Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
Odelstinget skal i dag fatte vedtak om lov om obligatorisk tjenestepensjon. Dette er en oppfølging av Stortingets tidligere vedtak om pensjonsreform før sommerferien i år, og dette er ett av elementene som den gangen var i forliket mellom Arbeiderpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre. Da denne saken ble behandlet i forrige stortingsperiode, stemte Fremskrittspartiet imot innføringen av obligatorisk tjenestepensjon. Vår merknad til saken var bl.a. som følger: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet viser også til at det innføres obligatorisk tjenestepensjon i arbeidsforhold med virkning fra 1. januar til tross for at det ikke er gjennomført noen utredning om økonomiske konsekvenser av dette for de arbeidsgivere som pr. i dag ikke tilbyr tjenestepensjon til sine ansatte.(…) Disse medlemmer mener at det er direkte uansvarlig å innføre obligatorisk tjenestepensjon uten ytterligere utredning av virkningene. Den direkte effekten av innføringen er at alle lønnskostnader øker med minst 2 pst. Dette kan være nok til at mange arbeidsplasser forsvinner. For mange arbeidstagere betyr dette at det som nå blir forespeilet dem som et ekstra gode knyttet til arbeidsforholdet, viser seg å bli det enkelttiltaket, som på toppen av en allerede presset lønnsomhet i flere bransjer bringer folk ut i arbeidsledighet.» (…) Generelt sett er Fremskrittspartiet skeptisk til å innføre nye obligatoriske ordninger som vil legge stein til byrden for mange kapitalsvake og inntjeningssvake bedrifter i flere næringer. Vårt utgangspunkt er at dette er en forhandlingssak mellom arbeidsgiver og arbeidstaker. Det er ulike grunner til at arbeidsgivere ikke tilbyr tjenestepensjon i dag, og som regel av følgende tre grunner: Arbeidsgiverne har ikke økonomi til å tilby det.Arbeidstakerne har heller prioritert høyere lønn.Det har ikke vært nødvendig å tilby det for å tiltrekke seg nødvendig arbeidskraft. Fremskrittspartiet mener fortsatt at man burde ta seg bedre tid til å utrede de økonomiske konsekvensene for de små og mellomstore bedriftene. Og vi er av den oppfatning at det ikke foreligger tilfredsstillende konsekvensutredninger ved en slik innføring av obligatorisk tjenestepensjon. Fremskrittspartiets konklusjon er derfor at vi vil gå imot innføring av en obligatorisk tjenestepensjon fra 1. januar 2006. Men så lenge det er flertall i finanskomiteen for loven, har Fremskrittspartiet fremmet en del forslag som etter vårt syn er klare forbedringer av den foreslåtte lovteksten, som gjør innføringen av en slik lovgivning best mulig for næringslivet. La meg kommentere noen av endringsforslagene fra Fremskrittspartiet til den foreslåtte loven. Flere av høringsinstansene advarer mot at lærlinger over 20 år skal ha rett til tjenestepensjon. Det er pr. i dag et stort problem å få nok bedrifter til å ta imot lærlinger, og et slikt påbud vil høyst sannsynlig redusere interessen for å tilby lærlingplasser. Lærlinger er skoleelever med utdanningskontrakt og har dermed ikke en ansettelseskontrakt. Lærlinger bør derfor holdes utenfor obligatorisk tjenestepensjon. Fremskrittspartiet frykter også at lærlinger som da vil bli 20 år under lærlingtiden, eller som allerede er 20 år, vil bli diskriminert framfor yngre. Det neste forslag fra vår side vedrører minstekravet på 20 pst. stilling. Dette er svært lavt, og flere ulike høringssvar fra organisasjoner påpeker dette. Stillinger som kommer inn under denne størrelsen, er skoleelever, studenter, sesongarbeidere, korttidsvikarer og andre stillinger som ofte er av kortvarig art. Dette er altså et lovpålegg som vil resultere i enda mer økt administrativt arbeid. Bakgrunnen for at arbeidstakere tar slike jobber, er som oftest at man ønsker seg ekstra lønnsinntekter der og da. Derfor bør det være en forhandlingssak mellom arbeidsgiver og arbeidstaker om hva som er hensiktsmessig. Fremskrittspartiet mener derfor at en nedre grense bør ligge på minimum tre månedsverk pr. år eller lønnsutbetaling tilsvarende 2 G for en ansatt. Når nå forslaget om obligatorisk offentlig tjenestepensjon trolig får flertall i denne sal i dag, mener Fremskrittspartiet at det blir en urimelig forskjellsbehandling dersom selvstendig næringsdrivende begrenses til å spare inntil 2 pst. av inntekt til pensjonssparing, mens andre kan sette av inntil 8 pst. med fullt skattefradrag. Flere av høringsinstansene har påpekt nettopp dette. Taket bør derfor økes tilsvarende for selvstendig næringsdrivende, slik at grensene blir like, uavhengig av bedriftsstørrelse og organisasjonsform. Vårt siste endringsforslag til den foreslåtte lov er at nystartede bedrifter må gis en lengre frist enn seks måneder til å opprette pensjonsordning. Fremskrittspartiet er også her på linje med mange av høringsinstansene. Det forunderlige er at selv departementet er enig i at fristen for nyetablerte bedrifter er for kort, men går likevel inn for at det skal gjelde for alle foretak. Gründerbedrifter har i sin fase mange kostnadskrevende utgifter og bør ikke pålegges ytterligere ressurskrevende oppgaver og kostnader. Derfor mener Fremskrittspartiet at nystartede bedrifter skal gis en frist på ett år fra vilkårene for obligatorisk tjenestepensjon er oppfylt, men likevel gis mulighet til å opprette frivillig pensjonsordning på et tidligere tidspunkt. Jeg tar opp de forslag fra Fremskrittspartiet som er gjengitt i innstillingen.