trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Eiendomsskatt på maskiner og produksjonsutstyr har vært tyngende for mange bedrifter i lang tid. Dette var derfor et riktig og viktig grep. Nå ser vi også nyetableringer som følge av den bedrede forutsigbarheten som regelendringen utgjør. En utsettelse på bakgrunn av en påstand om at kommunene ikke rekker å retaksere, mener jeg er både uklok og unødvendig. Overgangsregelen har betydning for differansen mellom taksten for 2018 og den nye taksten for 2019, hvor sistnevnte ikke inkluderer produksjonsutstyr og produksjonsinstallasjoner. Det er derfor bare nødvendig å foreta én ny taksering. Denne taksten vil bare omfatte tomt og bygning. Jeg legger til grunn at det normalt er produksjonsutstyret som er mest krevende å taksere. Taksering basert på den nye avgrensningen vil være vesentlig enklere og mindre tidkrevende enn full taksering av anlegget inkludert maskiner og utstyr, som etter de tidligere reglene. De nye takstene skal baseres på markedsverdi, mens man for verk og bruk bygde på gjenanskaffelsesverdien, noe som normalt krever en bredere vurdering. Taksering etter de nye reglene vil kreve mindre spesialkompetanse, og antallet potensielle takstmenn vil øke. Videre viser jeg til at eksisterende takster i mange tilfeller skiller mellom bygning, tomt og maskiner. Det vil derfor kunne være arbeidsbesparende å basere de nye takstene på disse. Vanligvis vil det heller ikke være vanskelig å avgjøre hva som utgjør produksjonsutstyr, da dette i mange tilfeller vil være sammenfallende med hva som utgjorde arbeidsmaskiner etter de tidligere reglene. Det er også argumentert med at kommunesammenslåing i de kommunene hvor dette er aktuelt, tilsier en utsettelse. Problemer i forbindelse med kommunesammenslåinger løses normalt gjennom overgangsordninger med hjemmel i inndelingsloven. Så er det anført at overgangsregelen er uklar og bør presiseres. Dette gjelder blant annet med hensyn til om kommuner som i 2018 bare skriver ut eiendomsskatt på verk og bruk, må utvide utskrivingen til all næringseiendom for å kunne benytte overgangsregelen. Regjeringen har fremmet forslag i Prop. 86 LS for 2017–2018 om en presisering av overgangsregelen, slik at det fremgår direkte av ordlyden at en slik utvidelse ikke vil være nødvendig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Først til denne påstanden om en sen nattetime: Dette er et forslag som har vært grundig utredet og diskutert gjennom lang tid før regjeringen foreslo det for Stortinget. Det som ble diskutert i forhandlingene, var overgangsregler, nettopp for å gi kommunene noe bedre tid til å tilpasse seg. Det mener jeg vi har ivaretatt på en god måte, og med de overgangsordningene og presiseringene som ligger i dette fra regjeringen, mener jeg – som jeg også sa i mitt innlegg – at vi har kvittert ut den uroen som enkelte i opposisjonen har tatt til orde for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
La meg først understreke hva denne saken handler om. Den handler om å legge til rette for næringsvirksomhet rundt omkring i landet. Og, som jeg sa i mitt innlegg, denne endringen fører til at det blir flere nyetableringer i norsk næringsliv. Det er bra. Jeg merker meg at litt av diskusjonen og argumentasjonen som kommer fra opposisjonen, er litt vikarierende, litt avhengig av hvilken sak vi diskuterer. I det ene øyeblikket fremstiller man det som at man er rørende opptatt av næringslivet, men i det neste øyeblikket er det ikke næringslivet som står på dagsordenen i det hele tatt, da er det kompensasjon til kommunene man er opptatt av. Kommuneøkonomien i Norge er god. Kommune-Norge går med solide overskudd. Det har aldri vært færre kommuner på ROBEK-listen. Det tror jeg taler for at å rydde opp i dette og legge til rette for næringsvirksomhet er en god løsning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Disse detaljene redegjorde jeg godt og grundig for i mitt innlegg, som jeg nettopp holdt. Jeg mener at opposisjonen lager unødvendige problemstillinger ut av dette. Vi har varslet dette. Det er en betydelig periode med en overgangsordning. Nå kommer det nye presiseringer om dette. Jeg må si jeg forundrer meg ganske mye over representanten Gjelsvik, som i det ene øyeblikket fremstiller seg selv som en mann som er rørende opptatt av næringslivets vilkår og interesser, mens det i denne saken overhodet ikke er i nærheten av å være på hans bord – og det i en situasjon hvor kommuneøkonomien er bunnsolid. Kommune-Norge går med solide overskudd. Jeg mener at det er et godt egnet tidspunkt for å gi en lettelse til næringslivet rundt omkring i Distrikts-Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det er opp til kommunene selv å bestemme om de vil innføre eiendomsskatt eller ikke. Jeg registrerer at det er svært mange Senterparti-ledede kommuner som gjør nettopp det. De følger da åpenbart det samme prinsippet som Senterpartiet gjør i Stortinget: Man later som om man er næringslivets beste venn, men skjerper skatte- og avgiftsbeleggingen samlet sett med mange milliarder kroner. Det er en ærlig sak at Senterpartiet er uenig i denne lettelsen for norsk næringsliv i distriktene. Men å komme med et forslag som i realiteten egentlig er å be om en utsettelse på en sak, fremstår bare som en omkamp. Dette har vært et godt utredet forslag, dette er fornuftig, dette gir arbeidsplasser i distriktene, og vi har til hensikt å gjennomføre det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Denne regjeringen har jo styrket kommuneøkonomien. Jeg vet ikke hvor sterk kommuneøkonomien må være i Senterpartiets øyne før Senterpartiets ordførere rundt omkring i landet lar være enten å innføre eller øke eiendomsskatten. Det er et valg. Det enkleste en politiker kan gjøre, er å stikke skatterøret inn i folks lommer for å løse oppgaver som man har lyst til å finansiere i kommunen. Jeg er uenig i det, jeg er grunnleggende ikke tilhenger av eiendomsskatt, for jeg mener at den er grunnleggende usosial. I denne saken handler det om eiendomsskatt på verk og bruk, på maskiner, for norsk næringsliv lokalisert i distriktene. For det første er dette en ordning som er grundig utredet, den krever ikke mer utredning. For det andre har man gjennom behandlingen i Stortinget sikret gode overgangsordninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det siste er jeg helt enig i. Det er viktig for kommunene å kunne ha forutsigbarhet, slik at de kan lage realistiske budsjetter. Men det betyr ikke at man må skattlegge lokalt næringsliv og lokale innbyggere gjennom unødvendig høy eiendomsskatt. Det er noen av oss som mener at lavere skatter og avgifter er bra for husholdningene og bra for norsk næringsliv fordi man får beholde verdiskapingen sin selv, beholde mer av inntektene sine selv, fremfor at det er politikerne som skal fordele pengene på deres vegne. Dette viser seg altså allerede nå å være en god ordning, som skaper ny verdiskaping i Distrikts-Norge. Jeg er veldig tilfreds med at vi har innført dette, og mener at vi har svart ut mange av de problemstillingene som har vært på tapetet, i løpet av saksbehandlingen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Vi har gitt den informasjonen som er tilgjengelig, til Stortinget og vil komme tilbake med ny informasjon når den er tilgjengelig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Når det gjelder spørsmålet fra representanten Aasrud, tenker jeg at det er lurt å ikke basere seg på tro, men å basere seg på fakta. Det er et spørsmål jeg på stående fot selvfølgelig ikke kan svare på, rett og slett fordi det er et hypotetisk spørsmål.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Finansskatten ble innført som en del av enigheten på Stortinget om skattereform og skal være en skatt på merverdien i finansiell tjenesteyting. Merverdien i produksjonen skapes både av arbeidskraft og av kapital. Derfor er finansskatten lagt delvis på grunnlaget for arbeidsgiveravgift og delvis på selskapenes overskudd. Dagens finansskatt bidrar til å redusere noen av de uheldige virkningene av at finansiell tjenesteyting er unntatt fra merverdiavgift, og det er positivt. Men finansskatten har også flere svakheter sammenlignet med en nøytral merverdiavgift. Jeg viser i den anledning til mitt svarbrev til finanskomiteen, datert 9. mai. I representantforslaget har forslagsstillerne vist til to forskjellige løsninger for en ny finansskatt. Den ene løsningen innebærer å avvikle finansskatt på lønn og øke finansskatten på overskudd. Jeg har ved tidligere anledninger uttrykt en viss skepsis mot å gå denne veien, fordi løsningen ikke vil gjøre finansskatten mer lik en nøytral merverdiavgift, snarere tvert imot. Dersom vi likevel vil foreta en slik form for «omveksling» av finansskatten, vil jeg i alle tilfeller advare mot å gjennomføre det i form av en ny forskuddsbasert terminskatt på overskudd. Det er uheldig å sette inn store ressurser på å innføre en permanent særordning bare med det formål å motvirke et ettårig provenytap ved omleggingen til en ren overskuddsskatt. I representantforslaget er det også vist til en løsning hvor merverdiavgiftsgrunnlaget utvides til å omfatte finansielle tjenester der det er teknisk mulig, og at det legges en avgift på margininntekter som har nøytralitetsegenskapene til en merverdiavgift. Det vil være en effektiv og nøytral finansskatt, men det vil være et betydelig arbeid å utrede hvordan en slik finansskatt eventuelt kan gjennomføres i praksis. Departementet er i gang med å vurdere alternative innretninger av finansskatten. I vurderingene vil vi legge til grunn at finansskatten fortsatt skal skaffe staten inntekter, og at den skal motvirke de uheldige vridningene som skyldes at finansielle tjenester er unntatt merverdiavgift. Det er også nødvendig å avklare de EØS-rettslige sidene ved finansskatten på overskudd. Vedtaket som komiteen innstiller på, innebærer at regjeringen senest i forbindelse med 2020-budsjettet skal legge frem et forslag til ny finansskatt. Jeg er tilfreds med at komiteen ikke på nåværende tidspunkt binder seg til konkrete endringer allerede fra 2019, slik som i det opprinnelige forslaget. I stedet ber flertallet i komiteen regjeringen legge frem en foreløpig vurdering av endringer i finansskatten senest i forbindelse med 2019-budsjettet. Jeg vil derfor komme tilbake til Stortinget med en slik redegjørelse i forbindelse med statsbudsjettet for 2019.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
La meg først si at jeg er uenig i påstanden om at regjeringen vil premiere utenlandske arbeidstakere, eller gi dem en konkurransefordel. Det tilbakeviste jeg grundig i den forrige debatten. Når det gjelder debatten om 350-kronersgrensen, kommer jeg tilbake til den ganske snart. Når det gjelder finansskatten, pekte jeg på flere skjevheter ved dette og har gjort det også tidligere. Jeg er enig i at finansskatten har enkelte svakheter, men jeg er også trygg på at næringen vil klare å betale skatten, og at den fortsatt kommer til å levere gode tjenester til både norske forbrukere og norsk næringsliv. Som jeg sa i mitt innlegg, kommer jeg til å følge opp dette, men vi må altså utrede det ferdig, sånn at det blir et skikkelig arbeid før vi kommer til Stortinget med det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette har vi redegjort for ganske grundig i forbindelse med det forslaget som var grunnlaget for vedtaket i Stortinget for en tid siden. Stoltenberg-regjeringen, som også skisserte rommet for å gjøre dette, pekte på at det ikke var veldig enkelt. Det er et veldig komplisert arbeid. Derfor har vi falt ned på en mellomløsning, som jeg er enig i har uheldige sider. Det er bra at vi da kan se nærmere på hvordan vi kan rette opp de uheldige sidene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det er jo ikke så enkelt, da. I det opprinnelige representantforslaget som ligger til grunn, ville man at vi skulle gjøre disse endringene mye før. Nå sier representanten Gjelsvik at vi kanskje burde vente enda litt lenger. Jeg følger opp det flertallet i komiteen og Stortinget nå ber meg om å gjøre, og vil komme tilbake til det på egnet måte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Vi skal forsøke å ta med oss alle vurderingene som gjøres rundt disse spørsmålene, men jeg har samtidig til hensikt å følge opp det et flertall i Stortinget ber meg om å gjøre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
