trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-11-20:
Av det svaret eg fekk, som ikkje var noko svar, kan eg likevel slutte at heller ikkje utanriksministeren eintydig kan seie at me er forplikta til å reversere den nemnde tollendringa. Eg finn det merkeleg at utanriksministeren svarar som han gjer, i og med at hans kollega no har reist til EU og signalisert til EU på einsidig basis at ein har ambisjonar om å reversere overgangen til prosenttoll for dei nemnde tollinene, og med det svekkje vernet av arbeidsplassane til alle dei som bidreg både til å produsere trygg mat og vidareforedle norsk mat. Har utanriksministeren og den nye regjeringa tenkt å gjere det til ei arbeidsform å gi konsesjonar i internasjonale forhandlingar utan ryggdekning i Stortinget?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-11-20:
FN sitt matvareprogram er heilt i frontlinja når katastrofar inntreff, som me no har sett på Filippinane. Ein reiser ut med mat og reint vatn. Klimaendringane gjer at me kan forvente fleire naturkatastrofar framover. Me veit òg at det vil trengast meir mat, samstundes som dei same klimaendringane vil gjere det vanskelegare å produsere meir mat. I årets budsjettframlegg kuttar regjeringa 25 mill. kr i FN sitt matvareprogram. Mine spørsmål er: Kva er bakgrunnen for at regjeringa har gjort dette kuttet, når dei la fram årets budsjett? Ser ein reduserte behov, og i så fall kvar? Om svaret på det er nei, vil regjeringa endre kurs og ta omsyn til dei enorme behova når neste års bistandsbudsjett skal lagast?
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Representanten Navarsete tar opp et viktig og bredt område, nemlig Norges forhold til WTO. Vi står nå overfor en viktig forhandlingsrunde i oppfølgingen av Doha-runden. Den skal være på Bali i desember. Det ser nå ut til at det er en mulighet for der å bli enige om en delpakke av det som opprinnelig lå i Doha-runden. En enighet om dette vil kunne føre til millioner av nye arbeidsplasser globalt. Det kan også føre til økt verdiskaping for å fremme frihandel. Når det gjelder de enkeltpunktene som representanten Navarsete tar opp knyttet til overgang fra kronetoll til prosenttoll, må jeg komme tilbake til det. Jeg kjenner ikke enkelthetene i det spørsmålet.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Jeg ber om at representanten Navarsete har forståelse for at det som ligger innenfor det konstitusjonelle ansvarsområdet til statsråd Helgesen og også landbruksministeren, blir håndtert av dem. Når det gjelder ostetollen og dette spørsmålet, er jeg selvsagt helt enig i den håndteringen som statsråd Helgesen har hatt av denne saken. Jeg tror det er viktig for Norge å sende et signal til vår viktigste handelspartner, nemlig EU, om at vi også er fleksible. Vi er i Norge avhengig av – mer enn noen andre nasjoner, nesten – at det er bred enighet om en frihandelspolitikk. Norge vinner på åpne markeder. Vi eksporterer mye, og vi importerer mye. Så å ha en vedvarende konflikt med EU knyttet til ostetoll er ikke i Norges interesse.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Som representanten Hareide også kjenner til, er det mange nyanser i dette spørsmålet. Noe er knyttet til det norske importvernet, men i en utviklingspolitisk sammenheng, som også representanten Hareide har fokusert sterkt på, er det viktig at også u-land og mellominntektsland får lov til å eksportere det de er gode på. Det er ingen tvil om at i den internasjonale debatten og i oppløpet nå mot Bali-møtet er det fokusert sterkt på at Norge er et av de landene i verden som har det høyeste importvernet, og vi har også store eksportsubsidier, faktisk på norske landbruksvarer til andre land. Vi må da se det norske importvernet og eksportsubsidiene i en bred sammenheng, hvor vi vurderer de norske interessene knyttet til landbruk opp mot de mulighetene og interessene til mange mellominntektsland og utviklingsland.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Jeg tror representanten Slagsvold Vedum er klar over at de ensidige norske tiltakene knyttet til ostetoll også har vært veldig kontroversielle i Norge. Vi vet at vi er avhengig av å ha en robust EØS-avtale. 50 pst. av vår eksport går til EU. Et element i dette er selvsagt norske landbruksinteresser knyttet til ostetollen, men det er også slik at hvis dette ensidige norske tiltaket, som har vært svært kontroversielt, kan sette spørsmålstegn ved robustheten i hele EØS-avtalen, har Norge spilt kortene sine meget dårlig. Det er i den sammenheng statsråd Helgesens uttalelser i Brussel i går må ses. Det er slik at ostetollen og et par andre saker har ført til en ikke ubetydelig friksjon i forholdet til EU. Og innføringen av denne ostetollen har vært kontroversiell. Det bør ikke komme som noen overraskelse at en Høyre–Fremskrittsparti-regjering nå går meget nøye gjennom denne tollen.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Takk for den betimelige påpekningen. Jeg har bare en kommentar til det spørsmålet representanten tar opp, om å samle bredt flertall. Jeg tror også representanten er klar over at den ostetoll- og kjøttsaken ikke samlet bredt flertall i denne sal i vår. Det var også en bred samfunnsdebatt om dette i Norge, og det er et faktum at hvis vi insisterer på å holde på den ostetollen som den forrige regjering innførte, har det også mange andre potensielt negative utenrikspolitiske følger for Norge knyttet til robustheten i EØS-avtalen. Så de sakene må da veies opp mot hverandre.