hundretusenvis av nordmenn møter kultur hver dag, enten i form av konserter, utstillinger, idrettsarrangementer eller i form av kultur gjennom media. Jeg er sikker på at vi er enige om at dette er med på å berike livene våre. Kulturliv, av så stort omfang som vi har i Norge, er noe vi er nødt til å ta vare på, og vi må legge til rette for at kulturen skal ha gode vilkår. Denne regjeringen har vist vilje til å satse på kulturen, og det er noe vi er veldig stolte av.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Som på så mange områder viser det seg at det er en skjevfordeling her, som representanten peker på. Mitt eget hjemfylke kommer veldig dårlig ut på denne statistikken. Vi ønsker å ta opp dette både med Kulturdepartementet, ha en dialog med dem, og med de berørte fylkene for å se hvilket ansvar som ligger i det enkelte fylket, og hva vi kan gjøre videre for å få en bedre fordeling. Det er ikke et godt tegn når så mye av disse midlene går til det sentrale østlandsområdet. Fylkene har et ansvar, men det er også viktig at sentralleddet, Kulturdepartementet, er med og tar et ansvar, slik at disse pengene kommer hele landet til gode.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Jeg aksepterer ikke premissen i spørsmålet fra representanten. Jeg aksepterer ikke den premissen at det kun er SV som står bak denne satsingen, dette er det en samlet regjering som står bak. Jeg aksepterer heller ikke premissen om at Senterpartiet er usynlig. Jeg skal ikke dra ut enkeltpunkter som jeg vil si at vi har særlig ansvar for, men jeg vil trekke fram spesielt den satsingen som vi har hatt på frivillig sektor de siste årene. Senterpartiet er den varmeste forsvarer for Dugnads-Norge, for at idrettslag og frivillige organisasjoner skal kunne leve rundt omkring i hele landet vårt, og bidrar aktivt til å berike manges liv. Både kulturskoler, frivillighetssentraler og momskompensasjonsordningen har vært viktige områder for oss, og det er områder vi jobber med hver eneste dag for å få gode ordninger som er tilpasset de enkelte lag og organisasjoner rundt om i hele landet vårt.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Senterpartiet gjennomfører veldig mye sentrumspolitikk i denne regjeringen sammen med Arbeiderpartiet og SV. Jeg er enig med representanten i at det er viktig når man snakker om kultur og frivillighet, at man ikke kun ser på staten og statens rolle. Senterpartiet er opptatt av at vi har et fritt kulturliv, og at kulturlivet og frivilligheten får utvikle seg på sine egne premisser. Så er det jo slik, som sikkert representanten fra Kristelig Folkeparti ser, at denne regjeringen har satset enormt på kultur og frivillighet de siste årene. Det kommer veldig mange av de frivillige lagene og organisasjonene til gode. Så vi er på den ene siden veldig oppmerksom på statens rolle og på den andre siden de frivillige organisasjonenes rolle. Men det er klart at det nytter ikke å slippe de frivillige organisasjonene helt løs, for da slipper man dem også veldig løs når det gjelder penger. Som stat er vi nødt til å være med og bevilge penger for at dette skal kunne fungere rundt omkring i hele landet.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Representanten fra Venstre snakker om å slippe frivilligheten løs. Jeg ønsker også et fritt og uavhengig kulturliv, og de siste årenes kulturpolitikk har jo nettopp gitt kulturlivet høyere status og større mulighet til å dyrke fram det frivillige aspektet samtidig som man støtter den profesjonelle kulturen. Representanten Skei Grandes snakk om å slippe kulturlivet løs minner meg litt om enkelte partiers tilnærming til landbrukspolitikken. Er det statlig støtte representanten Skei Grande mener at frivilligheten skal slippes løs fra?
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Senterpartiet er opptatt av frivilligheten, og vi er opptatt av dugnadsånden i Norge. Under debatten har jeg registrert at flere mener at Regjeringens varslede satsing på frivillig sektor ikke er god nok. Da må jeg få minne om at den satsingen vi har hatt på kultur og frivillighet de siste årene, og den opptrappingen vi har varslet – en opptrapping på 1 milliard kr som er varslet fram mot 2014 – er helt unik. Det har aldri vært satset så mye på frivillig sektor som under denne regjeringen. Da blir det jo litt merkelig når denne regjeringen blir kritisert for ikke å satse nok, når vi f.eks. ser hva Bondevik II-regjeringen presterte i sin regjeringstid. I motsetning til det de andre partiene gjorde da de satt i regjering for to perioder siden, bevilger vi faktisk midlene nå når vi sitter med regjeringsmakten. Det er faktisk det man er i stand til å levere i posisjon, man er nødt til å måles på, og ikke hva man presterer å love når man sitter i opposisjon. Senterpartiet vil jobbe for å følge opp de premissene som er lagt tidligere, og som går ut på at vi ikke må få en veldig byråkratisk ordning, og at vi må ha en ordning som er tilpasset både små og store organisasjoner. Vi har også registrert at Frivillighet Norge og flere andre har pekt på innretningen, men nå er det snakk om pengene man bevilger, og så kommer debatten om hvordan innretningen skal være, på et senere tidspunkt. Da vil Senterpartiet jobbe for at vi skal få en ordning som er god både for små og store organisasjoner, som er ubyråkratisk, og som er i tråd med de avtalene som er inngått tidligere, både med idretten og Frivillighet Norge.