I dag skal det ikke svares toll, merverdi eller særavgifter ved vareforsendelser fra utlandet med verdi under 350 kr. Frakt og forsikringskostnader inngår i vareverdien. Fritaket gjelder ikke alkohol eller tobakksprodukter. Jeg er godt kjent med de utfordringene som eksisterer med dagens grense. Dersom grensen fjernes, vil imidlertid flere forbrukere enn i dag bli ilagt et gebyr fra fraktselskapene. Det vil gjøre små vareforsendelser uforholdsmessig dyre, og være et hinder for å handle fra utenlandske nettbutikker. Innførsel av varer med verdi under 350 kr kan utgjøre rundt 40 millioner sendinger i året. Dette illustrerer noen av utfordringene det gir å fjerne dagens avgiftsfrie grense. Jeg har merket meg at finanskomiteens flertall ønsker å utrede fjerning av avgiftsfritaket for slike varesendinger, og jeg vil selvsagt forholde meg til det Stortinget beslutter. Så over til avgiftene. Det er allment akseptert at pris påvirker folks atferd. Typiske eksempler er særavgiftene på alkohol og tobakk. Disse avgiftene bidrar til å øke prisen og redusere forbruket av slike varer. Sammenlignet med alkohol og tobakk er det flere forhold som bidrar til at det er mer krevende å utforme treffsikre særavgifter på usunn mat. Det er ikke alltid klart hvilke varer som er sunne eller hvilke som er usunne. Mange blandingsvarer består av både sunne og usunne ingredienser. Normalt er det dessuten overforbruk av usunne varer som er et problem, ikke det som følger av et normalt kosthold. Det er videre usikkert i hvor stor grad en avgiftsendring faktisk slår ut i prisene til forbruker. Samlet sett mener jeg derfor at man ikke bør ha for stor tro på hva avgifter kan utrette på kostholdsområdet. Til syvende og sist må det være hver enkelt av oss som tar ansvar for hva vi spiser. Når det gjelder merverdiavgiften, er det en generell avgift på forbruk av varer og tjenester. Merverdiavgift ilegges alle ledd i kjeden. Dersom merverdiavgiftssatsene på matvarer differensieres ut fra sunnhet, må mange tusen næringsdrivende ta stilling til om matvarene er sunne eller ikke. Merverdiavgiften egner seg derfor ikke til å tilgodese spesielle formål, enten det er kosthold eller andre hensyn. Reduserte satser eller avgiftsfritak for enkelte produkter kan dessuten skape smitteeffekter fordi andre sektorer eller gode formål vil ønske seg tilsvarende ordninger. Det vil svekke merverdiavgiften som en statsfinansiell bærebjelke. Godt kosthold er viktig for folkehelsen. Regjeringen er derfor i utgangspunktet positiv til å vurdere endringer som kan ha innvirkning på kostholdet. Det er imidlertid viktig at endringene virker etter hensikten, er mulig å kontrollere og ikke har store administrative kostnader for skatteetaten eller de avgiftspliktige.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg har opplyst komiteen om mange utfordringer som er knyttet til både å innføre, utsette og avvikle ulike avgifter, men jeg forholder meg samtidig til de vedtakene som Stortinget gjør. Derfor vil jeg, som jeg sa i mitt innlegg, komme tilbake til dette, i tråd med Stortingets bestilling.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette er debatter vi har hatt utallige ganger i Stortinget. Jeg har lyst å minne om at effektene av regjeringens skatte- og avgiftspolitikk er at vi har redusert de samlede skattene og avgiftene med over 20 mrd. kr. Og det går godt i norsk økonomi for tiden. Sysselsettingen stiger, arbeidsledigheten er lav. I mange bransjer har man problemer med å få tak i arbeidskraft, og veksten har tatt seg opp. Det synes jeg vi må ta utgangspunkt i. Når det gjelder spørsmålet fra representanten Gjelsvik: Stortinget ber meg i dag om å utrede dette, og det skal jeg gjøre. Da må jeg få lov til å gjøre det før jeg kan komme tilbake med svaret.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Her kommer det stadig nye argumenter fra representanten Gjelsvik. Hele poenget med denne grensen er jo at den er forbrukervennlig. Jeg har erkjent i mange debatter i Stortinget at her står ulike hensyn mot hverandre, noe som selvfølgelig skaper utilsiktede effekter for enkelte aktører i næringslivet. Det er samtidig hevet over tvil at dette er en fordel for forbrukerne. Stadig flere forbrukere får kompetanse til å erverve seg varer på nett, og det gjelder også den store gruppen av pensjonister.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Alle skattytere og pensjonister i Norge har fått skattelettelser under denne regjeringen. Det betyr at kjøpekraften for de aller fleste grupper har økt som følge av at vi har satt skatter og avgifter ned. Jeg merker meg nå at representanten Gjelsvik tar til orde for å ha merverdiavgiften som et generelt system, og da regner jeg med at det ikke vil komme forslag om ytterligere uthuling av merverdiavgiftssystemet – som man ofte får forslag om – om nye satser, lavere satser, osv. Dette er en stor og viktig og prinsipiell diskusjon, som også regjeringen gjennom Jeløya-plattformen har varslet at vi kommer til å ta en gjennomgang av – rett og slett fordi merverdiavgiftsgrunnlaget er viktig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det jeg kan si, er at vi selvfølgelig følger nøye med på den utviklingen som skjer innenfor EU på dette området, men Norge er som kjent ikke medlem av EU, og skatte- og avgiftsområdet er heller ikke en del av avtalen. Vi må finne vår måte å løse disse tingene på, også når det gjelder handelslekkasje. Men jeg har lyst til å minne om at det er mange grunner til at vi har grensehandel. Det er ikke først og fremst enkeltavgiftene vi diskuterer, det er vel så mye tollvern og andre ting som bidrar til at folk reiser over grensen og kjøper kjøtt og andre matvarer. Dette er jo ikke Kristelig Folkepartis utfordring, men Senterpartiets, som later som de er rørende opptatt av å få gjort noe med grensehandelen, men samtidig er helt fullstendig imot å gjøre noe med det som kanskje er den største driveren for grensehandelen, nemlig tollvernet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det korte svaret på det er at nå skal vi utrede dette og komme tilbake til Stortinget med et fyllestgjørende svar.