Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-10:
Jeg har også lyst til å takke for initiativet til denne debatten – en veldig viktig debatt, som det er meningsfullt å ta på tvers av komiteene og gi det fulle og hele bildet. Jeg synes ikke vi har fått gode nok svar på hvorfor det tar så lang tid å etablere en sentral godkjenning. Jeg synes det er merkelig at regjeringen faktisk ikke vil gjøre det lettere å være seriøs raskere enn det man legger opp til her. For hva er situasjonen? Jo, den er at tallenes tale er tydelig. Erfaringene med sosial dumping, useriøsitet og arbeidslivskriminalitet er for mange, og faglighet kan stå for fall. Det er en alvorlig situasjon, og da synes jeg det er alvorlig at ikke regjeringen viser vilje til å ta større grep i tide. Forrige uke stemte stortingsflertallet ned et forslag som SV hadde fremmet om bl.a. å innføre den såkalte Telemarks-modellen for offentlige innkjøp og også om å stoppe useriøse aktører og hindre misbruk av innleie ved å styrke fagforeningenes påvirkning. Som sagt ble forslaget stemt ned til tross for at flere – ja, faktisk alle partier – poengterte at forslaget tok opp et viktig tema, at useriøsitet og sosial dumping må bekjempes. Nå ser vi at det er forskjell på å se et problem og å ville gjøre noe med det. Representanten Njåstad minnet om at useriøsitet ikke er noe nytt fenomen, at det ikke er noe som har kommet de par siste årene, og det er vi hjertens enig i. Det vet vi veldig, veldig godt. Det var også derfor den rød-grønne regjeringen fremmet tre tiltakspakker mot sosial dumping, og det er derfor vi holder trykket oppe på saken. Men det handler om å være i forkant, og det handler om å handle – i dobbel forstand. Det var også grunnen til at SV fremmet forslaget om Telemarks-modellen – for å fremme seriøsitet og for å hindre at offentlige midler går til å undergrave et godt og ryddig arbeidsliv. Telemarks-modellen har sitt utspring i Skien, der kommunen oppdaget grove brudd på lønns- og arbeidsforhold på sine egne byggeplasser. Derfor stilte kommunen krav om hvordan arbeidet skulle utføres, at alt arbeid skal utføres av fast ansatte hos entreprenørene, at ingen entreprenørkjede er lengre enn to ledd, at over halvparten av de involverte i prosjektene skal ha fagbrev, og at bedriftene må ha lærlinger. Disse kravene er utarbeidet av kommunen, Fellesforbundet og NHO i fellesskap, og de virker. Telemarks-modellen går ett skritt videre og krever bl.a. at innleide skal være fast ansatt med lønn mellom oppdrag i utleiebedriftene. Flere kommuner og flere fylkeskommuner har innført modellen, og selv om det de aller fleste stedene er tverrpolitisk enighet om nettopp det, valgte altså regjeringspartiene og Venstre å hindre den typen krav til offentlige innkjøp. Det synes jeg er useriøst, all den tid det faktisk er et uttalt mål å bekjempe useriøsitet. Bransjen står samlet om å stille krav, både arbeidsgiver og arbeidstaker, både Byggenæringens Landsforening og Fellesforbundet ser behovet for at det tas tydeligere grep enn det gjøres i dag. Det er et veldig godt utgangspunkt for å få noe gjort, for å sikre den handlingen som trengs, på en treffsikker måte, for å sikre at tallene og lønnsutviklingen i bransjen kan peke i en annen retning, og at det trekkes lærdom av erfaringene med sosial dumping, ved at det stilles klarere krav. Skal konkurranse kun skje på pris, ja, så vil spiralen fortsette å gå nedover. Vi må sikre at stolte fagtradisjoner fortsatt har en framtid, og at ungdom som søker mot bygg og anlegg, har en læreplass i vente. Da må vi være tydelige på at det ikke er nok kun å stille krav til hovedentreprenørene og la dem definere veien videre. Det må være et ufravikelig krav om lærlinger, og vi må ta sentrale grep. Det opplever jeg er det viktigste som etterlyses her.