Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2013-03-19:
Legemiddelpolitikken er et fagområde som stadig blir debattert. Med bakgrunn i en rekke oppslag i ulike medier eksempelvis knyttet til tilgang på kreftmedisiner har legemiddelpolitikken fått økt fokus i befolkningen. Dessverre er ikke fokuset det samme i dagens regjering. Problemet med dagens legemiddelpolitikk er at mange ulike tiltak ikke blir sett i den sammenhengen de naturlig hører hjemme. Det bidrar til at det ikke blir en helhetlig tilnærming til utfordringene. Og utfordringer er det mange av, for mens den faglige utviklingen på legemiddelfeltet er formidabel fra år til år, mens forskningsmiljøene stadig finner nye behandlinger og metoder, og mens industrien vokser, henger dessverre politikken langt etter. Det er snart ti år siden forrige legemiddelmelding. Noen av målsettingene i den meldingen er nådd, eksempelvis har man i stor grad lyktes i målsettingen om prisregulerende tiltak. Andre målsettinger har man ikke oppnådd. I tillegg er det naturligvis slik at nye utfordringer har dukket opp gjennom disse årene. Jeg har lys til å gi ros til norske fagmiljøer og til legemiddelindustrien også i Norge. Gjennom målrettet forskning finner norske leger fram til nye behandlingsmetoder det er grunn til å være stolt av. Gjennom utvikling og avanserte prosesser bidrar industrien til å gjøre nye behandlinger mulig, noe som gir økt overlevelse, økt livskvalitet og økte muligheter for den enkelte pasient. Likevel er det mange svakheter som bør rettes opp. Noen er enkle, andre mer kompliserte. Forslaget fra Fremskrittspartiet peker på noen av de mest aktuelle problemstillingene: Sortimentskravet til legemiddelgrossistene er et av områdene der man enkelt kan bidra til å rette opp svakheter som hindrer effektiv konkurranse. Bedre nettløsninger for apotekene vil gjøre hverdagen lettere for leger og pasienter. En bedre organisering av blåreseptordningen vil kunne bidra til mindre byråkrati, og forenklinger for pasienten. Bagatellgrensen har blitt lavere år for år, ettersom den ikke er inflasjonsjustert. En betydelig høyere bagatellgrense ville gitt pasientene raskere tilgang til nye og effektive legemidler. Mer forskning og utvikling og bedre sammenhenger mellom næringspolitiske og helsepolitiske målsettinger i legemiddelpolitikken ville lagt grunnlaget for økt verdiskaping i Norge og bedre tilbud til pasientene. Målrettet satsing og kompetanseheving for å unngå feil bruk av legemiddel vil kunne medføre sparte plager for pasientene og reduserte kostnader for staten. Mer utprøvende behandling ville lagt grunnlaget for utvikling av nye behandlingsmetoder og gitt pasienter som ikke responderer på ordinær behandling, nye muligheter. I sum viser disse punktene alene at det er behov for en gjennomgang og forbedring av legemiddelpolitikken. Denne gjennomgangen vil bli best dersom man ikke lager legemiddelpolitikken stykkevis og delt, men derimot klarer å se helheten. Helheten har jeg også hørt tidligere i denne sal at helseministeren er opptatt av, og at han tenker kvalitet. Derfor er det behov for en ny legemiddelmelding, slik Fremskrittspartiet tar til orde for, og som får støtte av fagmiljøene til nettopp det. Regjeringen bør nå kjenne sin besøkelsestid. I dag har regjeringspartiene mulighet til å stake ut en fremtidsrettet legemiddelpolitikk. Det eneste de trenger å gjøre for å bidra, er å stemme for dette forslaget.