Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2013-05-07:
Jeg tror vi må gå tilbake til hva som var innholdet i interpellasjonen. Jeg har hørt på både statsrådens svar på interpellasjonen og nå representanten Heggø, og jeg vil minne om at interpellanten tar opp temaet om næringsrettet forskning. Han tar ikke opp et tema knyttet til forskning generelt. I svaret brukte statsråden sin vanlige statistikk, knyttet til hvor mye man har bevilget til forskning. Han bruker selvfølgelig tall fra 2005 og fram til i dag. Det høres jo fryktelig mye mer imponerende ut enn om han hadde tatt for seg det som er lagt inn i statsbudsjettet for 2013. Derfor skal jeg bringe statsråden over på statsbudsjettet for 2013. I 2013 foreslår regjeringen en total økning til forskning på 1,4 mrd. kr. Men den næringsrettede delen av forskningen i budsjettet for 2013 fikk en økning på 40 mill. kr. Det var fordelt på 20 mill. kr til det såkalte NANO2021-prosjektet, 10 mill. kr til BioTek og nesten 10 mill. kr til Brukerstyrt innovasjonsarena, altså BIA-systemet. Man kan bruke statistikk på mange måter. I den forbindelse har Mark Twain uttalt at det finnes tre former for løgn: Det er løgn, det er forbasket løgn, og det er statistikk. Det er klart at statistikk kan leses på veldig mange måter. Det kan gjøres slik man ønsker det. Representanten Heggø var også inne på det: Hva slags målestatistikker skal vi bruke når det gjelder hvem vi skal sammenlikne oss med? Jeg er ikke så veldig opptatt av det. Jeg er mer opptatt av å se på hva slags resultater vi får ut av det vi faktisk gjør. Jeg er helt enig med statsråden når han sier at fryktelig mye går godt. Man har kommet med tiltak, så sent som på søndag. Men la oss prøve å se litt på andre bransjer enn det som nå ble lagt fram. Vi har bl.a. en fiskeindustri, som virkelig har problemer. Det er en bransje som på mange måter har store underskudd. Den har heller ikke den store kapitalen til å gjennomføre de innovasjonsprogrammene som man har behov for, bl.a. for å utvikle nye filetlinjer. Det er en klar sammenheng mellom skatt og overskudd i en bedrift og hva man kan avsette midler til. For den bedriften som har denne skattemessige muligheten, er SkatteFUNN ekstremt viktig. Derfor burde regjeringen kommet tidligere, slik Fremskrittspartiet har foreslått når det gjelder SkatteFUNN, og sett på timesatsen og på det med å fjerne taket. Det mange viser til, er nettopp at man stanger i taket, knyttet til SkatteFUNN. Det er et stort problem. Det er da ikke så vanskelig å skjønne at de bedriftene som jobber med disse utfordringene hver eneste dag, også er de som ser hva det er man har behov for og hvordan man kan komme seg videre. Og så gjelder det å framskaffe den kapitalen som gjør at man får disse mulighetene. Jeg tror det er helt åpenbart at pakken knyttet til skogsindustrien er tvingende nødvendig. Det har vi sett den siste tiden. Men det store spørsmålet er jo: Er de tiltakene som regjeringen der varslet, gode nok for å møte de utfordringene som ligger der? Investinor får overført ca. 500 mill. kr. Man gjør en del tiltak når det gjelder innovasjon. Men det er helt klart at der man virkelig har de store utfordringene, gjelder det markedsbaserte, nettopp for å få avsatt de produktene vi er i stand til å produsere. Derfor er det nettopp viktig at vi setter disse bedriftene i stand til å foreta egne omstillinger. Det er viktig at man ikke bare ser på SkatteFUNN, men også på andre direkte skattefradragsmessige tiltak når det gjelder forskning, utvikling og innovasjon. Jeg var inne på fiskeindustrien i stad, men dette kan gjelde mange forskjellige områder. Møbelindustrien har slitt voldsomt. Man hadde det såkalte Innovasjon Møbel-prosjektet, som gikk i en del år, med 10 mill. kr i året. Så skar man plutselig ned på det. Nå er man nede på et relativt lavt nivå, som gjør at man får relativt lite ut av det. Jeg ser fram til tiltakene, selv om tiltakene faktisk ikke skal gjelde før i neste års budsjett. Når det gjelder selskapsskatten og den biten, kommer det på et senere tidspunkt.