Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-01-13:
I kapittel 9a i opplæringsloven, som regulerer elevenes fysiske og psykososiale skolemiljø, er det inntatt en straffebestemmelse som gjør det mulig å straffe dem som forsettlig eller uaktsomt bryter kravene. Dette betyr at det etter loven bl.a. er mulig å straffeforfølge skolens personale som ikke følger opp mobbesaker, f.eks. lærere som ikke melder fra til rektor om mobbing, noe de har plikt til. For øvrig er det også slik at foreldre som ikke bidrar til at ungene deres kommer på skolen, også kan straffes. Den mangelfulle oppfølgingen av opplæringsloven, som bl.a. er avdekket gjennom det nasjonale tilsynet, er alvorlig. Den er uakseptabel, og departementet vil nøye vurdere hva som skal gjøres. Opplæringsloven skal ivareta elevenes grunnleggende rettssikkerhet på et område som har stor betydning for dem. For eksempel er retten til et godt fysisk og psykososialt læringsmiljø svært viktig. Oppfølging av mobbesaker er satt høyt på den politiske dagsordenen, og det vil bli fulgt opp av de nasjonale tilsynene i 2010 og 2011. Jeg har tatt en rekke initiativer til å gå gjennom den problemstillingen som representanten Hanekamhaug her tar opp. For eksempel har jeg bedt direktoratet om å utrede hva som er viktige fellestrekk i alvorlige mobbesaker. Utredningen skal ta utgangspunkt i at fylkesmennene undersøker og bruker sin lokale kjennskap til å gå gjennom enkeltsaker. Så skal vi videre vurdere tiltak på lokalt og sentralt nivå. Utredningen skal foreligge i første halvdel av 2010. Men jeg er spesielt bekymret for om lovverket er godt nok til å fange opp de alvorlige mobbesakene, og om rettssikkerheten til elevene blir godt nok ivaretatt. Vi har for eksempel ingen saker i Norge der noen som har vært utsatt for alvorlig mobbing, har nådd fram i rettssystemet. Jeg har derfor tatt initiativ til at opplæringsloven skal gjennomgås på dette punktet for å se på lovens muligheter og eventuelle begrensninger når det gjelder mobbing. Da skal det også vurderes om vi skal opprette et eget elevombud eller om barneombudet skal få utvidet ansvar for å følge opp denne typen saker, og om lovverket er godt nok når det gjelder spørsmålet om sanksjoner. Departementet vil i samråd med Utdanningsdirektoratet bl.a. vurdere hvordan påviste avvik fra opplæringsloven blir fulgt opp fra fylkesmennenes side, slik at vi kan få klarhet i om saker om avvik faktisk blir lukket slik som de skal. Det er dessuten viktig å sikre lik oppfølgingspraksis over hele landet. Skulle det likevel vise seg at det er tilfeller der det ikke er mulig å få en skoleeier til å rette seg etter et pålegg fra Fylkesmannens side om retting av den ulovlige tilstanden, har Fylkesmannen ansvar for å rapportere dette oppover til Utdanningsdirektoratet. Hvis disse sakene nå blir fulgt opp på en koordinert og effektiv måte fra tilsynets side, legges det til grunn at også de påleggene man får, skal følges opp. Sakene skal lukkes. Man skal rette seg etter de påleggene man får. Men det er også viktig for meg å se på den oppfølgingskapasiteten som fylkesmennene har. Jeg legger til grunn at kommunene er ivrige etter å følge opp det lovverket som Stortinget har vedtatt, hvis dette skulle settes på spissen, uten at det er nødvendig med ytterligere sanksjoner. Det er likevel slik at det er nødvendig å se på om lovverket er godt nok. Jeg har nå bedt om ulike tiltak og utredninger på dette området, og når jeg får dem, vil jeg også vurdere på hvilken måte jeg kan gå tilbake til Stortinget. Det kan selvfølgelig være forslag til lovendringer som følger av dette, men jeg tror uansett det er av interesse for Stortinget å bli oppdatert på hva slags kunnskap vi får gjennom dette.