trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen fremmar i denne innstillinga forslag om løyvingar på statsbudsjettet for 2006 under den ramma og dei kapitla som er fordelte til komiteen i Stortingets møte 2. november 2005, jf. Innst. S. nr. 3 for 2005–2006. Budsjettinnstillinga omfattar òg dei institusjonane som er underlagde Stortinget. Det gjeld Riksrevisjonen, Stortingets ombodsmann for forvaltninga og Stortingets kontrollutval for etterretnings-, overvakings- og sikkerheitsteneste. På vegner av komiteen vil eg seie meg nøgd med den jobben som blir gjord av desse institusjonane. I tillegg vil eg nemne at vi også har fått ansvaret for Det Kongelege Hus. Den observante lesaren vil sjå at det er ein differanse mellom forslaget fremma i St.prp. nr. 1 for 2005–2006 og forslaget i St.prp. Tillegg nr. 1 for 2005–2006. Dette kjem ikkje av stor differanse mellom dei to framsette forslaga. Det kjem av ulike forslag om endringar i rekneskapsføring av meirverdiavgift i statsforvaltninga. I St.prp. nr. 1 for 2005–2006 vart det foreslått å innføre ei nettoordning for budsjettering og rekneskapsføring av meirverdiavgift. Utgiftsrammene vart derfor justerte for venta utbetaling av meirverdiavgift i 2006. Summen av nedjusteringane vart foreslått løyvd på ei sentral løyving for betalt meirverdiavgift. Omlegginga skulle vere budsjettnøytral. I St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1 for 2005–2006 vart det foreslått at ordninga med nettobudsjettering av meirverdiavgift ikkje skal innførast. På den bakgrunnen vart det foreslått å tilbakeføre nedjusteringa på dei drifts- og investeringspostane det gjeld. Komiteen vil framheve den rolla ombodsmannen har med å føre kontroll med den offentlege forvaltninga, slik at ein ikkje gjer urett mot den einskilde innbyggjaren. Komiteen meiner det er viktig at ombodsmannen kan vidareutvikle denne rolla, gjere den meir effektiv og sikre rettsvernet for det einskilde menneske. Riksrevisjonen har i år fått ein kort merknad frå komiteen. Som tidlegare vil komiteen halde fast ved at Riksrevisjonen har ein særleg viktig funksjon ved å kontrollere at dei midlane Stortinget stiller til rådvelde, blir brukte som venta. Det er i nasjonen si interesse at det arbeidet Riksrevisjonen utfører, held eit høgt fagleg nivå, og at det også i 2006 blir sett av midlar til å halde dette oppe. Som det går fram av innstillinga, er det ein samrøystes komite som står bak dette budsjettframlegget.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Jeg vil først starte med å takke for et godt spørsmål. Regjeringen har signalisert at man ønsker å videreføre arbeidet med å gjøre Oslo til en trygg by. Derfor har man lagt inn en økning i budsjettet til Oslo-politiet på 6 mill. kr utover Bondevik II-regjeringens budsjettforslag. Vi mener at det vil være tilstrekkelig for å opprettholde det aktivitetsnivået som i dag er i Oslo-politiet. Så vil jeg som justiskomiteens leder til slutt få lov til å si: Vi har ingen medlemmer fra Oslo i komiteen, så jeg opplever det slik at vi har et spesielt ansvar for hele tiden å sørge for at det er god nok fokusering på situasjonen i Oslo.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Når det gjelder det første spørsmålet fra representanten Elisabeth Aspaker, vil jeg vise til den sterke fokuseringen på kriminalitetsbekjempelse som det rød-grønne flertallet har lagt vekt på i Soria Moria-erklæringen, og også den sterke fokuseringen som kriminalitetsbekjempelse og justissektoren har fått i tilleggsforslaget til budsjettet som ble lagt fram av Regjeringen. Vi er veldig opptatt av at vi skal ha en aktiv og helhetlig kriminalitetsbekjempelse. Vi sier at vi skal forebygge bedre, vi skal oppklare mer, vi skal etterforske mer, og vi skal rehabilitere bedre enn i dag. Vi har en veldig sterk og tung vektlegging av at det er viktig å bekjempe kriminalitet, fordi det er et viktig velferdsspørsmål. Når det gjelder spørsmålet om å følge opp kommunene, har jeg tatt dette opp med justisministeren, og jeg forventer at departementet følger situasjonen i forhold til hva kommunene gjør på dette området. Jeg mener det er veldig viktig at vi styrker det arbeidet som foregår i kommunene, og det står også i Soria Moria-erklæringen at vi vil se på muligheten for å innføre politiråd i kommunene for få til et bedre tverretatlig samarbeid mellom politiet og ulike kommunale etater.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Jeg vil takke for spørsmålet fra Syversen. Det er jo et spørsmål som egentlig åpner for en ganske bred og interessant diskusjon, som jeg tror vi kunne ha holdt på med veldig lenge. Det at vi understreker behovet for en viktig velferdspolitikk, betyr selvfølgelig ikke at noen kan unndra seg det ansvaret man har i forhold til sine egne handlinger. Det er selvfølgelig et viktig prinsipp for oss når det gjelder kriminalitetsbekjempelse. Men samtidig var jeg også inne på at nettopp justisfeltet er de store sammenhengers område. Vi ser en direkte sammenheng mellom f.eks. rusmisbruk og kriminalitet, fattigdom og kriminalitet, bostedsløshet og kriminalitet. Derfor er det veldig viktig nettopp på dette området å fokusere på hele straffesakskjeden, hele velferdsspørsmålet.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Svikten i forhold til å forebygge kriminalitet er total når man kun snakker om bevilgninger når det gjelder justissektoren og strengere straffer, i et kriminalitetsbekjempende perspektiv, som Fremskrittspartiet ofte gjør. Fremskrittspartiet kutter i sine budsjetter i forebyggingsvelferden, kutter i nesten hele kulturbudsjettet og kutter i integreringsordninger. Hva tror Fremskrittspartiet disse kuttene vil føre til når det gjelder den framtidige kriminalitetsutviklingen?