Monica Mæland (Høyre), 2016-02-18:
Skipsfart er i hovedsak et energieffektivt transportalternativ for gods. Bruk av mer miljøvennlig drivstoff og energieffektive skip er en nøkkelfaktor for å løse miljøutfordringer i skipsfarten. Her har Norge et fortrinn. Langsiktig og strategisk satsing har gjort oss til en verdensleder i bruk av LNG, batteri- og ikke minst el- og hybridsystemer innenfor skipsfart. Vi må utnytte denne posisjonen og sørge for at norsk miljøteknologi blir gjort tilgjengelig på det globale markedet. Interpellanten stiller derfor et veldig viktig spørsmål. Spørsmålet griper inn i en velkjent eksportpolitisk problemstilling, men la meg først slå fast at regjeringen legger, og vil legge, stor vekt på å bistå norske selskaper i utlandet for å fremme norsk eksport. Før jeg går inn på hvilke grep som er tatt for å bidra til at nullutslippsteknologi kan bli gjort tilgjengelig på det globale markedet, har jeg lyst til å understreke et viktig forhold, nemlig at nullutslippsteknologi, som interpellanten refererer til, er en teknologiløsning som har null utslipp til både luft og vann, som f.eks. batteri- eller hydrogenløsninger. Dette er en teknologi som ikke er fullt ut moden, og som vi fortsatt er i en tidlig fase med å utvikle og eksportere løsninger for. Også lavutslippsteknologi er langt mer miljøvennlig enn konvensjonelle løsninger, bl.a. er LNG og hybridløsninger lavutslippsteknologier. På disse områdene er Norge en global leder. Norge har siden 1980-tallet forsket på LNG som drivstoff, og den første LNG-drevne fergen «Glutra» ble satt i drift i 2000. Vi har derfor nå 16 års erfaring med LNG som drivstoff på skip. 53 LNG-drevne fartøyer seiler nå for norske rederier, og nesten like mange er i bestilling for de neste årene. Etterspørselen etter LNG-drevne skip er økende, og norske bedrifter kan levere teknologien som trengs. Fra norsk side har vi et tett samarbeid med flere land på dette området. Lavutslippsteknologi bidrar også vesentlig til reduserte utslipp, og det er derfor viktig at vi inkluderer både lav- og nullutslippsteknologi når vi snakker om miljøvennlig teknologi innen skipsfart. I fjor la regjeringen fram en offensiv maritim strategi med 69 tiltak for å sikre bærekraftig vekst og verdiskaping i næringen. Regjeringen har ambisiøse miljømål for den maritime næringen. Vi vil stimulere til grønn vekst og økt bruk av miljøteknologiske løsninger og mer miljøvennlig drivstoff, slik at vi beholder vår ledende posisjon. Utgangspunktet for næringspolitikken er å bidra til størst mulig samlet verdiskaping i Norge. Det gjør vi gjennom stabile rammevilkår og ved å legge til rette for omstilling og innovasjon. Ett av regjeringens åtte satsingsområder er å sikre konkurransekraft for norske arbeidsplasser. For å bidra til dette legger regjeringen stor vekt på å bistå norske selskaper i utlandet og fremme norsk eksport. Den maritime næringen har høy eksportandel og tilstedeværelse internasjonalt. Innovasjon Norge bistår i dag norske bedrifter med å vurdere markedsmuligheter i mer enn 30 land, mange i framvoksende markeder. Arbeidet utføres gjennom rådgivningstjenester, nettverkstjenester og kompetanse- og profileringstjenester. Regjeringen har i 2016 styrket Innovasjon Norges kompetanse- og profileringstjenester med 36 mill. kr. Målet med satsingen er at bedrifter med stort eksportpotensial skal stimuleres til å utnytte muligheter som finnes utenfor Norge. Eksportkreditt Norge og Garantiinstituttet for Eksportkreditt, GIEK, er viktige aktører i regjeringens arbeid med å fremme norsk eksport. Stabile, forutsigbare og konkurransedyktige finansieringsvilkår har stor betydning for om norske bedrifter vinner kontrakter eller ikke. Regjeringen legger også til rette for å realisere mer miljøvennlig verdiskaping gjennom ordninger som Forskningsrådets MAROFF-program, miljøteknologiordningen til Innovasjon Norge, Enova og Nox-fondet. I 2014 ble det bevilget i underkant av 1 mrd. kr til den maritime næringen gjennom ulike ordninger i Norges forskningsråd og Innovasjon Norge. Departementet har nylig satt i gang arbeid med å utvikle en ny helhetlig forsknings- og innovasjonsstrategi for den maritime næringen, Maritim2l. Strategien skal bl.a. identifisere hvordan vi best kan innrette forsknings- og innovasjonspolitikken for å realisere potensialet for synergier i de havbaserte næringene. Både næringen og forskningsmiljøene bidrar inn i dette arbeidet, og strategien skal legges fram høsten 2016. For å bidra til en grønn fornyelse av nærskipsfartsflåten etableres det nå en kondemneringsordning på 12 mill. kr. Samtidig styrkes tapsfondet for innovasjonslåneordningen gjennom Innovasjon Norge med 28 mill. kr, slik at det kan tas høyere risiko enn tidligere for kontrahering av nybygg. Det tilsvarer en styrket låneramme på 100 mill. kr. Innovasjon Norge gis på denne måten større mulighet til å gå inn med finansieringsstøtte til bygging av nye skip i nærskipsfarten. Ordningene vil også kunne bidra til mer virksomhet for norske verft og utstyrsleverandører og synliggjøre norske aktører som en internasjonal leverandør av miljøvennlige løsninger til maritim sektor. Nye miljøvennlige løsninger må profileres i utlandet, og myndighetene bidrar der de kan. Samordningen av tjenester mellom utenrikstjenesten og Innovasjon Norge skal bidra til dette. Utadrettet innsats, nettverksmøter og maritime konferanser prioriteres, der det er naturlig. Bistand til enkeltbedrifter er også høyt prioritert. Delegasjonsbesøk og politiske besøk til utlandet benyttes til å profilere det maritime Norge. Sjøfartsdirektoratet er også en viktig aktør i profileringen av norske miljøvennlige løsninger. Økt fokusering på klimautfordringene og strengere krav til utslipp medfører økt internasjonal interesse for grønn skipsfartsteknologi og regulatoriske spørsmål, og direktoratet er en attraktiv samarbeidspartner. Norge er en pådriver for å utvikle et godt internasjonalt rammeverk for klima- og miljøvennlig skipsfart. Internasjonalt har utviklingen av miljøregelverket, kombinert med endringer i markedsbetingelsene, gjort miljøinvesteringer mer attraktive. Tydelige og forutsigbare miljøkrav samt et helhetlig virkemiddelapparat fra forskning til marked bidrar til at norske miljøvennlige løsninger er kjent og etterspurt. Markedsføring og eksport av lav- og nullutslippsteknologi er i første rekke næringens ansvar. Jeg merker en stadig økende interesse for våre grønne maritime løsninger i utlandet, og regjeringen vil selvsagt være med på å legge til rette for eksport av grønn teknologi, i nært samarbeid med både næringen og virkemiddelapparatet.