trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Petter Løvik (Høyre), 2005-12-06:
Eit par kommentarar – først til representanten Oppebøen Hansen, som snakka om kvinnene sitt inntog i arbeidslivet: Eg vil minne representanten om at kvinnene har vore ein viktig del av arbeidslivet sidan lenge før den perioden som Oppebøen Hansen snakka om. I store delar av landet har kvinnene vore dei som har bore både næringslivet og lokalsamfunna i mange tider – slik at i alle fall det er sagt. Så til dei stadige forsøka frå regjeringspartia som osar av dårleg samvit, på å vekkforklare at det her er reelle kutt når det gjeld støtte til hjelp til utvikling, omstilling og nyskaping i næringslivet frå partia i forhold til det budsjettet som var lagt fram frå Bondevik II-regjeringa. Det er fleire som har vore inne på at det her er skatteauke og dårlegare avskrivingsreglar. I det vi skal vedta i dag, er det òg ein kraftig reduksjon – sjølv om regjeringspartia prøver å framstille det som ein auke – i forhold til budsjettet til regjeringa Bondevik II når det gjeld støtte til næringsretta forskingsarbeid, utviklingsarbeid, reiseliv og alt det gode som regjeringspartia har framheva her framme frå talarstolen. Når representanten Dag Terje Andersen seier at det har vore sagt frå dei tidlegare regjeringspartia, spesielt Høgre, at staten ikkje kan byggje landet, så er det feil. Staten kan vere med og byggje landet og leggje til rette for næringsutvikling, og det gjer vi heilt klart i det forslaget vi har lagt fram. Så kjem næringsministeren med den fantastiske påstanden at vi ikkje kan samanlikne fordi vårt forslag ikkje er vedteke. Nei, det er klart, det er jo det vi skal stemme over i dag, slik at å seie at ein ikkje kan samanlikne med det fordi det ikkje er vedteke, blir litt meiningslaust. Så til poenget: Det eg bad om ordet for, var ei stemmeforklaring. Men lat meg aller først på vegner av Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre fremje det forslaget som ligg i innstillinga. Om dette skulle falle – eg anbefaler forslaget på det varmaste – vil Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre stø rammeområde 10, fiskeri, og rammeområde 11, jordbruk. Vi vil stemme imot rammeområde 9, næring, pluss den delen av modernisering som ligg her. Vi går òg imot forslaga nr. 2–7, frå Framstegspartiet, og vi vil, som komiteleiaren og gjorde, be om at forslag nr. 8, frå Framstegspartiet, blir gjort om til oversendingsforslag. Vi stør intensjonane i det, og vi har vore med på å auke løyvingane til dette formålet. Å be om vidare løyvingar no kan vi ikkje vere med på, for det vil vere utanfor rammene. Men intensjonane er dei aller beste, og skulle det vere nødvendig, håpar eg Regjeringa vil kome tilbake med det i revidert budsjett. Ei bøn frå Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre er igjen at forslag nr. 8 blir gjort om til oversendingsforslag.
Petter Løvik (Høyre), 2005-12-06:
Påstandar blir ikkje meir sanne av at dei blir gjentekne fleire gonger. Høyrde Steinar Gullvåg kva representanten Sørfonn sa tidlegare: Den einaste regjeringa som nokon gong har brukt og gått inn for næringsnøytralitet, er den førre regjeringa Stoltenberg – slik at det også er avklara. Så til nettolønsordninga: Eg vil minne om at Bondevik II-regjeringa la inn tre gonger meir enn den førre Stoltenberg-regjeringa. Den forandringa som no blir gjort, vil gagne ein del grupper, andre vil få ulemper. Blant anna vil sertifikatpliktige folk i NIS-registeret kome dårlegare ut. Her er det ein del vinnarar, og her er det ein del taparar. Vi vil sjølvsagt sjå på denne ordninga. Og så nyttar det ikkje å snakke seg bort frå det som er realiteten her. Det er ikkje her snakk om statsskrekk, men sanninga er at den nye regjeringa kuttar den næringssatsinga som regjeringa Bondevik II la opp til, på fleire viktige område. Sjølv om 20 her har sagt at dette ikkje er sant, så er det faktisk sant.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
For Kristeleg Folkeparti er det viktig å halda oppe eit levande landbruk over heile landet. Då må òg utøvarane i landbruket sikrast inntektsutvikling på linje med andre grupper. Soria Moria-erklæringa har mange fine programformuleringar òg når det gjeld landbruket si framtid, men i Regjeringa sitt budsjett har eg litt problem med å sjå samsvar mellom liv og lære. Dette vert òg stadfesta av Bondelaget si sterke bekymringsmelding over at det raud-grøne budsjettet i betydeleg grad svekkjer landbruket sine rammevilkår. Spørsmålet mitt til representanten Brekk vert då: Er Senterpartiet nøgd med den nye kursen i landbrukspolitikken? Eller er det me ser her, eit av Senterpartiet sine nederlag i dei interne budsjettforhandlingane i Regjeringa?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
For Kristeleg Folkeparti er det avgjerande viktig at næringslivet har rammevilkår som kan gje både optimisme, vekst og utvikling. Me har høyrt mykje om at den raud-grøne regjeringa no skal fylla verktøykassa til næringsministeren, og det kan nok trengast. Då det raud-grøne budsjettframlegget vart lagt fram av næringsministeren, stadfesta han at dei trass i alt ikkje hadde fjerna alt det gode verktøyet som Samarbeidsregjeringa hadde lagt i verktøykassa, men eg har litt problem med logikken i den raud-grøne tenkinga, og eg håpar at representanten Eldegard kan hjelpa meg litt på veg. Korleis kan ein stimulera næringslivet ved å auka skattetrykket på bedriftene? Korleis kan ein stimulera forsking og utvikling ved å redusera Forskingsfondet? Det siste går litt på det spørsmålet som representanten Hansen stilte, der det berre blei vist til Soria Moria-erklæringa. Mitt spørsmål er litt meir konkret: Støttar Arbeidarpartiet SVs tese frå sist veke om at ein stimulerer til investering og nyskaping ved å redusera eigarane sin styringsrett i eiga bedrift?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
