Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Regjeringen har lagt frem et budsjettforslag på Justis- og beredskapsdepartementets område som er en omfattende satsing. Budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre har bidratt til å sikre den satsingen som regjeringen hadde foreslått, men også dels bidratt til å gjøre det enda bedre. Det gjør at det er en fornøyd justis- og beredskapsminister som kan si at trygghet i hverdagen er mer enn glansbilder for denne regjeringen og for flertallet i dette hus – for det er et viktig fundament i en rettsstat. Når regjeringen har som et av sine hovedmål å bygge opp under borgernes trygghet, er det et stort spenn av virkemidler som må tas i bruk. I justissektoren er det viktig at disse virkemidlene ses i sammenheng. I mange år har vi lyttet til politikere fra tidligere regjeringspartier som har snakket om denne sammenhengen i straffesakskjeden. Nå har vi et praktisk tilrettelagt budsjettforslag og -forlik, som styrker hele straffesakskjeden – ikke bare med ord, men også med ressurser. Det vi gjør på forebyggingssiden, har direkte konsekvens for det vi må gjøre eller ikke gjøre på politisiden og på etterforskningssiden, som igjen påvirker påtalemyndighetenes arbeidsvilkår og saksomfang i domstolene og til sist behovet for plasser i kriminalomsorgen. Jeg er derfor svært stolt av at regjeringen i forslaget til statsbudsjett for 2015 har prioritert alle disse satsingsområdene, og at budsjettforliket styrker og tar vare på denne satsingen. Å sikre at politiet netto tilføres 350 PB1-stillinger, stillinger for nyutdannede, er et viktig og nødvendig løft på veien til å nå målet om en politidekning på to polititjenestemenn per tusen innbyggere innen 2020. Det er også viktig for å sikre politiet bedre evne til å løse sine oppgaver, hvor forebygging er en gjennomgående og grunnleggende forutsetning i alt arbeidet politiet gjør. I tillegg vil satsingen bedre beredskapen. Så har vi sett at etterforskningskvaliteten over tid har blitt utsatt for kritikk. Det er en rekke forbedringsmuligheter som politiet nå arbeider for å gjennomføre for å sikre at kvaliteten blir bedre. Men samtidig må vi legge til rette for og sikre at politiet har den kompetansen og de rammevilkårene som er nødvendig for raskere og bedre etterforskningsarbeid og påtalearbeid. Derfor er det en vesentlig styrking når ca. 50 nye politijurister kan tiltre politiet i 2015. At vi samtidig styrker høyere påtalemyndighet med tolv statsadvokater, som gjør at den høyere påtalemyndighet kan sikre arbeidet med kvaliteten og oppfølgingen av etterforskningen i politidistriktene, er også avgjørende. I 2014 foreslo regjeringen å oppheve ansettelsesstoppen i domstolene. Det var det første året på lang tid hvor det ble ansatt nye dommerstillinger. For 2015 har budsjettforliket videreført denne satsingen, denne gangen med syv nye dommerstillinger, elleve nye utrederstillinger eller saksbehandlerstillinger og tre utredere i Høyesterett. Kriminalomsorgen representerer en uvanlig stor utfordring. Kapasiteten er for lav, særlig er antallet lukkede fengselsplasser en utfordring. Det er begrensede muligheter for å øke kapasiteten på kort sikt, men regjeringen har foreslått – og fått til, sammen med samarbeidspartiene på Stortinget – å øke antallet lukkede plasser med 41 i 2015. I tillegg arbeider vi fortsatt med muligheten for å leie fengselsplasser i utlandet, hvor innsatte kan sone hele eller deler av dommen i andre land. Før jul vil regjeringen legge frem en kriminalomsorgsmelding for Stortinget, som vil gi Stortinget muligheten til å se på utfordringer og løsninger i et langsiktig perspektiv. I tillegg leverer denne regjeringen på noe som har vært etterspurt lenge, nemlig fire ungdomsplasser i østlandsområdet, med en egen ungdomsenhet. For å tilpasse norsk politi en mer krevende og annerledes hverdag vil regjeringen også legge frem en sak for Stortinget om politireformen. Planen er at saken legges frem rett før eller rett etter jul. Formålet med reformen er å ha et politi som er til stede, og som kommer der det er behov for dem. Samtidig må reformen sikre mer robuste fagmiljøer, eksempelvis til etterforskning av saker med vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner samt store og omfattende andre saker, f.eks. organisert profittmotivert kriminalitet. Det er foreslått 150 mill. kr til den reformen i 2015.