trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Og igjen viser Regjeringen at den hele tiden kommer på etterskudd. Det glemte representanten Klungland å si i sin opplisting av alt om fortreffeligheten til Regjeringen og egen politikk. Denne pakken er vi enige om; dette tiltaket er en samlet komité enig om. Men vi konstaterer at representanter for opposisjonen begynte å ta opp problemstillingene knyttet til Eksportfinans allerede i slutten av oktober, og da var tonen fra Regjeringen at den bankpakken man hadde lagt fram, var det som var løsningen, også for Eksportfinans. Så har det tydeligvis gått opp for Regjeringen i ettertid at det alene ikke ville være nok. Man har da kommet med denne pakken for å løse utfordringene for Eksportfinans. Jeg bare konstaterer at igjen er Regjeringen på etterskudd i en situasjon hvor vi er i en finanskrise, og hvor man faktisk trenger å handle raskt for å løse en del av de utfordringene norsk næringsliv står overfor. Jeg har bare lyst til å rette oppmerksomheten mot noen av de merknadene som Fremskrittspartiet har lagt inn i denne innstillingen fra finanskomiteen, og da spesielt rettet mot norsk fiskerinæring. Vi konstaterer at også norsk fiskerinæring har store utfordringer i de kommende årene på grunn av den globale finanskrisen. Vi har også der på et tidligere tidspunkt tatt opp de samme problemstillingene, lagt til fiskeriministeren, og har igjen fått svar om at det er denne bankpakken som kom 12. oktober, som skulle løse utfordringene, mens man nå tydeligvis innser også der at det kanskje må gjøres andre ting, og at det må komme i hvert fall noe på plass i den pakken som er bebudet i januar/februar. Fremskrittspartiet mener at Regjeringen i høyeste grad burde kunne være mye mer koordinert og samlet i de tiltak de kommer med. Her virker det som om man i ettertid hele veien prøver å løse noen utfordringer, framfor at man setter seg ned og får løst en del problemer samlet. Det er vår kritikk. Vi føler at Regjeringen på mange måter ikke er lydhør overfor det som kommer fra både næringsliv og økonomer, og ikke minst overfor det som næringslivet ber om når det gjelder rammebetingelser. Men på den annen side er vi selvfølgelig glad for at vi kan få en løsning på dette nå, rett før jul. Jeg er dog noe i tvil om dette vil være nok også i forhold til Eksportfinans, men det vil jo tiden vise.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Hvis representanten Alf E. Jakobsen hadde lest hva som var begrunnelsen for rentenedsettelsen i Norges Bank i går, ville han sett at Regjeringens framlagte og vedtatte statsbudsjett for neste år ikke er blitt viet veldig mange ord. Det er den internasjonale finansuroen og utsiktene for norsk økonomi neste år som er de store utfordringene, og som gjør at Norges Bank faktisk velger å sette renten kraftig ned, og muligens også velger å sette renten ytterligere ned utpå nyåret. Det betyr at med Regjeringens politikk ville renten gått ned uansett, og det er jeg glad for. Det som har vært min kritikk, er at jeg synes man i Norges Bank faktisk burde tatt høyde for et ekstraordinært rentemøte og kommet med dette tiltaket for et par uker siden. Men jeg er glad for at det har kommet på plass nå. Hvis de tiltakene Fremskrittspartiets har foreslått, hadde blitt vedtatt her i dag, hadde færre blitt arbeidsledige. Og vi hadde ikke gått inn i en juletid da veldig mange er bekymret for arbeidsplassen sin, hvis vi hadde bevilget nødvendige midler til bygg- og anleggsbransjen. Innenfor anleggsbransjen har vi sett at ledigheten er gått opp 98 pst. den siste tiden. Det forteller at alarmklokkene burde begynne å ringe hos flere enn Fremskrittspartiet.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Det var et interessant spørsmål. La meg prøve å svare helt konkret på det man faktisk er ute etter. Hvis man leser forslagene våre, ser man at disse midlene gjøres overførbare for neste år. Poenget er at hvis vi hadde bevilget penger til bygg- og anleggsbransjen nå, framfor å sitte og vente til månedsskiftet januar/februar, hadde Statens vegvesen og andre fått klarsignal til å sette i gang med prosjektering, gjerne også i dagene før juleferien setter inn, og man ville ha kommet i gang allerede i januar med videre prosjektering. Nå må man sitte og vente til månedsskiftet januar/februar for å se hvilke penger som kommer, og så skal man altså begynne å planlegge. Ikke minst skal også Stortinget behandle denne tiltakspakken – og det er ikke gjort på 24 timer. Så dette drøyer ut i tid. Nå har vi mulighet gjennom nysalderingen til faktisk å vedta en del ekstrabevilgninger, som Regjeringen mest sannsynlig uansett kommer med i januar/februar.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Med all respekt for representanten Lundteigen hadde jeg håpet at han faktisk hadde sett hva Fremskrittspartiet har foreslått gjennom flere måneder nå. Lundteigen påstår at med vår politikk ville flere opplevd utrygghet, og problemene hadde vært enda større. Hvis Fremskrittspartiets politikk hadde blitt vedtatt, ville en gjennomsnittlig nordmann hatt mellom 5 000 og 10 000 kr i skattelettelser neste år – 5 000–10 000 kr mer å bruke i sin egen privatøkonomi, noe som også hadde vært med på å sikre omsetning i detaljhandelen. Hvis Fremskrittspartiets politikk hadde blitt gjennomført i Stortinget, hadde man bevilget betydelige milliarder til bygg- og anleggsbransjen for neste år, slik at veldig mange av dem som nå dessverre opplever ledighet innenfor bygg- og anleggsbransjen, og som til neste år vil bli permittert og oppsagt, kunne sluppet det. Det er jo nettopp med Fremskrittspartiets politikk man kunne fått trygghet for norske arbeidsplasser og sørget for at nedgangen i norsk næringsliv hadde blitt betydelig mindre enn med det løpet som Regjeringen legger opp til, og som representanten Lundteigen støtter.