Monica Mæland (Høyre), 2018-12-03:
Kommunene er grunnmuren i velferdssamfunnet og sørger for viktige velferdstjenester til alle innbyggere. Kommunene sørger for en god skole som gir mulighet til alle, de gir oss trygge helse- og omsorgstjenester i ulike faser av livet, og de legger til rette for å skape vekst og sysselsetting i sine lokalsamfunn. Før denne regjeringen tiltrådte i 2013, ble det snakket mye om at kommunene kom til å lide – ja, ordet «sultefôret» ble hyppig brukt. Men etter fem år i regjering har kommunene hatt sterk inntektsvekst, og de har oppnådd gode resultater. I 2017 fikk kommunesektoren et netto driftsresultat på 3,9 pst. av inntektene. Selv om resultatet i 2017 var litt svakere enn året før, er 2006 og 2016 de eneste årene på 2000-tallet hvor resultatene har vært bedre. ROBEK er registeret over kommuner og fylkeskommuner som er i økonomisk ubalanse. Ved utgangen av 2017 var det registrert 28 kommuner i ROBEK, mens det ved utgangen av 2018 bare vil være 17 kommuner igjen i ROBEK. Det er det laveste antallet siden registeret ble opprettet i 2001. Hovedårsaken er flere år med god kommuneøkonomi. Det er også god grunn til å tro at antall ROBEK-kommuner vil bli ytterligere redusert i 2019. Skremselspropagandaen er gjort til skamme, og regjeringen legger opp til fortsatt vekst i kommunesektorens inntekter i 2019. Etter budsjettforliket kan veksten i de frie inntektene anslås til om lag 2,4 mrd. kr. Dette innebærer en vekst på 0,6 pst. I tillegg kommer 325 mill. kr til ressurskrevende brukere, noe som ytterligere styrker kommuneopplegget. I budsjettforliket er regjeringspartiene enige med Kristelig Folkeparti om å omdisponere 200 mill. kr av de frie inntektene til en øremerket styrking av lærernormen. Vi foreslår at hele veksten i de frie inntektene i 2019 gis til kommunene. Det gjør vi fordi det er kommunene som anslås å få økte demografiutgifter i 2019. Fylkeskommunene ventes faktisk å få reduserte demografiutgifter neste år, fordi det blir færre i aldersgruppen 16–18 år. Det betyr med andre ord økt handlingsrom for fylkeskommunene. Opposisjonen foreslår å overføre mer penger til kommunene enn det regjeringen gjør, men regningen sendes til folk flest og til næringslivet. Og det er ikke nødvendigvis slik at alt blir bedre bare en bruker mer penger. Vi er blant de landene i verden som bruker mest penger på skole og helse, men det betyr dessverre ikke at vi har den aller beste skolen eller de aller beste sykehusene. Kvalitet handler om mer enn penger. Og når regningen for opposisjonens overføringer sendes til folk flest og til næringslivet, blir det dyrere å jobbe og dyrere å skape flere jobber. Det er ikke en bærekraftig politikk. Da er det viktigere at vi bruker skattepolitikken for å realisere et bærekraftig velferdssamfunn, hvor flere kan bidra til statsbudsjettet i stedet for å leve av det. Økte bevilgninger til kommunene er viktig, men jeg er også opptatt av at ressursene utnyttes på en god måte. Kommunene omstiller og effektiviserer for å frigjøre ressurser. Det arbeidet må fortsette. Det er f.eks. slik at 0,5 pst. effektivisering i 2019 frigjør 1,2 mrd. kr i Kommune-Norge. Det er 1,2 mrd. kr som kan brukes til bedre undervisning, mer omsorg eller andre tjenester – utover det som er den inntektsveksten vi legger opp til. Oppsummert gir kommuneopplegget for 2019 et godt handlingsrom for videre utbygging av et godt tjenestetilbud. Det handlingsrommet kan ytterligere økes ved en enda mer effektiv utnyttelse av tilgjengelige ressurser.