Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
2020 ble et krevende år. Koronapandemien har påvirket oss alle og hatt store konsekvenser for norsk økonomi, næringer og sektorer over hele landet. Når vi etter hvert forhåpentligvis kommer tilbake til normalen, vil vi nok se at koronakrisen har bidratt til å forsterke de store og langsiktige utfordringene Norge og verden sto overfor før krisen inntraff. Vi blir stadig færre yrkesaktive per pensjonist. Oljeinntektene kommer til å gå ned. Budsjettene vil bli strammere. Vi skal nå ambisiøse klimamål og bærekraftsmål. Innbyggerne lever lenger, og det er bra, men de forventer også mer – naturlig nok. Vi må finansiere mer for mindre. For å ta Norge ut av krisen og samtidig møte fremtidens utfordringer, må vi skape mer og inkludere flere. Statsbudsjettet for 2021 skal bidra til det. I budsjettet for Kommunal- og moderniseringsdepartementet prioriterer vi tiltak som legger til rette for levende lokaldemokrati, sterke distrikter, modernisering av Norge og trygge og gode boforhold. For å sette kommunene i stand til å levere gode tjenester både under og etter koronakrisen, foreslår regjeringen at kommunesektoren får en vekst i frie inntekter på 2 mrd. kr i 2021. Det innebærer at de frie inntektene til kommunesektoren blir rundt 412 mrd. kr i 2021. Av veksten i de frie inntektene på 2 mrd. kr neste år får kommunene en vekst i frie inntekter på 1,6 mrd. kr, mens fylkeskommunene får en vekst på 0,4 mrd. kr. Veksten er i tråd med det som ble varslet i kommuneproposisjonen. Regjeringen vil inkludere flere, slik at alle får muligheten til å delta i arbeids- og samfunnsliv. Derfor er 100 mill. kr av veksten i de frie inntektene til kommunene begrunnet med satsing på barn og unges psykiske helse. Regjeringen vil også skape en grønnere fremtid ved å legge til rette for at næringslivet kan skape flere grønne jobber. Derfor er 100 mill. kr av veksten i de frie inntektene til fylkeskommunene begrunnet med satsing på lav- og nullutslippsløsninger for ferjer og hurtigbåter. Når vi tar høyde for demografi, pensjonskostnader og satsinger innenfor veksten, blir det økte handlingsrommet 700 mill. kr i 2021. Det er høyere enn det som har vært de siste fire årene. Det er blitt sagt flere ganger fra denne talerstolen at i fjor var det dårligste kommuneopplegget på 15 år. Det er altså ikke riktig. Vi skal ikke lenger tilbake enn til da de rød-grønne styrte før det var negativ vekst i de frie inntektene til kommunene. Regjeringens forslag til statsbudsjett neste år bygger på regjeringens politikk over tid. Kommunesektorens frie inntekter har blitt styrket med rundt 35 mrd. kr i årene 2013–2019, og dette viser regjeringens tydelige prioritering av kommunene gjennom flere år. Antall kommuner i ROBEK er nå på et svært lavt nivå. Da vi tok over makten i 2013, var antallet ROBEK-kommuner det tredobbelte. Gjennom hele pandemien har regjeringen dessuten vært helt tydelig på at vi skal stille opp for kommunene. Det har vi gjort gjennom flere tiltakspakker med ekstra overføringer og økonomiske tiltak hittil i år på mer enn 20 mrd. kr. Av dette er 18,5 mrd. kr begrunnet i virusutbruddet. På toppen kommer økt handlingsrom som følge av lavere pris- og lønnsvekst. Det er umulig å slå fast nøyaktig hvor store konsekvenser virusutbruddet vil få for kommunene, men regjeringen følger utviklingen nøye og skal fortsette å stille opp med tiltak når det er behov. Regjeringen har også etablert en arbeidsgruppe med KS som kartlegger de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren. Det er enighet mellom KS og staten om at kompensasjonen fra staten samsvarer godt med kommunesektorens merutgifter og mindreinntekter som følge av korona. Det er jeg glad for. Det er likevel viktig å følge situasjonen nøye, for det er store forskjeller mellom kommunene. Det vil bli utbetalt nærmere 1,8 mrd. kr førstkommende fredag til kommunene, hovedsakelig i skjønnsmidler, for nettopp å dekke opp de lokale variasjonene så godt det lar seg gjøre. Offentlig sektor kjøper inn varer og tjenester for 560 mrd. kr hvert år. Hvordan vi bruker de pengene, har stor betydning for hvor innovative, grønne og digitale vi blir i offentlig sektor, og det påvirker også hva slags næringsliv vi får. Det har noe å si om vi kun kjøper inn varer og tjenester fra etablerte leverandører, eller om vi også tør å satse på noen nye oppstartsbedrifter. Regjeringen fortsetter arbeidet med å digitalisere og modernisere Norge ved å legge til rette for at oppstartsbedrifter kan bidra med innovative løsninger til offentlig sektor. Regjeringen foreslår derfor 7,9 mill. kr – et lite, men viktig beløp – til et program som vil gjøre det enklere å kjøpe innovative løsninger fra små gründerbedrifter. Regjeringen har lagt frem et statsbudsjett for å ta Norge ut av krisen og samtidig møte fremtidens utfordringer.