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg takker komiteens leder for en fyldig og grei gjennomgang av de utfordringene og mulighetene som Regjeringen og regjeringspartiene ser fremover. Det er veldig greit at man er såpass tydelig som man er her. Prioritering tror jeg er noe som de underliggende etatene er opptatt av, og som de ønsker skal være tydelig fra de politiske maktutøverne. Når det gjelder Oslo-politiets situasjon for neste år, har man påført dem et reelt kutt på 30 mill. kr, og siden man har vært tydelig på prioriteringer i forhold til de mange sektorene, vil jeg gjerne vite: Hva er det Oslo-politiet ikke skal gjøre til neste år som de har mulighet til å gjøre i år? Jeg vil sette pris på om representanten Bjørnflaten kan være konkret i forhold til å gi styringssignaler også i dette tilfellet.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg takker for spørsmålet, som jeg synes var betimelig og interessant. Det er jo slik at man har mulighet i dette systemet til å si ja og nei til ting. Den rammen som ligger framme i dag fra flertallet, må jeg på vegne av Fremskrittspartiet høflig få lov til å si nei takk til, den er for dårlig, det er for lite. Hvis en sammenlikner den med vårt alternativ, ser en at vi nok har vært litt mer rundhåndet enn det regjeringspartiene er. Så tar replikanten opp utfordringer i forhold til alkohol, alkohollovgivning og holdninger. Jeg må få lov til å vise til et oppslag i «Forbrukerinspektørene» i går om at Stortinget har endret alkohollovgivningen slik at ungdom ned til 18 år nå kan få servert alkohol på inntil 22 pst. Det var det faktisk et enstemmig storting som stod bak. Så hvis det er slik at representanten er bekymret for oss, bør man kanskje se litt i egne rekker før man kritiserer andre.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg takker representanten Ballo for utfordringen. Det er noe som heter at man ikke skal kaste stein når man selv sitter i glasshus, og det synes jeg representanten Ballo ettertrykkelig gjør. Vi har altså i dag fremmet et forslag om å opprette et ombud for kriminalitetsofre, noe som Ballo og den tidligere representanten fra SV i komiteen var veldig opptatt av. Det vil man altså ikke støtte. Vi har et forslag om å støtte opp om Stine Sofies Stiftelse, en organisasjon som støtter foreldre som har fått et barn drept. Så står altså representanten Ballo her oppe på sin høye hest og rakker ned på oss. Kanskje er det på tide at SV går i seg selv og ser på sin moral, eller mangel på sådan. Men det er mulig at det blir noe annet når det gjelder Norge, det er kanskje ikke så viktig for representanten Ballo.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg takker komiteens leder for utfordringen. Ja, forebygging er vel egentlig mange ting. Noen av oss vil si at mer synlig politi f.eks. vil forebygge kriminalitet i sentrum av denne byen. Noen av oss vil si at mer synlig politi vil redusere trafikkulykkene. Mer synlig politi og samarbeid vil kanskje forebygge at slike situasjoner oppstår som vi har sett avslørt i media i det siste i forhold til restaurantbransjen – så det er vel slik at det er mer mangfold enn det representanten her tar opp. Vi har tro på at politiet kan være en god faktor i så måte. En annen ting er at hvis representanten sjekker litt hva komiteen faktisk har gjort, ser hun at vi har støttet opp om tilbakefallsprosjektet som Regjeringen har tatt initiativ til. Jeg føler selv at vi står på veldig, veldig trygg grunn i så måte.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg takker representanten Ballo for tydeliggjøringen av SVs posisjon innen justissektoren. Siden vi nå har både nåværende og tidligere SV-representanter i justiskomiteen her, skal jeg i mitt spørsmål til Ballo ta utgangspunkt i det som SV har stått for tidligere. Hvis man leser innstillingen for inneværende år, sa også den gangen Arbeiderpartiet og SV bl.a. følgende om Ribo Attføringssenter, som har jobbet i forhold til § 12-soningen: «Ribo Attføringssenter er et eksempel på et alternativ som må benyttes mer. Disse medlemmer mener at Ribo Attføringssenter skal knyttes opp mot kriminalomsorgen og benyttes som en særlig ressurs.» Likeledes viste de til frivillige lag og organisasjoner og omtalte flere av dem, herunder Stine Sofies Stiftelse. Vi har nå fremmet et forslag som går på å hensynta situasjonen hvor en forsørger havner i fengsel og den andre forelderen sitter på utsiden og har en vesentlig dårligere økonomi. Representanten Ballo omtalte i stad Fremskrittspartiet som «kynisk». Hva er da begrunnelsen for SVs kynisme når de ikke vil støtte opp om ting de ellers har støttet opp om? Hva er årsaken til at man nå dreier vesentlig politisk?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg har to spørsmål til statsråden. Det første går på det temaet som har vært debattert før i dag, som gjelder menneskesmugling, strafferamme og telefonavlytting. Vil justisministeren umiddelbart ta initiativ til å gjøre noe med det og komme tilbake til Stortinget, slik at man også kan bruke telefonavlytting i den typen saker som omtales i dag? Det andre er et tema jeg har vært inne på før, nemlig forholdet til Stine Sofies Stiftelse. Statsråden var noe inne på det selv. Er det en viss mulighet for at statsråden har tenkt å gjenopprette den skaden som Stortinget har gjort ved at flertallet ikke har bevilget midler til Stine Sofies Stiftelse? Er det nå slik at man kan gå ut fra at statsråden skal framstå som en reddende engel og sette ting på plass igjen, og på den måten høste æren for bevilgninger der Stortinget faktisk ikke har gjort jobben sin?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Jeg vil også benytte anledningen til å takke komiteens leder for en grei gjennomgang. Fra Høyres side har vi med interesse merket oss at regjeringsfraksjonen har relativt få egne merknader i budsjettinnstillingen. Det tolker vi positivt dit hen at det er bred oppslutning om den justispolitikken som ble ført under Bondevik II-regjeringen. Kan representanten Anne Marit Bjørnflaten bekrefte denne forståelsen, at der regjeringsfraksjonen ikke har egne merknader, ligger det politiske grunnlaget fra den forrige regjeringen fast? Så har jeg et spørsmål nr. 2. Regjeringspartiene, med Arbeiderpartiet i spissen, viser til overføringene til kommunene og beskriver bevilgningene som et kriminalitetsforebyggende tiltak, noe hun også var inne på i sitt innlegg. Mitt spørsmål til representanten Bjørnflaten blir: Hvordan vil hun følge opp kommunene for å sikre at de midlene faktisk anvendes på en slik måte at de har en kriminalitetsforebyggende effekt?