Anders B. Werp (Høyre), 2013-06-10:
Det er en – bokstavelig talt og på flere måter – stor sak vi har til behandling her i dag. Proposisjonen er jo på over 500 sider! Og jeg vil takke saksordføreren for å ha administrert saken gjennom komiteen på en ryddig og god måte. Saken beskriver jo også noen positive elementer i norsk samfunnsutvikling ved at antall eiendommer har økt. Det er flere selveiertomter og selveiere i det norske samfunn, og etter Høyres mening er det definitivt et gode at man på den måten får et eierskap til sine omgivelser. Det i seg selv inviterer også til å ta mer ansvar for sine omgivelser, og det er bra. Lovens formål er å legge til rette for effektiv og rasjonell utnyttelse av de respektive eiendommer – et ærverdig og nødvendig formål når vi skal sørge for at den samfunnsmessige bruken og nytteverdien i størst mulig grad sammenfaller med den private nytteverdien. Det er også et gledelig trekk at den nye loven i stadig større grad legger til rette for at den også kan benyttes i urbane områder. 80 pst. av landets befolkning bor i såkalte urbane områder, og da trengs det selvfølgelig også der, på samme måte som i distriktene, en lov som regulerer eiendomsforhold på en fornuftig og god måte. For Høyres del er det særlig tre elementer jeg har lyst til å trekke fram: Det ene er at proposisjonen nå legger opp til at man fjerner utdanningsmonopolet til jordskifteretten, som i dag ligger til UMB. Nå fjerner man altså monopolet, men senker ikke kravet til de faglige krav som skal fylles opp. Det er bra. Det vil lette rekrutteringen inn i dette fagfeltet, og det er nødvendig. Det har vi forstått, det har vi sett, og det har vi blitt grundig forklart. Det andre elementet vi vil peke på som positivt, er den nye ankeordningen, ved at det er lagmannsrettene som overtar som ankeinstans. Det fører til en god og – jeg vil si – nødvendig inkludering og helhet i norsk rettssystem ved at jordskifterettene på den måte inkluderes i større grad enn det vi før har sett. Det tredje og siste elementet jeg vil ta opp, går på opprettelse av sameie. Som det står i loven, kan jordskifteretten opprette sameier. Det beskrev også saksordføreren. Sett fra Høyres side er det grunn til å ta med seg og gi et signal fra vår side om at det er betenkelige sider ved sameie som eierform, selv om vi ikke ser bort fra at det kan ha positive effekter i noen sammenhenger. Vi peker på de rammene som loven setter for å opprette sameier, for det første § 3-8 om at det skal foreligge særlige grunner før man oppretter et sameie – det er viktig å legge til grunn, mener vi – og deretter § 3-5, som er en subsidiær paragraf til den foran nevnte § 3-8. Det ligger altså to sikkerhetsventiler i rettssystemet før man går til det skritt å opprette et sameie, som altså er en eierform som i andre sammenhenger er frarådet. Med de to sikkerhetsventilene har ikke Høyre fremmet et alternativt forslag, men går for lovteksten slik den foreligger. Det framgår også av innstillingen at Høyre sammen med Fremskrittspartiet har et mindretallsforslag hvor vi bygger på Domstoladministrasjonens opplysninger om saksbehandlergebyret, og således støtter Domstoladministrasjonens syn. Til slutt legger Høyre stor vekt på at ikrafttredelsestidspunktet for denne loven skjer raskt, og at de tilhørende administrative systemene raskt kommer på plass, slik at den nye og gode loven også kan tre i kraft og virke så tidlig som mulig.