Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 1999-11-23:
Det foreliggende forslag er et forslag fra Lars Sponheim til ny § 100 a i Grunnloven, offentlighetsprinsippet. Det er innlevert et forslag i to alternativer, og komiteens flertall går inn for at forslagene ikke bifalles. For ordens skyld vil jeg gjerne på vegne av komiteen ta opp som tillegg under komiteens tilråding følgende: at «Forslag nr. 9 i Dokument nr. 12 for 1995-96 til ny § 100 a i Grunnloven alternativ 2 –bifalles ikke.» Det er fordi det er falt ut ved en inkurie, og Stortinget må selvsagt behandle begge de foreliggende alternativer. Det er en enstemmig komite som anbefaler at heller ikke alternativ 2 bifalles. I innstillingen viser komiteens flertall – alle partiene unntatt Fremskrittspartiet – til Ytringsfrihetskommisjonen, som nylig har avgitt sin utredning. Denne kommisjonen har foreslått faktiske og omfattende endringer i Grunnloven § 100, også det å grunnlovfeste offentlighetsprinsippet. Flertallet har imidlertid merket seg at Ytringsfrihetskommisjonens grunnlovsforslag og de to foreliggende grunnlovsforslag ikke har samme ordlyd. Flertallet viser derfor til at det nå er igangsatt et arbeid med å følge opp både en tidligere stortingsmelding, St.meld. nr. 32 for 1997-98, og behandlingen av den i forbindelse med Innst. S. nr. 21 for 1998-99. Flertallet viser til meldingen, innstillingen og Ytringsfrihetskommisjonens utredning, og at dette er under videre bearbeidelse. Det er derfor grunn til å tro at flertallet vil komme tilbake til dette spørsmålet i forbindelse med dette arbeidet. Blant annet på denne bakgrunn avviser flertallet de foreliggende forslag fra Venstre-leder Lars Sponheim om å grunnlovfeste offentlighetsprinsippet nå. Fremskrittspartiets medlemmer, undertegnede og Vidar Kleppe, er imidlertid kommet til at offentlighetsprinsippet er av den art at det fortjener grunnlovfesting, Jeg tar herved opp forslaget vårt på side 2 i innstillingen om å bifalle alternativ 1. Det som også er viktig, er at det i alternativ 1 annet ledd når det gjelder begrensningene som skal gjelde for prinsippet om offentlig innsyn, står: «Det kan i lov fastsættes Begrænsninger i denne Ret ud fra Hensyn til Personvern og af andre tungtveiende Grunder.» Vi føler det slik – og vi har en viss mistanke om – at det er en tendens til at det i den offentlige forvaltning også brukes unntak fra offentlighetsloven mer av bekvemmelighetsårsaker enn av tungtveiende grunner. Det kan i enkelte etater virke dit hen at det er bedre å si nei til offentlighet, for da sparer vi oss for innpåslitne journalister og spørsmål fra vanlige borgere – det er mye greiere å arbeide når offentligheten ikke vet hva vi driver med. Vi føler i diverse saker og når det gjelder det faktum at det ikke er noen som fører kontroll med at offentlighetsloven følges – det er jo en av de lover som det ikke er satt noe tilsynsorgan for å påse blir fulgt – at det her er nødvendig å foreta en oppstramming. Når Ytringsfrihetskommisjonen allerede har avgitt sin innstilling og har foreslått at grunnlovfesting av offentlighetsprinsippet bør gjennomføres, synes ikke vi i Fremskrittspartiet at den – lille – forskjellen det er, slik vi ser det, mellom det foreliggende forslag alternativ 1 og det av Ytringsfrihetskommisjonens fremlagte grunnlovsforslag, er så stor at vi skal vente ytterligere fire år på å få den nødvendige grunnlovfesting av offentlighetsprinsippet. Jeg anbefaler Fremskrittspartiets representanter å stemme for vårt forslag, og jeg håper at kanskje enkelte andre i salen gjennom en uavhengig enkeltrepresentantvurdering av dette grunnlovsforslaget vil komme til at det å si ja til å grunnlovfeste offentlighetsprinsippet ville være mer i samsvar med egen personlige og uavhengige samvittighet enn eventuelt partiprogrammet.