Arve Kambe (Høyre), 2009-11-26:
Stortingspresidenten benyttet anledningen under trontalen til å presisere at Regjeringen er utgått fra Stortinget. Statsministeren sa i trontaledebatten at han håpet på et godt samarbeid med Stortinget, vel vitende om at den forrige regjeringen hans ble beskyldt for maktarroganse og svært dårlig samarbeid med Stortinget. Etter at Regjeringen la fram forslag til statsbudsjett, har det derfor vært forventet at Stortinget skulle få mulighet til å forbedre budsjettet underveis, både ved at Regjeringen kunne støtte gode forslag fra opposisjonen, og også bidra til at Regjeringens 86 stortingsrepresentanter skulle få noe å gjøre. Det har ikke skjedd i det hele tatt og er stikk i strid med presidentens oppfordring til landets statsminister. Johan Sverdrup sa følgende: «All makt i denne sal.» Nå er det blitt: All makt på første rad i denne sal. De har ikke stemmerett i denne salen, og en av dem har ikke engang konstitusjonelt ansvar overfor Stortinget, og mange melder forfall til Stortingets spørretime. I dag har vi hatt en runde hvor Lundteigen og Stoltenberg hver for seg har gitt oss et déjà vu i forhold til den hønsvaldske parlamentarisme fra 1961. Da sa, ifølge Wikipedia, parlamentarisk leder for Arbeiderpartiet, Nils Hønsvald, følgende: «Det vil neppe noen gang hende at noen representant for Arbeiderpartiet stemmer for et borgerlig mistillitsforslag rettet mot sitt eget partis regjering. Hvis Arbeiderpartiet av en eller annen grunn ønsker regjeringsskifte eller endring i Regjeringens sammensetning, fremmes dette ønske på annen måte enn ved åpent mistillitsvotum i Stortinget.» Stoltenberg har tydeligvis utviklet begrepet til «den stoltenbergske parlamentarisme». For Høyre er det viktig å bruke budsjettet og skatte- og avgiftspolitikken ikke bare for å gi staten direkte inntekter, som Helga Pedersen var inne på i dag, men også for å bidra til næringsutvikling, miljøvennlig atferd og å introdusere ny industri. Regjeringen varsler i statsbudsjettet at Norge går bedre enn tidligere ventet, men har ikke greid å redusere bruken av oljepenger. Høyre synes det er alvorlig at landets regjering aldri har brukt mer penger enn i dette budsjettet, og samtidig ikke vil bruke en eneste krone i skatte- og avgiftslette. I Høyre frykter vi at dette vil gå ut over framtidens arbeidsplasser og nye bedrifter. Høyre mener arveavgiften gir mange utfordringer for små og mellomstore bedrifter. Dette er avgift på ting som tidligere har vært fullt ut beskattet gjennom flere generasjoner, enten det er næringsbygg, hytter, biler, løsøre, kontanter eller verdipapirer. Høyre mener derfor på prinsipielt grunnlag at det er feil å beskatte eierandeler til døde mennesker enda en aller siste gang. I tillegg fører arveavgiften med seg unødvendig byråkrati i forbindelse med arveplanlegging, juridisk bistand samt arbeid for allerede travle likningsansatte, som sier de har for mye å gjøre og trenger flere ressurser. Høyre ønsker derfor å forenkle arveoppgjørene og å fjerne arveavgiften, for både næringslivet og privatpersoner, allerede fra 1. januar 2010. For mange familieeide småbedrifter vil dette være viktig. For mange vil arveavgiften bidra til at det er uaktuelt å overta bedriften. Det blir for dyrt, eller man må selge deler av selskapet, slik at det reduseres i verdi, for å betale arveavgiften. Høyre vil ha avgifter som stimulerer bedrifter, ikke avgifter som forhindrer lokalt norsk eierskap gjennom en kald statlig avgift. Også for private som skal arve foreldrenes hus og hytter, vil det for mange bli så mye arveavgift å betale at man i stedet må selge barndomshjemmet sitt, der mange fine minner og øyeblikk er skapt. Prisstigningen på bolig og hytter de siste årene gjør at mange hytteeiere ikke har råd til å overta hytter. Særlig langs sjøen blir dermed minner om bading fra bryggekanten, fiske fra båten og jakten på småkrabber i fjæresteinene et gode forbeholdt de aller rikeste. I Norge i dag opplever vi at en stadig økende andel av norsk avfall transporteres i trailere til Sverige. Mye av det brukes i svenske forbrenningsanlegg i stedet for i tipp topp klare forbrenningsanlegg i Norge. En samlet bransje har skrevet mange brev til Stortinget med bekymring for at det ikke skal leveres nok avfall til norske anlegg, samtidig som vi vet at det reduserer investeringsviljen til å bygge nye anlegg etter at deponiforbudet ble gjort gjeldende i år. Høyre mener at også på dette området er det bedre med avgiftslettelser, som samtidig