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Jeg setter jo veldig pris på den rørende omsorgen representanten Micaelsen har for det borgerlige samarbeidet, og regner med at han vil gi full tilslutning til at det kan bli et regjeringsskifte neste høst, hvor man virkelig kan sette dette samarbeidet ut i praksis. Det er faktisk slik at vi i Fremskrittspartiet fremmer de forslag vi mener er riktige i den situasjonen vi er i nå. Jeg er veldig glad for at også de øvrige opposisjonspartiene benytter nysalderingen til å fremme en del nye forslag som er meget kjærkomne i den vanskelige økonomiske situasjonen vi er inne i nå. Det betyr at vi er enige om retningen, og så er vi noe uenige om hvor store skritt det er nødvendig å ta. Jeg er veldig glad for at de borgerlige partiene – opposisjonen – både gjennom budsjettdebatten, gjennom nysalderingsdebatten og gjennom de pakkene som har kommet, har trukket i samme retning. Det er jeg veldig glad for, og det er et godt signal til velgerne, med tanke på at vi kan få et nytt og styringsdyktig regjeringsalternativ neste høst.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Jeg skulle gjerne likt å se dokumentasjonen på det representanten Lundteigen påstår, at fallet angivelig skulle ha blitt mye større i norsk økonomi kommende år hvis Fremskrittspartiet hadde fått gjennomført sine skattelettelser. Fremskrittspartiet har faktisk tro på at skattelettelser vil virke stikk motsatt – folk får bedre økonomi, en mer robust evne til å betjene sine lån og sine innkjøp. Det ville bidra til å opprettholde en viss grad av konsum, slik at bl.a. detaljhandelen, hvor vi har veldig mange tusen mennesker ansatt i Norge, ikke ville gå en like utrygg framtid i møte. Fremskrittspartiet har tro på den resepten. Og så til markedene, som både representanten Lundteigen og representanten Micaelsen er veldig opptatt av. Jeg har hatt gleden av å sitte på Stortinget i tre år. Alle saker vi har hatt i finanskomiteen som går på regulering av markedet i Norge, innenfor finansnæringen osv., har vært enstemmige og blitt enstemmig vedtatt i Stortinget. Måten vi har innrettet markedet og reguleringene på i Norge, er det enstemmighet om, så å prøve å oppkonstruere en uenighet på dette området faller på stengrunn.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Det er ganske spesielt å registrere at representanten Holmås kommer med et angrep på Fremskrittspartiet og påstår at de fattige i Norge ville fått det mye verre med Fremskrittspartiets politikk – dette kommer altså fra en representant for et parti som sa at man kunne fjerne fattigdommen i Norge med et pennestrøk, noe som finansministeren gikk til valg på: Jeg tror det var ganske mange fattige i Norge som fikk store forhåpninger da de rød-grønne inntok regjeringskontorene. Men ingen av disse menneskene kan i dag si at de har fått en mye bedre hverdag – fattigdommen er altså ikke avskaffet. Men la nå den debatten ligge. La meg konsentrere meg om ett forslag som går på dette, nemlig de 20 mill. kr Fremskrittspartiet foreslår til frivillige organisasjoner som yter hjelp til fattige – fattige som Regjeringen selv ikke har klart å hjelpe. Hvis dette forslaget er så sympatisk som representanten Holmås uttrykker det, hvorfor i alle dager kan man ikke stemme for det – et forslag på 20 mill. kr – når statsøkonomien går med et overskudd på 489 milliarder kr i inneværende år?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Jeg tar ordet etter å ha hørt Fremskrittspartiets innlegg. Vi kjenner Eksportfinans som et selskap som har private eiere, med unntak av et beskjedent offentlig deleierskap som var sentralt for å sikre selskapet en bedre rating. Det selskapet sendte den 18. januar 2008 ut en børsmelding hvor det heter: «Eksportfinans henter inn 1,2 milliarder kroner i ny aksjekapital fra sine eiere. Bakgrunnen for emisjonen er at selskapet har urealiserte kurstap i sin likviditetsportefølje. I tillegg har selskapet opplevd rekordstor utlånsvekst i 2007.» Det har i det offentlige ordskiftet vært lite fokus på Eksportfinans, i motsetning til Terra Securities. Men så langt jeg har oversikt over, var Eksportfinans det selskapet som først møtte virkeligheten i form av et behov for å innhente 1,2 milliarder kr i ny kapital. Når jeg da hører Fremskrittspartiets innlegg, synes jeg at en hadde stått seg på å ha en litt mer ydmyk holding til myndighetenes atferd, i og med at vi står overfor et i all hovedsak privateid selskap som har vært ute på en ferd som heldigvis har ført til at både styreleder og administrerende direktør er skiftet ut. Dermed har selskapet gjort betydelig for å ta sjølkritikk for den situasjonen de er oppe i. Det er sentralt. Men da synes jeg altså at en skal ha en noe mer beskjeden holdning til myndighetenes opptreden. Myndighetene har gjennom det som her diskuteres, og er framlagt av Regjeringa, egentlig tatt mer enn ansvar for å rette opp situasjonen. Jeg hadde nesten forventet at Fremskrittspartiet kunne sagt det, at vi her – i motsetning til tidligere, med Fremskrittspartiets politikk – står overfor en aktiv stat som er villig til å delta i oppryddingsaksjoner i selskaper som har gjort en slett jobb tidligere.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Det er ikke noe nytt fra Fremskrittspartiet; det er den samme oppskriften. Hvis Stortinget hadde fulgt oppskriften, hadde det fallet i norsk økonomi som vi nå opplever, blitt enda større. Utryggheten for de mange ville blitt enda større, vi hadde fått det enda vanskeligere. I en tid som krever at vi bør få trygghet og fellesskap med solidarisk inntekts- og lønnspolitikk, skatt etter evne og offentlige investeringer som korrigerer markedet, er det ikke noe nytt fra Fremskrittspartiet. Er ikke snart alvoret slik at også Fremskrittspartiet bør nyorientere sin politikk? Er det ikke slik at en bør si at en tok feil da en trodde på de sjølregulerende markeder? Er det ikke slik at en må prioritere mellom hva som er viktigst: bevilgninger over statsbudsjettet eller skattelettelser?