Monica Mæland (Høyre), 2017-06-06:
Handelsnæringen har stor betydning for norsk økonomi og verdiskaping. Næringen er inngangsporten til arbeidslivet for veldig mange unge og sysselsetter mange over hele landet. I tillegg er handelen viktig for å nå klima- og miljømålsettingene. Jeg registrerer at en samlet næringskomité stiller seg bak forslaget om en stortingsmelding om handelsnæringen. Næringens betydning – med ca. 370 000 sysselsatte og store bidrag til verdiskapingen – gjør at også jeg mener det kan være fornuftig med en gjennomgang av næringens rammevilkår. Næringens størrelse gjør at selv små utslag i produktiviteten kan få merkbare konsekvenser for norsk økonomi. Jeg vil likevel peke på at utfordringene som handelsnæringen møter, i stor grad er felles for en betydelig del av norsk næringsliv. De er knyttet til teknologisk utvikling, digitalisering, økt konkurranse fra utlandet og endringer i behovet for arbeidskraft og kompetanse. Disse utfordringene møtes best med brede virkemidler. Regjeringen har ført en forutsigbar økonomisk politikk og lagt gode rammevilkår for næringslivet. Vi har prioritert vekstfremmende skatte- og avgiftslettelser til norske bedrifter og vanlige arbeidstakere. Bevilgningene til næringsrettet forskning og innovasjon er økt kraftig. Viktige virkemidler er bl.a. SkatteFUNN, Brukerstyrt innovasjonsarena og Etablerertilskudd. Norsk økonomi har vært gjennom mange omstillinger. Omstillingsbehovet blir ikke mindre i årene som kommer. Det er også noe av bakgrunnen for at regjeringen nylig har lagt fram en industrimelding. Handelsnæringen møter imidlertid i mindre grad global konkurranse og blir ikke like berørt av redusert petroleumsaktivitet som industrien. Det er derfor gledelig at norsk varehandel har hatt vedvarende omsetningsvekst i en lengre periode. Som næringsorganisasjonen Virke skriver i Handelsrapporten 2016/2017, er det store bildet for norsk handel positivt. I en tid med hurtig teknologisk utvikling har handelsnæringen vært flink til å utvikle og ta i bruk ny teknologi og har sett mulighetene dette gir. Nye teknologiske løsninger gjør at kompetansebehovet i arbeidslivet endrer seg. Produktivitetsveksten dreier seg i stor grad om å frigjøre arbeidskraft til mer verdiskapende virksomhet. Det er likevel enkelte rammevilkår som er spesielle for handelsnæringen. Eksempler er grensen for tollfri import av varer, norsk landbrukspolitikk, åpningstidsbestemmelser og konkurransesituasjonen i dagligvaresektoren. Regjeringen er opptatt av disse spørsmålene og har en særlig oppmerksomhet rettet mot dagligvaresektoren. Detaljistleddet er i de fleste sammenhenger siste handelsledd ut mot forbrukerne, og konkurranse på detaljistleddet har dermed stor betydning for å sikre forbrukerne et bredt produktutvalg, god kvalitet og rimelige priser. Her spiller konkurransepolitikken en viktig rolle. I varehandelen er kjededannelse på detaljistnivå både vanlig og effektivt. Det nyter vi som forbrukere godt av når det gjelder salg av sportsartikler, elektronikk- og hvitevarer, detaljsalg av blomster, byggevarer, apotek og dagligvarer. Jeg er enig med næringskomiteen i at handelsnæringen står overfor mange av de samme utfordringene som industrien, og at en stortingsmelding om handelsnæringen bør se nærmere på utviklingstrekk og sentrale rammevilkår for næringen. Jeg mener at de sentrale næringspolitiske temaene for varehandelen bl.a. er teknologi og digitalisering, nye handelsmønstre, næringens betydning som sysselsetter og konkurransepolitiske problemstillinger.