For Kristeleg Folkeparti er det avgjerande viktig at næringslivet har gode rammevilkår, og at dette skal gje optimisme, vekst og utvikling. SV er eit parti som har tradisjon for politisk integritet og ei sterk ryggrad. Derfor stiller eg meg litt undrande til at partiet ikkje følgjer opp den klåre vallovnaden om å auka avskrivingssatsen for maskin og utstyr, frå 20 pst. til 25 pst. Spørsmålet er då om representanten Vaggen Malvik kan forklara meg dette. Det var ein ting til. Det er eit tydeleg utspel frå den parlamentariske leiaren i SV – som òg vart stadfesta av den finanspolitiske talsmannen seinare på dagen – om at det er eit mål å gje dei tilsette 40 pst. av røystene i generalforsamlinga. Spørsmålet mitt vert då: Meiner SV at det å redusera eigarane sin påverknad i eiga bedrift vil stimulera til investering og nyskaping?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
Eg skjønar godt at representanten for eit regjeringsparti har behov for å bagatellisera det anslaget som er gjort mot landbruksnæringa, men den beste kjelda er eigentleg landbruket sjølv, når dei seier at berre verdifastsetjinga representerer mellom 50 og 100 mill. kr. I tillegg kjem avskrivingsreglar og ei rekkje andre tiltak, så det er tydelege signal frå næringa sjølv at dei her er urolege for kva den nye kursen inneber. Som om ikkje det skulle vera nok: Me står veldig godt oppreiste med at i alle dei landbruksoppgjera som me hadde i den tida vårt parti var i regjering, var det einigheit om oppgjera. Det kan ein ikkje seia om den tida spørjaren sitt parti sat i regjeringskontora. Og me er spente på korleis utviklinga vil verta med den nye regjeringa.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
Det bør ikkje koma som noka overrasking at Kristeleg Folkeparti står i lag med Høgre og Venstre når det gjeld det budsjettet som vår regjering la fram. Me var faktisk einige om det budsjettet, og me syntest det var eit godt og næringsretta budsjett. Så til spørsmålet om auka økologisering. Det er eit kjempeviktig spørsmål. Eg kan ikkje koma med noka programformulering her og no, men det er to utfordringar i dette. Den eine er økologisering av landbruket, og den andre gjeld omsetjing av økologiske landbruksprodukt, som det er knytt eit ikkje ubetydeleg problem til. Svaret på det spørsmålet som representanten her reiser, vil me koma tilbake til på brei basis ved seinare høve.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
Spørsmålet inneber fleire tilnærmingar, og det som er viktig, er at ei ny regjering ikkje restartar som om ingenting hadde skjedd før. Det som er hovudproblemet, og som eg prøvde å visa både i replikken min og i innlegget mitt, er nemleg at det har skjedd ein del ting. Me veit at strukturkvoteordninga ikkje var ukontroversiell, men det som skjedde, var at ein god del trass i alt var i ferd med å innretta seg etter dette. Somme var komne så langt at dei hadde inngått kontraktar, dei vert det teke omsyn til. Men andre, som ikkje har kome så langt, vil få betydelege problem i samband med dette. Det er hovudproblemet me står overfor. Me må sikra stabilitet og langsiktige rammevilkår, slik at ei næring som er så viktig for oss, ikkje må rykkja tilbake til start kvart fjerde år – det betyr ingen stabilitet, det betyr inga føreseielegheit.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
Næringsministeren har ved fleire anledningar teke til orde for ei ny ervervslov. Då den gamle ervervslova vart avvikla i 2002, hadde ho ikkje skapt eller berga ein einaste arbeidsplass, men ho hadde gjeve advokatstanden inntekter på i størrelsesordenen 100–200 mill. kr. Det er for så vidt ei form for sysselsetjing, men eg er ikkje sikker på at det er den forma for sysselsetjing me tenkjer oss her. Eg har eit par spørsmål til statsråden. For det første, for å få tak i korleis han tenkjer: Ville den nye ervervslova som næringsministeren ser for seg, t.d. ha kunna hindra utsal av Freia i si tid? Og for det andre: Korleis trur næringsministeren at ei streng ervervslov vil påverka tilgangen på kapital, inklusiv utanlandskapital, til investeringar i norsk næringsliv?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
Me har fleire gonger i denne debatten vore innom den tenkepausen som Regjeringa har teke seg når det gjeld strukturkvoteordningane. I det svaret som statsråden nett gav, stadfestar ho eigentleg at her tenkjer ein å bruka ca. eitt år på denne tenkepausen, dersom eg forstod det rett. Eg synest kanskje det er litt lang tid, når ein ser på den uroa og utryggleiken som er skapt. Spørsmålet mitt vert då: Kan statsråden seia noko om ho har tankar om ytterlegare avbøtande tiltak både for å dempa uro og utryggleik og for å redusera skadeverknadene for dei som alt var i gang med omstrukturering, men som ikkje var komne så langt? Dei var ikkje komne til det stadiet at dei kan dokumentera noko i form av inngåtte kontraktar osv., men dei var faktisk i gang.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
St.meld. nr. 15 for 2004–2005 om konkurransepolitikken, som blei behandla i vår, er den som gjev grunnlaget for gjennomføring av konkurransepolitikken i 2006. Viktige område bør vera både kraftmarknaden og mindre og lokale marknader som gjennomgår liberaliseringsprosessar, eller som har ein eller fleire dominerande aktørar. Det er òg viktig å bidra til auka konkurranse på område der dette i dag er avgrensa. Mitt spørsmål vert: Kan statsråden stadfesta at dette er prioriterte område? Og kan statsråden seia litt meir om planar og framdrift for å følgja dette opp?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2005-12-06:
I sin iver etter å framheva den raud-grøne regjeringa sin fortreffelege eigenskap kom nok representanten Dag Terje Andersen i skade for å bruka nokon litt upresise formuleringar. Eg vil berre slå fast at gjennomsnittslikning for skogbruket kom på plass i revidert budsjett for 2005, og då levde Samarbeidsregjeringa framleis i beste velgåande. Så brukte representanten Andersen ein del tid på å snakka om næringsnøytralitet, og eg er heilt einig i at næringsnøytralitet vil seia at ein ikkje satsar der ein er god, og der ein har moglegheiter. Det kunne nesten høyrast ut som om representanten skulda Samarbeidsregjeringa for å ha stått på for næringsnøytralitet. Men det som skjedde, var at både finansminister Foss og næringsminister Brende fleire gonger heilt tydeleg sa at vår regjering ikkje forfekta næringsnøytralitet – me hadde ein næringsvennleg politikk. Eg har leita litt – og det var vanskeleg – for å finna dokumentert næringsnøytralitet i eit stortingsdokument. Den einaste plassen eg kan finna det, er i St.meld. nr. 36 for 2000–2001, der Stoltenberg I-regjeringa m.a. skriv at næringsnøytralitet skal leggjast til grunn for verkemiddelapparatet i SND, som det heitte den gongen. Utover denne omfamninga av næringsnøytralitet frå Stoltenberg I-regjeringa kan eg ikkje finna dokumentert andre tilhengjarar av næringsnøytralitet.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Ja, det er sant at vi ynskjer å få til ei ny ervervslov. Og som eg sa i innleiinga mi, målsetjinga for den nye lova er at det skal verta vanskelegare å leggja ned lønsame arbeidsplassar. Dette var det eit skrik etter i Union-saka. Alle, både frå høgresida og frå venstresida i norsk politikk, lurer på kva me kan gjera i slike situasjonar, der me faktisk ser bedrifter som går med solid overskot. Me lurer på kva slags verkemiddel som det er mogleg å ta i bruk. Departementet og Regjeringa har no sett i gang arbeidet for å laga ei slik ervervslov, nettopp med den målsetjinga at ikkje lønsame arbeidsplassar skal verta lagde ned.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Eg vil svara på det siste spørsmålet fyrst, ved å visa til Soria Moria-erklæringa. Der har me ikkje sagt noko om 40 pst. representasjon av tilsette i generalforsamlingane. Så seier Høgres representant at me har kutta i innovasjon og forsking. Om me ser på dei budsjetta som Høgre var med og laga medan dei sat i regjering, og samanliknar dei tala som kjem fram der, med tala i det nye budsjettet, vil også representanten frå Høgre sjå at me faktisk har auka løyvingane til innovasjon og forsking. Når det gjeld sekstimarsdagen, vil eg seia det slik at eg trur me må sjå på det som ei moglegheit. Det er av og til viktig å tenkja nytt, å sjå på om det kan vera mogleg å endra arbeidslivet berre for å fleire ut i arbeid. Fleire ut i arbeid er også ein betre næringspolitikk for oss.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Eg er for det fyrste glad for at Kristeleg Folkeparti også ynskjer ein aktiv næringspolitikk, og at dei i denne perioden kanskje ynskjer å vera med på det, i motsetnad til det dei viste i den førre regjeringa dei fire siste åra. Representanten Sørfonn seier at ein aukar skattetrykket på bedriftene. Eg trur at det som er viktig for næringslivet, er stabile rammevilkår, der dei veit kva som skal skje dei fire neste åra, og det vil eg seia at ei fleirtalsregjering kan gje. Me har ikkje redusert Forskingsfondet. Me har ikkje auka det like mykje som Bondevik-regjeringa føreslo, men me har auka det i forhold til 2005. Det er veldig viktig. Når det gjeld dette med 40 pst., så har eg svart på det: Dette er ikkje Regjeringa sin politikk, og heller ikkje Arbeidarpartiet sin politikk.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Høgre prøver å framstilla det som om Regjeringa vil kutta i tilskotet til forsking og innovasjon. Det er ikkje riktig. Det budsjettet me skal vedta, gir auka tilskot til både Forskingsrådet og Innovasjon Noreg i forhold til tilskotet på årets budsjett. Det er eg glad for. I Dagsavisen i dag kan me lesa om dei store utfordringane Noreg står overfor ved at arbeidsplassar innan tenestesektoren står i fare for å forsvinna til utlandet. Det er viktig å ha ei offensiv haldning til dette. Noreg har gode moglegheiter til å hevda seg i den globale konkurransen dersom me legg til rette for vekst og innovasjon i næringslivet. Arbeidarpartiet vil føra ein aktiv næringspolitikk med satsing på forsking og utvikling for å styrkja det næringslivet me har, og for å stimulera til at nye verksemder kan veksa fram. Eg er glad for at Bondevik-regjeringa tok eit krafttak for Innovasjon Noreg i sitt siste forslag til statsbudsjett – etter fleire år med kutt. Kan representanten Løvik kommentera denne plutselege interessa for desse viktige næringspolitiske verkemidla?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Representanten Eldegard var i sitt innlegg innom de forskjellige rammevilkårene for norsk næringsliv og Regjeringens ønsker om en aktiv, offensiv næringspolitikk, tilgang på energi og satsing på forskning. Hun gav klart uttrykk for at Regjeringens budsjett ville sikre norske arbeidsplasser i framtiden. Det som for meg da er underlig, er den varslede innføringen av en ny og strengere ervervslov. Regjeringen var nesten ikke på plass i kontorene sine før næringsministeren var ute og varslet gjeninnføring av en slik lov, som ingen brukte sist den var gjeldende. Hvis budsjettet til Regjeringen er så godt for næringslivet, hvilket behov er det da for en ny ervervslov? Er det slik at Arbeiderpartiet selv ikke har tro på den aktive næringspolitikken de står i spissen for, og må ha en egen lov å ty til når bedriftene vil flytte og etablere seg i markeder der politikerne er mer lydhøre overfor næringslivets utfordringer?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Jeg kunne ikke unngå å legge merke til at statsråden omtalte arbeidsledigheten som lav nå, mens for tre måneder siden var den høy. Det må nok ha skjedd en revolusjon som har gått meg forbi. Vi har i valgkampen, og etter at den nye regjeringen tiltrådte, hørt mye om den såkalte verktøykassen som skal fylles opp. Regjeringen prøver på denne måten å skape et bilde av at vi nå skal få nye virkemidler for å skape en aktiv næringspolitikk. Det er derfor overraskende at i det framlagte budsjettet fra Regjeringen gjør man det meste feil i forhold til å fremme nyskaping, forskning og investeringer i egen bedrift. Tror ikke statsråden at kraftig reduksjon i formuesskatten, høyere avskrivningssats for investeringer, bedre tilgang på billig kraft og sterk satsing på bedre veier ville ha ført til at behovet for nye verktøy i verktøykassen ville blitt kraftig redusert? Hvorfor ville ikke Regjeringen bruke noen av de styringsverktøyene som allerede finnes, til å skape investeringslyst og trygge norske arbeidsplasser i stedet for å lete etter nye verktøy?