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Vi har i vårt alternative budsjett vært opptatt av at vi skal ha balanse i straffesakskjeden, og at vi skal ha et politi som har gode rammevilkår. Det mener vi fortsatt at politiet vil ha, men det er samtidig viktig å sikre at domstolene og fengslene har den muligheten som trengs for å ivareta sine roller i straffesakskjeden. Vi har også vært tydelige på at den organiserte kriminaliteten skal prioriteres, og vi har tillit til at de rammene som politiet har neste år, vil ivareta folks trygghet i hverdagen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Jeg sa i mitt innlegg at Stortinget og justiskomiteen får en svært god anledning til å diskutere politiets framtidige roller og oppgaver i forbindelse med den politirollemeldingen som kommer til våren. Når det så gjelder spørsmålet om hvilke konkrete oppgaver politiet eventuelt ikke skal ivareta i året som kommer, kan jeg ikke svare i detalj på det nå. Men jeg vil vise til at Høyre er veldig opptatt av at vi skal gå igjennom de oppgaver politiet har, og se på hva slags type oppgaver det er som i dag ikke krever politifaglig kompetanse, og som andre skal kunne ivareta. Det vil kunne frigjøre politiressurser i stor utstrekning, og derfor er det en svært viktig diskusjon å ta når vi kommer til politirollemeldingen. Da vil jeg utfordre flertallet i komiteen og i Regjeringen til å tenke nytt på dette området, for det er i dag bare bom nei på et område der det kunne ligge til rette for å frigjøre politiressurser i betydelig grad.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Jeg konstaterer at av de midlene som har kommet på Justisdepartementets budsjett, er det om lag 50 mill. kr som er nye, friske midler. De andre har kommet som følge av at man har gjort overslagsfeil og regnefeil. I realiteten er det da Bondevik II-regjeringens budsjett og de økonomiske ressursene som lå der, som komiteen i all hovedsak bygger sin innstilling på. Så jeg synes det blir litt spesielt at man greier å framstille det som at det er den nye regjeringens politikk som nå er bestemmende for prioriteringene i budsjettet. Av en ramme på ca. 8 milliarder kr som den nye regjeringen har flyttet på mellom departementene, har altså bare 0,5 pst. kommet til justisområdet. Det kan umulig være mye å skryte av.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Høyre har i forbindelse med tilleggsproposisjonen reist spørsmål om realismen i det betydelige kuttet i posten som gjelder refusjon til kommunale omsorgstiltak for prøveløslatte fra forvaring, psykisk utviklingshemmede med sikringsdom eller varetektssurrogat for psykisk utviklingshemmede. Vi vet at dette er omsorgstiltak som er krevende for kommunene, og har derfor fremmet forslag om at Regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett skal framlegge en beskrivelse og vurdering av slike omsorgstiltak. Representanten Ballo var i sitt innlegg opptatt av soningens innhold. Det er derfor med en viss undring vi registrerer at SV i budsjettinnstillingen ikke kunne gi sin tilslutning til forslaget om en slik gjennomgang av denne kommunale omsorgssoningen. Jeg vil gjerne etterlyse en begrunnelse for hvorfor SV, som ellers er så opptatt av soningens innhold, ikke vil ha en gjennomgang på dette området.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Representanten Samuelsen gjør det til et poeng at man kan lykkes med å få gjort nok på den forbyggende siden ved at kommunene får tilført disse 5,7 milliarder kr i nye penger. Som leder av Det kriminalitetsforebyggende råd har jeg tidligere vært med på å kreere nye samarbeidsmodeller mellom ulike etater, som også representanten Samuelsen var inne på, på det kommunale plan og med barnet i fokus. Poenget er at det er mange etater som har ansvar, men det er viktig å få folk til å sette seg sammen og starte samarbeidet. Det er ikke snakk om nye midler, men det er snakk om å få til samarbeid på nye måter med dem som allerede er involvert. Når det da blir snakk om å fylle opp svømmebasseng, må jeg si at jeg bygger mine utsagn og min skepsis til kommunenes evne til å følge opp på den riktige måten på de uttalelser som er kommet fra kommunepolitikere landet rundt. Så jeg har et spørsmål til Samuelsen som jeg også har stilt her tidligere i dag: Hvordan skal han sikre seg at kommunene bruker pengene på den forebyggende måten som han gjør seg til talsmann for?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-01:
Justisministeren viste til at det kan bli for mange handlingsplaner, men jeg håper vi i denne salen kan være enige om at vi trenger handlingsplanen mot vold i nære relasjoner, vi trenger en handlingsplan for å bekjempe menneskehandel, og vi trenger også å bekjempe barne- og ungdomskriminalitet. Justisministeren har selv varslet at han vil komme til Stortinget med en helhetlig byggeplan for fengsel. I den forbindelse har Høyre og Fremskrittspartiet en merknad der vi ber Regjeringen foreta en utvidet vurdering av soningskapasiteten i fengselsregion nord, for det synes klart at et fengsel i Indre Salten ikke vil være tilstrekkelig til å dekke kapasitetsbehovene. Så mitt spørsmål til justisministeren her og nå er om han, til tross for den passiviteten som regjeringspartiene har vist i komiteen, kan love at man i forbindelse med den planen foretar en utvidet vurdering av kapasitetsproblematikken i fengselsregion nord.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-12-01:
Det er noen partier som ikke er representert i justiskomiteen, og det beklager jeg når jeg skjønner hvor hyggelig komiteen har det, som det nå er uttrykt flere ganger. Siden jeg er Oslo-representant, er jeg også glad for at man nevnte at man særlig ville ta et ansvar for Oslo. Så til spørsmålet til komiteens leder: I innledningen var hun inne på årsakene til kriminalitet, bl.a. hvor viktig det er med forebygging og et godt tjenestetilbud generelt. Det kunne nesten høres ut som om hvis ikke alt var på plass i en kommune, kunne det nærmest unnskylde at kriminelle handlinger skjedde. Jeg er opptatt av å spørre komiteens leder om det ikke er slik at hvert enkelt menneske må ta ansvar for sine egne handlinger, uavhengig av hvilken økonomisk eller sosial status man måtte ha. Og hvor går i tilfelle den balansegangen som komiteens leder var inne på i begynnelsen av sitt innlegg?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-12-01:
Olav Gunnar Ballo var i begynnelsen av sitt innlegg inne på de alvorlige menneskesmuglingssakene som vi har sett, og han var også innom at politiet ikke har anledning til å telefonavlytte mistenkte som kan stå for slik menneskesmugling. Han sa også at han syntes det var på tide med en gjennomgang av muligheten, så vidt jeg forstod, til å foreta slik telefonavlytting. Jeg tror for så vidt det er riktig at vi trenger det, og mitt spørsmål blir da: Er det slik at SV ser for seg at man skal løfte menneskesmugling ut og ha en særskilt regel for telefonavlytting eller annen kommunikasjonsavlytting knyttet til den type saker, eller er det en generell senket skranke for kommunikasjonsavlytting han sikter til?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-12-01:
Representanten Ballo har kanskje et ønske om at jeg nå skal si at svaret er at vi har gått fra posisjon til opposisjon, men det kommer ikke til å være svaret fra denne talerstol. Jeg oppfatter forslaget fra Fremskrittspartiet først og fremst som et utredningsforslag. Så vidt jeg har skjønt, har også representanten Ballo ønsker om å se på akkurat denne problemstillingen, og da synes jeg ærlig talt det ikke spiller noen rolle om det er gått to måneder eller lenger. Vi ønsker å se på mulighetene for å bedre situasjonen for den som sitter alene med det reelle forsørgeransvaret når den andre forelderen skal inn til soning. Vi ønsker å få en utredning og deretter vurdere hvilke tiltak vi kan sette inn for å hjelpe dem som kommer i en slik situasjon. Det synes ikke jeg er å ta for mye i.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-12-01:
Jeg tenkte meg at det kanskje kunne bli farlig å støtte ett forslag fra Fremskrittspartiet. Da kommer det stadig krav om å støtte flere. Vi står selvsagt på Bondevik II-regjeringens forslag, med de endringer som er kommet gjennom innstillingen og som Høyre har målbåret. Derav følger at vi ikke kommer til å støtte det forslaget som representanten Horne nevnte.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-12-01:
Jeg er enig med justisministeren i at man skal ha is i magen når det gjelder metodebruk. Og kanskje man skal ha mer is i magen jo mer inngripende metoder man har tenkt å bruke. Men så sa justisministeren at han allerede var i gang. Da er det fristende å spørre på hvilken måte justisministeren er i gang med å se på dette. Så en oppfølging av det komiteens leder Bjørnflaten var inne på i sitt innlegg. Når det gjelder dette utvalget som skal se på voldtektsutsatte kvinners situasjon, anmodet hun, så vidt jeg forstod, justisministeren om at også voldsutsatte barns situasjon tas inn i det samme utvalget. Hvordan ser justisministeren på det?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Som små leikte vi oss med monopolpengar, eller leikepengar, om ein vil – vi kjøpte både hus og hotell, og eg hugsar at eg òg bygde fengsel i eit spel. Dette gjorde sikkert representanten Ellingsen òg. Forskjellen mellom oss er nok at no veit eg forskjellen på leikepengar/monopolpengar og verkelege pengar. Politikk er å prioritera innanfor rammene, det er ikkje å utvida den ramma etter eige hovud. Dersom Framstegspartiet skal prioritera innanfor dei verkelege rammene, dei rammene som gjeld slik Stortinget har vedteke, kva vert resultatet då? Korleis hadde det då sett ut for justissektoren? Hadde det t.d. vore noko til rehabilitering? Eit anna moment er at Framstegspartiet alltid kuttar i alkoholavgiftene – dramatiske kutt, faktisk. Samstundes viser Framstegspartiet til at dei er det partiet som tek kriminaliteten mest på alvor. Korleis heng dette saman? Faktum er jo at 70 pst. av all vald vert utført i rus. Ser ikkje Framstegspartiet at ein lite restriktiv alkoholpolitikk vil føra til auka kriminalitet, eller meiner Framstegspartiet at det ikkje er samanheng mellom alkohol, rus og kriminalitet?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Innsette har ifølgje Fafo-rapporten om levevilkår omtrent motsett utdanningsmønster av det folk elles har. Lese- og skrivevanskar er utbreitt, og mange har sannsynlegvis hatt eit veldig dårleg møte med skulen. Innafor murane er opplevinga annleis. Dei fleste trivst på skulen, bl.a. fordi dei vert møtte med ei anna forståing og får tettare oppfølging enn dei fekk i den vanlege skulen. Eg antek at Skjelstad er samd med meg i at det er vanskeleg å få arbeid utan utdanning. Kvifor er Venstre så imot fleire lærarar i skulen – jf. nedprioritering av kommuneøkonomien – og kvifor vil dei ikkje satsa meir på undervisning i fengsla?
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Fremskrittspartiet beskriver en situasjon der de vil bruke mer penger til de fleste formål. Det har også Ellingsen tatt til orde for her. Så ser vi parallelt med det at det finnes grupper i dette samfunnet som virkelig kommer dårlig ut. Vi har nylig fått avsløringer i media om barn som forsvinner fra asylmottakene uten at noen klarer å spore dem opp. Utlendingsdirektoratet mangler midler, og politiet mangler midler til å finne ut av hva som er deres skjebne. Nettopp på det området der de mest sårbare av oss alle, nemlig barna, lider så stor overlast at de i verste fall blir drept, ser vi at Fremskrittspartiet i forhold til flyktninghjelp kutter med 1 139 mill. kr. Jeg vil gjerne høre hvordan Ellingsen vil forsvare et parti som framstiller det slik at de vil mer godt for alle, men som samtidig ikke er villig til å beskytte de svakeste av oss alle. Hvordan har Fremskrittspartiet nå tenkt å ta tak i dette etter å ha kuttet på dette området, et område som politioverbetjent Torkjel Rygnestad i dag beskriver slik i Aftenposten: «Jeg tror ikke bakmennene ser forskjell på om de frakter kokain eller barn.»
