trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har hatt et felles engasjement for Stad skipstunnel. I innstillingen til forrige budsjett skrev Senterpartiets representant: «Denne medlemen ser det difor som vesentleg at Stad skipstunnel vert sett på som eit nasjonalt prosjekt og handsama i høve til dette.Denne medlemen vil difor halde fram med arbeidet for å bygge Stad skipstunnel, og set av 10 mill. kroner til vidare planlegging.» Vi andre hadde satt av bare 5 mill. kr, men det førte jo til at man fikk satt i gang en prosess. Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har en offensiv merknad til dette i budsjettinnstillingen, der vi ber om at det nå settes fart på arbeidet med å få denne utredningen på bordet, slik at vi kan få tatt stilling til prosjektet. Men regjeringspartiene uteblir. Pussig nok uteblir også Senterpartiet – selv om det ikke er så pussig når de nå er kommet i regjering. Har man endret standpunkt når det gjelder Stad skipstunnel, eller har engasjementet dabbet av etter at man kom i regjering?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
Jeg har to spørsmål. For det første er jeg glad for at samferdselsministeren fokuserer sterkt på utviklingen i luftfarten for tiden. Jeg vil spørre ministeren: Hva har hun av konkrete tiltak i lomma for å forsøke å få endret perspektivet fra et flygelederperspektiv til et kundeperspektiv igjen, ikke minst nå som vi går mot juletrafikken, og med den utviklingen som vi tidligere har sett når julen har nærmet seg. Så har Soria Moria-erklæringen videreført nordområdemeldingens sterke satsing på nordområdene. Utenriksminister Gahr Støre skal ha ros for at han har satt fart på prosessen. Men da inngår også infrastruktursatsing, regner jeg med. Jeg vil spørre, slik som jeg gjorde i mitt hovedinnlegg: Vil samferdselsministeren nå være med på å gi en nasjonal status til en N.E.W.-korridor Kina–USA, via Narvik?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
Jeg er svært enig med fiskeri- og kystministeren i at sjøtransporten er viktig, og ikke minst for det området av landet som vi begge kommer fra. Men samtidig synes jeg å ha merket det slik ved den nye fiskeriministerens engasjement at det først og fremst blir fiskeri som får oppmerksomhet, og transportdelen av Fiskeridepartementets område får ikke den samme biten av oppmerksomhet. Jeg tar veldig positivt imot det som ble sagt her, at man skal vurdere en videreføring av Loran C, og jeg vil signalisere at Kristelig Folkeparti vil være med på å støtte dette, hvis man kommer til den konklusjonen. Men så er det slik at det er lansert en svær nordområdesatsing. Jeg går ut fra at det også skal gi seg utslag når det gjelder Kystdepartementets ansvar langs kysten. Jeg ser at man ønsker å øke bevilgningene til fiskerihavner og styrke vedlikeholdet av sjøvegen. Jeg vil bare spørre: Kan vi regne med høyere grad av fokusering når det gjelder nordområdene og ferdselen langs kysten i framtiden?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
Dette er et område der det i Stortinget i hvert fall rår stor enighet om målet, at vi skal nå full bredbåndsdekning for alle som kan gjøre seg nytte av det, innen 2007. Men det har vært en ganske sterk debatt om hvordan dette målet skulle nås. Jeg må si at jeg fryder meg over å høre ministeren fra SV nå snakke så positivt om de kommersielle aktørene. Jeg hørte også i forbindelse med framleggingen av Soria Moria-erklæringen at ministeren kommenterte dette med statlige bevilgninger, og at vi ikke måtte gripe inn i den kommersielle aktiviteten, for nettopp på dette området viste det seg jo at de kommersielle aktørene har gjort en utrolig bra jobb. Jeg kan vise til debatten i forbindelse med St.meld. nr. 49 for 2002–2003, hvor Inge Ryan uttalte seg om dette området på vegne av SV: «Jeg mener at SV, Senterpartiet og Fremskrittspartiet her er langt mer ambisiøse når det gjelder å ta det krafttaket.» Nå ser vi jo at Fremskrittspartiet etterlyser dette. Hva er det som har skjedd med SV etter at de kom i regjering, siden de nå er helt enig med Arbeiderpartiet, som var enig med vår regjering?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
Jeg har tatt ordet på nytt for å prøve meg en gang til overfor samferdselsministeren. Det gjelder spørsmålet som jeg hadde i en replikk til henne, og som går på den såkalte N.E.W. Corridor, altså en ny øst-vest-korridor mellom Kina og USA. Det er et prosjekt som er velkjent av departementet, og som den forrige regjeringen var med og støttet. Den gav prosjektet noe pondus ved å være med til USA og forhandle. Det er stor interesse i både Kina og USA for å finne en ny transportlinje vestover via Narvik til USA. Det er flere årsaker til det. Det kutter bl.a. ned tiden for frakt med i hvert fall 20 døgn. Jeg mener også det har vært nevnt 40 døgn kortere transporttid. I tillegg har USA stort press på havnene på vestkysten, mens de har langt større kapasitet på østkysten. Det er et uhyre spennende prosjekt, som det er brukt veldig mye krefter på å drive fram lokalt. Etter hvert har de fått med seg den internasjonale jernbaneunionen, og lederen der er også leder for prosjektgruppen. Det har vært luftet med komiteen, og det har vært luftet i departementet flere ganger. Det er et helt kommersielt prosjekt, men når man skal forhandle, er det konkurranse havner imellom, og vi vet at det er sterke interesser for at dette skal gå via Østersjøen. Slik situasjonen er i øyeblikket, er det Narvik som er aktuell. Man har kommet så langt at man faktisk skal ha prøvetransport på strekningen. Man har løst problemet med ulik sporvidde, slik at man nå kan kjøre direkte – lokomotivene og vognene skifter sporvidde selv. Det er lagt ned store summer i prosjektet. Mitt spørsmål til den nye samferdselsministeren går ikke på penger, men rett og slett på om hun vil sette seg inn i dette prosjektet og gripe litt fatt i det for å gi det pondus, for når man skal forhandle om grenseoverskridende transporter, er det viktig at statlige myndigheter er med.