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Statsråden er for tiden travelt opptatt med WTO-forhandlinger og mulige konsekvenser for landbruksnæringen. Det er ikke tvil om at uansett forhandlingsresultat i år eller neste år vil landbruksnæringen stå foran store utfordringer. Det er fra regjeringshold blitt ytret at mulige inntektstap skal kunne kompenseres krone for krone, noe som vil være rimelig oppsiktsvekkende i forhold til andre selvstendig næringsdrivende. Det som jeg derimot er interessert i å få svar på, gjelder et eventuelt veto mot et forhandlingsresultat i WTO. Kan statsråden svare på hva som vil kunne bli konsekvensene for øvrig norsk næringslivs eksportinteresser hvis Norge bruker sin vetorett i forhandlingene, og ikke vil godta forhandlingsresultatene?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Statsråden var tidlig ute og lovpriste forsøket med 6-timers arbeidsdag og uttalte følgende i Aftenbladet.no 18. november: «Me vil ikkje ha mislukka forsøk.» Selv om kritiske røster har vært inne på at dette har ikke næringslivet råd til, at det ikke vil være nok kvalifisert arbeidskraft til å fylle opp de mangler i timeverk dette vil medføre i offentlig og privat sektor, har tydeligvis statsråden stor tro på forsøket til 10 mill. kr som skal gjennomføres. I det samme intervjuet nevner statsråden at hun ikke har tro på det regnestykket som den forrige regjeringen la fram, om at gjennomføringen av 6-timersdag vil ha en kostnad på inntil 50 milliarder kr. Så spørsmålet mitt blir: Har statsråden selv et regnestykke på hva gjennomføringen av 6-timers arbeidsdag vil koste? Og hva viser eventuelt den berømte SV-kalkulatoren?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2005-12-06:
Arbeiderpartiet har snakket mye om behovet for en ny kurs i næringspolitikken. Fasiten er at bedriftene har fått en trippelsmell, med økt press på rente- og kronekurs, økte skatter og avgifter og kutt på forskning, innovasjon og tradisjonelle virkemidler. Regjeringen jobber med den nye kursen på flere fronter. Næringsministeren har varslet ny ervervslov, som ikke vil sikre arbeidsplasser, men som vil gjøre det mindre attraktivt å drive fra Norge. Fornyelsesministeren jobber med sekstimersdag, som er en meget risikabel linje for industrien. Og på fredag fikk vi høre at Sosialistisk Venstreparti vil gi 40 pst. av stemmene i bedriftenes generalforsamling til de ansatte, i praksis en konfiskasjon av verdier uten sidestykke i nyere norsk historie. Spørsmålet er ikke avklart i regjeringserklæringen, og signalene fra Sosialistisk Venstreparti går i flere retninger. Hva mener Arbeiderpartiet og representanten Gunvor Eldegard om dette? Vil Arbeiderpartiet gi ansatte større innflytelse i bedriftenes styrende organer på bekostning av eierne?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2005-12-06:
Representanten Vaggen Malvik sa i sted at vi fortsatt ikke har fått et sosialistisk samfunn, og det tror jeg vi skal være glad for. En av de tingene som SV har i sitt program, er at man ønsker mer arbeiderstyrte bedrifter, såkalte demokratiske bedrifter. Dette var parlamentarisk leder Inge Ryan ute med på fredag. Han sa at SV vil gi de ansatte i bedriftene 40 pst. av stemmene i generalforsamlingen, og at dette lett kan gjennomføres med en endring i aksjeloven. Dette er jo et sentralt virkemiddel for å få mer arbeiderstyrte bedrifter, og her overføres makt fra eiere til ansatte. Så hørte vi i sted at representanten fra Arbeiderpartiet, Gunvor Eldegard, uttalte at dette ikke var aktuell arbeiderpartipolitikk. Men så langt jeg kan se, er ikke temaet omtalt i Soria Moria-erklæringen i det hele tatt, og slik sett har man jo god mulighet for å få gjennomført dette. Kan jeg få et svar fra representanten Vaggen Malvik: Er dette aktuell politikk å jobbe videre med for SV i forhold til arbeiderstyrte bedrifter?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2005-12-06:
Landbruks- og matministeren var bekymret over aktiviteten i skogbruket. En viktig forutsetning for aktiviteten i skogbruket er de skattemessige rammevilkårene. På dette feltet var Senterpartiet meget aktive i valgkampen og lovte å fjerne den såkalte skogskatten, som var den noe upresise merkelappen partiet satte på skattereformens virkning for skogbruket. I regjering har Senterpartiet derimot gjort det motsatte. Utbytteskatten er økt gjennom lavere skjermingsrente, formuesskatten er økt, både sats- og verdsettelse av eiendom, arveavgiften er økt, skatten på arbeidsinntekt er økt, lønnsfradraget for næringsdrivende er kuttet, avskrivingssatsen er redusert – dette rammer spesielt hardt i en maskinintensiv skognæring – og til og med årsavgiften på traktor og lastebil er økt. Dette er en betydelig forverring av rammevilkårene for skogbruket. Er landbruks- og matministeren enig i at skatteskjerpelser rammer denne næringen på en spesielt urimelig måte, og hva vil statsråden gjøre med det?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2005-12-06:
Dårlig konkurransepolitikk er i praksis det samme som å ta fra de svake og gi til de rike, for markedsfordeler er det bare de største og mektigste selskapene som kan oppnå. I slike saker kjemper storkapitalen og velorganiserte fagforeninger en kamp mot forbrukerne. Derfor er det bekymringsfullt at konkurransefeltet knapt er omtalt i regjeringserklæringen. I merknaden til innstillingen skriver regjeringspartiene at konkurransepolitikken er «ett av flere tiltak i en målrettet næringspolitikk». Nå har Regjeringen på kort tid omgjort flere av Konkurransetilsynets vedtak som gjelder enkeltbedrifter. Omgjørelse av Statkraft-vedtaket vil føre til høyere strømpriser i perioder med strømmangel. Det vil ramme strømkunder, særlig dem som har lav inntekt og problemer med å få endene til å møtes. Regjeringen har også omgjort Konkurransetilsynets vedtak mot en fusjon i offshorebransjen. Kan statsråden forklare nærmere hva det egentlig betyr at konkurransepolitikken er et virkemiddel for målrettet næringspolitikk? Er det å sikre enkeltbedrifter mindre konkurranse, eller er det å sikre bransjer større konkurranse?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Ja, jeg fremmer også dem.