trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Abid Raja (Venstre), 2016-05-30:
Venstre støtter ikke representantforslaget om å innføre et statlig fergeselskap. Vi har merket oss innspillet fra NHO Sjøfart om at organiseringen av fergesektoren nå er mer fragmentert etter at fylkene overtok ansvaret for fylkesveiene. Vi mener imidlertid at dette vil løse seg når man får større og sterke regioner, som kan se mer helhetlig på trafikken innen regionen. Venstre mener at kostnadsøkningene i fergesektoren er mer sammensatt enn det som kommer til uttrykk fra forslagsstillerne. Blant annet gjelder dette økte kvalitetskrav som åpningstider, regularitet, miljø, sikkerhet, utstyr og universell utforming. Jeg vil her vise til Oslo Economics som framhever i en rapport at det ikke kan konkluderes med at det er for få aktører i det norske fergemarkedet. Venstre mener også tid til å utforme kontraktstilbud er vesentlig for å få flere tilbydere til hver utlysning. NHO Sjøfart påpeker at det kan gjøres mye for å organisere dette på en bedre måte på oppdragssiden. Venstre vil derfor advare mot å fjerne kompetansen til aktørene som har erfaring fra fergedrift. Etablering av et statlig selskap som skal bygge ferger, kan medføre redusert innovasjonstakt og trolig også økte kostnader knyttet til vedlikehold og oppgradering av materiell. Venstre viser til at verdens første helelektriske ferge går mellom Lavik og Oppedal. Det kan derfor ikke hevdes at næringen ikke er nyskapende nok. Staten og Enova bidrar til grønn omstilling av næringen, og Venstre mener at utviklingen av et hjemmemarked for lav- og nullutslippsferger vil sette norske verft i stand til å konkurrere på det internasjonale markedet. Venstre mener at det må legges forutsigbare rammebetingelser til grunn, slik at rederiene kan velge den til enhver tid beste miljøløsningen. Vi er litt overrasket over regjeringspartienes tilslutning her. Venstre mener uansett at det ikke er behov for å utrede forslaget om et eget statlig fergeselskap, og vil derfor stemme imot.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Min nokså gode kollega representanten Juvik spurde statsråd Solvik-Olsen i spørjetimen for ei tid sidan om korleis han stilte seg til kritikken som bl.a. NHO Logistikk og Transport har retta mot regjeringa for manglande oppfølging av NTP på nærskipsfarten sitt område. Statsråden svarte då noko slikt som at det var ein kritikk han tok med knusande ro. Det får me berre ta til etterretning. Men meiner statsråden at dei som sit nærmast på næringa i dette tilfellet, og som etterlyser konkret oppfølging av allereie framlagde tiltak, ikkje har innsikt og heller ikkje forstår sitt eige beste?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Eg meiner eg refererer NHO Logistikk og Transport rett. Vidare oppfattar eg statsråden frå tidlegare debattar dit at han ikkje er overvettes begeistra for talfesting av årstal og prosentsatsar f.eks. innanfor klimapolitikken, men heller tek til orde for konkrete tiltak. Sjølv meiner eg at det ikkje skal vera noka motsetning. Konkrete målsetjingar må følgjast opp av konkrete tiltak. Kan statsråden lova at han vil koma tilbake i statsbudsjettet for 2017 med ei kraftfull satsing, slik at dei ambisjonane som me no i fellesskap vedtek i dag, også kan verta ein realitet?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Eg er her på Stortinget og spesielt i transport- og kommunikasjonskomiteen fordi eg vil vera med og byggja landet og prøva å få til noko for framtida. Dette framstår meir som ein historietime med kva som skjedde før, og ikkje det som er dei store utfordringane: kva me skal få gjort. Spesielt gjeld det dette med historikken til Bergen. Bergen er jo ein historisk by – ja. Så vert det sagt at ein har fått 10–15 pst. statleg bistand frå dei raud-grøne når det gjeld kollektivsatsing. Det store i Bergen er jo bybana. Men eg var med i transportkomiteen på den tida, og då var det slik at Framstegspartiet ikkje ville ha noka bybane – dei kalla det for somletrikk, og det var noko ein ikkje skulle bruka pengar på, i alle fall ikkje statlege pengar. Lokalt var dei òg skeptiske, men no er dei for bybane, og alle likar bybane. Høgre var veldig oppteken av – for då var det belønningsordning, det var belønning til dei store byane, dei fekk ei belønning i forkant for at dei skulle satsa på kollektiv – og meinte at nei, der skulle ein berre leggja til grunn objektive kriterium. Me søkte då etter dei objektive kriteria. Då hadde ikkje Bergen fått noko. Så gjennom belønningsordning fekk Bergen rundt ein halv milliard over nokre år, som utelukkande gjekk til bybane. No snakkar ein om at det berre gav 10–15 pst., og no vil ein gje 70, mens me garanterer 50 pst., fem gongar meir enn det ein gav. Eg synest det vert veldig feil – når ein ser på dette, dersom ein først skal driva med historikk. Men i utgangspunktet synest eg ikkje me skal driva med historikk; det er kontrollkomiteen som skal grava i slikt. Me skal byggja landet, me, og sjå framover. Då må ein gle seg over at mitt parti på landsmøtet har sagt inntil 70 pst. Me skal jo slita veldig for å få tak i så mykje, men likevel: Det viser seg at kollektivutfordringane i dei store byane er større enn det me hadde trudd, og det er ikkje berre behov for investering, men også for drift. Eg stilte spørsmål i spørjetimen for ikkje så lenge sidan om ein ville opna for at meir av bompengane kunne gå også til drift, for det er etterspurt i desse store byane. Men då snakka statsråden om noko anna, og så sa han at staten skal gje meir. Eg trur ikkje det er lagt opp til at staten skal gje meir, men det vert spennande.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Eg forstår det slik at me kjem til å verta røysta ned når det gjeld vårt forslag om hastevedtak, så dette får me i Nasjonal transportplan. Eg viser igjen til noko eg tok opp i innlegget mitt. I Prop. 126 S kjem det fram at det skal lysast ut ein konkurranse om heile ti nye ferjesamband i 2016 og 2017. Mitt spørsmål er: Vil det ikkje vera fornuftig om staten i dei kontraktane som skal inngåast i den næraste tida, kan rigga kontraktane slik at ein ikkje låser for eventuelle framtidige endringar i sektoren? Kan ein i alle fall ta høgd for det, slik at ein ikkje, når ein etter NTP-prosessen kjem til ei ordning som skal vera nærast varig, allereie då har låst seg opp på ein del kontraktar?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Takk for det. Eg synest det er flott at ein i alle fall er obs på det aspektet. Det er eit anna aspekt som eg ikkje tok opp i innlegget mitt. Det gjeld ferjestrategien si kopling mot næringspolitikken. Fleire av våre beste bedrifter som lever av å utvikla maritime produkt, er avhengige av ein heimemarknad som hjelper til med å byggja, utvikla og testa ut nye produkt. Norsk maritim leverandørindustri er ei stormakt internasjonalt, og det er den internasjonale marknaden som er drivande for bedriftene. Når me i lys av gjennomgangen til Statens vegvesen skal leggja fram framtidig strategi for ferjesektoren, er eg oppteken av at me legg forholda til rette for norsk næringsliv. Kan statsråden bekrefta at han i sitt framlegg for Stortinget vil leggja vekt på også desse forholda – og då tenkjer eg òg på norsk miljøteknologi og ikkje berre på verfta?
