Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-28:
Jeg er glad for å kunne si at en samlet sosialkomite i denne saka legger fram en enstemmig innstilling for Stortinget. Dermed skulle det endelige klarsignalet være gitt for å starte bygginga av en ny universitetsklinikk på Øya i Trondheim. Dette er et lenge etterlengtet prosjekt, som vil være av stor betydning både for de sykehusansatte, for studenter og lærere ved de høyere utdanningsinstitusjonene i byen og sjølsagt aller mest for pasientene, både i Trondheimsområdet og i hele Helseregion Midt-Norge. Spørsmålet om ny universitetsklinikk i Trondheim har en lang forhistorie som jeg ikke skal komme mye inn på her, men nøye meg med å vise til at Stortinget våren 2001 sluttet seg til et forslag fra daværende regjering Stoltenberg om å foreta en utredning av en alternativ plassering på Dragvoll i Trondheim før en eventuell byggestart på Øya. Sluttrapporten fra denne utredninga foreligger nå, og det er på bakgrunn av den at en samlet sosialkomite slutter seg til Regjeringas konklusjon om ikke å omgjøre den tidligere beslutningen om at den nye universitetsklinikken i Trondheim skal ligge på Øya. Etter komiteens syn utgjør sluttrapporten et godt beslutningsgrunnlag, og den belyser alle viktige og relevante problemstillinger knyttet til lokaliseringsspørsmålet på en god måte. Når komiteen har konkludert med å holde fast ved Øya som plassering av det nye sykehuset, er det flere grunner til det. Jeg skal komme inn på noen av dem. Komiteen har lagt vekt på at Øya-alternativet er kommet mye lenger i plan- og prosjekteringsarbeidet og er betydelig bedre kvalitetssikret enn hva tilfellet er for Dragvoll. Det betyr også at det er stor usikkerhet knyttet til kostnader når det gjelder planlegging og framdrift ved en eventuell utbygging på Dragvoll. Dette ville kunne innebære en betydelig utsettelse av byggestarten – og dermed også av ferdigstillelsen. Av hensyn til den vanskelige driftssituasjonen i nåværende nedslitte lokaler og det prekære behovet for større arealer finner ikke komiteen en slik utsettelse akseptabel. Dette var også en hovedargumentasjon i de mange høringsuttalelsene som kom inn i saka. Fordi pasienter og ansatte ved sykehuset trenger et moderne sykehus så raskt som mulig, var det viktig for komiteen å finne en løsning som gjør det mulig gradvis å ta i bruk deler av utbygginga underveis før hele prosjektet er ferdigstilt, og en slik mulighet er det bare Øya som gir. Ved en eventuell bygging på Dragvoll ville en måtte bruke de nåværende gamle og nedslitte lokalene ennå i mange, mange år – helt til hele det nye prosjektet var ferdig. Det var også avgjørende for komiteen å ivareta den viktige funksjonen et universitetssykehus har – og skal ha – for undervisning og forskning. I en slik sammenheng er en tett samlokalisering mellom universitetssykehuset og Det medisinske fakultetet helt avgjørende for å legge til rette for et optimalt samarbeid. Den geografiske nærheten mellom Det medisinske fakultetet, teknologimiljøet på Gløshaugen i Trondheim og sykehuset på Øya er en viktig årsak til de gode resultatene dette samarbeidet kan vise til. Komiteen ønsker ved å velge Øya å legge til rette for at dette kan fortsette og utvikles videre. En innvending som fra forskjellig hold har vært reist mot Øya som lokaliseringssted, er arealspørsmålet. Øya har et begrenset areal, og i så måte har Dragvoll et fortrinn. Når komiteen likevel ender opp med å anbefale Øya, er det med bakgrunn i at de tilgjengelige arealene – til tross for sine begrensninger – ikke vil være til hinder verken for den planlagte bygginga eller for eventuelle framtidige utvidelser. Komiteen har også lagt vekt på at å plassere en så stor arbeidsplass som et sykehus i utkanten av byen – slik Dragvoll er – ville gå på tvers av lokalt vedtatte planer om byutvikling i Trondheim. Når det gjelder kostnadene, vil bygginga kunne starte opp innenfor de tidligere vedtatte kostnadsrammer på 4, 538 milliarder kr. Det har tidligere vært en del usikkerhet omkring hvorvidt et pasienthotell og et teknisk forsyningssenter skal inngå i fase 1 av utbygginga. En samlet komite foreslår derfor i innstillinga at både pasienthotell og teknisk forsyningssenter kan igangsettes, og at disse skal inngå i fase 1 av prosjektet. Stortinget ber videre Regjeringa komme tilbake til finansiering av disse formålene på en slik måte at dette verken forsinker byggestarten eller framdrifta av fase 1. Komiteen er sterkt opptatt av psykiatriens plass i det nye sykehuset. I den forbindelse er det et mål å bygge ned det skarpe skillet som ofte har vært mellom somatikk og psykiatri. Det er derfor enighet i komiteen om at et psykiatrisenter skal være en del av utbyggingsprosjektet, og man foreslår at det utredes på hvilken måte dette senteret kan inkluderes i fase 2. Dette er viktig å få til også av hensyn til den integrerte legeutdanninga NTNU driver, der ulike spesialområder supplerer hverandre. Som saksordfører er jeg glad for at det er en samlet og enstemmig sosialkomite som anbefaler Stortinget å gjøre de vedtak som ligger i tilrådinga. For en så stor og viktig sak er det en styrke. Jeg vil til slutt understreke det sterke behovet for å få på plass en moderne og tidsmessig universitetsklinikk i Trondheim, både for regionen som helhet og med funksjon som lokalsykehus for Trondheimsområdet, og jeg forutsetter derfor at den utbygginga som Stortinget i dag vil gjøre vedtak om, kan komme i gang så raskt som det praktisk er mulig.