Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Vi behandler nå et forslag fra representantene Anette Trettebergstuen, Kari Henriksen, Masud Gharahkhani, Lene Vågslid, Jan Bøhler og meg selv om å utvide straffelovens bestemmelser om hatefulle ytringer, hatkriminalitet og diskriminering slik at det også omfatter hatefulle ytringer som framsettes, eller diskriminering som utføres på grunn av en persons kjønnsuttrykk eller kjønnsidentitet. Først vil jeg si at jeg er veldig glad for at dette forslaget får flertall, selv om begrunnelsene kan framstå noe ulike, og jeg takker for honnøren gitt fra sakens ordfører. Jeg skal gjengi noe av begrunnelsen Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har lagt til grunn. Vi mener at det må slås hardere ned på vold som utøves bare fordi man er den man er. Det handler om demokratiske kjerneverdier som likhet, trygghet og ytringsfrihet. Et samfunn som hviler på prinsippet om at alle mennesker er likeverdige, må ta hatmotivert vold og diskriminering på alvor. Personer som bryter med samfunnets normer for kjønnsidentitetsuttrykk, har et diskrimineringsvern i likestillings- og diskrimineringsloven, men i straffelovens diskrimineringsvern heter det at å framsette hatefulle ytringer samt å diskriminere noen på grunn av deres hudfarge, deres nasjonale eller etniske opprinnelse, deres religion eller livssyn, deres homofile orientering eller deres nedsatte funksjonsevne er straffbart. Det innebærer at det i dag er mulig å straffe personer dersom de diskriminerer noen fordi vedkommende er homofil, men ikke dersom de diskriminerer noen fordi vedkommende uttrykker seg på en kjønnsoverskridende måte. Dette betyr at homofile, men ikke transpersoner, har et strafferettslig vern dersom de blir utsatt for diskriminering, hatefulle ytringer eller annen hatkriminalitet, herunder vold. En moderne forståelse av forholdet mellom kjønn, identitet og seksualitet kombinert med faktiske opplevelser fra gruppen som utfordrer den tradisjonelle kjønnsnormen, tilsier at det ikke bør skilles mellom disse diskrimineringsgrunnlagene. Personer med kjønnsuttrykk og en kjønnsidentitet som utfordrer samfunnets normer, trenger et spesielt vern. Det burde være enkelt å gjøre noe med det, og det er det forslaget tar opp. I tillegg mener komiteens flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, at kunnskapen om hatkriminalitet er mangelfull. Som kjent er det vanskelig å gjøre noe med problemer man ikke har full oversikt over. Derfor mener vi at omfanget av hatkriminalitet må registreres mer nøyaktig enn tilfellet er i dag. Ut ifra den kunnskapen vi faktisk har gjennom tidligere rapporter, vet vi at en betydelig andel av dem som utøver hatkriminalitet, er unge. Sånn vi ser det, betyr det at skoleverket må ta et tydeligere ansvar for å formidle kunnskap og holdninger som er forenlige med demokrati, likeverd og trygghet for minoriteter. At begrepet «homo» er et av de vanligste skjellsordene i skolen, er en illustrasjon på behovet for tiltak. Dette er viktig, for som vi vet, må tiltak settes inn så tidlig som mulig for å unngå at dårlige holdninger setter seg. Her gjelder det holdninger som gir seg utslag i vold, mobbing eller trusler. Så langt bør det ikke få gå. Arbeiderpartiet vil også støtte det løse forslaget, som er fremmet av Miljøpartiet De Grønne, men jeg har fått forståelsen av at det vil komme en presisering som jeg tror ivaretar den bekymringen som sakens ordfører nettopp nevnte i sitt innlegg.