Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-11:
Det er med tilfredshet jeg konstaterer at komiteinnstillingen i all hovedsak gir tilslutning til Regjeringens lovframlegg til ny lov om yrkestransport med motorvogn og fartøy, som skal avløse den gjeldende samferdselsloven. Gjeldende lov er blitt endret en rekke ganger siden den kom i 1976. Samlet sett har den ført til at lovverket er blitt uoversiktlig. Ønsket om å få en bedre tilgjengelig lov er en viktig grunn til at Regjeringen har fremmet forslag til ny lov fremfor ytterligere å innpasse nødvendige materielle endringer i eksisterende lov. Lovens nye navn, lov om yrkestransport, gir også en langt mer informativ og dekkende beskrivelse av lovens virkeområde. Jeg er glad for oppslutningen om forslaget om også å åpne for bruk av anbud i ferjerutene, på linje med det som alt er gjeldende for bil- og båtruter. Dette vil kunne være et bidrag til mer effektiv bruk av ressursene, slik at midler kan frigjøres for å utvide og forbedre ferjetilbudet for folk og næringsliv. Mindretallet er likevel opptatt av at åpning av anbud i riksvegferjedriften vil kunne føre til fusjoner og en monopolsituasjon som i neste omgang kan drive kostnadene opp. Jeg har en viss forståelse for denne bekymringen, men jeg mener likevel at det gamle konsesjonssystemet med tilnærmet rett til fornyelser også skapte monopoler. Det er derfor viktig med en aktiv konkurransepolitikk, samtidig som samferdselsmyndighetene løpende må vurdere omfanget av de enkelte anbud for å bidra til de beste ferjeløsningene for publikum. Når det gjelder arbeidstakernes vern ved bruk av anbud, vil jeg peke på at det i eksisterende samferdselslov og forskrifter er inntatt visse bestemmelser om at det kan settes vilkår om at tilsatte i bedrift som tidligere utførte rutetransporten, har fortrinnsrett til tilsetting i bedrift som får anbudet. Det er likeledes krav om at lønns- og arbeidsbetingelser minst skal svare til en av de landsomfattende tariffavtaler på de relevante områder. Disse bestemmelser vil videreføres med den nye loven. Spørsmålet er om man skal utvide vernet for arbeidstakerne gjennom anvendelse av reglene for virksomhetsovertakelse i arbeidsmiljøloven. Som nevnt i proposisjonen har Regjeringen nedsatt et partssammensatt utvalg som for tiden gjennomgår arbeidsmiljøloven, herunder bl.a. spørsmålet om reglene om virksomhetsovertakelse i forhold til anbud. EU-kommisjonen har på sin side som nevnt fremmet forslag om en forordning om offentlig kjøp av kollektivtjenester. I dette forslaget er det inntatt bestemmelser om at vedkommende myndighet som utlyser anbud, kan bestemme at reglene om virksomhetsovertakelse skal gjelde. Gjennom EØS-avtalen kan dette – hvis det blir vedtatt i EU – bli bindende regler for oss. I en slik situasjon mener jeg det er naturlig å avvente resultatet av de nevnte prosesser. I tilknytning til mindretallets forslag om at retten til å holde reisende uten gyldig billett tilbake i stedet skal forankres gjennom endring i straffeloven og straffeprosessloven, vil jeg bemerke at formålet med forslaget er å få fram personalia, slik at det tilleggsgebyret som allerede er hjemlet i samferdselsloven, kan inndrives. Dette er et sivilt krav, som kan inndrives på vanlig måte og må holdes atskilt fra en straffeforfølging. Nivået på tilleggsgebyret fastsettes av Samferdselsdepartementet som del av trafikkselskapenes transportvedtekter, og må av preventive grunner stå i et visst forhold til den billettpris man har unnlatt å betale. Jeg ser det derfor ikke som naturlig at hjemmelen forankres i strafferettslige bestemmelser. I de fleste tilfeller vil inndriving av gebyret i seg selv være tilstrekkelig. I likhet med mindretallet ser også jeg at retten for trafikkselskapene til å holde tilbake reisende uten gyldig billett har enkelte problematiske sider. Med de begrensninger for ordningen som er trukket opp i proposisjonen, sammenholdt med krav til individuell godkjenning basert på opplæring, instrukser og vilkår, mener jeg likevel det er foretatt en forsvarlig avveining, slik flertallet gir uttrykk for. Når det gjelder spørsmålet om den framtidige reguleringsform for drosje, er det i proposisjonen varslet at Regjeringen vil komme tilbake til dette. Jeg har merket meg at flertallet ønsker at Stortinget skal få seg forelagt spørsmålet om behovsprøving.