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Høy arbeidsdeltakelse er blant det aller viktigste for å sikre et bærekraftig velferdssamfunn. Arbeid bidrar også til utjevning av forskjeller. Det å ha en jobb å gå til er et gode for den enkelte. Det gir inntekt, og det gir tilhørighet til et fellesskap. Uføre har nedsatt arbeidsevne på grunn av sykdom eller funksjonsnedsettelse, men mange har mulighet til å jobbe noe. Derfor er det viktig at trygde- og skattesystemet er innrettet for å stimulere til arbeid. Siden regjeringen tiltrådte, er samlede skatter og avgifter for folk og bedrifter redusert med over 24 mrd. kr., bl.a. er marginalskatten på lønn redusert. Det har også gjort det mer lønnsomt for uføretrygdede å jobbe. I Jeløya-plattformen fremgår det at regjeringen vil gjøre det mer lønnsomt å jobbe, spesielt for personer med lave inntekter, bl.a. ved å senke skatten på inntekt videre. Ny uføretrygd fra folketrygden ble innført fra 2015. Uføretrygden beregnes nå som 66 pst. av et beregningsgrunnlag fastsatt ut fra gjennomsnittet av inntekten de tre beste av de fem siste årene før uførheten inntraff. Personer med lav eller ingen opptjening er sikret gjennom en årlig minsteytelse. De nye reglene ga et høyere nivå på uføretrygden før skatt. Samtidig ble skattleggingen lagt om til å følge samme regler som lønnsinntekt. Den nye skattleggingen var en viktig del av reformen. Når lønn og uføretrygd skattlegges likt, blir det enklere å få oversikt over de økonomiske konsekvensene av overgang fra arbeid til trygd og fra trygd til arbeid. Regelverket for avkorting av uføretrygd mot arbeidsinntekt avveier incentiver inn i uføreordningen og incentiver ut av uføreordningen. Ønsket om å motivere uføre til å øke arbeidsinnsatsen kunne isolert sett tilsi at reduksjonssatsen senkes. Det vil imidlertid kunne gi sterkere incentiver inn i uføreordningen. Dessuten vil det kunne undergrave målsettingen om å øke bruken av gradert uføretrygd. Slik mange i komiteen uttrykker, er jeg altså enig i intensjonen i forslaget om å gjøre det mer lønnsomt for uføre å jobbe. Men jeg er samtidig tilfreds med at komiteen ikke tilrår endringer nå. Mulige endringer i regelverket for uføretrygd kan gi mange effekter – tilsiktede og utilsiktede – som trekker i ulike retninger. Det er derfor viktig å ha god oversikt over konsekvensene før man vedtar eventuelle endringer. Regjeringen har nedsatt et sysselsettingsutvalg. Utvalget er bedt særskilt om å vurdere mulige tiltak for å øke yrkesdeltakelsen blant personer med nedsatt funksjonsevne eller nedsatt produktivitet, eller personer som ikke kan jobbe fulltid. Det er klokt å avvente anbefalingene fra dette utvalget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Ja, det er jeg enig i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det siste er jeg ikke enig i. Hvis man ser på innretningen av de reduksjonene regjeringen har gjennomført, særlig på skatteområdet, er det lave inntekter som har fått nyte særdeles godt av det, altså inntekter under 600 000 kr. Men jeg er enig med representanten i at det er viktig at man skal kunne ha et godt grunnlag for å leve godt liv, litt uavhengig av hvilken situasjon man er i. Jeg mener vi tok et viktig skritt da vi gjennomførte uførereformen for å legge til rette for lik beskatning, nettopp for å legge til rette for at flere kan komme inn. Sysselsettingsutvalget skal også se på andre sider ved dette, rett og slett fordi det er mange som ønsker å ta del, som har ulik grad av restarbeidsevne som vi må ta i bruk. Jeg mener det er sløsing med ressurser ikke å gjøre det. Da må vi lete etter hvordan vi kan skru på virkemidlene for å få det til – utover det vi allerede har gjort gjennom uførereformen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg er generelt av den oppfatning at vi skal holde skatte- og avgiftstrykket på et lavest mulig nivå. Jeg er også enig i at mange avgifter virker grunnleggende usosialt fordi de ikke tar hensyn til hvilken inntekt man har. Derfor har det vært viktig for denne regjeringen å gjøre endringer i mange skatter og avgifter – rett og slett for å gjøre det mulig for folk å sitte igjen med litt mer av egen inntekt. Hovedvekten av de avgiftene som har blitt økt innenfor en reduksjon i samlede skatter og avgifter på 24 mrd. kr, er miljørelaterte avgifter, hvor vi altså har lagt til grunn en bedre prising av utslipp og en bedre prising av forurensning. Det mener jeg er et sunt prinsipp, som jeg også trodde Arbeiderpartiet var enig i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det synes jeg faktisk er et veldig viktig spørsmål. Det er jo hovedårsaken til at regjeringen har satt ned sysselsettingsutvalget. Nå skal vi glede oss over at sysselsettingsandelen har gått noe opp i det siste, men det er altfor mange mennesker i Norge som er utenfor det ordinære arbeidslivet. Klarer vi å få noen flere av dem inn i arbeidslivet, er det godt for hver enkelt av dem, og det er godt for norsk økonomi. Dette gjelder både mennesker med nedsatt funksjonsevne, mennesker med ulike sykdommer og innvandrere som er dårlig integrert, og som ikke er en del av arbeidslivet. Jeg mener vi må jobbe bredt for å se på hvordan vi skal få det til. Og som jeg sa i et tidligere svar: Uførereformen har bidratt med sitt for å gjøre noe med en del av barrierene, men vi må også se på hvordan vi kan forenkle disse overgangene enda mer, se på de ulike delene av det regelverket som eksisterer, for å se om vi kan forenkle det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