Helge Orten (Høyre), 2016-05-30:
Ja, det ønsker jeg.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-05-30:
Som representanten Juvik viste til, fantes det jo en nærskipsfartsstrategi som i liten grad er fulgt opp, i hvert fall hvis vi skal lytte til dem som var på høring i transportkomiteen. Ett av de tiltakene som lå der, var en incitamentordning for å få mer gods over fra vei til sjø, og det har nå vært fulgt opp i flere år etterpå. Når vi har diskusjoner rundt statsbudsjettet, kommer representanter fra havnenæringen og ber oss om å få det på plass. Nå ligger det et forslag – som får flertall – der man ber regjeringen i budsjettet for 2017 om å komme med konkrete forslag som vil stimulere flere vareeiere til å velge sjøveien. Vil statsråden komme med tiltak som er i den retning som havnenæringen ber om?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-05-30:
Jeg ønsker først og fremst å takke Kristelig Folkeparti for å ha fremmet dette forslaget. Det er en viktig sak, og det er viktig at vi får debattert den. Dernest ønsker jeg å takke sakens ordfører for å ha samlet så stor oppslutning om de tre vedtakspunktene som ligger her. Det synes jeg også er veldig positivt. Luftfarten er viktig for hele landet. Det er kollektivtrafikk. Jeg bruker å si at det er bussen min. Uten muligheter til å ta fly hadde det vært en lang reise. Selv om det går tog forbi i nærheten av der jeg bor, tar det så lang tid at det er ikke et alternativ – mellom 13 og 15 timer. Da sier det seg selv at en ikke er veldig påkoblet når en skal være så ofte ute og reise som mange av oss er. Så luftfart er viktig, og det er viktig at vi finner gode løsninger for framtiden for å ha et luftfartstilbud som gjør at folk kan være mobile og kan pendle, slik mange gjør. Senterpartiet støtter en uavhengig kartlegging av flyplasskapasiteten på det sentrale Østlandsområdet i et framtidsperspektiv. Vi mener det er veldig rett tidspunkt å gjøre det på, ikke bare ut fra den situasjonen som er i dag, men også framover. Nå i disse tider går debatten om Rygge og den dramatiske utviklingen der. Det må tas med og sees på med tanke på hva som kan være aktuelt å gjøre framover, med den flyplassen som ligger der. En annen er Torp, som heller ikke er en statlig flyplass. Det er lurt å se dette i et helhetlig perspektiv. Oslo Lufthavn Gardermoen kommer uansett til å være en «hub» for mange av oss, og den er viktig for oss, men man bør se på helheten for østlandsområdet. Det er flere som har pekt på gode argumenter for å gjøre det, så jeg er glad for at komiteen er enstemmig. I Senterpartiet mener vi også at økt bruk av bærekraftig biodrivstoff er et virkelig framtidsrettet virkemiddel, og jeg er veldig glad for det initiativet som er blitt tatt, som ikke minst Avinor har stått for, når det gjelder biofuel for fly. Det er veldig, veldig bra. Det er et framtidsrettet virkemiddel for å få ned utslippene fra luftfarten, og det er et arbeid som må intensiveres. Vi mener også at økonomisk støtte til produksjon av bærekraftig biodrivstoff i Norge er en god ting. Det bidrar sterkt til utvikling av ny bioindustri. Det vil styrke norsk skogindustri samt gi et viktig bidrag til en mer klimavennlig luftfart. De samfunnsmessige gevinstene er med andre ord betydelige og kan bidra til en sunn vekst for luftfarten, som fremmer konkurransekraft og velferd i et land som er veldig avhengig av mobilitet. Vi er det i dag, og vi kommer til å være avhengig av det i all framtid.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-05-30:
Jeg har ikke tenkt å bidra til debatt om ting som har vært, jeg har tenkt å spørre statsråden om det som går på bærekraftig biodrivstoff, og det som vi må gjøre for å få utviklet det i litt større industriell skala. Statsråden var så vidt innom det i sitt innlegg og var positiv, men pekte i stor grad på at Enova hadde mye midler som kunne brukes til etablering av industri. Men Stortinget ber jo regjeringen se på om det er nok, og jeg spør – i denne situasjonen der oljebransjen står overfor utfordringer, og vi har sett over lang tid at arbeidsledigheten øker, i en del områder av landet i hvert fall: Vil det ikke da kunne være fornuftig å gå litt sterkere inn fra statens side, sånn at man får etablert industri som kan produsere bærekraftig drivstoff? Det vil jo være et kinderegg på mange vis.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-05-30:
Det er jo positivt at statsråden varsler at han vil se på det. Jeg vil minne statsråden om at en god del av de endringene som er skjedd innenfor fornybar energi, har det vært et bredere flertall for enn bare regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre, så det er noe som Stortinget er opptatt av. Man ønsker å utvikle landet sånn at man har flere bein å stå på. Da tenker jeg at det er viktig at vi er offensive fra statens side når vi er i den situasjonen vi er i. Vi trenger arbeidsplasser, vi trenger å skape. «Det grønne skiftet» er forresten ord jeg ikke er så veldig glad i. For meg handler det mer om å sette naturen i arbeid på klokt vis. Her har vi muligheten til å gjøre det, så jeg ber statsråden se nøye på om det er mulig å intensivere arbeidet sånn at vi får både faset inn biofuel i flybransjen og etablert industri som kan være viktig f.eks. innenfor langtransport og veitrafikk med hensyn til biodrivstoff. Hvordan ser statsråden på det?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-05-30:
Senterpartiet viser til at bakgrunnen for forslaget om å opprette et statlig ferjeselskap er kostnadsveksten innen drift av ferjesamband. Vi i Senterpartiet mener ikke at kostnadsveksten skyldes mangelen på et statlig selskap. Vi tror det heller er en konsekvens av et nytt anbudsregime og krav som er satt av kjøper. Derfor kommer vi ikke til å støtte forslaget. Men når det er sagt, deler Senterpartiet bekymringen for kostnadsveksten, særlig for fylkesveisambandene der fylkeskommunen ikke har fått kompensert for økte kostnader. Vi har mange fylkesveisamband i dette landet, og det er ganske krevende innenfor rammene fylkeskommunene har til disposisjon. Vi støtter økte miljøkrav. Det har vi gjort i en årrekke. Vi ønsker både på riksveisamband og på fylkesveisamband at man skal ivareta nullutslippsvisjonen. Det krever stor utskifting og ombygging av materiell, noe som vil avspeile prisen på ferjekontraktene. Derfor må omleggingen til mer miljøvennlig ferjesektor sikres finansiering fra statlig hold. Så mener vi det må opprettes en statlig finansieringsordning som sikrer at fylkeskommunene kan ta en aktiv rolle i å realisere nullutslippsvisjonen for ferjesektoren. Det vet jeg mange fylkeskommuner gjerne vil, men de har ikke økonomisk mulighet til det. Derfor har vi fremmet følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2017 foreslå en ordning som kompenserer fylkeskommunens merkostnader ved å kreve null- og/eller lavutslippsordninger for ferjesektoren.»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Vi har veldig god kontakt med mange enkeltrederier, men ikke minst med bransjeorganisasjonene. Jeg tar kritikken fra Arbeiderpartiet med knusende ro, fordi det vi hører fra bransjeorganisasjonene, som regel er mye mer nyansert. Det er ingen tvil om at bransjeorganisasjonene ønsker mer subsidier. Enhver jeg snakker med som kan få gratis penger, pleier som regel å si ja til det. Men det vi påpeker, er også at vi ser at det er ikke bare oppfølgingstallet på Nasjonal transportplan som er det viktige, men totaliteten som skjer. For eksempel reflekterer ikke prosentoppfølging av NTP de avgiftslettelsene som blir gjort. Hadde en tatt med dem, ville en sett at en ligger langt bedre an. En ser at vi ligger foran skjema når det gjelder utbedring av farleder. Det er en viktig del av konkurransesituasjonen til rederiene. Det hjelper lite å ha skip hvis en ikke kommer inn til havnene med dem. Vi ser at det gjøres en jobb for å få ned kostnadene for håndtering av gods i havner. Det er også en viktig del av næringens konkurranseevne. Så selv om det er mye som gjenstår, mener jeg at vi har en veldig god dialog med bransjen, og vi har ikke det inntrykket som Arbeiderpartiet har.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Fra regjeringen og fra flertallet i Stortinget sin side er det allerede en kraftfull satsing for å oppnå de målene, så det ville ikke vært noe nytt. Men det handler om å videreføre og gjerne øke kursen ytterligere. Når jeg i flere debatter påpeker at det å sette et årstall ikke er det viktigste en politiker gjør, men faktisk å komme med virkemidler for å innfri målene, er det rett og slett fordi en under forrige regjering lovte å rense Kårstø gasskraftverk innen 2009 – diskusjonen da var om det gjaldt 1. januar 2009 eller 31. desember 2009 – og meg bekjent er ennå ikke det gasskraftverket renset. En lovte å rense Mongstad innen 2014 – meg bekjent er ennå ikke det anlegget renset. Så istedenfor å komme med stadig nye årstall uten at virkemidlene henger sammen, er jeg mer opptatt av å få en diskusjon om hva som er innholdet i politikken, og der registrerer ikke jeg noe tiltak fra Arbeiderpartiet utover det som regjeringen allerede holder på med. Derimot registrerer jeg at vi i mange politiske debatter får høre at Arbeiderpartiet har lovet 50 mill. kr til ferjesatsing, og at en gir inntrykk av at regjeringen ikke gjør noen ting, selv om regjeringen allerede har bevilget over 350 mill. kr til formålet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Det arbeidet er allerede igangsatt, for man har lagt fram en nasjonal handlingsstrategi, og en strategi som legges fram, må man også ha til hensikt å faktisk innfri og gjennomføre. Der ligger det inne penger. Vi har mange møter med havnenæringen, og det kommer jeg ikke minst til å ha de siste to ukene nå i juni. Samtidig jobber vi opp mot Enova, nettopp fordi det er de som profesjonelt forvalter de tilskuddsordningene som Stortinget har vedtatt, og som regjeringen støtter helhjertet opp om – at de pengene skal brukes på en best mulig måte. Ikke minst jobber vi inn mot Nasjonal transportplan, det blir det store dokumentet. Jeg merket meg at Arbeiderpartiet mente at før hadde de en kystminister, i motsetning til nå. Før hadde man en fiskeriminister med ansvar for havn. Nå har vi en samferdselsminister med ansvar for havn. Dere kan bare gjette hvilken av tematikkene som gjør at transportnæringen blir mest mulig ivaretatt. Jeg mener det er under dagens ansvarsområde, så bare der er det gjort en kraftig styrking til fordel for havnene og for nærskipsfarten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Regjeringen følger alltid opp de vedtak som Stortinget gjør – det er vår plikt, og den gjør vi. Jeg har også veldig mye kontakt med NHO, og vi får en veldig konstruktiv tilbakemelding på det som en må gjøre mer av, og det som en mener er godt i rute. Det som ikke nevnes i den opplistingen som representanten Juvik har, er avgiftspolitikken, der dagens flertall, dagens regjering har sagt at det å redusere avgiftsbelastningen for næringen også er en måte å støtte opp om den på. Vi kunne opprettholdt avgiftsnivået og heller delt ut pengene i subsidier, men nettoeffekten for næringen hadde vært akkurat den samme. Så er det litt interessant når representanten Juvik tar opp Riksrevisjonen, for Riksrevisjonen så på nærskipsfarten og havnesatsingen da Stortinget diskuterte det for ca. halvannet år siden. Det var en total slakt. Det var en total slakt av den nærskipsfartspolitikken og havnepolitikken som er ført under forrige regjering. Det er litt rart at representanten Juvik fullstendig har glemt det, og det er faktisk Riksrevisjonens siste gjennomgang av den politikken som Arbeiderpartiet sto i bresjen for.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
