Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-04:
La meg først få takke saksordføreren for et grundig og godt arbeid med komitéinnstillingen og en svært god gjennomgang og problematisering av de sidene som dette forslaget trekker opp. La meg først fastslå at det ikke er omstridt i denne sal – eller i så mange andre saler, tror jeg, i landet – at vi skal ha et lokalt demokrati. Men vi må huske at Grunnloven ikke bare er et politisk dokument, det er også et juridisk dokument. Endringer i Grunnloven er ment å ha en effekt, og kanskje også i denne sammenheng. Det som har gjort at Fremskrittspartiet har vært litt skeptisk til selve formuleringen her, er ikke at vi ikke mener at grunnlovfesting av lokaldemokrati er en god idé, men vi mener at dette forslaget må problematiseres noe mer, og må ses i en litt større sammenheng enn det forslaget gjør. Den ene utfordringen er at forslaget som det foreligger, kan indikere en slags innskrenkning av statens styringsmulighet overfor kommunene. Når man snakker om selvstyre eller demokrati, som det i høringen ble konstatert skulle innebære det samme, snakker man altså om at kommunene skal ha en slags kjerne av virksomhet som de selv skal styre over. Det kan bety en del utfordringer når det gjelder hvilket detaljnivå regjeringen som utøvende makt kan legge seg på i forhold til kommunenes virksomhet, og en kan da se for seg en situasjon hvor kommunene f.eks. nekter å gjennomføre et pålegg fra regjeringen fordi de mener at pålegget er detaljstyring av lokaldemokratiet i for stor grad. Det vil være en ganske uheldig situasjon, og vi er nødt til i alle fall å få utredet de forholdene noe nærmere før en kan finne hvilken formulering som passer best i Grunnloven. Det er en begrensning til i dette forslaget, og det er at kommunene kun skal styres på to måter: enten gjennom lov, altså vedtak i denne sal, eller gjennom avtale, altså en avtale mellom utøvende makt og enten hver enkelt kommune eller KS, f.eks. Det er et helt nytt styringsregime i forhold til det styringsregimet vi har overfor kommunene i dag, hvor statens direkte mulighet til å styre kommunene er mye større. Det kan også tenkes at dette skaper en del utfordringer knyttet til dette ROBEK-systemet som vi har, hvor staten mer eller mindre overtar styringen av kommuner på et svært detaljert nivå. Det kan skape en del usikkerhet om hvor langt staten kan gå i sin direkte styring av kommunene. Men jeg vil presisere igjen at i Fremskrittspartiet er vi svært opptatt av at lokaldemokratiet skal få blomstre og utvikle seg. Og vi er opptatt av at en skal få til en forankring i Grunnloven for lokaldemokratiet. Derfor har Fremskrittspartiets landsmøte i år vedtatt en egen resolusjon på dette området, hvor de har bedt om at det utarbeides et litt omfattende forslag knyttet til grunnlovfesting av lokaldemokratiet, hvor en kan vurdere ulike alternativer opp mot hverandre. Det som er en av svakhetene ved dette forslaget, er at dette er et forslag som bare har ett alternativ. Det er ikke noen styrkebegrensninger eller andre muligheter til å endre et forslag som er lagt frem når det gjelder grunnlovsforslag. Derfor, for å få en bred og god debatt om hvordan grunnlovfesting av lokaldemokratiet kan foregå, kommer vi i alle fall, og sikkert i samarbeid med flere andre partier – jeg har bl.a. sett at Senterpartiet har signalisert det samme i innstillingen – til å bidra til at det blir laget forslag med ulike variasjoner og varianter, som gjør at en får større sjanse til å komme til en enighet om hvilken del eller hva av dette som bør grunnlovfestes, og hva som ikke bør det. Nå er det en sånn «take-it-or-leave-it»-situasjon, og da er det min anbefaling til Fremskrittspartiets representanter at vi i denne omgang sier «leave it», og så får vi komme tilbake til dette på en omfattende og skikkelig måte i neste stortingsperiode. Jeg er kjent med at det er et par–tre stykker i vår gruppe som sannsynligvis ikke vil følge denne anbefalingen, men anbefalingen er allikevel gitt.