Heidi Larssen (Høyre), 2003-06-03:
Som representantene Grande Røys og Frøiland har sagt, er det stor enighet om behovet for og utformingen av reglene i den nye hvitvaskingsloven. Økonomisk kriminalitet og hvitvasking av penger utgjør et økende problem som er komplisert og ikke kjenner noen grenser. Ikke minst derfor er det viktig med et internasjonalt samarbeid og et internasjonalt, likeartet regelverk. En enstemmig komite støtter Regjeringens forslag om utvidelse av undersøkelses- og rapporteringsplikten. Komiteen er også enig i at en sikker identifisering av kunder er en grunnleggende forutsetning for en effektiv kamp mot hvitvasking av gevinst fra kriminelle handlinger. Da elektroniske finansielle tjenester øker sterkt i omfang, vil et system med godkjent elektronisk legitimasjon være en viktig forutsetning for at denne utviklingen kan gå videre. Elektronisk signatur kan innebære økt sikkerhet i forhold til skriftlig signatur, og komiteen ønsker likestilling mellom skriftlig og elektronisk signatur. På dette området er nok komiteen litt mer utålmodig enn Finansdepartementet og mener at det forholdsvis raskt kan etableres krav til elektronisk signatur i lov om elektronisk signatur med tilhørende forskrifter, som samsvarer med de kravene som nå stilles i hvitvaskingsloven. På noen områder er det en delt komiteinnstilling. Mindretallet i komiteen, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kystpartiet, støtter ikke Regjeringens forslag om å inkludere terrorhandlinger og finansiering av disse i hvitvaskingsloven. Til tross for at de helt korrekt i merknadene sine sier «at internasjonale terrornettverk i stor grad finansieres gjennom den svarte økonomien, og er avhengig av ulike former for hvitvaskingsoperasjoner», vil de ikke ha med henvisninger til terror i hvitvaskingsloven eller for den saks skyld i noen andre lover. Hvitvasking av utbytte og finansiering av terrorisme vil ofte skje gjennom de samme kanalene, særlig det finansielle systemet. Etter flertallets syn, et flertall som består av regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, gjør det det naturlig å behandle tiltak mot slik aktivitet i samme lov, selv om vi også er klar over at det er en forskjell mellom de to situasjonene: Hvitvasking av utbytte er å prøve å gjøre ulovlige midler om til lovlige midler, mens terrorfinansiering er å bruke ulovlige midler til ulovlige formål. Flertallet mener altså at det er hensiktsmessig å ha regler i hvitvaskingsloven som kan bidra til å hindre at det skaffes til veie økonomiske midler til finansiering av terrorhandlinger, og at økonomiske midler og finansielle tjenester stilles til rådighet for terrorister og terrornettverk. Vi er enig i at hvitvaskingsloven har henvisninger til de straffebud vi i fjor innførte som oppfølging av FNs sikkerhetsråds resolusjon om bekjempelse av finansiering av terrorisme. Jeg kan ikke se at dette gjør det noe særlig vanskeligere for de rapporteringspliktige eller er en større fare for rettssikkerheten enn å rapportere om mistanke om utbytte fra straffbare handlinger generelt. Komiteen, med unntak av Arbeiderpartiet, støtter Regjeringens forslag om at advokater skal omfattes av rapporteringsplikten, men med visse avgrensninger. Arbeiderpartiet vil ikke ha disse avgrensningene inn i loven. En særordning for advokater kan være uheldig, men man må være oppmerksom på at advokater står i en særstilling hva gjelder klientforhold og taushetsplikt. Denne taushetsplikten er ikke begrunnet i advokaters yrkesutøvelse, men i det enkelte individs rettssikkerhet. Da er det riktig ikke å gi loven for vidt anvendelsesområde før man har høstet noe erfaring. I motsetning til Arbeiderpartiet mener flertallet at en eventuell utvidelse av anvendelsesområdet bør foregå i lovs form, da det er viktige rettssikkerhetsspørsmål for enkeltindivider som berøres. Det bør ikke overlates til departementet alene. Til slutt: Mindretallet i komiteen ønsker å pålegge Regjeringen å utrede flere vidtrekkende tiltak mot bekjempelse av økonomisk kriminalitet. Flertallet, regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, har ikke hatt anledning til å vurdere konsekvensene og omfanget av disse forslagene, forslag som bl.a. reiser en rekke rettssikkerhetsmessige og prinsipielle spørsmål, spørsmål som nok hører bedre hjemme i en annen komite. Flertallet viser til at Justisdepartementet har startet et eget prosjekt som skal fremme tiltak mot korrupsjon og hvitvasking, og vi regner med at resultatene fra dette arbeidet vil bli forelagt Stortinget. Jeg registrerer også at Finansdepartementet arbeider med andre tiltak rettet mot økonomisk kriminalitet. Slikt arbeid vil selvsagt fortsette. Så vidt jeg kan skjønne, gjør det det, og vi vil få det forelagt for Stortinget senere.