For det første må jeg nok en gang tilbakevise påstanden om såkalt subsidiering av utenlandske arbeidstakere. Den saken diskuterte vi tidligere i dag, og det handlet først og fremst om å rydde opp i et regelverk som bidro til mange feil – også påpekt av Riksrevisjonen ved gjentatte anledninger. Jeg mener vi har funnet frem til en god løsning, som også har vært gjeldende i Sverige i mange år. Når det gjelder arbeidsinnvandringen, tror jeg at jeg vil råde representanten Gjelsvik til å se litt på statistikken. I forbindelse med det kraftige oljeprisfallet i 2014 ble arbeidsinnvandringen til Norge kraftig redusert. Mange arbeidsinnvandrere som hadde arbeid i Norge, reiste hjem. Hvordan den utviklingen blir fremover, er det for tidlig å si, men jeg mener at vi må løse de strukturelle utfordringene i vårt eget arbeidsmarked ved å legge til rette for at flere som kan jobbe, men som i dag ikke er en del av den norske arbeidsstyrken, får muligheten til det. Da må vi gjøre det vi kan for å forenkle regelverket og legge til rette for at det skjer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette er jo noe av det sysselsettingsutvalget skal se på. Jeg mener det ville være klokt av oss nå å la dem få lov til å gjøre jobben sin ferdig. Så får vi komme tilbake til hvordan vi skal følge det opp, senere.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg mener det er viktig at vi hele tiden får så oppdatert informasjon som mulig knyttet til levekår. Det gjennomføres jevnlig levekårsundersøkelser i Norge nettopp for å gi oss tilgang på best mulig informasjon, også om ulike grupper. Jeg tror vi skal følge opp dette på ulike måter fra regjeringens side, men nå må vi først la disse utvalgene få gjøre jobben sin. Så skal vi komme tilbake til Stortinget med ulike forslag senere.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg mener at jeg gikk ganske grundig inn i dette også i forbindelse med den høringen som finanskomiteen hadde, og jeg tror ikke jeg etterlot særlig mye tvil om at jeg er veldig positiv til å få dette på plass, men at jeg mener det er riktig at vi gjør en grundig vurdering av det før vi kommer tilbake til Stortinget med et helhetlig opplegg. Man må gjerne kalle det museskritt, men det er altså det som har tjent fondet vel over tid – at vi har bygget stein på stein, hatt skikkelige utredninger og sikret brede politiske flertall bak de endringene som over tid har blitt gjennomført for fondet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg jobber hardt for å få denne saken ferdig, slik at den kan legges frem for Stortinget så fort som overhodet mulig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Nå er det jo en ikke ubetydelig del av forvaltningen av fondet som allerede skjer fra Norge. Så er det riktig at det også skjer forvaltning ute. Det er det mange praktiske grunner til, men jeg tror ikke vi skal glemme hva som er det overordnede målet med forvaltningen av fondet. Det er at vi skal oppnå høyest mulig avkastning, gitt et akseptabelt risikonivå. Det må vi aldri tape av syne. Her har Senterpartiet helt andre ambisjoner, som handler om norsk næringsliv. Det er prisverdig nok, men på lik linje med veldig mange andre mindretallsforslag handler det ikke først og fremst om å ivareta det overordnede målet, men om å ivareta andre hensyn. Jeg mener vi skal være forsiktige med å pådytte fondet altfor mange kriterier som ligger på utsiden av det som er de overordnede målene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette er et mindretallsforslag, som ikke har samlet flertall i Stortinget. Senterpartiet må gjerne mene det. Jeg er uenig i at det er nødvendig å bruke tid på det, og jeg mener også at vi må ha en grunnleggende tillit til at banken evner å organisere sin virksomhet på en måte som er best mulig for dem i forhold til det som er de overordnede målene for fondet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det er riktig at dette spørsmålet i vid forstand har vært utredet, og på generelt grunnlag tok Stortinget stilling til spørsmålet i fjor. Når vi likevel har kommet tilbake med en smalere avgrensning av dette, knyttet til fornybar energi, er det fordi det kan vise seg å være fornuftig. Når jeg har sagt at vi må bruke litt mer tid på det, handler det om å ramme dette inn og se nærmere på spørsmålene som er problematisert også i debatten, om innenfor eller utenfor miljømandatet. Det vil vi gjøre på en grundig måte og så komme tilbake til Stortinget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg tror også at representanten Kaski oppfattet meg dit hen, under høringen i finanskomiteen, at dette er noe jeg er positiv til. Jeg og regjeringen sleper ikke bena etter oss i denne saken i forhold til Stortingets ambisjoner. Her tror jeg vi er ganske enige om at vi skal få dette på plass. Men igjen: Dette handler om hvordan vi rammer det inn.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg tror vi alle sammen er opptatt av – det ligger godt forankret i den norske folkesjelen – at vi skal eie vår egen bolig. Det er veldig mange nordmenn som gjør det, og det er klart at det er viktig også for unge i etableringsfasen sakte, men sikkert å komme seg inn i boligmarkedet. De tallene jeg har sett så langt, tyder ikke på at det er store endringer blant unge i etableringsfasen når det gjelder boliglånsforskriften. Det er bra. Men jeg tror at hovedproblemet i boligmarkedet egentlig handler veldig lite om boliglånsforskriften som sådan, for den er primært der for å regulere gjeldsutvikling og kapital. Det handler om andre mekanismer for å få boligmarkedet til å komme i bedre balanse. Og da har plan- og bygningsloven sitt å si, andre reguleringer sitt å si. Der har vi tatt grep allerede, men jeg tror forenklinger som bidrar til å få kostnadene ned for bygging av nye boliger, få balanse i de markedene som er ute av balanse, altså mellom tilbud og etterspørsel, er noe av det som skal til for at ikke boligprisene skal stige mye i årene fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg tror det er bred enighet om at publikum skal ha tilgang på ulike typer betalingstjenester som er hensiktsmessige for dem. Derfor tror jeg ikke det er stor kontrovers knyttet til dette med å ha tilgang på kontanter. Jeg mener at det Finanstilsynet har sagt, er at det foreløpig ser greit ut. Men vi jobber også med å følge dette videre opp for å sikre at vi har god kontroll på det, så jeg mener det ikke er noen grunn til å utrede dette spørsmålet, slik Senterpartiet legger opp til. Dette arbeidet er vi allerede godt i gang med og i dialog med Finanstilsynet om.