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Den forrige regjeringen lovet i Sem-erklæringen 600 mill. kr ekstra hvert år til veiutbygging. Når status skal gjøres opp, sier representanten at Sem-erklæringen er fulgt opp, mens vår gjennomgang viser at det mangler over 1,1 milliarder kr for å nå disse målene, og det på tross av at man i tre av fire år vedtok budsjettet sammen med veivennlige Fremskrittspartiet. I forliket med Arbeiderpartiet i budsjettet for 2004 bidrog forhandlingene mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet til en påplussing på 174 mill. kr til riksveiinvesteringer. Er representanten Helleland glad for de 460 mill. kr ekstra som flertallsregjeringen prioriterte til samferdsel, eller hadde sektoren klart seg godt uten disse pengene, slik regjeringen Bondevik foreslo?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Venstre og representanten Tenden har denne høsten vært opptatt av utbyggingen av Lysaker stasjon og tilgjengeligheten for passasjerene ved denne. Utfordringene er bl.a. knyttet til at stasjonen ligger i en kurve, og dette skaper problemer for barn, eldre og personer med nedsatt funksjonsevne ved på- og avstigning. Denne interessen fra representanten Tenden er prisverdig, men også bemerkelsesverdig, ettersom planene for denne utbyggingen er godkjent av den forrige regjeringen, hvor Venstre jo hadde samferdselsministeren helt fram til regjeringsskiftet i høst. Det vurderes nå om man skal starte planleggingen på nytt, noe som vil forsinke og fordyre utbyggingen, eller om man skal finne løsninger innenfor de planene som er valgt. Er representanten Tenden fornøyd med hvordan den forrige regjeringen, ved tidligere samferdselsminister Skogsholm, håndterte denne saken, eller ser representanten at saken kunne vært håndtert annerledes?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Det er bra at representanten fra Kristelig Folkeparti i Østfold, Line Henriette Holten Hjemdal, støtter flertallet i transportkomiteen, som har pekt på akkurat de prosjektene i Østfold som hun er opptatt av i våre merknader. Vi har bl.a. pekt på at Bondevik-regjeringen i sitt budsjettforslag har foreslått å gjøre disposisjoner i henhold til korridoren Oslo–Svinesund, som innebærer en omfordeling av investeringsmidlene fra Østfold til Akershus, og understreker at dette må ses på i revisjonen av Østfoldpakka. Vi har pekt på at vi støtter Østfold fylkeskommune i deres høringsuttalelse til NTP og handlingsprogram, der de bad om at Østfoldpakka fase 1 revideres. Det siste hun nevnte, var utbyggingen av E18, der vi også har pekt på at det i sammenheng med revisjonen er ønskelig at det kan legges opp til en mest mulig kontinuerlig utbygging av E18. Hun nevnte også en videre utbygging og dobbeltspor gjennom Østfold, der vi har sagt i komitemerknaden at vi støtter Østfold fylkeskommunes uttalelse om at prioriteringsrekkefølgen i Østfold skal være nordfra og sørover, altså Mossetunnelen før Haug–Onsøy. De prosjektene som Holten Hjemdal var opptatt av skulle prioriteres nå, har altså regjeringsfraksjonen sørget for å få inn i budsjettmerknadene. Det må være et tankekors for representanten Holten Hjemdal fra Kristelig Folkeparti, et parti som har vært i regjering fram til i høst, at det er vi som har sørget for det.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
I proposisjonen foreslås det at Stortinget gjør vedtak om «samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 82/2005 av 10. juni 2005 om innlemmelse i EØS-avtalen av europaparlaments- og rådsforordning(EF) nr. 881/2004 om opprettelse av et europeisk jernbanebyrå(ERA) (EF) (ERA) Formålet med opprettelsen av ERA er å sikre at kommisjonen og medlemsstatene har tilgjengelig nødvendig ekspertise og støtte på det jernbanetekniske og sikkerhetsfaglige området. Opprettelsen av byrået vil gjøre det mulig å vurdere målene om sikkerhet og samtrafikkevne for det europeiske jernbanenettet i fellesskap og med høy grad av sakkunnskap, og på den måten bidra til å revitalisere jernbanesektoren. ERA kan gi anbefalinger og avgi uttalelser til kommisjonen og bistå med teknisk-faglig støtte på sikkerhets- og samtrafikkområdet, men det skal ikke gis myndighet til å vedta regelverk. Deltakelse i ERA vil gi Norge en ny arena for innflytelse i internasjonalt jernbanesikkerhetsarbeid og adgang til økt informasjon og erfaring fra andre europeiske land om jernbanesikkerhet og samtrafikk. At norske eksperter også kan ansettes i ERA, antas å gi positive effekter for det norske jernbanemiljøet. Norges bidrag utgjør om lag 273 000 euro, eller om lag 2,3 mill. kr, årlig, justert i forhold til andel av EFTA-budsjettet og aktuell valutakurs. Komiteen vil framheve formålet med opprettelsen av et europeisk jernbanebyrå. Som sagt vil opprettelsen av ERA og deltakelsen i dette gi norske jernbaneinteresser muligheter for deltakelse i et større jernbanefaglig miljø og innflytelse på videreutviklingen av felles internasjonalt regelverk. Det vil også kunne bidra til en nødvendig revitalisering av jernbanesektoren i Norge og Europa gjennom bl.a. økt samtrafikkevne, og til at viktige målsettinger for nasjonal transportpolitikk kan oppfylles. Komiteen viser til at Samferdselsdepartementet og Utenriksdepartementet tilrår at Norge godkjenner beslutningen i EØS-komiteen nr. 82/2005 av 10. juni 2005. Jeg har ellers ingen merknader, viser til proposisjonen og rår Stortinget til å gjøre slikt vedtak: «Stortinget samtykker i godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 82/2005 av 10. juni 2005 om innlemmelse i EØS-avtalen av europaparlaments- og rådsforordning(EF) nr. 881/2004 om opprettelse av et europeisk jernbanebyrå(ERA) (EF) (ERA)
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-07:
Det var interessant å høre representanten Langeland si at han var svært fornøyd med hva Regjeringen hadde klart å få til. Spesielt når man vet at SV er opptatt av jernbane, er det interessant å vite at man er fornøyd med et beløp fra 1,1 milliarder kr til ca. 182 mill. kr. Det er jo interessant å vite at SV er såpass godt fornøyd. Men spørsmålet mitt til SV er: Mener SV at man nå skal legge samfunnsøkonomisk lønnsomhet til grunn når man utvikler jernbane, enten i form av å oppgradere eller utbygge nye typer jernbanestrekninger? Her ligger faktisk både miljø- og ulykkesaspektet til grunn for om man bør opprettholde eller bygge ut strekninger, og da kan det være greit å vite om SV faktisk legger samfunnsøkonomisk lønnsomhet til grunn for videre utbygging av nye jernbanestrekninger.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-07:
Jeg synes det var veldig interessant å høre på representanten Sahls innlegg, hvor han var svært opptatt av rassikring. Fremskrittspartiet er veldig fornøyd med at representanten fra Kristelig Folkeparti også er opptatt av rassikring. Jeg vil henlede oppmerksomheten og utfordre Sahl på forslag nr. 12 i innstillingen. Forslaget lyder: «Stortinget ber Regjeringen legge frem egen sak om nasjonal plan for rassikring av veger med prioritering av konkrete prosjekter og forpliktende statlig finansiering.» Vi håper at dette er et godt forslag som Kristelig Folkeparti vil støtte senere i dag, når vi skal votere i sakens anledning.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-07:
Oljeberedskap er svært viktig og noe alle sier de er opptatt av. Så får man håpe at det også blir handling. Men det er også viktig med forebygging, og da er dette med merking av farleder vesentlig. For en som kommer fra Grenland, er det noe man er opptatt av. Vi har mye tung sjøtransport som kommer inn i fjorden, og derfor lå utbedring av Brevikstrømmen inne i statsbudsjettet for 2006. Dessverre tok den forrige regjeringen det ut. Det er også fulgt opp fra den regjeringen som er nå. Spørsmålet mitt til statsråden blir: Hva vil statsråden gjøre for å redusere det kortsiktige behovet på 300–400 mill. kr for å bedre farledene langs kysten? Vil statsråden sørge for å fremskynde utbedringen av Brevikstrømmen – samt innseilingen til Ulvan – som også lå inne i 2006, men som nå er skjøvet ut i tid?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2005-12-07:
Det er interessant å høre statsråden prate fint om hvor viktig det er med bredbånd i alle deler av landet, både fjord og fjell og over alt. Så vet vi at det i hvert fall i ett fylke, Finnmark, er tilnærmet null bredbåndsdekning. Man kan jo stille seg spørsmål om hvorfor man skal ha en tiltakssone når man ikke har mulighet til å etablere IKT-bedrifter i fylket, fordi man ikke har tilgjengelig bredbånd. Jeg synes også det er passivt av Regjeringen å foreslå bare 3 mill. kr ekstra til etablering av bredbånd. Fremskrittspartiet har foreslått 20 mill. kr ekstra til Høykom. Vi har også liggende et forslag om å opprette et bredbåndsfond. Jeg er spent på hva statsråden mener. Synes statsråden det er fornuftig, og kan hun tenke seg å støtte opp om et forslag om å etablere et eget bredbåndsfond? Har statsråden en definisjon på hva hun legger i ordet «bredbånd»? Og hva forventer man av det bredbåndet som alle skal kunne få? Hva er minimum for det statsråden legger til grunn?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Jeg holdt nesten på å falle av stolen. Maken til satsingen fra Kristelig Folkeparti nå har jeg ikke hørt. Det er nesten så en skulle tro at de er i ferd med å overgå Fremskrittspartiet. Innlegget til Jan Sahl bærer i hvert fall preg av at han nå er kommet i opposisjon. Så jeg vil gjerne ha avklart hvorfor han i løpet av den fireårsperioden som Kristelig Folkeparti har vært i regjering, ikke har gjort jernbane og vei og alt han ramset opp, til satsingsområder, spesielt i Nord-Norge. Det vil jeg gjerne ha en avklaring på, og hvorfor han ser mulighetene nå. I tillegg vil jeg spørre representanten Jan Sahl om han er fornøyd med den satsingen som Regjeringen har gjort bl.a. på jernbanen og spesielt Nordlandsbanen? Det med sovevogn stod det ikke mye om i stortingsproposisjonen som kom fra Bondevik II-regjeringen. Jeg bare spør.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
I innlegget til Jan Sahl var det mange ting som ble berørt – mange visjoner. Men min replikk gikk ut på å få vite hvorfor ikke representanten Jan Sahl og Kristelig Folkeparti gjorde noe med alle de gode ønskene i regjeringsposisjon, inkludert problematikken rundt sovevogner på Nordlandsbanen og Sørlandsbanen. På det tidspunktet da budsjettet ble lagt fram, visste man at denne ordningen skulle bort. Jeg spurte også representanten om man ikke var fornøyd med satsingen på Nordlandsbanen som denne regjeringen har gjort – uten å få svar. Det Jan Sahl gjør, er at han slår tilbake mot Arbeiderpartiet, og vil ikke være med på den satsingen som representanten drar opp i sitt innlegg. Det var ikke det jeg spurte om. Så til representanten Per Sandberg, som sier – slik jeg oppfatter det – at det var komiske skjær over de andre partiers satsing på samferdsel. Jeg oppfatter at det også var inkludert den forrige regjeringen. De komiske skjærene tror jeg at Fremskrittspartiet og Sandberg kan stå for selv. Den reduserte satsingen og det etterslepet som er på samferdselssiden, er Per Sandberg, Fremskrittspartiet og den forrige regjeringen ansvarlige for. Man kan ikke skyve ansvaret over på andre. Det synes jeg man skulle være så ærlig å si fra denne talerstolen. I løpet av forrige periode var det tre budsjettforlik mellom Bondevik II-regjeringen og Fremskrittspartiet, hvis ikke jeg har oppfattet det feil. Dette må Fremskrittspartiet og Sandberg ta ansvaret for og svare på. Så en liten visitt til representanten Trond Helleland fra Høyre. Det er ikke slik at EU har bestemt at enerettsområdet for Posten skal avvikles i 2009. Det er nemlig slik – det kommer et forslag, og det blir vedtatt nå – at enerettsområdet for Posten skal vurderes av EU i 2009. Det er en vesentlig forskjell.
Borghild Tenden (Venstre), 2005-12-07:
Stamveinettet i bynære områder er viktig for næringslivet i distriktene. E18 gjennom Akershus har betydelige propper i dette stamveinettet – ja, noen går så langt som til å kalle det «infarkt». Hva vil Senterpartiet gjøre for framkommeligheten for næringslivet på dette stamveinettet?
Borghild Tenden (Venstre), 2005-12-07:
Jeg takker representanten Irene Johansen for dette spørsmålet. Venstre fokuserer sterkt på Lysaker stasjon, som jeg sa i mitt innlegg. Jeg er veldig glad for at nåværende samferdselsminister viderefører beskjeden til Jernbaneverket om å komme tilbake med en sak før 1. desember 2006.
Borghild Tenden (Venstre), 2005-12-07:
Jeg takker også for det spørsmålet. Jeg sa det vel ikke akkurat slik som Per Sandberg sier det her, men jeg sa at Fremskrittspartiet har monopolpenger, de har mye mer penger enn alle andre partier. Det synes jeg rett og slett er veldig trist og dumt. Hadde vi kunnet forholde oss til samme budsjettering, kunne vi ha prioritert innenfor det samme og stått mer samlet. Men så til spørsmålet: Når det gjelder Oslopakke 3, som jeg forstod representanten spurte etter, jobbes det nå intenst for å få på plass gode løsninger der Oslo og Akershus kan samarbeide. Men da må man jobbe tverrpolitisk og ikke stille seg på sidelinjen, slik jeg dessverre opplever at Fremskrittspartiet ofte gjør.
Borghild Tenden (Venstre), 2005-12-07:
Jeg takker også for det spørsmålet. Det er slik at når man er i en prosess og samarbeider for å finne gode løsninger, ikke bare mellom partier, men også mellom regioner – altså Oslo og Akershus – vil det være feil av Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti å bryte inn i den prosessen og mene noe veldig sterkt. Det er ikke slik man bygger tillit, det er i hvert fall ikke slik Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre bygger tillit. Vi skal komme fram til en løsning, og for å gjøre det må man ikke bryte inn i prosessen underveis.
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Venstre seier at dei er eit miljøparti. Innanfor samferdselspolitikken er det ein stor og viktig oppgåve å redusere utsleppa. Transportsektoren står for om lag 25 pst. av klimagassutsleppa i Noreg. Derfor er det viktig å overføre mest mogleg av transporten til kollektivtrafikken. Venstre veit, på same måten som Arbeidarpartiet, at ein viktig føresetnad for dette er å ha midlar. Derfor stiller eg meg undrande til at Venstre ikkje er med på merknaden om å opne for å overføre pengar frå bompengeringen i Oslo til den daglege drifta av kollektivtrafikken i same by. Kvifor er ikkje Venstre med på dette? Er ein mogleg grunn kanskje at Venstre også i denne saka diltar etter det Høgre står for, i samband med Oslopakke 3?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Som eg sa i innlegget mitt, kan konkurranseutsetjing vere gagnleg på enkelte sektorar. For denne regjeringa er det viktig at me evnar å halde oppe tenestetilbodet over heile landet. Me kan bruke Jernbaneverket som eit døme på korleis me ønskjer å vidareutvikle tenesta utan å halde fram med konkurranseutsetjing. Det er ikkje slik at konkurranse alltid tener samfunnsmessige mål. Konkurranse pressar effektivitet, og konkurranse kan gje innsparingar – ikkje nødvendigvis, men det kan gje det. At ein har konkurranse, inneber at ein må ta det lågaste tilbodet som kjem. Det å satse berre på konkurranseutsetjing kan få følgjer for sikkerheita. Det er det viktigaste elementet for at Regjeringa stansar vidare konkurranseutsetjing i Jernbaneverket. Me skal bruke resultat og målstyring. Me skal setje konkrete og tydelege krav til etaten når det gjeld måloppnåing, resultat og effektivisering. Me skal saman med dei tilsette vidareutvikle Jernbaneverket til å gje effektive og gode tenester til det norske folk.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Som eg sa i mitt svar til representanten Sandberg, er det ikkje nødvendigvis slik at konkurranseutsetjing tek vare på dei breie samfunnsmessige måla. Det finst mange gode eksempel på at ein kan spare pengar. Eg vil halde fram med å bruke Jernbaneverket som døme, for eg trur det er det beste dømet ein har når det gjeld konkurranseutsetjing og den stoppen me har gjort. Me kan heilt sikkert greie å ta vedlikehaldet på Jernbaneverket sitt materiell til ein lægre pris, men er me då sikre på at me tek vare på sikkerheita? Det er det spørsmålet Regjeringa er oppteken av. Det er òg slik at me ikkje på alle marknader har ein konkurranse som er velutvikla nok til at me verkeleg får utbytte av konkurransen. Derfor vil denne regjeringa på område der det ikkje er ein velutvikla marknad, og der det er risiko i forhold til sikkerheita, behalde tenesta med ei organisering som er innafor fellesskapet sine grenser, der konkurransen ikkje skal rå.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Avinor er organisert i eit AS. Det vart gjort under den førre regjeringa. Det betyr at det er styret og den daglege leiinga som har ansvaret for å sikre at me har eit kundeperspektiv, ikkje eit flygeleiarperspektiv. Eg har i samtalar både med organisasjonane, med den daglege leiinga og ikkje minst med styret – som er det eg kjenner som statsråd – sett klare krav til kva eg forventar. Eg forventar ro i organisasjonen, eg forventar at flya skal gå som dei er oppsette, og eg forventar at det norske folket skal få dei tenestene dei skal ha, når dei skal ha dei. Om ikkje det skjer, må sjølvsagt eg som generalforsamling vurdere kva eg skal gjere med det, men det er klare krav som er stilte til Avinor i den samanhengen. Når det gjeld det andre spørsmålet, må eg få kome tilbake til det i den vidare planlegginga og prioriteringa i Nasjonal transportplan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Satsing på kollektivtrafikk i og omkring dei store byane er viktig for denne regjeringa. Det viser me i våre prioriteringar, og det kjem me òg til å vise i dei vidare prioriteringane me skal gjere når det gjeld kollektivsatsing, og når det gjeld dei midlane som er spesielt øyremerkte til satsing på dei fem største byane. Når det gjeld forskottering, reknar eg med at det kjem ei sak som eg skal ta stilling til når ho kjem på mitt bord. Eg vil òg minne om at Regjeringa kjem til å setje