trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Representanten Wilhelmsen Trøen tar opp noe veldig viktig. Årsaken til at vi valgte å gå ut med informasjon om at alle etter hvert kommer til å få tilbud om en tredje oppfriskningsdose, var å gi kommunene en klar beskjed om at de må opprettholde vaksinetilbudene sine. Så er det veldig viktig at kommunene intensiverer arbeidet med å få satt en tredje oppfriskningsdose for dem over 65 år. Vi har fulgt nøye med på antall innleggelser og ser aldersgjennomsnittet på dem, og det å få en oppfriskningsdose for denne gruppen mener vi haster. Der hadde også Folkehelseinstituttet litt andre anbefalinger i starten, nemlig at man skulle ta influensavaksine før den tredje oppfriskningsdosen. Det har de endret på, og de velger også å endre på intervallet fra dose 2, og det er nok først og fremst for at dette skal gå mer smidig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Ja, statsråden synes at det ville ha vært både fornuftig og lurt å videreføre den ordningen hvor pensjonister kan få bidra uten at det påvirker pensjonen deres. Men det er arbeidsministerens ansvarsområde, og det vil nok arbeidsministeren gi representanten et svar på.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Representanten Hussein peker på noe veldig viktig, og kommunene jobber for å nå alle deler av befolkningen. Det jobbes med å få god informasjon og også å få oversatt informasjonen til flest mulig språk, for det er viktig for å nå fram til alle innbyggerne i samfunnet. Kommunene har utstrakt dialog med FHI og Helsedirektoratet, som er behjelpelige. Man har også ulike erfaringer fra kommunene, og jeg mener kommunene egentlig er de beste til også å finne de gode tiltakene. Man har bl.a. hatt samarbeid med representanter fra ulike innvandrermiljøer for å sikre den delen av befolkningen. Vi har også samarbeid med arbeidsgivere som har arbeidsinnvandrere. Så det jobbes etter mange spor og brukes mye ressurser, og det er et veldig viktig arbeid.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Det å opprettholde tilliten er veldig viktig. Derfor er jeg glad for at denne proposisjonen også har en enstemmig innstilling. Og så er jeg ikke helt enig i den beskrivelsen representanten Hussein legger for dagen, om at vi bruker koronapass til å avskjære. For slik hjemmelen er, og det som bekreftes i innstillingen fra komiteen i dag, kan koronapass brukes til å lempe på tiltak – i den rekkefølgen. Det er også sånn at man kan legitimere seg med koronapass gjennom vaksinestatus, om man har tatt vaksine, eller om man har gjennomlevd covid-19-sykdom og da har beskyttelse gjennom antistoffer eller gjennom en negativ test. Vi ønsker ikke på noen som helst måte å stenge noen ute. Loven er veldig klar på at hjemmelen ligger i å kunne lette på tiltak, å bruke det for å få til lettelser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Jeg synes representanten Vervik Bollestad er inne på noe veldig viktig. Jeg opplever også at vi kanskje ikke har greid å opplyse godt nok om hva som er hjemlet i dag med tanke på å bruke koronapass. Det er for å lempe på tiltak som i utgangspunktet er inngripende. Hvis man ønsker å bruke det til noe annet – det kommer regjeringen til å se på – og hvis regjeringen ønsker å hjemle det i lov, blir det en helt ny lovprosess, med en proposisjon som Stortinget tar stilling til. Det er veldig viktig å opplyse godt om at måten man kan bruke koronapass på gjennom denne forskriften, som snart skal være klar, er for å gjøre lettelser. Og, som jeg sa til den forrige replikanten: Man kan legitimere seg ikke bare gjennom vaksine, selv om jeg veldig sterkt vil oppfordre alle til å takke ja til vaksine, men også ved gjennomlevd sykdom og negativ test.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-11-18:
Komiteen deler regjeringens vurdering av at det er viktig å ivareta rettighetene til barnehagebarn, elever og deltakere på ordninger etter introduksjonslovgivningen der det er behov for lokale smitteverntiltak. Komiteen slutter seg til regjeringens vurdering av at det er nødvendig å videreføre de tre midlertidige lovene for å sikre nødvendig forutsigbarhet og klare regler ved innføring av smitteverntiltak. Komiteen merker seg at reglene i de midlertidige lovene kun åpner for tilpasninger som er nødvendige som følge av smitteverntiltak, og at departementet derfor mener det er forsvarlig å videreføre de midlertidige lovene fram til 31. juni 2022. Det er lagt inn kommentarer fra flertallet i komiteen, og jeg antar at de vil redegjøre for disse selv i debatten. Det er også lagt inn kommentarer fra et mindretall i komiteen, og jeg vil nå gå over til å redegjøre for Rødts forslag og merknader. Høsten 2020 ble det gjennomført en undersøkelse av Respons Analyse på oppdrag av Utdanningsforbundet blant lærere. Halvparten svarte at de under pandemien hadde jobbet noe mer enn vanlig. 13 pst. svarte at de hadde jobbet mye mer enn vanlig. Ni av ti lærere fikk imidlertid ikke kompensert for ekstraarbeidet som fulgte av pandemien. Vi vet at lærere har måttet snu om på undervisningsopplegget på få timers varsel. Vi vet at lærere har brukt kvelder – kanskje også netter – og helger for å planlegge og lage nytt undervisningsmateriell som kunne brukes digitalt. Vi vet at barnehageansatte ikke har fått tatt ut plantid, samarbeidstid og møtetid og har måttet bruke av fritiden sin for å planlegge det pedagogiske og organisatoriske opplegget for sin kohort. Vi vet også at ledere, rektorer og styrer har jobbet kvelder og helger. Ansatte i skole og barnehage må bli kompensert for ekstraarbeidet hvis det blir behov for lokale smitteverntiltak. Videre må kommunene bli kompensert for eventuelt ekstraarbeid til skoler og barnehage, og det må sikres at pengene kommer helt fram til skolen. Derfor fremmer Rødt, sammen med SV, et forslag om at «Stortinget ber regjeringen sørge for at ansatte i barnehage og skole kompenseres for merarbeid som følge av pandemien, eksempelvis smitteverntiltak.» Videre mener Rødt at foreldre og foresatte ikke skal belastes økonomisk dersom barnehagen må redusere åpningstiden grunnet koronapandemien. Hvis man må slutte tidligere på jobb, må man kanskje ta ulønnet permisjon, kanskje må man finne andre løsninger. Vi har derfor også fremmet et forslag om at «Stortinget ber regjeringen sørge for at foreldre får redusert foreldrebetaling hvis barnehagen har redusert åpningstid på grunn av smitteverntiltak.» Med dette tar jeg opp både fellesforslaget og det Rødt står bak alene.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-11-18:
