Are Helseth (Arbeiderpartiet), 2012-12-05:
Aldri i historien har vi mennesker og helsetjenesten hatt flere muligheter enn i dag. Lidelse som for en og to generasjoner siden var mystikk og skjebnestyrt, møter i dag faglighet og behandling. Stikkordene er kunnskap, fordeling og prioritering. Aldri i historien har så mange mennesker arbeidet med helse og omsorg i Norge. Aldri har budsjettområdet vi behandler i dag, vært større, og aldri har vi økt mer enn nå. Helse og omsorg står også sterkt i politiske prioriteringer opp mot andre samfunnssektorer. Kunnskapsutviklingen er rask. Historisk er den mer eksponentiell enn lineær, og det er ingen tegn til at det stopper opp nå. Det betyr enda raskere fremskritt og mer håp, men også nye dilemmaer. I 1990 ville forskningen kartlegge menneskets arvestoff. Da oppsto spørsmålet om verden hadde store nok datamaskiner til å støtte arbeidet. Med raske fremskritt i kunnskap var arbeidet gjort i 2003. I vår nære fortid brukte man 14 år på å kartlegge arvestoffet i hivviruset. Da sars kom noe senere, var dette mulig på 31 dager. Kunnskapen øker, antall ansatte øker, og budsjettene øker. Samtidig øker behovet for å prioritere. Fravær av prioritering i helse er den tydeligste, farligste og mest urettferdige prioritering av alle. Vi kan plages av vanskelighetsgraden. Det var litt lettere å prioritere i fjor. Det blir enda vanskeligere neste år. Det er uansett feigt å løpe fra ansvaret. Hvorfor blir det vanskeligere? Jo, fordi Maxwell forklarte elektromagnetisme mot slutten av 1800-tallet, slik at Schrödinger kunne formulere kvantemekaniske prinsipper og Dirac postulere positronet, og etter ytterligere fremskritt i fysikk får vi i vår tid billedfremstilling av sykdom med PET-skann og PET-CT – store fremskritt, nye muligheter, men også mer krevende prioritering. Hva kan vi vente oss fremover? Hva er store trender i kunnskapsutviklingen? Én trend er at forskjellige teknologier smelter sammen, bl.a. fra molekylærbiologi, IKT og nanoteknologi. Dette er alle områder som hver for seg skaper krevende prioriteringer. Kikkhullskirurgi og robotkirurgi er allerede standard behandling i Norge. Første robotinngrep ble foretatt i 2001, da en kvinne i Strasbourg ble kikkhullsoperert av kirurger i New York på en bredbåndslinje som i dag er helt utdatert. Grenseløs kunnskapsutvikling i en grenseløs elektronisk verden vil øke utfordringene innen lovgivning, rettferdig fordeling og prioritering. Innholdet i rettferdighet vil også bli utfordret. Den amerikanske legemiddelkontrollen, FDA, godkjente for noen år siden et nytt hjertemedikament, men bare for afroamerikanske pasienter fordi det var ulik effekt hos ulike folkegrupper. Mer kunnskap krever mer samhandling og samarbeid mellom fagmiljøene. Med gårsdagens organisering får vi flaskehalser og ventetid. Kunnskap om design av prosesser kommer til helsetjenesten – heldigvis. Mye av dette er egentlig intuitivt, bare uvant. Nelson Mandela sa i sitt nobelforedrag at det vanskeligste er ikke å forandre verden, men seg selv. I Nordfjord har fagfolkene i psykiatri forandret seg selv og organisert bort det meste av ventelistene. Ved Oslo universitetssykehus har fagmiljøet innen brystkreft fått støtte til et innovasjonsprosjekt for utredning og behandling med utgangspunkt i pasientens ståsted. Kanskje kan resultatet bli en «drop in-modell» for pasientene, uttaler prosjektlederen – intet mindre. Dette er like viktig for pasientene våre som å beskrive elektromagnetisme. Vi har et sterkt helsebudsjett her i dag, med nesten 2 mrd. kr mer til sykehusene, nysatsing på brystrekonstruksjon, tannhelsekontroll for eldre og senter for partikkelterapi, oppfølging av Samhandlingsreformen og nytt sykehus i Kirkenes, for å nevne noe.