Kristin Vinje (Høyre), 2017-06-07:
Meldingen vi behandler i dag, er en viktig melding som handler om Norges fremtid. Den handler om hvordan vi skal sikre unge mennesker tilgang på høyere utdanning av god kvalitet. Det handler om hvordan vi kan skape en kultur for kvalitet i norsk høyere utdanning. Regjeringen har fra dag én prioritert høyere utdanning og forskning – i ord, i tall og i handling. Vi hadde høye ambisjoner da vi inntok regjeringskontorene i 2013, og allerede i det første budsjettet styrket vi investeringene i høyere utdanning og forskning så det monnet. Siden har vi gjort det hvert år. Men politikk handler ikke bare om vakre ord og økt pengebruk. Det handler vel så mye om å tørre å gjøre endringer og om hvordan vi innretter systemene for å oppnå de målene vi setter oss. Kvalitetsmeldingen er tredje ledd i en tretrinnsrakett for å heve kvaliteten i norsk forskning og utdanning. Høsten 2014 presenterte regjeringen den aller første langtidsplanen, og i 2015 kom strukturreformen. I langtidsplanen ble kursen staket ut, og regjeringens mål ble nedfelt. Vi trenger å styrke kvaliteten i bredden av våre fagmiljøer, og vi trenger flere fagmiljøer av ypperste klasse for å utvikle Norge til en nyskapende nasjon som kan sikre vårt velferdssamfunn. Strukturreformen innebærer store endringer i universitets- og høyskolesektoren der målet nettopp er å styrke kvaliteten, sikre fagmiljøer og sørge for god tilgang på utdanning over hele landet. I denne sammenhengen er det verdt å nevne at det såkalte Stjernø-utvalget allerede i 2008 la frem sin rapport som konkluderte med at norsk høyere utdanning ikke holder god nok kvalitet. De pekte bl.a. på at vi sprer ressursene for tynt utover, og de la frem konkrete forslag til strukturelle endringer. Den rød-grønne regjeringen la hele rapporten i en skuff, og selv om tiden da var overmoden for å gjøre endringer, skjedde det svært lite. Desto mer gledelig er det å registrere at vi allerede nå ser resultatene av Høyres politikk – nye institusjoner og miljøer som samler krefter for å styrke kvaliteten. Allerede i 2013 fremmet en samlet opposisjon bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre forslag om å legge frem en egen stortingsmelding om kvalitet i høyere utdanning. Opposisjonen kan godt gjenta sitt mantra om for lite og for sent, men sannheten er at det er vi som har hatt initiativet i denne saken, det er vi som gjør grunnarbeidet, og det er vi som fremmer den ene saken etter den andre for å sikre kvalitet i høyere utdanning og forskning. I dag er det studentene og kvalitet på undervisningen som står i sentrum. Med denne meldingen gir regjeringen universiteter og høyskoler flere verktøy og de rammene som trengs for å utvikle en kvalitetskultur langs flere akser. Målet er å løfte undervisningens status og legge til rette for at universitetene og høyskolene tilbyr studentene en utdanning som er relevant for et arbeidsliv i endring. Meldingen er en klar invitasjon til universitetene og høyskolene om å ta en lederrolle. Det handler om at universitetene og høyskolene skal bidra til at det blir like gjevt å være en fremragende underviser som en fremragende forsker. Nye studieprogrammer skal vurderes av fagfeller i større grad, og de skal utvikles sammen med arbeidslivet. Å lage god utdanning må bli et kollektivt ansvar for både fagmiljøer og arbeidslivet i større grad enn i dag. I dag må unge mennesker lete flere steder for å finne informasjon, nå skal all informasjon samles i én kvalitetsportal. Regjeringen vil også at institusjonene skal få på plass et meritteringssystem som gjør at de beste underviserne får den anerkjennelsen de fortjener. God undervisning kan læres, og da må det finnes et fagfellesskap som satser på utdanning. Institusjonene må også selv i større grad få sette opptakskrav til utdanningene. Ved å rekruttere motiverte og kvalifiserte studenter vil høyskolene og universitetene også kunne få bedre læringsmiljø og høyere kvalitet på utdanningen. For at alle studenter skal få brukt hele sitt potensial, foreslår regjeringen å stimulere til utvikling av tilbud for de mest talentfulle og motiverte studentene, f.eks. med forskerlinjer på flere studier enn i dag. Meldingen signaliserer også tydelige forventninger om at flere studenter bør bruke muligheten til å ta deler av utdanningen sin i utlandet. I de siste ti årene har vi hatt en enorm økning i studentmassen. Det er positivt fordi kunnskap og kompetanse er viktig for vår evne til å møte store samfunnsutfordringer og skape verdier. Men med så mange studenter trenger vi å tenke nytt for å sikre at studentene møter institusjoner som kan tilby dem god og relevant utdannelse, inkludert en lærer som tar læring på alvor. Da må vi gjøre det attraktivt å gjøre den viktige jobben det er å undervise, for en universitets- eller høyskoleansatt må det være like gjevt å satse på undervisning som på forskning. Det er nettopp det vi gjør med denne meldingen. Til slutt vil jeg nevne at jeg på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer et konkret forslag for å bidra til å rydde opp i en vanskelig sak som rammer norske utenlandsstudenter som har tatt en profesjonsutdanning i utlandet. Etter vår oppfatning har de havnet i en helt uholdbar situasjon, og derfor vil vi be regjeringen om å se på hvilke kompensatoriske tiltak som kan iverksettes for å hjelpe disse studentene.