Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-06-08:
Stadig flere støtes ut av arbeidslivet på grunn av sykdom. Færre funksjonshemmede får plass i arbeidslivet. Flere og flere mennesker mottar sykepenger, attføringspenger eller rehabiliteringspenger, og mange opplever problemer med å komme tilbake i jobb. For å snu denne utviklingen kreves det et forpliktende og helhjertet lagarbeid mellom den sykmeldte, legen og arbeidsgiveren. Denne gjensidigheten vektlegges i den fornyede IA-avtalen, som ligger til grunn for de lovendringene vi behandler i dag. Den sykmeldte skal få tettere oppfølging fra både lege og arbeidsgiver. Arbeidsgiveren må ta et større ansvar for å tilrettelegge arbeidsoppgaver slik at den sykmeldte kan komme raskere tilbake i jobb, og arbeidstakeren skal følge opp tilbud om behandling og tilrettelegging. Ved å innføre aktivitetskrav etter åtte uker og gi arbeidsgiver ansvar for å følge opp og tilrettelegge for den sykmeldte retter vi større fokus mot arbeidsplassens betydning. Regelen om at inaktivitet utover åtte uker skal medisinsk begrunnes, må likevel ikke håndheves på en måte som skaper skyldfølelse hos arbeidstakere som eventuelt trenger sykmelding over lengre tid. Og den må framfor alt ikke tolkes slik at ansvaret faller ensidig på arbeidstakeren. I Dagsnytt fredag 4. juni uttalte sosialministeren følgende: "Arbeidstakeren selv må være åpen for å være i aktivitet til tross for at man er dårlig. Hvis du ikke gjør det, så kan du også miste retten til å få sykepenger." Dette er etter min mening en misvisende beskrivelse av hva partene ble enige om i IA-avtalen. Reglene skal ikke praktiseres slik at sykmeldte må tilbake på jobb uansett hvor syke de er, ellers mister de sykepengene. Avtalen om et inkluderende arbeidsliv er vårt viktigste virkemiddel for å hindre utstøting fra arbeidslivet. Derfor trenger vi en regjering som gir klare og entydige signaler om at "dette tror vi på". Dessverre har ikke signalene fra Regjeringen vært klare. Bare fem måneder etter at Regjeringen skrev under på den fornyede IA-avtalen, gikk Høyres nyvalgte leder ut i Dagsnytt Atten og karakteriserte avtalen som "voodoo" og gav uttrykk for mistro til virkemidlene som skal få sykefraværet ned. Når Regjeringen på denne måten sår tvil om IA-avtalen, sender den et svært uheldig signal til de andre avtalepartene. Det kan være grunn til å spørre om Regjeringen egentlig har et ønske om at IA-avtalen skal lykkes. Når sykefraværsproblematikken blir diskutert, er Høyres ryggmargsrefleks å ta fram trusselen om karensdager - dette til tross for at det er langtidssykefraværet som øker, mens korttidsfraværet faktisk går noe ned. For Arbeiderpartiet er det ikke aktuelt å svekke arbeidstakernes rettigheter i sykelønnsordningen. Vi mener vi kommer lenger med samarbeid enn med trusler og tvang. Derfor vil vi aktivt støtte opp om IA-avtalen. Vi har mange eksempler på at den virker. Her er ett: I Holmestrand-bedriften Aven AS gikk sykefraværet ned med 40 pst. etter bare ti måneder som IA-bedrift. Bedriftens daglige leder, Jan Kristiansen, sier til Aftenposten 31. mars: "Det er ikke nok bare å undertegne en avtale." "Avtalen må bevisst følges opp med konkrete tiltak og bevisst dialog mellom dem det gjelder." Jeg føler at Jan Kristiansen gjennom det sitatet også kom med svært gode råd til Regjeringen.