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Først til bekymringen over at jeg eventuelt ikke skulle besvare spørsmål knyttet til noe som ikke er mitt konstitusjonelle ansvarsområde. Jeg har jo nå besvart – jeg tror det kanskje er det sjette spørsmålet om dette – så den bekymringen tror jeg ikke man skal legge for stor vekt på. Når det gjelder konsultasjon med Stortinget i viktige utenrikspolitiske saker, har vi en god praksis for det i Norge. Man vet også at i de sakene som jeg har hatt ansvar for, bl.a. knyttet til destruksjon av kjemiske våpen og liknende, er Stortinget konsultert på den måten man skal. Jeg er også veldig trygg på at det har skjedd gjennom Europautvalgets ulike møter, og regjeringen legger selvsagt vekt på at vi skal ha det nødvendige forhold til Stortinget også i disse sakene som da dreier seg om EØS.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Med bakgrunn i de avsløringene som har vært i sommer og det siste året knyttet til overvåkning – noe er påstander, noe er bedre dokumentert – var det naturlig for meg da jeg var i USA og bl.a. møtte utenriksminister John Kerry, å ta opp en generell norsk bekymring knyttet til overvåkning og USAs politikk på dette området. Nå er det slik at USA er en av våre aller beste og næreste allierte, og vi har også understreket sterkt at det er en uskreven regel at allierte ikke spionerer på allierte. Det som Kerry sa da jeg tok opp dette, var at dette er noe USA tar på stort alvor. Han henviste også til at president Obama og han har diskutert dette, og at USA kommer til å følge dette opp med klare tiltak i tiden fremover.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Dette var jo et stort og bredt spørsmål. Først til dette med datalagringsdirektivet: Det var jo et bredt flertall i Stortinget som sluttet seg til det, og det vil jeg anta ligger fast. Når det gjelder dette med innhenting av informasjon og det som går på cyberspace, er det viktig for meg at man i den diskusjonen også knesetter viktige menneskerettigheter og viktige rettigheter knyttet til personvernet. Dette er noe som Norge jobber med, bl.a. i FN nå, hvor vi har et arbeid sammen med Mexico, Tyskland og Brasil, som ser på en FN-resolusjon som understreker både menneskerettighetene og personvern i en bred sammenheng. Det vil da kunne sette opp noen viktige stolper knyttet til hva man kan hente ut og lagre av informasjon.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Først vil jeg få lov til å si at jeg deler representanten Huitfeldts sterke og brennende engasjement for utvikling generelt og utviklingspolitikken. Når det gjelder utvikling, er det mange elementer som er viktig. Ett av de viktigste er utviklingshjelp. Et annet element som er helt på topp når det gjelder prioritet fra utviklingsland, er dette med handelspolitikk. Det var oppe her tidligere i dag, hvor det ble fremstilt som verdens undergang var nært forestående hvis Norge skulle redusere noe på helt ekstraordinære tollsatser knyttet til ost. Jeg tror at når man tenker gjennom en fremtidsrettet utviklingspolitikk, må man tenke mange elementer på en gang. Men jeg er ikke uenig i at et høyt nivå på bistand, en bistand som er innrettet slik at den når viktige resultater, bidrar til at man kommer nærmere en ambisiøs målsetting om en offensiv fattigdomsbekjempelse i årene fremover. Denne regjeringens utgangspunkt er at vi skal støtte opp om et arbeid om å avskaffe all ekstrem fattigdom innen 2030. I det opprinnelige forslaget som regjeringen la frem i tilleggsproposisjonen, er det lagt opp til at man bruker 1 mrd. kr mer i 2014 enn i saldert budsjett 2013 til utviklingshjelp. Det vil det være vanskelig å fremstille som kutt. Så har vi en diskusjon i Norge knyttet til 1 pst. av BNI eller 0,99 pst. av BNI. For meg er det resultatene av utviklingshjelpen og at den er på et høyt nivå som teller mest. Nå er det riktig, som representanten også understreker, at med den budsjettenigheten som er blitt i Stortinget med Venstre og Kristelig Folkeparti, vil vi nå bruke 1 pst. av BNI i 2014.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
I løpet av de siste årene har jeg vært i en situasjon der jeg har kunnet følge den internasjonale utviklingsdebatten, og slik som jeg opplever den, har det vært et vel så stort fokus på resultater – og ikke minst på å se utviklingspolitikken i en bred sammenheng. Jeg vet at det er mange stemmer internasjonalt som sier at handelspolitikk kan være vel så viktig som utviklingshjelp. Men et høyt nivå på norsk utviklingshjelp, som også ligger i regjeringens plattform, mellom Høyre og Fremskrittspartiet, er noe som jeg er en sterk tilhenger av. Jeg tror ikke at vi nå skal ha en unyansert debatt om hva som lå i det opprinnelige forslaget fra regjeringen. Det var altså lagt opp til 1 mrd. kr mer til neste år i forhold til i år. Det var det bred enighet om mellom Fremskrittspartiet og Høyre. Jeg synes man da kanskje kunne ha understreket at dette nå har bidratt til en enda bredere enighet i Norge om bistand. Og nå er det også slik at vi bruker 1 pst. til neste år.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Det korte svaret på det er nei. Jeg må også si at jeg synes at det forsøkes å tegne et bilde her som ikke stemmer overens med terrenget. Jeg må prøve å tegne et kart. Det som regjeringen har gjort, er at den har foretatt noen omprioriteringer også innenfor bistandsbudsjettet. For eksempel bruker vi nærmere 200 mill. kr mer på utdanning og utvikling i forhold til den forrige regjeringen. Det gjør vi også knyttet til det å styrke privat sektor i utviklingsland. Når det gjelder Verdens matvareprogram, er det slik at vi bruker like mye til neste år som vi brukte i år på det, så der tror jeg ikke det skal være noen grunn til bekymring. Hvis det er slik at det jeg sa, oppfattes som en bagatellisering av viktigheten av utviklingshjelpen, må jeg bare understreke at jeg synes at utviklingshjelp er meget viktig, som jeg også sa, for å kunne nå målet om å avskaffe all ekstrem fattigdom i 2030. Men jeg prøvde også å få frem at det er andre elementer her hvor Norge kanskje ikke er så gode som når det gjelder selve målet for utviklingshjelp, f.eks. innenfor handelspolitikkens område. Så vi må se det bredt.