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Det er helt riktig at vi ønsker å slippe den norske bonden fri. Vi mener at den norske bondens matproduksjon er næringsvirksomhet på lik linje med all annen næringsvirksomhet. Da må man også sørge for å legge forholdene til rette slik at norske bønder får lov til å produsere den maten de ønsker, uten å ha en rekke strenge reguleringer og hindre i veien. Av oppslag som dem i Nationen i forrige uke ser vi at det er flere og flere bønder som begynner å tenke på alternativ drift, på å legge til rette for en god næringsutvikling og sørge for at man kan ha bygdeservice, utmarksnæringer og forskjellige slike ting. Jeg må også minne representanten Oppebøen Hansen om at vi har gjort en rekke ting for norske bønder i form av god rovdyrpolitikk og mye mildere vernerestriksjoner enn det Arbeiderpartiet har stått for.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Når det gjelder dette omdelte forslaget, må det ses i en helhet og i sammenheng med vårt alternative statsbudsjett, som var til debatt i denne salen for to uker siden. Man kan ikke bare løfte ut enkelte deler av budsjettet og stille noen spørsmål om det. Det blir helt feil, men jeg skjønner at SV gjør det. Og når man ser de siste utspillene som parlamentarisk leder i SV, Inge Ryan, og nestlederen har kommet med, skjønner jeg at dette med næringspolitikk kan være ganske vrient. Når det gjelder forslaget som vi har fremmet i dag, går det på en styrking av Kystvakten. Man får ikke flere kontrollører om man styrker et departement. Man må faktisk styrke der kontrollen skal finne sted, og det er ute på sjøen. Det trodde jeg SV hadde skjønt. Vi fremmer forslag om å styrke Kystvakten, og det er helt i tråd med det vi fremmet forslag om når det gjelder Forsvarets budsjett.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
La meg starte med det første først. Det er riktig at Regjeringen har styrket Kystvakten bitte lite grann. Men det er også et faktum – og jeg viser til et oppslag som stod i media i forrige uke – at det blir 100 færre døgn til havs for Kystvakten når det gjelder de store helikopterbærende fartøyene. Det er jo de som er de mest effektive for å drive kontroll, så her er det et behov for en styrking. Når det gjelder Fremskrittspartiets forslag til landbrukspolitikk, er det faktisk slik at dette kan bli konsekvensen av WTO-forhandlingene. Jeg tror det vil være hensiktsmessig for norske bønder å tilpasse seg mye mer den virkeligheten som etter hvert vil tvinge seg fram og komme til Norge, slik at de er forberedt på å møte den virkelige verden og den konkurransen de kommer til å stå overfor i framtiden. Dessuten vil dette være med på å sikre at norske forbrukere får fornuftige og rimelige mattilbud, slik de har i andre land.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Jeg merket meg at representanten Vaggen Malvik ikke hadde stor tro på budsjettet – og jeg glemte faktisk å se om det var noen fra storstingsgruppen til SV som stod ute på plenen og demonstrerte mot budsjettet. Jeg har også merket meg at SVs nestleder, Audun Lysbakken, vil fjerne børsen. Parlamentarisk leder, Inge Ryan, vil at ansatte skal ha inntil 40 pst. av stemmene i generalforsamlingen. Og han får da støtte fra Per Østvold, som er sentralstyremedlem i SV, og som mener at stortingsgruppen må prioritere det. På hvilken måte vil SVs stortingsgruppe følge opp partiets nestleders og parlamentarisk leders to politiske utspill?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Jeg er glad for at statsråden grep fatt i det problemet som vi har med overfiske. Siden 1997 har Kystvakten arrestert 17 spanske trålere. Flere av dem er gjengangere som er tatt både to og tre ganger, men bare to av de arresterte trålerne er fratatt lisensen for fiske. Vil statsråden i framtiden frata fartøy som fisker ulovlig, lisensen?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Jeg tror jeg skal starte med å takke for svaret på min første replikk, og får bare håpe at det blir en mer aktiv politikk enn det svaret kunne tyde på, når det gjelder å ta lisensen fra fartøy som fisker ulovlig, siden det er både en økonomisk kriminalitet og en miljøkriminalitet. Det er nylig avsluttet forhandlinger mellom Russland og Norge når det gjelder kvotefordelingen for 2006. Mitt spørsmål til statsråden er: Er det i disse forhandlingene tatt høyde for at det er et stort ulovlig fiske i Barentshavet og andre steder, slik at totalkvoten blir redusert?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Jeg er glad for at statsråden i alle fall får med seg slutten på debatten i landets nasjonalforsamling om budsjettet og også om konkurransepolitikken. Konkurransetilsynet påla Statkraft å selge seg ut av Trondheim Energiverk. Den beslutningen har statsråden omgjort og dermed svekket Konkurransetilsynets stilling som et uavhengig kontrollorgan. Dette vil medføre at Statkraft får en høyere markedsmakt og samtidig vil ha muligheten til å regulere prisene oppover. I sin begrunnelse framholdt statsråden at man i Norden skulle jobbe med å minske flaskehalsene for overføringer. Når dette ikke er fulgt opp i statsbudsjettet med bevilgninger til Statnett, er mitt spørsmål: Vil Regjeringen tilføre Statnett mer midler, slik at statsråden kan gjennomføre det hun har sagt i sin begrunnelse?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-12-06:
Det er representanten Åsa Elvik og representanten Ingvild Vaggen Malvik som får meg til å ta ordet på slutten av debatten. Det er riktig at vi kutter med 12 mill. kr i Fiskeridirektoratets budsjett, men det står også i merknadene at vi vil prioritere kontrollarbeider. Skal man styrke kontrollen i Barentshavet og andre havområder, styrker man det ikke med å ansette flere skriverbordsgeneraler. Det er faktisk generalene ute på sjøen og ute på fartøyene som må til for å styrke overvåkningen. Det har vi tatt høyde for i vårt alternative budsjett, og vi påplusset Kystvakten 110 mill. kr. Da hadde man fått flere fartøy ut for å drive effektiv kontroll. Som det stod i Nordlys 2. desember, vil det bli 100 færre døgn til havs for Kystvakten, rett og slett fordi man ikke har midler, og det er de helikopterbærende fartøyene som får redusert seiling. Det er ikke å styrke kontrollen i disse områdene. Vi vurderer ikke dette som en utgift. Dette er rett og slett en investering for å ta vare på de økonomiske ressursene, og ikke minst de ressursene i havet som ikke bare er økonomiske, men som er miljøressurser. Det var mye som kom fra representanten Vaggen Malvik. Hun viste til våre forslag når det gjelder gebyr, og en del av de andre forslagene vi har, men det må ses i sammenheng med helheten i budsjettet. Det forventer vi ikke at SV klarer å gjøre, men det er i alle fall det svaret jeg ønsker å gi tilbake. Likeledes ble Fremskrittspartiets helsepolitikk kommentert. Det er en underlig dag å få et slikt spørsmål på. Helsepolitikken til Fremskrittspartiet skal vi komme tilbake til når vi har den debatten, men på dagen i dag har jeg ikke tenkt å bruke de store ordene på akkurat den biten. Så til representanten Lars Peder Brekk, som var inne på det vi gjør mot norske bønder. Jeg er helt enig, vi slipper de norske bøndene fri. På mange områder har vi ført en aktiv og god politikk for norske bønder – bare ta rovdyrpolitikken, der Senterpartiet stod sammen med Fremskrittspartiet, og politikken når det gjelder vern, der Senterpartiet og Fremskrittspartiet står sammen. Vi har også fremmet forslag om at bøndene må få lov å bruke mer av sin utmark til forskjellige formål, bl.a. i forhold til kraftproduksjon. Men der har jo Regjeringen effektivt satt foten ned for å unngå en slik god politikk. Når det gjelder forslaget, kommer Fremskrittspartiet til å opprettholde det.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Eg har store vanskar med å ta Framstegspartiet på alvor. Framstegspartiet vil oppheve reguleringar og styringsverktøy. Det vil bli fjerna 4 600 mill. kr frå norsk landbruk. Det skal bli fri flyt, og marknadskreftene skal rå. Dei vil innføre næringsnøytralitet over hele lina. Kva slags samfunn skal dette bli? Eg vil minne representanten Korsberg på at den gongen næringspolitikk og distriktspolitikk gjekk hand i hand, makta me å skape både bedrifter og arbeidsplassar. Derfor må myndigheitene delta aktivt i nærings- og distriktsutviklinga. Kva meiner eigentleg Framstegspartiet og representanten Korsberg når dei ønskjer ein ny næringspolitikk i vidaste forstand? Kva er det som ligg i prinsippet om at berre bransjane får fri konkurranse, skal det gje «gode samfunnsmessige løsninger»? Kva for «gode samfunnsmessige løsninger» er det Framstegspartiet peiker på?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
I motsetning til kva som er sagt i eit par av innlegga tidlegare i dag, vil eg hevde at me lever i eit fantastisk land. Noreg har moglegheitene, og det gjeld å utnytte dei. Og dersom ein skal klare det, må mange på banen – næringslivets aktørar, finansnæringa – og ein må ta i bruk offentlege verkemiddel. Me må setje oss djerve mål om å bli best der me har våre fortrinn. Me må stimulere til utvikling og gründerverksemd. Me må ha trua på oss sjølve. Me treng bankar som tek lokalt ansvar. I dei siste åra har me hatt ei omfattande omstrukturering av det norske bankvesenet. Det inneber at fleire og fleire viktige avgjerder om lån og kreditt blir tekne heilt andre stader enn i lokalsamfunna. Me høyrer ofte om små og mellomstore bedrifter som slit med å få bankane til å vere med på nye prosjekt. Me treng bankar som kan stille opp med tolmodig kapital og god kunnskap om det lokale næringslivet, bankar som tek lokalt ansvar i samfunnsutviklinga. Reiselivsnæringa blir gjennom dagens budsjettbehandling eit nasjonalt satsingsområde. Ein slik strategi må byggjast på nærleik til naturen, dels gjennom opplevinga av det ekte, urørde og stille, dels gjennom aktiv utnytting av naturen gjennom sport og spenning. For å få til ein god nasjonal reiselivsstrategi er det avgjerande å få på plass ei meir målretta marknadsføring og ei styrkt opplæring. Eg har i dag lyst til å framheve éi gruppe i landet, nemleg kvinnene. Ei av dei største drivkreftene bak eit vellukka næringsliv er kvinnefrigjeringa. Kvinners inntogsmarsj i arbeidslivet har ført til fleire hender i arbeid og har betydd enormt for velferds- og velstandsutviklinga vår. Men utan barnehagar, utan fødselspengar, utan seksåringars skulestart, utan SFO og utan ei trygg arbeidsmiljølov hadde ikkje dette vore mogleg. Heilt til slutt: I og med at Norsk Hydro feirar sitt 100-årsjubileum i år, har eg lyst til å trekkje fram eit sitat frå grunnleggjaren, Sam Eyde. Han sa: «Hvor der er en viljeer der en vei» Det bør me alle leggje oss på hjartet.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
Partiet som i sin tid ble stiftet for sterk nedsettelse av skatter og avgifter, demonstrerer i dette budsjettet en nokså begrenset omtanke for næringslivet. Vi får beregnet at Fremskrittspartiets budsjettforslag ville ha utgjort nær 100 mill. kr i økte gebyrer og avgifter for næringslivet gjennom selvfinansieringspolitikken, ulike registre og vesen. Eksempelvis ville Fremskrittspartiets foreslått kutt på 12 mill. kr i Fiskeridirektoratet innebåret økte kontrollavgifter og havbruksgebyrer om innsatsen mot uregulert fiske skulle opprettholdes. Men kanskje Fremskrittspartiets omdelte forslag er å forstå som et forslag om nettopp ytterligere avgiftsskjerpelser for næringen? Det er mitt spørsmål til representanten Korsberg.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
For noen år tilbake solgte Høyre-flertallet i bystyret i Trondheim ut arvesølvet sitt, Trondheim Energiverk. Siden den gang har verdien doblet seg. Heldigvis het kjøperen Statkraft, slik at TEV forble i offentlig eie. Nylig sikret vår fornyingsminister at eierskapet kan forbli offentlig ved at hun stoppet salget av TEV. Men Høyres uttrykte mål er jo å selge den statlige seddelpressa Statkraft. Mitt spørsmål til representanten Løvik blir derfor: Hvor store framtidige inntekter har Høyre råd til å kvitte seg med? Ser Høyre betydningen av å ha nasjonal kontroll med evigvarende naturressurser?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