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Regjeringen har varslet i finansmarkedsmeldingen at vi vil følge opp disse spørsmålene i samarbeid med både Finanstilsynet og Norges Bank og gi Stortinget en oppdatert orientering i neste års finansmarkedsmelding.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg tror det er viktig at vi holder oss med reguleringer og virkemidler som løser utfordringer som vi har. Når det gjelder spørsmålet om et rentetak, mener jeg at vi har utredet det ganske grundig og kommentert det i årets melding, men jeg har også varslet at vi vil komme tilbake til det og følge det nærmere opp, basert på en utvikling vi foreløpig ikke kjenner. Jeg tror ikke det er noen stor uenighet om dette, vi følger denne utviklingen tett og nøye, og er det behov, vil vi selvfølgelig komme med nye tiltak.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Seks stortingsrepresentanter fra SV fremmet tidligere i år et representantforslag om en gjennomgang av regjeringens avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform. De har foreslått et omfattende arbeid for å evaluere reformen, beskrive konsekvenser for hvert departement og statlig virksomhet, en fremskriving av konsekvensene helt frem til 2030 og å synliggjøre kutt for alle departementer og statlige virksomheter tilbake til 2015. Jeg er glad flertallet i komiteen er enig i at det må effektiviseres også i offentlig sektor, og at vi må redusere byråkratiet. Opposisjonens forslag ville ha medført omfattende rapportering og økt byråkrati. ABE-reformen er en effektiv ordning som krever lite administrasjon, og den er ubyråkratisk ved at det ikke er lagt opp til rapportering på, eller kontroll av, hvordan gevinstene er tatt ut. Å gjennomføre en omfattende evaluering og beskrive samlede kutt fra 2015 ville i seg selv være en tidstyv og bidra til redusert effektivitet. Å beskrive konsekvensene frem til 2030 ville medført at vi måtte ha forskuttert både budsjettprosessen og hvordan de enkelte virksomhetene planlegger gevinstuttaket tolv år frem i tid. Når det er sagt, er det på generelt grunnlag bra med en debatt om effektivisering i staten. Denne regjeringen ønsker best mulig bruk av skattebetalernes penger. ABE-reformen bidrar årlig til økt rom for nye prioriterte tiltak i statsbudsjettet. Det gir samtidig et viktig ytre press på statsforvaltningen om å effektivisere, noe som næringslivet daglig møter fra markedet. Det er derfor viktig at ABE-reformen videreføres i arbeidet med statsbudsjettet. Både næringslivet og offentlig forvaltning har en produktivitetsvekst. Uten omfordeling vil de statlige virksomhetene beholde gevinstene fra produktivitetsveksten selv. Det er imidlertid viktig at disse midlene omfordeles til prioriterte oppgaver. Jeg mener også at vi må evne å løfte blikket i denne debatten. Vi har vært igjennom et kraftig oljeprisfall. Mange har mistet jobben, og mange bedrifter har vært igjennom tøffe og store omstillinger. Vi kan ikke stå i en situasjon der staten ikke omstiller seg. Jeg mener bestemt at det er rom for å jobbe bedre og finne nye, gode løsninger i offentlig sektor. Selv om det er krevende å effektivisere, må alle som forvalter fellesskapets midler, hele tiden spørre seg: Kan vi jobbe smartere? Kan vi f.eks. med digitalisering flytte ressurser fra saksbehandling til bedre tjenester for brukerne? Det er tøft å prioritere, men det er nødvendig, og det er slik vi frigjør ressurser til viktige velferdsoppgaver.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette er en reform som nå har virket i flere år. Den er forutsigbar. Det er ikke sånn at dette fratar oss muligheten for å omfordele i budsjettprosessen. Det er nettopp det vi gjør. De store budsjettprosessene handler jo om å definere områder som krever en særskilt satsing fra det ene året til det andre, men det fratar oss ikke ansvaret for å stille et generelt krav til alle statlige bedrifter om å effektivisere driften sin. Jeg mener det er helt nødvendig. Vi er på vei inn i en situasjon hvor handlingsrommet kommer til å bli betydelig mindre enn det vi har vært vant til gjennom mange år. Da må vi prioritere. Da må vi effektivisere. Vi må avbyråkratisere, og vi må sørge for å frigjøre det handlingsrommet vi kan, til de velferdsoppgavene vi mener er underfinansiert, og som kommer til å måtte ha mer penger fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Jeg er helt uenig i påstanden om at det er tjenester nær folk som er blitt skadelidende av denne regjeringens politikk – snarere tvert imot. Jeg skjønner rett og slett ikke hvordan representanten Gjelsvik kan påstå at denne regjeringen ikke har gjort jobben med å redusere byråkrati. Det har vi gjort. Vi har gjennomført en lang rekke reformer. Noen har sågar blitt stoppet av Stortinget fordi man ikke har ønsket å være med på effektiviseringstiltakene, til tross for at vi altså kan frigjøre betydelige beløp hvert eneste år fremover. Vi må klare å gjøre flere ting samtidig, og det å ha en generell reform som effektiviserer driften i etatene våre, og samtidig drive betydelig omfordeling gjennom statsbudsjettet mener jeg vi skal fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Igjen: Jeg er helt uenig i påstandene til representanten Gjelsvik. Denne regjeringen har ikke ført en sentraliseringspolitikk, snarere tvert imot. Vi har vært opptatt av å styrke tjenestene der folk bor. Men det er jo ikke noe poeng i å ha en offentlig infrastruktur hvis den ikke er i bruk. Det er ikke noe poeng i å smykke seg med et kontor som er stengt. Det som er et poeng, er å sørge for at vi har gode tjenester nær folk, som er i bruk, og som kan komme til anvendelse når folk har behov for dem. Det har vi lagt til rette for. Vi må klare å følge med på samfunnsutviklingen. Vi lever i en tid med en betydelig grad av digitalisering. Folks atferd endrer seg, og hvis ikke offentlig sektor klarer å henge med på det, utdaterer offentlig sektor sin rolle i samfunnet, og det mener jeg ikke vil være formålstjenlig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette satser regjeringen på hver eneste dag, og jeg mener at resultatene begynner å vise seg. Vi begynner å få gode resultater. Vi har gjennomført et betydelig antall reformer som – merket jeg meg – ikke alle har vært støttet av Senterpartiet, men som er nyttige, som er nødvendige, som er der for at vi skal være med på å omstille samfunnet til beste for innbyggerne. Og igjen: feilaktige påstander fra representanten Gjelsvik om effekten av nærpolitireformen. Hele poenget med nærpolitireformen er å legge til rette for bedre tjenester der folk bor, og det mener jeg vi begynner å se resultatene av.