Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2002-11-28:
Den 11. juni 2002 avgav sosialkomiteen innstilling knyttet til St.meld. nr. 14 for 2001-2002, Evaluering av lov om medisinsk bruk av bioteknologi. Komiteen gikk da grundig inn på mange områder, bl.a. også de to områdene som berøres i den saken som skal behandles i dag, der Regjeringen ber om en avklaring på to helt sentrale spørsmål. Det ene er spørsmålet om fortsatt forbud mot forskning på befruktede egg, inkludert en presisering av lovteksten med utvidelse av den, og det andre er et forbud i forhold til terapeutisk kloning. Nettopp fordi sosialkomiteen gikk såpass grundig inn på også disse spørsmålene i juni, skal jeg ikke gå i detalj her inn på alle argumenter knyttet til det, men jeg vil likevel trekke fram noen. Flertallet, som består av regjeringspartiene, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, påpeker i sin innstilling at bioteknologiloven allerede inneholder forbud mot forskning på befruktede egg, dagens § 3-1. Regjeringens forslag til ny lovtekst innebærer en presisering av at lovforbudet også gjelder menneskeembryoer, altså også celler som er differensiert videre, slik at det befruktede egget begynner å anta formen av et menneskelig foster. Flertallet merker seg at Regjeringen i forslaget også presiserer at lovforbudet gjelder cellelinjer som er dyrket ut fra befruktede egg eller menneskeembryoer. Jeg vil føye til at dersom man i utgangspunktet er for et lovforbud, vil det være nokså selvsagt at man også vil være for de endringer som Regjeringen her foreslår. For sikkerhet skyld fant jeg fram fra Kunnskapsforlagets leksikon definisjonen på begrepet «embryo», og det defineres slik i siste utgave: «Betegnelse på fosteranlegget i perioden fra egget har festet seg i livmorslimhinnen til utgangen av 8. svangerskapsuke. Fra dette tidspunktet til fødselen kalles det nye individet foster.» Jeg tar dette såpass presist, for det som for så vidt er interessant, og som sier noe om den teknologiske utviklingen, er at man kan komme i en situasjon relativt raskt der embryobegrepet må defineres annerledes. Man kan tenke seg at den samme utviklingen ikke skjer ved at det egget fester seg i livmorslimhinnen til kvinnen, men ved at man på andre måter skaper en utvikling videre uten at det egget er i selve livmoren. Derfor er det viktig å ta høyde for dette i lovgivningen, og hindre at man forsker og på den måten kommer forbi selve forskningsforbudet. Det blir dermed logisk at flertallet prøver å bidra til å tette et eventuelt hull i lovgivningen her. Så registrerer jeg at mindretallet, som består av Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, går imot den endringen. Jeg oppfatter ut fra den teksten som både Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet klart har begrunnet sitt standpunkt på, at man ønsker å åpne for forskning på befruktede egg. Det går klart fram av teksten. Rent teknisk vil det likevel være slik at når man ikke har fremmet et forslag til en alternativ tekst, så støtter man egentlig den teksten som eksisterer. Det er en tekst som går inn for forbud mot forskning på befruktede egg. Men jeg oppfatter helt klart at disse to partiene bare har latt være å legge inn den teksten, og at de går inn for at det ikke skal være et slikt forbud. Flertallet har merket seg at bioteknologiloven i dag ikke inneholder et forbud mot terapeutisk kloning, og at årsaken til det er at det til nå ikke har eksistert noen teknologi som har gjort terapeutisk kloning av menneskelige celler mulig. Flertallet merker seg at Regjeringen fremmer forslag om ny § 3-2, som innebærer et sånt forbud, og at forbudet omfatter både framstilling av menneskeembryoer, forskning på cellelinjer fra menneskeembryoer og framstilling av embryoer ved bruk av arvemateriale fra menneske som settes inn i en eggcelle fra dyr. At det er behov for en lovgivning på dette området, uansett hva man måtte mene i forhold til hva som skal være tillatt eller ikke, synliggjøres gjennom de siste meldingene fra Italia. Hvorvidt det er gjort vellykket implantasjon av en klonet celle, som da skal kunne bli til et barn som fødes neste år, eller ikke, rår det usikkerhet om. Men nettopp fordi vi ser en utvikling der noen går svært langt i å gjøre forsøk, så er det viktig at man har en lov. Nå gjelder ikke dette reproduktiv kloning, det gjelder terapeutisk kloning, men teknologien vil jo være akkurat den samme. Et flertall har også landet på at man skal ha forbud mot det, mens Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet åpner for at det skal være lov. Men jeg vil understreke at de to partiene ikke åpner for den typen teknologi og muligheter som man har fått beskrevet fra Italia, som vil være reproduktiv kloning. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet i sin argumentasjon finner det bemerkelsesverdig og uheldig at Regjeringen foreslår forbud mot forskning på befruktede egg og forbud mot somatisk hjernetransplantasjon, altså terapeutisk kloning. De argumenterer med at det er det som til nå har gitt det beste grunnlaget og de beste resultatene. Flertallet argumenterer annerledes. Flertallet er ikke enig i at det er dokumentert at det er den typen forskning som har gitt de beste resultatene. Grunnen til det er at i bruken av celler – det vil jo være snakk om stamceller her – er det nettopp cellene fra fødte individer som til nå har gitt det beste resultatet. Et godt eksempel på det er bruken av beinmarg til transplantasjon, altså beinmargstransplantasjon, der man tar beinmarg og bruker den på en sånn måte at den kan gi muligheter for andre til å overleve, og der man har tatt i bruk stamcelleteknologi. Til nå har den teknologien som har knyttet seg til bruken av befruktede egg, vært på et eksperimentelt stadium, mens man allerede begynner å få en god del erfaringer med bruken av stamceller fra fødte individer. Jeg skal ellers la være å gå inn på og problematisere det som ligger her, for mye, men vil bare understreke at på begge områdene gav komiteen sin tilslutning allerede i juni. Det er derfor helt logisk at Regjeringen kommer med disse forslagene. De er helt i tråd med det komiteen allerede har signalisert at den støtter. I tillegg vil Regjeringen på et senere tidspunkt legge fram sine øvrige forslag til endring av bioteknologiloven knyttet til stortingsmeldingen som ble behandlet i vår. Så vidt jeg har forstått, vil Stortinget på vårparten neste år på nytt få en sak til behandling knyttet til lov om bioteknologi.