SV ønsker en levende debatt både i forhold til eierskap, i forhold til næringsliv og i forhold til arbeidstakeres rettigheter. Spesielt vil jeg framheve den debatten som nå kommer til å ende opp i en eierskapsmelding, som næringsministeren skal legge fram til våren, hvor vi får anledning til å belyse en lang rekke områder som har med næringslivet å gjøre. For øvrig vil jeg også legge til at det er ikke slik å forstå at SV er, som jeg sa, fornøyd med budsjettet, men jeg vil også understreke at vi er på vei, vi er på riktig kurs, og vi har tatt et langt skritt videre for å snu den utviklingen som den foregående regjeringen styrte i helt feil retning, etter vår mening.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
SV ønsker en levende debatt om arbeidstakeres rettigheter. Dette er vi veldig opptatt av. Jeg vil også få understreke at SV nå inngår i et regjeringssamarbeid, hvor vi gjennom Soria Moria-erklæringen forplikter oss når det gjelder en del saker som denne regjeringen skal gjennomføre. I tillegg vil SV naturligvis ha en del synspunkter som vi ikke får flertall for i denne salen. Slik har det alltid vært, og slik antar jeg at det også vil være i framtiden. Det betyr at det er forslag – gode ideer – som vi har, som ikke nødvendigvis kommer til å ende ut i konkret politikk i denne fireårsperioden. Men jeg vil minne om at denne regjeringen har ambisjon om å sitte utover denne fireårsperioden. Vi ønsker også et valgresultat i 2009 som for SVs del vil bety at vi får økt innflytelse, økt oppslutning – og dermed kanskje større gjennomslag for våre synspunkter.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
Det er SVs oppfatning at det å øke arbeidstakeres innflytelse vil stimulere til investeringer og nyskaping. I framtidens bedrifter vil den viktigste kapitalen ligge i de ansattes hode og i den tankekraften de besitter. Det å gi ansatte økt innflytelse i bedriften ser vi på som et positivt virkemiddel for norsk næringsliv. Når det gjelder det første spørsmålet som representanten Sørfonn stilte, om avskrivningssatser for maskiner og utstyr, vil jeg vise til at vi – som jeg sa i innlegget mitt – er på vei, men vi er ikke i mål. Det betyr at det etter vår mening er mange gode formål som i dette budsjettet enten ikke har fått tilstrekkelige bevilgninger, eller at de dårlige tiltakene kanskje ikke har fått den reduksjonen som de burde ha hatt. Men kursen er riktig. De overordnede målsettingene er der. Vi er på vei. Dette budsjettet peker ut en annen kurs enn det den foregående regjeringens budsjett gjorde.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
Det mest iøynefallende i forhold til Kristelig Folkeparti i denne innstillingen er at de konsekvent står sammen med sin gamle regjeringskamerat Høyre. Jeg har forståelse for at Kristelig Folkeparti forsvarer regjeringen Bondeviks svanesang, men jeg anbefaler bedre musikk og renere toner ved neste korsvei. Jeg ville eksempelvis ha trodd at økt økologisering av norsk landbruk var noe Kristelig Folkeparti kunne støtte – et mål om 15 pst. innen 2015. Vil Kristelig Folkeparti ved neste korsvei løsrive seg fra Høyre og støtte en plan for å nå dette målet?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
Spørsmålet som jeg nylig stilte til representanten Sørfonn, er det også naturlig å rette til Venstres representant i næringskomiteen. Soria Moria-erklæringen innebærer en fortgang i en utvikling som uansett presser seg fram, nemlig økt økologisering av norsk landbruk. Målet om 15 pst. økologisk matproduksjon og matforbruk innen 2015 er noe som den forrige landbruksministeren når som helst kunne fått flertall for sammen med SV i forrige periode – et forslag han ikke fremmet. Nå har SV fått gjennomslag i Soria Moria-erklæringen for denne målsettingen. Og mitt spørsmål til representanten Gjerde blir da: Vil Venstre følge etter oss?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-06:
Jeg må innrømme at det var innlegget til representanten Fostervold fra Fremskrittspartiet som provoserte meg til å ta ordet nok en gang. En mer begredelig beskrivelse av norsk næringsliv skal man lete lenge etter. Klagesangen over forholdene harmonerer dårlig med virkeligheten og enda dårligere med listen over de økningene i gebyrer og avgifter som ligger innbakt i Fremskrittspartiets budsjettforslag. I tillegg til det omtalte kuttet i bevilgningene til Fiskeridirektoratet ønsker Fremskrittspartiet å selvfinansiere Brønnøysundregistrene, noe som betyr at foretaksgebyret må økes. De ønsker å redusere bevilgningene til Mattilsynet. De ønsker å kutte i bevilgningene til Justervesenet og til Patentstyret. Til sammen snakker vi om nær 100 mill. kr i økte belastninger for norsk næringsliv. I tillegg vil jeg understreke at velferdsgoder er et konkurransefortrinn. I det norske samfunnet er det mange velferdsgoder som enten er gratis, eller er tilgjengelige for en billig penge, og som man i andre land må betale i dyre dommer for – hvis man har råd. Det er forskjell på et gjennomprivatisert helsevesen i Fremskrittspartiets lykkeland USA og det offentlige tilbudet som vi har i Norge. Det er noe som ikke minst næringslivet tjener på. Den norske folketrygden er et undervurdert konkurransefortrinn. Den forrige regjeringen nedla et betydelig arbeid for å fjerne hver minste lille spiker fra verktøykassa til næringsministeren. Det tar tid å møysommelig bygge opp igjen et virkemiddelapparat for en aktiv næringspolitikk – men vi er på vei – samtidig som det hele tiden må vurderes hva slags virkemidler det er som kan forenes med internasjonale avtaler som Norge har inngått. Her er det et element som jeg mener spesielt Fremskrittspartiet undervurderer i sin klagesang over norsk næringsliv. En av de mest opplagte mulighetene for fortsatt å sikre norsk industri energi til priser som den kan leve med, ligger i kombinasjonen av et aktivt eierskap i Statkraft og fokus på energisparing. Miljøtiltak er en vidåpen port i forhold til det internasjonale regelverket som vi dessverre er nødt til å forholde oss til. Men miljøtiltak er kanskje ikke noe som Fremskrittspartiet ønsker å prioritere, selv om det er løsningen for fortsatt industriell virksomhet i Norge. Fra før har vi hjernekraften, og vi har vannkraften. Med den nye regjeringen får vi også handlekraften: en aktiv, framtidsrettet næringspolitikk som kan sikre arbeidsplasser og bosetning også når oljeprisen – og med den gassprisen – fortsetter å stige. En aktiv næringspolitikk inkludert et aktivt offentlig eierskap er bedre for næringslivet enn Fremskrittspartiets svartmaling.