Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2010-06-17:
Som saksordføreren sa, gjelder denne saken spørsmålet om Stortingets vedtak om kryptering av i alt åtte helseregistre er fulgt opp. Når Stortinget fatter sine vedtak, skal selvfølgelig dette følges opp på en tilfredsstillende måte. Jeg har en bestemt oppfatning av at Helse- og omsorgsdepartementet også i denne saken har hatt som klar ambisjon å etterkomme Stortinget vedtak, slik det er forutsatt, så jeg deler altså ikke saksordfører Foss’ vurdering at departementet har nedprioritert dette spørsmålet. Etter det jeg forstår, har man i dette arbeidet støtt på flere uforutsette utfordringer som har ført til at resultatene ikke har kommet, slik planen har vært, og slik vi alle hadde forventet oss. I den åpne høringen om saken 19. mai i år sa tidligere helse- og omsorgsminister Bjarne Håkon Hanssen at det var sterk fokusering på å oppfylle lovens krav, og at det ble jobbet hele tiden med alle disse registrene. Han beskrev de tekniske utfordringene med følgende bilde: «Jeg mener det er et ganske godt bilde at det var som å gå på en fjelltur i ukjent terreng. Man ser toppen og ser at den er godt innen rekkevidde. Når man kommer opp dit, ser man at det ikke var toppen likevel. Det er en ny topp bak denne.» Jeg synes dette er en god beskrivelse av de utfordringene som man sto overfor i denne sammenheng, og som er forklaringen på at denne situasjonen oppsto. Jeg må også få tilføye at dette ikke var en sak hvor man kunne finne svarene hos andre land vi kan sammenligne oss med, fordi Norge på dette området ligger veldig langt framme i dette arbeidet. Jeg vil i denne sammenheng vise til den åpne høringen 19. mai i år, hvor avdelingsdirektør i Folkehelseinstituttet Geir Stene-Larsen sa følgende, på spørsmål fra meg: «Det er slik at Norge er langt framme når det gjelder helseregistre. Det gjelder også de andre nordiske landene, så de mest relevante å sammenligne med i den sammenhengen vil nok være Sverige, Danmark og Finland. Det vi har kjennskap til etter å ha hatt nokså inngående samtaler med dem, er at de har kryptert de delene av arbeidet som vi også hadde kryptert for mange år siden, dvs. forsendelser av filer, oppbevaring av kopier og slike ting. Men det å kryptere selve basen som dataene ligger i, har heller ikke de gjort, så de har en langt dårligere løsning enn det vi har pr. i dag.» Jeg synes derfor at hele denne saken koker ned til det viktige spørsmålet om hvorfor denne situasjonen oppsto, og hvorfor Stortinget ikke fikk informasjon om en mulig forsinkelse mye tidligere. Jeg ser klart at dette er et meget relevant og viktig spørsmål, men jeg synes også at det er gitt akseptable forklaringer på dette fra dem som har hatt hovedansvaret for saken. Også i denne sammenheng vil jeg vise til den åpne høringen 19. mai i år, hvor både tidligere helse- og omsorgsminister Bjarne Håkon Hanssen og nåværende helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen sa at når man ser dette i ettertid, skulle man vurdert å fremme en ny lovproposisjon hvor man ba om utsatt ikrafttredelse av loven. Slik jeg oppfatter det, er status i dag at alle de sentrale helseregistrene nå er internt kryptert, med unntak av dødsårsaksregisteret, men at også dette vil skje med det første. Jeg har også notert meg de opplysningene som helse- og omsorgsministeren kom med i høringen 19. mai i år, hvor hun på spørsmål fra meg sa at det er gjort et anslag på at det vil koste mellom 50 og 100 mill. kr å modernisere alle helseregistrene. Etter det jeg forstår, er dette også en meget tidkrevende jobb som man regner med å bruke ti år på. Det er da ikke snakk om bare kryptering, men en helt annen form enn det vi har i dag. Jeg håper at statsråden i sitt innlegg i dag vil si mer om dette. Jeg er opptatt av at dette viktige arbeidet nå blir fullført i tråd med Stortingets vedtak, og jeg er trygg på at statsråden vil gjøre alt som er mulig for å etterkomme dette på en god måte.