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Hvis representanten Leirstein hadde hørt etter hva jeg sa, ville han hørt at mitt poeng var at fallet i norsk økonomi hadde blitt større dersom Fremskrittspartiet hadde nådd fram i Stortinget, enn det det nå er. Årsaken er jo innlysende: Fremskrittspartiet har hele tida sagt at en skulle ha større skattelette og dermed større privat konsum, en skulle ha større offentlige investeringer – en skulle altså ha enda flere i arbeid enn det vi har hatt, en skulle tøyd grensene ytterligere. Når så den internasjonale finanskrisen kommer inn, er det ganske logisk at fallet hadde blitt større, utryggheten hadde blitt større. Det er godt vi har ført en mer nøktern økonomisk politikk enn det Fremskrittspartiet hele tida har lagt opp til, og som de fortsatt ikke er villig til å ta en centimeter sjølkritikk på.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Jeg syns representanten Flåtten sa det på en grei og real måte: Høyre har denne høsten endret strategi flere ganger. Det er ikke bare Høyre som har måttet se annerledes på dette, også i regjeringspartiene har en sjølsagt måttet se annerledes på det. Flåtten sier at problemet er at en ikke har reagert raskt nok. Det kan sikkert være ulike vurderinger med hensyn til i hvilken grad en har reagert raskt nok. Men det reageres, og det reageres i en retning som – med det Flåtten nå sier – er byggende i forhold til det vi står overfor. Det jeg også har lyst til å si noe om, er det som skjer i bankvesenet når det gjelder å ta opp den akselererende nedgangskonjunkturen. Det er ganske sentralt at egenkapital og inntjening blir mer viktig, og at bankene må prøve å kombinere sin egen situasjon med det samfunnsansvaret de har. Jeg vil høre om Flåtten ikke er enig i det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Jeg er glad for spørsmålet om personbeskatningen. Det er ganske opplagt at en rekke mennesker vil få lavere inntekter, og for dem er det mye som kan tale for at skattene bør settes ned. Samtidig har kanskje de som ikke rammes av finanskrisen, og som har høye, sikre inntekter, lavere bensinpriser og lavere renter, derigjennom større evne til å betale den skatteletten som Jan Tore Sanner her inviterer til. Jeg følger resonnementet til representanten Sanner – han må ta konsekvensen. Når det så gjelder formuesskatt og arveavgift, står vi i Senterpartiet ved det vi sa i finansdebatten. Det vet jeg er et arbeid som finansministeren følger opp, og det skal sendes ut en forskrift om hvordan dette skal gjennomføres i praksis. Som jeg var inne på da: Ett av grepene er hvilken kapitaliseringsfaktor som skal brukes. Situasjonen er annerledes. Det bør brukes en høyere rente enn det som er antydet tidligere.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-12-18:
Jeg synes det var et reflektert innlegg som Venstres leder holdt. Mitt spørsmål går på prisen på kapital – altså rentepolitikken. Tidligere i høst sa Lars Sponheim at det var Venstres linje at en skulle ha en lavest mulig rente. Etter Senterpartiets vurdering er det en altfor grov uttalelse. Den tar for lite inn over seg den historiske erfaringa at dersom en gjør kapitalen nærmest gratis, fører det til en atferd som går inn under den karakteristikken som Venstres leder nå brukte, nemlig å tulle med penger. Er Venstre enig i Senterpartiets syn om at vi i den nåværende situasjonen har tatt et fast grep, og at det skal en spesiell kritisk situasjon til før en er nødt til i Norge å gå inn på en rentepolitikk hvor det skal lønne seg å låne penger?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Jeg gjentar gjerne det jeg sa i mitt hovedinnlegg, at jeg på vegne av Regjeringa setter stor pris på samarbeidet med Stortinget og på at finanskomiteen har behandlet denne saken i ekspressfart. For det er det som er situasjonen, og det takker jeg Stortinget for. Så vil jeg bare si, på bakgrunn av særlig det siste innlegget, at ingen av oss har satt spørsmålstegn ved hvor viktig opposisjonen er. Sjølsagt er den viktig. Vi er også opptatt av – når det er naturlig, som f.eks. i denne saken – å kunne samarbeide, og vi er glad for at det er så bred tilslutning til et så viktig tiltak. Det jeg imidlertid forsøkte i mitt innlegg, var å svare på det som jeg oppfatter representanter for både Høyre og Fremskrittspartiet har sagt fra denne talerstolen i dag om hvor raskt vi har svart på de utfordringer som har vært. Da er det det å si til representanten Sanner at når det gjelder møtet med Eksportfinans 12. august, handlet det om andre ting enn det som aktualiserte seg utover høsten og vinteren, etter at finanskrisa hadde slått inn med full tyngde også hos oss. Jeg vil f.eks. minne om at Eksportfinans i årets tre første kvartal hadde en høy vekst og klarte å hente inn flere penger fra det internasjonale markedet enn i samme periode i fjor. Så det var ingen akutt fare for eksportkredittene da vi møttes i august. Etter at vi fikk greie på hvor kritisk dette var, har vi handlet meget raskt. Jeg er veldig glad for at også Stortinget har gjort det, og at denne saken blir løst, slik at vi i fellesskap kan sikre arbeidsplasser rundt omkring i store deler av landet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
Bare ganske kort. Jeg mener at statsråden ville stått seg på å takke Stortinget for rask og effektiv behandling og godt samarbeid – og stoppet der, og ikke innledet en polemikk i forhold til det hun kaller for «deler av opposisjonen». Det er ingen uenighet når det gjelder konklusjonen som Regjeringen trakk, og her deler jeg de synspunkter som er kommet frem, også fra næringslivet selv. Det diskusjonen har dreid seg om, er Regjeringens evne til å handle når det trengs. La meg da minne statsråden om at hun allerede 12. august ble varslet om den kritiske situasjonen i Eksportfinans. Eksportfinans måtte i oktober purre på en tilbakemelding på dette fra departementet. Og 6. november skriver Eksportfinans i et brev til statsråden: «Vi informerte i møte med NHD v/statsråden den 12. august om at situasjonen for Eksportfinans var bekymringsfull, og at selskapet ville ha behov for økt statlig støtte for å kunne fylle den rollen selskapet har som støttespiller for norsk industri og kommunal sektor. Situasjonen har gjennom oktober blitt vesentlig forverret.» Det tok statsråden nesten fire måneder å konkludere i forhold til hvordan man skulle styrke og støtte Eksportfinans i den kritiske situasjonen som har vært. Det er det vi har kritisert statsråden og Regjeringen for, at man her nærmest har slept bena etter seg før man trakk den endelige konklusjonen. Jeg vil understreke at konklusjonen er god, den har Høyres fulle støtte, men jeg synes det blir litt vel drøyt når statsråden slår seg på brystet og skryter av at man her har handlet raskt og effektivt – det har man ikke. Det har derimot Stortinget gjort. Vi behandlet saken på mindre enn 24 timer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
Jeg tror den selvtilfredse holdningen som Holmås og regjeringspartiene legger seg på i dag, imponerer svært få utenfor denne salen, og definitivt ikke dem som er i ferd med å miste jobben. Jeg vil imidlertid be Holmås slutte å spre usannheter om hva jeg har sagt og om hva Høyre står for. Det er ikke slik at Høyre har tatt til orde for at man skulle ha et nøytralt budsjett, men vi tok til orde for at man måtte legge frem et budsjett som bidrog til at renten gikk ned. Når det er sagt, er det selvsagt slik at vi alle har sagt ting i september/oktober før verden ble snudd på hodet, som ikke står seg i dag. La meg da bare minne om at statsministeren i en artikkel gikk ut i Stavanger Aftenblad 1. oktober og sa: Derfor blir det ikke krise i Norge. Denne diskusjonen er totalt meningsløs, og den imponerer ingen. Så til renten. Det er faktisk slik at sentralbanksjefen i går sa at man hadde tatt høyde for de finanspolitiske tiltakene når man nå har fastsatt renten. Så det er ikke riktig når Holmås sier at man først måtte få rentenedsettelse før man kunne iverksette de finanspolitiske tiltakene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
La meg starte med å si at jeg er enig med Lundteigen på ett punkt, og det gjelder frykten for et for sterkt lånefinansiert forbruk. Det er noe Høyre har advart mot lenge, og det er grunnen til at vi også har vært opptatt av sparestimulerende tiltak. Derimot er jeg litt forundret over at Lundteigen argumenterer så sterkt imot skattelettelser, særlig dem Høyre har foreslått for lave og vanlige lønnsinntekter. Et vanlig argument mot lavere skatt er jo at det bidrar til å øke sparingen. Sånn sett burde jo det være et tiltak som Lundteigen ville kunne støtte. Dernest vil jeg utfordre Lundteigen i forbindelse med hans innlegg i finansdebatten, hvor han viste en viss forståelse for de borgerlige partienes frykt for at økt skatt på formue og arv ville tappe bedriftene for egenkapital. Lundteigen pekte på noen måter man kunne dempe virkningene av Regjeringens skatteøkninger på. Er det en holdning som fortsatt ligger fast hos Senterpartiet, og vil man fortsatt jobbe for å dempe virkningene av de skadelige skatteøkningene Regjeringen har fått vedtatt?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
La meg si at jeg var veldig spent på hvilken tone finansministeren ville gi i dag. Det er åpenbart at finansministeren har stått opp med godfoten. Jeg vil gi finansministeren kompliment for en nøktern og god analyse, og en inviterende holdning. Det avkrever respekt, og det er på den måten jeg mener at vi i fellesskap skal møte den store krisen vi nå står overfor. Jeg er glad for at finansministeren tar situasjonen i bankvesenet så alvorlig som hun gjør. I går kunne vi lese en ganske bekymringsfull analyse fra statsministeren i Dagens Næringsliv, hvor han sier at han er «redd for at lønnsomme bedrifter kan gå overende på grunn av at bankvesenet fortsatt ikke fungerer normalt». Det er en alvorlig analyse. Samtidig opplever vi at både LO og lederen av finanskomiteen nærmest avkrever at bankene nå må begynne å låne ut mer penger. Da er mitt spørsmål: Er finansministeren enig i den analysen som LO og Sandal gir uttrykk for, nemlig at nå må bankene begynne å låne ut penger? Eller er det slik at vi nå må se på virkemidler for å gjøre det mulig for bankene å låne ut mer penger?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
Jeg tror nok at de fleste vil være enige om at i enkelte land, og kanskje særlig i USA, ble renten holdt for lav for lenge. Det har jo også den tidligere sentralbanksjefen Greenspan tatt selvkritikk på, og jeg har ikke tenkt å overprøve ham på den analysen. Når det gjelder vår kritikk av den rød-grønne regjeringens finanspolitikk i 2006, 2007 og dels inn i 2008, står den fast. Vi mener at det var galt å føre en så ekspansiv finanspolitikk på toppen av en høykonjunktur. Da burde man ha holdt noe mer igjen. Jeg tror vi må erkjenne at det er en grense for hvordan vi kan styre renteutviklingen, selv om vi kan påvirke den gjennom finanspolitikken. Det man burde ha gjort, var å fremme flere sparestimulerende tiltak, gjort det mer lønnsomt å spare. Enten det er til pensjon eller det er til bolig eller på annen måte, mener jeg vi som politikere har et kraftfullt virkemiddel på det området.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
Dette synes jeg var en litt merkelig form for historieskrivning. Det er helt riktig at arbeidsledigheten økte de første årene vi satt i regjering. Det var etter 9/11 og det var etter at dot com-boblen sprakk. Vi gikk inn i en nedgangskonjunktur, og da gikk ledigheten opp. Men vi førte en ansvarlig økonomisk politikk, som bidrog til å få renten ned. Vi satset på bygging av infrastruktur og satset på kunnskap og forskning, og det bidrog til å få snudd pessimismen til optimisme og fremgang. Så ja, Høyres politikk fungerer. Vi har erfaring med å styre i tøffe tider. Jeg synes kanskje at også Klungland kunne hatt godt av å lytte noe mer også til opposisjonspartiene, som har noe å bidra med på dette området.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-12-18:
Høyre er ikke tilhenger av noen politisk styring av sentralbanken, hvis det er det som ligger i spørsmålet. Vi er tilhengere av at vi skal ha en fri og uavhengig sentralbank. Og det må være et samspill mellom finanspolitikken og pengepolitikken. Pengepolitikken er jo på mange måter også en respons på den finanspolitikken som føres. Hvis man ikke bruker de finanspolitiske virkemidlene riktig, så er det pengepolitikken som vil tre i kraft, og da vil renten fort kunne bli lavere. Så er det klart at man må ha en diskusjon om hvilke krav bankene stiller til sikkerhet for de lånene man gir. Jeg er helt overbevist om at denne krisen vi nå er gjennom, den er det mange som kommer til å lære av. Særlig vil de som har tapt penger også innenfor banksystemet, vil være opptatt av at man skal unngå at dette skjer igjen på samme måte som det har gjort.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Jeg synes faktisk statsråd Brustad burde vise litt større ydmykhet og litt mindre arroganse i den tiden vi er inne i. Opposisjonen har vært veldig konstruktiv i alle pakkene som Regjeringen har lagt frem. Jeg sier som representanten Sanner: Det er tidspunktet, når de har kommet, og hvor lite koordinerte de har vært, som vi har kritisert. Det er faktisk vår oppgave som opposisjon å kritisere Regjeringen når vi ser at det er noe å kritisere, og vi har støttet de tiltakene som har kommet. Når det gjelder bankpakken på 350 milliarder kr, ble den endret etter høring i finanskomiteen med de berørte parter, slik at den gjaldt en større del av bankene – nå har den kanskje ikke virket etter hensikten, selv etter det. Men det var det opposisjonen som fikk til, ikke Regjeringen. Så det er faktisk behov for opposisjonen. Statsråd Halvorsen sa i går at Fremskrittspartiet og Høyre ikke har kommet med noen konstruktive tiltak i forbindelse med finanskrisen. Jeg forventer at statsråden viser litt større ydmykhet når hun kommer på talerstolen senere i dag, og at hun ikke setter i gang den samme prosessen som vi har sett i mediene i stadig større grad, hvor selvtilfredsheten er meget høy. Opposisjonen har faktisk vært veldig konstruktiv i alle tiltakene som har vært foreslått. Så jeg forventer det fra statsråden. Så er det bare å minne om at med hensyn til denne tiltakspakken som Regjeringen skal komme med i januar/februar, er mange av de tiltakene som diskuteres der, lagt fram i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett. Så hvis man snakker om konstruktive forslag til løsning, for å dempe finanskrisen og å få arbeidsledigheten ned igjen, ligger mange av forslagene i vårt alternative statsbudsjett, som også mange økonomer har sagt treffer best i tiden vi er inne i, av de budsjettene som er fremlagt. Så jeg forventer litt mer ydmykhet og litt mindre arroganse av statsråd Halvorsen på talerstolen her i dag.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Det var mye jeg kunne tatt tak i her, men det har jeg tenkt å gjøre i et innlegg senere. Jeg tenkte jeg skulle spørre om renten, siden Heikki Holmås mener at det er Regjeringen som har æren for at renten går ned, fordi de la frem et svakt ekspansivt budsjett i utgangspunktet, og at dette er noe Gjedrem forstår nå, og så setter han renten ned. Men så har jo Stoltenberg samtidig varslet at han vil sette i gang en milliardsatsing i januar/februar. Vi snakker altså om 2009. Så dette budsjettet som er svakt ekspansivt, skal virke bare i 30 dager, og så skal det i de resterende elleve månedene komme milliarder mer. Da må logikken være at Gjedrem setter renten opp når alle disse milliardene kommer. Og fordi budsjettet var svakt ekspansivt, blir det mer ekspansivt, og da må Gjedrem sette renten opp. Det er helt åpenbart hvis man tar æren for at renten går ned. Så er jo renten null i USA, og så er renten lavere enn 3 pst. i alle våre naboland. Mener representanten Holmås at Regjeringen kan ta æren for at Norges Bank har satt ned renten? Vil han også ta kritikk da for de 15–16 gangene som sentralbanken satte opp renten i de tre foregående årene?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-12-18:
Jeg takker statsråden for en rimelig balansert fremstilling av finanskrisens årsaker og også hva som foregår. Det var veldig deilig og befriende å høre en statsråd uten SV-retorikk. Jeg tror faktisk også vi nærmer oss en konsensus for hva som er årsakene til finanskrisen. Jeg er enig i alt det statsråden sa – oppblåste verdier, strukturelle produkter eller forundringspakker, kortsiktige gevinster, gal plassering av risiko og feilregulerte markeder. I tillegg vil jeg også legge til kunstig lav rente, som Greenspan kjørte i USA. Men jeg vil utfordre statsråden på om hun kan legge til enda en forklaringsfaktor, nemlig også politisk overprøving av regulatorene, slik tilfellet var i USA, for å oppnå sosialpolitiske mål.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Jeg har registrert i media at Fremskrittspartiet i alle sammenhenger i det siste har sagt at Gjedrem må handle fordi Regjeringen sitter med hendene i fanget. Det kan jo ikke forstås på annen måte enn at Gjedrem etter Fremskrittspartiets mening ville satt renten mindre ned dersom Regjeringen hadde fulgt Fremskrittspartiets ønske om krisetiltak tidligere i høst. Fremskrittspartiet har først og fremst bedt om skattelette. Det må altså bety at Fremskrittspartiet mener at tiltak fra Regjeringen etter Fremskrittspartiets oppskrift ville redusert rommet for rentenedsettelse, og at de dermed indirekte sier at de prioriterer finanspolitiske tiltak foran rentenedsettelse. Da er mitt spørsmål til Fremskrittspartiet og Ulf Leirstein: Er det slik å forstå at Fremskrittspartiet ikke prioriterer det som har skjedd i og med Gjedrems nedsettelse av renten? Betyr ikke det mer enn tidlige krisetiltak på andre områder?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Uten å skryte for mye av representanten Sponheim synes jeg han ofte – men ikke alltid – har mye fornuftig å si. Ikke minst ser vi det i den utfordrende situasjonen som landet nå er i. Han hadde noen gode anslag også fra talerstolen i dag. Det stunder nå fram mot et valg, og de mulige regjeringskonstellasjonene på borgerlig side er, for å si det forsiktig, veldig uklare. Når vi nå har en salderingsdebatt der vi ser at Fremskrittspartiet både plusser på over 21 milliarder kr og, etter egne utsagn i salderingsdebatten i fjor, vil radbrekke dagens økonomiske system og vrake det meste, hvilke tanker gjør Venstre-lederen seg dersom Fremskrittspartiet, mot formodning, skulle komme i posisjon, mest sannsynlig ved hjelp av Høyre – hvis det skulle gå den veien?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Vi ser at Fremskrittspartiet fremmer meget omfattende forslag som går langt utover den tilpassingen av bevilgningene som nysalderingen i utgangspunktet er tenkt å ta hensyn til. Det er til å leve med. Men det er noen av forslagene som Fremskrittspartiet fremmer, jeg har problemer med å ta seriøst. Hvordan ser representanten Leirstein for seg at det på en fornuftig måte skal kunne brukes 1,1 milliarder kr til drift og vedlikehold av riksveier fra i dag og fram til nyttår? Ser representanten Leirstein for seg et alternativt juleevangelium der en hærskare av veiarbeidere skal dale ned fra himmelen for å asfaltere norske veier i julehelgen?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Først vil jeg si at representanten Lundteigen har helt rett i at opposisjonen, og spesielt Fremskrittspartiet, burde slutte å fly rundt og omtale regjeringspartiene som arrogante, når man selv ikke er villig til å innrømme feil som er så åpenbare – når man har trodd på det selvregulerende markedet og de liberalistiske kreftene i verden, som denne høsten til de grader har vist seg ikke å være løsningen på verdens utfordringer. Jeg vil helt kort spørre representanten Leirstein, siden det nå er jul og vi snart går inn i et valgår: Deler av opposisjonen har jo på mange måter strukket ut en hånd til Fremskrittspartiet i denne nysalderingsdebatten. For første gang er man med på å øke bevilgningene sent opp mot jul, fordi man mener det er ekstraordinære tider. På tross av det har Fremskrittspartiet valgt å legge seg på en helt egen linje i den økonomiske politikken, med noen budsjettekniske løsninger som er litt spesielle. Burde ikke Fremskrittspartiet nå brukt anledningen til å komme de andre borgerlige partiene i møte, når de også foreslår økte bevilgninger i nysalderingen? Eller har Fremskrittspartiet rett og slett innsett at livet som ensom ulv på borgerlig side også vil fortsette etter valget i 2009?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Jeg tillater meg bare å ta en liten historieoppsummering når det gjelder høsten og Høyres kritikk av Regjeringen, som i hovedsak har gått ut på å antyde at Regjeringen sleper beina etter seg, for lite, for seint – og hele den pakka. La meg da minne om Høyres historikk etter at denne type finanskrise slo inn i Norge. Før statsbudsjettet ble lagt fram, etterlyste Høyre et nøytralt budsjett. Regjeringspartiene fulgte situasjonen og la fram et ekspansivt budsjett. Etter en stund endret Høyre strategien og mente at vi skulle ha et ekspansivt budsjett. I det alternative budsjettet Høyre la fram tidligere i høst, la man seg imidlertid på Arbeiderpartiets, SVs og Senterpartiets linje i budsjettpolitikken, på det samme nivået. Og nå i nysalderingsdebatten er tiden kommet for å si at man trenger 300 mill. kr ekstra, slik at planleggingskapasiteten kan opprettholdes i romjulen i de ulike etatene. Man må altså være medlem av Høyre eller Fremskrittspartiet for å tro at folk i kommunene, i Statens Vegvesen og i Jernbaneverket nå sitter og trommer med fingrene og ikke har noe å drive med. Selvfølgelig er signalene sendt ut. Hva er representanten Flåttens vurdering av egen troverdighet når han kritiserer Regjeringen i disse spørsmålene?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-18:
Høyres troverdighet i økonomiske spørsmål er som alltid god. Det tror jeg velgerne vet. For det første er disse midlene som vi foreslår, gjort overførbare – så det er nå den diskusjonen. For det andre: Ja, vi har endret strategi flere ganger denne høsten – ikke minst det vi la inn i vårt ordinære alternative budsjett, for å si det slik. Det er representanten Micaelsen og hans parti og samarbeidspartiene som har et problem ved at de ikke raskt nok tilpasser seg de endringene som kommer. Det skulle bare mangle at man ikke endret synspunkter på den økonomiske politikken og på pengepolitikken fra august måned til desember – i det som er et jordskjelv i internasjonal og norsk økonomi.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-18:
La meg først få ta opp forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Når det gjelder renten, er det helt opplagt at ingen hadde forutsett hvordan denne situasjonen skulle bli. Norges Bank sa jo i går at man nå tar høyde for ytterligere vekst i de offentlige utgifter, ved at den pakken som er advisert, og som skal komme, ligger inne i bankens betraktninger. Jeg tror at spørsmålet fra representanten Holmås om hvorvidt vårt budsjett skulle tilsi en lavere eller høyere rente, er av svært teoretisk interesse. Tingene skifter svært raskt her, og forholdet mellom finanspolitikken og pengepolitikken må fungere godt. Det har egentlig ikke fungert godt nok, slik jeg ser det.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-18:
Når bankene driver sin forretning etter de prinsipper, lover og regler som gjelder, innebærer det å ta samfunnsansvar, og det mener jeg at bankene gjør. Når representanten Lundteigen snakker om at vi har skiftet strategi, så vil jeg si at vi har kommet med forslag både i vårt ordinære, alternative budsjett og ellers. Regjeringen og regjeringspartiene skryter av at de har presentert en rekke kredittpolitiske tiltak, men det har vært enighet i komiteen og i Stortinget om det. Men hvilke budsjettpolitiske tiltak har man kommet med? Der skal det komme noe i februar måned, og vi har kritisert det, det er for sent. Det støtter svært mange i norsk næringsliv, som venter på løsninger.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-18:
Skattelettelser eller å ta tilbake skjerpelsene er et utmerket tiltak for både å stimulere til arbeid og stimulere til eierskap og etablering av bedrifter. Men akkurat i den situasjonen vi er i nå, er det å ta vekk skatteskjerpelsene på eierskap noe av det aller viktigste man kan gjøre, for det tar vare på norske bedrifter. Det bidrar kanskje også til at det finnes noen norske bedrifter som ikke går konkurs – alle gjør jo ikke det, men noen vil kunne gå konkurs. Hvis belastningen på eierne er lavere, vil skattelettelser kunne bidra svært positivt. Man sier at Høyre alltid mener at skattelettelser er løsningen. Ja, egentlig! I veldig mange sammenhenger er det løsningen på en god del problemer i næringslivet. Jeg er forundret over at et parti som Arbeiderpartiet, som vil ta vare på arbeidsplassene, ikke ser det i denne situasjonen.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-12-18:
Jeg forstår egentlig ikke spørsmålet fra Holmås. Det er helt opplagt at hvordan vårt alternative budsjett influerer på rentesettingen ved juletider, kan det være vanskelig å si noe om. På samme måte er det enda vanskeligere å si noe om hvordan det opprinnelige budsjettet til Regjeringen vil slå ut. Jeg tror at våre ønsker med hensyn til renten kanskje ikke er så interessante i denne sammenheng. Vi ønsker at sentralbanksjefen skal følge norsk økonomi godt, og sette renten så mye ned som han mener han bør. I går mente sentralbanksjefen at det var nødvendig å redusere renten kraftig. Vi tar til etterretning at han da føler at Regjeringen i finanspolitikken ikke har gjort sin jobb, og derfor må han gjøre jobben.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Uttalelsene fra Høyre i går etter rentenedsettelsen har gjort meg litt usikker på hva det er som er Høyres politikk. Er det slik at Høyres politikk ville ha ført til en lavere rentenedsettelse enn det sentralbanksjefen gjorde i går? Og er det slik at Høyre ønsker en lavere rentenedsettelse enn det sentralbanksjefen gjorde i går?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Jeg vil gjerne følge opp svaret på min forrige replikk. Da ble det klart at Høyre ikke aner om deres politikk ville ført til en annen rentesettelse, og det er jo all right for folk å få vite! Det andre, som Flåtten ikke svarte på, var om han egentlig ønsket at den rentenedsettelsen som kom i går, ikke skulle vært så stor. Mener han at den ikke burde vært så stor? Ønsker han helst at den ikke skulle vært så stor?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Det er ingen tvil om at den lavrentepolitikken som har vært ført over store deler av den vestlige verden, som også Alan Greenspan har kommentert, har bidratt til den finanskrisen som vi er oppe i, for den har bl.a. bidratt til en boligboble, eiendomsboble og en verdipapirboble som nå rammer oss knallhardt. Jeg er klar for å være med på å si at det er Regjeringens politikk som har bidratt til høy sysselsetting og den laveste arbeidsløsheten på 20 år, og det er helt klart en av de viktigste årsakene til at rentene har gått opp i løpet av den perioden vi har styrt. Samtidig er det ikke riktig som Christian Tybring-Gjedde sier, at fordi vi legger fram en pakke på nyåret, vil rentene komme til å gå opp da. Tvert imot har både Statistisk sentralbyrå i sine beregninger når de ser på de økonomiske utsiktene for neste år, og sentralbanksjefen i sin begrunnelse lagt til grunn at man forventer en ekspansiv pakke fra Regjeringen som kommer til å bidra til økning. Så rentene vil ikke gå opp igjen til neste år.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Jeg vil ikke på noen som helst måte bidra til å gi det inntrykk at jeg er selvtilfreds. Jeg sier at vi er i en kjempekrevende situasjon. Det som slår mange andre der ute, er at Høyre virker veldig selvtilfreds i måten de håndterer dette på. Det er vanskelig for meg å bidra til at Høyres selvtilfredshet går ned, men jeg skal i hvert fall bidra til at vi fra vår side ikke framstår sånn. For jeg tror vi står i en veldig alvorlig situasjon. Men jeg mener virkelig at Jens Stoltenberg hadde rett i at den bankkrisen som vi så i USA, ikke ville slå inn over oss og ramme oss på samme måte som i USA. Jeg tror også at vi nå ser at den måten vi er blitt rammet av bankkrisen på, er annerledes. Men vi har hele tiden vært veldig klare på at nedgangstider i resten av verden betyr nedgangstider også for Norge. Når de slutter å produsere biler i USA, betyr det at de også slutter å bestille aluminiumsdeler fra Norge. Dette har vi vært klar over hele tiden.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Årsaken til at renten settes ned er utsiktene til betydelig nedgang i økonomien i hele verden. Vi la fram et ekspansivt budsjett fordi vi mente at det kom til å bli nedgangstider i år. Etter hvert som tingene utviklet seg, er alle enige om at nedgangstidene – på grunn av finanskrisen, på grunn av at Lehman Brothers gikk over ende – har blitt mye mer alvorlig enn det alle forestilte seg. Men spørsmålet er: Når vi først står i den situasjonen, hvordan håndterer vi det derfra? Det er da vi er veldig klare på at vi først nå – fordi det var et samlet arbeids- og næringsliv som ønsket det i sine innspill til finansministeren og statsministeren – gav klar beskjed om: La først renten gå ned, for det er det aller viktigste for å få motoren i gang, få lånene opp, få boligmarkedet til å fungere slik at folk kan få lån for å mellomfinansiere – og deretter kan vi komme med en krisepakke som er tilpasset det at arbeidsløsheten stiger. Og den pakken kommer i januar/februar.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Vi hadde jo en diskusjon om budsjettet for 2008. Det er litt spesielt. Jeg antar Leirstein heller ikke hadde tenkt at disse 20 mill. kr skulle brukes opp fra 18. desember og fram til nyttår – med andre ord er det en diskusjon som hører hjemme på budsjettet for neste år. Derfor la vi fram en økning til de organisasjonene som jobber med fattige, fordi vi mener det er riktig. Vi har konsekvent styrket de fattiges organisasjoner i løpet av den perioden vi har sittet, i motsetning til det Fremskrittspartiet gjorde i forrige periode da de inngikk budsjettforlik med høyrepartiene. Det var aldri noen styrking av de fattiges organisasjoner da – virkelig aldri – mens da vi kom til makten, sa vi at vi er avhengig av å ha organisasjoner som krever av oss hele tiden, som holder oss ansvarlig for alt det arbeidet vi gjør for å avskaffe fattigdom. Derfor har vi gitt dem flere penger til å drive på en bedre måte. Hvis en legger merke til hva organisasjonene sier, er de fornøyd med at de har fått en styrket situasjon. De er glad for at de har fått mer penger til å drive sine innspill og til å drive sin konstruktive kritikk av Regjeringen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Lars Sponheim går veldig langt i å si, og gjør det også helt klart og helt åpent, at han i all hovedsak deler Regjeringens innfallsvinkel til rekkefølge og måten vi bør håndtere dette på. Det synes jeg er all right. Det er all right å gi uttrykk for respekt for at man mener det samme. Det er i hvert fall all right å konstatere at vi mener omtrent det samme om hvordan dette skal gjøres. Det gjør jo også at det er all right å jobbe videre. Sponheim tar opp dette med styringstro. Han sier at det er en overdreven tro fra alle partier når det gjelder muligheten for å styre dette, samtidig som han selv tar opp at man kanskje bør styre på en annen måte i forhold til hvordan markedene bør reguleres, altså bankvesenet. Jeg er helt enig i at det er en av de tingene som det er nødvendig å gå ordentlig inn i for å unngå at vi havner i en lignende krise senere. Men la meg stille et spørsmål: Er Sponheim overrasket over hvor ustabil og hvor uregjerlig den måten vi har organisert kapitalismen på i verden, nå har vært?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Jeg husker at Jan Tore Sanner sa noe slikt som at for mange har lånt for mye penger over for lang tid. Hvis en drar den analysen videre, vil jeg si at det må bety at renten har vært for lav for mange steder for lenge, og at det har vært med på å skape den verdiboblen og den eiendomsboblen som vi nå ser. Jeg vil bare minne Høyre om at de over lang tid har uttrykt at de har et ønske om at renten skal være lav, og at det har vært et selvstendig mål. Når vi da ser at dét faktisk er noe av det som har bidratt, har det vært mitt resonnement for å si at høyresiden helt klart selv har en del av ansvaret for krisen – ikke bare på reguleringssiden, men også på rentepolitikksiden. Men hvis vi skal gå videre og være enda mer konstruktive, vil jeg utfordre Jan Tore Sanner med et spørsmål: Hvordan kan man i dagens situasjon, med den måten vi har selvstendige sentralbanker på, sørge for å unngå at vi havner i en tilsvarende posisjon igjen, med for lav rente over for lang tid?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-18:
Jeg tar en ny replikk, fordi jeg føler at Jan Tore Sanner ikke svarte på det som var hovedutfordringen min. Hvis en hovedårsak til finanskrisen er at for mange har hatt for lav rente over for lang tid i for mange land – det er bare i USA at dette henger sammen, på grunn av hensynet til eksportindustri og behovet for å ha noenlunde balanse mellom landene for disse tingene – så er spørsmålet igjen: Hva slags tanker har Høyre? Hvis ikke Høyre har noen spesielle tanker om hvordan man skal sørge for å unngå at vi igjen havner der vi er med hensyn til rentepolitikken, kan man da tenke seg noen andre ting? Har Høyre noen tanker om hvordan man kan unngå å havne i denne krisen igjen, unngå for lav rente over for lang tid for mange steder?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Høyre viser i en merknad i innstillingen til forslag om skattelette i sitt alternative budsjett. Høyre har altså hele veien, etter at finanskrisen inntraff, etterlyst skattelette for å redusere ledigheten. At Høyre er for skattelette, er gammelt nytt, men nå foreslår de de samme tiltakene som de fremmet i fjor, som ekstraordinære tiltak. Det sa de fra Høyre. Men i alle fall er det bred enighet om at skattelette har mye dårligere effekt for sysselsettingen enn f.eks. utgiftsøkning. Nå har Statistisk sentralbyrå beregnet at 19 milliarder kr i skattelette vil gi 2 500 flere arbeidsplasser, mens hvis en bruker 19 milliarder kr til offentlig utgiftsøkning, vil det kunne gi 40 000 nye arbeidsplasser. Hvorfor krever da Høyre skattelette som krisetiltak, når det åpenbart har større effekt for sysselsettingen å øke offentlige utgifter? Betyr det at dere i Høyre egentlig ikke er så opptatt av sysselsettingen og arbeidstakerne?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2008-12-18:
Denne regjeringen har kommet med riktige virkemiddel i rett tid, så uansett om representanten Syversen og andre gjentar om igjen og om igjen at den ikke har gjort det, blir det ikke mer sant for det. Representanten Syversen viste til andre lands innsats i forhold til finanskrisen. Men Norge har altså innført flere tiltak enn det de fleste andre land har gjort i denne krisetiden – og det til tross for at vi er rammet i mindre grad enn det andre land er. Men det var ikke spørsmålet mitt, dette var bare til opplysning for representanten Syversen. I innstillingen foreslår Kristelig Folkeparti å bruke 200 mill. kr til vei og kollektivtiltak. Dette er 200 mill. kr som står på 2008-budsjettet – og det er altså 13 dager igjen til 2008 er slutt. Spørsmålet mitt er da: Hvilke tiltak er det Kristelig Folkeparti mener de kan gjennomføre de neste 13 dagene?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-12-18:
Etter at Heikki Holmås har vært på en signingsreise i USA skjønner jeg at vi kan vente oss mer fra den kanten når det gjelder å si hvilke preferanser man har for de økonomiske systemer her i verden. Nå har vel ikke SV alltid hatt preferanser som har vist seg å være like vellykkede gjennom partiets historie heller – det bør vel kanskje også være med i dette bildet. Det var interessant å høre rentepolitikkbeskrivelsen fra representanten Holmås. Det var omtrent som om han hadde planlagt da statsbudsjettet ble lagt fram, at Norges Bank i slutten av desember skulle sette ned renten med 1,75 pst. Jeg vil si at det mer er et uttrykk for at vi er i et økonomisk uføre som ikke denne regjeringen på noen måte hadde forutsett da Regjeringen la fram sitt budsjett. Så mitt spørsmål er rett og slett: Hva er etter representanten Holmås’ mening årsaken til at renten nå settes så kraftig ned?