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Først må jeg si at jeg deler representantens begeistring for kontantstøtten. Kontantstøtten er en viktig del av familiepolitikken. Det er ikke slik at kontantstøtten kommer til å forsvinne under denne regjeringen. Det vi ønsker – og det står i Senterpartiets program – er å styrke kontantstøtten og målrette den til de foreldrene som velger å være hjemme med barna sine. Senterpartiet er opptatt av valgfrihet for familien og av den friheten der både mor og far har mulighet til å være hjemme med barna. Det vi ser, er jo at etter at fedrekvoten ble innført, velger flere fedre å være hjemme med barna sine. Så har jo vi et ønske om å gå gjennom foreldrepengeordningen nettopp for å se på en del ting som representanten påpeker, at en del faller utenfor på grunn av en veldig krevende arbeidssituasjon. Men som hovedregel mener jeg at både mor og far burde ha mulighet til å være hjemme med barna sine, og at det er fullt mulig. Det er også ønskelig for Senterpartiet at både mor og far har omsorg for sine egne barn.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
I likhet med representanten fra Kristelig Folkeparti er jo ikke bare Senterpartiet, men en samlet regjering veldig opptatt av barnevernet. Jeg er veldig fornøyd med den jobben og innsatsen man har lagt ned, men det er på langt nær nok. Fordi utfordringene allerede var så store, kan man ikke gi en enkelt regjering eller parti skylden for det. Det er noe vi må ta et samlet ansvar for. Det Senterpartiet ønsker, er jo at man nå får en gjennomgang og ser på det barnevernet vi har, i forhold til den reformen vi har gjennomført. Vi må se på hvordan vi nå skal ta neste skritt for å styrke både det kommunale og det statlige barnevernet, se på den store ressursbruken i barnevernet i dag og på hvordan man kan bruke midlene på en bedre måte enn det vi gjør i dag. Målet bør da være at vi skal få et enda bedre tilbud til de barna som er involvert. Vi håper vi kan få til en ordning som et samlet storting står bak, for jeg tror dette er et spørsmål som alle partiene er svært opptatt av.
Christina Nilsson Ramsøy (Senterpartiet), 2009-12-15:
Først må jeg si at jeg ikke aksepterer premissene i det spørsmålet. Jeg mener ikke at Regjeringen har et ideologisk råkjør mot de private. I forhold til barnehager har man nå en opptrappingsplan for å likestille de private barnehagene med de kommunale. Så har jo Regjeringen sagt at i utgangspunktet mener man at det offentlige bør ha ansvar for store og viktige velferdstjenester, som jeg mener bl.a. barnevernet er. Men Regjeringen er også klar over at vi ikke ville ha klart denne dekningen, verken når det gjelder barnevern eller barnehager, uten de private. Men vi ønsker i hovedsak at det offentlige har et hovedansvar, og så er de private et veldig godt supplement. For Senterpartiet er det i hovedsak en del oppgaver som vi mener det offentlige bør ta ansvar for. Det gjelder bl.a. barnevern. Så ser vi i dag at vi ikke har nok ressurser til det selv. Derfor har man ordninger der man bruker private, der det finnes veldig mange gode alternativer.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Agderforskning har stått bak en rapport som heter Kulturen og det regionale Norge, en kartlegging av det som går på kulturpotten på statsbudsjettet og blir fordelt geografisk. Alle regioner har kultur som satsingsfelt. Derfor var det interessant å lese den rapporten og se hvordan staten, som den viktigste aktøren, har fordelt sine kulturpenger. Konklusjonen til Agderforskning var ganske klar: Selv om en tar vekk de store aktørene, spesielt her i Oslo-området, og Operaen, er det Oslo og det sentrale Østlandet som stikker av med mest penger. Det er innlandet, Sørlandet, Vestlandet og Midt-Norge som taper kulturpenger. Mitt spørsmål til representanten fra Senterpartiet er: Senterpartiet liker å betegne seg som et parti for DistriktsNorge. Hva vil Senterpartiet gjøre for å rette opp i denne skjevdelingen?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Det som fikk meg til å ta ordet, er regjeringspartienes innlegg om frivillighet. Komiteens leder, Gunn Karin Gjul, sier at Frivillighet Norge er strålende fornøyd med Regjeringens budsjett, Kåre Simensen retter en stor takk til frivilligheten, og Senterpartiet sier at frivilligheten er limet i lokalsamfunnet. Jeg lurer på om vi lever med to vidt forskjellige virkelighetsoppfatninger. De som var med i forrige periode, husker den store debatten som vi har hatt i mange runder i spørretimen i forhold til moms på frivillighet, og Regjeringens svar var hele veien at dette skal vi komme tilbake til, og dette skal vi ordne opp i. Vi har alle sammen vært i debatter i valgkampen, jeg selv sammen med Raymond Johansen, og jeg har flere steder hørt regjeringspartiene gå ut og si: Bare vent til statsbudsjettet kommer, dette skal vi ordne, og frivilligheten skal få full momskompensasjon. Men så kom budsjettet. Vi har denne høsten hatt møter med mange aktører i den frivillige sektoren. Jeg vil bare opplyse salen om at det er stor momsfrustrasjon ute og går. Frivillighet Norge er ikke strålende fornøyd. Når Kåre Simensen sier takk til frivilligheten, er jeg ikke sikker på om han får noen takk tilbake. Når det gjelder den kompensasjonsordningen som regjeringspartiene har lagt seg på her nå, der