Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Kristelig Folkeparti vil bygge samfunnet på det verdigrunnlaget som er nedfelt i vår kristne og humanistiske kulturarv. Disse verdiene tar utgangspunkt i hvert enkelt menneskes uendelige verdi, vårt kollektive og personlige ansvar for hverandre og ønsket om å ta vare på miljø og livsgrunnlag for kommende generasjoner. Familien er barnets grunnleggende og viktigste fellesskap og må derfor styrkes. Skolen skal stå sammen med hjemmet for å danne og utdanne elevene og ruste dem for livet. Barnehagen skal være et trygt og godt sted å være for små barn, et sted der barnet får utvikle seg gjennom lek, samspill og kreativ utfoldelse. Det aller viktigste for kvaliteten på barnehagetilbudet er at det er nok voksne i barnehagen. Derfor vil Kristelig Folkeparti arbeide for at det skal være en norm som sikrer at det til enhver tid er maks tre små barn per voksen og maks seks store barn per voksen i alle barnehager. I kombinasjon med denne bemanningsnormen vil Kristelig Folkeparti ha en barnehagelærernorm på 50 pst. I vårt alternative budsjett foreslo vi en slik bemanningsnorm og en barnehagelærernorm innført fra 2018. En lærer må ha tid til å se og støtte hver enkelt elev. Høyere lærertetthet gir mer tid til hver elev og bedre muligheter til å tilpasse opplæringen og gi alle den hjelpen og oppfølgingen de har behov for. Derfor prioriterte Kristelig Folkeparti i forrige periode flere lærere for de minste elevene, og derfor var en lærernorm på skolenivå et av de høyest prioriterte kravene fra Kristelig Folkepartis side inn i budsjettforhandlingene. Høy lærertetthet må starte fra 1. klasse, slik at en tidlig kan sette inn ekstra hjelp der det trengs. I dag får mange hjelp for sent, og det settes inn klart mest spesialundervisning på ungdomstrinnet. Det er stikk i strid med det vi vet om betydningen av tidlig innsats. Vi må bort fra en vente-og-se-holdning og sørge for at ekstra innsats settes inn fra år én. Gjennom budsjettforliket med regjeringspartiene og Venstre får vi nå en lærernorm som fases inn over to år, med en lærertetthet på 16 elever på 1.–4. trinn og 21 elever på 5.–10. trinn fra 2018 og deretter 15 og 20 på henholdsvis 1.–4. og 5.–10. trinn fra 2019. En lovfestet minstenorm for lærertetthet sikrer at alle elever får tilgang til skolens viktigste ressurs, som er læreren. Kristelig Folkeparti vil at barn, uansett hvor de bor i landet, skal sikres bedre og mer lik tilgang på denne ressursen. Innføringen av en lærernorm på skolenivå er en historisk seier for norsk skole. Dette er etter Kristelig Folkepartis oppfatning den største reformen på mange år og vil sikre at barna våre blir sett og ivaretatt – fra de er ivrige førsteklassinger og gjennom en for mange krevende ungdomsskoletid. Flere lærere vil legge til rette for at vi får en skole som ser hele mennesket. Flere har etterlyst dokumentasjon på at færre elever per lærer nytter og gir effekt. Vi har bl.a. forskning fra USA som konkluderer med at nettopp klassestørrelse har stor betydning for langtidseffekten av undervisningen for elevene. Det samme ser vi i Sverige. Her hjemme ser vi at lav lærertetthet gir mindre tilpasset opplæring og økt behov for spesialundervisning. Ser vi på de siste PISA-tallene, ser vi at Estland snart er på nivå med Finland når det gjelder resultater. En av de viktigste årsakene til det er nettopp at Estland har satset på lærertetthet. Tidligere i høst erkjente også OECD at klassestørrelse har læringseffekt. Hovedpoenget med flere lærere er at det skal være mulig for skolene å organisere skolehverdagen til beste for barna på en fleksibel måte, der utgangspunktet er færre elever per lærer, og at man kan ta i bruk varierte undervisningsmetoder for å kunne gi mer tilpasset opplæring. Jobben for å ta i bruk det nye handlingsrommet lærernormen gir, må nå skolene og lærerne gjøre. Det må også gjøres en jobb med gode tiltak for å rekruttere flere lærere og for å få flere lærere til å bli lenger i yrket. Jeg ser fram til samarbeid med regjeringen og andre partier for å sikre at vi i framtiden har et læreryrke som er attraktivt, både for studenter som skal velge utdanning, og for erfarne lærere med hensyn til å stå lenger i jobb. For mange barn gruer seg til neste skoledag av frykt for å bli mobbet. 40 000–60 000 barn og unge utsettes for mobbing ukentlig. For mange er mobbing forbundet med skyld og skam. Vi vet at jo lenger mobbingen foregår, jo større er risikoen for varige fysiske og psykiske skader. Kristelig Folkeparti er derfor svært glad for at vi nå har fått innført mobbeombud i hvert fylke – at det kommer på plass sammen med de andre tiltakene mot mobbing, som nå ligger i budsjettet.