Stefan Heggelund (Høyre), 2019-12-04:
Dette har vært et år i klimapolitikkens tegn. Aldri før har klimasaken fått så mye oppmerksomhet, aldri har den fått så stor oppslutning. Det er bra, for det er nemlig slik som regjeringspartiene – og Arbeiderpartiet og Senterpartiet – har stadfestet i denne salen: Vi står overfor en global klimakrise. Mer debatt, mer oppmerksomhet, mer oppslutning – alt det er bra for å kunne bli enige om, og innføre, gode virkemidler for utslippskutt. Og det er jo det klimapolitikken primært handler om: å kutte utslipp, få utslippene ned både nasjonalt og globalt, slik at vi klarer å nå 1,5-gradersmålet. Samtidig må klimapolitikk handle om mer enn det. Hvem som helst kan stoppe Norges utslipp – vi kan vedta det i dag. Problemet er selvfølgelig at det vil stoppe samfunnet også, og det er det ingen partier som vil. For det er nemlig slik at måten vi lever på, måten vi jobber på, ja måten vi skaper velferd på, nesten uansett bidrar til utslipp. Det som trengs, er derfor strukturelle endringer, der vi frikobler vekst fra utslipp. Så er det noen som spør: Kan vi ikke bare stoppe veksten? Vel, det vil gå ut over folks arbeidsplasser. Det vil gå ut over folks velferdsnivå, og det vil gjøre det vanskeligere å nå alle de andre bærekraftsmålene. Ingen ansvarlige partier kan godta det. Det er dette som gjør oppgaven kompleks. Jeg mener klimapolitikk og klimadebatt må bli mer tilgjengelig, mindre ubegripelig, enklere å forstå. Og vi som er her, har alle et ansvar for at flere som vil, kan delta, men vi verken kan eller bør underslå oppgavens størrelse – at det vil kreve mye av oss. I Norge er alle de lavthengende fruktene tatt, men vi skal klare å fortsette med kutt. Det krever en systematisk politikk for alle sektorer, en politikk der vi regulerer der vi må, og belønner der vi kan. Norge skal kutte sine utslipp med minst 45 pst. innen 2030, og vil jobbe for at EU skal øke sitt samlede ambisjonsnivå fra 40 pst. til 55 pst. Budsjettet vi vedtar i dag, bidrar til utslippskutt. Det er et budsjett som følger opp viktige tiltak vi er blitt enige om, som både bidrar til og stiller krav til omstilling. Vi øker CO 2 -avgiften, og vi bevilger rekordmye for å hjelpe næringsliv og industri til å omstille seg til mer klimavennlig teknologi. I juni leverte regjeringen en handlingsplan for grønn skipsfart, for å kutte utslippene fra skipsfarten med 50 pst. innen 2030. I budsjettet følger vi opp med pengene, og midlene skal bl.a. bidra til økt bruk av lav- og nullutslippsløsninger i fylkeskommunale hurtigbåtsamband og fornyelse i nærkystflåten. Vi forsterker satsingen på omstilling av næringstransporten ved å styrke Nullutslippsfondet, og vi tar også kampen mot tap av biologisk mangfold på alvor – fordi vi ønsker å bidra til god tilstand i økosystemene, hindre tap av arter og naturtyper og beskytte et representativt utvalg av norsk natur for kommende generasjoner. Derfor styrker vi tiltak for både naturmangfold og friluftsliv. I tillegg foreslår vi å videreføre det sterke arbeidet vi har startet med marin forsøpling, bl.a. for å styrke Norges internasjonale lederrolle i dette arbeidet, og vi øker tilskuddsordningen til opprydding av marint avfall og til forebyggende arbeid. Vi viderefører den sterke satsingen på det. Så vet vi også at klimaendringene gir oss økt forekomst av ekstremvær som storm og kraftig nedbør, og at gode og treffsikre varslinger av ekstremvær er avgjørende for befolkningens sikkerhet. For å sikre stabil drift og forsvarlig oppgradering av observasjonsutstyr som værradarer, lynsensornettverk, havstrømradarer m.m. foreslås det at bevilgningen til Meteorologisk institutt økes, slik at vi får mer kunnskap om dette og kan være beredt. Dette er altså et budsjett som både gjør oss mer beredt for de værforandringene som kommer, og som tar det biologiske mangfoldet på alvor – fordi vi forstår hvor viktig det er i seg selv, men også i et perspektiv for klimaendringer, i tillegg til at vi bidrar til den nødvendige omstillingen som Norge må gjennom dersom vi skal klare å nå våre klimamål.