trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Jeg husker også noe fra den debatten: En innsatt spurte representanten Ellingsen hva folk kunne frykte dersom Fremskrittspartiet kom til makten etter valget, og svaret fra representanten Ellingsen, hvis jeg husker det riktig, var at alle partier er enige om hovedlinjene i norsk kriminalpolitikk. Min replikk var da at da er det ingenting å frykte, da er det ikke noe behov for å skifte regjering, for vi leverer jo det Fremskrittspartiet er enig i. Så er det sånn at vårt budskap er det samme uansett hvor vi er. Vi har alltid vært kritiske til forvaring. Vi mener at det er å straffe noen for det man ikke har gjort. Det synes vi er feil. Det viktigste nå er likevel å gi alle de menneskene som sitter inne, de tilbudene som kommer i kriminalomsorgsmeldingen, slik at de kommer ut som bedre mennesker. Det er det som er vårt svar til dem som sitter inne, og til Fremskrittspartiet.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Det var så mange spørsmål at jeg nok hadde trengt en halvtime på å besvare dem alle. Jeg velger bare et par. Først til russektoren. Regjeringen har i budsjettet lagt inn 3 milliarder kr til rusopptrappingsplanen. Det vil bety mye for russektoren og alle dem som trenger hjelp i det kommende året. Jeg sa i mitt hovedinnlegg at vi har levert bortimot 28 milliarder kr i frie midler til kommunene. Da er det kommunenes ansvar å levere lavterskeltilbud til bl.a. rusavhengige. Og der er det jo faktisk slik at representantens egne kollegaer i Oslo kutter i alt av lavterskeltilbud, bl.a. til Blå Kors, bl.a. til Jobben-prosjektet. Mitt råd til ham er da at han går tilbake og minner sine egne kollegaer om at det har kommet 28 milliarder kr, og at de må øke lavterskeltilbudet til folk som trenger det.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Vi er begge representanter fra Oslo. Det er vår by. Trygghet i vår by er også vårt ansvar. Jeg sa i mitt innlegg at politiet skal gi politifaglige råd, f.eks. om å gå sammen, om å være varsomme, om ikke å ta piratdrosje osv. Men jeg mener at der går grensen. Vi kan ikke godta i vår by at politiet sier at man ikke må oppholde seg der og der. Det vil bli et demokratisk problem i vårt samfunn. Jeg mener at alle som har rent mel i posen, har krav på å ferdes i Oslo by til alle døgnets tider, der de måtte ønske, og da er det vårt ansvar, både politikernes og politiets, å sørge for at byen er trygg.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Kristelig Folkeparti har et syn på innvandring og asylpolitikk som er veldig sammenfallende med SVs. Det er vi fornøyd med. Kristelig Folkeparti søker samarbeid mot høyre mot valget og i neste periode. Samtidig kutter Høyre veldig mange penger, 700 mill. kr, i asylpolitikken. Fremskrittspartiet kutter 971 mill. kr i integreringstiltak. Da er mitt spørsmål: Blir det ikke ubehagelig for Kristelig Folkeparti å søke samarbeid med Høyre og Fremskrittspartiet, som er så strenge i asylpolitikken og integrasjonspolitikken, ettersom Kristelig Folkeparti har en human asylpolitikk?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Jeg har lyst til å ta opp en sak som er veldig viktig for dagens Norge, nemlig hvordan man skal få rekruttert flere personer med minoritetsbakgrunn til politiet. Når hver tiende norske borger og hver fjerde Oslo-borger har minoritetsbakgrunn, er det viktig at vårt politi gjenspeiler dette samfunnet. Et politi der alle Norges farger er representert, vil være en berikelse både for samfunnet og for politiet. Jeg er klar over at Politi-Norge gjør en innsats for å rekruttere flere personer med minoritetsbakgrunn. Denne innsatsen må imidlertid forsterkes. Det er dessverre altfor få politifolk med minoritetsbakgrunn. Politiet er etter min mening nødt til å bruke flere kanaler for å nå ungdom med minoritetsbakgrunn. Det beste midlet ville faktisk være politifolk som selv har minoritetsbakgrunn. Her viser jeg til Iman Lotfi, en politistudent i sitt tredje år på Politihøgskolen. Hun ble kontaktet opptil flere ganger av unge jenter med minoritetsbakgrunn under sin praksisperiode når hun var ute på gaten og patruljerte, skriver Dagsavisen i dag. Rådgivningsinnsatsen må forsterkes, og det må brukes flere krefter på å nå unge med minoritetsbakgrunn. Et godt tiltak vil være å flytte Politihøgskolen til Groruddalen hvor veldig mange mennesker med minoritetsbakgrunn bor og jobber. Det å se politiet i en ikke-dramatisk situasjon, møte politistudenter på kafeen, i butikken, på Posten, gå forbi Politihøgskolen hver dag osv, vil øke interessen for å bli politi. Jeg mener politiet må være forsiktig med å svartmale sitt yrke for mye. Det kan gi dårligere rekruttering både blant majoritets- og minoritetsbefolkningen. Politiet gjør en flott jobb. De har en meget viktig funksjon i vårt samfunn, og de har grunn til å være stolt av sitt yrke. Så vil jeg bruke de siste 45 sekundene på å svare på Ørsal Johansens alkoholpolitiske salve. Han og hans parti er for fri flyt av alkohol. Det ser vi i budsjettet – de kutter 670 mill. kr i alkoholavgiftene. Men før han kom med denne salven mot meg, burde han snakket med noen som har fått ødelagt sitt liv fordi de ikke har full kontroll på sitt alkoholkonsum. Alle eksperter mener også at tilgang er relatert til bruk og inntak. Han burde snakke med barn som har foreldre som misbruker alkohol, for å se hvilke konsekvenser det har for dem. Han burde snakke med dem som blir utsatt for blind vold, som veldig mange berusede mennesker utøver mot uskyldige mennesker rundt seg.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Jeg hadde ikke hatt behov for å si noe hvis ikke representanten Horne hadde tatt opp denne siste saken. Det er merkelig at hun prøver å redusere et viktig samfunnstema, nemlig integrasjon av mennesker, og mener at våre institusjoner, bl.a. politiet, skal være representative i en kandidaturdebatt. Jeg hadde forventet en større og bedre refleksjon og støtte fra stortingsrepresentant Horne på dette feltet. Vi har tross alt et felles samfunn, der man har et felles ansvar for at mennesker, også med minoritetsbakgrunn, skal komme inn i bl.a. politietaten. Jeg mener at politiet er mye mer tjent med at mennesker med minoritetsbakgrunn er i politiet, enn det minoritetene er. De er også det, men jeg tror at politiet er mye mer tjent med at vi har et fargerikt politi.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-03:
Det er to kutt i Fremskrittspartiets budsjettforslag som jeg gjerne vil stille spørsmål om. Det ene går på litt av det siste svaret, nemlig et kutt i alkoholavgiften på 670 mill. kr. Det er sterke indikasjoner på at et slikt kutt fører til en økning i voldssituasjonen i store og små byer. Hvilken beredskap har Fremskrittspartiet i fall de indikasjonene slår til? Det neste spørsmålet går på integrering, med et kutt på 971 mill. kr. Vi vet at det er en ekstrem situasjon i en rekke land i Afrika, hvor det plutselig kan bli et voldsomt trøkk i flyktningtilstrømningen til Norge – sterkere enn den vi har i dag. Ser Fremskrittspartiet for seg en mulig rask nedgang i antall flyktninger i framtiden?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-03:
Høyre foreslår prisverdig nok å øke bevilgningene til politiet med 220 mill. kr. Jeg går ut ifra at det finansieres ved bl.a. kutt i asylmottak med 700 mill. kr. Samtidig foreslår Høyre å øke antallet kvoteflyktninger med 500 og øke bevilgningene til FNs høykommissær for flyktninger for bosetting i flyktningenes nærområde. Når vi vet at vi har problemer, alvorlige utfordringer, i Tsjad, Darfur og i det hele tatt i Sudan, i Somalia, i Kongo – er de bevilgningene som Høyre foreslår for å møte flyktningene i deres nærområder, tilstrekkelige i forhold til de store bevegelsene i folkemassene som vi har der?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-03:
Jeg takker for spørsmålet. Igjen skal jeg være ærlig og si at på en del områder har vi ikke nådd fram med de midlene som er nødvendige. Derfor poengterte jeg såpass tydelig i mitt innlegg at det er uhyre viktig å få samsvar mellom de pålegg vi gir politiet, de forutsetninger vi gir for arbeidsoppgavene som de skal gjennomføre, og den økonomiske rammen som er. Der er det ikke samsvar, men jeg konstaterer: Vi er på riktig vei, som en viss mann sa.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-03:
Jeg ser ikke at det er noen spesiell forskjell mellom politiets vern av egen fritid og andre arbeidstakeres vern av egen fritid. Vi vet at historisk sett har politiet ikke hatt streikerett. De er i en annen situasjon og føler vel ut fra den arbeidsmengde som de er pålagt, at det er grunn til å aksjonere. Jeg har stor forståelse for det, og jeg håper at Regjeringen gjennom sitt videre arbeid er i stand til å stille tilstrekkelige midler til disposisjon for å unngå eskalering av den situasjonen vi er oppe i.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Fra representanten Aspaker har vi igjen fått en virkelighetsbeskrivelse av norsk politi som jeg synes er kullsvart. Jeg må si meg litt enig i undringen til Fremskrittspartiets Ellingsen over Høyres plutselige snuoperasjon – fra posisjon til opposisjon – i forhold til fokus på politisaker. Det har sågar gått så langt at det er utydelig hva man mener om fredspliktens viktighet for å løse krisen. Jeg synes dette står i ganske skarp kontrast til det lederen for Politiets Landsforbund sa på landsmøtet for noen uker siden: Alt er ikke svart. Det er tross alt bedre nå enn før. Mener Høyre at virkelighetsbeskrivelsen til lederen for denne arbeidstakerorganisasjonen, som har 95 pst. av politĳuristene og de fleste politilederne i sin fold, er feil, og at Høyres er riktig, siden det er så stor kontrast mellom deres virkelighetsbeskrivelse og virkelighetsbeskrivelsen til PEL, Politiembetsmennenes landsforening?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Aller først vil jeg bare si til representanten Aspaker at jeg ikke har oppfattet at noen har kritisert Høyre for at de er for opptatt av politiet. Derimot har bl.a. jeg kritisert Høyre i dag nok en gang for ikke å ha politisk mot nok til å erkjenne at de faktisk også har noe av skylden for den situasjonen vi står i når det gjelder bemanning. Grunnen til at jeg tok ordet, var salven fra representanten Ørsal Johansen. Jeg fikk også en direkte utfordring av ham. Jeg synes det er noe underlig å høre resonnementet til Ørsal Johansen om smuglersprit og økt kriminalitet og den manglende forståelsen av avgift og sammenhengen med kriminalitet. Det er veldokumentert i forskning og gjennom erfaring fra andre land at det er en klar sammenheng mellom kriminalitetsbildet og reduksjon av alkoholavgifter. Den sammenhengen tror jeg faktisk det er nesten umulig å motbevise. I dette bildet går Fremskrittspartiet med åpne øyne inn og skaper en enda vanskeligere situasjon for politiet. Det er et valg, og det respekterer jeg. Så fikk jeg en utfordring om asylinstituttet, man mente vi skulle være mer opptatt av det. Jeg mener Regjeringen har tatt et godt oppgjør med det og forbedret det på ganske mange punkter. Når det er sagt, mener jeg likevel – og det mener vel også Regjeringen – at det viktigste når det gjelder integreringsarbeidet og kriminalitetsbildet er at vi fortsatt har en god integrering, og den kan bli enda bedre. Der ligger vi jo et helt atlanterhav foran Fremskrittspartiet, både med hensyn til tiltak og i budsjett.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-12-03:
Representanten Chaudhry er opptatt av forebygging, og det er bra, men da vil jeg gjerne at representanten forklarer hvordan det kan ha seg at man i løpet av tre år med mer penger til fordeling enn noen annen regjering har hatt, faktisk har manko på plasser i barnevernet, manko på plasser i ungdomspsykiatrien – hvordan det kan ha seg at omfanget av mobbing øker, og at politiet må kutte i det forebyggende arbeidet. Og jeg vil gjerne ha et svar som angår litt mer enn Oslo, men han kan for øvrig ta litt om Oslo også, med tanke på at Oslo er den kommunen som taper mest på den omleggingen av kommuneøkonomien som denne regjeringen har foretatt. Og når vi først er inne på det, vil jeg også ha et svar når det gjelder krisesentre, som han var opptatt av: Dette skal da innlemmes i rammetilskuddet, noe SV var imot i forrige periode, fordi man fryktet at en rekke tilbud da ville bli lagt ned på grunn av kommuneøkonomien.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-12-03:
Representanten Samuelsen og regjeringspartiene bruker begrepet «vern om egen fritid» når det gjelder politimenns situasjon, med en undertone. Spesielt i Distrikts-Norge ser vi at nærpolitiet er i ferd med å forvitre. På hvilken måte er politiets vern om egen fritid eventuelt annerledes enn andre arbeidstakeres vern om egen fritid, når de har en utfordrende arbeidssituasjon? Senterpartiet har alltid stått i første rekke når det gjelder å ta de ansattes parti.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-12-03:
Dette er ikke tiden for å hausse seg opp, men jeg konstaterer at statsråden på spørsmål om ATB for politĳurister ikke synes det er bryderiet verdt å informere om den prosessen, ikke engang verbalt, når man legger fram et budsjett, som altså er styringsverktøyet. Det synes jeg er litt betenkelig. Dette er ikke måten å håndtere Stortinget på. Opplysningsplikten, informasjonsplikten overfor Stortinget gjelder ikke enkeltfraksjoner eller regjeringspartier, det gjelder opposisjonen like mye som det gjelder de andre partiene. Hvis dette er måten man har tenkt å innrette informasjonsflyten til opposisjonspartiene på, har vi i hvert fall fått en bekreftelse på at flertallsparlamentarismen, slik den har vært praktisert de siste tre årene, ikke nødvendigvis medfører bare positive ting, heller ikke når det gjelder styringsforholdet mellom regjeringen og Stortinget.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
I kriminalomsorga er Arbeidarpartiet oppteke av rehabilitering og behandling av dei dømde – dette for å leggja til rette for eit kriminalitetsfritt tilvære. Det er stor skilnad på partia i tanke, ord og handling når det gjeld om straffa òg skal vera ei eller anna form for hemn. Ho skal i alle fall opplevast som ei hard straff, og ho skal vare lenge. Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti har tidlegare stått saman om ein human justispolitikk der straffa er tap av fridom. Korleis ser Kristeleg Folkeparti på eventuelt å skulla samarbeida med eit parti som seier dei er for attendeføringsgarantiar, men som er konsekvent imot progresjon i soninga, som vil at så å seia all fengselsstraff skal sonast i lukka fengsel, som er lite fornøgde med permisjonsreglar og høve til permisjon? Eg har ikkje eingong nemnt alkoholpolitikken, der det kan vera stor skilnad, for der har enkelte parti som motto å redusera alkoholavgifta mest mogleg. Vil Kristeleg Folkeparti godta slike tilbakesteg?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Auka avgifter skapar kriminalitet og gjer at smuglarspriten og narkotikaen flaumar inn over landet, sa representanten Morten Ørsal Johansen i sitt innlegg nett i stad. No visste ikkje eg at det var avgift på narkotika, og at det var det som var forklaringa. Men det er no forbode. Er det forbodet Framstegspartiet vil oppheva? Det kan vi gjerne spørja oss om. Det som skjedde i Finland da avgiftene vart vesentleg senka, lukkar representanten Ørsal Johansen auga fullstendig for. At Finland har snudd, har òg tydelegvis gått han hus forbi. Dei snudde nettopp fordi alkoholkonsumet auka vesentleg, og valdskriminaliteten gjekk rett til himmels. Vi veit at det er samanheng mellom konsum og pris. Og til opplysing: Låg pris gjev auka konsum. 60 pst. av dei som utfører kriminalitet, er ruspåverka i gjerningsaugeblinken. 60 pst. av dei som utfører valdtekt i Oslo, er rusa. Dette er faktisk klare signal om at vi framleis må ha ei restriktiv alkoholpolitikk, og ikkje eit frislepp, slik som Framstegspartiet her tok til orde for.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-03:
Venstre er enig i at DNA er et effektivt redskap for oppklaring av forbrytelser. Vi mener imidlertid at registeret har blitt mer vidtgående, og vi er bekymret for at borgerne stadig blir registrert og overvåket. Vi ønsker derfor et noe mer begrenset register enn det flertallet ønsker.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-03:
Mye går i riktig retning med hensyn til dette. Det er ikke de store uenighetene – slik jeg klarer å se det. Men vi var så vidt innom i debatten det litt problematiske med hensyn til å ha nok politifolk, samt at kapasiteten på utdanningsinstitusjonene på mange måter er sprengt. Jeg er klar over at det er en midlertidighet med avlastningen på Kongsvinger. Jeg har stilt dette spørsmålet ved noen runder tidligere, uten nå å komme tilbake til det normale. Jeg kunne tenke meg å utfordre justisministeren – på det ene minuttet han har – på dette: Hva tenker statsråden framover når det gjelder dette med opptak, og de mulighetene som nå ligger framme i horisonten?
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-12-03:
Venstre sitter heller ikke i forsvarskomiteen, så jeg tenkte jeg skulle si noen ord i saken. Jeg synes at det er bra at innstillingen er såpass samlende. Jeg synes også det er gledelig at det er en samlet komité som uttaler seg om frivillige organisasjoners viktige rolle, og for Venstre er samfunnet mer enn staten. Jeg har noen kommentarer til det med personopplysninger. Vi synes at IT-sikkerheten er for dårlig. Kombinert med at det samles inn stadig mer enkeltopplysninger om den enkelte, er det grunn til å være bekymret. Ellers er det litt skuffende at Regjeringen ikke ser at politireserven kan utnyttes bedre. Venstre er enig med Regjeringen i at politireserven ikke kan brukes som en kompensasjon for manglende politifolk. Det er den heller ikke ment som. Venstres oppfatning er at politireserven er en ressurs for samfunnet og ikke et alternativ til politiet. Den er et tillegg til nettopp politiet. I dag utgjør politireserven 900 motiverte personer. Tidligere er politireserven brukt med god erfaring i bl.a. kriseøvelser. Det er Venstres syn at en slik bruk kan videreutvikles, og at en kan bruke politireserven til nye oppgaver. Vi er fornøyd med at det arbeides for et felles nødnummer. Vi har programfestet det, og vi mener at dette vil være et klart enklere system når en trenger hjelp raskt. Mange har vært innom sivilt-militært samarbeid. Jeg har også lyst til å påpeke at en i større grad også bør få samvirket til å fungere sammen med HV, der det er naturlig. Til slutt har jeg noen merknader til klimaendringene, som skapte en litt ortografisk debatt til å begynne med. Det er riktig at vi ikke bare har en stor utfordring med ras. Også med den stadige variasjonen i værtyper vil vi ha et stort problem med det en kan kalle leirskred, og ettersom det er veldig mye bebyggelse som ligger nær sjøområdene, i det marine området, synes jeg også dette bør tas med og vurderes. Spesielt i Trøndelag ligger mye av bebyggelsen i det marine området, og det vil være fare for utglidning, eventuelt leirras, i dette området. Ellers vil jeg kommentere til forslagene som ligger her, at Venstre vil støtte forslag nr. 1, fra Fremskrittspartiet. Vi deler det samme synet som representanten Petersen, at det er naturlig at en kommer tilbake med en utredning. Men vi stemmer ikke for forslag nr. 2, fra Fremskrittspartiet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg stilte i høst et spørsmål til justisministeren om at mannskapsmangelen i Haugaland og Sunnhordland politidistrikt er så prekær at ledelsen har vedtatt å nedlegge «Etterretningsseksjonen» og overflytte spanerne til tjeneste som operatører ved operasjonssentralen. Statsrådens svar var et standardsvar, slik han har svart på veldig mange av spørsmålene i høst, nemlig at alt skal bli så veldig mye bedre neste år, at det var større opptak av studenter. Han viste også til at Stavanger har gode resultater når det gjelder dette. Men de som er kjent i området, vet at Stavanger er langt fra Haugesund og et annet politidistrikt. På Politiets Fellesforbunds landsmøte ble Thomas Breen konfrontert med dette, og Thomas Breen svarte på dette at han syntes at svaret til justisministeren var usedvanlig tåpelig. Mitt spørsmål til statsråden er om han deler den vurderingen som Thomas Breen kom med på Politiets Fellesforbunds landsmøte.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Først vil jeg si at jeg har registrert at representanten Chaudhry har startet valgkampen for sitt kandidatur her i forhold til mer politi med ikke-vestlig bakgrunn. Hvis man leser Dagsavisen i dag, står det faktisk at det ikke er status internt blant ikke-vestlige å jobbe i politiet. Det er jo en utfordring i seg selv, som Akhtar Chaudhry bør ta med seg til sine miljøer. Så har det vært fokusert på krisen i politiet i flere innlegg her i dag. Jeg må si at jeg er overgitt over statsrådens svar, for han gir de samme svarene. Det virker som om vi er på helt forskjellige planeter. For virkeligheten der ute – det leser vi om i avisene hver eneste dag – er at det er folk flest som blir berørt av krisen. Politiet rykker ikke ut, sakene blir henlagt fordi det ikke er kapasitet osv. Det er virkeligheten. PF advarte mot det i fjor, og Fremskrittspartiet advarte mot det i fjor. Det som er advarselen for neste år, er at det kommer til å bli enda verre. Det nytter ikke med standardsvaret at det utdannes flere studenter neste år, hvis ikke politiet har ressurser og driftsmidler til å kunne ansette mer politi. Jeg ble litt overrasket over at representanten Bjørnflaten ikke kommenterte i forhold til DNA. Jeg hadde også litt liten tid i mitt innlegg til det. Vi hadde en stor debatt knyttet til prinsippene om analysekapasiteten skulle være statlig eller om den skulle være privat. Om analysesenteret for DNA i Tromsø sa representanten Bjørnflaten til Nordlys i desember at det dessuten handler om å ha en plass der man kan få en «second opinion», og det har vi ikke i dag. Når vi leser merknadene til regjeringspartiene om DNA, er argumentene at vi må ha større kapasitet når politiet nå skal ta flere prøver, og det har vi ikke i dag. Vi har faktisk den kapasiteten i Stavanger, men det virker som det bare er lokaliseringen som betyr noe, og bare fordi man har fått den i Tromsø, er det helt ok å bruke kapasiteten der. Heldigvis er det bare under et år igjen til valget. Da er det på tide at vi får på plass den ekstrakapasiteten som vi allerede har i dag, for Tromsø kommer til å bruke mange år på å bygge opp den samme kapasiteten som vi har der borte.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg registrerer faktisk med glede at Regjeringen har tatt inn over seg noe som Fremskrittspartiet har vært meget positive til i mange år, nemlig å ansette sivile innen politiet for å kunne frigjøre ressurser til politioperativt arbeid. Det ser jeg på som positivt. Regjeringen har bevilget den «svimlende» sum av 10 mill. kr til dette arbeidet. Spørsmålet mitt til statsråden er da som følger: Blir ikke dette et lite musepiss i havet, når vi vet at vi har 27 politidistrikter, og det da vil utgjøre ca. 370 000 kr i gjennomsnitt pr. politidistrikt og en stilling utgjør ca. 600 000?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Beklager, president!
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Dette er et direktiv som er en oppfølging av kommisjonens handlingsplan fra mai 2003 som skal være med og modernisere og harmonisere regelverkene innen EU og EØS når det gjelder generalforsamlinger i aksjeselskaper. Det som bl.a. er lagt inn her, er at man skal kunne avgi stemme enten, slik det har vært, i egen person eller gjennom en representant, eller ved bruk av elektroniske midler. Dette er en modernisering og en fornying i forhold til det som har vært. Norge har kommet ganske langt i dette arbeidet, og det blir å implementere dette på en måte som gjør at hele EU omfattes av regelverket. Dette letter aksjonærenes muligheter til å være aktive eiere i selskaper selv om den geografiske avstanden mellom aksjeselskapene og eierne er stor. Som sagt, dette er noe som Norge har kommet langt med, og som nå hele EØS blir en del av. Det er verdt å merke seg at det er en enstemmig komité som går inn for innstillingen, men representantene fra Fremskrittspartiet og Høyre mener at det burde ha framkommet klarere av teksten i proposisjonen at de lovendringer som er nødvendige som en følge av direktivet, bare vil ha betydning for allmennaksjeselskaper notert på regulert markedsplass. En ville således ha kunnet unngå eventuelle misforståelser om at alle allmennaksjeselskaper berøres av forslagene i dette direktivet. Disse medlemmene mener også at en lovendring i allmennaksjeloven må gi en tydelig henvisning til «allmennaksjeselskaper notert på regulert markedsplass», slik at det ikke blir noen misforståelser rundt dette.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Når det gjelder de områdene som representanten Sahl tar opp her, er jo det områder som hører hjemme i en budsjettdebatt og i Finansdepartementet, så vi har ikke drøftet det når vi har behandlet denne meldingen. Denne meldingen går jo mer på overordnede tiltak og på hvordan vi klarer å samordne og få til en effektiv rednings- og nødtjeneste her i landet. Når det gjelder de områdene som representanten her tar opp, mener jeg, som sagt, at de hører hjemme i en budsjettdebatt, og de var også oppe da vi debatterte statsbudsjettet for noen dager siden.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Når jeg sier at «vi tror» – og muligens er det vel nettopp det jeg sier – er det fordi vi ikke er skråsikre på alle områder i denne saken. Men det er så mye som peker i retning av at klimaendringene er store, kommer til å bli store og kommer til å bli enda større hvis vi ikke gjør noe med dette, så derfor tar vi problemet på alvor. Men hvis man leser gjennom hele innstillingen, ser man jo helt tydelig at Fremskrittspartiet har store problemer. På noen områder går dere ut av merknadene, på noen områder er dere inne i merknadene, for dere vet nå egentlig ikke hvilken side dere skal være på. Inntrykket vi får ved gjennomlesing av hele innstillingen, er at det liksom begynner å halte, at dere også har lyst til å være med på merknadene og erkjenne at klimaendringene er noe som opptar oss, og noe som vi må ta på alvor.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Jeg kan ikke begynne å lese opp hele innstillingen, for den er ganske lang, men det er bare på ett sted dere går ut, og på alle de andre stedene der vi påpeker klimaendringene, er dere inne sammen med oss. Det er jo nettopp det jeg sier, at vi ikke er skråsikre, men det er så mange tegn som tilsier at vi må ta dette på alvor. Vi har så mange forskere, og også FNs klimapanel, å støtte oss til at vi føler oss ganske sikre på at dette er noe vi må ta på alvor. Det er det man gjør også i denne meldingen.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-03:
Det er stor enighet i merknadene til samfunnssikkerhetsmeldingen, og det er all grunn til å glede seg over at det er stor enighet om det som nå er lagt inn, og om at vi skal ha en god satsning på samfunnssikkerhet. Kristelig Folkeparti er opptatt av dette med frivillige organisasjoners plass innenfor samfunnssikkerhetsfeltet. Her er det også grunn til å skryte av det som Regjeringen nå er kommet med av økte midler til frivillige organisasjoner. Men Kristelig Folkeparti setter spørsmålstegn ved dette med nødnettet. Det er ikke kommet noen klare meldinger om at frivillige organisasjoner også skal få tilgang til nødnettet. Vi har i finansinnstillingen fremmet forslag om skattefritak for gaver til frivillige organisasjoner og også om momsfritak for frivillige organisasjoner, som vil bety en betydelig styrking av økonomien. Vil Arbeiderpartiet gå inn for det?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Signe Øye gjør som de fleste i Arbeiderpartiet gjør: De gjør et stort nummer av at vi i Fremskrittspartiet ikke ubetinget legger oss det vi kaller flate for de påstander som er framsatt i forbindelse med klimaspørsmål. Det gjør tydeligvis Arbeiderpartiet. Men jeg legger merke til at Signe Øye i sin argumentasjon stadig bruker ordene «vi tror», «det kan være» og «muligens». Da lurer jeg på, siden hun er så sikker i dette spørsmålet og mener at Fremskrittspartiet tar så fullstendig feil: Hva vet hun om dette som vi ikke vet? Jeg kan nesten spørre: Har hun løst klimaspørsmålet? Hun legger altså til grunn en god del ting som hun antakeligvis ikke kan svare på, og mener at vi støtter oss til sveisere i Sverige. Det synes jeg ikke er noen særlig parlamentarisk framstilling.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Da vil jeg gjerne spørre: Hvor er det vi går ut og inn, som Signe Øye tydeligvis peker på? Jeg vet ikke hvor vi går ut og inn av merknadene. Hva er det hun støtter seg til når hun er så skråsikker på hva årsaken til disse klimaendringene er?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Jeg hadde egentlig tenkt at dette skulle være en debatt mellom de to nestlederne, men siden lederen har kastet seg innpå, kunne jeg tenke meg å fremsette noen argumenter i forhold til det han sa. Han slår nemlig kategorisk fast at Fremskrittspartiet faktisk ikke forstår dette – det er mitt inntrykk. Men når jeg leser i innstillingen, som Høyre også har vært med på, står det jo at «klimaendringer kan utgjøre en trussel», at det «kan medføre» og at det «kan være klimarelatert». Hvordan kan da komitélederen være så sikker på at det er slik som han tydeligvis vil gi inntrykk av? Jeg leser på side 33 i innstillingen under Risiko-, trussel- og sårbarhetsbildet.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-03:
Regjeringspartiene, inklusiv SV, går inn for en samlokalisering av kompetansesenteret på Granåsen ved Trondheim og kompetansesenteret på Starum. Jeg trodde at SV var for et sterkt og styrket sivilforsvar, og at de ikke ville gå inn for noe slikt. Det er jo sagt litt om økonomi, men det er en urealistisk økonomisk gevinst i dette, og alt handler vel kanskje ikke om penger heller. Så jeg er litt forbauset over at SV er med på den samlokaliseringen.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-03:
Først: Tusen takk for at jeg får lov til å delta i denne debatten. Jeg hadde håpet at Width nå ville bekrefte at han er i ferd med å innlede glideflukten mot et regjeringssamarbeid, men det skjønner jeg at han ikke er – og det er i og for seg greit nok for mitt vedkommende, det har jeg vel aldri lagt skjul på. Når det gjelder selve substansen, vil jeg bare understreke at Fremskrittspartiet selv, i merknaden om Arktis, bruker ordet «kan». Jeg tror på mange måter at det er fornuftig, for vi mangler selvfølgelig en del kunnskap på dette området. Men poenget er at selv om vi mangler kunnskap, må ikke dette hindre oss i å handle. Gjør vi ikke det, kommer vi til å påføre kloden og vårt miljø uopprettelige skader. Det er jo det som har ligget under klimaforliket, og det er derfor det er så viktig å gjøre det. Jeg håper at Fremskrittspartiet ikke vil sitte stille helt til krisen allerede er irreversibel. Den er kommet langt nok som det er.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-03:
Samvirke, samordning og – i det tilfellet som representanten Bredvold nemner – samlokalisering kan nettopp vere med på å styrkje Sivilforsvaret. Derfor går vi inn for den biten. Så ventar vi sjølvsagt på brannmeldinga om m.a. det som skal skje i Rogaland.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-12-03:
Jeg skal være meget kort. Jeg synes dette er en meget bra melding; det er en melding som har tatt inn over seg de klimaspørsmål og de utfordringene vi står overfor. Her ligger det også mye godt fra klimaforliket. Jeg tror at Sivilforsvaret nå har mye å ta fatt på, og de kommer til å få stadig nye oppgaver i den sammenhengen. Jeg vil bare ta fatt i to ting. Det ene er – som det også er nevnt, og som miljø- og energikomiteen har vært veldig opptatt av – stabilitet og effektivitet i kraftforsyningen. Det er påpekt av en enstemmig komité at her er det mye ugjort. Vi har bl.a. et ledningsnett som ikke er up-to-date, og som ikke er godt nok. Vi har hatt hendelser både i Steigen i januar og på Sørlandet i 2006, som klart sier at forsyningssikkerheten og tryggheten innenfor elektrisitetsforsyningen ikke er god nok. Så vil jeg også si meg meget glad for det som ligger i innstillingen fra komiteen om Vagle leir. Jeg tar det som at Vagle leir nå blir opprettholdt og videreført, og at en også vil komme tilbake til denne leirens videre skjebne i stortingsmeldingen om brannsikkerhet og i ny lov om Sivilforsvaret. Det er meget viktig at denne leiren fortsetter i den formen den har i dag og videreutvikles – også i forhold til det sivile næringsliv i området. Det er også påpekt av fylkesmannen og de nærliggende kommunene og fra næringslivet selv hvor viktig det er å ha denne leiren her, med de fagkunnskapene som en besitter til å gjøre en skikkelig jobb innen HMS og andre områder. Så vi sier oss meget glad for det. Helt avslutningsvis vil jeg si at når det gjelder det som er skissert om uklarhet i forhold til de ulike ansvarsgruppene, er jeg glad for at man nå tar det opp og foretar en klargjøring og en tydeliggjøring og ansvarsfordeling innenfor det området.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Det som fikk meg til å ta replikk på statsråden, var det han avsluttet innlegget sitt med, at han ikke så noe behov for noen overgangsregler. Jeg vil gjerne utfordre statsråden litt mer når det gjelder det. Slik iallfall jeg har forstått trygdelovgivningen knyttet til uføretrygd, er det veldig avgjørende når uføretidspunktet blir fastsatt. Det er det man går ut fra. Jeg har fått en del henvendelser fra folk som har tatt kontakt med Nav for å få vurdert sin sak: Hva skjer når denne loven blir endret, får jeg tatt opp min søknad på nytt, med tanke på at man tidligere har fått avslag på grunn av treårsregelen, men har oppfylt kriteriene for uføretrygd? I de tilfellene har Nav sagt til vedkommende at man ikke får tatt opp søknaden på nytt. Vil statsråden da presisere overfor Nav hvordan dette regelverket skal tolkes, slik at også disse får tatt opp søknaden på nytt, slik statsråden egentlig sier fra talerstolen i dag?
Martin Engeset (Høyre), 2008-12-09:
Jeg skal begrense meg til ett tema, for som komiteens leder pekte på, er dette saker som i og for seg har vært tema gjennom budsjettbehandlingen. Det gjelder det som fremgår av innstillingen på side 2, hvor komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre peker på at når det gjelder avkortingen for 67-, 68- og 69-åringene, er det ett viktig årskull som gjenstår. Disse partier fremmer da forslag om å avvikle avkortingen for også det siste årskullet. Jeg må si på vegne av disse partiene at vi er skuffet over at Regjeringen ikke benytter denne siste anledningen som Regjeringen har, til faktisk å gjennomføre det den sa den hadde til hensikt å gjøre, nemlig å fjerne avkortingen. Jeg tror mange nå er ganske skuffet og føler seg lurt av det budskapet som Regjeringen ved statsministeren fremholdt på Pensjonistforbundets landsmøte, som ble behørig dekket av media, bl.a. Dagsrevyen, og hvor det ikke hersket noen som helst tvil om, og Regjeringen var veldig tydelig på det, at avkortingen skulle fjernes for alle årskull. Det viser seg nå ikke å være tilfellet. Derfor tror jeg mange er skuffet – og det var nå man hadde en siste anledning. Men det er slik at når opposisjonen står sammen om dette, vil noe av det første en ny regjering vil gjennomføre etter valget neste høst, være å fjerne avkortingen også for det siste årskullet, nemlig 69-åringene.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg oppfatter at både proposisjonen og for så vidt også innstillingen er klare på at de som har fått avslått søknad tidligere på grunnlag av treårsregelen, nå vil få behandlet saken på nytt. Der jeg oppfatter at det muligens er en uoverensstemmelse mellom flertallsinnstillingen og Fremskrittspartiets forslag, er eventuelt tidspunktet for når en regner at utbetaling skal starte, som altså er satt til 1. januar 2009. Men jeg kan slå helt klart fast at de som tidligere har fått avslått søknaden – korrekt, for så vidt, etter det regelverket som har gjeldt – vil få anledning til å få behandlet sin søknad etter det nye regelverket, men i så fall med virkningsdato for utbetaling tidligst 1. januar 2009.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-09-25:
Kristelig Folkeparti mener at vannressursene våre er fellesskapets eiendom. Produksjon og distribusjon av energi fra vannkraften skal etter Kristelig Folkepartis mening i størst mulig grad være i offentlig eierskap. I motsetning til Høyre og Fremskrittspartiet, som primært ønsker å fjerne hjemfall og likestille private og offentlige eiere, stiller Kristelig Folkeparti seg i hovedtrekk bak Regjeringens lovforslag. Konsolideringsmodellen følger på en god måte opp det som har vært Norges politikk på dette området i 100 år. Vår uenighet i denne saken kommer fram i et felles forslag fra opposisjonspartiene om en justering av Regjeringens lovforslag. Denne justeringen rokker ikke ved formålet om offentlig eierskap. Den innebærer at hjemfall skal skje samtidig for alle nåværende privateide kraftverk. Direkte eierskap til kraftverk er og har lenge vært en viktig betingelse for investering i kraftkrevende industri i Norge. Dette er en politikk som Kristelig Folkeparti fortsatt støtter. Noen av Regjeringens fremste rådgivere i denne saken sa på den juridiske høringen som vi hadde i denne saken, at dette dreide seg om politikk og ikke jus. Det er et handlingsrom for oss til å drive politikk. Derfor har Kristelig Folkeparti gått inn for visse endringer av det lovforslaget som Regjeringen la fram. Jeg viser da til Innst. O. nr. 78 for 2007-2008. Kristelig Folkeparti vil stemme for Høyres forslag, og i det ligger det at vi stemmer for Kristelig Folkepartis merknader og for de forslag som vi er med på i innstillingen.
Inge Lønning (Høyre), 2008-09-25:
La meg først si at jeg er glad for presidentens liberale holdning til bruken av forretningsordenens § 30. Jeg tror også den er i tråd med intensjonen bak bestemmelsene. De bestemmelsene som gjelder storting og odelsting, er rimelig klare, men de forutsetter jo at det som skal forebygges, er at noen representanter tvinges til å ta standpunkt til et forslag som man ikke overskuer innholdet av. Den problemstillingen er meget sjelden til stede i Lagtingets forhandlinger, hvor forslag har en standardformulering, og hvor det man inviteres til å ta standpunkt til, er hvorvidt saken er av en slik natur at det er ønskelig at Odelstinget anmodes om å gå en runde til i behandlingen av lovforslaget. Når jeg bad om ordet, er det egentlig bare for å anføre et synspunkt på det som har vært en gjennomgangsmelodi fra regjeringspartienes side i håndteringen av denne sak. Det har vært en ganske sterk jeg skal ikke si nasjonalistisk, men nasjonal retorikk som har vært knyttet opp til hundreårsperspektiver på norsk historie osv. Det er noe i den argumentasjonen som for meg skurrer ganske alvorlig, fordi det er noen fundamentale forhold som gjelder det norske samfunns stilling, både i Europa og i forhold til verden for øvrig, som har endret seg radikalt i løpet av hundre år. I dag er Norge en av de stater som driver mest aggressiv forretningsvirksomhet utenfor Norges grenser. Ja, vi skiller oss faktisk fra nesten alle andre stater i verden ved at det er staten som er dominerende eier i store aktører i det internasjonale energimarked. Staten er dominerende eier i StatoilHydro, et av de største internasjonale selskaper. Staten er dominerende i Statkraft. Og Stortinget har gitt signaler og aksepterer fullt ut at disse selskaper driver etter nøyaktig de samme prinsipper som alle andre, privatkapitalistiske selskap gjør; de ønsker størst mulig frihet til å ivareta sine forretningsmessige interesser, også i land som er meget fattige på ressurser, og som har et behov for å beskytte sine ressurser på den måten Norge hadde det for hundre år siden. Mitt spørsmål er: Ser man ikke at det er noe i dette som er grunnleggende utroverdig, at vi ønsker å praktisere noen prinsipper hjemme som vi aldeles ikke ønsker å praktisere ute? I min tankeverden heter dette dobbelt bokholderi. Jeg misliker det når enkeltpersoner og private firmaer driver dobbelt bokholderi, men jeg misliker det enda mer når stater driver dobbelt bokholderi. Derfor synes jeg det er all mulig grunn til å be våre kolleger i Odelstinget om å tenke seg om en gang til før de vedtar denne loven.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-09-25:
Jeg skal ikke forlenge debatten med et langt innlegg, men jeg føler det er riktig å komme med en stemmeforklaring. Jeg slutter meg helt til innlegget fra representanten fra Kristelig Folkeparti. Venstre er opptatt av hjemfallsretten, men det vi snakker om i dette tilfellet, er at vi ønsker en justering i forhold til det som foreligger. Derfor er vi enig i at det kan være fornuftig at Odelstinget får mulighet til å tenke seg om én gang til, og også vurdere de forslagene som ikke fikk flertall ved Odelstingets behandling. Så dette er en stemmeforklaring på hvorfor vi vil støtte forslaget fra Høyre.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-09-25:
Det var jo en lang og innholdsrik debatt i Odelstinget, og heller ikke jeg skal ta alle mine argumenter derfra om igjen, men jeg føler behov for å ta opp et par ting som er tatt opp i debatten her. Det første er av en litt generell karakter. Det er jo helt åpenbart at vi her hører en helt annen inngang fra deler av Lagtinget enn vi hørte fra de samme partiers representanter i Odelstinget, hvor det var en diskusjon som i stor grad gikk på at alle ønsket å framstå som opptatt av det offentlige eierskapet, men at en hadde forskjellige veier til målet. Her i dag hører vi, særlig fra Høyres representanter, en mye mer ideologisk orientert argumentasjon mot det samme. Begrepet «dobbelt bokholderi» ble jo nå til slutt brukt av representanten Lønning som en beskrivelse av det vedtak som det inviteres til å fatte. Jeg synes i og for seg det er ryddig at partiene er tydelige på sin argumentasjon, men det jeg synes er noe mer problematisk, er det som da blir gjennomgangstonen i representanten Gundersens innlegg, som er et relativt omfattende innlegg, og som ikke i det hele tatt berører hva saken primært handler om: at vi har en dom i EFTA-domstolen å forholde oss til. Vi kan gjerne mene en del ting om forholdet mellom privat og offentlig eierskap, men realiteten er at vi har en dom i EFTA-domstolen som sier at én mulighet for å beholde en hjemfallsordning, og i praksis da den eneste praktikable ordningen, er å være konsistent i forhold til det offentlige eierskapet, og hvis en ønsker det, må en også gjennomføre det. Det er inngangen, og det synes jeg vi må ha som utgangspunkt for debatten. Det andre går på det som representanten Holten Hjemdal tok opp, som er en argumentasjon for prinsippet som Regjeringa har lagt til grunn, men da med en annen løsning. Til det må jeg bare si - i Lagtinget, som jeg også sa i Odelstinget - at når en har klart å finne en vei til en hjemfallsløsning som har som premiss at offentlig eierskap må være målet, da må vi være konsekvente i forhold til det. Det å skyve et hjemfall bortimot 50 år fram i tid, altså en forlengelse av det private eierskapet med bortimot 50 år, er ikke å være konsistent i forhold til det som EFTA-domstolen har gitt oss en mulighet til å videreføre en hjemfallsordning innenfor. Det betyr at risikoen for å sette hjemfallsordningen på spill er betydelig med det forslag som det inviteres til å være med på å vedta her i dag.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-05-20:
På vegne av stortingsrepresentantene Jan-Henrik Fredriksen, Per Egil Evensen og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om etablering av nasjonalt kompetanse- og behandlingssenter for barn med hjerneskade.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-05-20:
Jeg skal være veldig kort og si at det er bra med en samlende innstilling på dette området. Jeg vil bare knytte en kommentar til det politiske bildet. Jeg synes at det interessante her er at Høyre og Fremskrittspartiet har stilt seg i én posisjon og de andre partiene i en annen når det gjelder resonnementet. Og det som ble framholdt av representanten Vallersnes, om at Norge hadde gitt uforbeholden støtte til kommunikeet, ja, det er jo noe av de to partienes tilnærming, nemlig den tanken at dette er noe USA har bestemt, og det får vår uforbeholdne støtte. Vi gav uforbeholden støtte til et kommuniké vi aktivt hadde vært med på å påvirke, fordi vi er medlem av NATO, fordi vi inntar posisjoner, har kritiske merknader, samarbeider med andre land, tar opp spørsmål - som får til det som blir en helhet. La oss heller si det slik: Alle land, også USA, gav uforbeholden støtte til det kommunikeet. Her er det da NATOs sterke rolle i å bygge kompromisser, som jeg også sa i min redegjørelse, som har vunnet fram. Men den totale mangel på kritiske refleksjoner fra Høyre og Fremskrittspartiet rundt atomopprustning, rundt missilforsvarsplanene og rundt den europeiske realiteten synes jeg er helt slående i et så viktig og sentralt tema i europeisk sikkerhetspolitisk debatt. Men det er da godt at det er full enstemmighet om at dette forslaget ikke lenger har noen relevans eller aktualitet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-05-20:
Jeg vil bare slutte meg til de to siste innleggene, som påpekte domstolens betydning. Det er helt riktig at dette er et veldig viktig inngrep vi har med Russland. Russland er medlem av Europarådet og har ratifisert de sentrale konvensjonene, og det er en kanal for oss. Det er slik at den russiske utenriksminister har sagt til meg at dere dømmer, vi betaler. Det er en oppfølging av det representanten Foss sier, at de faktisk respekterer de dommene som har vært, og at det er en av de viktigste kanalene, særlig i Tsjetsjenia-Kaukasus-saker, hvor det har kunnet komme til anvendelse. Jeg vil i denne sammenheng nevne at Norge har gitt en særegen økonomisk støtte til et fond som skal bidra til å få ned saksmengden og den store vekten som ligger på denne domstolsinstitusjonen. Under Europarådets generalsekretærs besøk i Oslo for noen uker siden var dette et sentralt tema, og vi prøver å få andre land også med på det. Så dette er et syn vi deler, og jeg skal benytte anledningen i kommende møte med russiske regjeringsrepresentanter til å ta opp akkurat dette med ratifiseringen av denne bestemte artikkelen.