Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-02-24:
Regjeringens postmelding er en melding om en svært viktig del av landets infrastruktur. Et effektivt postsystem for hele landet er en eike i samfunnshjulet. For SV er det viktig at det føres en politikk som gjør Posten best i det Posten er satt til å gjøre, nemlig å være infrastruktur. Regjeringens melding innebærer ingen dramatiske endringer for Postens virksomhet. Men for den som er på villspor, betyr ikke fraværet av kursendring nødvendigvis at man er på rett vei. Jeg tenker med dette på den bekymringsfulle trenden at Posten som en del av den statlig eide infrastrukturen fortsatt skal underlegges krav om bedriftsøkonomisk lønnsomhet. For å låne ordene til Øyvind Thorsen: I dag skal ikke Posten lenger gå med post. I dag skal Posten gå med overskudd. Posten har i dag et krav om 10,8 pst. avkastning på kapitalen. Jeg synes i utgangspunktet at overskudd er et honnørord. Men mange ganger ser vi at lønnsomhetskravet går på tvers av det å være infrastruktur. Og i mange tilfeller blir lønnsomhetskravet helt irrelevant når man snakker om infrastruktur. La meg gi tre eksempler. Presset på lønnsomhet fører til at Posten i økende grad satser på «direct marketing» og uadressert C-post, dvs. reklameombæring, for å møte avkastningskravene. Avkastningskravene fører de facto til at vi i dag er i den situasjonen at et statlig infrastrukturselskap holder seg flytende ved å skuffe tonnevis med uadressert reklame inn i landets postkasser eller ved å selge navn og adresselister til bedrifter som ønsker kirurgisk reklamebombing rettet mot det være seg enslige kvinner, samboende menn eller store barnefamilier. Bare når det gjelder uadressert C-post, omsetter Posten for 850 mill. kr i året. Vi snakker om nesten 1 milliard kr i reklame. Dette er hva man i andre sammenhenger ville kalt for å være på grensen til det parodiske, og langt over grensen for hva man skal bruke et statsselskap til. For det andre ser vi at posttjenester i distriktene stadig svekkes for å kutte i utgifter for å oppnå Regjeringens krav til avkastning. På landsbasis, altså i gjennomsnitt, greier Posten fint konsesjonskravene om at 85 pst. av A-posten skal være framme dagen etter. Men om man bryter ned tallene, ser vi at f.eks. Nord-Norge kommer gjennomgående dårligere ut, både for post til regionen og for post ut av regionen. Her er prosenten i enkelte tilfeller nede på 50-tallet. Dette er ikke holdbart og bryter etter vår mening med Postens rolle som infrastruktur og som en eike i samfunnshjulet. Vi ser altså at når Regjeringens krav til lønnsomhet settes foran alt annet, undergraves Postens rolle som infrastruktur på helt konkrete områder. På det overordnede plan er det dessverre et tegn i tiden at sykehus, post og jernbane – det vi til vanlig kaller infrastruktur – skal være bedriftsøkonomisk lønnsomt. Det er å sette ting helt på hodet. Alle skjønner at å beregne lønnsomheten i infrastruktur, som f.eks. Liertunnelen eller E6, er en meningsløs øvelse. Spørsmålet er ikke om infrastrukturen er lønnsom, men om den tjener en viktig hensikt. Posten er infrastruktur, og Posten tjener en viktig hensikt. Brev fra Grong i Nord-Trøndelag er med stor sannsynlighet framme i Stavanger dagen etter. En overveiende del av brev og pakker samlet inn i Flekkefjord mandag er levert 400 forskjellige steder i Norge dagen etter. Dette er kvaliteter som må utvikles, ikke avvikles. Med Regjeringens avkastningspolitikk står vi foran en gradvis nedbygging av Posten som infrastruktur og en oppbygging av Posten som finansiell melkeku. Den siste tiden har vi sett en utvikling med Post i Butikk. Jeg tror denne endringen er bra, og SV har vært en pådriver, for det betyr mange steder – ikke minst i distriktene – en mer effektiv drift og ikke minst et sikrere tilbud enn før. Men det som bekymrer meg, er den økende graden av «Butikk i Post», dvs. at Posten finner på alle slags sprell for å øke inntjeningen for å møte avkastningskravene, enten det er i form av reklameombæring, dårligere posttjenester i Nord-Norge eller at man som kunde møter en vegg av Postman Pat-videoer til salgs på postkontoret. Jeg tror ikke Postens framtid ligger i mer sirkus, jeg tror framtiden for Posten ligger i mindre sirkus og mer glød. For SV er det viktig at det føres en postpolitikk som gir Posten glød, og som gjør Posten best i det Posten er satt til å gjøre, nemlig å være infrastruktur. Posten må få rammer som gjør at kvaliteten hele tiden utvikles. Men dette er noe helt annet enn å si at Posten skal ha rammer som gjør at de grunnleggende tjenestene og Posten som konsept og merkevare gradvis uttynnes, som vi ser i dag. Posten har i dag et krav om 10,8 pst. avkastning på kapitalen. Jeg må si at jeg ser med undring på at Venstre – jeg forutsetter at Venstre her er med i flertallet – og Kristelig Folkeparti går i flertall med Fremskrittspartiet for å få dette til. Jeg registrerer at kampen for distriktene og infrastrukturen for Kristelig Folkeparti og kampen mot reklamespiralen for Venstre ikke er viktige nok til å bruke argumentet i Regjeringen om at to partier er mer enn ett, og bruke denne tyngden til å bli med og snu det skråplanet som Posten i dag er på. SV har to forslag for å dempe denne trenden. SV foreslår å endre konsesjonsvilkårene for Posten på en slik måte at rollen som infrastruktur prioriteres foran lønnsomhet, og ved at A-post skal leveres like raskt som i dag i alle regionene. Med tanke på framtidig samarbeid registrerer jeg med glede at også Arbeiderpartiet og Senterpartiet er med på forslaget vårt om å endre konsesjonsvilkårene i en slik retning. For det andre er det slik at mange i dag mottar reklame, enten i form av uadressert C-post eller som innstikk i abonnementsaviser. Man har i dag kun mulighet til å reservere seg mot reklame i postkassen, og det må man selv si aktivt fra om. SV ønsker – og dette er altså vårt andre forslag – å få utredet konsekvensene av en ordning med omvendt bevisførsel i spørsmålet om reklame. SV ønsker å utrede en ordning hvor kun forbrukere som aktivt ønsker det, skal motta reklame i form av uadressert C-post og innstikk i abonnementsaviser. Jeg tar herved opp forslagene våre i innstillingen.