For det første: Jeg synes det er litt rart at man prøver å skape konflikt når regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre faktisk står bak akkurat de samme forslagene som alle andre. Det er altså et enstemmig storting som vedtar en masse ting, og så gir en inntrykk av at det er noe annet enn det som regjeringen holder på med. Jeg kan si at såpass god kontakt har vi med våre egne stortingsrepresentanter fra Høyre og Fremskrittspartiet at det faktisk er en samstemthet her. Så er det riktig at representanten Juvik ikke var den som siterte Riksrevisjonen, men jeg påpekte at Riksrevisjonen har sett Arbeiderpartiets havne- og nærskipsfartspolitikk i kortene, og det var en rimelig slakt av situasjonen. Når det gjelder de ulike strekningene der vi med fordel kunne ha fått opp nye linjefartøy, har jeg selv i mange konferanser og debatter tatt til orde for både å erstatte «Tege», få fisketransport bedre på plass og få en base til base på Vestlandet. Det er spennende ting vi jobber med, og ikke minst vil Enova være den som utløser midler til den typen satsing.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Vi har i de 31 månedene vi har regjert, jobbet iherdig for å styrke skipsfarten generelt, og nærskipsfarten spesielt. Jeg minner igjen om at vi i avgiftspolitikken har sørget for at nærskipsfartsskip opp til 8 000 bruttotonn ikke lenger betaler losberedskapsavgift. Fartøy under 70 meter betaler ikke lenger sikkerhetsavgift. Det betyr ganske mye for de skipene. Så det skjer mye, og jeg synes det er litt rart gang på gang å oppleve at det diskuteres ulike områder innenfor transportpolitikken uten at opposisjonen tar hensyn til de vedtak som faktisk er fattet. Det er greit at en mener at det gjerne ikke er godt nok, eller at en har alternative forslag, men når debatten handler om at en later som at det ikke har funnet sted, blir debatten litt meningsløs. Vi kommer til å fortsette det arbeidet vi har satt i gang, og jeg mener at vi får god marsjordre fra det Stortinget vedtar her. Jeg opplever ikke at det er endring av kurs, men tvert imot at det er et ganske samlet norsk politisk miljø som ønsker samme retning, og det skal vi bidra til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Ordningen som representanten tar opp, som ikke ble noe av, stemte representanten selv imot. Hvis representanten mener at det var viktig å ha god framdrift, kunne jo representanten støttet regjeringens forslag, som sørget for at de signalene regjeringen ga om å redusere bompengene, faktisk også hadde blitt gjennomført. Men det er ikke en forsinkelse i dette. Jeg minner som sagt om at vi ved regjeringsskiftet økte bevilgningene til planlegging av Arendal–Tvedestrand. Det er ikke planlegging for at vi skal bruke penger på ikke å gjøre noen ting, men det var faktisk for å få flere folk til å planlegge veien og få den ferdig. Det er den nå, klar til å bygges, og den er blitt forlenget. Det er altså et lengre og større prosjekt som nå blir vedtatt, enn det som opprinnelig lå i planene. Når en begynner med den diskusjonen, blir jeg veldig fristet til å tenke på den nasjonale motorveiplanen som Arbeiderpartiet la fram i 1963. Der er det ikke mye som er gjennomført. Så hvis det er nok å ha snakket om det når en selv satt i regjering, er jeg mer opptatt av at vi faktisk får gjort vedtakene, og nå blir vedtakene gjort.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Da dagens flertall overtok makten i 2013, var planleggingsbudsjettet til Jernbaneverket og Vegvesenet på rundt 850 mill. kr. I 2016 er planleggingsbudsjettet på nesten 3 000 mrd. kr, altså tre og en halv gang mer. Det har vi gjort for å planlegge ting raskere, få bygd ting raskere. Når Vegvesenet da faktisk har brukt 90 mill. kr mer enn det de hadde planlagt, er det jo også fordi de har fått ting raskere på plass. Det harmonerer dårlig med forrige spørsmål, som ga inntrykk av at det var en forsinkelse, når en altså med tallbruken her bekrefter at det er en framskynding. Så er det ikke sånn at disse pengene er dårlig brukt. Dette er penger som er brukt på en fornuftig måte. Den diskusjonen som har vært, har vært om det er Vegvesenet eller Nye Veier som skal ta regningen. For skattebetalerne er det knekkende likegyldig, for begge deler er statlige selskaper. Vi kunne godt sagt at Nye Veier tar regningen, men da hadde man økt bevilgningene til Nye Veier med 90 mill. kr og kuttet bevilgningene til Vegvesenet med 90 mill. kr. Sånn sett hadde de kommet ut akkurat likt. Det viktige for meg er at man har fått planene på plass, gjør noen vedtak, og da er jeg godt fornøyd.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Som jeg nevnte i mitt innlegg, har dagens regjering både på jernbane og kollektiv langt overgått de planene som forrige regjering la til grunn i sin nasjonale transportplan. Det er fordi vi mener at en faktisk må ha en sterkere satsing enn det som var det mest offensive SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet tenkte seg. Jeg vil også bare nevne det som representanten Raja understreket. Det er fint at forrige regjering snakket om bymiljøavtaler og belønningsordninger, men det er faktisk tidligere samferdselsminister Torild Skogsholm fra Venstre som bør krediteres mest for dette. Jeg synes det er veldig bra at Arbeiderpartiet nå også sier at staten skal forplikte seg til å investere mer når en bygger ut lokal kollektivinfrastruktur i de største byene. Bergen fikk ca. 10 pst. støtte under den rød-grønne regjeringen. Dagens regjering har sagt vi forplikter oss til 50 pst. Det er altså fem ganger så mye. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet, som ikke ville tallfeste dette tallet i posisjon, nå i opposisjon plutselig vil ha 70 pst., men ikke nødvendigvis mer penger til ordningen. Det gir dog heller ikke mer penger til hvert fylke.