Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-02-21:
Vårt samfunn er basert på tillit mellom myndigheter og borgere. De virkemidlene vi benytter for å sikre trygghet og sikkerhet, må ikke være slik at de bidrar til å svekke denne tilliten mellom stat og borger. Framveksten av informasjonssamfunnet og utviklingen av stadig ny teknologi krever at vi har en tydelig og prinsipiell holdning til hva som er den enkelte borgers rettigheter. Hvordan forholder vi oss til en informasjonsflyt som mer og mer utfordrer enkeltindividets rett til privatliv? Vi vet at hensynet til personvern må avveies mot behovet for effektiv bekjempelse av kriminalitet. I mange saker vil det være gode grunner for å innføre strengere kontroll. Hensyn må alltid veies opp mot hverandre. Men dersom vi ikke har et bevisst forhold til de grunnleggende prinsippene vi avveier imot, vil vi nesten umerkelig skli bort fra de grunnleggende prinsippene om menneskets vern og borgernes frihet, for det vil alltid kunne anføres argumenter om nytteverdi. Hvert enkelt skritt trenger ikke være dramatisk, men det kan bli en demontering av personvernet ut fra prinsippet «tar du den, så tar du den». Dette er ikke et funksjonelt spørsmål. Det er et verdispørsmål, og det er politikk. Det er politikken som setter grenser for virkemiddelbruken. Samtidig er dette et felt der det er fort gjort å skli. Selv om politikken er satt og virkemidler definert, vet vi dessverre så altfor godt hvor viktig det er at de hemmelige tjenestene er under demokratisk kontroll. Derfor utøver EOS-utvalget viktige oppgaver gjennom å påse at det ikke øves urett mot noen og at menneskerettighetene respekteres. Dette er en særdeles viktig samfunnsoppgave, som også bidrar til å forankre, utvikle og styrke tjenestenes legitimitet. Årsrapporten til EOS-utvalget gir en grundig gjennomgang av virksomheten. Dette er nyttig og viktig informasjon for Stortinget. Det er gjennomført 25 inspeksjoner, og det er to flere enn det EOS-kontrollinstruksen krever. Samtidig tar utvalget opp saker som har fått oppmerksomhet i det offentlige rom, eksempelvis saken om falske basestasjoner i Oslo sentrum. Utvalget har lagt en betydelig innsats i kontrollen av PSTs henleggelse av etterforskningen for å avklare hvorvidt Aftenpostens materiale i saken om falske basestasjoner viste at det hadde pågått ulovlig etterretningsvirksomhet til fordel for fremmed stat ved bruk av falske basestasjoner i Oslo sentrum. PST oppgir i sin konklusjon av etterforskningen at det «ikke finnes bevis for bruk av falske basestasjoner eller IMSI-fangere i grunnlagsmaterialet som er innhentet i anledning etterforskningen». EOS-utvalgets grundige undersøkelse viste at PST ikke har benyttet falske basestasjoner i Oslo sentrum på ulovlig vis, og utvalget fant ikke grunn til å kritisere PSTs tekniske grunnlag for å henlegge saken. Samtidig mener vi i Kristelig Folkeparti, i likhet med resten av komiteen, at det er positivt at utvalget vil fortsette å kontrollere PSTs bruk av IMSI-catching. En gjentakende sak har vært den lange saksbehandlingstiden i klareringssaker. Det er gledelig at det nå ser ut til å være en viss forbedring. I innstillingen til årsmeldingen for 2014 uttrykte komiteen bekymring over at situasjonen synes å være forverret i 2014, til tross for komiteens tidligere uttalte forventning om forbedring. Da ba komiteen Forsvarsdepartementet om at nødvendige tiltak straks ble iverksatt for å få forholdene brakt i orden. Jeg registrerer at EOS-utvalget har fulgt opp saken i 2015, og at utvalget konstaterer at klareringsmyndighetene har iverksatt tiltak for å forbedre situasjonen. Det er positivt, selv om det fortsatt er en vei å gå før saksbehandlingstiden er nede på et forsvarlig og – etter vår oppfatning – riktig nivå. Ut over dette viser jeg til saksordførerens gode gjennomgang av saken og komiteens innstilling og understreker avslutningsvis enda en gang betydningen av det viktige arbeidet som utvalget gjør. Det er et viktig arbeid for å sikre at det ikke øves urett mot noen og at menneskerettighetene respekteres.