Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-11-25:
Før jeg forberedte mitt svar på interpellasjonen, leste jeg gjennom referatet fra en interpellasjonsdebatt om Nav-reformen den 7. februar i år. Det var en god debatt. Den viste at det var tverrpolitisk enighet om behovet for reformen og forståelse for at det er krevende å gjennomføre den. Samtidig var det enighet om at brukerne må få god service også i reformperioden. Som min forgjenger, Bjarne Håkon Hanssen, sa: «Vi skal gripe fatt i de dårlige opplevelsene brukerne har, for vi kan ikke leve med at brukere i årevis skal ha dårlige tjenester fordi vi gjennomfører NAV-reformen.» Videre: «(…) vi skal være harde i nevene i forhold til å forlange at NAV tar dette på alvor og setter inn ressurser for å løse de problemene som oppstår.» (…) Det slutter jeg meg fullt ut til. Vi hadde også en debatt for knapt to uker siden da tilleggsbevilgningen til Arbeids- og velferdsetaten ble vedtatt. Slik jeg ser det, er det to forskjellige typer problemer vi står overfor i arbeids- og velferdsforvaltningen. Det første er problemer vi kjenner fra de tidligere etatene. Særlig gjelder dette mangelfull oppfølging av brukerne, og at det tar for lang tid før aktive tiltak settes inn for personer på helserelaterte ytelser. Det var grunnen til at vi valgte å vedta Nav-reformen, og at vi nå er i ferd med å etablere noe nytt. Det andre er problemer som følger av selve gjennomføringen av reformen. Disse utfordringene krever ulike svar. Når det gjelder de problemene vi kjenner fra før, er det min vurdering at det beste vi kan gjøre, er å gjennomføre det løpet vi nå er inne i. Jeg er sikker på at når den nye organiseringen og innholdsreformen er på plass, vil vi få den arbeids- og velferdsforvaltningen som var målet med Nav-reformen. Det sier jeg fordi vi ser at flere av de Nav-kontorene som har vært etablert en stund, nå fungerer slik som vi ønsker. De problemene som er knyttet til selve gjennomføringen av reformen, er det redegjort for i budsjettproposisjonen og i St.prp. nr. 87 for 2007–2008. Det er særlig to områder som er kritiske, og der brukerne har dårligere erfaringer enn før. Det er saksbehandlingstid, og det er tilgjengelighet på telefon. I første halvår 2008 har Arbeids- og velferdsetaten etablert spesialenheter for forvaltning for å sikre effektiv ressursbruk og frigi tid til individuell veiledning og oppfølging av brukerne i Nav-kontoret. Samtidig har etablering av Nav-kontorene pågått med full styrke. Hver slik etablering er i seg selv en liten reform. Både etableringen av forvaltningsenhetene og opprettelsen av Nav-kontorer har bidratt til å gi den betydelige og uheldige økningen i restanser som vi har sett dette året. For å snu denne utviklingen er det allerede vedtatt bevilget 100 mill. kr mer til Arbeids- og velferdsetaten i år. I forslaget til statsbudsjett for neste år er styrkingen videreført. Til sammen blir dermed etaten styrket med 200 mill. kr for årene 2008 og 2009 til målrettet innsats for å redusere restanser. Arbeids- og velferdsdirektoratet har tett og god oppfølging av det enkelte fylke for å snu den uheldige trenden. I september og oktober har det blitt meldt om færre restanser. Jeg vil følge utviklingen løpende og motta jevnlig rapportering. Tilgjengeligheten på telefon til arbeids- og velferdsforvaltningen har vært for dårlig. Det fører til at mange møter direkte opp på Nav-kontorene for å få svar på enkle henvendelser. Arbeids- og velferdsdirektoratet arbeider systematisk for å sikre bedre tilgjengelighet på telefon. De fylker som har etablert kundesentre, rapporterer nå om gode resultater. Før var det disse fylkene som hadde størst problemer. Dessuten etableres nye tekniske løsninger