Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-14:
I helgen kunne vi feire femårsdagen for Parisavtalen. Jeg husker godt gleden i Paris den lørdagen for fem år siden: Endelig skulle det lykkes for verdenssamfunnet å få på plass en avtale om store utslippskutt, utslippskutt som skulle holde verden godt under en 2-graders oppvarming, ja helst under 1,5 grader. Til VG den gangen sa Venstres Ola Elvestuen, den 12. desember 2015, at Parisavtalen betyr at det ikke blir ny norsk oljeproduksjon i nordområdene: «Når 195 land samler seg om å sette så ambisiøse mål for hvordan vi skal få ned klimagassutslippene, kan ikke Norge snu ryggen til og fortsette som før. Hvis vi skal nå målet om at temperaturen skal godt under to grader og mot 1,5 grader i fremtiden, vil det få store konsekvenser for norsk olje- og gassvirksomhet.» Det var godt sagt. Men det er nettopp det motsatte som har skjedd: Norge har snudd ryggen til verden og fortsatt som før. Etter seiersfesten i Paris gikk regjeringen tilbake til sitt gamle spor. Siden Parisavtalen ble vedtatt i desember 2015, har dagens regjering gitt oljeselskapene over 300 nye blokker hvor de kan lete etter fossil energi. Verdens land planlegger en produksjon av fossil energi som er over dobbelt så stor i 2030 som det vi kan hente opp dersom vi skal nå 1,5-gradersmålet. Dette viser FN-rapporten «The Production Gap», som kom i høst. En annen rapport, «Oil, Gas and The Climate», som kom i fjor, viser at Norge har verdens femte mest aggressive planer for oljeboring de neste årene. Ikke lenge etter at Parisavtalen ble sagt å sette en stopper for ny norsk oljeproduksjon i nordområdene, var bl.a. Venstre med på å tillate masse ny oljevirksomhet i nordområdene, stikk i strid med absolutt all miljøfaglig ekspertise, nå før sommeren. Senest i høst ble det lyst ut rekordmange oljefelt gjennom den 25. konsesjonsrunden. For å bruke tidligere klima- og miljøminister Ola Elvestuens ord: Regjeringen snur ryggen til Parisavtalen og resten av verden. Det som trengs, er en kraftfull innsats for å kutte utslipp, skape arbeidsplasser og fordele byrder og goder på en rettferdig måte. Vi trenger en grønn ny deal, en satsing på miljøløsningene, på den industrien som gir oss teknologien, utslippskuttene, arbeidsplassene og den framtidige velferden. Her satser SV i sitt alternative budsjett på oppbygging av denne typen industri gjennom en grønn ny deal. Vi trenger bl.a. satsing på karbonfangst og -lagring – ikke bare ett prosjekt, som regjeringen vil forplikte seg til, men minst to – og vi må sette i gang karbonfangst på mange andre anlegg rundt omkring i Norge også, som avfallsanleggene i Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand og Fredrikstad. Da kan Norge bli en ledende stormakt i det som må være en viktig del av klimaløsningen for framtiden. Vi kan alle ha godt av å lese teksten i Parisavtalen om igjen. Vi kan alle ha godt av å tenke over hva det faktisk betyr å holde temperaturøkningen på under 1,5 grader. Da holder det ikke, som regjeringen planlegger i statsbudsjettet, å nå klimamålene for 2030 først 20 år senere, i 2050. SV har lagt fram et klimabudsjett som viser hvordan Norge kan kutte utslippene med litt over 60 pst. fram mot 2030 sammenlignet med 1990. Det er å ta ansvar, det er å lytte til de klimastreikende elevenes krav, det er å høre klimabrølet som var foran Stortinget i fjor. Med dette tar jeg opp forslagene fra SV og forslagene fra Miljøpartiet de Grønne og SV.