Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-10-25:
Avinor har ansvaret for infrastruktur som er viktig for at samfunnet skal fungere på en normal måte. Som følge av spredt befolkning, lange avstander og vanskelig topografi er Norge mer avhengig av luftfart enn de fleste andre europeiske land. Når infrastrukturen i Avinor ikke fungerer, får det raskt alvorlige konsekvenser for samfunnet, og det var en meget uheldig situasjon både for passasjerer og flyselskap som oppsto i sommer. Samferdselsdepartementet er opptatt av at de hendelsene vi hadde i sommer, ikke må gjenta seg. På et overordnet nivå mener vi at Avinor fungerer godt, men i sommer hadde vi utfordringer knyttet til to enheter i flysikringstjenesten i selskapet, noe som skapte, som sagt, store problemer for flypassasjerer og flyselskap. Avinor har i ettertid av hendelsen erkjent ansvaret for den vanskelige situasjonen og gjennomfører også nå en grundig evaluering av det som skjedde i løpet av sommeren. Samferdselsdepartementets oppfølging av Avinor følger to hovedspor. For det første forvalter Samferdselsdepartementet statens eierskap i Avinor, og for det andre er Samferdselsdepartementet øverste myndighet for luftfarten i Norge, dvs. at vi er også regulator for Avinor. Hvis vi først ser på eierrollen, er Avinor organisert som et statsaksjeselskap, dvs. et aksjeselskap der staten eier alle aksjene. Omgjøringen av det daværende Luftfartsverket skjedde under Bondevik II-regjeringen. Etter en evaluering av organiseringen og tilknytningsformen i 2006 bestemte også Stoltenberg-regjeringen seg for å beholde Avinor som et statsaksjeselskap med ansvar både for lufthavner og flysikringstjenester. Det har således vært bred politisk enighet både om organiseringen og om tilknytningsformen for Avinor. Aksjeselskapsformen innebærer at Avinor har et styre som sammen med den daglige ledelsen har ansvaret for den daglige driften og forvaltningen av selskapet. Departementet som eier har på sin side ansvaret for å fastsette de overordnede rammene for selskapet på bakgrunn av Stortingets vedtak og også sette mål for virksomheten. Viktige eieroppgaver er bl.a. å fastsette vedtektene og peke ut eierrepresentanter til styret. Pålegg til selskapet kan departementet som eier bare gjøre gjennom generalforsamling. Avinor har et ansvar for infrastruktur som er viktig for at samfunnet skal fungere på en normal måte. Innenfor rammene av rolledelingen mellom eieren og selskapet fører Samferdselsdepartementet en tett eierdialog med Avinor. Utviklingen i flysikringstjenesten har stått høyt på dagsordenen i dialogen med selskapet den siste tiden. Departementet har gitt Avinor tilbakemelding om at den type hendelser vi så i sommer, er uakseptable, og departementet har stilt krav om at tilsvarende situasjoner ikke må gjenta seg i framtiden. Departementet har videre forsikret seg om at Avinor har satt i verk tiltak for å kunne sikre en stabil drift i flysikringstjenesten. I tråd med styringsprinsippene for aksjeselskap er det likevel viktig å understreke at det er styret og den daglige ledelsen som er ansvarlig for å utarbeide og følge opp de tiltakene som er nødvendige for å rette opp situasjonen. Som en del av dette ansvaret må Avinor sikre at det blir utdannet nok flygeledere. Videre må Avinor utnytte de flygelederressursene som er i selskapet, mest mulig effektivt. Sist, men ikke minst, må ferieavviklingen gjennomføres på en forsvarlig måte. Avinor må ha beredskap med tanke på at uforutsette situasjoner også kan oppstå i ferietiden. På lengre sikt vil Samferdselsdepartementet som eier vurdere den måten flysikringstjenesten i Norge er organisert på. Dette er ikke tiltak som nødvendigvis vil løse problemene på kort sikt, men de kan ha en virkning på lengre sikt. I Europa foregår det nå endringer av måten flysikringstjenestene blir regulert på. Det følger av lovgivningspakken om det felleseuropeiske luftrommet som Norge er en del av gjennom EØS-avtalen. Bakgrunnen for endringen av reguleringen er utfordringer i flere land med både høye kostnader og lav effektivitet. Formålet med endringene er således å få en mer effektiv flysikringstjeneste samtidig som miljøulempene reduseres og sikkerheten økes. Endringene i måten å regulere tjenestene på har også ført til