de sier at frivilligheten får 1,2 milliarder kr – det er masse tall ute og går – sier frivilligheten at de i hvert fall trenger det i året. Men Regjeringen klarer bare å hoste opp 1,2 milliarder kr over fem år. Et eksempel: Sjøspeiderne, en frivillig organisasjon som er trygg og god i lokalsamfunnet, og som gjør forebyggende arbeid, ville med fullt momsfritak fått 200 000 kr mer å rutte med hvert år – 200 000 kr, som de kunne brukt til mye mer frivillig arbeid, og fått flere unger med i speideren. Den kompensasjonsordningen som regjeringspartiene legger seg på, er også så byråkratisk at det er en stor skam å pålegge frivillig sektor en slik ordning. Frivillighet er viktig, det er limet i samfunnet. Norge hadde stoppet opp hvis vi ikke hadde hatt den innsatsen som frivillig sektor gjør i dette landet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg takker for spørsmålet. FNs barnekonvensjon har Fremskrittspartiet støttet hele veien. Til det som representanten tar opp, hvordan dette vil få innvirkning for de mindreårige asylsøkerne som bor i Norge, vil jeg si at det får en god innvirkning, fordi det er et tilbud til dem. Men jeg har nesten lyst til å stille spørsmålet tilbake til representanten, for et samlet storting har jo gått inn for at mindreårige asylsøkere som er mellom 15 og 18 år, skal inn under barnevernets omsorg. Dette har altså regjeringspartiene med SV i førersetet sagt i Soria Moria-erklæringen og også i budsjettet at de ikke har klart å finne penger til. Jeg tror nok at hvis vi går inn for å jobbe sammen for at vi også kan gi et godt tilbud til de mindreårige asylsøkerne som er fra 15 til 18 år, får de det tilbudet de har krav på.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg vil igjen gjerne få takke for spørsmålet. Jeg er nesten litt overrasket over Kristelig Folkepartis bekymring for de homofile og lesbiske i samfunnet. De barna som har problemer i skolen, finnes det regler og lover for. Når det gjelder dem som kommer ut for rusmisbruk, og som har sosiale og psykiske problemer, er det en helselovgivning for disse. Når det gjelder egne særregler og ordninger for homofile og lesbiske, mener Fremskrittspartiet at dette ikke er et prioritert område. Det er andre lovverk som ivaretar deres interesser.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Fremskrittspartiet mener at alle barn skal behandles likt. Fremskrittspartiet mener at når du går i en norsk barnehage, skal du lære deg norsk i den barnehagen. Vi ønsker ikke noen særtiltak for samiske barn i barnehager. Hvis de skal lære seg sitt morsmål, kan de lære det i fritiden, hjemme.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg har lyst til å følge opp representantens replikk til meg , der representanten fra SV var veldig bekymret for de mindreårige asylsøkerne. For en tid tilbake fattet et samlet storting – der Fremskrittspartiet og SV sto sammen om å si hvor viktig det var at det ikke måtte være forskjell på barn som lever i Norge – et vedtak om at omsorgsansvaret for enslige mindreårige asylsøkere som er mellom 15 og 18 år, skulle overføres til barnevernet. Mitt spørsmål til representanten blir da: Hvordan kan SV forsvare at det ikke er noen løsning for de mindreårige asylsøkerne som lever i mottak i dag, og som skulle vært under barnevernets omsorg?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Det er mange ting man kunne ha spurt statsråden om i replikkene, men jeg skal holde meg til to ting. Først til Dagsavisen i dag. Der har det gått en debatt om fedrekamp om pappaperm, og en arbeiderpartitopp, Fredrik Mellem, leder i Oslo Arbeidersamfunn, sier at den «type reguleringskåthet», som Regjeringen legger opp til, «gjør at mange får aversjon mot venstresida». Han sier også at det nå er på tide å prøve å tenke litt nytt for å sikre flest mulig fedre selvstendig opptjeningsrett – faktisk helt på linje med det Fremskrittspartiet har foreslått flere ganger. Mitt spørsmål til statsråden blir om statsråden ser at det å gi fedrene selvstendig opptjeningsrett kan være et positivt virkemiddel som kan få flere fedre til å være hjemme.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg vil gjerne benytte min andre replikk til et helt annet tema, og det gjelder barnevernet. Regjeringen har sviktet barnevernet. Vi har flere ganger vist til at det er overgrep i fosterhjem, og at de som er under omsorg, ikke får de tilsynsførerne som de har krav på. Når ett av tre barn ikke får det tilsynet de skal ha, så er det en svikt i situasjonen. Anniken Huitfeldt sa det da hun var barneminister, og nå sier statsråd Lysbakken det: Han skal gripe tak i det og ha en dialog med KS. KS på sin side sier at de ikke kan garantere at kommunene vil ansette flere i barnevernet. Dette er en skikkelig stor krise som jeg kunne ønske at statsråden svarte på hvordan han vil gripe fatt i. Så er det et spørsmål knyttet til komiteens innstilling der vi kommer med kritikk av det statlige barnevernet. Hva vil statsråden gjøre for å få bedre kontroll med utgiftene til det statlige barnevernet?