Monica Mæland (Høyre), 2020-01-28:
Regjeringen er også opptatt av å legge til rette for en god offentlig meningsutveksling med gjensidig respekt for hverandre. En åpen og fri samfunnsdebatt er en helt grunnleggende verdi for et fungerende demokrati. Ytringsfriheten har, som vi har hørt, også sine begrensninger, og derfor har Norge lover som forbyr hatefulle ytringer eller oppfordring til vold, selv om det innebærer et inngrep i ytringsfriheten. Representantforslaget framhever særlig redaktør- og tilretteleggeransvaret knyttet til problemstillinger rundt ytringsfriheten. Det er også vist til hvordan andre land jobber. På dette punkt pågår det allerede en lovgivningsprosess i Norge. Problemstillingen er inngående drøftet i Kulturdepartementets høringsnotat om ny medieansvarslov. I høringsnotatet foreslås det bl.a. å videreføre redaktøransvaret og gjøre det plattformnøytralt. I forslaget er det også pekt på at det bør rettes oppmerksomhet mot forskjellene mellom hatefulle ytringer, trusler, netthets og uheldig debattkultur. Jeg er nok i tvil om det er behov for å nedsette et utvalg som ser nærmere på hva som er gjeldende rett, og det er fordi grensen mellom ulovlige og lovlige ytringer kan utledes av forarbeidene vi har og en rikholdig rettspraksis. Derfor mener jeg det ikke er behov for ytterligere oppfølging av vedtak 698 av 7. mai 2018 om å utvide straffelovens bestemmelser om hatefulle ytringer til også å gjelde kjønnsidentitet. Justis- og beredskapsdepartementet sendte 4. juli 2018 på høring et forslag om å følge opp anmodningsvedtaket. Under høringen er det kommet innspill fra et bredt spekter av høringsinstanser som gir et godt kunnskapsgrunnlag for å følge opp dette vedtaket. Det lovarbeidet vil bli fulgt opp av Justis- og beredskapsdepartementet i samarbeid med Kulturdepartementet. Kripos har et døgnbemannet tipsmottak og mottar henvendelser om diskriminerende og hatefulle ytringer som videreformidles til lokalt politidistrikt for oppfølging. I departementets styring av Politidirektoratet gjennom tildelingsbrev er departementet tydelig på, og har vært det gjennom år, et mål om effektiv straffesaksbehandling med høy kvalitet. Riksadvokaten har gjennom flere år løftet fram hatkriminalitet som en av de sakstypene som skal ha prioritet i alle landets politidistrikt, på lik linje med annen alvorlig kriminalitet. Politidirektoratet har også utarbeidet en veileder for politidistriktene, slik at straffeskjerpende momenter kan legges til grunn slik loven forutsetter. Samtidig vil Politidirektoratet vurdere hvordan et nasjonalt kompetansemiljø innen hatkriminalitet kan bygges opp for å være til støtte for politidistriktene. Politihøgskolen har et eget videreutdanningstilbud om forebygging og etterforskning av hatkriminalitet. Domstolene arbeider også med å sikre at dommere ikke skal la seg påvirke av faktorer som ikke har betydning for saken, f.eks. religion og etnisitet. Det jobber de altså med å øke bevisstheten om. Når det gjelder bruk av konfliktrådene, er dette noe som bygger på gjenopprettende prosesser. Det forutsetter frivillighet av begge parter, men det er fullt mulig i dag også å benytte konfliktråd i saker som gjelder netthets, dersom begge parter ønsker det. Strafferammen for å framsette hatefulle ytringer er bøter eller fengsel i inntil tre år, i henhold til straffeloven § 185. Ved uaktsom overtredelse er den øvre strafferammen fengsel i inntil et år. Det er altså alvorlig kriminalitet som må både etterforskes og behandles på en grundig og adekvat måte av politiet, påtalemyndigheten og domstolene. Det å utferdige et forenklet forelegg i slike saker, vil kunne sende uheldige signaler om at slike handlinger ikke tas på alvor. Riksadvokaten har i brev av 29. mai 2019 besluttet at Kripos skal etterforske, påtaleavgjøre og iretteføre straffbare handlinger i hele landet begått mot sentralstyremedlemmer i de politiske ungdomspartiene. Regjeringen jobber på flere områder. Kunnskapsdepartementet har ansvar for utvikling av læreplaner i grunnskolen for å øke bevisstheten. Vi finansierer også forskning om hvordan barn håndterer risiko på internett, og vi har opprettet Senter for ekstremismeforskning: høyreekstremisme, hatkriminalitet og politisk vold ved Universitetet i Oslo. Vi har også vedtatt mandat for en ny ytringsfrihetskommisjon som bl.a. jobber for å se på tiltak som motvirker spredning av hatefulle og andre ulovlige ytringer. Vi sitter altså ikke og venter – vi ser at dette er alvorlig og jobber på mange ulike fronter.