Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 1999-06-18:
Det er gledelig at Arbeiderpartiet i den innstillingen vi drøfter i dag, har fått tilslutning til ganske mye av sin næringspakke og utdanningspakke. Disse to hører veldig nøye sammen, fordi kompetanse kanskje er den aller viktigste næringspolitikken og samtidig også den beste distriktspolitikken. Vi har fått et utdanningssamfunn, og det er grunn til å tro at vi i tiden fremover i enda sterkere grad vil bli et utdanningssamfunn. Det er heller ingen grunn til å bagatellisere det vi har oppnådd ved å kunne heve det generelle utdanningsnivået i vår egen befolkning. Resultatene er synlige fra bunn til topp i utdanningssystemet vårt. Det har skjedd en enorm kvantitativ vekst, som også har vært en demokratiseringsprosess, fordi vi vet at utdanning spiller en stor rolle når det dreier seg om fordeling av goder. Skolemotivasjon har tradisjonelt veldig nøye sammenheng med bakgrunnen en kommer fra, fra hjemmet, og vi må fra samfunnet og myndigheters side sørge for å ta alles ressurser i bruk. Og da har vi en stor utfordring når det gjelder å legge om innholdet i skolen og også gå igjennom hele kvalitetssiden. Derfor slår vi til lyd for ti nye år på utdanningssiden. Men det betyr også at vi skal ta hensyn til hvilket samfunn våre barn og unge i neste omgang skal møte. Derfor har det vært så viktig i dette hus at vi har lagt vekt på enhetsskolen – samvær selv om man kommer fra ulik bakgrunn. Og hvis vi nå bare ser på de siste årene, altså 1997 og 1998, ser vi at mellompartiene, altså regjeringspartiene, økte tilskuddet til de private skoler med 150 mill. kr. Dette året har de økt tilskuddet til private skoler med 70 mill. kr. Og samtidig som de sier at de satser på den offentlige enhetsskolen, har de redusert tilskuddene til denne skolen med 328 mill. kr. Enkelte steder ser vi også at den private skolen utfordrer den offentlige skolen og faktisk blir nærskolen, men en skole som ikke alle kan søke seg inn i. I dag har Vårt Land et oppslag om at vesle Kåfjord kommune i Troms står i fare for å miste en av sine fem skoler hvis privatskole der blir en realitet. På flere småsteder foreslås det nå nye private skoler: i Sveio, Balsfjord, Volda og Kåfjord, som jeg nevnte. I Volda sier Høyre-ordføreren, Knut Bere, at den nye Sunnmøre ungdomsskole «kan komme til å utarme de tre bygdeskolene» hvis den blir etablert. Vi mener at når vi opplever dette i små samfunn, må vi ha et felles ansvar for å sikre at enhetsskolen er nærskolen og det felles samlingspunktet. I tillegg skal vi selvfølgelig nå ha en offensiv for å ruste opp enhetsskolen både innholdsmessig og bygningsmessig. Forleden dag avgav også kirke-, utdannings- og forskningskomiteen sin innstilling til St.meld. nr. 32 for 1998-99 om videregående opplæring, der vi gikk igjennom Reform 94, og der gjentok en samlet komite at vi skal ha en IT-plan. Og vi har gitt Regjeringen beskjed flere ganger om at vi skal ha den planen, og nå har vi gitt dem beskjed om å komme med det i statsbudsjettet, og de får en gjennomføringsperiode på fire år. Når alle snakker om, og alle er enige om, at utdanning er et viktig distriktspolitisk virkemiddel, er det merkelig og ganske utrolig at regjeringspartiene ikke er med på økning når det gjelder desentralisert utdanning, og dessverre heller ikke er med på å øke antall studentboliger. Statsministeren er opptatt av å lage et utvalg for ungdomsboliger, og det skulle jo også bare mangle, for det har faktisk Stortinget gitt beskjed om at statsministeren skal komme med.