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Først vil jeg slå fast at jeg er veldig fornøyd med det samarbeidet vi har hatt med Venstre og Kristelig Folkeparti i Stortinget – også om utformingen av utviklingsbudsjettet. Norge gir nå, sammen med Luxemburg, mest i verden til utvikling. Dette må selvsagt henge sammen med annen politikk vi driver, f.eks. innenfor handelsområdet, hvis vi virkelig skal bli lyttet til globalt. Jeg håper at den viljen også er til stede i Stortinget fremover. Jeg er også veldig enig i det som representanten Hareide tar opp, at man ikke nå må overforenkle dette. Se f.eks. på fred og forsoning, som er et av de aller viktigste områdene for å unngå fremtidig fattigdom. Hvis det blir en konflikt, og det blir krig i et område, forsvinner 30 års BNP-vekst i løpet av noen måneder. Hvis Norge kan være med på å forhindre det, er det den beste investeringen vi kan gjøre i utviklingssammenheng.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Jeg er helt enig med representanten i at matvarer og matvareproduksjon er en viktig del av en fremtidsrettet utviklingspolitikk, men som jeg sa i forrige svar, bruker vi like mye penger i 2014 som vi bruker i 2013, knyttet til FNs matvareprogram. Så det er litt vanskelig å fremstille det som et kutt. Det regjeringen har gjort, som jeg også understreket, er at vi har satset bortimot 200 mill. kr mer på jenter og utdanning. Vi mener også at utdanning er en forutsetning for utvikling. Norge har gått foran, f.eks. nå på Filippinene, hvor det er en enorm humanitær katastrofe, ved at vi har gått ut med en appell også til andre land om å følge etter. Foreløpig har Norge oppfylt 10 pst. av den nødhjelpsappellen som FN har kommet med, og i den appellen gir vi betydelige beløp til akutt matvarehjelp til mange på Filippinene som nå mangler mat.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Det jeg vil jobbe for, er at vi skal ha et høyt nivå på den norske bistanden fremover, som det også står i regjeringsplattformen. Å fremstille det som et kutt når vi nå for 2014 i regjeringens tilleggsproposisjon la opp til å bruke 1 mrd. kr mer til bistand enn hva vi gjorde i 2013, har jeg litt vanskeligheter med å forstå at man får seg til å gjøre. Så kan man selvsagt ha en diskusjon om det skulle vært enda mer til utvikling og bistand, og det har jeg stor respekt for. Jeg er da også, som jeg sa til representanten Hareide, veldig fornøyd med den enigheten det ble i Stortinget med Kristelig Folkeparti og Venstre om at man skal komme opp med ytterligere midler til utvikling og bistand. Det skal vi sørge for, og de midlene skal jeg sørge for blir brukt på en fornuftig og fremtidsrettet måte.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Barneforsvinninger er svært alvorlig. Et barn som forsvinner, er ett barn for mye. Menneskene som smugles gjennom Afrika og Middelhavet, utsettes for ekstreme påkjenninger. Mange av dem er ofre for menneskehandel. Barn er ekstra sårbare og mer utsatt enn voksne. Disse barna har krav på beskyttelse. Det dreier seg om meget alvorlige brudd på barns rettigheter. Personer som kjøper sex og barnepornografi, bistår med forfalskning av pass og reisedokumenter eller deltar i transaksjoner og kriminell profitt, er med på å støtte en svært kynisk bransje. Regjeringen vil prioritere arbeidet mot menneskehandel høyt. Så langt har den forrige regjeringens handlingsplan mot menneskehandel vært grunnlaget for den norske innsatsen. I tiden fremover vil regjeringen legge stor vekt på å bygge opp kunnskap om internasjonale kriminelle nettverk. Målet er å sette inn effektive tiltak mot bakmennene. Tilnærmingen vil være bred: Vi vil bl.a. bygge videre på arbeidet med et globalt initiativ mot organisert kriminalitet. Samtidig vil vi forsterke innsatsen mot nye og globale sikkerhetstrusler, som organisert kriminalitet og terrorisme. Norge har et selvstendig ansvar for å arbeide mot menneskehandel og misbruk av barn. Dette ansvaret tar regjeringen på det største alvor. I vårt globale arbeid ser vi at organiserte kriminelle kjøper beskyttelse eller fritak for straffeforfølgelse i svake stater hvor slikt kan kjøpes. I Sahel-regionen vet vi at smugling av mennesker, narkotika og våpen finansierer opprør og terror. Det internasjonale arbeidet mot menneskehandel og organisert kriminalitet dreier seg derfor om å finne ofre, men i like stor grad om å avdekke globale kriminelle nettverk og bakmenn. Det er Justis- og beredskapsdepartementet som leder arbeidet nasjonalt, og som er ansvarlig for Schengen-samarbeidet og deltakelsen i Frontex. Vi er avhengig av et bredt sett av virkemidler og kontrollinstanser for å identifisere ofre og ta flere bakmenn. Fra Utenriksdepartementets side er det brukt store ressurser på å forebygge og bekjempe menneskehandel internasjonalt. Dette gjør vi gjennom et forpliktende samarbeid i FN og Europarådet. Norge har bidratt til å sikre en effektiv overvåkningsmekanisme til Europarådets konvensjon om tiltak mot menneskehandel, og arbeider for en lignende mekanisme i FN.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Dette er et arbeid som vi følger opp, som den forrige regjeringen startet – ikke minst handlingsplanen og å få på plass denne type overvåkningsmekanismer. Men, som også representanten sier, det er ikke engang alle land som har ratifisert denne avtalen. Det er utrolig viktig at alle land, også der behovene kanskje er aller størst, blir en del av det internasjonale regelverket. Men håndhevingen av det som ligger i protokollen, at man faktisk gjør det, og har de ressursene som forutsettes, er vesentlig. Jeg vil da, sammen med representanten og andre som er veldig opptatt av dette, tenke igjennom ulike virkemidler som vi kan bruke, i tillegg til det som eventuelt ligger i handlingsplanen, og det den forrige regjeringen gjorde på området.