Det har i salen flere ganger blitt påpekt at foreldrebetalingen er ivaretatt hvis barnehagen stenger ned, men Rødts forslag er at man skal se det i sammenheng med når åpningstiden reduseres. Et barnehagetilbud som går fra f.eks. 9 til 15, er ikke nødvendigvis mulig å kombinere med en vanlig normalarbeidsdag. Derfor har jeg behov for å spørre statsråden om det også er ivaretatt når barnehagens åpningstid er redusert, ikke bare når man har full nedstengning.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-11-18:
Det er sånn at man har sett det som nødvendig å redusere åpningstiden i barnehagen for å kunne gjennomføre renhold i forbindelse med smittevern og for å kunne ha samarbeidstid og å planlegge. Jeg anser dette som smitteverntiltak. Vi står også i en situasjon nå der man i flere kommuner som en slags senvirkning av den ekstremsituasjonen ansatte i barnehager har vært i, sender meldinger til foreldre og ber om at de kommer og henter barna sine på grunn av høyt sykefravær. Mange vil nok påstå at dette ikke er pandemirelatert, men vi kan helt sikkert enes om at det er utfordring å være på jobb og få en melding om at barnet ditt bør hentes fordi det er for få ansatte. Derfor mener vi at Rødts forslag er relevant med hensyn til videreføringen av koronalovgivningen.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-11-18:
Jeg kan allerede nå avsløre at jeg ikke kommer til å bruke hele taletiden. Utdannings- og forskningskomiteen har behandlet representantforslaget fra stortingsrepresentantene Freddy André Øvstegård, Lars Haltbrekken og Marian Hussein om å midlertidig oppheve fraværsgrensen i videregående skole. Komiteen viser til regjeringens beslutning, som ble kunngjort 4. november 2021, om at de midlertidige reglene om fravær i ungdomsskolen og videregående skole skulle gjeninnføres, og at de midlertidige reglene skal gjelde for hele skoleåret 2021–2022. Komiteen konstaterer at regjeringen med dette har gjennomført forslaget til vedtak i representantforslaget om midlertidig å oppheve fraværsgrensen i den videregående skolen til smittesituasjonen tilsier at den kan gjennomføres. Det er et mål at elevene skal være mest mulig til stede på skolen, men de vanlige fraværsreglene er imidlertid ikke tilpasset de smittevernrådene som elevene nå må forholde seg til. Komiteen mener det var riktig, med den gjeldende smittesituasjonen, å gjeninnføre unntaket fra fraværsregelen. Jeg vil gjøre salen oppmerksom på merknaden fra Høyre og Fremskrittspartiet, som kan leses i sakspapirene.
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Norge står fortsatt i en usikker situasjon. Få hadde vel sett for seg, da vi hørte om korona for første gang rundt juletider i 2019, at dette skulle slå så hardt ut og vare så lenge. For mange har dette vært utfordrende og vanskelige tider. Folks helse, arbeidsplasser og økonomi har blitt rammet. Sykehus og helsevesen har stått i en ekstraordinær situasjon i snart to år. Pandemien og dens følger har også rammet barn og unge hardt. Nedstengning av barnehager, skoler og andre undervisningstilbud er noe man så langt det går an, ønsker å unngå. Men når helsemessige hensyn og smittesituasjonen tilsier at det må gjøres, må regjeringen ha en mulighet til å kunne handle raskt og sette i gang nødvendige tiltak. Denne og forrige regjering har vist trygg styring og fornuftig bruk av tiltak til rett tid ut fra den smittesituasjonen man har stått i. Det er jeg også trygg på kommer til å fortsette framover. Kommunene står nærmest vurderingene av hvilke smitteverntiltak som må settes inn til enhver tid. En sterk kommuneøkonomi er viktig for å takle de lokale utfordringene på en best mulig måte – om det er utgifter til utstyr, ekstra personell eller andre uforutsette utfordringer og utgifter som oppstår. Regjeringen legger inn 1,5 mrd. kr ekstra til kommunene, og dette er viktig for deres økonomiske situasjon. Det er også viktig at regjeringen følger utviklingen i kommunene når det gjelder de utgiftene som følger av ytterligere pandemihåndtering. Det er viktig at kommunene gis de ressursene og tiltakene de trenger for å gjøre den jobben som må gjøres – spesielt i den ekstraordinære situasjonen vi står i – om en nedstengning blir nødvendig. Foreldre skal også være trygge på at barnehagen ikke får ekstrautgifter om smittevernhensyn tilsier at en må gjennom en ny nedstengning. Selv om Norge har lært mye om å håndtere en pandemi og om hvordan vi kan prøve å leve et normalt liv i en nokså unormal situasjon, er fortsatt ekstraordinære tiltak viktig og nødvendig. Nå hadde vi ikke trodd at vi enda en gang skulle forlenge disse midlertidige tiltakene, men trygg og rask håndtering er nødvendig når vi fortsatt står i en ekstraordinær situasjon.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-11-18:
Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har overtatt styringen av landet etter valget. Trygghet, nærhet og tillit er nøkkelverdier Hurdalsplattformen er fundert på og regjeringen styrer etter. Covid-19-pandemien er fortsatt over oss, og vi må følge opp forvaltningen av restriksjoner og regler som tidligere under pandemien. Senterpartiet er derfor glad for at regjeringen nå bidrar til forutsigbarhet og ro i utdanningsløpet og oppveksten til barn, unge og deltakere på introduksjonsprogram. Når pandemien og smittetallene er uforutsigbare, må i det minste evnen til å tilpasse seg situasjonen være god. Vi må skape størst mulig forutsigbarhet der det lar seg gjøre. Stengte barnehager og skoler er ikke et ønske, men det kan være nødvendig for å håndtere og redusere smitte. Med endringer i de midlertidige lovene om tilpasninger i barnehageloven, opplæringsloven, friskoleloven, introduksjonsloven og integreringsloven avhjelper regjeringen nettopp konsekvenser av utbrudd av covid-19 i lokalsamfunn i hele landet. De midlertidige lovene skulle blitt opphevet 1. desember 2021. Komiteen innstiller nå – i tråd med forslag fra regjeringen – på at lovene videreføres til 30. juni 2022. Ellers videreføres lovene uten innholdsmessige endringer. Det vil i praksis si at de ansatte innen oppvekst og kunnskap skal måtte slippe å følge pressekonferanser nasjonalt hver uke, men i hovedsak forholde seg til det som skjer i kommunen de bor og jobber i. Det er bedre for arbeidshverdagen og arbeidsoppgavene de har. Barn, unge og elever i skole kan forholde seg til det som skjer lokalt. Nå har vi få nasjonale tiltak, men det forutsetter at vi klarer å få ned smittetallene, at flere vaksinerer seg, og at man er hjemme når man er sjuk. Det er fortsatt en felles innsats fra folk i hele landet som er avgjørende for at vi skal kunne gå tilbake til en mer normal hverdag. Fra Stortingets utdanningskomité vil jeg si tusen takk til alle som legger ned en enorm innsats for barn, unge og deres oppvekst hver eneste dag. Dere er uunnværlige!
