Morten Lund (Senterpartiet), 2003-11-11:
Det er positivt at SV har fremmet denne saken. Økonomisk kriminalitet og uetisk atferd har et altfor stort omfang også i norsk næringsliv, og det er smittsomt hvis det ikke blir gjort nok med det. Nasjonale myndigheter må bry seg mer, oppgradere lovverket og gjøre det lettere for dem som skal kontrollere og straffe både internt i bedriftene og eksternt, og sørge for at statens organer har kapasitet til å gjøre sin jobb. Statsrådens svar, sammen med det som omtales i kredittmeldingen, tyder på økt fokusering på de temaene som her er tatt opp. Senterpartiet vil understreke det som hele komiteen uttrykker, at de utredningene og forbedringene som er i gang, må gjennomføres med stor kraft. Det er langt flere temaer innenfor dette området enn det som er tatt opp i Dokument nr. 8-forslaget, og jeg vil bare omtale litt utover det. I går kom det en NTB-melding med overskrift «Større omfang av useriøse i byggebransjen enn antatt», der man omtalte et pilotprosjekt som mange har deltatt i, også fra statens side. Det var et nedslående resultat. Det er veldig mange som unndrar moms, og ikke minst er det vanskelig å ha oversikt over de firmaer som opererer med utenlandske arbeidere. Byggebransjen er en bransje som strever mye. Restaurantbransjen er en annen. Vi vet mye om det som skjer, og vi må gjøre noe med det. Senterpartiet ønsker å styrke Arbeidstilsynet, skatteetaten og tolletaten innenfor disse oppgavene. I innstillingen har vi sammen med Fremskrittspartiet og Kystpartiet pekt på at de som straffes med bøter og erstatninger, ikke må ha anledning til å velte straffene over på andre ved å kunne trekke fra slike beløp på skatten eller få dem dekket av forsikring. Vi bør på samme vis som USA ha regler som hindrer at en slik overskyving av ansvar kan skje. De samme tre partier – Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Kystpartiet – har også omtalt behovet for å få utredet om Norge nå skal få et eget aksjetilsyn, som USA har hatt lenge, og som Sverige og Danmark har etablert i de senere år. Spørsmålet har vært reist tidligere. Et flertall i finanskomiteen har ønsket det, men oppfølgingen av flertallets merknader har gått tregt. Vi synes det nå er et spesielt behov for å få den saken tatt opp, og ut fra at det nå er startet en oppgang på børsen, blir det mer fristende for småsparere å kjøpe aksjer, og det er behov for at den kapitalen kommer næringslivet til gode. Da må vi ikke komme i en slik situasjon at noen av småsparerne finner ut at de lett kan bli lurt. Et aksjetilsyn skal kunne hindre det. Vi har erfaringer fra andre land å bygge på. Sverige har i den senere tid endret lovverket sitt slik at aksjekjøp blir å regne som forbrukerkjøp når kjøper er en person. Det innebærer at kjøper har et særskilt rettsvern, med bl.a. en viss angrefrist. I Danmark har man nylig opprettet et selskapstilsyn for unoterte aksjer som bl.a. godkjenner alle prospekt for aksjetegninger. Dette er med på å redusere risikoen for å bli svindlet, og det er lettere å gripe inn overfor dem som svindler. Vi har hatt noen saker i Norge som har skremt mange småaksjonærer. En del av forarbeidet som er gjort i Norge, er gjort av StyreAkademiet, som også har brakt Forbrukerrådet inn i bildet. Det er en mulighet for at dette kan knyttes opp mot Forbrukerrådet, som da må få opparbeidet en kompetanse og må få styrket sin bemanning på det området. Forslaget går ut på å få en slik ording utredet. Jeg håper at det ved avstemningen i dag kan bli et flertall for det forslaget.