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Høyre skal ha ros for at de opererer med reelle midler, ikke slik som Fremskrittspartiet, som på mange måter leker politikk. Men det gjør jo også at Høyre synliggjør sine prioriteringer. Noe av det mest oppsiktsvekkende i det budsjettet Høyre legger fram, er jo ikke at de forsvarer Bondevik-regjeringens budsjettframlegg, men at de støtter budsjettframlegget fra den rød-grønne regjeringen. På områder der den rød-grønne regjeringen har foreslått tiltak, foreslår Høyre at man skal styrke de tiltakene ytterligere. Jeg tror jeg fant et sted mellom ti og femten forskjellige budsjettposter som avviker fra Bondevik-regjeringens budsjett, og hvor Høyre foreslår enten de samme påplussingene eller ytterligere påplussinger. Det betyr på mange måter at Høyre vender ryggen til Bondevik-regjeringens justispolitikk. Det kunne jeg godt tenke meg å høre Elisabeth Aspaker begrunne. Hva er grunnen til at Høyre i mye sterkere grad velger å støtte den rød-grønne regjeringens justispolitikk enn å stå fast på den justispolitikken som den foregående regjeringen hadde? Man kan jo vanskelig tolke budsjettet annerledes med den retningen man har valgt, enn at man er veldig enig i det som nå foreligger, mens man må være veldig uenig i det Bondevik-regjeringen opprinnelig foreslo, både den opprinnelige rammen og i tillegg retningen på politikken.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
SV har overhodet ikke noe behov for å dreie politisk i forhold til den retningen som budsjettet nå har, men vi får altså ikke til alt i løpet av ett år. Samtidig tror jeg den problemstillingen som Ellingsen tar opp, er viktig. Det er viktig at man bidrar til at enslige forsørgere som opplever at en ektefelle eller en samboer må sone en straff – ofte vil det være menn – sikres sosialt og ivaretas på gode måter. Derfor handler ikke dette bare om justisbudsjettet. Det handler om hvordan vi innretter Arbeids- og sosialdepartementets budsjett med ivaretakelsen av ulike velferdsgoder. Det er vi veldig opptatt av. Vi har også lederen i den aktuelle komiteen, og vi er veldig opptatt av å se den helheten. Men den problemstillingen som Ellingsen er opptatt av, kommer vi til å fortsette å være opptatt av, og vi får se hvor langt vi kommer i løpet av kommende år.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Jeg kjenner meg jo godt igjen i den opposisjonsrollen som Høyre nå befinner seg i. Det gjør at det neppe er vanskelig for Høyre heller å skjønne at man i et budsjett ikke kan ta inn alle gode formål. Det finnes ikke den sak man eventuelt kunne fått utredet hvis man ønsket det, men en eller annen plass må man trekke grensen. Det er helt åpenbart at i den grad man ikke har gode nok tilbud i kommunene, vil vi være opptatt av at vi må gjøre noe med det. Vi trenger ikke å fremme forslag om det for å få Regjeringen til å gjøre det. Ber vi Regjeringen om å gjøre det, får vi den til å gjøre det. Vi vil følge nøye med på denne problemstillingen i 2006, og så får vi se om det blir nødvendig med en slik gjennomgang. Det har vi ikke tatt stilling til ennå.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Dette er ikke en problemstilling vi har tatt opp i forbindelse med budsjettet, men det er en problemstilling SV kommer til å løfte inn for justisministeren. I dagens Aftenposten beskrives det et skille mellom begrepene «menneskesmugling» og «menneskehandel», som i hvert fall ut fra det oppslaget som Aftenposten har i dag, kan framstå som kunstig. Nå er det ikke slik at vi sier at slik og slik skal det endres, men det vi sier, og ønsker å være tydelige på, er at vi ønsker å være i en tett dialog med justisministeren for å gripe dette an på en mye tyngre måte enn det vi har gjort til nå. Vi ser at disse problemene er så omfattende at vi ikke kan sitte med hendene i fanget og se på det. Det har heller ikke justisministeren gjort. Jeg er helt overbevist om at i den dialogen vi kommer til å ha med justisministeren, vil det være mulig å innrette tiltak knyttet opp mot menneskesmugling og da spesielt, som det beskrives her, innrette dem mot barn, men ikke bare barn, slik at vi blir mye mer offensive i Norge enn det vi har vært på dette området til nå. SV ønsker å bruke mye ressurser på å være offensiv på dette området.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Både representanten Hans Olav Syversen og representanten Ellingsen var inne på situasjonen for den som blir igjen ved soning – en problemstilling som SV har vært opptatt av i flere år, som det riktig påpekes. Det jeg har lyst til å legge til, er at alle jo er kjent med at når en regjering legger fram et budsjettforslag, er det å skulle ta inn nye tiltak innenfor en gitt ramme ekstremt vanskelig, fordi det naturligvis krever at penger som er bundet opp på andre sektorer, flyttes. Det kan f.eks. være tiltak som krever langt mer utredning, også kostnadsmessig, for eventuelt å kunne få det på plass. Ut fra SVs syn bør man jo se på muligheten for å kunne klare det, og det vil regjeringspartiene jobbe med. Det som jeg er spørrende til, er hvordan det er mulig, når man tilhører et parti som bare to måneder tidligere har lagt fram et forslag der man ikke tok et slikt initiativ, å argumentere så kort tid etterpå med indignasjon for hvorfor det ikke er gjort, for med utgangspunkt i Bondevik-regjeringens budsjettframlegg blir det vanskelig å få til sånne ting. Kan Syversen opplyse meg om hva som har skjedd med Kristelig Folkeparti i den korte tiden som har gått?
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-01:
Det budsjettet vi skal vedta i dag, er et styrket budsjett i forhold til det budsjettet som Bondevik-regjeringen la fram, og Venstre har jo hatt justisministeren. Jeg vil spørre representanten fra Venstre om representanten ser det budsjettet som blir vedtatt i dag, som et bedre eller et dårligere budsjett enn det som Bondevik-regjeringen opprinnelig la fram.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Jeg har lyst til å stille et spørsmål til Høyre, men først vil jeg si at jeg ønsker velkommen satsingen fra Høyre på å høyne kriminalomsorgen. Vi er veldig glad for at Høyre nå etter mange år velger å prioritere kriminalomsorg. Så til spørsmålet: Jeg vet at Høyre har stilt spørsmål til justisministeren hvor de er bekymret for den alvorlige og organiserte kriminaliteten. Likevel velger Høyre i sitt forslag å kutte politibevilgningene med 8,5 mill. kr. Det jeg da ønsker å spørre Høyre om, er: Hvor vil Høyre kutte? Er det i nærpolitiet? I så fall, hvor i Norge mener Høyre at nærpolitiet har fått for mye?
