Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-06:
Når vi behandler et så viktig tema og vedtar viktige forbedringer i lovverket, er det bra at det er med så stor enighet – ikke bare i denne sal, men også i bransjen det gjelder. Gjennom de siste 30 årene har Norge opplevd både en alvorlig bankkrise og en global finanskrise. Viktige lærdommer har vært høstet fra disse krisene og tiltak gjennomført. Vedtakene som Stortinget skal fatte i dag, vil gi ytterligere forbedringer. Når Stortinget behandler denne saken, er det i en tid med noen mørke skyer i horisonten. Økonomien internasjonalt er på bedringens vei, men er mindre rustet til å håndtere nye store kriser. Tiltakene som ble satt i verk etter finanskrisen, har ført til større forskjeller, mer usikkerhet i arbeidsmarkedet og store kutt i velferdsordninger i mange land. Dette er politiske valg som gjør samfunnet mindre robust og mer sårbart når økonomiske kriser igjen rammer. I Norge er gjeldsgraden høy, og veksten i forbrukslån er alarmerende. IMF har gjentatte ganger kommet med bekymringsmeldinger om det norske boligmarkedet og bl.a. advart mot mulige bobler. Mange av de viktigste grepene for økt finansiell stabilitet handler ikke nødvendigvis om regulering av finanssektoren. Når skattesystemet fyrer opp under eiendomsmarkedet, er det riktigere å gjøre noe med skattesystemet enn å stenge flere unge ute av boligmarkedet. Når arbeidsmarkedet blir mer usikkert, lønninger går ned og de økonomiske usikkerhetene øker, er det også en utvikling som truer den finansielle stabiliteten i et land. Det er ekstremt viktig med en god og gjennomregulert finanssektor, men vi skal ikke glemme at det også er andre fundamentale økonomiske krefter i sving. Den proposisjonen som vi behandler her i dag, inneholder flere viktige grep for å sikre vanlige bankkunder og innebærer at bankene må bære en større del av risikoen og kostnaden selv. Her vil jeg særlig trekke fram introduksjonen av prinsippet om «bail-in», som innebærer at foretakets kreditorer i større grad holdes ansvarlig i en krisesituasjon framfor at det er fellesskapets penger som må redde bankenes långivere. Nordmenn flest sparer i banker, og når det gjelder vanlig sparing, skal de ikke måtte sitte og finstudere risikoprofilen til hver enkelt bank. Den norske innskuddsgarantien er derfor særlig viktig, og en endring som vi støtter, er utvidet dekning i inntil 12 måneder for visse typer innskudd. Dette forslaget vil være viktig for innbyggernes trygghet gjennom et levd liv. Jeg er glad for at en samlet komité understreker betydningen av å beholde dagens norske garantigrense på 2 mill. kr, også utover 2018, og jeg håper finansministeren merker seg dette. Samtidig skulle SV ønske at flertallet i komiteen ville gå et skritt lenger, for det er berettiget frykt for at forhandlingene med EU ikke kommer til å føre fram på dette punktet. Spørsmålet er hvilke grep regjeringen da vil ta. Derfor foreslår vi også i dag at regjeringen straks må orientere Stortinget dersom en under forhandlingene får grunn til å tro at kravet vårt om en grense på 2 mill. kr ikke får gjennomslag. SV støtter, sammen med resten av komiteen, innføring av et krisetiltaksfond, og at midlene i dagens sikringsfond fordeles mellom et innskuddsgarantifond og et krisetiltaksfond. Bankenes sikringsfond holder i dag om lag 2,75 pst. av garantert innskudd, og som en samlet komité skriver i innstillingen, er ikke dette for høyt og bør fortsatt bygges opp videre. Det er også noe som Norges Bank og Finanstilsynet peker på. Det er grunn til å minne om at dersom en av bankene som i dag nesten utelukkende skaffer seg finansiering gjennom innskudd, skulle gå over ende, vil det alene innebære betydelige tap for fondet. Det er derfor verdt å ha med seg det før en diskuterer å sette et tak. Det er også derfor, etter SVs mening, rimelig at bankenes risikoprofil påvirker hvor mye bankene bidrar med til fondet. Jeg vil avslutte med nettopp å trekke fram Finanstilsynet, som nå får flere og viktigere oppgaver når det gjelder å ha beredskap for og håndtere kriser. Det er etter SVs mening bra. Det er også derfor vesentlig at vi har et sterkt finanstilsyn, og vi fremmer derfor forslag om at regjeringen må komme tilbake til Stortinget med et forslag for å styrke Finanstilsynet.