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Det gjør regjeringen hele tiden. Regjeringen gjør politiske prioriteringer, og det gjør vi hver gang vi legger frem et statsbudsjett. Det er proppfullt av politiske prioriteringer. Det er ikke sikkert at de samsvarer med SVs politiske prioriteringer, men det er en helt annen sak. Jeg er enig med representanten Kaski i at man må se på forholdet mellom oppgaver og bevilgninger, men det er jo ikke en én-til-én-sammenheng i det. Man får av og til inntrykk av, når Stortinget snakker om forholdet mellom bevilgninger og oppgaver, at det bare er å klatte på mer på toppen av alle eksisterende ordninger, og så er på en måte alle problemene løst. Jeg mener det er en gal tilnærming i en situasjon hvor vi trenger å se på hvordan vi kan frigjøre ressurser. Vi har mange ordninger med oss som har gått ut på dato. Da må vi ta dem bort – frigjøre de ressursene, sånn at vi mer målrettet kan treffe de utfordringene samfunnet står overfor nå. Den utfordringen mener jeg også Stortinget må ta inn over seg i en situasjon med trangere budsjetter fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Vi gjennomfører betydelige investeringer i mange etater hvert eneste år for at de skal kunne frigjøre ressurser, for at man skal hente ut effektiviseringsgevinster, og for at de skal kunne løse oppgavene sine bedre og smartere. Men det er ikke til hinder for å ha en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform, som er et generelt virkemiddel for alle statlige etater. Jeg synes det er oppsiktsvekkende at det er så sterk motstand mot dette fra SVs side, all den tid vi kommer til å måtte gjøre mer av dette fremover og ikke mindre. Jeg gjentar det jeg har sagt mange ganger: Statsbudsjettet er et politisk redskap for å foreta prioriteringer, enten vi ønsker å investere mer eller mindre til ulike områder, eller vi ønsker økte driftsmidler til ulike områder. Det avhenger av hvordan situasjonen utvikler seg, og hvordan behovene er.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-11:
Dette er først og fremst en reform som skal bidra til effektivisering. Det er alltid sånn at etater har ulike ønsker om bevilgningsøkninger og den typen ting – det er helt greit. Men å påstå at de enkelte fagdepartementene ikke har tatt kontakt med sine etater – jo, selvfølgelig har de det. De følger utviklingen tett. Dette er en viktig del av grunnlaget for budsjettarbeidet som pågår, både i hvert enkelt departement og samlet i regjeringen. Igjen: Vi må kunne klare å gjennomføre generelle effektiviseringer samtidig som vi foretar prioriteringer over statsbudsjettet. Men prioritering handler også om å tørre å si nei til noe, og litt av den utfordringen vi møter for øyeblikket, er at det kanskje ikke er en like utbredt forståelse i Stortinget for at vi går inn i en tid med strammere budsjetter. Da må vi prioritere tøffere, og da kan vi ikke bruke mer penger på absolutt alle formål. Da prioriterer man faktisk ikke.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-11:
Med lov skal landet bygges, heter det. Derfor foreslår Arbeiderpartiet å fjerne loven som gir avgiftsfritak for import under en bestemt beløpsgrense. Loven bidrar ikke til å bygge landet. Den undergraver arbeidsplasser, belaster miljøet, gir staten unødvendige utgifter og reduserer statens inntekter – inntekter som kan brukes til å forsterke tilbudene på sykehus og i barnehage og for å øke innsatsen for et bedre klima. Når Fremskrittspartiets Njåstad dytter utredninger foran seg, er det grunn til å minne om at dette er et etablert system med beløpsgrense for det som er over 350 kr, i motsetning til poseavgift og andre avgifter, som ikke har vært utredet. NHO sier det er tidskritisk at myndighetene viser handlekraft og avvikler ordningen. Virke sier: «(…) vi ser virkelig ingen grunn til å kaste bort tid, og ikke minst arbeidsplasser og skattekroner, på en utredning – ordningen burde kunne avvikles på dagen.» (…) Fagforeningenes holdning er også klar og følger samme argumentasjon. At regjeringen ikke legger mye vekt på fagforeningene, er kanskje ikke uventet, men at verken NHO eller Virke har gjennomslag hos partiene som mener de er opptatt av norsk næringsliv, er oppsiktsvekkende. Regjeringens mantra i fem år har vært at det er nødvendig å gi bedriftene ved deres eiere store skatteletter. Det skal angivelig være gjort for å sikre norske arbeidsplasser. Er omsorgen for arbeidsplasser bare knyttet til skattelette? Hvorfor gjør ikke regjeringen og stortingsflertallet mer for å ta vare på arbeidsplasser i dagligvarehandelen og annen detaljhandel som rammes av 350-kronersgrensen for fritak? Dette er bransjer som ofte omtales som en av regjeringens viktigste inkluderingsarenaer. Mange som trenger hjelp inn i arbeidslivet, får arbeidstrening nettopp i disse bransjene. Hvorfor skal disse bransjene da møte en ekstra konkurranse fra billig direkte import? Ifølge Virkes tall kommer l5 millioner pakker fra Kina inn til Norge, de har en gjennomsnittsvekt på 170 gram. Økningen er stor og utgjør mellom 25 og 30 pst. av totalen. Postforsendelser fra Kina sendes omtrent fri for fraktkostnader fordi Kina omfattes av FNs postavtale som skal bidra til at utviklingsland har råd til å sende i posten. Postens direktør sier de taper penger på alle varer i brev som kommer fra disse landene. Det skaper uheldige konsekvenser for Posten – selvsagt. De taper penger på dette, og felleskassa – altså statsbudsjettet – må bidra. Norske nettbutikker må betale langt mer i porto når de sender sine varer til norske kunder. Det er langt dyrere å sende samme vare fra Sandefjord enn fra Kina. Slik bygger vi ikke landet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-11:
Jeg har et spørsmål til finansministeren, som jeg håper hun kan svare på. Jeg hører til stadighet at finansministeren sier at det er så mange kommuner som har kommet ut av ROBEK-lista. Kan statsråden redegjøre for hvor mange kommuner som hadde vært på ROBEK-lista uten eiendomsskatt, og er det å ikke være på ROBEK-lista det endelige målet for hvordan Fremskrittspartiet og regjeringen mener at man skal drive norske kommuner? Handler det om kvalitet, hva man får ut av pengene, og hvilke tilbud som gis til befolkningen? Eller måler man nå vellykketheten til norske kommuner bare ut fra om man er på ROBEK-lista? Det er et helt sentralt spørsmål å få svar på siden det brukes av regjeringens representanter til stadighet. Hvor mange norske kommuner hadde vært på ROBEK-lista hvis man ikke hadde hatt inntektene fra eiendomsskatt? Jeg tror det er ganske mange.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-11:
For tre år siden foreslo Solberg-regjeringen at grensen for avgiftsfri handel skulle være 500 kr. Den saken tapte de i forhandlinger med Kristelig Folkeparti og Venstre i Stortinget. Det ble et kompromiss på 350 kr. 500-kronersgrensen var ikke et resultat av et dårlig utredet avgiftsforslag i Stortinget. Det var et forslag i statsbudsjettet – nøye vurdert i Finansdepartementet, tapt i Stortinget. Vi hører verken Fremskrittspartiet eller Høyre snakke veldig mye om det forslaget nå om dagen, og de ble advart da som nå av de samme som ber om at fritaket fjernes. Som jeg sa i mitt forrige innlegg, ber både NHO og Virke om at 350-kronersgrensen fjernes. Fagforeningene gjør det samme. Posten Norge minnet i 2015 om at forsendelser under 300 gram fra Kina og andre utviklingsland må distribueres i Norge for 8 kr i henhold til en gammel FN-avtale. Nettbutikker i Norge betaler langt mer i porto. Antall pakker, særlig fra Kina, øker raskt. Hver dag, 365 dager i året, kommer det i snitt 41 000 pakker bare fra Kina – med fly. Miljøavtrykket er kjempestort sammenliknet med om de samme varene hadde blitt sendt med container på båt. Tollvesenet sier at flere jukser med beløpsgrensen for å komme under 350-kronersgrensen, og de sier at de gjør mange beslag av ulovlige dopingpreparater og legemidler. I tillegg mangler mange av produktene opplysninger om tilsetnings- og giftstoffer, som vi vanligvis er opptatt av, og om produktene er laget på fabrikker med barnearbeid eller på andre uetiske måter, får vi heller ikke vite noe om. I den første saken vi behandlet i dag, foreslår vi å fjerne avgiftsfritaket gjennom en lovendring. Dessverre virker det ikke som om det forslaget får flertall. Men vi er opptatt av at avgifter som er helsemessig begrunnet, skal kunne brukes bare de er treffsikre, så i revidert nasjonalbudsjett som vi behandler på fredag, har vi et forslag der vi ber regjeringen foreta en gjennomgang av produkt- og sukkeravgiftens virkning på næringsmiddelindustri, forbrukeratferd, helse, handel, investeringer og innovasjon. Jeg vil invitere alle partier til å støtte det. Da får vi gjennomgått avgiftssystemet på en treffsikker måte. Så vil jeg understreke at når vi støtter forslaget som er fremmet av et flertall her i dag, har vi en forventning om at det lider en annen skjebne enn mange av de utredningsforslagene som ikke blir utredet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-11:
Det er noen temaer som har gått igjen i debatten i dag, og jeg vil også dvele litt ved den store veksten i forbrukslån. For Arbeiderpartiets del mener vi den er bekymringsfull. Det hevdes at flere unge uten foreldre som kan hjelpe dem inn i boligmarkedet, tar opp forbrukslån for å finansiere egenkapitalen. Det finnes lite faktakunnskap om dette, men ifølge en rapport fra Samfunnsøkonomen er det en sammenheng. Rentenivået på forbrukslån er høyere enn på andre lån, og de markedsføres fortsatt ganske intenst. Risikoen legitimerer et høyere rentenivå, men i rapporten fra Samfunnsøkonomen finner man at forbrukslån som ikke blir betalt tilbake, ikke gir reell risiko for utlånerne. På grunn av boliglånsforskriften har boligen ledig sikkerhet. Utlegg kan derfor tas i boligen, og risikoen for utlånerne blir minimal. Men renten er fortsatt høy selv om risikoen reelt sett begrenses for utlånerne. Mange investerer i forbruksbanker, og det skyldes muligheten for raske penger. Markedsføringen er fortsatt intens, selv med de endringene som ble gjort av regjeringen. En undersøkelse gjort av Forbrukerrådet viser at respekten for de nye reglene ikke synes å være særlig påtrengende. Vi mener derfor det er grunn til å skjerpe reglene for markedsføring, og vi mener det må ha konsekvenser å ikke følge dem. Derfor tror vi at en forskriftsfesting av regler for god utlånspraksis kan være veien å gå. Vi er glade for at regjeringen nå sier at man ønsker å gå videre og se på rentetak. Det kan være nødvendig om det ikke skjer endringer i bransjen. Så til et annet tema – om finansnæringen som næring behøver en egen stortingsmelding. Vi har kryptovaluta, crowdfunding, Facebook og Amazon som formidlere av betaling, IKT-løsninger som gjør oss stadig mer selvhjulpne, mobilteknologi, hacking, IT-systemer som ligger nede, kontanter som forsvinner fra bankene, og samfunnssikkerhet for at betalingssystemer fungerer. Utfordringene er mange, og dette er en næring som er i stor endring. Det er ganske grunnleggende for et samfunn å ha et finansmarked og en finansnæring som fungerer. Det er en stor næring, som forvalter en forvaltningskapital på høyde med oljefondet. Det er også en næring som bl.a. påvirkes av de store klimaendringene og de konsekvensene det har, bl.a. for forsikringsdelen av næringen. Derfor foreslår vi at denne næringen bør ses nærmere på. En stortingsmelding bør kunne analysere og gi oss noen retninger. Vi mener det er nødvendig, og vi håper på flertall for det i salen i dag. Til slutt trekker jeg forslag nr. 4. Det er endret gjennom mindretallsforslaget i salen og har en presisering der.