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Når jeg hører Venstres representant, blir det for meg noe hult i resonnementet hans. Han snakker om at vi ikke har signalisert en satsing i forhold til tung kriminalitet. Men det vi gjør, er jo å øke budsjettet med 87 mill. kr, og vi mener at handling er viktigere enn ord. I tillegg sier han at han vil følge Høyres forslag. Det vil faktisk bety et kutt i bevilgningene til politiet på 8,5 mill. kr. De to tingene henger ikke helt på greip, så jeg har lyst til å spørre representanten Skjelstad: Er det viktigst med ord, eller er det viktigst med handling?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Jeg vil fortsette på det spørsmålet som første replikant hadde til Høyre. Høyre har her i sitt innlegg og stadige debatter rundt omkring påpekt at de vil ha et sterkt, trygt og operativt politi. Så har de her i budsjettet lagt på små midler på en hel del områder, og alle disse påplussingene i budsjettet har de tatt fra politiet. Hvilke konkrete oppgaver vil Høyre fjerne fra politiet? Det var det første replikant spurte om. Han fikk ikke noe svar, og jeg ønsker igjen å spørre: Hvilke konkrete oppgaver vil Høyre fjerne fra politiet?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
De fleste av oss ønsker en høyere aktivitet i kampen mot kriminalitet, men dette fordrer også at man har kapasitet og midler til å følge opp med reaksjoner. Derfor mener vi at det vil være et behov for å styrke kriminalomsorgen, både av hensyn til samfunnet, de ansatte, de som soner, og de som skal inn til soning. En slik soningskø som man har i dag, er samfunnet overhodet ikke tjent med. Lovbryteren får ikke gjort opp for seg for så å kunne starte et nytt liv. Mens man står i soningskøen, vil ofte de dømtes liv stå «på vent», og man får ingen motivasjon til eventuelt å skaffe seg jobb eller å gjøre andre tiltak for å komme på rett kjøl. Man vet at man skal inn og sone, men bare ikke når. Dette ender dessverre ofte med at mange begår lovbrudd mens de venter på soning. En økt bruk av ressurser for å få ned soningskøen vil derfor på sikt betale seg i form av mindre kriminalitet. Fremskrittspartiet vil derfor styrke kriminalomsorgen med 55 mill. kr i forhold til regjeringen Bondevik IIs forslag. Av denne styrkingen i forhold til Gul bok er det forutsatt at 25 mill. kr primært brukes til vedlikehold og opppussing av fengselsbygg, og at 30 mill. kr går til alminnelig drift for øvrig. I forhold til regjeringen Stoltenbergs forslag er dette en styrking av denne sektoren på 35,4 mill. kr. Så vil jeg tilbake til litt av det som Høyres representant var inne på i sitt hovedinnlegg her i dag. Representanten fra Høyre hadde mange gode forslag til påplussinger, men hun fikk to spørsmål om kutt i bevilgningene til politiet. Svaret var at dette skulle hun ha med i politimeldingen. Men politimeldingen er noe vi skal behandle til våren. De kuttene som Høyre ønsker i politimeldingen, er jo noe som vil komme i framtiden, mens Høyres budsjett i dag legger opp til kutt i bevilgningene til politiet allerede fra 1. januar 2006. Og etter gjentatte gangers oppfordring vil altså Høyre overhodet ikke svare konkret på hva de vil kutte fra 1. januar 2006. Jeg stiller dette spørsmålet enda en gang til representanten fra Høyre og håper at de har såpass med taletid at de kan bruke tre minutter senere til å svare på hva slags oppgaver de mener at politiet ikke skal gjøre neste år.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2005-12-01:
Fremskrittspartiet synes det er flott at Kristelig Folkeparti engasjerer seg i den debatten som vi har her i dag. Fremskrittspartiet vil også takke for støtten til det forslaget som vi har kommet med. Kristelig Folkeparti har hatt regjeringsmakt i fire år. I de siste budsjettårene er det vel takket være forliket med Fremskrittspartiet at justissektoren har fått mer penger. Kristelig Folkepartis representant sier i sitt innlegg her i dag at de vil fokusere på justissektoren. Så ser vi at politiet mangler i hvert fall nesten over 700 mill. kr til utstyr, og at Norge er dårligst i klassen når det gjelder utstyr til politiet. Fremskrittspartiet har fremmet et forslag om et eget investeringsbudsjett for politiet, på lik linje med at Forsvaret har et eget investeringsbudsjett. Er Kristelig Folkeparti enig i Fremskrittspartiets vurdering? Når Fremskrittspartiet fremmer et slikt forslag, kan vi regne med støtte fra Kristelig Folkeparti?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2005-12-01:
Det å gi en fullstendig bekreftelse av enighet er ikke mulig. Men jeg oppfatter det sånn at i denne salen er det stor grad av enighet om deler av budsjettet, noe som vi også finner igjen i den tilleggsproposisjonen som foreligger i dag. De øvrige nyanseforskjellene vil vi komme tilbake til og få anledning til å utdype i senere debatter.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2005-12-01:
Jeg er glad for at representanten Aspaker innledningsvis bekreftet viktigheten av kommunal økonomi i forebyggende arbeid. Jeg kjente ikke helt igjen at dette nye tiltaket var så spesielt nytt, for det sektorovergripende samarbeidet, som jeg forstår representanten var opptatt av, eksisterer og har eksistert, iallfall i mange kommuner, i lang, lang tid. Når det gjelder den nøyaktige oppfølgingen av den enkelte kommune, går jeg ut fra at de som er nærmest problemene, som møter sine innbyggere, som ser problemene og skal løse dem, er i stand til å gjøre det – noe Senterpartiet har tillit til – uten at det er en instans over som sitter og holder dem i ørene og forteller dem hva de skal gjøre.