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Ja, jeg føler meg veldig trygg på at Enova forvalter det totale ansvaret de har. De har både fått langt større rammer enn de har hatt tidligere, og de har fått større ansvar, slik at de kan se ting i en helhet. Det er ingen grunn til å tro at ikke Enova gjør den jobben. Hvis Arbeiderpartiet dog er i tvil, må de gjerne ta til orde for det. Jeg vil også bare minne om at jeg så langt ikke har registrert at det ble inngått en eneste bymiljøavtale under forrige regjering. Jeg synes det er veldig bra at vi nå har fått inngått en avtale med Trondheim – rød-grønt styrt – så partifargen her betyr ingenting. Det viktigste er at vi sammen klarer å finne ut hvordan vi skal bygge ut kollektivløsninger i byer, slik at folk får et bedre alternativ. Jeg synes det vitner om populisme når Arbeiderpartiet i sin nasjonale transportplan nekter å si at staten i det hele tatt skal forplikte seg til å bidra. Da var det bare slik at staten kan bidra, men ikke at staten skal bidra. Når dagens regjering femdobler beløpet i forhold til hva de pleide å gjøre under rød-grønn regjering, er det plutselig for lite. Jeg synes det vitner mer om litt populisme fra representanten Juvik.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg tror alle som er kjent med Nasjonal transportplan – og ikke minst burde være det i et stort, ansvarlig parti – vet at en ikke går ut og konkluderer på Nasjonal transportplan før den framlegges for Stortinget. Men det jeg er veldig fornøyd med, er at dagens flertall i Stortinget sørger for at bymiljøavtalene gir fem ganger mer penger i statlig støtte til kollektivinfrastruktur enn det representanten Juviks parti vedtok da de selv styrte. Vi bevilger altså 40 pst. mer penger til belønningsordningene. Det betyr at f.eks. Oslo kom særdeles godt ut, for her er også behovene størst. De får altså fem ganger mer penger i 2016 enn de fikk i snitt i 2012 og 2013. Det er én ting å snakke om hvilke målsettinger en vedtar på sine partimøter, og en annen ting hva en faktisk vedtar og gjennomfører når en sitter og styrer landet. Der har dagens flertall ingenting å skamme seg over. Det kommer også de kollektivreisende særdeles godt til gode.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg minner representanten Eidsvoll Holmås om hva som faktisk står i regjeringsplattformen. For i regjeringsplattformen, som Stortinget ikke har vedtatt, og der Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ikke hadde en finger med i spillet, står det at denne regjeringen skal ta i bruk nullutslipps- eller lavutslippsteknologier innenfor samtlige områder på samferdselssektoren så fort teknologien er tilgjengelig. Det er det vi holder på å gjøre. Det at Stortinget og opposisjonen i etterkant har vedtatt liknende mål, betyr ikke at vi dermed tvinges i den retningen, når vi allerede har begynt å marsjere i den retningen. At vi på en måte heier hverandre fram, får vi heller ta som en god ting. Men jeg forstår at det smerter litt for SV når de ikke får framstille seg selv som det mest offensive partiet i klimapolitikken. Jeg minner om at klimameldingen SV la fram, skisserte lavere utslipp i oljesektoren. Oljemeldingen de rød-grønne la fram, skisserte økte utslipp. Vi ser at resultatene av rød-grønn politikk var økte utslipp fra oljesektoren. Det er det som skisseres av de siste utslippstallene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
I grunnlagsmaterialet fra transportetatene ligger det inne et mål om å kutte utslipp. Ergo er det altså en del av tenkningen at vi skal få utslippene ned. Vi forholder oss selvsagt til vedtakene Stortinget har gjort, men det betyr ikke at vi forholder oss til alle tanker SV har om hvordan målene skal nås. Vi har fått til lavere gjennomsnittlig utslipp fra nye biler nå enn det det var da representanten Eidsvoll Holmås var i regjering. Sånne ting nekter en å forholde seg til når representanten diskuterer klimapolitikk, men det er like fullt et faktum. Det er flere ladestasjoner, det er flere landstrømanlegg, det er mer av alt som er i klimariktig retning, sammenliknet med da representanten Eidsvoll Holmås satt i regjering. Jeg synes det er litt rart når en gir inntrykk av at det faktisk nesten er mindre av alt som er godt, istedenfor å akseptere og innrømme at ting har gått i riktig retning, og at det er mer av det. Men vi må også leve med gamle vedtak som f.eks. gjør at utslippene fra oljenæringen har økt det siste året.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg konstaterer at spørsmålsstilleren selv leverte 0 kr til den type anlegg, så når dagens regjering har sagt at vi skal bevilge 50 pst. til nye infrastrukturprosjekter, og det er det bymiljøavtalen også handler om, er det altså mer enn det utfordreren her utfordrer med. Jeg latterliggjør ikke diskusjonen om at vi skal bidra mer med statlige midler til å bygge kollektivinfrastruktur i de største byene. Jeg bare påpeker at den som selv leverte 10 pst. i snitt til Bergen, nå mener at 50 pst. er for lite. Da kan heller de som lytter til debatten, vurdere hvem de tror mest på. Men så er det også dette med ambisjoner. Vi vet at representanten Eidsvoll Holmås representerte en regjering som hadde ambisjoner om å rense Kårstø i 2009. Det har fortsatt ikke skjedd. De hadde ambisjoner om å rense Mongstad i 2014. Det har ikke skjedd. Det å bli belært om ambisjoner etter at man nå ser resultatene selv … Nei, vet du hva, da stoler jeg mer på egen dømmekraft og tiltakene dagens flertall allerede er i gang med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
