Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Så er Stortinget i gang igjen. I løpet av forrige periode behandlet Stortinget over 30 saker med bompengefinansiering. Tar vi med Oslopakke 3, ble investeringer for totalt 90 milliarder kr godkjent med en varierende grad av bompengefinansiering. Den totale bompengeregningen ble 68 milliarder kr. Med tillegg for finansieringskostnader og innkrevingskostnader – det er nemlig kostnadene for å kjøpe vei på avbetaling – på i alt 13 milliarder kr ble altså bompengeregningen 81 milliarder kr, 4 milliarder kr til investering i kollektivtransport og 10 milliarder kr til drift av kollektivtransport. Jeg minner om at grunnen til at disse sakene behandles i Stortinget, er at Stortinget gjennom behandling av hver enkelt sak godkjenner bruk av særskatt. Bompenger er særskatt – en ekstra skatt og særlig en skatt på transport og mobilitet. I et av verdens rikeste land, med et finansfond på 2 600 milliarder kr, bruker alle de andre partiene – Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre – særskatt på biltransport når det bygges nye veier, særskatt på biltransport når det bygges kollektivanlegg, og særskatt på biltransport for å betale for drift av bussbasert kollektivtransport. Nå er Regjeringen og Stortingets brede flertall i gang igjen. Dette er den første av mange saker, den første av to saker i dag, to saker som gir en samlet ny bompengeskatt på 2,6 milliarder kr, knappe 2 milliarder kr som tilskudd til finansiering av prosjektene og nesten 650 mill. kr til renter og innkrevingskostnader, altså et avbetalingstillegg på 650 mill. kr. I budsjettinnstillingen som vi nettopp har gjort ferdig, sa regjeringspartiene bl.a. at «det er viktig å sikre mest mulig infrastruktur for skattebetalernes penger». Bilistene kan med rette spørre om det er mest mulig infrastruktur for skattebetalernes penger når de skal betale 650 mill. kr ekstra for å bidra med 2 milliarder kr. Det er dyrt å kjøpe vei på avbetaling. Igjen er det Fremskrittspartiet alene som anbefaler prosjektene, og som også anbefaler statlig finansiering. Igjen er det de andre partiene i denne salen som uten noen innvendinger eller betenkninger godkjenner bruk av ekstraskatt. Jeg vet at disse partiene viser til såkalte lokale initiativ. Det kaller vi politisk utpressing. Jeg tar med et lite klipp fra Haugesund bystyre, da de for et par år siden behandlet Haugalandspakken: «Haugesund bystyre ser seg derfor tvunget til å akseptere bompenger for å få løst flere veiprosjekter, raskere(...) (...) Det var vedtatt med stemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Venstre, Senterpartiet, SV og Kristelig Folkeparti. Det er etter Fremskrittspartiets syn ingen grunn til at en søkkrik stat skal tvinge lokale og regionale politikere til å akseptere bompenger og til å akseptere kjøp av vei på avbetaling. Staten har penger, og staten bør finansiere en del av innbyggernes penger i veibygging, slik vi i vårt alternative statsbudsjett for 2010 har vist at vi vil gjøre. Fremskrittspartiet gleder seg over prosjektet, men gremmer seg over finansieringen. Fremskrittspartiet støtter prosjektene i Helgelandspakken. Vi foreslår statlig finansiering, som inkluderer finansiering i anleggsperioden. Vi vil legge inn 30 år med fergeavløsningsmidler. Fremskrittspartiet peker likevel på at det er noe spesielt å fjerne en internferge i en kommune for å bruke den som delfinansiering av et veianlegg og flere prosjekter et godt stykke unna. Jeg minner om rammen for fergeavløsning: «(…) delfinansiering av samband som gjer ferje overflødig.» (…) Dette finner vi i St.prp. nr. 67 for 2002–2003. Fremskrittspartiet legger til grunn at de som har behov for sjøtransport som i dag dekkes med fergen, også får det i fremtiden. Fremskrittspartiet legger inn i sin finansieringspakke ferdig utbygging av rv. 808 frem til Hemnesberget ferjekai med de 50 mill. kr vi har fått opplyst at dette vil koste. Fremskrittspartiet registrerer også at Hemnes kommune føler seg satt på siden gjennom behandling av saken. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag.