trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Det viktigste for SV i denne saken har vært at kommunesammenslåing skal skje ved frivillighet. Det opplever jeg at Kristelig Folkeparti og SV er helt samstemte om. Det er mange steder i landet det kan være fornuftig at man vurderer kommunesammenslutning, kanskje særlig rundt byene, der det er naturlige bo- og arbeidsregioner. Det vi vil advare veldig sterkt mot, er den endringen i kommuneøkonomi som denne regjeringen samtidig signaliserer, nemlig at lavinntektskommunene skal få dårligere inntekter, mens høyinntektskommunene samtidig skal få høyere inntekter. Det er også veldig viktig at man, når man går inn i slike prosesser, faktisk hører på hva som skjer lokalt, hva de ønsker, og at man ikke gjør det sånn at kommuner taper på å slå seg sammen. Det er uhyre viktig. Vi avventer nå hva regjeringen kommer med. Vi avventer ikke minst initiativene som nå kommer i mange kommuner landet rundt, og ønsker å støtte positivt opp rundt dem som ønsker kommunesammenslutning sjøl.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Først til Tynset-saken: Jeg har registrert at Venstre har vært like sjokkerte som SV for kuttet som har vært foretatt der, at de har forsøkt å jobbe godt med saken, og at vi – selvfølgelig – subsidiært kommer til å stemme på det forslaget som Venstre har stått som arkitekt for, hvis vårt forslag skulle falle. Når det gjelder ressurskrevende tjenester, mener jeg Venstre der har gjort en god jobb – det synes jeg dere skal ha ros for. Men den kommuneøkonomien som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå legger fram, er i sum større enn det budsjettet Venstre støtter. Kommunesektoren har større rammer med det budsjettet vi legger fram, enn med det Venstre legger fram, men den dreiningen på det budsjettet som er dårligere, er bedre etter at Venstre og Kristelig Folkeparti hadde sin hånd på det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg merket meg den entusiastiske støtten til prosjektet på Tynset som statsråden nå nettopp kom med. Jeg merker meg også at statsråden ikke ser at de endringene regjeringen gjør når det gjelder barnehager og kontantstøtter, er beregnet på at kvinner skal være hjemme og menn skal jobbe. Det er en likestillingsvirkning som denne regjeringen sjøl har regnet ut, og som i hvert fall etter SVs mening, er veldig bekymringsfull – ikke bare prinsipielt, men også praktisk for å kunne rekruttere. Statsråden var også inne på dette med bolig, og han sa han er klar over at han også har medansvar for kommunens Nav. Det var jeg veldig glad for, for der trengs det oppmerksomhet – bl.a. om bolig, som er et annet sentralt virkemiddel for folk som er vanskeligstilte, som trenger bolig. Det er mange ledige tomter som er klare, men som ikke blir bebygd. Det andre er: Tror statsråden at mennesker som er så vanskeligstilte at de må ha hjelp fra Nav for å få bolig, har nytte av BSU?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Først: Til saken om Tynset vil jeg si at den måten som regjeringen nå har oppført seg på i denne saken, skal en stat ikke oppføre seg på overfor en kommune. Det har vært mye diskusjon her om at staten skal ikke overprøve, staten skal ikke gripe inn, og staten skal ikke ditten og ikke datten, men her er det virkelig staten som har sparket beinet under et prosjekt der kommunen har lagt ned 40 mill. kr. Det går rett og slett ikke an. Jeg støtter flere av innleggene fra Arbeiderpartiet her som også påviser det store spriket mellom hva man faktisk gjør, og det man sier. Man kutter i tilskudd og sier at man styrker det. Så har vi hatt en diskusjon nå om fordeling av kommuneøkonomi, og da ble jeg veldig forbauset over innlegget til Frank Jenssen, som sier at nå hadde vi fasiten. Ja, betyr det at alle endringer som regjeringen nå har varslet i kommuneøkonomien, er skrinlagt? Så det er altså den fordelingen vi ser i dag, som er fasiten? Jeg vil gjerne at statsråden i så fall bekrefter at alle forslag om endringer, f.eks. når det gjelder selskapsskatt eller inntektsfordeling, nå er skrinlagt, slik som representanten Frank Jenssen her sier. Jeg vil da også bare understreke at det ikke bare er i Østfold, men at samtlige kommuner i Hedmark og Oppland, og jeg tror mange, mange andre steder, taper store penger, mens kommunalministerens hjemkommune Bærum vinner stort på en slik omfordeling som Høyre har varslet. Så til bolig. Representanten Kapur var oppe her og hadde en litt merkelig historiefortelling. Det er mulig han husker bare åtte år tilbake, men, for å si det sånn, boligmangel har det vært i svært lang tid. I Oslo kommune er det altså 21 000 ferdig regulerte boligtomter – i den byen der representanten Kapurs parti styrer og har styrt ganske mye lenger enn åtte år. Disse ferdig regulerte boligtomtene blir altså ikke bebygd. Da må det jo være noe mangel på handlekraft både i kommunen og andre steder når det ikke skjer, og det er et stort behov for det. Spørsmålet er jo da: Er det denne skatteletten til dem som har mest, som skal bidra til dette? Det var tydeligvis også det Kapur mente, når han antydet at det å kunne få skattefradrag når en har så mye penger at en kan kjøpe flere leiligheter og leie dem ut igjen, er en god løsning. Det er i hvert fall slik at det er bare den som da har råd, som får skattelette, og de rentene som er igjen, blir jo da betalt av den som ikke har råd til å kjøpe seg en bolig, men som må leie av den som har hatt råd til det. Det er den politikken som Høyre og Fremskrittspartiet nå ønsker å videreføre. Det er en politikk som ikke skaffer nok boliger, fordi det ikke finnes nok incitamenter for at boligene blir bygd, eller at man er villig til å bruke virkemidler som gjør at det ikke blir spekulert i boligene, slik som det gjøres nå, og at den spekulasjonsgevinsten havner hos dem som har bolig, og ikke hos dem som trenger bolig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Problemet er at usikkerheten gjenstår, men jeg håper virkelig at man får landet den saken, og at det blir bygging på Tynset. Jeg tok ordet fordi representanten Heggelund var oppe og mente at det var SV som hadde ansvaret for at det ikke var blitt bygd nok boliger i Oslo. Da vil jeg igjen minne om – jeg kan lese tallet om igjen – at det er 21 000 byggeklare tomter i Oslo. Byrådet i Oslo sier sjøl at det er mange, mange byggeklare tomter i Oslo som ikke blir bebygd. Det kan vel umulig være SVs ansvar at det ikke skjer i Oslo! Det er også tydelig at representanten Heggelund heller ikke har fått med seg at med å vri kommuneøkonomien, slik regjeringen og stortingsflertallet her nå signaliserer at de ønsker, rammer man også ganske mange store byer. Det er ikke bare utkantkommunene som rammes av dette, men f.eks. Trondheim, som ble nevnt her, og Hamar, Elverum og Kongsvinger i mitt fylke.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Situasjonen i Syria er ekstraordinær. Tallene nå tilsier at det er over 4,5 millioner barn og 6,5 millioner internt fordrevne flyktninger i nærområdene. Krisa blir beskrevet som den største humanitære krisa etter annen verdenskrig. I tilleggsproposisjonen fra Fremskrittspartiet og Høyre kuttes posten med 110 mill. kr i forhold til det som den rød-grønne regjeringen la fram. Kuttet skyldes halvering av antallet flyktninger fra nettopp Syria, som har den største humanitære katastrofen i moderne tid. Det skjer i et budsjett og i et land der man er på toppen av alle statistikker når det gjelder økonomi. Jeg lurer på hvordan representanten fra Høyre kan forklare at Norge ikke har råd til å ta imot i hvert fall 1 000 kvoteflyktninger fra Syria nå.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Det synes jeg var en utrolig dårlig forklaring på hvorfor man må redusere antall kvoteflyktninger generelt sett når antallet er økende. Det hadde vært behov for å øke det mer. I tillegg sier regjeringen at man skal ta imot de kvoteflyktningene man tror kan integreres lettest. Det betyr at man skal plukke ut de friskeste, de med best utdanning fra før, de som er minst krigsskadd, blant de aller mest vanskeligstilte menneskene i verden. Det mener SV er i strid med all humanisme og i strid med hvordan vi bør håndtere kvoteflyktningsaken. Kan Høyre forklare hva det er som gjør at de mener at vi i Norge, i den situasjonen vi er, skal oppføre oss slik at vi ikke skal gi beskyttelse til de menneskene som har det aller vanskeligst, og kanskje er mest skadd, syke, eller kanskje har blitt funksjonshemmet på grunn av den flyktningsituasjonen de har vært i?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
På mange av disse områdene er Fremskrittspartiet gudskjelov ikke til å kjenne igjen! Representanten Keshvari sa i sitt hovedinnlegg at likestilling bl.a. var en grunnleggende verdi, og at den heller ikke har kommet av seg sjøl. Det kan jo noen av oss litt voksne damene fortelle om, at den kampen har vært hard, og at den må vi kjempe videre og ikke gå på akkord med. Likestillingen er heller ikke fullstendig i Norge, ikke engang i den norske befolkningen. Derfor har det vært trist gjennom år å se hvordan Fremskrittspartiet har foreslått å legge ned tiltak som kunne bedret likestillingen, f.eks. Jobbsjansen for innvandrerkvinner, som ble kuttet senest i fjor. Nå øker de kontantstøtten, som gjør at det blir mer lønnsomt for noen å være hjemme enn å være i jobb. Også tiltak, slik som gratis kjernetid i barnehagen og kvalifiseringsstønaden, har Fremskrittspartiet, senest i budsjettet for inneværende år, vært imot. Da må jeg spørre: Er det slik at Fremskrittspartiet nå har forandret politikk og skiftet syn, eller er det slik at de ikke har fått noe gjennomslag for sin politikk i regjering?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Nå stiller representanten Keshvari saken helt på hodet. Det var hans innlegg jeg støttet, der han sa at likestilling var en viktig verdi i Norge, som vi skulle bygge opp under. Så spørs det da om politikken bygger opp under det. Fremskrittspartiet er det partiet som helt systematisk har kuttet i de tiltakene, både kvalifiseringsstønaden, gratis kjernetid i barnehagene og Jobbsjansen for innvandrerkvinner, f.eks. – tiltak som er evaluert, og som virker. De får folk i arbeid og støtter opp under en grunnleggende verdi som Fremskrittspartiet sier at de nå deler. Forklaringsproblemet ligger i Fremskrittspartiet. Derfor er spørsmålet igjen: Har man forandret syn på disse tiltakene, eller har man tapt kampen der Høyre, forhåpentligvis, har vunnet kampen om disse tiltakene, som er veldig viktige?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg har først lyst til å takke Kristelig Folkeparti for den viktige jobben de har gjort gjennom mange år, med å holde oppe humaniteten i asyldebatten. Det har vært viktig. Derfor var vel også skuffelsen veldig stor, da det viste seg at det ble kutt i antall overføringsflyktninger fra FN – også når Kristelig Folkeparti hadde en hånd på rattet. Og man kan jo lure på hva det var som var viktigere enn dét – hva det var som var viktigere enn å gi opphold til folk i en så kritisk situasjon som man er i når man flykter fra et område som Syria. Jeg la også merke til nå at representanten Toskedal pekte på integreringstilskuddet og at det liksom ble øket nå, og det er nok en sannhet med store modifikasjoner. For i forslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet reduseres jo denne posten ganske kraftig. Det må da bety at kommunene skal ha mindre penger i den dugnaden man nå inviterer til.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Det var betryggende å høre. Jeg har også lyst til å takke Venstre for den jobben de gjør på disse viktige feltene. Det er kanskje sånn at representanten Skei Grande burde ønsket at SV var litt større, slik at det ble mer tyngde på disse spørsmålene. Så har jeg lyst til å utfordre Skei Grande på et tema som vi har diskutert mye i dag, nemlig bosetting og hvordan vi skal få til bedre og raskere bosettingsordninger. En av de tingene som SV ønsker å se på, er f.eks. en ordning der de som har fått opphold, kan bosette seg sjøl fritt i kommunene. Vi ønsker også å jobbe for at det skal kunne bli gitt midlertidig arbeidstillatelse til mange flere enn i dag. Vi tror at det er fornuftig at folk kan få lov å begynne å jobbe mye tidligere enn det de får i dag, og at den måten vi håndterer det på i dag, bidrar til at integreringen mislykkes i større grad enn det den kunne gjort hvis folk kunne få begynne å jobbe mer. Er Venstre enig i dette?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg tror representanten må lese den undersøkelsen en gang til. Den viser en litt svak tilbakegang, men ikke statistisk signifikant, som det heter. Det betyr at en er innenfor feilmarginene for matematikk. For øvrig er det økninger for de andre områdene. Det viser også noe veldig gledelig, nemlig at andregenerasjons innvandrerbarn gjør det minst like godt som norske barn. Det jeg ville vært mye mer opptatt av, er at vi klarer å få til reell tospråklighet for innvandrerbarn. Da er vi helt avhengig av at disse barna kommer i barnehage veldig tidlig, for språkutviklingen skjer veldig tidlig – det vet jeg, for jeg har jobbet i barnehage i 17 år og ser hvordan språk læres automatisk hvis en er veldig ung. Derfor ønsker SV å utvide gratis kjernetid i barnehagene til også å gjelde de yngre aldersgruppene, for det er uhyre viktig at barna kommer i barnehagen og får lære seg språk – både sitt eget morsmål, hjemme, og norsk, på skolen. Det er helt avgjørende for at de skal lykkes godt på skolen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Her forsøker man å spre veldig mange rare myter. Det er feil at SV har satt frukt foran lærere. Vi har faktisk fått på plass begge deler. Det er slik at hjernen altså ikke er alene på skolen; det er en hel kropp, et helt barn, som er på skolen. Man trenger å røre på seg, man trenger mat, og man trenger gode lærere. Så det er vi veldig glad for. Vi har startet denne satsingen med en ny lærerutdanning og med etter- og videreutdanning av lærere. Vi støtter i vårt budsjett hele satsingen som Høyre har på etterutdanning av lærere, så der skal Høyre få full støtte videre – det er veldig viktig. Men det er litt stusslig at man er nødt til å sette det at elevene i tillegg kan få litt sunn mat, eller f.eks. også kan få lov til å utvikle sine evner når det gjelder en kulturskoletime, opp mot denne satsingen. Så stusslig og fattigslig trengte ikke norsk skolepolitikk å være.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Nei, i sum er det budsjettet som vi fremmer, langt bedre for kommunene, og det er langt bedre også på integrering. Så er det riktig at det trengs styrkinger på dette området, og særlig på bosettingsordningene, der det er nødvendig å få på plass bedre ordninger. Jeg sa i mitt hovedinnlegg at jeg mener at man nå burde gå i en reell forhandling med kommunesektoren, finne ut hva det koster å bosette flyktninger, bli enige om den prisen og så lage en avtale slik de f.eks. har i Danmark, der kommunesektoren forplikter seg til å bosette det antallet som trengs. Jeg tror vi er nødt til å få på plass noen slike ordninger, fordi den måten vi gjør dette på nå, gjør at færre klarer seg, Hvis vi i denne salen hadde blitt satt i en slik situasjon som mange av flyktningene på flyktningmottakene er i i årevis, tror jeg mange av oss også hadde blitt satt ut av arbeidslivet – ved den typen opphold i altfor lang tid.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Kanskje en av de største utfordringene er at vi har partier som nå er representert i regjeringen, som forteller en historie om at integreringen i Norge går veldig dårlig. Det er ikke sant, integreringen i Norge går veldig bra i forhold til i veldig mange land. Det er veldig mange i innvandrerbefolkningen – de fleste av dem – som greier seg veldig bra, det går veldig bra med barna deres på skolen. Så jeg tror for det første at vi må begynne å snakke positivt om det som går bra. Det andre er at vi har jobbet intenst bl.a. for ordninger som Jobbsjansen, for kvinner også i innvandrerbefolkningen, der tradisjonen er, sånn som det var da jeg vokste opp på 1950-tallet her i Norge, at mor skulle være hjemme, og far skulle jobbe og forsørge familien. Man må bryte de tradisjonene. Derfor er det også så viktig at man ikke øker kontantstøtten sånn at det lønner seg mye mer for disse kvinnene å være hjemme enn å være på jobb og sende ungen sin i barnehagen. Da lærer barna også norsk på en naturlig måte, helt automatisk, når de er små. Disse tingene har SV jobbet intenst for å få på plass, fordi vi vet at de virker. De virker på integrering, og de virker på likestilling, og det er vi glødende opptatt av.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Først vil jeg si at gratis kjernetid i barnehagen er ikke et prosjekt. Gratis kjernetid i barnehagen ble av likestillingsministeren denne uka omtalt som noe av det mest vellykkede vi har sett i integreringen, og det ønsker vi å utvide. Jeg er veldig glad for det, for Fremskrittspartiet har i alle år kuttet bevilgningene til dette, på samme måte som de her i Stortinget senest for dette året kuttet bevilgningen til Jobbsjansen, som nettopp går til det som representanten nå sier er viktig, nemlig at kvinner skal i jobb. Så det er utrolig viktig at man styrker de positive tiltakene. Så er det riktig at noe av dette handler om gamle tradisjonelle kjønnsrollemønstre. Da kan man ikke ha en norsk politikk som bygger opp under de tradisjonelle kjønnsrollemønstrene, slik som Fremskrittspartiet og Høyre nå gjør, men tvert imot ha en politikk som gjør at barn kommer i barnehagen, at den blir billigere, at det blir gratis kjernetid for flere barn av innvandrerfamilier, og at man ikke har ordninger som gjør at man får betalt for å holde ungene sine vekk fra barnehagen og ikke gå på jobb.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Statsråden sier at hun er misfornøyd med bosettingsarbeidet, men starter med å legge fram et budsjett der det er kutt både i støtten til å bosette enslige mindreårige asylsøkere og også i integreringstilskuddet generelt. Jeg vil si at statsråden i praksis legger opp til at færre skal bosettes i kommunene med det opplegget som hun har vært med på å legge fram for Stortinget. Spørsmålet er da hvordan dette henger sammen, hvordan hun tror at kommunene skal bosette flere med mindre penger. Det andre spørsmålet gjelder gratis kjernetid i barnehagen. Representanten Horne var i fjor med på å legge fram et forslag der man var helt imot denne ordningen. Man var imot kvalifiseringsstønaden, man var imot Jobbsjansen, man var imot mange av de tiltakene som man i dag går inn for. Da har jeg behov for å vite om det er slik at Fremskrittspartiet nå har forandret politikk – eller er det bare et budsjettkompromiss i regjeringen vi nå ser?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg er glad for alle snuoperasjoner som Fremskrittspartiet foretar. Jeg venter bare på den neste, når det gjelder kontantstøtten, at de også innser at den ikke fungerer hensiktsmessig verken for likestilling eller for integrering. Når det gjelder integreringstilskuddet og økonomien til kommunene, var det jo regjeringen Stoltenberg II som la inn en økning på de tilskuddene. I det forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet la fram for Stortinget, var det store kutt både i integreringstilskuddet, og også for de enslige mindreårige asylsøkerne. At det gjennom behandlingen og forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre har kommet inn penger som har dempet noe av dette kuttet, er riktig, men fra denne regjeringen og denne statsråden foreligger det altså kutt på det som kommunene skal bruke til å bosette flyktninger. Hvordan henger det egentlig sammen med kritikken mot at bosettingen går for sakte?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg håper også at representanten Keshvari etter hvert oppdaterer seg på hva Fremskrittspartiet har foreslått og ment i Stortinget, og på hva andre partier har foreslått og ment i Stortinget, for det er vesentlig forskjellig fra det han nå påstår er situasjonen. Det er slik at de ordene man bruker, av og til blir mistolket. Det er helt riktig. Men det gjør også at f.eks. politiske partiledere må være forsiktige med hvilke ord de velger, fordi ordene kan falle på en jord der f.eks. ekstremisme og diskriminering gror, og det er alvorlig i et samfunn. Jeg tok ordet nå til slutt i denne debatten for å opplyse litt om skolen, men så har representanten Stine Renate Håheim sagt mye av det jeg hadde tenkt å si. Men poenget her er at en god skole selvfølgelig er viktig. Det er viktig for alle. Derfor har vi jobbet intenst med norsk skole slik at flere elever skal lykkes. Først vil jeg si at disse internasjonale undersøkelsene er viktige, men de sier ikke alt. Da PISA-resultatene i 2009 kom og viste bedre resultater, var Høyre ute og tok æren, men når norske elever i 2012 holder framgangen i lesing og naturfag og har en liten – statistisk ikke-signifikant – tilbakegang i matte, sier Høyre at situasjonen er dramatisk og at norsk skole nærmest er i fritt fall. Jeg ber om edruelighet i debatten og om at man slutter å snakke norsk skole ned. Norske elever og norske lærere gjør en kjempejobb hver eneste dag. De har god framgang, og jeg ser til min glede at veldig mange av de satsingsområdene som ble satt i gang av den rød-grønne regjeringen, blir videreført av den nye regjeringen. For eksempel var lærersatsingen godt i gang. Det er bra at den videreføres. Det samme gjelder ny lærerutdanning, tidlig innsats og flere timer med fag. Det er forstemmende at det hver gang vi snakker om dette, høres ut som om det at elevene skulle få et eple av og til, skulle stå i veien for læring. Jeg tror Høyre har frukt på sine gruppemøter eller på sine møter. Det har de sikkert, fordi de vet at det gjør noe med oppmerksomheten og muligheten til å lære. Sånn er det også med barn. Det står da slett ikke i veien for at man også kan satse på læreren, eller for at man kan tilby alle barn en kulturskoletime. Kanskje er det en veldig god inngang for veldig mange av innvandrerbarna som har slike talent, eller som lærer bedre på denne måten, og kanskje får de slik både noe som de forbinder positivt med skolen, og noen helt andre muligheter til å utvikle seg. Jeg vil oppfordre Høyres representanter til heretter å snakke det som er positivt opp, og ikke overfortolke resultater og prøve å ta ut politisk gevinst på det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Nei, vi vil stemme for!
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Jeg takker for spørsmålet. Da vår regjering la fram budsjettet for 2014, ble det gjort en justering i toppfinansieringsordningen for de særlig ressurskrevende tjenestene. Men det lå jo til grunn at de som bruker disse tjenestene, skulle få det samme tilbudet. Det lå altså ikke inne en svekkelse av tilbudet. Jeg registrerer jo at da Høyre og Fremskrittspartiet la fram sin tilleggsproposisjon, støttet de forslaget fra den rød-grønne regjeringen. Så registrerer jeg at de borgerlige partiene nå har lagt tilbake disse pengene i kommuneopplegget. Men samtidig kutter man på mange andre poster, ikke minst gjennom det store barnehagekuttet. Så for kommunene totalt sett er det jo mindre penger til disposisjon nå enn det det var før. Jeg vet også at mange – ikke minst i representanten Schous hjemfylke – har reagert på det kuttet man gjør når det gjelder barnevern for enslige mindreårige asylsøkere.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Rettferdighet er kanskje ikke et absolutt begrep, men det er et veldig viktig begrep, og jeg er veldig takknemlig for invitten til å diskutere nettopp det. Arbeiderpartiets grunnleggende tilnærming til det spørsmålet er at både byrder og rettigheter skal fordeles likt. Derfor mener vi det er veldig urettferdig å gjøre sånn som regjeringen gjør nå, å bevilge 89 mrd. kr i skattekutt, der 40 pst. av skattekuttene tilkommer 4 pst. av de rikeste, mens man altså systematisk kutter i tilbudet til barnefamiliene i dette landet, enten det er i det ekstra barnetrygdtillegget i nord eller det er i barnehagetilbudet i alle landets kommuner. Det er urettferdig. Jeg opplever at det er bred tilnærming i Norge til prinsippet om at man skal omfordele mellom dem som har mest, til dem som har minst. Jeg mener det er et viktig prinsipp både når det gjelder enkeltpersoner og kommuner, fordi man ellers ville fått vanvittige forskjeller i velferdstilbudet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Vi har mange dyktige ordførere og rådmenn i Norges land, og de har brukt de mulighetene som de har fått gjennom den rød-grønne regjeringen til å bygge ut tjenestene. De velferdstjenestene norske kommuner tilbyr i dag, er både mer omfattende og i kvalitet på mange områder også mye bedre i dag enn de var for noen år siden. I tillegg kan vi konstatere at økonomien i kommunene er bra. Dermed er det jo ikke sagt at alt er bra. Jeg vet at hver eneste kommune i dette landet må prioritere veldig nøye hva man bruker pengene på til neste år. Derfor gikk Arbeiderpartiet til valg nettopp på å prioritere kommuneøkonomi, skole, helse og eldreomsorg framfor skattekutt. Fremskrittspartiet lovte begge deler – både skattekutt og velferd. Men når vi ser at man måtte ta et valg gjennom budsjettet for neste år, valgte Fremskrittspartiet 89 mrd. kr i skattekutt og ikke de to ekstra milliardene til kommunene som man lovte før valget.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Nei, det er jo ikke riktig. I det opplegget vi hadde, lå det jo samtidig til grunn at man skulle bruke 800 mill. kr mer på særlig ressurskrevende tjenester til neste år. Vi la på bordet et romslig kommuneøkonomiopplegg som ble veldig godt mottatt i kommunesektoren, sånn som jeg oppfattet det. Men jeg hører at posisjonspartiene her prøver å framstille det som at de har mer penger til kommunene enn det Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har i vårt opplegg. Det er jo feil. Riktignok legger man inn 214 mill. kr for å kompensere for de særlig ressurskrevende, men samtidig gjør man jo et kutt på over 300 mill. kr på barnehager, som kommunene er nødt til å forholde seg til fra 1. januar. Man kutter også en rekke andre kommunale velferdstjenester gjennom sitt budsjettopplegg. Så er det viktig å minne om at penger til kommunene er viktig, men det er jo et verktøy for å gi gode velferdstjenester til innbyggerne. Og der ser vi kutt på mange områder fra høyrepartiene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Det representanten Toskedal tar opp, er et veldig viktig tema som vi er nødt til å følge veldig nøye med på fra Stortingets side. Jeg vil peke på tre ting som jeg mener er veldig viktig i den sammenheng. For det første er det kravet til at regjeringen fører en ansvarlig økonomisk politikk. Derfor var det både skuffende og overraskende at Høyre og Fremskrittspartiet ved første anledning økte oljepengebruken, til tross for at de før valget sa at man burde bruke mindre oljepenger, og at man burde bruke dem på en annen måte. Den økonomiske politikken er forsvarsskanse nummer én for å sikre at kommunene ikke får en renteregning de ikke hadde regnet med. Vårt svar nummer to er en god kommuneøkonomi. For det tredje vil jeg si at vi vil følge veldig nøye med på hvordan økningen i husbankrenten slår ut for kommunene og investeringer i bl.a. sykehjemsplasser og omsorgsboliger.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Statsråden nevnte så vidt de ansatte i sitt innlegg. Når vi skal utvikle de kommunale tjenestene i årene som kommer, er penger selvfølgelig viktig, men man får ikke en bedre skole, mer eldreomsorg og gode tjenester hvis vi ikke har gode nok og mange nok ansatte. Vi ser at kommunene allerede sliter med å rekruttere nok lærere, førskolelærere, ingeniører og ikke minst omsorgsarbeidere. Bare innenfor omsorg vet vi at fram mot 2050 må vi ha omtrent dobbelt så mange ansatte som i dag. Så kan man nok dempe det behovet noe ved å ta i bruk digitale løsninger, velferdsteknologi osv., men man kommer ikke utenom at man trenger mer folk. Derfor er jeg litt overrasket over at Høyre nå er med på dette angrepet på arbeidslinjen som økt kontantstøtte og redusert barnehagetilbud er. Det vil ikke minst svekke rekrutteringen til alle de tjenestene som kommunesektoren skal tilby. Bekymrer ikke det statsråden?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Det er helt utrolig at statsråden presenterer sitt familieopplegg som mer valgfrihet for barnefamiliene. Man legger inn 199 mill. kr til mer kontantstøtte, og man kutter over 300 mill. kr i barnehagetilbudet i kommunene. Før valget lovte man bedre kvalitet, bemanningsnorm og løpende opptak i barnehagene – alt det har man løpt fra, og barnefamiliene sitter igjen med et dårligere tilbud, dyrere barnehageplasser. I tillegg kutter man det ekstra barnetrygdtillegget i tiltakssonen. Det gir mindre valgfrihet, og det er et løftebrudd fra Høyres side. I tillegg er dette også et skifte i kommunikasjon på et annet område, fordi før valget var Høyre krystallklare på at arbeidslinjen sto fast, og at det skulle lønne seg å jobbe. Nå stimulerer man veldig valgfriheten til å velge kontantstøtte, men man går systematisk til angrep på kvinners mulighet til å kombinere jobb og familieliv. Dette svekker også rekrutteringen av arbeidskraft – flere tusen årsverk – til både privat og offentlig sektor. Jeg er forundret over at statsråden tar så lett på det.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Jeg vil takke for debatten. En av de tingene jeg har merket meg, er kommunalministerens oppfordring om ærlighet og edruelighet når man snakker om kommuneøkonomien. Det er en oppfordring jeg er helt enig i, og det er en oppfordring jeg tenker man også kan utvide til å omfatte flere områder. Jeg registrerte også at han mante til å lytte til ordførerne og til det som skjer på lokalt nivå. Også det er en oppfordring jeg gjerne deler. Men jeg registrerte samtidig at når kommunalministeren fikk vitnesbyrd om hvordan utviklingen hadde vært i kommunene de siste årene, mente han at våre to tidligere ordførere hadde tatt feil, og at det var tallene og statistikken som var riktig. Jeg håper også representantene for regjeringspartiene lytter til oppfordringen fra Jan Tore Sanner om ærlighet og edruelighet. Det handler bl.a. om sammenhengen mellom det man sa før valget og det man gjør etter valget. Representanten Schou sa tidlig i debatten at folk i valg har sagt at de vil ha penger til asfalt og vei. Det tror jeg stemmer for veldig mange velgere. Men det var nok også en del velgere som stemte på Høyre og Fremskrittspartiet fordi de lovte henholdsvis å fjerne og redusere egenkapitalkravet, fordi Høyre lovte løpende opptak i barnehager, fordi Høyre lovte bemanningsnorm og mer kvalitet i barnehagene, og fordi Fremskrittspartiet reiste rundt og viste til at de hadde lagt inn 2 mrd. kr ekstra i kommuneopplegget for 2014. I Finnmark og Nord-Troms var det veldig mange som hadde fått med seg statsminister Erna Solbergs veldig klare garantier om at man ikke skulle røre virkemidlene i tiltakssonen. Mange fant nok også appell i Høyres sterke tilslutning til arbeidslinja. Før valget syntes de jo at Arbeiderpartiet var litt slapp i klypa; nå mener de at Arbeiderpartiet er manisk opptatt av arbeidslinja. Dette er åpenbart et ømt punkt for Høyre. Så håper jeg at regjeringspartiene også kan være ærlige og edruelige om det man faktisk gjør nå. Her i salen forsøker man å framstille det som at man styrker den kommunale velferden, mens man de facto kutter i mange velferdstjenester og bruker mindre penger i kommuneøkonomien enn det Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet gjør. Man snakker om å bygge mer, men stemmer ned initiativet om Fornebu-området, øker husbankrenten. Man snakker pent om områdesatsingen, men kutter i områdesatsingen på Fjell. Man snakker om at man vil ha bosetting i hele landet, men kutter gjennomgående i den politikken som skal bidra til det. Når det gjelder omfordeling, har vi bare vist til det som faktisk står i innstillinga, at man vil omfordele mellom skatterike og skattesvake kommuner. Hvordan dette skal gagne de skattesvake kommunene og gi dem bedre tjenester, framstår fortsatt som et stort spørsmålstegn.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Jeg tok ordet bare for å si at kravene om å være ærlig og edruelig må gjelde uansett hvor lenge man har sittet i regjering. Jeg tror man alltid – uansett politisk farge – vil sette seg visjoner og mål som man prøver veldig hardt å nå, men som man likevel ikke greier å nå. Det har skjedd med rød-grønne partier, og det kommer også til å skje med Høyre og Fremskrittspartiet. Men det som er veldig spesielt med mange av sakene vi har diskutert i dag, er at Høyre og Fremskrittspartiet har gitt veldig tydelige løfter i valgkampen – løfter de har vært enige om – som de nå har avlyst. Egenkapitalkravet er et strålende eksempel på det. Høyre ville redusere det, og Fremskrittspartiet ville fjerne det – nå er det avlyst. Jeg skal ikke gjenta hele listen som vi har vært igjennom noen ganger, men det er jo dette vi har påpekt. Brukerne med særlige behov ville fått et like godt tilbud neste år med den rød-grønne regjeringen, og kommunene ville hatt mer penger hvis de rød-grønne fortsatt hadde sittet i regjering.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
I innstillingen i dag har Fremskrittspartiet og Høyre en merknad der de sier at innvandring setter velferdsstatens bærekraft på prøve. Så er det bred enighet blant de politiske partiene i Norge om at arbeidslinja er helt avgjørende for det norske velferdssamfunnets bærekraft, og det er helt åpenbart at den linjen også må omfatte innvandrerne. Likevel ser vi at Høyre og Fremskrittspartiet i regjering nå øker kontantstøtten betydelig, og de har varslet at de også vil utvide den til å omfatte toåringer. Hvordan kan integreringsministeren forsvare et tiltak som er så målrettet mot å holde innvandrerkvinner borte fra arbeidslivet og innvandrerbarn borte fra barnehagene?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Jeg registrerer at statsråden prøver å late som om Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet i grunnen mener det samme når det gjelder kontantstøtte. Det gjør vi vitterlig ikke. Fremskrittspartiet har nå signalisert sammen med Høyre at man vil utvide kontantstøtten til å omfatte også toåringer. Sist vi hadde kontantstøtte for toåringer, eller mer presist i 2009, var det sånn at 80 pst. av de toåringene som mottok kontantstøtte her i hovedstadsområdet, var minoritetsbarn. Høyre og Fremskrittspartiet er i sine merknader veldig opptatt av den lave yrkesdeltakelsen blant kvinner. Statsråden har her argumentert glitrende for hvorfor barnehager er viktig for innvandrerbarna, og var opptatt av at vi må få folk til å forstå at dette er viktig. Skjønner statsråden at det kan være litt vanskelig for folk å forstå at dette er viktig når man sier det, men samtidig betaler innvandrerkvinner for å være hjemme, innfører skatteklasse 2 og gjør barnehager dyrere?
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg har et spørsmål til representanten Pedersen, fordi jeg lyttet med interesse til at innlegget konsentrerte seg om å gi like muligheter for alle. Det er viktig, og det er noe av bærebjelken i lokaldemokratiet og Kommune-Norge at man først må hjelpe nettopp dem som har behov for ressurskrevende tjenester. Litt folkelig og enkelt sagt er mitt spørsmål til representanten Pedersen: Hvordan henger dette sammen med, og hvordan kan det forklares, at Stoltenberg II-regjeringen i sitt budsjettforslag da nettopp kutter 214 mill. kr overfor dem som trenger velferdssamfunnet aller mest, og som har behov for de ressurskrevende tjenestene?
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg er vel kjent med representanten Bøhlers engasjement for å få til flere boliger i den sentrale delen av Oslo, og jeg deler den prioriteringen og verdien. Det som vi er opptatt av, og som jeg ser regjeringen er opptatt av, er at man i langt større grad skal ta mer helhetlige grep for at kommunene selv kan ta initiativ til boligbygging. Det handler om å legge flere arealer til rette, føre mer makt og myndighet tilbake til kommunene og forenkle prosesser omkring det å søke om å få mulighet til å benytte arealer nettopp til boligutvikling. Det er et annet forhold også, og det er at by og land må ses sammen. Det å se bo- og arbeidsregioner som en helhet, handler i større grad om å inkludere omgivelsene rundt Oslo, som jeg skjønner representanten Bøhler er opptatt av, mer enn bare å se til Groruddalen.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg må si at jeg veldig deler representanten Bøhlers engasjement for storbyer. Det jeg nok skulle ønske, er at man også evner å se mer enn Oslo og Akershus. Det er store byer ellers i landet, og jeg vil si at når det gjelder Oslo, ville jeg nok inkludert flere fylker enn bare Oslo og Akershus. Jeg tror det er viktig at man nå i den varslede demokratireformen – i oppgavereformen, hvor man til slutt må spørre seg selv om man er stor eller liten nok til å klare oppgavene – også må ha en helhetstenkning om infrastruktur og bo- og arbeidsområder, sånn at det legges til rette for at man ikke bare kan bo, men også arbeide i storbyene, og at samferdsel, skole og regional planlegging i stort blir en del av dette.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg vil si at dette er feil. Vi ønsker en vekst i hele landet. Vi ønsker en aktiv bosetting i både by og bygd. Jeg har lang erfaring både fra fylkeskommunepolitikken og fra kommunepolitikken, og i kontakten med næringslivet i små lokalsamfunn etterspørres nettopp bedre og mer infrastruktur. Det kan neppe overraske noen at Høyre og den nye regjeringen gjør nettopp det vi har sagt at vi skal gjøre: legge inn penger til infrastruktur, til mer vei, mer asfalt, slik at det er mulig å bo i både bygd og grend og arbeide mer sentralt – og vice versa. Det er det vi gjør. I tillegg styrkes utviklingsmidlene gjennom SIVA. Men næringslivet, de små bygdene, etterspør nettopp muligheten for å komme fram med tømmertransporten, og da er vei og asfalt viktig.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg kan gjerne invitere representanten Andersen til å ta en kikk på de fylkeskommunale budsjettene. Jeg sitter i fylkestinget i ny og ne selv og følger godt fylkespolitikken, og jeg kan love forsamlingen at en rekke av disse regionalpolitiske virkemidlene nok ikke går til næringsrettet virksomhet. Det er mye annet hyggelig og mye annet godt, men når vi da sier at de regionalpolitiske virkemidlene faktisk skal prioriteres til næringsrettet virksomhet, er det nettopp fordi vi ønsker å satse på distriktspolitikken. I valg har folk altså vært enige med oss i at de midlene vi skal prioritere, skal gå til nettopp asfalt og vei. Det er det næringslivet etterspør, det er det Distrikts-Norge også etterspør: at man skal få en infrastruktur som gjør det mulig å etablere bedrift, ha sysselsetting, komme seg til og fra arbeid på en anstendig måte og – ikke minst – at tømmeret kommer fra Hedmark og til Saugbrugs i Halden.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg lytter med interesse til debatten, og jeg lytter også med interesse til de rød-grønne, som har en stor hang til å ville styre ovenfra og i mindre grad slippe til nedenfra. Det er grenser for politikk. Derfor er utsagnet om at «Høyre bryr seg om deg – ikke med deg» nettopp et uttrykk for den grensen. Det starter med at vi grunnleggende gjennom praktisk politikk ønsker å vise tillit, men også gi tillit – at f.eks. stat og politikere ikke blander seg inn i oppgaver som andre kan løse like godt. Kan kommunene håndtere en oppgave, bør de få tillit til å gjøre det, og nettopp derfor å fjerne reguleringer og unødig byråkrati er å bygge opp under den tillitspolitikken. Høyre er opptatt av å forenkle lover og regler og fjerne unødvendige særnorske forbud og påbud. Det jeg ser, er en regjering som nettopp har startet arbeidet for å styrke lokaldemokratiet. Regjeringen vil bygge sin politikk på målet om en mest mulig effektiv bruk av fellesskapets ressurser, og at samfunnet må bli mindre byråkratisk. Kan familiene håndtere en beslutning, bør de også få tillit til å gjøre det. Politikken bør bygge opp under frivilligheten og det sivile samfunn og ikke gjøre dette til et underbruk av staten. Tro det eller ei, jeg erfarer i hvert fall – og det tror jeg de fleste gjør – at folk flest er ansvarlige, de er oppegående borgere, og staten behøver ikke blande seg eller lage politikk av alt. Det er grenser for politikk. Det sivile samfunn – organisasjoner, familier, lag, religiøse institusjoner – er verken marked eller stat. Å styrke dette sivile samfunnet betyr at vi som politikere må gi gode rammer for drift, men samtidig stole på at nettopp organisasjoner, institusjoner og kommuner kan styre seg selv. Statsmakten – slik vi som sitter her i den folkevalgte øverste forsamling, representerer den – må være sterk, men begrenset. Det er slik at staten har mange og viktige oppgaver – ikke bare politi og forsvar, men helsevesen, hjelp til dem som ikke klarer seg selv, og en skole som tar vare på alle, helt uavhengig av bakgrunn. Nettopp gjennom mindre byråkrati, regulering og lavere skatter vil regjeringen desentralisere makten. Det er en verdi i seg selv, og det er viktig. Mennesker med skapertrang og tiltakslyst må gis større armslag. Tilliten skaper nettopp det, den frigjør. Kommunene er grunnmuren i det norske demokratiet, og regjeringen vil med sin politikk styrke lokaldemokratiet ved å flytte makt og ansvar til kommunene. Det betyr at folk flest får økt innflytelse over sin egen hverdag og sitt eget lokalmiljø, og kommunene har ansvaret for de grunnleggende velferdstjenestene og skal være mest til for dem som trenger det aller mest.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg lyttet med interesse til representanten Pedersens innlegg hvor hun manet til ærlighet og redelighet hos posisjonen – og jeg skjønte at det også hadde truffet godt i opposisjonen. Jeg tør vel minne om at regjeringen som sitter nå, har sittet i 7 uker. Den forrige satt i 417 uker, og jeg tør minne om at de partiene som utgjorde 417 ukers-regjeringen, også hadde sine egne programmer, sine egne valgkamper og sine egne løfter før de gikk inn i en Soria Moria-idyll. Da var det også mange som protesterte ute på plenen, og som ikke var enige, og som fant ut at det man hadde ment i valgkampen, plutselig ikke ble fulgt opp i regjering. Jeg registrerer at Stoltenberg II-regjeringens forslag til budsjett sviktet de aller svakeste – de som krevde de mest ressurskrevende tjenestene. Det nytter ikke å komme og si at det var noe man skulle finne løsninger på innenfor det ordinære kommunebudsjettet. Man sviktet de aller svakeste. 60 pst. av rådmennene sier at det ble dårligere med Stoltenberg II-regjeringens forslag til budsjett.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Jeg lyttet med interesse til representantens innlegg og påpekning av at dette er et område med stor grad av enighet, og at vi deler et ønske om å gjøre ting bedre, både på integreringssiden og for dem som ikke får opphold, og som skal ut. Det er fortsatt 5 000 som venter i mottak, og som skal integreres ute i kommunene. Representanten sier at forrige regjering har effektivisert prosessen, og allikevel er det så mange som venter. Jeg kunne tenke meg å høre representantens syn på regjeringens forslag om en mer differensiert mottaksstruktur. Kan vi rett og slett se på om vi kan ha forskjellige typer mottak – f.eks. to mottakstyper – for en bedre gjennomstrømming i asylmottakene, både for dem som kommer hit og søker asyl, som skal integreres og som får opphold, og for dem som skal raskt ut?
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Det er ikke overraskende at representanten stiller nettopp dette spørsmålet. Det handler om den grunnleggende ulike forståelsen av den verdien som dagens regjering versus den andre har, nemlig at man vet hva familien trenger best. Når Høyre i regjering, og regjeringen, har foreslått at kontantstøtten skal økes, er det fordi vi ønsker at familien skal ha denne type valgfrihet. Det er like fullt like viktig at innvandrerkvinner kommer i arbeid. Da er muligheten for å få språkopplæring, være en del av det norske samfunnet, viktig. Men den grunnleggende verdien her er at det er familien selv som finner løsningen – ut fra hva de ønsker – på hvordan de best kan legge til rette, ikke Arbeiderpartiet. Der skiller nok dagens regjering seg fra forrige regjering, ved at de beslutningene som kan fattes i familien, bør fattes der og ikke sentralt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Som hovedstyremedlem i Husbanken i flere år må jeg si at den endringen som har skjedd i Husbanken, det at man gjorde Husbanken om til mer et direktorat, var nok mer bekymringsfullt, sett fra mitt ståsted. Jeg kan heller ikke se at den endringen som nå skjer i Husbanken, svekker Husbankens mulighet til fortsatt å være en sosial, boligpolitisk aktør. Det er også viktig å si at Husbankens konkurransevilkår, sett i forhold til andre banker, må være slik at vi ikke får en så stor subsidiering som det vi har hatt av Husbanken per nå. Endringene er allikevel slik at Husbanken vil være en viktig aktør. Utfordringen nå er at kommunene ikke har tilstrekkelig med boliger, og at det er fullt mulig å slippe opp og å legge til rette for at det skal være lettere for kommunene både å bygge og å få lettere tilgang til arealer, men også å bosette flyktninger i enkelte leiligheter.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Det er slik at vi tar imot 1 000 flyktninger fra Syria. Det er det vi gjør. Det vi har arvet, er en vanskelig bosettingssituasjon for flyktninger i Norge. Det er over 5 000 personer i norske mottak som venter på bosetting. Man forventer at det neste år vil være omkring 10 000 som har behov for det samme. Krisen i Syria er svært alvorlig. Situasjonen i flere naboland begynner også å bli svært kritisk. Regjeringen har – og det har vi støttet – derfor en tilleggskvote på 500 flyktninger fra Syria i 2014. I tillegg vil 500 av de ordinære plassene i den ordinære kvoten gå til denne gruppen. Til sammen blir dette 1 000.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-12-04:
Krisen i Syria er alvorlig. Krisen i nabolandene er også alvorlig. Vi har tenkt å bidra i det arbeidet som FNs organer gjør når det gjelder bosetting av flyktninger fra Syria. Vi skal ta vår del av det ansvaret, og vi skal også vise solidaritet med Syrias naboland. På spørsmålet fra representanten Andersen om jeg kan bekrefte tallet 1 000, kan jeg det. På spørsmålet om hvordan jeg kan forklare hvorfor det allikevel er vanskelig, og hvorfor man reduserer antallet ordinære kvoteflyktninger, vil jeg si at det er arven etter Stoltenberg II. Jeg hører at de forrige regjeringspartiene snakker om at man har effektivisert. Men resultatet er 5 000 som sitter – sakene er ferdigbehandlet – på asylmottak, og som ikke er bosatt. Tiltakene for bosettingsområder ute i kommunene er ikke ivaretatt godt nok. Vi har nå vært i regjering i syv uker, men vi kommer fortsatt til å vise vår humanisme og legge til rette for det.
Hårek Elvenes (Høyre), 2013-12-04:
Rettferdighet er jo et begrep som på en måte ikke er absolutt. Det kan man reflektere rundt fra forskjellige posisjoner. Men det som er litt interessant med Arbeiderpartiet, er jo at rettferdigheten inntrer ved den skatteprosenten som Arbeiderpartiet lander på, ved det skattegrunnlaget som Arbeiderpartiet mener man skal beskatte på, og på det innslagspunktet for toppskatten Arbeiderpartiet mener skal slå inn på. Det hadde vært interessant å høre Helga Pedersen reflektere, i rettferdighetens navn, rundt hvorfor man ikke gjør inntektssystemene i kommunene fullstendig symmetriske, dvs. at enhver kommune som har inntekter over gjennomsnittet, må omfordele alle sine inntekter som er over gjennomsnittet. Hvilken rettferdighetsbegrunnelse vil Helga Pedersen bruke for at man ikke gjør det?
André N. Skjelstad (Venstre), 2013-12-04:
Representanten svarte Ingjerd Schou på replikken om ressurskrevende brukere, der hun la til grunn at de tjenestene skulle bli fulgt opp av kommunene uansett det store kuttet på 214 mill. kr. I samme replikkveksling nå sier hun at Arbeiderpartiet da gikk til valg på at de skulle gi mer til kommunene. Dette blir ganske hult, for dette er jo bevisst – at man med vitende og vilje kutter 214 mill. kr, og det lå til grunn at de ressurskrevende brukerne skulle ha samme tjenester. Altså: Det representanten da sier, er at det er bevisst fra Arbeiderpartiet at de har gjort et kutt på 214 mill. kr som kommunene måtte dekke inn. Er det riktig?