God samferdsel og god infrastruktur betyr også at vi skal hjelpe folk med å reise de lange distansene på en enkel måte. Da er luftfarten en av de beste transportformene som vi har. Det å bidra til å bygge ut gode, effektive og trygge flyplasser er viktig. Det har skjedd gjennom bl.a. endring i utbyttepolitikken i Avinor, der Avinor har fått beholde mer av sitt overskudd for å kunne finansiere satsingen på bl.a. Flesland og Gardermoen. Det er en politikk vi mener er riktig, og som vi skal fortsette med. Samtidig er det viktig at vi sørger for at de flyene som flyr, har så lave utslipp som mulig, og at staten er med på å bidra til det. Det skjer gjennom bl.a. avgiftspolitikken, men det kan også skje ved at Avinor, som staten eier, investerer i mer miljøvennlig drivstoff. Jeg synes Avinor har gått foran og vist både ansvarsvilje og evne til nytenkning i måten de ser nye prosjekt på. De har vært med og tatt ansvar, som flere har nevnt her, og har et investeringsprogram på 100 mill. kr for å se på hvordan en kan utvikle nytt, bærekraftig og lønnsomt biodrivstoff. En har også vært langt framme i å bidra til at biodrivstoff blir tatt i bruk på flyene. Jeg har ved flere anledninger vært med og markert milepæler på Gardermoen, for villighetserklæring til bruk av biodrivstoff og sågar faktisk bruk av biodrivstoff. Det ønsker jeg at vi skal legge til rette for. Det er viktig at det biodrivstoffet som brukes, er bærekraftig. Det har jeg oppfattet at alle i salen er enige om. Og jeg ønsker gjerne at vi skal få dette til å bli produsert i Norge, men det må være lønnsomt på sikt. Det gir ingen mening å bidra til å produsere noe som en kunne gjort bedre og billigere andre steder, mens skattebetalerne skal subsidiere det. Det er dog veldig interessant å se at mange store aktører i Norge ser for seg en teknologiutvikling som gjør at lønnsom og bærekraftig biodrivstoffproduksjon i Norge vil kunne bli en realitet. Enova har mange program for å bidra til investeringsstøtte for å etablere den typen produksjonsanlegg, og det skal vi jobbe for videre. Så ber komiteen om at vi også ser på lufthavnstrukturen på Østlandet. I grunnlagsdokumentet til Nasjonal transportplan 2018–2029 har transportetatene og Avinor vurdert behovet for en tredje rullebane ved Oslo Lufthavn Gardermoen. I den forbindelse er det gjennomført en kartlegging av flyplasskapasiteten i det sentrale østlandsområdet. I tråd med de vedtakene som Stortinget nå gjør, vil jeg at det skal gjennomføres en uavhengig kartlegging av flyplasskapasiteten også i et framtidsperspektiv – en vil altså ta utgangspunkt i det som er, og det en har gjort, men også prøve å framskrive utviklingen. Som en del av denne kartleggingen vil jeg også se på de ikke-statlige lufthavnenes plass i norsk luftfart. Vi har i vår regjeringsplattform sagt at vi ønsker å legge til rette for å stimulere til at private aktører skal kunne både drive lufthavner og tilby tjenester i og rundt dem. Det er noe som vi vil følge opp, og som er i tråd også med det som stortingsflertallet her ønsker. Det betyr at vi skal kunne gjøre en god jobb med det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg tror nok at hvis representanten Juvik tenker seg grundig om, vet han utmerket godt at dagens regjering ikke foreslo flypassasjeravgiften, og at det heller ikke ligger i vårt partis natur å ty til økte avgifter. Samtidig står vi ved de kompromissene som stortingsflertallet har inngått, og regjeringen er forpliktet til å gjennomføre dem. Samtidig er jeg veldig glad for at dagens flertall velger denne løsningen hvis en først skal ha en avgift, framfor den løsningen som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og andre heller har ønsket, nemlig å fjerne taxfree-ordningen. Å fjerne taxfree-ordningen ville ha vært den sikre død ikke bare for Rygge, men for veldig mange andre flyplasser. Vi vet at hvis en skulle kompensert tapet av inntektene Avinor-systemet har fra taxfree, ville en måtte ha en avgift som var langt høyere enn den flypassasjeravgiften det nå er snakk om. I valget mellom to ulike tilnærminger der en skattlegger flyreisene mer, er den ordningen som flertallet nå har vedtatt, den minst vonde.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Allerede i dag er de private flyplassene et supplement til Avinor-flyplassene. Dermed har jeg svart på spørsmålet, akkurat som jeg også svarte på forrige spørsmål. Jeg dro noen paralleller og litt historie, for hvis en ser på det Arbeiderpartiet har skrevet i innstillingen til Stortinget, er det mer alvorlig når det gjelder taxfree-ordningen, enn det representanten Juvik nå gir inntrykk av. På samme måte foreslo også Arbeiderpartiets landsmøte å utrede den avgiften som nå har blitt innført. Men jeg konstaterer likevel at jeg tror ikke siste ord er sagt når det gjelder flysituasjonen og avgiften. SAS varslet tidlig at det ville bli færre avganger som følge av avgiften. Når de nå har lagt fram sitt program, viser det at det er en kraftig økning i antallet avganger. Det som derimot sannsynligvis er faktum for Rygge, er at det er på grunn av at en skal stille krav om skikkelige arbeidsvilkår og liknende ved basen på Rygge, at Ryanair ikke vil være med lenger – og ikke avgiften. Det sier de fleste analytikerne som kjenner flybransjen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Det er viktig å være med og bidra til utvikling av mange typer industri som har flere bein å stå på. De siste åtte–ti årene, ja siden trenden snudde i 2003, har vekst i norsk økonomi stort sett vært en følge av økte investeringer i olje- og gassnæringen. Det gjorde oss veldig ensidig avhengig av én næring, til tross for at mange advarte mot det og ønsket å forbedre rammebetingelsene for f.eks. kraftforedlende industri fra datasentre o.l. Jeg er veldig stolt over at dagens flertall i Stortinget nettopp har gjort det – forbedret rammebetingelsene sånn at det nå er mer lønnsomt å investere i fornybar energi enn det var tidligere, gjennom endringer i avskrivningsreglene og grønne sertifikat. Vi har gjort at det er mer lønnsomt å drive vannkraftbasert industri i Norge ved at man får mer kontroll over vannkraften, i motsetning til den endringen forrige regjering gjorde. Og man