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2021-11-18:
Vi blir stadig påminnet om at pandemien ikke er over, og vi ser hvordan lokale utbrudd påvirker lokalsamfunn over hele landet med jevne mellomrom. Jeg er derfor glad for at det er stor enighet i salen om det viktigste i denne saken. I og med at det er to separate forslag her, vil jeg framheve det at foreldre ikke betaler for barnehageplass dersom barnehagen er stengt som følge av smitteverntiltak. Jeg mener at det mest grunnleggende for å ivareta foreldrenes betaling for barnehageplass dersom det skjer lokale utbrudd og man må stenge ned, er ivaretatt.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-18:
Det er fortsatt nødvendig å sørge for at alle elever får en god opplæring i trygge rammer i møte med nye lokale smitteutbrudd. Det har den siste tiden vist altfor tydelig for oss. Jeg vil understreke hvor sterk retten elevene har til opplæring, er, etter både barnekonvensjonen og opplæringsloven, og jeg er derfor glad for at regjeringen har lagt fram denne saken om å passe på at den opplæringen får fortsette i møte med nye smitteutbrudd. Jeg vil slutte meg til det som er sagt om den ufattelige innsatsen som de ansatte i både skoler og barnehager rundt omkring i landet har lagt ned for å få oss gjennom det halvannet året vi har vært gjennom, og mange steder fortsatt står i nå. Det merarbeidet de legger inn, den store fleksibiliteten de utviser, har gjort at vi på tross av en vanskelig situasjon fortsatt i det store og hele har klart å gi elevene et godt tilbud og en opplæring som de har krav på. Men da er det desto mer skuffende å se at lærerne i starten av pandemien ikke fikk kompensert sitt merarbeid – det viser undersøkelser – men at vi fortsatt i dag er i en situasjon hvor skoleledere ikke får kompensert sitt merarbeid. Dette kunne vi lese om bl.a. i Utdanningsnytt for kort tid siden, om rektorer som på kort varsel har måttet ta både helgen og kveldene fatt for å tilpasse opplæringen til nye smitteutbrudd. Dette pågår fremdeles. Derfor er SV med på å fremme forslag om å sørge for at det merarbeidet som legges inn, må bli kompensert. Det tror jeg er viktig når vi ser at det strekker ut i tid, for det er mye som blir ofret, både familieliv og annet på det private plan. Så til slutt til forslaget om foreldrebetaling: Vi ser ikke behovet for å gå inn på et sånt forslag nå, men dersom det skulle bli aktuelt at vi igjen ser nedstengning av barnehager og foreldre vil kunne, ganske rimelig, etterspørre en lavere foreldrebetaling, vil vi selvsagt følge opp det når det blir aktuelt.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Under pandemien har det i lange perioder ikke vært mulig for barnehager og skoler å drive som normalt. Det har heller ikke vært mulig for kommuner og deltakere å gjennomføre ordningene i introduksjonsloven og integreringsloven som normalt. Stortinget har derfor vedtatt tre midlertidige lover: midlertidig lov om tilpasninger i barnehageloven, opplæringsloven og friskoleloven, midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven og senere midlertidig lov om tilpasninger i den nye integreringsloven. Varigheten for disse lovene er nå satt til 1. desember 2021. Smittesituasjonen er per i dag heldigvis slik at behovet for tilpasning er veldig redusert sammenlignet med det året vi har lagt bak oss. Det er ikke lenger nasjonale smitteverntiltak i skoler og barnehager. Reglene i de midlertidige lovene vil derfor kun komme til anvendelse dersom det fattes kommunale vedtak som påvirker driften av skoler, barnehager og ordningene etter integreringsloven. Kommunene må være beredt til å fatte slike vedtak raskt ved behov. Det kan oppstå situasjoner med midlertidig stengning av lokaler eller andre tiltak for å begrense kontakten. Der dette skjer, vil de midlertidige regelverkene gi elevene rett til hjemmeopplæring dersom skoler i perioder har redusert tilstedeværelse på grunn av smitteverntiltak. Det vil gi regler om hva som i slike tilfeller skjer med foreldrebetaling i barnehage og skolefritidsordning, og sikre at begrensninger i tilbudet etter integreringslovgivningen ikke gir stans i introduksjonsstøtten. Jeg foreslår derfor å videreføre den midlertidige loven om tilpasninger i barnehageloven, opplæringsloven og friskoleloven til 30. juni 2022. I samråd med arbeids- og integreringsministeren, som har ansvaret for integreringsområdet, foreslår jeg også å videreføre de midlertidige lovene om tilpasninger i integreringsloven og introduksjonsloven til 30. juni 2022. De midlertidige lovene åpner bare for avvik som er nødvendige på grunn av smitteverntiltak. Det åpnes ikke for avvik fra de ordinære reglene lenger eller i større grad enn det som er nødvendig på grunn av smittesituasjonen. Jeg foreslår å forlenge de midlertidige lovene uten innholdsmessige endringer. Forlengelse vil fortsatt gi stabile rammer og forutsigbarhet for kommuner, barnehager, skoler samt barnehagebarn, elever og deltakere i ordningene etter introduksjonsloven og integreringsloven. Det er mange som har gjort og fortsatt gjør en stor innsats for å ivareta barn og unge i denne vanskelige perioden, og jeg er imponert over hva barnehager og skoler får til. Kommunene har også gjort en solid innsats for å ivareta deltakelse i opplæring og introduksjonsprogram i denne vanskelige perioden. Jeg håper og tror at forlengelsen av de midlertidige reglene gir stabile rammer og nok fleksibilitet til at det gode arbeidet kan fortsette i det videre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Jeg kan forsikre om at dette følger vi tett og er opptatt av. Så tenker jeg at det er en påminnelse til oss alle i representanten Sanners spørsmål, nemlig at alle kunnskapshull vil ikke komme til uttrykk så umiddelbart som vi kanskje i dag tenker at vil skje. Det kan tenkes at det i år framover vil dukke opp situasjoner eller gjøres funn i elevenes kunnskap som peker tilbake på at dette var en svært krevende periode for våre elever. Så ikke bare kan jeg bekrefte at vi følger det tett nå og i nær framtid, men jeg vil også følge dette tett i lengre tid framover. Det er et arbeid som jeg er helt overbevist om at også Stortinget vil være svært engasjert i.