Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2014-12-08:
Om noen måneder legger regjeringen fram viktige nye helsemeldinger, etterfulgt av lovforslag til Stortinget. Over alle disse henger en tydelig visjon og et betraktelig taktskifte i helsepolitisk tenkning, nemlig regjeringens ambisjon om å skape pasientens helsetjeneste. Det går en rød tråd gjennom alt regjeringen gjør på helseområdet – i sykehussektoren, i kommunehelsetjenesten, for psykisk syke, for rusavhengige og i rehabilitering og folkehelse. I motsetning til den forrige regjeringen setter vi pasienten og mennesket foran systemet og lar det prege alt arbeid med utvikling og endring av helsetjenesten. Samtidig som regjeringen er i gang med viktige pasientrettede reformer, behandler vi helsebudsjettet for 2015, et budsjett med stor vekst på mange områder sammenlignet med tidligere år. Regjeringen viser med årets helsebudsjett at trygghet for hjelp og omsorg når man trenger det, skal være en bærebjelke i vårt velferdssamfunn. Budsjettet legger til rette for at vi kan skape pasientens helsetjeneste i dag, for å gi rask behandling og trygge helsetjenester i framtiden. Det er fortsatt en utfordring at ikke alle som har stort behov for hjelp, tidsnok får den hjelpen de har krav på. Men med regjeringens budsjett og gjennom forliket med samarbeidspartiene er vi godt i gang med å styrke innsatsen overfor dem som i mange år har ventet for lenge. Vi vet at pasienter gjennom år har ventet unødvendig lenge på nødvendig behandling i sykehusene, også på helsetjenester der det er ledig kapasitet hos private aktører. I budsjettet for 2015 tar regjeringen derfor to viktige grep i arbeidet med å redusere ventetider og helsekø. Det legges til rette for en aktivitetsvekst på 2,15 pst. i sykehusene neste år, og gjennom de to første budsjettene har regjeringen lagt til rette for en høyere vekst i pasientbehandlingen sammenlignet med hva den rød-grønne regjeringen fikk vedtatt gjennom sine åtte år. Det andre viktige grepet er at vi starter innføringen av fritt behandlingsvalg, som øker valgfriheten for pasientene – helt i tråd med den overordnede ambisjonen om å skape pasientens helsetjeneste. Fritt behandlingsvalg innebærer også at vi fjerner aktivitetstakene i offentlige sykehus og åpner for mer kjøp fra private gjennom anbud. Vi lovet velgerne våre å gi pasienten mer makt, mobilisere kapasitet blant private og stimulere offentlige sykehus til å bli mer effektive. Vi leverer og starter med de pasientgruppene som har ventet lengst – de med psykiske helseutfordringer og rusavhengighet. Vi vedtar i dag en kraftfull satsing også på forebyggende helsetjenester. Pasienten i sentrum handler også om å sette barn og unges levevilkår i sentrum. Neste år inneholder budsjettet 450 mill. kr til bedre utbygging av helsestasjons- og skolehelsetjenesten i kommunene. Da komiteen var på besøk i Arendal i høst, fikk vi møte en flerfaglig helsestasjon der de fortalte om store fordeler ved å ha alle faggruppene som jobbet med barn og unge, samlet under ett tak. Det er ingen tvil om at vi trenger mer av alt i helsestasjonstjenesten – flere jordmødre, helsesøstre, fysioterapeuter, leger, psykologer og faggrupper. Kommunene har ansvaret for å finne sine lokale løsninger, men pengene kommunene får, skal brukes til dette formålet. Det er foruroligende at antall barn og unge som sliter med psykiske utfordringer, har økt de siste årene. Vår regjering har en tydelig ambisjon om lavere terskler og raskere hjelp til barn og unge. Små utfordringer må ikke få vokse til store, kroniske psykiske helseplager. Å skape trygge barn og unge er den beste investeringen vi gjør for å ruste Norge for framtiden. Gjennom åtte rød-grønne regjeringsår ble de som sliter med psykiske helseutfordringer og rusavhengighet, skjøvet lenger og lenger ned ved det helsepolitiske bordet. Ventetidene økte, samtidig som flere og flere behandlingsinstitusjoner ble nedlagt. Budsjettet vi vedtar i dag, og enigheten med Venstre og Kristelig Folkeparti gir et ytterligere løft for disse pasientene. Vi forsterker den sosiale profilen og setter de mest sårbare brukergruppene i sentrum. Totalt øremerkes nå 450 mill. kr til rusarbeid i kommunene, noe som vil bidra til å sikre at mennesker med rusproblemer får et helhetlig, individuelt og tilgjengelig tjenestetilbud. Avrusning må følges av umiddelbar behandling, og behandling må følges av bolig, mulighet til jobb og aktivitet og et liv utenfor rusmiljøet. Den mest sårbare fasen er den rett etter utskrivning fra spesialisthelsetjenesten, og nå kan kommunene styrke innsatsen på dette feltet. Men det er ikke bare kommunene som gjør en viktig innsats. Det foregår et fantastisk arbeid i frivillig sektor i Norge, også på dette området. Mange likemenn bidrar til å skape livsglede og aktivitet i hverdagen. Gjennom det gode samarbeidet med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi økt rammene for frivillig sektors arbeid, og mange viktige tiltak har fått styrket sine rammevilkår. Som fotballglad politiker er jeg stolt over at vi viderefører en bevilgning på 3 mill. kr til Norsk Toppfotballs gatelagssatsing. Kombinasjonen idrett og rusavvenning fungerer godt i mange av våre eliteserieklubber, f.eks. i Stabæk og i Vålerenga. Nå håper vi at flere klubber neste år kan starte opp gatelagsfotball. Det gir idretten enda mer mening, og det skaper hverdager med gullkant for dem som er på gatelaget. De siste ukers medieoppmerksomhet rundt norsk eldreomsorg viser behovet for et tydelig skifte i omsorgspolitikken. Vi må bli mer opptatt av å skape verdighet enn av å vedta verdighet. Budsjettet for 2015 og de kommende stortingsmeldingene gir håp om en omsorgstjeneste som vil møte den enkelte pleietrengende bedre enn i dag. Men det er et krevende arbeid regjeringen har startet på, og som kommunene må levere på. Det har ikke manglet på tilsyn, rapporter eller meldinger de siste årene om tilstanden i norsk eldreomsorg. Det som har manglet, er politisk vilje til å sette seg mål som er realistiske å nå. Derfor har regjeringen slått fast at vi ikke kan overlate til kommunene alene å løse utfordringene, ikke fordi det bare finnes triste historier i Kommune-Norge – mange er fornøyd med tilbudet de mottar – men det er for stor variasjon, og vi har for lite oversikt over kvalitet og kapasitet på nasjonalt nivå. Regjeringen har fra første budsjett økt bevilgningene til flere institusjonsplasser. Staten betaler nå halve regningen når kommunen bygger nye plasser, og neste år vil kommunene få tilskudd til 2 500 heldøgns omsorgsplasser. Som nevnt tidligere i denne debatten ga Aftenposten oss fasiten på hva den rød-grønne regjeringen klarte gjennom sine åtte år – 567 nye plasser. Men nå har taktskiftet kommet. Per 31. oktober i år har kommunene søkt om tilskudd til 500 flere heldøgns omsorgsplasser enn i hele fjoråret. Like viktig som trygghet for plass er at pasienten møter en faglig robust tjeneste. Derfor satser regjeringen også sterkt på kompetanseutvikling i omsorgen med 400 mill. kr neste år. Vi starter en masterutdanning for avansert sykepleie i kommunehelsetjenesten, og vi satser mer på viktig lederutdanning. I Adresseavisen 18. november i år etterlyser forsker Jorunn Andrea Brænd en debatt om omsorgen rundt eldre døende pasienter. Det er en debatt vi skal ta, og vi skal diskutere omsorgen for døende uansett alder. Regjeringen har bestilt en fagrapport om palliasjon som kommer denne måneden. Det er 15 år siden forrige gjennomgang av hvordan vi ivaretar omsorgen ved livets slutt. Vi ser fram til fagrapporten og forventer at den svarer på hvor det ikke er godt nok, hvilke faglige retningslinjer som mangler, og hva vi må gjøre på utdanningsfeltet framover. Men regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre venter ikke bare på fagrapporten. Vi vet at palliasjonsfeltet må styrkes, og bevilger totalt 12 mill. kr i budsjettet til kompetanseutvikling om lindrende behandling og palliasjon. Vi øremerker midler til foreningen JLOB, som driver kunnskapsutvikling om barnepalliasjon, og vi stimulerer til oppstart av videreutdanning for helsepersonell om barnepalliasjon. Arbeidet med å skape pasientens helsetjeneste inneholder også ambisjonen om å skape trygghet for hjelp i det som er en av livets viktigste og mest krevende faser – stell, pleie og behandling inn i døden. Den røde tråden i det blå budsjettet er omsorgen for enkeltmennesket, vektleggingen av pasientens unike posisjon i helsetjenesten og løsningene for å redusere unødvendig venting. Slik kan helsekø og utrygghet erstattes med livsglede og livskvalitet. Vi skaper pasientens helsetjeneste ved å flytte makt fra systemet til pasienten. Vi tar alle gode krefter i bruk, og vi skaper pasientens helsetjeneste i dag for å gi alle rask behandling og trygge tjenester i framtiden.