ned ei gruppe som skal utgreie prosjektfinansiering, nettopp for at me skal få ei god og samanhengande utbygging av veg og bane i heile landet, inkludert dei store byane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Det var den førre regjeringa som omgjorde Luftfartsverket til Avinor – til eit AS med eit sjølvstendig styre og ei dagleg leiing som skal syte for den daglege drifta. Eg synest det er viktig at me i denne salen er ryddige når gjeld ansvarsforholdet mellom dei ulike i eit slikt system. Som generalforsamling ser eg til at styret og den daglege leiinga utfører den jobben dei skal gjere. Om dei ikkje gjer det på ein tilfredsstillande måte, må eg gjere grep overfor styret, som er det eg kjenner. Eg har, som sagt, ein god dialog. Det er ikkje mange av dei nokre og femti dagane denne statsråden har sete i stolen, at ikkje Avinor har vore diskutert. Me har gode prosessar, og eg forventar at dei fører fram til gode resultat for dei som er passasjerar og slik sett kundar av Avinor.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Det er interessant å sitje i salen og høyre at dei tidlegare regjeringspartia er pådrivarar for prosjekt dei sjølve ikkje har makta å lyfte. Det er òg interessant å sitje og høyre samarbeidspartnaren til desse regjeringspartia gjennom tre år, Framstegspartiet, leggje seg litt på den same linja. Denne regjeringa kom ikkje til dekt bord, slik dei tidlegare regjeringspartia hevdar. Me kom heller til oppvasken. Til dømes er bindingane innan samferdsel på formidable 16,5 milliardar kr berre på veg. Oppstarten av ei mengd kostnadskrevjande prosjekt, med små statlege løyvingar og stor bompengedel frå staten, er årsaka. Når det gjeld jernbana, ser me t.d. at startløyvinga til den nemnde strekninga Kolbotn–Ski er på fattige 35 mill. kr i 2006, mens totalkostnaden er på 2,6 milliardar kr. Difor er det aller meste av påplussingane frå fleirtalsregjeringa lagt inn på eksisterande prosjekt for å sikra ei betre og meir rasjonell framdrift. Det er kjekt å sprette sjampanjeflaska og varsle nye prosjekt, men nokon må betale rekninga. Til representanten Sahl, som omtala ein korridor frå Kina til USA: Det er eit spennande prosjekt. På ministerkonferansen i Verona, der eg var til stades, var òg USA sin samferdsleminister. Eg tok opp saka med han, og me var einige om at denne saka skal drøftast og lyftast vidare mellom våre to land. Det er òg Fiskeri- og kystdepartementet som koordinerer dette arbeidet. Dei har kontakt med mitt og andre departement som saka vedkjem, dei har kontakt med industrien og med Kina og USA. Og eg kan frå denne talarstolen seie at denne saka skal vere i fokus òg i fleirtalsregjeringa. Representanten Sundsbø utfordra meg til å gå i aktiv dialog med fylkeskommunane i storbyområda, slik at pengane gjennom påskjøningsordninga vert brukte til å betre samarbeidet over fylkesgrensene. Det er eit godt råd. Eg vil òg følgje opp Sundsbø sitt ønske om eit initiativ gjennom SKØ for å vere ein pådrivar i arbeidet med å etablere eit nytt felles kollektivselskap i hovudstadsområdet. Framstegspartiet meiner at det har eit komisk skjer at ulike parti ikkje oppfyller lovnadene sine. Men kva har Framstegspartiet gjort når dei har vore i posisjon til å lyfte samferdsla? Tre års budsjett – kvar vart det av milliardane? 449 mill. kr er vel ikkje så mykje å skrive heim om når Åge Starheim frå Sogn og Fjordane Framstegsparti i valkampen lova 10 milliardar friske midlar årleg til veg i denne perioden. Det set Framstegspartiet i eit visst komisk skjer, når vi veit kva dei fekk til i samarbeid i førre periode. Heller ikkje Framstegspartiet har reint fleirtal. Dei òg må samarbeide med andre og har tydelegvis skjøna kva det handlar om i praksis.
Helge Solum-Larsen (Venstre), 2005-12-07:
For storbyområdene er det helt nødvendig å få til en best mulig kollektivsatsing dersom man skal få til en best mulig byutvikling. Derfor burde belønningsordningen økes i tråd med det forslaget som er reist fra Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti, men her må vi dessverre bare registrere at regjeringspartiene allerede løper fra sin egen erklæring fra Soria Moria. For storbyregionen Stavanger–Sandnes er dobbeltsporet på jernbanen en utrolig viktig milepæl i en positiv infrastruktur, og det er derfor positivt at dette følges opp fra Bondevik II. Det er rettet flere henvendelser fra kommunen Stavanger om en mulig forskuttering av deler av dobbeltsporstrekningen, for å sikre en positiv infrastrukturutvikling. Jeg regner med at statsråden kan bidra til at denne type henvendelser besvares positivt fra Jernbaneverket, slik som den tidligere statsråden gjorde.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Kyst-Norge har stor betydning for verdiskapingen i landet. Sjøtransport og havner er derfor en viktig del av transportpolitikken. Regjeringen vil legge til rette for en sikker sjøtransport langs hele kysten. Dette er viktig for å ivareta et rent havmiljø, som igjen kan danne grunnlag for verdiskaping og bosetting langs kysten. Forebyggende tiltak for å hindre at ulykker til sjøs oppstår, er derfor fortsatt prioritert. Det innebærer satsing på å holde høy kvalitet i den maritime infrastrukturen og i de maritime tjenestene. Videre spiller moderne IKT-systemer som AIS, Automatisk identifiseringssystem, og meldingssystemet «Safe Sea Net» en stadig viktigere rolle for å ivareta sjøsikkerheten. Fortsatt utvikling på dette området har derfor høy prioritet i 2006. Budsjettet innen beredskap mot akutt forurensing for 2006 innebærer en reell satsing på 12 mill. kr. Regjeringen vil prioritere oppgraderingen av oljeverndepotene og oppfølging av erfaringene etter øvelsen «Barents Rescue» høsten 2005. Hoveddepot på Fedje vil bli vurdert som en del av en samlet plan for oppgradering av hoveddepotene. Når det gjelder vurderingen av slepebåtberedskapen, vil Regjeringen komme tilbake til dette i 2006. Arbeidet med ny trafikksentral i Vardø går etter planen. Det settes av ca. 75 mill. kr til investeringer i 2006. Trafikksentralen for Nord-Norge skal være ferdigstilt i 2007. Det forventes en økende skipstrafikk langs norskekysten med oljefrakt fra Russland. Jeg er derfor glad for at norske og russiske myndigheter har etablert et godt samarbeid om sjøsikkerhet og oljevernberedskap. Fiskeri- og kystdepartementet har framforhandlet en intensjonsavtale med russiske myndigheter om et felles meldings- og informasjonssystem. Jeg har i den forbindelse invitert den russiske transportministeren til Norge for å undertegne intensjonsavtalen. Regjeringen har fått henvendelser fra Frankrike og Storbritannia, nå også fra EU, med oppfordring om fortsatt drift av de norske Loran C-stasjonene også etter 2005. Også russiske myndigheter har henvendt seg til Norge om mulig samarbeid om drift av Loran C. Vi vurderer derfor muligheten for å videreføre en nasjonal drift av de norske Loran C-stasjonene i 2006, i påvente av en avklaring av situasjonen ellers i Europa. Spørsmålet om en slik videreføring er nå under vurdering i Regjeringen, og vi vil komme tilbake til Stortinget på en hensiktsmessig måte så raskt som mulig. Våren 2004 ble stortingsmeldingen om Nasjonal transportplan for 2006–2015 behandlet av Stortinget. Oppfølging av Nasjonal transportplan vil være prioritert av Regjeringen. Når det gjelder spørsmålet om realisering av Stad skipstunnel, vil også dette bli lagt fram for Stortinget i løpet av 2006. I arbeidet med Nasjonal transportplan ble det gjort en samfunnsøkonomisk vurdering av avgifts- og gebyrstrukturen. Regjeringen vil bygge videre på dette arbeidet i den varslede gjennomgangen av alle gebyrer og avgifter innen sjøtransport.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Dette er en sak som mange har et engasjement i. Jeg kan bare gjenta det jeg har sagt, og det som står i proposisjonen, nemlig at vi skal komme tilbake med Fedje-saken i forbindelse med gjennomgangen av oljeverndepoter langs hele kysten.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Jeg vil bare minne om at det ikke er denne regjeringen som har lagt ned depotet på Fedje. Det var det andre som gjorde. Jeg kan ikke her og nå bevilge penger over bordet, men vi skal komme tilbake med denne saken til Stortinget så raskt som mulig.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Jeg kan berolige representanten Sahl med at denne regjeringen i høy grad vil ha fokus på oljevernberedskap, sjøtransport og alt det som berører riksvei nr. 1. Det er klart at i denne sammenhengen vil nordområdene være svært sentralt, ikke minst sett i lys av den økte oljetransporten fra Russland.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Transportområdet bør ikke være en sektor der man setter by og land opp mot hverandre. Det at det fungerer i distriktene, er viktig for byene, og det at det fungerer i byene, er viktig for distriktene. Når det gjelder havner, vil denne regjeringen legge til rette for at havnene skal være transportknutepunkter, og vi vil legge til rette for gode intermodale løsninger. Så vi kommer til å fokusere på både by og land på sjøtransportområdet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Jeg skulle ønske at Regjeringen hadde like mye penger som det Fremskrittspartiet synes å ha. Behovene innenfor havner og farleder er veldig store. Fremskrittspartiets svar på dette er å effektivisere innenfor Kystverket og konkurranseutsette. Jeg skulle ønske at Fremskrittspartiet kunne konkretisere hvordan denne effektiviseringen skal skje. Er det lostjenesten man vil fjerne, skal man redusere innsatsen når det gjelder fyr og merketjenester, eller er det andre ting? Det er ikke morsomt å utsette prosjekter, men Regjeringen og de andre partiene på Stortinget, i motsetning til Fremskrittspartiet, er nødt til å prioritere.
Trine Skei Grande (Venstre), 2005-12-07:
Kystministeren sier at hun har et engasjement for oljevernberedskap, og hun har også vist engasjementet sitt for fiskeripolitikken. Men hun er også sjef for havnene og noen av de mest urbane strøkene av dette landet. Utviklingen av noen av de mest urbane bymiljøene i dette landet ligger nettopp i dette havnespørsmålet. Vi har sett en internasjonal utvikling her. Både London, København, Amsterdam og mange andre storbyer har nå en veldig positiv utvikling av sine «docklands», noe av det samme som Oslo ønsker seg i havneområdet. Jeg vil gjerne gi kystministeren muligheten til å si noe om sine visjoner for utviklingen av de urbane områdene, sett i forhold til det at hun også er havneminister.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-07:
Her var det mykje å svare på innanfor eitt minutt, så vi får sjå kva vi rekk. Når det gjeld Finnmark, har eg svart på det spørsmålet. Finnmark vert ein del av den analysen, den jobben, som skal gjerast. Eg får den rapporten på bordet mitt i midten av desember. Eg har hatt møte med fylkesordføraren og miljøet i Finnmark om problemstillinga. Dette har sjølvsagt denne statsrådens høgste merksemd. Så er det ikkje slik at vi berre skal bruke 3 mill. kr på breiband til neste år. Det ligg f.eks. 69 mill. kr innanfor Høykom-satsinga. Det som er vårt poeng, er at vi jo må vete kvar vi skal bruke pengar, og kor mykje pengar vi treng å bruke for å nå dei siste prosentane i dette landet som ikkje har fått tilgang gjennom kommersiell utbygging. Det er lita hjelp i å opprette eit fond eller løyve mykje pengar utan at vi veit kor mykje vi treng. Utgangspunktet vårt er: Lat oss fyrst finne ut kor mange prosent eller kva for bygdestrøk det er i dette landet som ikkje har kommersiell tilgang, kva slags tilbod vi skal gi til dei distrikta, og kva det vil koste. Så skal vi kome til Stortinget – det må anten bli i revidert eller i statsbudsjettet for 2007 – slik at ein kan nå målet om breiband til alle innan 2007.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-07:
No er det jo heldigvis slik at alle landets kommunar pr. i dag har tilgang til breiband, sjølv om ikkje alle bygder og alle dalar er dekte. Det som står i Soria Moria-erklæringa, er at heile landet skal ha tilbod om tilknyting til høghastigheitsnett. Så handlar det om at vi må få folk til å bruke det. Vi må få folk til å knyte seg til. Det er jo det som har vore spennande med den kommersielle utbygginga. Det kan høyrast ut på representanten Helleland som om denne regjeringa er mot konkurranse. Det er vi jo aldeles ikkje. Nettopp breibandsområdet har jo vore ein plass der konkurranse har vore vettugt å ha. Difor har vi òg gått inn for det. Konkurransen har òg faktisk teke hand om ein større prosent av utbygginga enn det ein i utgangspunktet håpa på. For vår del må det gjerne halde fram, for å seie det slik. Det viktigaste er jo at målet vert nådd. Vi seier at vi trur at det offentlege nok må bidra for å nå dei siste prosentane, men om dei aktørane som er i marknaden, finn det interessant å byggje ut, set vi sjølvsagt veldig stor pris på det.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-07:
Det som iallfall har skjedd med SV i regjering, er at det er umåteleg kjekt å sitje og ha ansvar for akkurat dette området, for dette ligg denne statsråden tungt på hjartet. Det at kommersielle aktørar tar tungt ansvar, er vi sjølvsagt veldig glade for, for det betyr at vi sparar pengar over statsbudsjettet på ikkje å ta det løftet sjølve. Men det som er veldig viktig, er at vi som statleg aktør har eit tungt ansvar for no å sikre kjapp tilgang der vi manglar det. Eg har brukt eit eksempel før, men tek det gjerne opp igjen. Eg vert ofte kritisert for å vere distriktspolitikar når eg brukar det, og seier eg er næringspolitikar. Eg har vore på besøk i ei kompetansebedrift i Bygstad i Sogn og Fjordane. Dei driv med innreiing av båtar, alt frå stort til smått. Det kjem som skrog og vert levert derifrå som fiks ferdig topp teknologiske båtar. Den bedrifta, som ligg i Bygstad, betaler over 100 000 kr pr breiband, som dei kunne ha fått for ein brøkdel av prisen dersom bedrifta låg i Bergen. Det er jo den typen ansvar staten må ta. Vi må sikre at også litle Bygstad, eller kva bygd som helst i Noregs land, får tilgang til breiband av ein sånn kvalitet at bedrifter òg kan liggje ute i distrikta, og ikkje må flyttast inn til store byar.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-07:
Her var det mykje – eg heldt på å seie – løye. Dersom ikkje representanten har fått med seg at SV og denne regjeringa har veldig sterke ambisjonar på IKT-politikk, så trur eg vi må diskutere det litt oftare i Stortinget. Ein må gjerne gå inn på heimesida til Moderniseringsdepartementet og sjå, for der ligg det veldig mykje bra politikk. Vi skal òg kome tilbake til f.eks. opninga av Min Side. Den er finansiert over kommunalkomiteens budsjett, så om ei vekes tid skal vi òg diskutere det som er eit kvantesprang knytt til å ta IKT i bruk i offentleg sektor, for å nemne noko. Så til det med konkurranse. SV og Regjeringa er veldig for konkurranse. Men vi er for konkurranse der konkurranse er eit virkemiddel. Og så har vi sagt at på nokre område er det det ikkje: helse, omsorg, utdanning – for å nemne det. Opne standardar er denne regjeringa veldig oppteken av. På den måten kan ein hindre at éin aktør, eller tunge aktørar, får ei dominerande stilling og bestemmer korleis kommunikasjonen skal foregå, ved at dei bestemmer kva teknologi som skal brukast. Eg ser gjerne fram til Venstre si støtte i arbeidet med opne standardar.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-07:
Kva som skal reknast som breiband, vil sjølvsagt vere litt ulikt, ut frå kva type brukar du er. Ein husstand har antakeleg bruk for ein annan type breiband enn det ei høgteknologibedrift som den eg nemnde i stad som eit eksempel, har. Skular med mange brukarar vil òg ha eit anna behov enn det ein husstand har. Difor kan det vere fornuftig å ha ei brukarorientert tilnærming til det. Breiband er definert som tovegs kommunikasjonsnett som kan overføre ulike former for data, som tekst, lyd og levande bilete, og som samstundes må bere nye tenester for å tillate at mange brukar nettet samtidig. Eg har lese den brukarorienterte tilnærminga. OECD, som Framstegspartiet viser til i merknadene sine, har to måtar å definere det på. Dei har både det dei kallar tenestedefinisjon, som er det vi kallar brukardefinisjon, og så har dei ein minimumsstandard. Då legg dei seg på 256 kilobit. EU har 144. Det som vert selt i Noreg i dag, har minimum 1 megabit. Og utviklinga går berre framover. Difor seier eg at det ikkje nødvendigvis er like lurt å leggje seg på ein låg minstestandard. Då kan ein iallfall vere trygg på at dei distrikta som får breiband sist, kanskje òg får den dårlegaste standarden. Då er det betre å bruke brukardefinert standard som eit utgangspunkt.
Vera Lysklætt (Venstre), 2005-12-07:
Det har hittil vært vanskelig å få klarhet i hva som egentlig er Regjeringens IT-politikk, annet enn et valgkampløfte fra SV om gratis mobiltelefoner til alle elever. Mobiltelefonene skulle til og med være moderne. Dette løftet ble, som en del andre løfter, enten avlyst i løpet av valgkampen, eller lagt nederst i skuffen etter at man overtok nøklene til statsrådskontorene. Fornyelsesministeren har så langt markert seg mest som motstander av konkurranse og en støttespiller for monopolkapitalismen. Et av de områdene hvor det virkelig er behov for konkurranse, er IT-sektoren. Venstre ønsker å motvirke utvidelsen av dagens patentsystem, som vil føre til at det blir mulig å patentere ideer, algoritmer og dataprogrammer. Slike utvidelser begrenser fri konkurranse ved at de største selskapene byttelåner patenter og skaper en konkurransesituasjon som hindrer andre aktører markedstilgang og utvikling av nye ideer og teknologi. Er statsråden enig i dette? Og hva er Regjeringens politikk for å hindre at store aktører får monopollignende markedsmakt?
Vera Lysklætt (Venstre), 2005-12-07:
Jeg representerer Finnmark her på Stortinget – det største fylket i landet når det gjelder areal, et fylke på størrelse med Danmark. Vi har enorme utfordringer innen samferdselssektoren. Det er én sak jeg har vært spesielt opptatt av i mange år, både i kommunestyre og fylkesting, som jeg synes det er viktig å trekke fram her også, og det er den elendige mobildekningen vi har flere steder i landet generelt, og i Finnmark spesielt. Med tanke på de store avstandene vi har innad i fylket, med veldig spredt bosetting, mørketid, flere måneder med sprengkulde, kolonnekjøring og gjenføykede veier, er mitt høyeste ønske at vi snarest må få full mobildekning i hele fylket. Da kan vi i hvert fall få hjelp dersom uhellet skulle være ute. Slik det er i dag, kjører vi mil etter mil uten dekning, og slik kan vi ikke ha det i framtiden. Dette er en veldig viktig sak både for dem som jobber på fjellet, og for dem som jobber på sjøen. Noe annet jeg er opptatt av, er utbedring av E6, inn i Finnmark fra vest. Det er den eneste stamveien inn i fylket, hvor alt av tungtransport går. Trailere med fisk og mat kjører der. E6, omtrent fra fylkesgrensen og inn til Alta, er i dag i en elendig forfatning. Spesielt med tanke på matvareberedskapen og for dem som bor langs veien, og næringslivet generelt er det nå spesielt viktig å få fortgang i utbedringen av denne veien. Jeg er derfor glad for at den nye regjeringen er med på Bondevik-regjeringens og Torild Skogsholms oppstartsbevilgning til neste år med 20 mill. kr til denne E6-strekningen. Jeg håper nå at vi i årene som kommer, kan få bevilget ytterligere beløp til denne stamveien, slik at dette prosjektet kan gjennomføres uten stopp i anleggsperioden.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Jeg deler de ønskene som min fylkeskollega Anders Anundsen har med henblikk på utbygging av E18 gjennom Vestfold. De gjenværende strekningene er trafikkfarlige, og en ny firefelts vei gjennom hele fylket vil bedre trafikksikkerhetssituasjonen betydelig. Forskjellen mellom Anders Anundsen og undertegnede er at mens jeg vil bygge ut E18 i det tempoet som det er lagt opp til – og neste etappe er strekningen Langåker–Bommestad, som denne forsamlingen skal ta stilling til til våren, så vidt jeg skjønner – så ønsker ikke Anders Anundsen å bygge ut E18 dersom finansieringsmåten er bompenger. Da synes ikke Fremskrittspartiets Anundsen at det er så farlig med trafikksikkerheten lenger. Han velger bort utbygging dersom den skal finansieres med bompenger. Det er helt riktig, som Anundsen påstår, at jeg i valgkampen har sagt at vi skal bruke mellom 4 og 5 milliarder kr i den kommende tiårsperioden til utbygging av Vestfoldbanen. Det er identisk med det løftet som denne regjeringen har avgitt gjennom Soria Moria-erklæringen, og det løftet som Fremskrittspartiet gav velgerne da de var med på flertallsinnstillingen om transportplanen for to år siden. Også Fremskrittspartiet har avgitt de samme løftene til velgerne i Vestfold. Mitt Soria Moria er den dagen da reisetiden mellom Tønsberg og Oslo reduseres til under timen. Jeg vil tro at det da ikke finnes mange som med vett og forstand setter seg i bilen og kjører til Oslo i rushtidsperiodene uten at de må. Det kan som kjent ta både to og tre timer når køen står pal fra Asker og inn. Da kan det vel også hende at togpassasjerene lager plass på veien for dem som må fram. Jeg minner også om at næringslivet i dag har et tidstap i milliardklassen hvert eneste år som et resultat av forsinkelsene i Oslo-trafikken.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
La meg aller først benytte anledningen til å gå inn på det som tidligere i debatten må ha vært en klar misforståelse. Det ble nemlig framstilt som lukrativt å drive persontransport med tog i befolkningstette områder. Det er snarere det motsatte som er situasjonen. Det er svært dyrt å drive nærtrafikken på jernbanen, eksempelvis her i Oslo-området. Grunnen er åpenbar: Store mengder skal fraktes i én retning i et begrenset tidsrom på morgenen, og i den motsatte retningen i et begrenset tidsrom på eftaen. Av de bortimot 1,6 milliardene som staten bruker til kjøp av persontransport med tog, brukes det meste i Oslo-området og de andre bynære områdene. Fremskrittspartiet hevder i debatten i dag og i innstillinga at jernbanen skal prioriteres der den er samfunnsøkonomisk lønnsom. Likevel går de inn for å kutte 800 mill. kr på persontransport med tog, altså mer enn halvere budsjettkapitlet. Er ikke jernbanen samfunnsøkonomisk lønnsom i Oslo-området og rundt de andre store byene? Dette ville medført en rasering av jernbanetilbudet i Norge. Jeg lar meg aldri forundre over Fremskrittspartiet og deres syn på jernbanen. Å diskutere jernbane med Fremskrittspartiet framstår, vil jeg tru, omtrent som å diskutere teologi med Hedningsamfunnet. Det siste har jeg gjort lite av. Det første har jeg de siste årene gjort mye av. Jeg er glad for at jernbanen får mer penger i dag, bl.a. 25 sårt trengte millioner til Lysaker stasjon, men du verden, det er langt igjen. Det haster med å få på plass dobbeltsporene på hele strekningen Oslo–Asker og Oslo–Ski. Sporene burde vært bygd i går. I år har vi feiret hundreårsjubileet for unionsoppløsningen med Sverige. Det er vel og bra. Men 2005 ble også året da det ble slutt på de daglige togavgangene mellom Oslo og Stockholm. Dette er rett og slett flaut. Jeg er glad for at komiteflertallet slår fast at siktemålet må være å få på plass daglig togtilbud Oslo–Stockholm på Kongsvingerbanen. La meg til slutt komme med et lite gledesutbrudd over det som nå skjer på rv. 2, hvor det er full anleggsvirksomhet på første etappe fra Kløfta og østover. Siktemålet, som Stortinget har uttrykt tidligere, må være å fortsette anleggsarbeidene med kontinuerlig drift når Kløfta–Nybakk er ferdig i 2007, for å få ny veg med motorvegstandard på hele strekningen Kløfta–Kongsvinger.