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Som representanten helt presist selv understreker, beskriver dette lovverket hvilke lover som gjelder dersom man av smittevernhensyn må stenge helt ned eller f.eks. ha endret innretning på undervisningsopplegget til elevene. For barnehagesektoren vet vi at det har vært krevende både for ansatte, for ledere og for foreldre å forholde seg til at det har vært perioder med varierende åpningstider. Men det er også sånn at våre barnehager har varierende åpningstider landet over. Det kan være endringer som skjer på kort sikt. Det kan være mindre justeringer som må gjøres av hensyn til de ansattes anledning til å være til stede. Men dette lovverket regulerer hva som skjer hvis man må stenge fullstendig, og det er da jeg mener det er rimelig at foreldrene slipper foreldrebetaling. Så får man heller gjøre opp med barnehageeier lokalt dersom det skulle bli aktuelt å ha redusert åpningstid.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Målet må være at alle våre barnehager har en god nok grunnbemanning til at renhold og andre variasjoner som måtte oppstå, og ting man har behov for å få løst i løpet av en arbeidsdag, kan løses uten at barna skal måtte være fraværende fra barnehagen av den grunn. Dette lovverket regulerer hva som vil skje med foreldrebetaling dersom man med smittevern som utgangspunkt må stenge en barnehage. I så måte mener jeg at dette forslaget ikke nødvendigvis hører hjemme akkurat her. Når det er sagt, er det åpenbart en utfordring mange steder – jeg har selv opplevd det – at man ved høyt sykefravær blir bedt om å hente barna tidligere eller legger opp til noe redusert åpningstid. Men da vil jeg tilbake til det grunnleggende, nemlig at grunnbemanningen må være god nok til at det er situasjoner vi unngår å havne i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-11-18:
Høyre støtter forslaget og står også bak flertallsinnstillingen. Det gir nødvendig fleksibilitet i den situasjonen vi fortsatt er i. Det som imidlertid har vært en bekymring gjennom hele pandemien, er kunnskapshull hos elevene. Der foreslo regjeringen Solberg å sette av noen ekstra midler for første halvår 2022, og så vidt jeg forstår, følges det også opp fra den nye regjeringens side. Jeg ønsker bare å forsikre meg om at statsråden er bevisst den utfordringen som ligger i de kunnskapshull som elever kan få med fravær og hjemmeskole i en alvorlig smittesituasjon.
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2021-11-18:
Siden 13. mars 2020 har Norge som følge av pandemien stått overfor store utfordringer og oppgaver som vi har måttet håndtere i lag. Klemmer har vært byttet ut med albuer, og hverdagens ansikt har vært erstattet av en skjerm – også for alle de ungene som skulle ha brukt tiden sin på en skolebenk eller ved en sandkasse. Vi er på riktig vei ut av koronapandemien. Likevel ser vi fortsatt store lokale smitteutbrudd og behov for tiltak enkelte ganger. Gjennom endringene i disse midlertidige lovene sikrer vi at regjeringen fortsatt kan ta avgjørelser raskt – til det beste for å begrense smitte og ikke minst for å ta elevene og de ansatte i utdanningssektoren på alvor. Ett av grepene som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har tatt, er å midlertidig oppheve fraværsgrensen i videregående skole helt ut skoleåret. Senere i dag skal vi behandle et forslag fra SV knyttet til det, men dette arbeidet var ved framleggelse av forslaget allerede igangsatt, og tiltaket har nå blitt iverksatt. Engasjementet fra elever, fylkeskommuner, lærere og fastleger i denne saken understreker hvor viktig det er å ha mulighet til å handle raskt. Det gjelder også for tiltak i grunnskole og i barnehager, som denne saken sikrer. Vi skal gjøre det vi kan hver eneste dag for å skape ro. Det handler om at vi som folkevalgte skal legge til rette for så mye forutsigbarhet som vi bare kan i en ellers usikker tid, og ikke minst gi så mye tillit som vi kan, tilbake til dem som arbeider i førstelinjen. Det vil være Senterpartiet og Arbeiderpartiets fokus i alle disse sakene og i tiden framover i regjeringens håndtering av pandemien.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Som flere har gjort rede for her før i dag, er det helt nødvendig å forlenge de midlertidige lovene. Krisetiltakene må vare så lenge krisen varer. Etter halvannet år med pandemi har vi blitt kjent med at smittesituasjonen kan svinge. Det er ikke lenge siden vi feiret gjenåpning, men igjen ser vi en alvorlig situasjon flere steder i landet. Det bare understreker viktigheten av at man har det nødvendige handlingsrommet hvis det skal bli nødvendig, lokalt. Jeg vil rette oppmerksomheten mot forslagene som fremmes av Rødt og SV i saken. Når det gjelder foreldrebetaling for barnehage, er det regulert i den midlertidige loven § 4. Foreldre skal ikke betale når barnehagen er stengt på grunn av koronapandemien. Det slås fast, og vi i Arbeiderpartiet stiller oss helhjertet bak, i likhet med resten av komiteen. Som det riktig ble påpekt i replikkrunden, handler forslaget om redusert åpningstid. Det viktigste bolverket vi nå har i håndteringen av koronapandemien, er jo kommunene, og som statsråden så riktig påpekte, er det ulike åpningstider og ulik smittesituasjon rundt om i kommunene. Det å finne en perfekt håndtering av det herfra, i denne sal, tror jeg vil være vanskelig når det kommer til åpningstid. Nettopp derfor er det helt avgjørende at kommunene har det nødvendige