medfører redusert trailertrafikk på norske veier, enn at Regjeringen benytter muligheten, som de åpner for i statsbudsjettet, nemlig til å be SFT vurdere eksportforbud. Da er det bedre å bruke avgiftspolitikken. Sverige har vedtatt å fjerne den avgiften fra neste år. Dermed svekkes den norske konkurranseevnen ytterligere i et nordisk marked, som det er viktig å få likeverdige konkurransevilkår i. Forbrenningsavgiften er med på å undergrave utviklingen av norsk fjernvarmeindustri, med sedvanlig rød-grønn ignorering av bedrifters behov for utnyttelse av kapital og menneskelig kunnskap, akkurat som i forbindelse med biodieselsaken. Når vi i tillegg vet at mange av disse anleggene bruker naturgass som suppleringskilde, og også denne avgiften har fått en ny sats i årets budsjett, blir rammebetingelsene i sum for dårlige for også denne bransjen. Utviklingen av energigjenvinning og fjernvarmekapasitet har vært et politisk ønske over lang tid. Dette er fulgt opp av flere kommuner, og enda flere kommuner jobber nå for å finne felles regionale løsninger på et stort nasjonalt problem. Det er gjerne diskusjoner om tomtevalg, avsetningsmuligheter for energien, men også om investeringssummen og driftskostnadene totalt sett gjør prosjektet liv laga. Da har faktisk avgiftspolitikken mye å si. Mange har kommet tilbake til Stortinget og fortalt at denne avgiften gjør at det havner i Sverige i stedet for på norske steder. Samtidig er det slik at det er det samme hva vi sier i forhold til gassavgiften som Regjeringen nå innfører. Det har vært viktig for Stortinget å legge til rette for utvikling av norsk gassbasert industri på land. Det har ført til at store deler av Vestlandet nå begynner å få en god infrastruktur. Som vi ser i biodieselavgiftsaken, når ting begynner å virke, kommer avgiften. Det har vært Høyres politikk å bidra til å legge forholdene til rette for etablering av norsk gassbasert industri. Derfor stemmer vi imot Regjeringens forslag og går for en betydelig lavere sum, nemlig en halvert sum i forhold til Regjeringens forslag. Avgiftsfritaket har nemlig bidratt til å utvikle norsk industri og sikre at Norge tar i bruk gass på linje med andre land i Europa, selv om Norge har langt igjen, til tross for at vi er Europas gasshovedstad. Høyre mener at gassens konkurranseflate mot alternativ energi er sterkt begrenset, og vi vil derfor legge forholdene til rette for at gass også i framtiden kan bidra til å redusere norske klimagassutslipp. Uten avgift har gass faktisk utkonkurrert olje som energikilde, og Høyre mener derfor Regjeringens avgiftsøkning er for stor og vil ha utilsiktede negative konsekvenser for norsk gass- og miljøpolitikk. Forbrenningsavgiften, gassavgiften og biodieselavgiften er bare noen eksempler hvor Høyre forstår industri- og miljøpolitikken bedre enn Regjeringen. Det er slik at både forbrenningsavgift, gassavgift og biodieselavgift stikker kjepper i hjulene for norsk industriutvikling, norsk miljøvennlig industriutvikling og nye norske arbeidsplasser som vi står i fare for å miste akkurat i den perioden vi trenger det som mest. Så er det slik at i forhold til miljøaspektet har vi i Høyre prøvd å lage en bilpakke, for vi har et politisk ønske om å konvertere bilparken til mer miljøvennlig drivstoff generelt samt at flere skal kjøpe og bruke elbiler. Høyre mener utviklingen går for tregt, selv om den går framover, og vi ønsker derfor å legge forholdene til rette for at det skal bli enda billigere å bruke elbiler. Derfor har vi i Høyres alternative budsjettforslag sagt at vi vil ha momsfritak for leasing av batteri i elbiler. Vi vil ha momsfritak for leasing av elbiler, både privat- og firmabil, inkludert leiebiler, som ofte er en innfallsport til ny bilbruk. Det viktigste forslaget er at vi sammen med Kristelig Folkeparti vil bruke avgiftssystemet betydelig sterkere for å stimulere til en vridning av kjøp av biler, bort fra biler med store klimagassutslipp til biler med betydelig lavere utslipp. Stortinget er kjent med at det er utarbeidet en handlingsplan for elektrifisering av veitransport, som det heter så fint. Høyre ønsker å benytte denne. Vi har foreslått 30 000 kr i støtte til alle som kjøper elbiler eller ladbare hybridbiler, vel å merke i klasse N1 og M1, inntil det er 50 000 slike biler i Norge. Regjeringen har laget et budsjett som er mer miljøfiendtlig, der det ikke satses på miljøvennlig industri, og som får store ringvirkninger i forhold til kompetanse, investeringer og nye lønnsomme arbeidsplasser.