som avlaster Nav-kontorene og gir større fleksibilitet. I tillegg til dette iverksetter etaten flere strakstiltak lokalt. Interpellanten tar opp at lavere antall deltakere på kvalifiseringsprogram enn planlagt kan ses som et tegn på at reformen ikke lykkes. Innføring av nye virkemidler er krevende. Derfor har vi fra starten hatt et særskilt opplegg for rapportering fra Nav-kontorene til Arbeids- og velferdsdirektoratet for å fange opp forhold som kan bidra til å forsinke gjennomføringen. De siste månedene har det blitt registrert langt flere søknader om program enn første halvår, og antall deltakere har økt betydelig. Det kan tyde på at den tette oppfølgingen gir resultater, og at vi kan forvente at antall deltakere vil fortsette å øke betydelig fram mot utgangen av 2008. Dessuten er tiltaket viktig fordi det underbygger selve intensjonen i Nav-reformen om et samarbeid på tvers i Nav-kontoret, og hvor kommunale og statlige virkemidler ses i sammenheng. Innføring av kvalifiseringsprogrammet innebærer at mange som tidligere ville vært avhengige av økonomisk sosialhjelp, nå har fått rett til et individuelt tilpasset program med en tilhørende økonomisk stønad. Det er en viktig sosialpolitisk reform, som vil bidra til at færre blir avhengige av økonomisk sosialhjelp og at flere i målgruppen kommer i arbeid. For øvrig viser utviklingen en sterk vekst fra måned til måned. Ved utgangen av oktober var det 3 600 som hadde søkt om deltakelse i programmet, og antall deltakere var 2 500. Interpellanten tar også opp at det er utfordringer når det gjelder krav til kompetanse hos ledere og ansatte og kulturutvikling mellom de ulike miljøene. Å sikre kompetanse og etablere en felles kultur innebærer langt mer enn den fysiske sammenslåingen av tidligere etater. Derfor er det lagt opp til en omfattende opplæring i forbindelse med etablering av Nav-kontor, både for ansatte og for ledere. Hvert Nav-kontor gjennomfører en modulbasert opplæring. Modulene velges ut fra den enkelte ansattes kompetansebehov. Både statlig og kommunalt ansatte medarbeidere gjennomgår opplæringen. Å bygge ned kulturforskjeller mellom de to tidligere statsetatene og medarbeidere fra kommunenes sosialtjeneste har stor oppmerksomhet ved etablering av Nav-kontor, og fortsetter etter at Nav-kontoret har kommet i drift. Kulturforskjeller bygges imidlertid først og fremst ned i hverdagen når medarbeidere med forskjellig bakgrunn jobber sammen med brukere og ved hjelp av felles verktøy i Nav-kontoret. Interpellanten stilte spørsmål om hva statsråden vil gjøre for at Nav-reformen skal bli gjennomført i tråd med Stortingets intensjon. Departementet har tett oppfølging av og jevnlig rapportering fra etaten. Personlig har jeg månedlige møter med arbeids- og velferdsdirektøren. La meg legge til at jeg også på andre måter får mange meldinger om utviklingen, herunder fra brukerne selv. Dette gir meg et godt utgangspunkt for om nødvendig å gripe inn med tiltak for å sikre at reformen gjennomføres i tråd med intensjonene, slik som tilleggsbevilgningene i år er et eksempel på. Til slutt vil jeg understreke vårt ansvar som politikere. Nav-reformen angår 17 000 ansatte og årlig over 2,5 millioner brukere. De ansatte står på hver dag for å realisere de målene vi har, og de gjør en formidabel jobb som vi alt nå ser mange resultater av. Det vi sier, har mye å si for hvordan de ansatte opplever sin hverdag og for hvilke resultater vi derigjennom kan forvente. Dersom vi nå gir signaler som kan tolkes som at vi ønsker noe annet med reformen, så vil det skape uro. Det er derfor viktig at vi som politikere står fast på de langsiktige målene og strategiene, da det fortsatt synes å være en bred politisk enighet om disse.