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Statsråden snakker om at det er full barnehagedekning, men det er vel en sannhet med modifikasjoner, knyttet til hvilken tid på året barnet er født. En av forutsetningene for dette forliket var å likestille private og offentlige barnehager. Det har ennå ikke skjedd, selv om det er mange år siden det ble vedtatt. I dette statsbudsjettet foreslår Regjeringen at man skal komme opp på 88 pst. offentlig finansiering fra 1. august 2010. Systemet rundt utmåling av tilskudd til private barnehager er veldig komplisert. Til og med KS har tatt opp den problematikken. Private Barnehagers Landsforbund har også tatt opp dette på grunn av at man må endre kravet til finansiering midt i driftsåret. Fremskrittspartiet og Høyre har foreslått å innføre 88 pst. fra 1. januar 2010. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser statsråden at dette blir ekstra utgifter og dobbel ressursbruk for kommunene, i barnehagene og hos fylkesmannen?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Kostnadsveksten i de kommunale barnehagene har vært veldig stor. Det er noe Private Barnehagers Landsforbund har tatt opp, og også KS. KS har i sine utregninger sett at kommunene mangler ca. 1,5 milliarder kr for å få dette til å gå i hop. Mitt spørsmål til statsråden er om hun er enig i KS sine betraktninger, at kommunene mangler 1,5 milliarder kr for å få dette til å gå i hop.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-12-15:
Venstre mener at man skal overholde de lovene man har, men vi mener at dagens lovverk er utdatert. Jeg er forundret over at man kan stå som rettighetshaver og syns at dagens system er perfekt, og ikke være noe bekymret over at Regjeringa faktisk ikke tar noen grep for å komme i takt med den teknologiske utviklingen, som vi ser er i ferd med å rase fra lovverket. Så man kan enten da si at alt er perfekt sånn som det er i dag – vi holder oss for øynene og holder oss for ørene og later som om ting ikke skjer – eller vi kan si at vi vil lage et nytt lovverk. Venstre er for åndsverkslovens intensjoner, men vi mener at man må lage en moderne lov som tar inn over seg den virkeligheten vi er i. Det er klart at i dag taper mange artister millioner av kroner fordi denne loven ikke fungerer, mens Regjeringa ikke engang vil utrede hvordan man skal klare å lage en lov som man faktisk klarer å håndheve.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-12-15:
Jeg syns også det er morsomt å være med i en kulturdebatt, og jeg syns det er bra at jeg får muligheten til å forklare dette, for dette er ikke intensjonen med vårt forslag. For det første: Norsk Tipping har bare monopol på spilleautomater i Norge. Det er en illusjon at Norsk Tipping har faktisk monopol. Det har de heller ikke ifølge norsk lovverk på annet enn spilleautomater. Men det som vi ser i dag, er at det er en veldig stor lekkasje av folk som liker å spille, til Internett-spill. Derfor mener vi at man burde ha lisensiert et lovlig norsk spill også på Internett. Det trenger ikke være Norsk Tipping. Det kan godt være noen andre. Men da må man kreve at også noe av inntekten av det går til norsk frivillighet. Vi ønsker faktisk med dette å generere flere penger til frivilligheten, få mer kontroll på spillene, få en regulering av nettspill også, men ser ikke at Norsk Tipping, som eneste monopol, nødvendigvis er de eneste som kan forvalte moral i norsk spillpolitikk. Men vi ønsker først og fremst den gjennomgangen av hvordan vi kan få mer penger inn til norsk frivillighet, og ikke mindre penger.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-12-15:
Det var godt å høre at Senterpartiet ikke har sittet så lenge i regjering at de har glemt hvor viktig frihet er for frivilligheten. Nei, jeg mener ikke at man skal slippes løs fra støtte. Men det Senterpartiet må passe seg for når de sitter i regjering med Sosialistisk Venstreparti og det sosialdemokratiske partiet i landet, er at de statlige pengene skal styre frivilligheten. Frivilligheten skal styre seg selv. Man mister utrolig mye på veien hvis man skal støtte frivilligheten gjennom et byråkratisk og vanskelig offentlig system. Jeg skulle egentlig gitt skryt til Senterpartiet for den første Soria Moria-erklæringen, som var ganske god på frivillighet, som hadde mange bra poeng om antibyråkrati, lettere system, mindre prosjektstøtte, mer grunnstøtte. Problemet er at Senterpartiet ikke har fått gjennomslag for noe av det. Det er ingen ting av det som sto i Soria Moria I, man fikk igjennom, og det syns jeg er trist på vegne av frivilligheten, for det var mange gode tanker som gikk ned med den første Soria Moria-erklæringen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-12-15:
Jeg vil begynne med å bemerke at det fins også kunstnere med politiske oppfatninger. Men jeg har lyst til å spørre om noe fordi statsråden avfeide representanten Thomsen med noen uttalelser om somalisk kultur. Jeg kan med trygghet si at Venstre har plusset på det flerkulturelle feltet i sitt alternative budsjett, så en kan ikke avfeie det med det. Vi har en genuin bekymring for Folkemuseet og vil gjerne at statsråden skal dele vår bekymring. Det er lagt fram et forslag i Stortinget i dag, som Venstre kommer til å støtte, og som vi lurer på om også statsråden støtter. Jeg vil gjerne spørre statsråden om hun deler den bekymring som i hvert fall vi oslorepresentanter har for Folkemuseet, for samlingsforvaltninga og den situasjonen de har kommet i. Vi så etter at budsjettet ble lagt fram at Folkemuseet trodde dette gikk veldig bra, men da de begynte å telle på det som tildelingsbrevet sa, og det som ble sagt i telefonen fra departementet, så var ikke virkeligheten så fin likevel.