handlingsrommet og er økonomisk robuste til å kunne finne de gode lokale løsningene som ivaretar både barn, ansatte og foreldre. Nettopp derfor har Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet i sin tilleggsproposisjon til statsbudsjettet for neste år fremmet en økning i de frie inntektene til kommunene på hele 2,5 mrd. kr. I tillegg vil vi følge situasjonen i kommunene nøye og sørge for at de får kompensert merutgiftene man har med koronapandemien. Videre vil jeg gi noen kommentarer knyttet til forslaget om kompensasjon for merarbeid, for det er mange lærere og barnehageansatte som har stått på lenge og er slitne – og med god grunn. Selvsagt skal ikke ansatte jobbe gratis. For oss er det helt grunnleggende at de ansatte er trygge på jobb, at dette organiseres godt, og at man får betalt. Dette henger også tett sammen med kommuneøkonomien, som vi nå legger opp til en styrking av. Vi forventer at der det er utfordringer med dette lokalt, må det løses i dialog med partene.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-11-18:
Da kan jeg vel innledningsvis si at saken gjelder forlengelse av hjemmel til å videreføre innreiserestriksjoner utover 1. desember, som sikkert også saksordføreren etter hvert kan si noe mer om. Men for Høyres del vil jeg gjerne si at koronapandemien er ikke over, og den siste utviklingen i smittesituasjonen viser oss at det fortsatt er behov for å følge situasjonen nøye og også vurdere om det er behov for koronatiltak og eventuelt innreiserestriksjoner. Høyre støtter derfor å gi hjemmel til regjeringen for å kunne forlenge innreiserestriksjonene til mai 2022, ettersom dagens hjemmel går ut 1. desember. Men jeg vil likevel understreke at dette er en hjemmel til å vurdere om man skal innføre tiltak, det er ikke en plikt for regjeringen til å innføre tiltak. Regjeringen må derfor løpende vurdere smittesituasjonen, forholdet til smittevernloven og andre relevante regler for å vurdere hva som er nødvendig av hensyn til folkehelsen. Tiltakene må ikke være strengere enn nødvendig, men heller ikke mindre strenge enn nødvendig.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-11-18:
På fredag avholdt regjeringen pressekonferanse om koronasituasjonen. Det var da varslet at justisministeren skulle delta, men det ble sagt til NTB at statsråden uteble fordi regjeringen hadde bestemt seg for å bruke mer tid på å vurdere helsemyndighetenes anbefalinger knyttet til innreise. Hva er det regjeringen nå nærmere vurderer å utrede knyttet til innreise, og hvor lenge planlegger regjeringen å utrede det?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-11-18:
Da kan jeg spørre igjen: Hva med innreise er det man vurderer? Er det nye restriksjoner knyttet til innreise, eller er det andre forhold – bare så man skjønner hva det eventuelt er som vurderes nærmere?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-11-18:
Helt til slutt et siste spørsmål: Hvor lenge vurderer man å vurdere det? Har regjeringen noen vurdering av når man tenker å komme tilbake til dette?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-11-18:
Beklager, president! Her gikk det litt fortere enn jeg var klar over. Regjeringen foreslår i proposisjonen å forlenge midlertidig lov om innreiserestriksjoner fram til 1. mai 2022. Dette betyr at regjeringen, dersom det er nødvendig for å trygge folkehelsen, kan begrense utlendingers rett til innreise fram til 1. mai uten at det kreves et nytt lovvedtak fra Stortinget. En forlengelse av loven innebærer ikke i seg selv at dagens innreiserestriksjoner vil bli opprettholdt fram til 1. mai. Loven gir regjeringen hjemmel til å fastsette unntak fra restriksjonene, og restriksjonene skal ikke være mer omfattende enn hva som er nødvendig og forholdsmessig. Regjeringen har vurdert, men foreslår ikke å forlenge de midlertidige reglene i kapittel 10 a i utlendingsloven. Dette kapittelet omhandler fjernmøter og midlertidige saksbehandlingsregler for Utlendingsnemnda. UNE har under pandemien kunnet gjennomføre nemndsmøter helt eller delvis som fjernmøter og har hatt økt bruk av kombinert muntlig og skriftlig saksbehandling. Departementet skriver at på et senere tidspunkt vil en vurdere om erfaringene som UNE har gjort seg med digitale møter, tilsier at det av andre hensyn enn smittevern senere bør åpnes for videre bruk av dette. Spørsmålet i denne proposisjonen er ikke hvilke innreiserestriksjoner som for øyeblikket er nødvendige og forholdsmessige, men om det i nåværende situasjon må antas å være behov for en hjemmel for innreiserestriksjoner også i noe tid etter 1. desember i år. Regjeringen har lagt avgjørende vekt på at det fortsatt er mye usikkerhet knyttet til den videre utviklingen i pandemien internasjonalt, og at Helsedirektoratet anbefaler forlengelse av gjeldende lovverk. Et flertall i komiteen støtter regjeringens vurdering og innstiller derfor på forlengelse av loven fram til 1. mai 2022 samt avvikling av de midlertidige reglene i kapittel 10 a.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-11-18:
I debatten om bærekraftsmålene burde kommunene være helt sentrale. Kommunenes rolle kommer for så vidt fram i stortingsmeldingen om bærekraftsmålene, som Solberg-regjeringen la fram i juni i år. Hele 273 ganger er ordet «kommune» nevnt i Solberg-regjeringens egen stortingsmelding. En rekke bærekraftsmål knytter seg til tjenestene som kommunene har et viktig ansvar for. Dette gjelder bl.a. innen helse, utdanning, vann og avløp, lokal transport og arealplanlegging. Heldigvis har vi stor grad av lokal forvaltning på disse områdene. Med all fokuseringen på kommunene i lys av bærekraftsmålene skulle man tro at Solberg-regjeringen valgte å spille på lag med kommunene, finansiere kommunene på en god måte, tro på det lokale folkestyret. Dessverre ble det motsatt. Forrige regjerings politikk overfor kommunene ble preget av tvang og for dårlig finansiering, og i de sammenslåtte kommunene vokste byråkratiet fort. På fire år vokste byråkratiet i de sammenslåtte kommunene med 12,5 pst. Dette er penger som ellers kunne blitt brukt på helse, utdanning og lokal utvikling. De pengene går nå til flere og høyere lønte stillinger i kommuneadministrasjonen. Dagens regjering vil snu utviklingen. Vi vil satse på lokalt folkestyre, satse på alle som jobber i kommunene, ikke minst sørge for god finansiering av alle våre felles velferdstjenester. Tiden for overkjøring av lokalsamfunnene er over. Lokalsamfunnene skal bestemme mer selv, folk skal få mer innflytelse og være stolt av egen hjemplass. Ikke minst vil regjeringen gjennomføre en tillitsreform i offentlig sektor: mer tillit til lærerne, mer tillit til sykepleierne, til renholderne og til fastlegene – mer tillit til dem som utgjør ryggraden i velferdsstaten. Det blir slutt på sentraliserende reformer som skaper store enheter med lang avstand fra dem som tar beslutningene, til dem som faktisk står i klasserommet eller på sykehjemmet for å utføre jobben. Ved å lytte til dem som har skoa på, skaper vi et bedre helsetilbud, vi løfter skolene, skaper bærekraftige byer og lokalsamfunn, nettopp mye av det som løftes fram i bærekraftsmålene. Regjeringens satsing på kommunene og hver eneste person som jobber der, er en forutsetning for Norges oppfyllelse av bærekraftsmålene. Så la jeg merke til at Miljøpartiet De Grønnes representant rådet statsråden til å innføre flere nullutslippssoner. Det vil jeg gjerne gi en liten kommentar til. Jeg vil anbefale alle å lese Lasse Fridstrøms innlegg i Aftenposten for noen uker siden. Der slår han fast at nullutslippssoner er svaret på gårsdagens miljøproblem. Representanten Sigbjørn Gjelsvik spurte forrige regjering om det ville være bra for miljøet om man innførte nullutslippssoner, om flere byttet ut sin bensin- eller dieselbil med en ny elbil. Han fikk ikke svar på det. Så å innføre nullutslippssoner vil ikke være svaret verken på å nå bærekraftsmålene eller på andre utfordringer.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-18:
Det er liten tvil om at stor grad av tillit mellom helsemyndigheter, politikere og befolkning har vært viktig – ja, kanskje også helt avgjørende – for hvordan vi har kommet oss gjennom den mest kritiske og uforutsigbare fasen av pandemien. Vi har dyktig fagkompetanse på alle nivå, vi har helsepolitikere som har troverdighet når de ber oss om å følge strenge og inngripende smitteverntiltak, og vi har et lovverk som ivaretar vår sikkerhet. Ved starten av pandemien hadde vi lite kunnskap. Vi brukte tid på å få oversikt og kontroll og finne et rett handlingsnivå. Tiltak, restriksjoner og lover måtte hastig på plass og ofte også like hastig justeres. En midlertidig lov om innreiserestriksjoner som følge av pandemien har blitt forlenget i flere omganger, basert på fortsatt smittefare. Siden våren 2021 har restriksjonene gradvis blitt lettet, og det må være et mål at denne nedtrappingen fortsetter og etter hvert selvfølgelig skal avvikles helt. Argumentasjonen for en videreføring av midlertidig lov nå er usikkerhet knyttet til smittesituasjonen, og vi ser en økende smitte, både i Norge og i landene rundt oss, uten at vi iverksetter så strenge tiltak. Dessverre vil korona være en del av våre liv kanskje i mange år framover. Så handler dette forslaget om behovet for å videreføre midlertidige lover som gir regjeringen fullmakt til å begrense utlendingers rett til innreise helt fram til foreslått dato uten at det kreves nytt lovvedtak i Stortinget. Det handler om hvem som har makten, hvem som involveres når inngripende tiltak iverksettes. Det handler om vårt demokrati. Folkehelseinstituttet mener at selv om smitten vil øke i perioder, er det nå lettere å håndtere et større antall innreisende og også økt smitte blant dem. Man mener derfor at et innreiseforbud ikke lenger er nødvendig i et demokratisk samfunn, og at hjemmelsgrunnlaget i så fall ikke vil være gyldig. Det «må vurderes nøye om anvendelsen av loven vil føre til at menneskerettighetene krenkes ut fra kravet om det minst inngripende tiltak». Videre anmerkes at innreiserestriksjonene kan være diskriminerende ved at norske borgere med innvandrerbakgrunn og flerkulturell bakgrunn rammes hardere enn andre norske borgere. SV mener at når situasjonen normaliseres, når den akutte og midlertidige situasjonen er over, skal man heller ikke forlenge midlertidige lover. Vi har muligheten for igjen å vedta midlertidige lover hvis situasjonen skulle tilsi det. Lovteksten ligger klar, og vi har et ordinært lovverk vi følger. Det kan ikke være slik at vi har lover i beredskap, eller et «kjekt å ha» føre-var-prinsipp. Det skaper ikke den tilliten som vi er helt avhengige av. Tvert imot kan det, som Folkehelseinstituttet skriver, svekke tilliten og igjen få følger for smittevernet i framtiden. SV vil derfor ikke, som det framkommer i innstillingen, støtte en forlengelse av en midlertidig lov.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-18:
Stortinget vedtar trolig i dag en lov om midlertidig forlengelse av innreiserestriksjoner, og det på tross av at vesentlige og avgjørende endringer har funnet sted. Som det har blitt påpekt, ser vi nå en situasjon med økende smitte, men vi har også en høy vaksinasjonsgrad, selv om vi skulle ønske at den var enda høyere. Det betyr at vi også har en høyere grad av immunitet. Vi forsøker å komme tilbake til normalen. Vi hørte også i dag kulturministeren på NRK sterkt oppfordre oss til å gå på julekonserter, og det var helt trygt. Bruk av koronapass har vært nevnt, i tillegg til vaksiner og testing. Innreiserestriksjonene får konsekvenser for mange. FHI mener at mindre inngripende tiltak kunne vært tilstrekkelig for å håndtere eventuell smitte, som testing, karantene og koronapass. Hva tenker statsråden om det?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-18:
Litt i forlengelsen av det er også dette med tillit et moment fra Folkehelseinstituttet, som vi har vært inne på. Det er helt avgjørende. Har statsråden noen tanker rundt at den tilliten kan svekkes når vi forlenger lover som kanskje ikke er like aktuelle fortsatt?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Dette er tredje gang det blir foreslått å forlenge den midlertidige loven om innreiserestriksjoner. Det skulle jeg gjerne vært foruten, og det kunne for et par måneder siden framstå som unødvendig, men utviklingen i senere tid har synliggjort at pandemien ikke er over, verken her i Norge eller i resten av verden. Det har igjen vært nødvendig å stramme noe inn på tiltak og anbefalinger i Norge, og flere kommuner har innført tiltak som følge av en vanskelig situasjon i helsetjenesten. På denne bakgrunn mener jeg det er nødvendig å ha muligheten til å nekte utlendinger adgang til Norge også etter 1. desember, dersom situasjonen gjør det nødvendig. Jeg mener også at det er bedre at Stortinget tar stilling til dette nå, enn at regjeringen eventuelt må bruke fullmakter etter smittevernloven. Jeg er glad for at komiteen slutter seg til det. Jeg har likevel forståelse for at komiteens medlem fra Sosialistisk Venstreparti har et annet syn, særlig i lys av at Folkehelseinstituttet har frarådet en forlengelse av loven. Vurderingen er vanskelig når FHI og Helsedirektoratet ikke er enige. Regjeringen har i denne sammenhengen lagt størst vekt på Helsedirektoratets anbefaling. Jeg vil, som Helsedirektoratet, understreke at det nå er muligheten for innreiserestriksjoner det er viktig å videreføre. De faktiske innreiserestriksjonene skal ikke være strengere enn hva som til enhver tid er nødvendig og forholdsmessig. Gjeldende innreiserestriksjoner er mye mindre omfattende enn det de har vært i andre faser av pandemien, og de vil bli avviklet gjennom forskriftsendringer så snart det anses å være forsvarlig. Jeg vil legge til at det i en overgangsfase kan bli aktuelt å fjerne begrensningene i retten til innreise, men beholde kravet om innreisekarantene og testing. I så fall bør det også være mulig å bortvise utlendinger som eventuelt nekter å rette seg etter disse kravene. Hjemmelen for slik bortvisning finnes i innreiserestriksjonsloven.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Vi gjør løpende vurderinger av situasjonen knyttet til korona på alle områder, også når det gjelder innreise. Vi mente det var riktig å ta tid til å vurdere den situasjonen som var sist uke, og vi vil komme tilbake så fort vi har noe mer å legge fram på det området.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Som jeg også sa i mitt innlegg, er det mange vurderinger man må gjøre her. Det går både på hva slags restriksjoner det skal være for å reise inn i landet, og også eventuelle krav for dem som reiser inn, når det gjelder f.eks. karantene og testing. Det er vurderinger som regjeringen gjør fortløpende.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Vi vil komme tilbake så snart som mulig, og representanten behøver ikke å vente lenge. Det føler jeg meg trygg på.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet har som nevnt ulike syn på om loven bør forlenges. Helsedirektoratet anbefaler forlengelse, selv om de i hovedsak deler FHIs situasjonsbeskrivelse, som representanten viste til. Da mener vi at det er riktig å følge det. Det er mange spørsmål og vurderinger man må gjøre i forbindelse med disse lovene. Vi skal ta det alvorlig, bl.a. det som går på de menneskerettslige sidene også. Det inngår i de fortløpende vurderingene av det vi gjør. Vi må huske på at det er de faktiske innreiserestriksjonene som griper inn i menneskers liv, ikke hjemmelen til å innføre dem, som er det vi vedtar i dag. Jeg mener det er riktig å forlenge selve loven på bakgrunn av det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Alternativet til å forlenge denne loven hadde vært at den ble opphevet om to uker. Det ville da innebære at gjeldende innreiserestriksjoner oppheves, og det ville ikke være mulig å bortvise utlendinger som f.eks. nekter å teste seg eller nekter å gå i karantene. Dersom det da ville bli nødvendig å gjeninnføre innreiserestriksjoner, kunne vi benyttet ekstraordinære fullmakter etter smittevernloven, men da mener jeg det er riktigere og gir en bedre prosess å gjøre det på denne måten istedenfor at man eventuelt skulle komme tilbake og hastebehandle en ny og midlertidig lov. Jeg mener også det vil bidra til å styrke tilliten til myndighetenes håndtering ved å gi forutsigbarhet for folk ved at vi nå forlenger den midlertidige loven fram til 1. mai 2022, og at man løpende gjør vurderinger og regulerer det i forskrift.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Representanten tar opp mange viktige spørsmål, og jeg er glad for at vi får et signal om at også opposisjonen, de tidligere regjeringspartiene, ønsker å være med i arbeidet med å styrke vår evne til å ivareta egne sikkerhetsinteresser og å avdekke og forhindre ulovlig etterretningsvirksomhet. Når det er så vel kjent og så tydelig pekt på fra tjenestens side at enkelte stater bruker økonomiske virkemidler til sikkerhetstruende virksomhet, er det helt klart at næringslivet spiller en viktig rolle og må være oppmerksom på dette. Det er en av årsakene til at vi bl.a. ønsker å innføre en ny mekanisme for screening, sånn at vi kan få mer forutsigbarhet for næringslivet når det gjelder hva slags transaksjoner, økonomisk aktivitet, som kan få gå sin gang, og hva vi må stoppe eller legge oss opp i fra statens side fordi det kan være i strid med nasjonale interesser. Det er både regler som er på høring for å få hjemler til dette, og også en vilje fra denne regjeringen