Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-03-01:
Det viktigste for meg er at hver eneste pasient i Norge får en best mulig behandling når de trenger det. For å oppnå dette må vi ha et regelverk som støtter opp om gode og forsvarlige pasientforløp. Vi må påse at regelverket fungerer i praksis, og at helsetjenesten etterlever gjeldende lover og regler. Men regelverket skal ikke erstatte de helsefaglige vurderingene. Dagens system, som ble innført i 2004, med å fastsette individuell frist og innkalle pasienter, fungerer ikke godt nok. Jeg deler forslagsstillernes syn på det. Det er behov for å gjennomgå regelverket og utvikle et bedre system. I høringsnotatet til den nye loven om kommunale helse- og omsorgstjenester reiste også departementet spørsmål om de aktuelle bestemmelsene i pasientrettighetsloven ivaretar formålet godt nok. Etter oppsummeringen av høringsuttalelsene har departementet funnet grunn til å se nærmere på disse bestemmelsene. Dette ble varslet i den nye helse- og omsorgstjenesteloven. Det er vanskelig å lage et regelverk som skal passe for alle typer pasientforløp. Departementet utreder derfor flere alternativ. Vi vil også vurdere forslaget om at pasienten skal få informasjon om behandlingstid og -sted samtidig som de får fastsatt en individuell frist. Regelverket ved brudd på frist for nødvendig helsehjelp praktiseres heller ikke tilfredsstillende. Det er de regionale helseforetakene som har ansvar for at pasientene i bostedsregionen skal tilbys den nødvendige helsehjelp. Denne plikten gjelder også etter at den individuelt fastsatte fristen er brutt. Dersom det viser seg at helseforetaket ikke kan oppfylle rettigheten innenfor denne fristen, plikter foretaket å skaffe pasienten et annet behandlingstilbud, offentlig eller privat. Det kan helseforetaket gjøre selv eller ved hjelp av HELFO. HELFO har plikt til å bistå pasienten med å få oppfylt rettigheten fra det tidspunktet fristen er brutt. Men det betyr ikke at helseforetakenes ansvar for å skaffe behandlingstilbud bortfaller. Jeg er ikke fornøyd med hvordan de regionale helseforetakene har fulgt opp denne plikten. Jeg ser derfor at det er behov for å tydeliggjøre dette ansvaret i enda større grad. Helseforetakene har også plikt til å sørge for at pasienten får den informasjon som er nødvendig for å ivareta rettighetene sine, og ikke minst for å kunne gjennomføre sin behandling på best mulig måte. Informasjonen skal være tilpasset pasientens forutsetninger og gis på en måte som pasienten kan forstå. Det holder ikke at pasienten får et generelt skriv om rettigheter ved tildeling av individuell frist for prioritert helsehjelp. Dersom foretaket ikke klarer å skaffe nødvendig behandling innen fristen, må de straks informere pasienten om dette. Videre må pasienten få informasjon om hvilke konsekvenser dette har, og hvilke rettigheter han har i den forbindelse. God informasjon er grunnleggende for at pasientene kan ivareta sine rettigheter. I 2010 kom det også opp spørsmål om pasientene fikk god og tydelig nok informasjon om pasientrettighetene fra sykehusene. Jeg fant det nødvendig å klargjøre dette ansvaret overfor de regionale helseforetakene i brev av 20. september 2010. Ansvaret for å sørge for helsehjelp ligger, som sagt, hos de regionale helseforetakene også etter at den individuelle fristen er brutt. Slik må det fortsatt være. HELFO er et tilbud til pasienten som han kan velge å benytte seg av. Det at pasienten har et tilbud om å få bistand fra HELFO, fritar ikke de regionale helseforetakene for deres ansvar. Det bør også være pasienten selv som avgjør om HELFO skal involveres. Jeg vil følge opp overfor de regionale helseforetakene at dagens regelverk skal etterleves, og vil vurdere om det er behov for å endre regelverket for å gjøre det mer pasientvennlig.