Trine Skei Grande (Venstre), 2009-12-15:
Jeg vil spørre om enslige mindreårige asylsøkere. Jeg tror at SV egentlig har et oppriktig engasjement når det gjelder denne gruppa, og at de syns det er politisk belastende at vi ikke har kommet mer i mål enn det vi har med dette. Jeg har besøkt noen av de institusjonene som de yngste er på – veldig flotte institusjoner som gir gode tilbud. Jeg føler meg veldig trygg med tanke på at barn bor der. Men så gjelder det den gruppen som ikke er innenfor. Jeg har egentlig et enkelt spørsmål. Det er et stort sprang fra så gode institusjoner som vi har, til det vi tilbyr den gruppen. Hadde det gått an å strekke seg mot å få gjort tilbudet bedre enn det er i dag – noen skritt nærmere målet – og i hvert fall kunne sikre at unger ikke forsvinner fra asylmottak? Og kan statsråden garantere at vi i hvert fall kan lage systemer som gjør at vi vet hvor disse ungene til enhver tid er?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg støtter forslagene om lisens for NRK. Det kommer vel ikke som en nyhet for representanten fra Fremskrittspartiet. Jeg er opptatt av at vi skal ha en sterk allmennkringkaster i Norge, men jeg også opptatt av konkurranse på dette feltet. Derfor har vi utlyst en ny avtale med en annen allmennkringkaster for å få sterke konkurrenter til NRK. Jeg registrerer også at representanten fra Fremskrittspartiet er bekymret for en del norske mediebedrifter. Men da kan det jo være interessant, for å få en reell diskusjon, å se på hva som er Fremskrittspartiets alternativ. For Fremskrittspartiet har vel ikke akkurat økning i pressestøtte vært et alternativ. Men jeg ser at norske mediebedrifter står overfor store utfordringer og har derfor varslet en gjennomgang av pressestøtten, og jeg vil imøtese et forslag fra dette utvalget med det første.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg er opptatt av å ha et sterkt Norsk Folkemuseum. Men jeg vil ta sterkt avstand fra representantens karakteristikker av denne problematikken i Aftenposten i dag, hvor han hevder at vi ikke prioriterer Folkemuseet, men isteden prioriterer somalisk og irakisk kultur. Det er en sammenligning som jeg synes er fullstendig usmakelig. Jeg ønsker å se på bevilgningene til Folkemuseet én gang til, men å si at det er en motsetning mellom det å støtte kulturmangfold og det å støtte den norske kulturarven, det er en sammenligning jeg tror ingen av de andre partiene i salen støtter.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Det kan være en fordel å få levert denne innstillingen tidligere. På den andre siden er det slik med pressestøtten, som kanskje Gro ville ha sagt det, at alt henger sammen med alt. Så det er vanskelig å utkvittere én del av mandatet uten å si noe om hele pressestøtten som sådan. Men jeg har signalisert, på utvalgets første møte, at jeg ønsker å holde nær kontakt med utvalget for å få en så effektiv gjennomgang av denne ordningen som mulig.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Ja, selvfølgelig vil jeg se på helheten i mediepolitikken. Mediestøtteutvalget har ikke fått i mandat å utrede hele bredden i norsk mediepolitikk, men nettopp mediestøtten. Så er det også andre forhold som vi vil behandle fortløpende. Det gjelder f.eks. allmennkringkaster, det gjelder synet på NRK – i det hele øvrig mediepolitikk. Det at vi har et mediestøtteutvalg, gjør jo ikke at vi har resten av mediepolitikken på vent.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg mener det er viktig å ha bred oppslutning om kulturpolitikken. Så er også representanten inne på diskusjonen omkring Kulturrådet. Jeg støtter fullt og helt tidligere statsråd Giskes tilnærming til dette spørsmålet: Ekspolitikere, som du og jeg blir en gang i framtiden, kan ikke bli medlemmer av Kulturrådet. Vi ønsker å gjøre det til et mer faglig organ hvor kunstnere sitter og gjør prioriteringer av kunstfaglige forhold. Så jeg mener at den ordningen vi har nå, bidrar til mer maktspredning på kulturfeltet. Jeg erkjenner at det er flere partier som står samlet om dette, men jeg ser også at det er noen partier som ønsker den gamle ordningen med kulturråd. Det er klart at det vi har fått til i norsk kulturliv de siste årene, skyldes at vi har fått en ny regjering. Jeg registrerer at Kristelig Folkeparti gjerne vil si at de har vært med på dette i Stortinget, men den store endringen innen norsk kulturliv kom altså etter 2005.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Folkemuseet har fått store budsjettøkninger i årene som har gått. Da vi beregnet kulturmomsen, ble det gjort en feil beregning. Folkemuseet skulle fått mer enn det de i realiteten fikk. Derfor vil jeg si til representanten at jeg deler bekymringen og skal gå igjennom denne saken en gang til, for jeg er også bekymret for om Folkemuseet har tilstrekkelig med midler i forhold til de oppgavene de er pålagt.