har redusert en del avgifter på grønne datasentre. At vi også skal se på muligheten for å investere i biodrivstoff, er helt naturlig, og det er en del av den politikken som regjeringen har, men det er ikke det eneste vi skal stå på for i framtiden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg tror den som best svarte på dette, egentlig var representanten Astrup i forrige debatt, som påpekte historikken bak biodrivstoffpolitikken og -avgiften. Den forrige regjering åpnet pumpeanlegg for biodrivstoff, som en deretter måtte legge ned på grunn av forrige regjerings avgiftsøkninger, mens med dagens regjering har vi fått redusert avgiftene og har sett en kraftig økning i investeringene. Det synes jeg er veldig bra. Jeg registrerer også at skognæringen blir stadig mer involvert i metoder for å produsere biodrivstoff. Vi ser også at skognæringen sier at de har fått redusert sine transportkostnader med opp mot 50 mill. kr i året så langt, som følge av de satsingene som dagens flertall har gjort på veivedlikehold. Det gjør også at næringen lettere vil kunne tjene penger på å levere råstoff inn til biodrivstoffnæringen. Så vil jeg også understreke at jeg har registrert at blant dagens stortingsflertall er det et bredere storting som er for de endringene i rammebetingelsene som jeg nevnte, grønne datasentre o.l. Sånn var det dessverre ikke i de foregående åtte årene. Da ble de samme forslagene nedstemt av det vanlige flertallet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
For det første mener jeg at det å gjøre som Arbeiderpartiet foreslår, vil være uheldig hastverk. Når Vegdirektoratet skal legge fram sin rapport i høst og vi ønsker å få fylkene til å gi tilbakemelding, betyr det at fylkene ikke ville fått sjanse til å gi tilbakemelding hvis vi samtidig skulle fått saken inn i budsjettdokumentene som Stortinget skal ha i oktober. Det å gjøre som Arbeiderpartiet foreslår, å utelate fylkene fra arbeidet med en slik ordning, vil jeg se på som svært, svært uklokt. Når det gjelder kontraktene som skal inngås, vil det alltid være sånn at jo mer risiko man pålegger tilbyder, jo større kostnader vil man anta vil komme. Det er selvsagt i alles interesse at vi sørger for å ha en viss fleksibilitet, slik at hvis vi finner bedre løsninger, vil vi kunne ta det med oss. Det vil vi prøve å hensynta så godt som mulig. Hvilken form det vil finne i kontraktene, er litt for tidlig å si.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Det mener jeg at regjeringen allerede gjør i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre. Vi har sagt at vi skal satse mer på miljøvennlig ferjeteknologi. Det ligger også som en del av regjeringsplattformen og som en del av forståelsen mellom de fire partiene at vi skal ta i bruk nullutslipps- og lavutslippsteknologi når markedet tillater det. Jeg mener at en også ser det allerede. På strekningen Anda–Lote, som er omtalt i innstillingen, tar en, som det er nevnt, i bruk miljøteknologi. En bestiller altså en elferje og en ferje til med litt mer valgfri teknologi, men likevel med miljøkategorier i bunnen. Hordaland fylkeskommune har i to omganger fått tildelt nesten 300 mill. kr som støtte til sitt arbeid med å kjøpe inn miljøvennlige ferjer når de nå skal utlyse nye anbud. Vi ser altså at Enova gir mye støtte også til bygging av landanlegg for strøm o.l., som vil legge til rette for dette. Vi vet at ferjer med mye miljøteknologi i bunnen ofte vil være best for norske verft å by på.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
La meg først av alt få gratulere forslagsstillerne med tilsynelatende å ha fått regjeringen på glid, for ikke å si på sjøen, i denne saken. Forrige ukes nyhet om at regjeringen og samarbeidspartiene nå skal flytte mer gods fra vei til sjø, syntes jeg også var strålende, selv om uttrykkene «å slå inn åpne dører» og «keiserens nye klær» aldri har passet bedre. Vi trenger ikke å vente på neste nasjonale transportplan. Stortinget har allerede vedtatt mesteparten av det som blir vedtatt i dag. Det gjorde Stortinget ved behandling av gjeldende NTP. Det er allerede utarbeidet en nærskipsfartstrategi. Jeg har den med meg, og i tilfelle statsråden ikke har et eksemplar, så kan han få den med seg. Den skulle han kanskje ha lest før han nå skal ut på sin store kystreise, som jeg for øvrig heller vil anbefale at han tar på høsten eller vinteren for å få et godt nok inntrykk. Det som er det tragiske, er at regjeringen ikke har fulgt opp det som Stortinget har vedtatt. Det ligger 3 mill. kr i gjeldende NTP, så det er bare for samferdselsministeren å komme med forslag i budsjettet, så får han flertall for tiltak for å flytte gods fra vei til sjø. Det er dobbelt tragisk for miljøet, for mens samferdselsministeren har vært opptatt av å kjøre E6, med eller uten DDE, skjer det ingenting på kystdelen av hans ansvarsområde. Alle snakker om det grønne skiftet. Å flytte mer gods over på sjø er grønt skifte. Men det er ikke minst tragisk for dem som jobber på spreng for nettopp å få i gang båtruter for å få fraktet mer gods sjøveien. Vi har et helt konkret prosjekt fra Midt-Norge der Kysthavnalliansen har etablert et samarbeid med et dansk rederi. De står klar til å flytte 13 000 laksetrailere årlig fra vei til sjø. For dem er usikkerheten knyttet til returlaster, som selvsagt er en viktig del for å få økonomien til å gå i hop. Nå har de altså vært holdt med godt snakk av politisk ledelse i Samferdselsdepartementet i snart et år. Regjeringen Stoltenberg II foreslo en incentivordning nettopp for å gi rederiene en liten oppstartstrygghet i bunnen, mens de arbeider med å gi vareeierne trygghet for god regularitet når de skal velge sin transportform. Samferdselsministeren skryter stadig av at han skal overoppfylle Nasjonal transportplan. På kysten vil mange bli strålende fornøyd bare han oppfyller gjeldende Nasjonal transportplan.
