Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2010-03-25:
Jeg deler interpellantens glede når det gjelder aktivitetsnivået hos politiet. Men jeg må innrømme at for meg blir det noe underlig når Høyre i det ene øyeblikket etterspør hvor resultatene av tidenes politiløft er blitt av, for så i det neste øyeblikk å glede seg over en aktivitetsøkning i politiet. Men la nå det være. Politiet har uten tvil opplevd et løft under den rød-grønne regjeringen, og det har naturlig nok også ført til at flere saker er fremmet for domstolen. Alt henger sammen med alt. Styrking av politiet gir flere saker, det ser vi nå eksempel på, og satsingen på politiet fungerer. Men så er det jo underholdende for en fersk stortingsrepresentant å se at Høyre spør i den ene interpellasjonen og svarer i den andre. Så har jeg lyst til å understreke at vi må kunne forvente at politiet nå også er i stand til å drive mer forebyggende arbeid. Politiet skal også være med og bidra til å forebygge kriminalitet, og på sikt må vi kunne forvente at antall saker som fremmes for domstolene, reduseres. Når vi nå ser at antall saker til domstolene øker, er det grunn til å være oppmerksom. Jeg er glad for at representanten Werp tar opp dette i en interpellasjon, og jeg opplever at situasjonen i domstolene tas på alvor både fra opposisjonen, fra posisjonen og fra statsråden. Det er utfordringer akkurat nå, men så er det allikevel grunn i dag til å minne oss om at bildet ikke er helt svart. Saksbehandlingstiden i norske domstoler er blant de laveste i Europa, og domstolsstatistikken fra 2009 viser også at saksbehandlingstiden for sivile tvister og for meddomsrettssaker er på et rekordlavt nivå. Det er stor grunn til å rose alle dem som hver eneste dag gjør en viktig jobb i norske domstoler. Så må vi også evne å se helheten og tenke langsiktig, for det er jo ikke noe mål i seg selv at alle saker skal fremmes for domstolene. Når vi greier å løse sakene før de kommer i domstolsapparatet, sparer vi samfunnet for mye ressurser, og det sparer også den enkelte for den menneskelige belastningen det kan være å måtte møte i en rettssal som f.eks. vitne. Derfor er nettopp ordningen med konfliktråd utrolig viktig. Jeg er glad for at Regjeringen satser på mer bruk av konfliktråd for unge lovbrytere, for ungdom som har begått kriminalitet, får en unik sjanse til å forstå hva de faktisk har gjort. De får muligheten til å rette opp skadene og til å få hjelp slik at de ikke kommer opp i lignende situasjoner igjen. I inneværende år styrker Regjeringen bevilgningene til konfliktrådene med 5 mill. kr for å utvide bruken av oppfølgingsteam for unge lovbrytere og utprøving av ungdomsstormøter i saker der ungdom har begått alvorlig og gjentatt kriminalitet. Satsing på konfliktråd og mekling er derfor både viktig og riktig, og vi må da også kunne forvente at det vil avhjelpe situasjonen i domstolene på sikt. Så er det, som statsråden også var inne på, av og til vanskelig når toppene nås på saker i domstolene, å tilpasse bemanningen kontinuerlig. Men jeg er glad for de signalene som kommer fra statsråden, nemlig at vi nå må følge utviklingen på sikt. Jeg tror det er viktig at vi tenker helhet og langsiktighet også når det gjelder situasjonen i domstolene.