Kjell Arvid Svendsen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-03:
Alle partiene har mye på hjertet når utenriks- og forsvarsbudsjettet behandles, og det er naturlig. Saksfeltene er store og viktige. Jeg vil ta utgangspunkt i ett enkelt spørsmål: Hva er nytt? Under en flertallsregjering er det ikke gitt at noe endres i en budsjettbehandling. Ta f.eks. internasjonal bistand. Da Stortinget nylig behandlet finansinnstillingen, så vi det vanlige mønsteret: Regjeringspartiene støtter regjeringens forslag, og det vedtas, Kristelig Folkeparti foreslår noen hundre millioner mer, Høyre én milliard mindre, mens Fremskrittspartiet kutter bistanden med over 8 mrd. kr. Kristelig Folkeparti ønsker en bedre samstemt norsk utviklingspolitikk. Vi foreslo i finansdebatten derfor å etablere et investeringsfond på 10 mrd. kr for å bidra til næringsutvikling i de fattigste landene. Dessverre ble det nedstemt av flertallet. Kristelig Folkeparti har i utenriks- og forsvarskomiteen hatt forhandlinger med regjeringspartiene for å styrke prioriterte bistandsformål innen den vedtatte budsjettrammen. Jeg er glad for at vi oppnådde flertall for å øke bistandsbevilgningen til det sivile samfunn med i alt 50 mill. kr. Det sikrer 40 mill. kr ekstra til de frivillige organisasjonenes langsiktige utviklingsprogrammer. Vi øker dermed et budsjettkapittel som ikke har fått del i de senere års vesentlige vekst i bistandsbudsjettet. Dessuten økes bevilgningen til det sivile samfunns opplysningsarbeid med 10 mill. kr. Norge spiller en framtredende rolle i arbeidet for FNs tusenårsmål 4 om å redusere barnedødeligheten med to tredjedeler innen år 2015. Den globale vaksinealliansen, GAVI, har i løpet av sine ti første år drevet fram økt vaksinedekning i fattige land. Slik er mer enn fem millioner liv reddet. Det er bistand som virkelig gir resultater. Vi er glade for at GAVI denne uken har fått en ny leder fra vårt eget land og fra vårt parti. De neste månedene blir viktige. Innen juni 2011 skal GAVI-alliansen forsøke å få verdens land til å forplikte seg til å øke vaksineinnsatsen ytterligere i årene fram mot 2015. Det er derfor et viktig signal til riktig tid som Norge nå gir verdenssamfunnet ved å øke støtten til GAVI. Jeg er også kjent med at Sverige vil gjøre det samme. Signalene fra Skandinavia blir trendsettende. Vi må satse sterkere på det som virker best. Jeg er også spesielt glad for at flertallet i utenrikskomiteen – regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti – i budsjettinnstillingen uttaler følgende: «Norge må styrke sine bidrag til GAVI i siste del av tusenårskampanjen fram mot 2015 og foreslår som et første skritt å øke bevilgningen til GAVI i 2011 med 40 mill. kroner ut over regjeringens forslag.» Vi må være pådrivere for global solidaritet, men vi må også videreutvikle samarbeidet i våre nærområder. Nordområdene er viktige for Kristelig Folkeparti. Vi verdsetter den brede støtten til hovedlinjene i nordområdepolitikken. Når det gjelder nordisk samarbeid, er vi fra Kristelig Folkepartis side glad for å ha fått oppslutning fra en enstemmig komité til forslaget om «en gjennomgang av organiseringen av Nordisk Ministerråd med sikte på en forenkling, effektivisering og fokusering av arbeidet». I forsvarspolitikken er det en styrke for Norge at det er bred enighet om de sikkerhetspolitiske hovedlinjene. Og budsjettet for 2011 skal følge opp langtidsplanen for Forsvaret, som Stortinget har vedtatt. Norges forsvar har betydelige kapasiteter. Samtidig preges budsjettet av at det fortsatt er en spenning mellom pålagte oppgaver og tilgjengelige ressurser, noe det har vært under skiftende regjeringer. Situasjonen går også i 2011 ut over trenings- og øvelsesaktivitetene, og belastningene på våre mannskaper i internasjonale operasjoner er store. Situasjonen i Heimevernet er også nå så bekymringsfull at vi mener det er behov for en egen stortingsmelding om Heimevernets utvikling. Omstillingene betyr kostnader, bl.a. for driften av Kystvakten. I Kristelig Folkepartis alternative statsbudsjett foreslo vi å øke bevilgningen for å styrke Kystvakten. Modernisering av Forsvaret er en langsiktig, men viktig oppgave. Teknologiutviklingen driver kostnadene oppover, noe vi nok får merke når kampflyene skal fornyes om noen år. Vi må være realistiske nok til å erkjenne at vi vil stå overfor tøffe prioriteringer i mange år framover.