André Oktay Dahl (Høyre), 2005-12-01:
Med tanke på hvor mange kommuner som Senterpartiet har ordføreren i, og dette enorme samarbeidet, må man jo stille seg spørsmålet om hvorfor kriminalitetsutviklingen har vært som den har vært. Det er kanskje noe av grunnen til at Høyre stiller spørsmål ved å gi 5,7 milliarder kr og drisle det utover et antall kommuner som kunne administrert 40 millioner mennesker og ikke fire og en halv. I et replikkordskifte stilte Elisabeth Aspaker et interessant spørsmål som ikke ble besvart av representanten Bjørnflaten, så jeg gjentar det spørsmålet overfor representanten fra Senterpartiet. Kan Senterpartiet bekrefte at når det gjelder budsjettet der det ikke foreligger egne merknader, og det gjør det omtrent ikke noen steder, deler man de politiske vurderinger som ligger til grunn i det opprinnelige fremlagte budsjettforslaget? Til nå har det vært vist til Soria Moria-erklæringen, og det har blitt en praksis som minner om når bibeltro – eller helst bibelutro – mennesker blir møtt med virkeligheten.
André N. Skjelstad (Venstre), 2005-12-01:
Venstre satser på utdanning i forhold til fengslene, det er det ingen tvil om. Det kommer også fram i det budsjettet som Bondevik II la fram.
André N. Skjelstad (Venstre), 2005-12-01:
Venstre ønsker å styrke domstolene i budsjettet og i tillegg kampen mot organisert kriminalitet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2005-12-01:
Jeg er av den oppfatning at Bondevik II har lagt fram et veldig godt budsjett, men det er jo positivt at det har skjedd en styrking av budsjettet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Til spørsmålets første del, om metodebruk: Vi er i gang med å se på nettopp det. Vi kan jo ikke sitte rolig og se på påstander om slike tomme rom i forhold til et såpass viktig område. Men jeg vil kanskje signalisere overfor Stortinget at det nettopp når det gjelder utvidelse av metodebruk, ofte er en god idé å ha litt is i magen – jeg tror representanten Ellingsen sjøl har erkjent det ved visse anledninger – slik at vi får sett dette litt bredere. Vi får jo nå anledning til å vurdere spørsmålet om metodebruk ved at de eksisterende metodene bl.a. skal evalueres. Men dette skal vi gå inn i, det lover jeg. Så til Stine Sofies Stiftelse: Vi har pekt på noen områder der vi ønsker å satse, og det gjelder særlig innholdet i soningen. Det er på bakgrunn av hva bl.a. Fremskrittspartiet sa i tiltredelsesdebatten her i Stortinget, bl.a. i forhold til Way Back. Derfor støtter vi det, for nettopp å være lydhøre i forhold til opposisjonen. Men i det ligger det jo ikke noe signal om at man skal slutte å gi støtte til alle de andre organisasjonene som Justisdepartementet faktisk støtter, slik at Stine Sofies Stiftelse og andre, som bl.a. får støtte over post 70, vil bli vurdert på lik linje som tidligere.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
I motsetning til Høyre er Regjeringa opptatt av at vi nettopp nå får etablert flere fengselsplasser. Det er bakgrunnen for at vi foreslår 45 nye, i motsetning til hva Bondevik II-regjeringa gjorde. Når jeg har sagt at det er behov for en samlet vurdering rundt behovet for antall soningsplasser, varetektsplasser, gjelder det hele Norge. Presstendensen er stor ikke bare i nord, og her i Stortinget er vi satt til å representere hele landet. Så min ambisjon er at denne planen skal gjelde hele landet, og da er det sjølsagt at også Nord-Norge er en del av det.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
Hele den politiske ledelse, og for så vidt hele Justisdepartementet, er jo en lyttende organisasjon, og de erfaringene jeg har gjort etter å ha kommet i departementet, er at jeg har et utrolig flott embetsverk med meg – det er deilig å kunne si det fra Stortingets talerstol også – som nettopp fanger opp de sig-naler som kommer i slike saker som dem vi nå har sett i de siste dagene. Det vi er i gang med, er at vi selvfølgelig kartlegger hvordan situasjonen er, og hvordan metodebruken og lovverket er i forhold til dette, for å se om det er muligheter for å foreta endringer, og om det er nødvendig å gjøre det raskere enn det som det legges opp til i f.eks. evalueringen av metodebruken. Når det gjelder spørsmålet om det utvalget som skal behandle voldtektsutsatte kvinners situasjon, er jeg positiv til det innspillet som kommer fra Kristelig Folkeparti, for det første fordi det er et viktig innspill. Men det er også vanskelig å sette grenser i forhold til hva voldtekt er, og hva et overgrep mot et barn er. Det er derfor helt naturlig at det kan tas inn i det utvalget. Og det er mitt håp at vi nettopp da, særlig i samband med at vi etablerer Barnas Hus, kan bli mer operative i forhold til å få opp oppklaringsprosenten i den type saker. Så den invitten skal vi ta på alvor.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2005-06-14:
St.prp. nr. 70 for 2004-2005 omhandler to temaer. Det første er om endringer i «Regulativ for tillegg mv. til utskrivne vernepliktige mannskap». Med basis i lønnsoppgjøret for statstilsatte blir dimisjonsgodtgjørelsen til vernepliktig mannskap foreslått økt med 1 500 kr fra 1. juli 2005. Disse merutgiftene er utregnet til 6 750 000 kr. Disse justeringer har gjennom en årrekke blitt regulert med basis i lønnsoppgjøret for tilsatte i staten, og har i tråd med forsvarskomiteens syn blitt lagt til grunn for den regulering som blir gitt i laveste lønnstrinn for voksen, ufaglært arbeidskraft. Disse årlige reguleringer med basis i lønnsoppgjøret er et forsøk på å sikre de vernepliktige en rimelig god levestandard. Både Stortinget og de vernepliktige er opptatt av å styrke dimisjonsgodtgjørelsen. Derfor er hele den foreslåtte summen blitt foreslått brukt nettopp til dimisjonsgodtgjørelse. Forslaget til regulering er basert på meklingen mellom staten og organisasjonene med en økning på 2,04 pst. som resultat. En enstemmig komite støtter dermed forslaget. Den andre saken omhandler endring i gradsnivå for militære embeter. I Innst. S. nr. 198 for 1995-1996 til St.prp. nr. 