Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 1999-12-14:
Regjeringa sitt framlegg til statsbudsjett for 2000 gjev betre fordeling med ein sosial profil òg i skatteopplegget. På sosialkomiteen sitt område er det auka løyvingar til m.a. oppfølging av handlingsplan for eldre, tiltak for rusmiddelmisbrukarar og viktige tiltak i utjamningsmeldinga. Rettane i folketrygda er òg styrkte. Det er med glede eg ser at komiteinnstillinga syner brei støtte til prioriteringar på alle desse viktige politikkområda. Rapporteringa frå kommunane om handlingsplan for eldre syner eitt hovudresultat: Vi er i rute både når det gjeld bygningar og bemanning. Til våren vil eg leggja fram ei melding som m.a. skal summera opp erfaringane med handlingsplanen etter to år. Handlingsplan for eldreomsorga og andre store satsingar innanfor dette feltet gjev dei ytre rammene for å kunna yta gode tenester. I stortingsmeldinga Omsorg 2000 vil vi fokusera på innhaldet i tenestene, på verdispørsmål, haldningar og tiltak for å betra kvaliteten. Utforming av tenestetilbodet til aldersdemente, til rusmiddelmisbrukarar og til andre med særskilde behov vil bli drøfta. Analysen i utjamningsmeldinga syner at inntektsforskjellane i Noreg auka i perioden 1986-1997. Meldinga dokumenterer òg at enkelte grupper i befolkninga med svak økonomi òg har dårlege levekår på andre område. Desse funna står i kontrast til Regjeringa sine mål i fordelingspolitikken. Vi vil at det norske velferdssamfunnet skal gje tryggleik for alle og ei meir rettferdig fordeling av inntekter og levekår. Vi vil møta utviklinga med målretta tiltak for dei svakast stilte i samfunnet og ved omfordeling gjennom skattesystemet. I budsjettet for 2000 er det føreslått 60 mill. kr til lønstilskot, kommunalt ansvar for arbeid til sosialklientar samt betre butilbod til vanskelegstilte. Utjamningsmeldinga utgjer ein handlingsplan mot fattigdom og marginalisering. Eg ser fram til ytterlegare oppfølging etter Stortingets handsaming av meldinga. Det vil gjelda både tiltak for betre tenester, ei mjukare arbeidsline og eit meir finmaska sosialt tryggingsnett. I handlingsplanen for funksjonshemma har vi 161 tiltak anten i gang eller i ferd med å bli realisert. Lat meg nemna spesielt Miljøverndepartementet si satsing på å planleggja eit tilgjengeleg Noreg, og Arbeids- og administrasjonsdepartementet si satsing med å skaffa arbeid til arbeidslause funksjonshemma som ynskjer å bruka evnene sine til beste for samfunnet og seg sjølve. På mitt eige område er det viktig at den gruppa av funksjonshemma som får langt mindre tilbod om praktisk støtte og omsorgstenester enn det dei klart treng, får del i kommunane si utbygging av tenestene. Og vi må syta for at dei som har pensjon som viktigaste inntektskjelde – mange har det slik gjennom heile vaksenlivet – får sin rettmessige del av velstandsutviklinga. Regjeringa har sett ned eit eige utval som skal sjå på funksjonshemma sine rettar i ein større samanheng. Framlegget om lovfesting av brukarstyrt personleg assistent, som ein skal behandla seinare i dag, er òg eit viktig steg. Auken i bruk av legale og illegale rusmiddel dei siste åra stiller rusmiddelpolitikken overfor nye utfordringar. Vi går no gjennom organiseringa av det førebyggjande arbeidet for å utvikla strategiar som kan vera verksame for ungdom og vaksne i dag. Det må leggjast vekt på styrkt tverrfagleg samarbeid og auka lokal innsats. Regjeringa føreslår i budsjettet for 2000 å styrkja tiltak for rusmiddelmisbrukarar med 33 mill. kr i forhold til 1999. Midlane skal nyttast til vidareføring og styrking av tiltak i samband med ettervern, helseteneste for dei mest utsette misbrukarane og legemiddelassistert rehabilitering. Eg har merka meg at komiteen har gjeve ei grundig vurdering av framlegget om endring i retningslinene for regulering av grunnbeløpet i folketrygda. Det er overmåte viktig både for inntektsutviklinga for pensjonistane og for utviklinga i sjølve pensjonsordninga i folketrygda på lang sikt. Alle partia er, som Regjeringa, opptekne av å verdisikra pensjonane og pensjonsoppteninga i høve til den generelle lønsutviklinga, og at ein tek omsyn til både venta utvikling i reguleringsåret og faktisk utvikling året før. Dette er kjernen i både Regjeringa sitt forslag og komiteen sine merknader, slik eg oppfattar det. Det er bra. Samstundes vil ingen ha så sterke bindingar at ein føreslår ei automatisk indeksering. Ein vil framleis ha årlege drøftingar, framlegg og vedtak, og det trur eg er klokt. Eg er glad for at ein samla komite sluttar seg til retningslinene slik Regjeringa har føreslått dei, og legg til grunn at dei definerer klart korleis oppgjeret skal gjennomførast.