Børge Brende (Høyre), 2013-11-20:
Det som vi har vært opptatt av her, og det som var premisset for dette spørsmålet, er knyttet til barneforsvinninger og også overgrep mot barn. Der har også Utenriksdepartementet en klar rolle i oppfølging av handlingsplanen. Når det gjelder bredere innvandringspolitiske spørsmål og behandlingen av enslige mindreårige asylsøkere, er det et ansvar som ligger under Justisdepartementet. Men når det gjelder verdiene, at man skal behandle barn med verdighet, og at barn også skal få en ordentlig behandling i Norge, deler jeg representantens verdimessige utgangspunkt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-11-20:
Eg har forståing for at utanriksministeren, som ikkje har ansvaret for EU-sakene lenger, ikkje kjenner til dei i detalj, og eg reknar med at den nye regjeringa ikkje reiser til Brussel og gjer knefall for EU på område der me veit, som ein landbrukskommissær i EU sa for eitt år sidan, at ein skulle snu kvar stein. No er det gjort utan at det er funne noko brot. Innanfor WTO er tollprofilen slik i dag at det berre er 30 pst. av EU sine landbruksvarer som er tollfrie, mens heile 45 pst. av dei norske landbruksvarene er tollfrie. I dei forhandlingsrundane som no kjem, kan utanriksministeren garantere at importvernet blir beskytta og oppretthalde? Det veit me har stor betydning for Noreg. Samanliknar me EUs profil med Noregs profil innanfor WTO, kjem altså Noreg betydeleg betre ut.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-11-20:
Eg er, ikkje uventa, veldig glad for den einigheita me har fått til med 1 pst. til bistand. Eg må òg seie at når det gjeld utanriksministerens posisjon, trur eg den måten Noreg har handtert situasjonen på Filippinane på, med å vere tidleg ute, nettopp støttar opp under det FN har bedt oss om. Det har vore særs viktig. Utanriksministeren legg vekt på resultatkrav, og me er einige om at me treng resultatkrav mot bistanden. Men det er òg ein konflikt innanfor dette, ved at me, når me blir så opptatt av resultatkrav, bidrar til at bistanden blir dratt mot ei overforenkling, at synlege resultat på kort sikt blir premierte framfor det meir kompliserte freds- og forsoningsarbeidet – som eksempel – eller det som gjeld kapasitetsbygging. Kva tenkjer utanriksministeren om den problemstillinga – altså når det gjeld resultatbygging opp mot det meir kompliserte arbeidet, det som er vanskeleg?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-20:
Først vil jeg si at vi bruker ikke én krone over statsbudsjettet til eksportsubsidier i Norge – bare for å ha sagt det først. La oss ta et lite tankeeksperiment – at vi har fått ny regjering i Frankrike. Det første den franske regjeringen i sin fortvilelse over den forrige skulle gjøre, var å reise til Brussel og si: Pardon, pardon! Den forrige regjeringen sto opp for franske interesser, den sto opp for fransk matkultur, den sto opp for fransk matindustri, men unnskyld, det var feil, det var uklokt av den franske regjeringen å stå opp for fransk matindustri. Er det tenkbart? Svaret på det er selvfølgelig nei. Men i Norge får vi ny regjering, og det første den gjør, er å reise til Brussel for å si: Unnskyld oss for at vi hadde en regjering som brukte den handlefriheten vi hadde – det var sterkt beklagelig! Vet utenriksministeren om en eneste annen regjering i et annet land som har reist til Brussel og beklaget seg for å ha stått opp for sin industri, for sine interesser?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Regjeringa har som kjent nå erklært overfor EU at man har som målsetting å endre tollregimet for ost og kjøtt. Jeg skal ikke plage utenriksministeren med realitetene i den debatten, men det er avgjort at det har stor betydning – ikke bare for bøndene i Norge, men også for næringsmiddelindustrien. Vi snakker altså om en næringskjede med over 100 000 arbeidsplasser. Det er et stort innenrikspolitisk spørsmål vi må komme tilbake til. Siden vi har utenriksministeren i Stortinget, har jeg lyst til å stille et veldig enkelt spørsmål ut fra den runden vi nå har hatt om tollregimet – særlig ut fra spørsmålene fra Kristelig Folkeparti. Vi har jo en bred praksis i Norge for at vi samler oss om brede flertall når det gjelder vår standpunkttagen i utenrikspolitikken. Dette er et viktig utenrikspolitisk spørsmål. Har regjeringa forsikret seg om at man i det minste har flertall i Stortinget før man drar til Brussel og erklærer at tollregimet for ost og kjøtt skal endres?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
I motsetning til andre her må eg seie meg relativt overraska viss vi no har ein utanriksminister som ikkje vil svare på viktige europaspørsmål. Då vi hadde ein utviklingsminister, hadde jo utanriksministeren ansvar for heile verda, sjølv om vi hadde ein utviklingsminister. Eg trur det vert veldig vanskeleg å vere utanriksminister utan å ha ansvar for Europa, som framleis er ein relativt viktig del av verda, vil eg seie. Det vart hasteinnkalla til eit møte i Europautvalet på fredag, der første runde var utan tema. Vi fekk vite tema kort tid før. Fleire parti var der ikkje. Der kom m.a. ostetoll opp. Så har europaministeren vore i Brussel og gjort greie for at vi vil få endringar, utan at dei endringane er lagde fram for Stortinget og behandla her. Er det ein ny praksis regjeringa no vil ha i utanrikspolitikken sin, at ein først vil varsle Brussel om endringar og deretter kome til Stortinget med dei – eventuelt i ettertid?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Under mottoet «alle skal med» går mitt oppfølgingsspørsmål til utanriksministeren, så utanriksministeren kan tre fram. Frå i sommar av har Noreg på ei rekkje måtar teke opp spørsmålet om påstandane om amerikansk overvaking av borgarar i forskjellige land med amerikanarane på embetsnivå, med politisk leiing i Justisdepartementet, og det var tema då dei nordiske statsministrane møtte president Obama. Det same har andre land gjort. Det som har vist seg i ettertid, er at for ei rekkje andre land er det etter alt å døme slik at ein del av dei første avklaringane ikkje var fullt ut avklarande, for å seie det slik. Derfor er mitt spørsmål til utanriksministeren: Tok utanriksministeren dette spørsmålet opp med den amerikanske utanriksministeren då han for kort tid sidan møtte han? Og viss ikkje: Vil han ta det opp med den amerikanske utanriksministeren eller andre relevante myndigheiter no?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Mitt spørsmål går til justisministeren. I løpet av det siste halvåret har vi fått ei rekkje svært alvorlege klager og avsløringar knytte til overvaking frå amerikanske myndigheiter mot ei rekkje europeiske land. Grunnen til at dette er så djupt alvorleg, er at kjerneoppgåva for ein stat er å sikre innbyggjarane fridom og personvern. Tradisjonelt er vi vane med at ei av staten sine kjerneoppgåver er å sikre tryggleiken til menneska, m.a. gjennom eit forsvar. Det som inngår i det, er overvaking. Det vi òg veit gjennom nyare norsk historie, er at overvakinga har vorte brukt mot våre eigne borgarar, men òg at våre eigne allierte overvaker menneske i andre land. Noko av det som har kome fram, synest å vere ganske godt dokumenterte påstandar, andre ting er heldigvis ikkje det. No vil eg tru at justisministeren saman med sine kollegaer har hatt noko tid til å danne seg eit klart inntrykk av kva overvaking som føregår frå framande makter mot norske borgarar, og kva kunnskap vi har om det. Mitt spørsmål er derfor til justisministeren: Kan justisministeren garantere at vi ikkje har nokon kunnskap om at amerikanske myndigheiter ulovleg overvaker norske borgarar på nokon som helst måte?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Eg er sjølvsagt klar over dei konstitusjonelle delingane, men eg er òg klar over at justisministeren har ansvaret for å sikre tryggleiken og fridomen på dette området for norske borgarar, og at det er eit svært tett samarbeid mellom justisministeren og forsvarsministeren, inkludert regjeringas sikkerheitsutval, om den typen problemstillingar. Så eg går ut frå at regjeringa samla sett og dei som har ansvar for breidda i desse problemstillingane, har oversikt over det. Eg er derfor glad for svaret, at statsråden så klart seier at han ikkje har kjennskap til at det ligg føre ulovleg overvaking. Då er mitt oppfølgingsspørsmål: Korleis vil justisministeren no gå fram for å gå frå at han ikkje har kjennskap til det, til å kunne forsikre Stortinget i neste runde om at det ikkje føregår ulovleg overvaking av norske borgarar frå amerikanske myndigheiter?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Både kvaliteten på og innretninga av bistanden og heile utviklingspolitikken er interessant og viktig, og eg er spent og nysgjerrig på det regjeringa kjem med der. Men eg trur òg regjeringa må akseptere at debatten om 1 pst. og kvantitet er viktig, ikkje berre fordi kvalitet kostar, men òg fordi det er akutt behov for meir pengar til å drive god utviklingspolitikk i verda, og vi er eit av verdas rikaste land. Vi kan samanlikne det David Cameron gjorde, med det Erna Solberg gjorde. Då Cameron kom inn under ei stor økonomisk krise, måtte han kutte på alle postar, men skjerma helse og bistand. Kva gjorde Erna Solberg? Ho kunne leggje til pengar på alle postar, men ho kutta i bistand. Eg synest ikkje Høgre kjem spesielt godt ut av samanlikninga med sine svenske og britiske kollegaer. Derfor er mitt spørsmål til utanriksministeren – han kan ikkje føresjå neste budsjett, men han kan seie kva han vil jobbe for, dersom det er viktig for han: Vil utanriksministeren jobbe for at det framleis skal vere 1 pst. i budsjetta frå regjeringa, eller har han forsona seg med at det ikkje er så viktig?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
«I svarbrev til meg datert 6. november 2013 om opne kundelister skriv statsministeren: «Jeg har forståelse for at allmennheten ønsker innsyn i denne typen opplysninger.» Ho viser samstundes til forvaltingslova sitt punkt om teieplikt, som avgrensar dette. Ulike tiltak, lovendringar, praksisendringar i bransjen eller anna kan bidra til det statsministeren har forståing for. Vil statsråden og regjeringa gjere framlegg om eller bidra til tiltak som kan sikre innsyn i kundelister til politikarar?»
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Eg takkar for svaret, som i hovudsak var ein gjennomgang av dagens regelverk, som var heilt presis så vidt eg kunne bedømme. Eg forstår statsråden sånn at regjeringa er godt fornøgd med dagens situasjon og ikkje ønskjer å gjere nokon endringar. Eg er sjølvsagt klar over at det er forskjell på lovpålagd teieplikt og teieplikt initiert av den enkelte bedrift. Men mitt oppfølgingsspørsmål er følgjande: Betyr dette at regjeringa er godt fornøgd med dagens situasjon når det gjeld openheit om kundelister frå f.eks. PR-bransjen?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-20:
Eg takkar igjen for svaret, og eg skal følgje oppfordringa om på vegner av SV å leggje fram sånne forslag til Stortinget. Eg har berre eit siste spørsmål. Kvifor vil ikkje statsministeren svare på spørsmålet sjølv? Kvifor overlèt ho det til justisministeren?
Guri Melby (Venstre), 2013-11-20:
Mitt spørsmål går til justisministeren. I går var det mange som pustet lettet ut, etter at Etterretningstjenesten avkreftet at norske borgeres mobilbruk blir overvåket. Siste ord er kanskje ikke sagt i denne saken, men det den viser, er at folk og også bedrifter ikke finner seg i stadig mer overvåking. Engasjementet for personvern er voksende, og det ser vi også i Europa. Vi ser at mange land i Europa – kanskje særlig Tyskland – tar denne utfordringen med stort alvor, og jeg må si at jeg egentlig er litt bekymret når vår egen statsminister bare ber folk om å roe seg. For to uker siden sa statsministeren i denne salen at regjeringen vil foreta en gjennomgang av de tiltakene som ikke er gjennomført – hun viste da til Personvernkommisjonen – og vurdere hvilke tiltak som eventuelt bør gjennomføres. Jeg synes ikke at det er så veldig offensivt på vegne av personvernet, men det viktigste er selvsagt hva regjeringen gjør, ikke hva den sier. Derfor er jeg interessert i å høre hva statsråden har tenkt å gjøre på sitt område. Justisfeltet er jo et område hvor personvernet hele tiden blir truet, og en justisminister må balansere behovet for personvern opp mot behovet for trygghet for den enkelte. Så mitt spørsmål er: Hva vil statsråden gjøre for ikke bare å sette personvernet på den politiske dagsordenen, men også for å sikre at norske borgere ikke blir mer, men mindre overvåket?
Guri Melby (Venstre), 2013-11-20:
Det siste justisministeren var inne på, er jeg jo veldig enig i, og jeg takker for svaret. Justisministeren var selv inne på at dette handler om teknologi, og når vi snakker om teknologisk infrastruktur, ligger det under samferdselsministerens ansvarsområde, så jeg ønsker at han skal svare på mitt oppfølgingsspørsmål. Samferdselsministeren har et betydelig ansvar for å legge til rette for teknologisk infrastruktur som gir den enkelte borger muligheten til å ta ansvar for sitt eget personvern. I dag er det sånn at så godt som all norsk internettrafikk går via Sverige. I sin regjeringsplattform sier regjeringen at den vil ta opp den svenske FRA-loven med svenske myndigheter – en lov som gjør at så å si all norsk internettrafikk kan bli overvåket av et annet lands myndighet. Så mitt spørsmål er følgende: Vurderer regjeringen å sørge for teknologiske løsninger som gjør at vi unngår at all norsk internettrafikk går via Sverige?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Jeg takker for spørsmålet. Vi er veldig opptatt av problemstillingen som ble reist av representanten. Statsministeren har allerede tatt opp problemstillingen med den svenske statsministeren. Jeg skal selv til Sverige i løpet av desember og snakke med den svenske infrastrukturministeren, og da kommer dette til å være tema. Da vil vi sikre at norske brukere av Internett ikke blir overvåket eller kan bli overvåket av svenske myndigheter. Det er naturlige grunner til at det er sånn. Det handler om hvor infrastrukturen er bygget, hvor maskinene står. Men når vi har inngått en sånn avtale, som har vært i kraft under mange regjeringer, må vi sørge for at den ivaretar norske borgeres interesser og rettigheter. Det vil vi jobbe for.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Vi er bekymret over at det har kommet signaler om at det har vært ulovlig overvåkning. Det ligger i ordet at det er ulovlig, det betyr at det ikke skal skje. Det er en av de tingene vi må jobbe grundig med når vi skal gjennomføre datalagringsdirektivet som ble vedtatt i Stortinget i forrige periode. Vi har, som sagt, tatt opp kontakten med svenske myndigheter. Vi må sørge for at ulike etater i det norske myndighetssystemet får en oversikt over hva som faktisk skjer, hvor trusselen kommer fra, og hvordan vi kan hindre den. Det var flere partier i Stortinget som var betenkt over datalagringsdirektivet, nettopp av frykt for lagring av data og andres muligheter til å bruke dem. Så det må være en del av den debatten som Stortinget eventuelt tar opp igjen. Vi må gjennomføre det som stortingsflertallet har vedtatt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
At det er mange ting en kan være bekymret over når en ser avisoppslagene, er det ingen tvil om. Men en regjering bør være svært forsiktig med å ta omkamp om et vedtak som Stortinget har gjort. Hvis Stortinget er misfornøyd med vedtakene det har gjort, har de full mulighet til å omgjøre vedtaket. Det bør ikke være regjeringen som tar slike initiativ, i alle fall ikke en mindretallsregjering som vi er. Men det som vi nå ser, og vi følger nøye med fra regjeringshold, er f.eks. den rettsakten som nå skjer i EU-domstolen, der dette har blitt påklagd. Vi vil følge nøye med på de vurderinger og konklusjoner som kommer derfra når vi skal gjennomføre dette. Men, som sagt, jeg oppfordrer heller Stortinget til å ta en debatt i denne sal om en skal omgjøre vedtaket, og ikke be regjeringen om å gjøre det, for det ville vært litt uhørt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
For det første: DLD ble vedtatt under Stoltenberg-regjeringen der SV var en del, selv om SV stemte imot i Stortinget. Så det er ikke noe som denne regjeringen har vedtatt alene. Fremskrittspartiet stemte imot. Den overvåkningen vi nå snakker om, skjedde under Stoltenberg-regjeringen, så hvis en er bekymret, burde en også vært bekymret da en selv satt i regjering. Men vi tar problemstillingen på høyeste alvor. Vi følger opp dette grundig – ved å følge det som skjer i EU, ved å snakke med svenske myndigheter når det gjelder e-poster og den type ting og ved å snakke med andre lands myndigheter for å få forsikringer. Dette er ikke en regjering som tar omkamp om vedtak som er gjort i Stortinget. Det ville vært uhørt. Det er mulig de rød-grønne tenkte sånn fordi de hadde flertallet bak seg i Stortinget, men i normal konstitusjonell tekning er det faktisk Stortinget som gjør vedtak, og regjeringen som følger opp. Derfor er min oppfordring til SV: Hvis en ønsker omkamp om vedtak som ble gjort da de selv var med og hadde flertall, bør de fremme forslag i Stortinget og ikke be regjeringen om å ta omkamp i regjeringssystemet. Det er ikke sånn det fungerer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Jeg vil påstå at grunnen til at en reserverte seg mot postdirektivet, ikke har noe med innholdet å gjøre, men med den forrige regjeringens manglende tro på konkurranse. Det er noe annet enn de påstandene som framkom i spørsmålet. Denne regjeringen har sagt at vi ønsker å innlemme EUs tredje postdirektiv i EØS-avtalen. Det er fordi vi tror det vil gi bedre posttjenester til innbyggerne enn om vi ikke gjorde det, og det er fordi postmarkedet er i utvikling. Den største trusselen mot postvesenet i dag er ikke EUs postdirektiv, men det er bruk av elektronisk post, som gjør at postmengdene går betydelig ned. Dette har vært utredet mange ganger, også under den forrige regjeringen. Derfor ser jeg ikke behov for ytterligere en utredning bare fordi SV er imot konkurranse. Men det som denne regjeringen har sagt skal ligge til grunn i en ny postlov som skal fremmes for Stortinget, er at vi vil ha enhetsporto på utsendelser fra husholdninger, slik at der vil en ikke merke en endring, og en vil sikre lørdagsomdeling av aviser – som altså er tidsaktuelt, det er viktig at de kommer på dagen – der en ikke har andre løsninger på det. Så for vanlige folk vil en innføring av postdirektivet bety at en fortsatt får avisene slik som en pleier. Det vil bety at en ikke får regninger på lørdager, slik som en gjerne har fått. Men omdelingen av post på lørdager er veldig liten sammenlignet med de andre ukedagene og har gått kraftig ned de siste årene, så her er det muligheter for store besparelser for skattebetalerne og for innbyggerne i landet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Den dag i dag bruker staten penger gjennom Posten på å kjøpe tjenester i områder der det ikke er lønnsomt kommersielt å levere ut post. Det vil fortsette også med den nye postloven – det er regjeringens intensjon. Så er det verdt å nevne at hvis representanten hadde lest noen av de utredningene som kom under den rød-grønne regjeringen, ville han ha sett at en der så på lønnsnivået i posttjenestene i de landene der det har vært konkurranseutsetting, og det er ikke en entydig konklusjon. Der lønningene fra før var markedsbasert, fikk en ingen endring i lønnsnivået. I de områdene der postvesenet hadde veldig høye lønninger sammenlignet med resten av markedet, fikk en en nedgang i lønnsnivået. De vurderingene som den rød-grønne regjeringen hadde tilgang til, og som vi også har fått, er at postverket i Norge har konkurransedyktige lønninger. Ergo er det liten grunn til å tro at en får verken en nedgang eller en oppgang i lønnsnivået som følge av konkurranseutsettingen. Jeg deler bekymringen, men den er ubegrunnet når en ser på saken som den faktisk er.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Jeg minner om at politikken denne regjeringen legger i regjeringsplattformen, ikke er forelagt EU. Den er forelagt det norske folk, den er forelagt Stortinget. Slik sett er Stortinget informert først. Det at vi i tillegg informerer EU når statsråden for EØS-saker reiser dit, er ikke unaturlig, men det betyr ikke at de har blitt informert først. Det er altså feil det som blir sagt. Vi har varslet at det vil komme en postlov til Stortinget. Den kommer sannsynligvis til våren, kanskje før, og da vil Stortinget få behandlet dette og gå gjennom alle disse sakene. Jeg er opptatt av at vi skal ha gode posttjenester til det norske folk, at vi skal opprettholde enhetsportoen, og at en også skal ha lørdagsomdeling av aviser. Det er det som er viktig for folks posttilbud. Vi skal sikre omdeling i distriktene, så dette ikke blir en by-mot-land-sak. At det vil bli endringer, er helt åpenbart. Vi tror at det styrker konkurranseenheten i Posten. At de er positive til det, er signalet vi får. Da skal vi gjøre dette på en skikkelig måte. Derfor er det Stortinget som gjør vedtakene, ikke regjeringen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Jeg vil takke representanten for spørsmålet om et viktig tema. Det er store utfordringer på infrastruktursiden mange steder i landet. De rød-grønne har bidratt med å øke bevilgningene. Det er bra, men det er langt fra nok til å dekke de behovene som er. Ikke minst i Oslo-regionen ser en disse utfordringene, med stadige køer inn til byen og ut av byen i rushtiden. Det er store godsmengder som går gjennom byen, og det er en flaskehals i jernbane- og T-banesystemet gjennom Oslo sentrum. Samferdselsdepartementet har sammen med Oslo kommune og Akershus fylkeskommune bedt Jernbaneverket, Statens vegvesen og Ruter om i fellesskap å gjennomføre en såkalt konseptvalgsutredning om økt transportkapasitet inn mot og gjennom Oslo. KVU-en er første steg før den formelle planprosessen igangsettes for store samferdselsprosjekter både i statens og i Oslo kommunes plansystemer. I mandatet pekes det på at utviklingen av kollektivsystemet i Oslo både må ses i en sammenheng og som et felles system. Løsninger for nye tunneler både for T-bane og jernbane vil bli vurdert, herunder stasjoner med god omstigning mellom de ulike transportmidlene. Det vil bli sett på i hvilken grad det er gevinster ved en samordning i planlegging og utbygging av T-bane og jernbane i Oslo. Det er altså viktig å sikre at både staten og fylkeskommunen og kommunen jobber sammen. Dette arbeidet skal koordineres av Jernbaneverket. Denne utredningen legger en opp til skal være ferdig i første halvår 2015 – det er altså en ganske omfattende ting. Og så vil det bli gjennomført en såkalt ekstern kvalitetssikring, som er i tråd med de rutinene som en har vedtatt. Det settes i gang andre halvår 2015. Når den jobben er gjort, vil regjeringen, Oslo kommune og Akershus fylkeskommune konkludere på om vi vil gi føringer for det videre planarbeidet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
For det første: Ja, jeg deler utålmodigheten som representanten Bøhler her gir til kjenne. Dette er et arbeid som en burde ha startet på for lenge, lenge siden, nettopp fordi det tar tid. Vi jobber aktivt i regjeringen, både i Samferdselsdepartementet, Kommunaldepartementet og mange andre steder, for å redusere tiden på planprosesser, nettopp fordi det å bruke to år på utredninger virker veldig, veldig lenge. Det er også et stort potensial for å få mer gods over på jernbane hvis en får økt jernbanekapasiteten gjennom byen. Denne regjeringen har i plattformen fått til at vi skal kunne gi rundt 50 pst. investeringsstøtte når det er egnet. Dette er et prosjekt som jeg vil si framstår som godt egnet for det. Dermed får man til en sterkere framdrift enn det noen tidligere regjering har gjort. Men det er fortsatt et arbeid som tar tid, med mindre vi klarer å effektivisere planprosessene betydelig. Vi vil fremme en sak for Stortinget når dette foreligger, og da vil en også ta stilling til hvor stor den statlige andelen skal være.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-11-20:
Fordelene med en eller flere tunneler under Oslo er mange og ganske åpenbare. Det er viktig at vi ser det i en sammenheng, sånn at en hvis en bygger en ny jernbanetunnel, kan koble den opp mot T-banen, så folk kan velge jernbane til Oslo og vite at de på en enkel måte kan komme seg videre med T-bane. For det er ikke sånn at alle som reiser inn til Oslo med tog, nødvendigvis jobber akkurat ved siden av togstasjonen. Skal det være attraktivt å reise kollektivt, må det være sømløse overganger uten mye venting. Hvis ikke blir bilen et for godt alternativ, og da velger en bilen fortsatt, spesielt med de fordelene elbilen har. Denne regjeringen varslet allerede i valgkampen at Fornebubanen var en viktig del, nettopp fordi en ser på bo- og arbeidsmarkedet i en helhet. Tilsvarende vil en ekstra tunnel under Oslo bidra til å få bedre kommunikasjonsløsninger i og gjennom Oslo, og dermed være en viktig satsing på det som har med boligsituasjonen i denne byen og i omegnen.
Iselin Nybø (Venstre), 2013-11-20:
Da statsministeren var her i muntlig spørretime, ga hun uttrykk for at hun ikke var bekymret for at innsamling av data ville medføre overvåking fra fremmede makter, og hun viste da til at en sånn overvåking ville være ulovlig. Den siste tiden har vi sett at det til dels er omfattende ulovlig overvåking av europeiske borgere. Jeg vil derfor gjenta spørsmålet til samferdselsministeren: Er ministeren bekymret for at en eventuell innføring av DLD vil legge til rette for en ulovlig overvåking fra fremmede land?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2013-11-20:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til utenriksministeren. Dette med overvåking er jo et bredt område. Mange statsråder er involvert. Når vi skal hevde vår rett på bortebane, er det også viktig hva vi gjør på hjemmebane og for egne innbyggere. Da Stortinget behandlet datalagringsdirektivet i 2011 var det flertall for å få det igjennom raskt. Siden den tid har vi sett at Norge ikke har blitt en frihavn for kriminelle, politiet både etterforsker og oppklarer kriminalitet, og den teknologiske utviklingen er i ferd med å springe fra direktivet. Det er grunnlag for en ny diskusjon i Stortinget. Men mitt spørsmål til utenriksministeren går på: Foreligger det noen internasjonale forpliktelser som Norge er bundet av, som gjør at vi er pålagt å registrere og lagre informasjon om innbyggernes kommunikasjon?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. Grovt sett må vi si at det er to bilder av Norge ute i verden. Det ene er av et lite, rikt land som er veldig stolt av seg selv. Det andre er av et lite, rikt og solidarisk land som tar ansvar for konfliktløsing, miljøforhandlinger og gjør en viktig jobb når det gjelder bistand. Da Bill Gates var i Norge i forrige uke, spurte jeg ham: Er det egentlig så viktig at vi gir akkurat 1 pst. til bistand? Da ga han meg det samme svaret som representanter for veldig mange hjelpeorganisasjoner: Hvis Norge kutter 1 pst.-målet, sender det et signal til andre land: Vi har klart oss gjennom finanskrisa – vi kutter også. Da blir det greit for andre land også å kutte. Det er én ting som er klart: Utenriksministeren har nå fått ansvaret for utviklingspolitikken, og det første han gjør, er å kutte i dette målet. Heldigvis har dette blitt rettet opp av Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er flertall på Stortinget for 1 pst., og meningsmålingene viser også at det er stort flertall i befolkningen for dette. Mitt spørsmål er: Skal dette politiske teateret fortsette de neste fire årene – at regjeringa foreslår kutt, og så skal Kristelig Folkeparti og Venstre forhandle seg opp til 1 pst.? Vil det styrke utenriksministerens stemme i internasjonale forhandlinger dersom han bramfritt kan si at i Norge mente både den forrige og den nåværende regjeringa at 1 pst.-målet er viktig? Mitt spørsmål er: Støtter utenriksministeren målet om at 1 pst. skal gå til bistand?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Utenriksministeren tar jo feil. Målet om 1 pst. er ikke en diskusjon bare i Norge. Det er diskusjon om dette i svært mange land. Mens Børge Brendes søsterparti i Sverige kan si at i Sverige er partiene enige om at 1 pst. går til bistand, er utenriksministeren i Norge såpass uklar at når jeg spør om bistandsmålet står fast, svarer han med ost. Mitt spørsmål er om ikke utenriksministeren med dette er svekket, for han kan nå ikke si i internasjonale forhandlinger, i møter med andre land, at i Norge står vi sammen om målet om 1 pst. For dette er ikke en diskusjon bare i Norge; det er en diskusjon i veldig mange land. Så flere land kan ta ansvar for å øke hjelpen til den fattige del av verden.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Vi er vel alle enige om at utvikling er noe mer enn bistand, men jeg blir likevel bekymret over å høre utenriksministeren nesten bagatellisere bistanden, for bistand betyr mye for å nå FNs tusenårsmål – ikke minst innen 2030. Norge nyter veldig stor respekt i FN-systemet, i humanitære organisasjoner, i verdenssamfunnet og i land i sør for sin integritet i utviklingspolitikken. Ifølge kilder vakte det faktisk stor oppsikt i høst i FNs generalforsamling at Norge, ved den norske utenriksministeren, kuttet i FNs matvareprogram i forhold til det den forrige regjeringen hadde lagt inn i budsjettet – med den humanitære situasjonen vi nå har i grenseområdene rundt Syria og i andre katastrofeområder i sør. Mitt spørsmål blir: Føler utenriksministeren at hans autoritet og respekten for ham i FN-systemet og i utlandet blir svekket på grunn av dette?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Jeg vil gjerne stille samferdselsministeren følgende spørsmål: «Kapasiteten til nåværende T-banetunnel gjennom Oslo sentrum er i ferd med å bli en stor hindring for utviklingen av kollektivtrafikken i hovedstaden. 4. september i år opplyste Erna Solberg om at en ny regjering ville bygge ny T-banetunnel gjennom Oslo sentrum. I regjeringserklæringen til Høyre og Fremskrittspartiet blir det gitt et løfte om 50 pst. statlig investeringstilskudd til viktige kollektivtransportløsninger i de store byene. Hvordan vil statsråden ta tak i arbeidet med ny T-banetunnel ut ifra løftene om ny finansiering?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2013-11-20:
Jeg takker for svaret og også positive holdninger. Dette er en hastesak, egentlig, fordi kapasiteten på tunnelen fra Majorstua til Tøyen begynner å bli sprengt allerede. Så det vil avgjøre ambisjonene vi kan ha på kollektivutbyggingen i Oslo og Oslo-området i årene framover. Noe av den framdriften som statsråden beskriver, ligger fast i henhold til regelverk om hvordan utbyggingsprosjekter skal utredes og legges opp. Men det er klart at det signalet som kom fra Erna Solberg i valgkampen om at staten vil gå inn med 50 pst. direkte statlig tilskudd, gir et helt annet momentum, en helt annen mulighet, til et taktskifte i dette prosjektet. Til nå har det bare ligget 500 mill. kr inne til utredning av det i Oslo-pakke 3 fra 2017. Det er viktig at den ambisjonen man nå uttrykker, også konkretiseres, og da er tilleggsspørsmålet mitt: I hvilken form tenker man å komme tilbake til de 50 pst. direkte statlig tilskudd?