Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2013-06-06:
Prinsippet om barnets beste og barnets rett til å kjenne sitt biologiske opphav må være det viktigste når vi i dag debatterer endringene i barneloven. Høyre mener det er riktig at mor og far skal være enige om å fastsette farskap ved erkjennelse. Vi vil også beholde pater est-regelen, slik Farskapsutvalget foreslo. Denne regelen har dype røtter i det norske samfunnet og har hatt alminnelig tilslutning her i landet over generasjoner. Den sikrer en stor gruppe barn trygge, sosiale og juridiske rammer fra livets start. Dette regelverket fungerer godt. Høyre støtter samtidig at det må bli et krav om DNA-analyse før det kan fattes vedtak om å endre et farskap. Barns rett til å kjenne sitt biologiske opphav er svært viktig. Det understreker norsk lov, Den europeiske menneskerettskonvensjonen og FNs barnekonvensjon. Da er det riktig å ha strenge krav til registrering av morskap og farskap. Høyre støtter at det offentlige har en plikt til å fastsette farskap og morskap når det ikke er etablert ved fødselen. Det gjelder også når barnet er født i utlandet, men bor i Norge sammen med en av foreldrene. Høyre tar barns rett til å kjenne sitt biologiske opphav på alvor. Altfor mange barn har ukjent far, og mødrenes plikt til å oppgi navnet på barnefar er viktig for barnet. Vi har derfor igjen bedt regjeringen vurdere om det bør være en strafferettslig konsekvens ved bevisst unnlatelse av å overholde plikten til å bidra med informasjon om barnefar. Høyre mener det er viktig at barnets syn kommer bedre frem i foreldretvister. Barn skal beskyttes mot vold og overgrep. Vi må så langt som mulig ta hensyn til og lytte til barna når foreldrene er uenige. Hensynet til barnets beste og barnets behov må være overordnet også i foreldretvistesaker. Samtidig må vi ivareta rettssikkerheten for alle involverte parter. Hvis foreldretvister skal kunne forebygges effektivt, må familievernet styrkes, slik som Høyre også har foreslått i Stortinget. Lovverket må baseres på lik behandling av og likeverd mellom foreldrene. Dette gjelder uavhengig av kjønn, seksuell orientering, etnisk bakgrunn og funksjonsevne. Det er riktig å lytte til barna, og at også barn under syv år skal få uttale seg før saken avgjøres. Samtidig er det viktig at barnets mening skal vektlegges i samsvar med alder og modenhet. Høyre vil understreke at barnet har en rett – men ingen plikt – til å uttrykke seg. Barn skal ikke måtte oppleve at de må velge mellom foreldrene sine, eller ta stilling i foreldrenes konflikt. Det er ikke barnets ansvar å løse konflikten eller å velge mellom mors og fars versjon. Et barns lojalitet er ofte sterk, og et barn bør ikke pålegges ansvar i en konflikt mellom foreldrene. Det er riktig å la hensynet til barnets beste veie tyngst når det skal avgjøres om det idømmes samvær. Samværsordningen må tilrettelegges etter barnets behov og tilpasses barnets hverdag. Barnets rettigheter og beskyttelse må gå foran hvis det er tvil rundt barnets sikkerhet. Derfor er det riktig å unnta barnevernets ansatte fra taushetsplikten for å vitne for domstolene i saker om foreldretvister etter barneloven. Vi må gjøre det vi kan for å beskytte barn mot vold og overgrep. Allikevel er det problematisk at domstolene nå skal nekte å avvise saker hvor en forelder anklager den andre for seksuelle overgrep eller vold, selv om domstolene mener de er grunnløse. En rekke domstoler har uttalt at lovendringer er unødvendig siden domstolene allerede i dag treffer midlertidige avgjørelser når det foreligger reell risiko for vold eller overgrep. Høyre mener regjeringen må utrede en lovendring med sikte på fratakelse av foreldreretten der far eller mor dømmes for alvorlige overgrep mot egne barn, som Høyre har tatt opp under behandlingen av stortingsmeldingen om vold i nære relasjoner. Høyre er tilfreds med den store enigheten i disse store sakene, og vi mener det er et viktig signal Stortinget i dag sender ut til alle som er berørt av disse sakene.