til å prioritere det arbeidet ved at vi allerede i tilleggsproposisjonen har funnet penger til å få det på plass. Justis- og beredskapsdepartementet har et overordnet ansvar for sikkerheten, men sektorprinsippet gjør at alle departementer må ha høy bevissthet om sikkerheten. Noe av utfordringen ved å ivareta nasjonal sikkerhet og nasjonal kontroll i alle ledd er at vi må klare å øke bevisstheten om det. Vi må klare å øke samarbeidet og sikre bedre rutiner for samarbeid om nasjonale sikkerhetsspørsmål. Dette var bl.a. en del av det vedtaket Stortinget, med de nåværende regjeringspartiene, gjorde rett før sommeren, hvor man pekte nettopp på at man måtte gå gjennom f.eks. samarbeid mellom departement og se på hvordan man kan forbedre det. Det er selvfølgelig et arbeid som vi nå vil følge opp i regjering, fordi vi er opptatt av å ta nasjonal kontroll, ta etterretningstrusler fra fremmede stater på alvor og gjøre det vi kan for å forebygge dette innenfor rammer som gir trygghet for staten og forutsigbarhet for næringslivet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Jeg skulle gjerne ha svart ut mer enn det jeg rekker å gjøre på tre minutter. Men for å ta det først: Interpellanten peker på noe viktig i dette med at man må samarbeide på tvers av departementer og på tvers av sektorer. Jeg kan love at med den erfaringen vi hadde fra Bergen Engines, var det noe vi raskt gikk i gang med i den nye regjeringen, fordi vi er veldig opptatt av å ta nasjonale sikkerhetsinteresser og nasjonal kontroll på største alvor. Det kommer vi til å jobbe mye med også framover. Til Elvenes: Justis- og beredskapsdepartementet har nylig sendt ut et høringsnotat som bl.a. omhandler endringer i politiloven og politiregisterloven, hvor man foreslår å tydeliggjøre PSTs oppgave som innenlands etterretningstjeneste. I tillegg er det også et forslag ute om en jobb som er i gang med hjemmelsgrunnlaget til PST, hvor man bl.a. har sendt ut et høringsnotat med forslag om å kriminalisere samarbeid med fremmede etterretningstjenester for å utøve påvirkningsvirksomhet, noe som ikke er kriminalisert allerede i dag. Samlet sett er dette forslag som vil styrke PSTs evne til å avdekke, motvirke og vurdere fremmede staters etterretnings- og påvirkningsoperasjoner i Norge, og som vil bidra til at mandatet til PST og E-tjenesten i større grad utfyller hverandre, som var det representanten spurte om. Det vil redusere potensielle gråsoner i tjenestens hjemmelsgrunnlag. Avslutningsvis vil jeg si at en veldig viktig del av det å sikre norske interesser og nasjonal kontroll er å sikre at de som har et ansvar for sikkerhetsarbeidet, er seg sitt ansvar bevisst og tar det. Der vil jeg som justis- og beredskapsminister være en pådriver for at det gjøres. Vi vet at både Norge og våre allierte står overfor en mer krevende sikkerhetspolitisk situasjon, hvor man ikke bare ser de tradisjonelle truslene, men ser at spesielt økonomiske virkemidler og utradisjonell påvirkningsaktivitet er en del av det som kan true både staten, samfunnet og individet. Det er i dag et nært og tett samarbeid, særlig mellom etterretnings- og sikkerhetstjenestene og berørte myndigheter og virksomheter, men det vil være behov for at vi jobber med å forbedre dette, at vi sikrer oss best mulig, at vi videreutvikler samarbeidet og ser på hvordan vi kan forbedre bl.a. sikkerhetsloven, og at vi innfører andre relevante tiltak. Jeg vil igjen takke interpellanten for at hun har tatt opp dette temaet.
Guri Melby (Venstre), 2021-11-18:
Jeg vil takke justisministeren for svaret og for at hun deltar i debatten. Jeg tror det er viktig at det faktisk er en offentlig debatt om dette, selv om kanskje ikke alle ting i saken kan snakkes veldig høyt om i offentligheten. Jeg setter også pris på at hun ikke inntar en veldig skråsikker holdning i saken – jeg opplever det i hvert fall ikke slik – men er åpen for å jobbe med ulike typer saker for å bedre den måten vi greier å håndtere denne typen trusler mot både næringslivet og vår egen trygghet på. Jeg er glad for at statsråden er åpen for at det kan bli endringer framover. Det som jeg imidlertid er litt bekymret over, er at det kanskje er litt vel mye fokusering på både sikkerhetslov og sektorprinsippet, at vi ikke greier å tenke på tvers, og at vi ikke greier å involvere alle de aktørene som er nødvendig å involvere. Det gjelder f.eks. næringslivet og den opplevelsen de har når de møter norske myndigheter. De opplever at det er veldig uklart hva som skal være riktig kontaktpunkt, og hva som skal være riktig måte å henvende seg på. Det er selvsagt åpenbare begrensninger i hva slags informasjon næringslivet kan få i en del spesifikke saker, men jeg tror likevel det er et stort behov for å se på hvordan vi kan greie å involvere næringslivet mer, både for å redusere gråsoner og for å trygge alle aktører. Jeg tror at det går an å gjøre det uten at vi på en måte legger sektorprinsippet dødt, uten at vi legger bort det prinsippet. Jeg skulle også gjerne hørt flere refleksjoner fra statsråden om hvordan vi på andre felt har greid å se flere sektorer under ett, og hvordan man i andre saker har greid å ta med seg næringslivet for å svare ut de behovene som de etterlyser. Jeg deler justisministerens syn på at dette er et tema vi er nødt til å jobbe ganske langsiktig med, men likevel mener jeg at det ikke er nok å vise til arbeidet med totalberedskapskommisjonen eller den nye forsvarskommisjonen. Jeg håper også at statsråden er åpen for å se på endringer på litt kortere sikt og ta med seg erfaringene fra de konkrete sakene fra i høst som har blitt rapportert om. Så det jeg ønsker å utfordre statsråden videre på i debatten, er: For det første, hva vil hun gjøre for å koble næringslivet på de riktige prosessene? Og for det andre, hvilke grep ser hun for seg at det er mulig å ta på kort sikt?