Tone-Helen Toften (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Statsråd Solvik-Olsen og regjeringspartiet Fremskrittspartiet har hele tiden vært forkjempere for raskere bygging av vei – det skal de ha. Nå har ministeren egenhendig sørget for at prosjektet faktisk er blitt forsinket, selv om jeg hører at statsråden prøver å bortforklare det. Men det var en enkel grunn. Han holdt både velgerne og ikke minst lokalpolitikerne for narr med en ordning som aldri ble noe av. Jeg vil spørre: Hvordan harmonerer dette faktumet med regjeringens lovnad om raskere ferdigstillelse av E18 Tvedestrand–Arendal?
Tone-Helen Toften (Arbeiderpartiet), 2016-05-30:
Et brev sendt i februar fra Samferdselsdepartementet, undertegnet av samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen, viser at Statens vegvesen må belage seg på å ta en merkostnad på 2016-budsjettet på hele 90 mill. kr, på grunn av arbeidet som Statens vegvesen har utført i Nye Veier-prosjektet E18 Tvedestrand–Arendal. Vi spør statsråden: 90 mill. kr er 90 mill. kr mindre til andre tiltak. Hva slags konsekvenser har dette for andre prosjekter i Vegvesenets portefølje?
Hege Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Jeg vil starte med å takke komiteen for et godt samarbeid i behandlingen av proposisjonen og takke for konstruktive diskusjoner i denne saken. Strekningen Arendal–Tvedestrand på E18 gjennom Aust-Agder er en viktig trasé som vil bety at vi nå er enda nærmere en komplett firefelts E18 mellom Oslo og Kristiansand. Strekningen er svært utsatt for ulykker, og at utbyggingen nå kan settes i gang, er veldig gledelig med tanke på sikkerheten for brukerne av veien. Strekningen Arendal–Tvedestrand er tildelt det nyopprettede veiselskapet Nye Veier AS, som én av fem i deres portefølje. Jeg vil benytte anledningen til å uttrykke min begeistring over at vi endelig har fått dette selskapet på plass, og at vi nå har flere som skal gå nøyere etter i sømmene hvordan vi bygger infrastruktur i Norge. Nye Veiers mandat er å utfordre oss på hvordan vi hittil har gjort det, og finne løsninger som gjør at vi for framtiden kan bygge infrastruktur raskere, rimeligere og mer effektivt. Dette gleder vi i Fremskrittspartiet oss til å følge med på. Når det er sagt, er det naturlig for meg å kommentere bompengeproposisjonen videre. La meg først gjøre det helt klart at veiutbygging finansiert med bompenger ikke er Fremskrittspartiets politikk. Fremskrittspartiet mener dette er en dyr måte å bygge infrastruktur på. Vi støtter heller en tilnærming der det å investere mer av egne penger i eget land må være lønnsomt. Når det er sagt, forholder vi oss lojalt til Stortingets flertall som støtter denne måten å finansiere vei på. Det er besnærende å følge den siste tidens debatter når vi ser at til og med SV er blitt partiet til sterk nedsettelse av bomtakster og innkrevingstid. Det er med stor begeistring jeg registrerer at Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre etterlyser tiltak som gjør at bomtakstene kan settes ned. La meg få minne Stortinget om at ved regjeringens budsjettframlegg for 2016 ble Stortinget presentert for regjeringens forslag med bompengereformen. Denne ble foreslått innrettet som en rentekompensasjonsordning, staten skulle stå for en større del av rentekostnadene ved lånene, slik at takstene for bilistene kunne reduseres. Dette stemte flertallet i Stortinget ned. Ved behandlingen av denne bompengeproposisjonen er det nå flertall i komiteen for å bidra til at takstene for lån settes ned. En samlet komité står nå bak forslag til vedtak, III, som ber regjeringen i samarbeid med Nye Veier AS forsøke å sette ned den beregningstekniske renten for bompengelånet. Dette er rett og slett en gledens dag, og vi i Fremskrittspartiet ser fram mot nye toner i debatten rundt bompenger fra det øvrige flertallet i Stortinget. Til slutt vil jeg igjen uttrykke min glede over at vi har en handlekraftig regjering som siden regjeringsskiftet har økt budsjettene til samferdsel med over 20 mrd. kr. Det har en betydning hvem som styrer, og hvilke prioriteringer som gjøres. Strekningen vi nå kan sørge for blir satt i gang, har en enorm betydning for regionen, næringslivet og ikke minst miljøet. Mindre kø, kork og kaos er positivt for alle, og det blir det enda mindre av nå framover.