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Jeg la merke til at representanten Sørfonn tidligere i dag i et replikkordskifte med komitelederen, Lars Peder Brekk, uttrykte en betydelig misnøye med norsk landbrukspolitikk. Vi fikk en utdypning av denne misnøyen i hans innlegg nå, og jeg forstår det da slik at siden endringene i landbruksbudsjettet i forhold til Bondevik-regjeringens budsjett er henholdsvis 5 mill. kr til fugleinfluensa og 10 mill. kr til pleie av ungskog, kan det umulig være disse forholdene som Sørfonn er misfornøyd med. Da gjenstår avskrivningsreglene og traktoravgiften. Siden Regjeringen heller ikke har gjort noen endringer i avskrivningsreglene for maskinelt utstyr, må det altså være traktoravgiften som er det store ankepunktet mot norsk landbrukspolitikk.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Denne debatten har vist at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre henger fast i sin næringsnøytralitet. Selv Fremskrittspartiet ønsker en langt mer målrettet næringslivssatsing enn det de tre partiene går inn for. Dette illustreres bl.a. med Høyres, Kristelig Folkepartis og Venstres motstand mot nettolønnsordningen og deres iver etter å bli kvitt et så målrettet tiltak i næringspolitikken. De henger også fast i en tilstivnet konkurransepolitikk, nærmest i liberalismens ånd, medregnet en aldeles håpløs politikk for offentlige anskaffelser. Alle vi som på et eller annet tidspunkt har hatt befatning med regelverket for offentlige anskaffelser, vet at det er tvingende nødvendig å få gjort noe med det – gjøre det mindre komplisert og få en skikkelig forenkling av dette regelverket slik at det kan bli håndtert i etatene, for ikke å si i norske kommuner. Det hører med i dette bildet at høyrepartiene også gir utløp for sin tradisjonelle statsskrekk, med tilhørende utsalg av statlig eierskap. Motstykket til dette er selvfølgelig et aktivt statlig eierskap, og vi får håpe at de etter hvert vil overvinne sin statsfrykt når de kommer til å se resultatene av en ny statlig eierskapspolitikk. Må jeg også få lov til å minne om transportpolitikkens nære slektskap med næringspolitikken. Vi har gjennom høringer i komiteen fått vite hvor stor betydning sekundærveinettet har for havbruksnæringen og havbruksnæringens muligheter til å transportere produktene fram til hovedveinett, respektive flyplasser. Jeg nevner dette fordi vi også vet at trafikkproblemene i Oslo-området i seg selv koster næringslivet hundrevis av millioner kroner hvert eneste år – dette som en opptakt til morgendagens kommunikasjonsdebatt.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2005-12-06:
Eg må innrømme at representanten trefte meg på eit svakt punkt. Reindrift er ikkje akkurat det vi driv mest med på Møre-kysten. Når vi ikkje har slutta oss til denne merknaden, er det fordi vi meiner at det har vore vist til så mykje optimisme elles når det gjeld reindrifta. Vi synest sjølvsagt det er utruleg viktig at samane og dei som driv med reindrift, skal ha ei næring som det skal vere grunnlag for, og som også skal få utvikle seg slik at det vert arbeidsplassar der.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2005-12-06:
Når det gjeld det økologiske landbruket, vil ikkje Venstre berre følgje etter SV, vi vil gå føre, slik vi har gjort. Problemet vårt er ikkje prosentane, men salsapparatet. Vi ser tydeleg på satsinga innan bioenergi at vi ikkje har klart å utvikle det leddet som skal formidle dette, og det må vi få til også når det gjeld økologisk landbruk. Så det er kanskje der vi felles må setje inn støyten for å få dette til å fungere. Det er viktig med økologisk landbruk!
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2005-12-06:
Representanten Lars Peder Brekk sjarmerer meg i senk – han skal ha takk! Guten skal heite Lavrans. Representanten hadde to spørsmål, slik eg oppfatta det. Det første gjekk på dette med bioenergi. Det er første gongen det er sett i gang eit program for bioenergi, og det vart gjort av den førre regjeringa. Eg opplever det slik at den nye regjeringa no vil følgje opp dette programmet, og det er eg glad for. I praktisk politikk ser vi at vi er nøydde til å få på plass salsleddet, og korleis det skal brukast. Eg har sjølv teke initiativ i Møre og Romsdal til at fylket vert meir aktivt. Når det gjeld struktureringa, viste eg til at dei største fiskeriorganisasjonene slutta seg til dette, og det har også Venstre gjort.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2005-12-06:
Det er utlyst fire blokkar til oljeleiting på Mørekysten, og det er i dei viktigaste yngle- og oppvekstområda for torsk, sei og sild langs heile kysten. Fiskeområda lenger nord vert også lidande dersom desse vert skadde eller øydelagde. Oljenæringa er på offensiven no, i dag gjennom Oljeindustriens Landsforening, og dreg opp ein interessekonflikt mellom oljenæringa og miljø. Fiskeriinteresser og fiskeriarbeidsplassar vert ikkje nemnde med eitt ord. Lofoten og Barentshavet har fått all merksemda i denne samanheng. Spørsmålet mitt er kva fiskeriministeren vil gjere for å hindre at oljeinteressene skal sigre i kampen om desse viktige fiskeriområda?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Representanten Gjerde var innom mange område som har med næringsutvikling å gjere, men hoppa glatt over det som har med reindrift å gjere, så eg kunne tenkje meg å utfordre ho litt på det. Det er jo lagt inn nokre fleirtalsmerknader i budsjettet som Venstre ikkje har slutta seg til på nokon som helst måte, dei har heller ikkje skrive sine eigne merknader. Når det gjeld den førre landbruksministeren og den fortreffelegheita som representanten Gjerde har gitt til kjenne, gjorde han nokre grep som var absolutt nødvendige i forhold til omstillinga i reindrifta. Så mitt spørsmål blir: Kvifor har ikkje Venstre slutta seg til dei fleirtalsmerknadene som har gitt nokre skarpe føringar vidare? Eller har dei rett og slett gløymt det?