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Det har vært en diskusjon om Kulturløftet og hvem som har æren for det. Da vil jeg bare minne om at det var en diskusjon i Stortinget i 2005, før jeg ble valgt inn, hvor tre partier lanserte Kulturløftet. Andre partier, som da satt i maktposisjon, stemte mot det som var Kulturløftet. Det som har vært Kulturløftet, har altså vært grunnlaget for vår politikk i de fire foregående år, og vil være det i årene som kommer. Jeg registrerer at i hvert fall tre av opposisjonspartiene mener at de er enige i alt det vi har gjort, som de i sin tid stemte imot. Og det synes jeg er bra, at det er stor oppslutning om Regjeringens politikk. Så vil jeg også komme med en kommentar til Håbrekke, som sier at kultur er «et mål i seg selv». Det er jeg enig i, men kunst og kultur må også være relevant for folk. Jeg synes ikke det er noe problem å ha et kulturliv som bidrar til sosial inkludering. I Arbeiderpartiets historie har vi jo sett hvordan vi har brukt kultur og kunst til å løfte vanlige mennesker, og vi har gjort kunst og kultur tilgjengelig for vanlige mennesker som ikke har penger til det. Derfor har vi et sterkt statsstøttet kulturliv i Norge. Jeg synes at dette er en god politikk. Jeg ønsker en dialog med idretten omkring store idrettsarrangementer. Vi har jo gjort oss noen erfaringer etter fotball-EM, og også etter OL-søknaden, så jeg synes det er viktig med en dialog med idretten om dette. Jeg hører at det er stor uenighet på mediepolitikkområdet, spesielt mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet sier at det ikke er behov for sterk kritikk av Regjeringen i Norge, enten det er fra Nationen, fra Vårt Land, eller fra Klassekampen. Jeg mener at dette er en viktig del av mediemangfoldet. Jeg er også opptatt av mediemangfold når jeg ønsker at vi skal ha et sterkt NRK, som ikke konkurrerer om reklamepenger med en annen allmennkringkaster, som også bidrar til mediemangfold. Jeg mener at dette er en veldig viktig del av norsk offentlighet, at vi bidrar til mediemangfold. Jeg registrerer at her er det vesentlig uenighet med Fremskrittspartiet. Jeg støtter også at vi har reklame på NRKs nettsider. Så vil jeg helt til slutt rydde opp i en misforståelse. Representanten Ib Thomsen sa at Regjeringen ikke hadde noe av æren for at viktige humorister hadde fått gjennomslag, f.eks. Kristian Valen. Da vil jeg bare legge til at undertegnede har noe av æren for at Kristian Valen har blitt veldig populær, i og med at han i flere av sine parodier parodierer meg. Således skulle jeg ha noe av æren for at dette ble fantastisk morsomt.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Det kan jeg ikke, men jeg kan på det varmeste anbefale «Bondestudentar», som gir et fantastisk historisk innblikk i byggingen av nasjonen Norge. Så ble jeg utfordret av representanten Tybring-Gjedde på hvorvidt det fantes partsaviser – og så ramset han opp flere av Fremskrittspartiets programpunkter. Jeg vil svare på det spørsmålet ved å si at det finnes en slik avis. Den heter «Fremskritt». Den er Fremskrittspartiets partiavis. Fremskrittspartiet får statsstøtte til å produsere den avisen. Det finnes heller ingen aviser som har gitt Regjeringen helhjertet og varm støtte i dens syn på biodiesel, på bompenger eller på avgiftspolitikken generelt, men det finnes en avis – eller et meningsbærende blad – som gir Arbeiderpartiet støtte i alt det gjør. Det er avisen «Sammen», en partiavis som utgis av Arbeiderpartiet. Jeg er varm tilhenger av mediemangfold i Norge. Derfor trenger vi et sterkt NRK. Vi trenger en sterk, konkurrerende allmennkringkaster, og vi trenger en sterk presse, med ulike oppfatninger, som kan utfordre alle partiene i Norge. Den tiden da man hadde sterke partiaviser som ga partiene rett i ett og alt, er forbi. Jeg tror det er en fordel for meningsmangfoldet i Norge. Jeg registrerer at det på dette punktet er stor politisk uenighet mellom de fleste politiske partier og Fremskrittspartiet.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg er glad for at presidenten lyttet til komiteens beskjedne ønske. Statsråden brukte 4 ½ minutt på å skryte av alle dem som hadde fått midler på dette budsjettet, jeg vil kanskje mer tenke på dem som er i en vanskelig økonomisk situasjon i dag. Det jeg og komiteen har brukt mye tid på, er å besøke mediebedrifter, ha møter med media, både stort og smått, og også med organisasjonene. De kan rapportere tilbake om en dramatisk situasjon, rett og slett fordi de opplever store økonomiske svingninger og tap av inntekt. Vi i komiteen har også besøkt NRK. Der er situasjonen en helt annen. Når presidenten klubber vedtaket i dag, vet NRK hva inntekten blir det neste året. Den går ikke ned, den øker. De står altså i en helt annen økonomisk situasjon enn alle andre. Og det vi har fått signaler om, er hybridfinansiering av NRK, der de også får inn inntekter på reklame og sponsing. Synes statsråden det er greit at NRK finansieres på en slik måte, som er konkurransevridende?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Jeg tror samtlige partier er opptatt av at man har mediemangfold. Men det er de virkemidlene man bruker, som skiller oss litt fra hverandre. Kjøper man en tv i dag, er det NRK som blir sikret inntekter, det er ikke noen andre allmennkringkastere eller andre som får ta del i det. Det er en form for konkurransevridning vi peker på, og i realiteten hele Medie-Norge peker på. Men statsråden tar nok ikke dette så mye inn over seg som vi skulle ønske. Jeg synes det er bra at statsråden sier at hun har tenkt å gå i dialog med idretten når det gjelder store arrangement. Det synes vi er en riktig og god måte å gjøre det på, rett og slett fordi man har et helt annet apparat og andre ressurser å spille på når det gjelder å bistå idretten i så måte. Idretten er også i en vanskelig økonomisk situasjon. Da blir det for meg litt merkelig at Norsk Tipping i hovedsak har monopol på spill i Norge, men bare i