Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Stortinget skal nå behandle et forslag som tar for seg å opprettholde Statnetts brukerråd, spørsmålet om utarbeidelse av en nasjonal plan for kraftlinjer og kostnader i sentralnettet. Forslagene støttes av et flertall i komiteen, og jeg vil opplyse om at Stortingets flertall – de tre regjeringspartiene – for tiden er i mindretall i komiteen. Flertallet har konkludert med at Statnetts brukerråd og brukernes representasjon i Statnett SFs styre skal opprettholdes. Flertallet ber også regjeringen sørge for at det utarbeides en nasjonal plan for kraftlinjer, som oppdateres og fremmes for behandling i Stortinget en gang hver stortingsperiode. Flertallet går også inn for at regjeringen i løpet av vårsesjonen 2013 legger fram en sak om fordeling av kostnadene i sentralnettet mellom produsenter og forbrukere. Jeg går ut fra at flertallet i komiteen selv vil redegjøre mer i detalj for sitt syn. Jeg vil gjøre oppmerksom på at Stortinget så sent som i forbindelse med behandlingen av gjeldende statsbudsjett vedtok at ordningen med et eget råd av sentralnettbrukere skulle opphøre. I budsjettdokumentet for 2013 ble det bemerket at det i lys av Statnetts store utbyggingsoppgaver de neste årene er viktig å sikre foretakets nøytralitet. Det er viktig å stå fast ved denne endringen, fordi dette må ses i sammenheng med de store endringene i kraftforsyningen som skjedde ved omorganiseringen av Statkraft. Brukernes innflytelse i foretaket bør i framtiden organiseres på en måte som i større grad samsvarer med ordinær selskapsorganisering. Når det gjelder behovet for en nasjonal plan for kraftlinjer, deler ikke regjeringspartiene dette synet. En samlet komité er enig om at det er Statnett og de større regionale nettselskapene som er ansvarlig for bygging og drift av det sentrale strømnettet, og at energimyndighetene har en rekke tiltak og virkemidler som påvirker investeringene. Komiteen viser til at det er innført krav om ekstern kvalitetssikring av store linjeprosjekter, og at dette styrker energimyndighetenes styring med konseptvalget og den faglige kvaliteten på beslutningsgrunnlaget. Fra regjeringspartienes side oppfatter vi denne prosessen som betryggende og at den tilrettelegger godt for nødvendige nettinvesteringer. Dette er også det beste grunnlaget for å sikre en trygg strømforsyning for hele landet. Jeg synes ikke det er vanskelig å forstå industriens bekymring for hva dette vil bety av kostnader for dem. Samtidig vet jeg at vi har en regjering som er opptatt av at industrien skal overleve, og at det skal skapes langsiktighet for bedriftene. Dette er godt dokumentert gjennom de grep som hittil er tatt for industrien. Derfor føler jeg meg trygg på at dette vil bli resultatet også i denne saken. Jeg kommer selv fra en landsdel som sårt trenger et nett som er langt mer tidsmessig enn i dag, og som kan skape trygghet for den strømforsyningen som er så avgjørende for både bosetting og næringsliv. Statsråden har i brev til komiteen på en meget god måte også redegjort for kostnadsfordelingen i sentralnettet, og en samlet komité deler regjeringens syn på at kostnadene for det maskede sentralnettet fortsatt skal fordeles på alle kundene. Regjeringspartiene deler også statsrådens syn på at Statnett som systemansvarlig har den beste forutsetningen for å se utviklingen av utenlandsforbindelser opp mot det norske kraftsystemet som helhet. Regjeringspartiene kan derfor ikke se at det er nødvendig å fremme en egen sak for Stortinget om fordeling av kostnadene i sentralnettet. Jeg tar da opp det foreliggende forslaget fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet.