Arve Kambe (Høyre), 2016-06-07:
For Høyre er det viktig å sikre at pensjonistene opprettholder kjøpekraft på lik linje med andre innbyggere i Norge. For lønnsmottakere blir dette ordnet årlig gjennom lønnsoppgjør og tariffavtaler. Når frontfagene er ferdig, fortsetter de andre, og i løpet av mai vet vi stort sett hvilke rammer lønnsoppgjøret ender med. Høyre synes det er viktig med årlige trygdeoppgjør, som gir muligheter og oversikt over den økonomiske situasjonen for landet, for arbeidstakerne, for pensjonistene og, selvsagt, for trygdemottakerne. Det at trygdemottakerne og trygdeoppgjøret tidligere har vært en sak for Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, endres nå til at det blir en egen sak i det ordinære statsbudsjettet – og dermed i praksis også en god anledning i det reviderte statsbudsjettet. Dermed kan partier som ønsker det, fremme alternative forslag som settes i budsjettmessig sammenheng, og ikke som løse bevilgningsforslag, som ikke salderes i statsbudsjettet, i revidert budsjett eller i saldert budsjett, som det vel kan sies vi har sett tidligere i denne salen. Jeg registrerer for øvrig at det kun var SV som i fjor hadde andre forslag til trygdeoppgjør enn det som ble framforhandlet av regjeringen. Det ser vel ut til – ut fra den debatten som iallfall jeg har registrert – at så er tilfellet også for trygdeoppgjøret 2016. Dermed er det ingen diskusjon om selve trygdeoppgjøret, om resultatet eller om selve gjennomføringen. I statsbudsjettet er det allerede lagt inn forventet lønnsvekst i både privat og offentlig sektor. Det er lagt inn prisstigning og anslag for rentenivå. Eventuelle endringer opp eller ned gjøres da i revidert budsjett eller i salderingen under Stortingets behandling i desember. Til grunn for en regulering ligger forventet lønnsvekst i reguleringsåret, justert for eventuelle avvik mellom forventet og faktisk lønnsvekst de siste årene. Regelen innebærer at grunnbeløpet og alderspensjon under opptjening blir regulert i samsvar med lønnsveksten. Uføretrygd og andre ytelser som blir regulert i tråd med endringer i grunnbeløpet, blir dermed regulert i samsvar med lønnsveksten. Det er tilsvarende for andre pensjonsordninger. For alderspensjon under utbetaling gjelder andre regler. Det er ofte det diskusjonen i denne saken har vært om. Dette ble bestemt av Stortinget i 2007 og innebærer i praksis at alderspensjon under utbetaling skal reguleres ved et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst, fratrukket en fast faktor på 0,75 pst. Regjeringen støtter denne modellen. Dette er en modell som er slått fast i Sundvolden-erklæringen og ligger til grunn for et stort flertall i Stortinget. For 2016 er resultatet av forhandlingene at grunnbeløpet øker fra 90 068 kr til 92 576 kr fra 1. mai 2016. Dette er en økning på 2 508 kr, som utgjør 2,78 pst. Regjeringen hadde grunnlagssamtaler og forhandlinger med Pensjonistforbundet, Seniorsaken, Forsvarets Seniorforbund, LOP, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon og Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner, LO, YS, Unio og Akademikerne. Det har vært enighet om tallgrunnlaget for reguleringen for 2016. I 2016 er lønnsveksten i snitt satt til 2,4 pst., mens konsumprisindeksen er forventet å øke med 2,9 pst. Vi vet at flere blir arbeidsledige, flere blir permitterte. Disse opplever til dels stor reduksjon i sin kjøpekraft. En rekke enkeltbedrifter har vedtatt lønnsreduksjoner og lønnsfrys. Svært mange vil derfor få redusert kjøpekraft neste år. Det vil også gjelde for noen pensjonister. Samtidig har regjeringen – sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre – bidratt til vesentlige skattelettelser, som også kommer de samme pensjonistene til gode. Dette gjelder i første rekke økt grunnpensjon til gifte og samboende pensjonister, skattelettelser, redusert formuesskatt og økt grunnpensjon til enslige minstepensjonister. Samlet sett styrker dette økonomien til 600 000 pensjonister og 145 000 uføretrygdede. Jeg registrerer at trygdeoppgjøret i seg selv har møtt liten politisk debatt i Stortinget. Slik jeg opplever det, betyr det at trygdeoppgjøret for 2016 anbefales av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre, Senterpartiet og, formodentlig, De grønne, mens SV – hvis de følger opp sitt reviderte budsjett fra i fjor – er de eneste som har alternative forslag. Det er en nødvendig avklaring, etter mitt syn.