Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Lov om Innovasjon Norge er en oppfølging av virkemiddelproposisjonen som Stortinget behandlet den 18. juni i år. Komiteen er enig om en rekke ting når det gjelder det nye selskapet, Innovasjon Norge. Det vi alle er opptatt av, er at vi skal få et virkemiddelapparat som er såkalt proaktivt. Proaktivt er et nytt moteord, men det betyr altså at vi skal ha et virkemiddelapparat som er mer samarbeidsvillig og mer løsningsorientert enn tidligere, og som er mindre opptatt av dette med regler, dette med å være litt bankaktig når det gjelder å behandle søknader. Vi skal ha et virkemiddelapparat som i langt større grad går ut til næringslivet og leter etter gode løsninger, slik at bedrifter kan skape gode og trygge arbeidsplasser rundt omkring i hele landet. Komiteen sier at vi skal ha et «sømløst virkemiddelapparat». Det betyr at vi skal få en mye bedre samordning mellom de ulike aktørene. Nå går fire av disse aktørene sammen i ett selskap, Innovasjon Norge, mens vi også skal ha de andre aktørene med i en brukerfront. Komiteen er veldig opptatt av at dette skal fungere på en slik måte at næringene og bedriftene opplever å møte én dør, og at man slipper å bruke tid og krefter på å springe rundt og få ulike svar på ulike plasser, og blir vist fra det ene kontoret til det andre. Ellers ble vel flere av komiteens medlemmer litt overrasket da vi fikk denne proposisjonen fra Regjeringen og leste formålsparagrafen, § 1. Der hadde man da valgt å ta ut ordet «distrikt». Personlig lurte jeg på i starten om det var en trykkfeil. Vi vet at da man startet med Distriktenes utbyggingsfond i 1951, var «distrikt» det store ordet med hensyn til formålet med det organet. Senere fikk man tidlig på 1990-tallet Statens nærings- og distriktsutviklingsfond, der «distrikt» fortsatt var en vesentlig del av virkemiddelapparatet. Når vi nå fikk proposisjonen om dette tredje organet, etterfølgeren, som heter Innovasjon Norge, så var ordet «distrikt» tatt ut av formålsparagrafen. Nå har vi heldigvis mange kloke hoder i komiteen. Så dette ble nesten enstemmig – med unntak av Fremskrittspartiet – rettet opp, og nå har formålsparagrafen igjen «distrikt» med som en del av formålet for Innovasjon Norge. Og jeg som saksordfører må si at jeg er særdeles glad for at det er ingen tvil om at Innovasjon Norge særlig skal jobbe med næringsutvikling i hele landet, og det gjelder også distriktene, og distriktene er de områdene i Norge der det er noe spredt bosetting. Et tredje forhold som vi har diskutert i komiteen, går på om primærnæringene skal ha en plass i styret for den nye enheten Innovasjon Norge. Det er nok et flertall i komiteen som er enig i at man bør tilstrebe å få en sammensetning av styrene som avspeiler de næringene som er i området. Det er ikke et flertall som fremmer forslag om at primærnæringen skal inn i styret. Men hvis man leser komiteens merknader, er det et flertall som klart peker på at man ønsker at primærnæringene også skal ha del i styret – der det er naturlig rundt omkring i landet. Et fjerde forhold som jeg vil peke på, gjelder forholdet til utenrikstjenesten. Vi får nå Eksportrådet som en del av Innovasjon Norge. Vi har mange utenriksstasjoner rundt omkring i landet, og det kan lett oppstå konflikter mellom Innovasjon Norge og ambassadene rundt omkring. Vi i SV syns det er viktig at man ikke får for mange konflikter og uoverensstemmelser som hindrer den jobben som skal gjøres, og mener at Innovasjon Norge må ha mulighet til å instruere stasjonssjefene rundt omkring på utenriksstasjonene, slik at man unngår unødvendig bremsing av næringslivet når de skal ut i den store verden med produktene sine. Helt til slutt vil jeg peke litt på et forslag som kun Fremskrittspartiet og SV har fremmet. Vi ønsker å få utredet konsekvensene av å gi virkemiddelapparatet fireårige budsjettrammer. Jeg vet at det er et litt spesielt forslag, men vi vet samtidig at næringslivet etterspør langsiktighet. Man sliter med at det er nye rammer fra år til år, og behovet for å vite noe mer om hvordan det blir lenger fram i tid, er veldig stort. Dette gjelder nok ikke bare for næringslivet, men også for andre områder i samfunnet. Det hadde vært interessant å få utredet konsekvensene, prøvd det ut på et område, som f.eks. innenfor Innovasjon Norge, og sett om det på en måte ville bli bedre for næringslivet – selv om dette også har en del ulemper. Det er ikke flertall for dette forslaget, men SV fremmer det, sammen med Fremskrittspartiet. Jeg tar opp forslaget.