38 for 1995-1996 ble den nedre grense for militære embeter fastsatt til gradsnivået oberst/kommandør. I denne proposisjonen gav departementet uttrykk for at man ville vurdere en ytterligere oppjustering av nedre grense for militære embeter. Komiteen har merket seg at departementet nå foreslår å endre gradsnivået for utnevnelse av militære tjenestemenn til embetsmenn fra oberst- til brigadernivå. Komiteen har videre merket seg at antall offiserer av høyere grad har hatt en mer merkbar økning enn hva den gamle strukturen hadde. Vi ser også at lønnsnivået i Forsvaret har vokst dramatisk de siste år, på tross av at vi har en nedgang i antall steder hvor Forsvaret er, samt at antall soldater – og dermed aktiviteten – har blitt redusert. Komiteen finner det derfor naturlig at gradsnivå hos offiserer reflekterer ansvars- og myndighetsomfanget vedkommende er satt til å ivareta. Komiteen har ellers innhentet uttalelser fra de ulike arbeidstakerorganisasjonene samt departementets syn. På grunnlag av dette ønsker komiteen at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med saken, da vi bl.a. ønsker en ytterligere vurdering av gradsnivået for militære embeter.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-14:
Jeg gav jo uttrykk for i stad at jeg ikke skulle forlenge denne debatten noe særlig, og beklager at jeg tar ordet igjen. Det hadde jeg ikke gjort hvis det ikke hadde vært for min gode venn representanten Engeset. Han mener at det er «tendensiøst» at flertallet tar tak i den kritikken som riksrevisor kommer med, og at vi ikke er mer balansert i vår framstilling. Det er jo kritikken i denne saken som er av betydning. Det er naturligvis millioner av ting i Forsvaret som er aldeles utmerket, og som det ikke finnes en feil ved, men det er når det oppstår visse feil, at man reagerer. Jeg må spørre representanten Engeset om vi bør nøye oss med at det er en del feil og mangler, og i stedet fokusere litt mer på det som er bra. Den rollen som Stortinget har i denne saken, er ikke slik. Her tar man altså for seg de feil og mangler som Riksrevisjonen finner, påpeker dem, har den nødvendige valør av kritikk og forsøker å balansere det på den måten det skal være. Jeg tror også at forsvarsministeren og hennes folk forstår denne kritikken.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-14:
Jeg tar tilbake alt jeg har sagt om ikke å forlenge debatten. Jeg gir meg ikke i kast med teologiprofessoren når det gjelder definisjon av ord og begreper. Min forståelse av begrepet «kritikk» er nå min forståelse av det. Om den kommer i kollisjon med det akademiske miljø, så lever jeg med det. Det som er vår rolle, og som jeg forsøkte å si, er å påpeke feil og mangler. Jeg mener at når man sier at vår forståelse og oppfølging av Riksrevisjonens merknader er tendensiøs, så er min oppfatning at det er feil. Det er etter min vurdering de feil og mangler som måtte framkomme, kontrollfunksjonen i dette hus tar tak i. Så kan man ha en type debatt om hvordan samfunnet utvikler seg på de ulike områder, på godt og vondt, naturligvis, men jeg tror kontrollfunksjonen har dette litt kjedelige vesen. Så til forsvarsministeren. Jeg ser jo at dette med P-nota er avklart. Det jeg forsøkte å si, sikkert ikke spesielt velformulert, var at effekten blir den samme ved at man nå har liggende ubetalte regninger på drøyt 190 mill. kr som man ikke betaler på fjorårets budsjett – det kommer ikke inn i fjorårets regnskap, men overføres til neste års regnskap. Drøyt 190 mill. kr som skulle ha vært belastet i 2004, vil nå bli belastet 2005-regnskapet. Så ser jeg naturligvis at en så svær virksomhet som Forsvaret ikke vil klare å betale alle sine regninger innen årsskiftet. At det vil ligge regninger her, ser jeg også. Men det som påpekes fra Riksrevisjonens side, er at dette var forfalte regninger, ikke regninger som ramlet inn i postkassen umiddelbart før man begynte å feire nyttår. Det var regninger som hadde ligget der en stund, og som var forfalt til betaling. Da mener jeg at man burde ha klart å få det unna, og jeg ser dette på samme måten som ordningen med P-nota, at man overfører utgiftene til neste år på denne måten.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-14:
Ja, jeg kan bekrefte at dette er Arbeiderpartiets prinsipielle syn. Men det er jo ikke slik at man kan ha regler og systemer ute i forvaltningen som brytes. Når dette systematisk brytes over tid, og man også ser at Stortingets forutsetninger i denne saken brytes, er det klart at Stortinget vil måtte reagere.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-14:
For det første tror jeg at statsråden og statsrådens stab vil gjøre alt for at dette skal gå så raskt og effektivt som mulig når Stortinget først har tatt en slik beslutning, hvis Stortinget gjør det. Derfor tror jeg ikke at denne forsinkelsen blir all verdens. Jeg har liten tro på at det dreier seg om tre måneder, som det er uttrykt her. Det tror jeg er veldig langt fra de faktiske forhold. Spørsmålet om hvorvidt dette vil føre til at en del trekker seg unna og ikke er aktuelle som kjøpere, forstår jeg ikke bakgrunnen for. Det at regjeringen i siste hånd klubber et salg, kan jeg ikke forstå skulle gjøre det mindre attraktivt å gå inn i dette som kjøper.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-14:
For det første undersøkte ikke Riksrevisjonen dette sent. Dette var en del av det arbeidet Riksrevisjonen gjorde da de gjennomførte revideringen av dette. Det er jo slik at når det oppstår feil og mangler i forvaltningen, og når det også er brudd på interne regler i forvaltningen, vil Riksrevisjonen naturligvis gripe tak i det og peke på det. Det er Stortinget som i sin tur må gjøre den endelige vurdering av hvordan man skal vektlegge disse tingene. Flertallet har i denne saken vektlagt en del. Det samme har Engeset selv og hans parti. De har lagt ned et betydelig arbeid i å svare på disse tingene istedenfor å avvise det som irrelevant, som man altså burde ha gjort ut fra det resonnementet som Engeset førte nå.