endringer i organiseringen av flysikringstjenestene i mange land. På bakgrunn av de endringene som har skjedd internasjonalt og hendelsene i sommer, er det ønskelig fra departementets side å se nærmere på om flysikringstjenestene i Norge er organisert på en hensiktsmessig måte. Det er spørsmål som Samferdselsdepartementet vil komme tilbake til i stortingsmeldingen om virksomheten i Avinor som skal legges fram til våren. Jeg vil likevel understreke at vi skal ikke tro at en omorganisering er svaret på alle problemer knyttet til dette temaet, men det er et av de områdene det er naturlig å vurdere i sammenheng med den varslede stortingsmeldingen om Avinor. Når det gjelder Samferdselsdepartementets rolle som regulator, har Samferdselsdepartementet utpekt Avinor som en nasjonal yter av flysikringstjenester. Utpekingen følger av EØS-lovgivningen om det felleseuropeiske luftrommet. Dette vedtaket ble nylig forlenget for to år med virkning fra 26. september 2012. I den forbindelse ble det bestemt at Luftfartstilsynet nå kan be Avinor om å framlegge planer for hvordan robustheten i tjenesteytingen kan forbedres ved å muliggjøre overføring av tjenesteytelse fra én kontrollsentral til en annen ved bortfall av eller redusert kapasitet. I tillegg kan Luftfartstilsynet be om detaljerte planer og redegjørelser for hvordan Avinor skal sikre bemanningen per måned, per uke, per dag og per vakt. Herunder skal Avinor også måtte redegjøre for hvilken plikt den enkelte flygeleder har til å møte på jobb ved tilkalling på grunn av andres sykefravær. Videre har Samferdselsdepartementet fra i år innført et system for ytelsesstyring. Dette systemet er i overensstemmelse med lovgivningen om det felleseuropeiske luftrommet. I ytelsesstyringssystemet måles Avinors flysikringstjenester på områdene kapasitet, kostnadseffektivitet, sikkerhet og miljø. For perioden fram til 2015 er det laget en egen nasjonal ytelsesplan med klare mål for kapasitet og kostnadseffektivitet i den såkalte underveisfasen. Allerede for perioden fram mot 2015 skal ytelsessystemet gi en gjennomsnittlig reduksjon av den tilknyttede underveisavgiften på 4 pst. per år sammenlignet med avgiftsnivået for 2009. Systemet vil bli videreutviklet ved å definere bindende målsettinger på alle de fire områdene og for hele tjenesteytingen fra flysikringstjenesten fra avgang og til landing. Dermed vil vi få et system som favner alle sider av tjenesteytingen, og sånn at krav til kostnadseffektivisering ikke fører til forsinkelser eller redusert sikkerhet. Samtidig ser vi starten på et tettere samarbeid mellom Avinor og andre tjenesteleverandører. Det viktigste virkemidlet er etableringen av det vi nettopp har vedtatt i Stortinget, nemlig såkalte funksjonelle luftromsblokker. Norge deltar i NEFAB, og målet er å løse operative utfordringer på en mer effektiv måte både gjennom stordriftsfordeler og gjennom en bedre organisering av luftrommet. For å oppsummere noen av de punktene som jeg har vært inne på: Avinor har erkjent at det var store mangler ved tjenesteytingen i sommer. Det er et viktig ansvar de er nødt til å ta i tiden framover. Forventningene fra staten overfor Avinor er tatt opp med Avinor gjennom eierdialogen og tydeliggjort den siste tiden gjennom myndighetsrollen og via det nye ansvaret som Luftfartstilsynet har fått, når de i større grad kan detaljetterprøve om Avinor er i stand til å oppfylle sine forpliktelser. Videre vil den neste ytelsesplanen, som Samferdselsdepartementet utvikler i rollen som myndighet, og som blir gjort gjeldende for en periode på litt lengre sikt, være mer treffsikker og viktig når det gjelder å sikre leveringsstabilitet og reduksjon av forsinkelser. Et insentiv som også blir vurdert, er å la mangler ved tjenesteytelsen få konsekvenser for de avgiftene som Avinor har krav på fra flyselskapene som betaling for tjenestene. Alt i alt må man kunne oppsummere med at den daglige drift og utøvelse av tjenestene er det Avinors styre og ledelse som har det hele og fulle ansvar for. Men det er samtidig viktig at staten både gjennom eierrollen og gjennom sin myndighetsrolle sørger for å følge med på at de oppgavene som skal utøves, blir gjennomført på en god nok måte, og at det også føres et godt nok tilsyn med det som blir gjort fra Avinors side.