teorien. Alle vet at det opererer utenlandske spillselskaper i Norge som er store aktører. Det omsettes altså for mellom 6 og 7 milliarder kr. Disse spillselskapene overtar også store deler av tv-rettighetene. De ønsker også å være med på å finansiere en del av norsk idrett, men det får de altså ikke lov til, de får ikke lov til å etablere seg i Norge. Hadde man åpnet opp for muligheten til det, kunne man stilt lisenskrav, krav om at de skal tilbakeføre en del av midlene til norsk idrett. Jeg må si jeg er forundret over at man ønsker å opprettholde et monopol som i realiteten ikke er et monopol. Samtidig er staten aksjonær i disse selskapene gjennom de investeringene man gjør av oljeformuen i utlandet. Jeg er litt forundret over at Høyre ikke støtter det forslaget som vi har levert inn når det gjelder oppheving av spillmonopol i Norge. Jeg kan ikke skjønne hva det er som gjør at det skal være vanskelig for Høyre rent ideologisk å støtte et sånt forslag, og hvorfor Høyre ser seg tjent med at man skal ha monopol på spill i Norge. Hadde man vært i andre land som ligger øst for oss, kunne man kanskje ha skjønt det – men akkurat dette har jeg problemer med å skjønne, all den tid det ikke er et monopol. Det er et monopol på papiret, kanskje er det et monopol inne i hodene på noen politikere – men i realiteten er det altså ikke monopol. Det omsettes for store milliardbeløp, og store deler av dette kunne ha vært ført tilbake til norsk idrett, som trenger disse midlene.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2009-12-15:
Representanten Gjul er opptatt av likestilling mellom kvinner og menn. I et oppslag i VG for en tid tilbake ville hun gi kunstig befruktning til enslige. Der uttaler representanten Gjul: «Det blir for meg galt at lesbiske og heterofile par skal ha rett til assistert befruktning, mens enslige ikke har det. Enten er man for assistert befruktning, eller så er man det ikke. Jeg synes ikke vi skal ha regler som diskriminerer en gruppe i forhold til andre.» Da er spørsmålet ganske enkelt: Hvordan vil representanten Gjul løse det når det gjelder single menn som ønsker å bli fedre?
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Kultur er kommunikasjon mellom mennesker. Ved språket, i filmen, i sangen, i scenekunsten og i den mangfoldige idretten, og i skogen av små og store festivaler til store operaoppsett, fra nord til sør, bringes menneskene nær hverandre. Hverdagen til folk blir så mye rikere når tid kan fylles med positive opplevelser sammen med andre mennesker. Kulturløftet II og neste års budsjett er fra Regjeringens side nok en anerkjennelse til hele Kultur-Norge av den viktige jobben som gjøres i by og bygd. Gjennom hele kulturinnstillingen knyttes kulturen til hele bredden i folks liv. Det settes fokus på kultur og næringsliv, på kultur og arbeidsliv, på dialog mellom kultur, helse og arbeidsliv. Å øke trivselen ved å ha det moro på jobben vil bidra til å nå mål i det inkluderende arbeidsliv. Vi har tro på at kultur og idrett fremmer folkehelsearbeidet og er med på å utjevne sosiale forskjeller som skyldes helse. Eldre mennesker blir yngre, i alle fall til sinns, ved å få delta i det gode kulturlivet. Da er det fint å videreføre Den kulturelle spaserstokken. Det er store forskjeller i befolkningen når det gjelder deltagelse i kulturlivet. Det er et stort skår i gleden at barn i inntektsfattige familier deltar mindre i aktiviteter på fritiden. Det er veldig bra at Regjeringen nå vil sette fokus på det problemet. Vi ønsker også at det må arbeides for at flere funksjonshemmede kan delta på ulike idretts- og kulturarenaer. Kulturfylket Telemark er rikt – rikt på vakker natur fra hav til fjell. Hele historien vår bærer preg av at kunstnere har fått inspirasjon i Telemark – i ord, i toner og ikke minst i malerkunsten. Telemark er rik på kultur. Vi har nytt godt av kulturpolitikken som er ført de siste årene. Mye kan nevnes, som bluesfestivalen på Notodden, teaterfestival i Porsgrunn, industriarbeidermuseet på Rjukan, Vest-Telemark Museum, Teater Ibsen, osv. Mange flere skal bli nevnt etter hvert. Men i 2008 sto følgende sitat i Telemarksavisa: «Teater Ibsen er fysisk sett det dårligste regionteatret i hele landet.» Sitatet er fra daværende kulturminister Trond Giske. Denne uttalelsen står seg fortsatt. Teaterets produksjonslokaler står ikke i forhold til den kulturaktiviteten som er skapt de siste årene, og som teateret ønsker å skape i framtida. Forholdene ved teateret er faktisk prekære. Teater Ibsen skal etter planen flytte inn i nye lokaler i Cellulosen Kulturfabrikk på Klosterøya i Skien. Det er avgjørende viktig for Teater Ibsen at det kommer på plass en finansieringsordning, slik at flyttingen kan realiseres etter planen i desember 2010.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Høyre har i denne innstillingen ganske kritiske merknader om barnehager. Blant annet kommer de med påstanden om at 40 000 barn startet det nye barnehageåret uten førskolelærer. Det tallet har jeg aldri fått kvalitetssikret. Så sier de også at de siste fire års fokus på utbygging har svekket muligheten for å satse på kvalitet. Hva mener Høyre at vi skulle ha gjort? Har vi bygd for mange? Har vi bygd for fort? Hva tror Høyre foreldrene hadde foretrukket – å vente på barnehageplass til vi hadde full dekning av førskolelærere over hele linjen, eller å få en barnehageplass som faktisk likevel tar godt vare på barnet?
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Vi er midt i adventstida. Mange familier og barn venter på jula. De venter på gavene, de venter på venner og gamle tanter, og de venter på hyggelige juleselskap. Sånn bør barn ha det før jul. Men mange barn gruer seg til jul. De venter på juling. De venter på at mamma skal bli sparket og slått. De venter på at lillesøster skal bli seksuelt misbrukt – slik de selv blir. De venter på at mamma eller pappa, eller begge, er sanseløst rusa gjennom hele jula. Pengene til julegaver gikk til fyll i år også. De venter på at omsorgssvikten blir enda verre enn ellers i året. Dette er den hjerteskjærende virkelighet for mange barn. «Vennligst forstyrr!», heter Redd Barnas kampanje. Det betyr rett og slett at vi som voksne må stikke nesa vår borti saker der vi kjenner at det stinker av omsorgssvikt. Jeg vil anbefale alle voksne å se filmen «Sinna mann» – dette for virkelig å få et bankende hjerte for barn som lider. For barnas skyld må vi bry oss mer. Det er altfor mange barn som bærer på grufulle hemmeligheter. Det er for mye taushet omkring vold og overgrep mot barn i Norge. Redde og tause barn må ikke møte redde og tause voksne. Vi trenger et sterkt og godt barnevern, som har kompetanse nok, som har penger nok, som har mot og styrke nok, og som har status og anerkjennelse nok til å ta omsorg for barn som lider. I dette budsjettet er det lagt sterke signaler og føringer både for det statlige og det kommunale barnevernet. Det bør være et første steg på veien til fullstendig opprusting av det lokale barnevernet og til å få bedre utnyttelse av ressursene i det statlige barnevernet, slik statsråden sa. Vi kommer til å følge nøye med på at de 400 stillingene som det legges opp til, kommer på plass i kommunene. Dersom det ikke skjer, mener vi nok at Stortinget må vurdere skarpere lut. Vi er i adventstida. Mange par venter på å få adoptert et barn. Mange har ventet veldig lenge. Der ute venter mange barn på å få et godt og trygt hjem. Det er på tide å ta en total gjennomgang av hele adopsjonspolitikken. I oktober i år fikk vi en NOU, Adopsjon – til barnets beste. Blant annet denne bør danne grunnlaget for diskusjonen om framtidas adopsjonspolitikk, både i forhold til utenlandsadopsjon og også for adopsjon av norskfødte barn. Prosessene er krevende, og det må være mulig å forenkle systemene. Arbeidet med å se på flere land å adoptere fra bør også prioriteres. Komiteen skal på nyåret behandle endringer i adopsjonsloven og barnevernsloven. I den forbindelse skal vi til Storbritannia for bl.a. å studere deres adopsjonspraksis. Som kjent adopterer britene i liten grad utenlandske barn, men har ca. 3 000 innenlandsadopsjoner i året. Kanskje har vi noe å lære? Det er uansett viktig at disse sakene hele tida ses i et barneperspektiv.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg har lyst til å innlede med å si at jeg er enig i det representanten Korsberg sier om lærdommen med hensyn til OL 2014 og EM 2016. Jeg tror det er en viktig debatt og en riktig debatt å ta. Så har jeg også lyst til å si til representanten Horne at min takk til frivilligheten er ekte og ærlig. Men jeg kom hit opp på talerstolen for å snakke litt om film og om den aktiviteten vi ser rundt omkring i hele landet. Og når jeg sier hele landet, er det fordi det er stor aktivitet også ute i regionene. Oslo har vært, og er, filmbyen nr. 1 i Norge, det er vel ingen som vil bestride det. Men vi har etter hvert også fått gode og spennende produksjonsmiljøer ute i distriktene, og kanskje spesielt i min landsdel. Her er det bare å nevne produksjonsmiljøene i Troms, som er veldig spennende og utrolig interessante, og der man gjør en god jobb. Men også i min hjemby, Alta, ser vi at ungdommer har villet satse på film. De har tatt sin utdanning, kommet tilbake og realisert ulike filmer. Jeg har lyst til å nevne filmene «Kill Buljo» og «Død snø». Man kan si hva man vil om dem, men de er laget av ungdommer med lokal tilknytning. Etter hvert ser også miljøene ute i verden de lokale produksjonene ute i distriktene. Det mener jeg er en bekreftelse på at det går an å lage film også utenfor de sentrale strøkene. Det er ikke bare musikken som er blitt en eksportvare, også norske filmer er blitt – og kan bli – en eksportvare. Det synes jeg er en god bekreftelse på at det går an å satse på film. Derfor er de miljøene vi får ute i regionene, viktige. Satsing her er riktig. Det er også interessant å registrere at et internasjonalt samisk filmsenter og et internasjonalt filmmiljø er i ferd med å etablere seg i Kautokeino. Det er ytterligere en bekreftelse på at det er viktig og riktig å inkludere det flerkulturelle Norge også når det gjelder produksjon av film. Historien og filmen om Kautokeino-opprøret er en bekreftelse på at en slik satsing er riktig.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2009-12-15:
Jeg registrerer at komiteens flertall, med unntak av Fremskrittspartiet, er positive til å legge til rette for at samiske barn skal få utvikle sitt språk og sin kulturbakgrunn i barnehagen. Fremskrittspartiet mener at det er et særtiltak overfor bestemte folkegrupper. Alle bør behandles likt, sier de, og det til tross for at vi vet at nettopp språket er den viktigste kulturbæreren for minoritetsgrupper. Mitt spørsmål til representanten Horne er: Er det likebehandling av barn ikke å legge til rette for at også samiske barn skal få opplæring i sitt eget morsmål i barnehagen?