Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
La meg først slå fast at i likhet med det brede flertallet i energi- og miljøkomiteen er også jeg opptatt av enøktiltak. Det er alltid sunt å husholdere godt med ressursene våre. Når det gjelder energibruken i bygg, er det blitt omtalt at det utgjør en stor andel av energiforbruket i Norge, ca. 40 pst. Men denne energibruken dekkes jo da i første rekke av elektrisitet fra fornybare kilder. Her skiller vi oss i veldig stor grad fra situasjonen i andre land. En innsats spesielt rettet mot 10 TWh i byggsektoren vil derfor ikke bidra til like stor reduksjon i klimagassutslippet i Norge som det man vil kunne se i tilsvarende land rundt oss. Det er nok andre tiltak som i større grad vil ha effekt på CO 2 -utslipp, knyttet til forbud mot fyring med mineralolje i eksisterende bygg, forbud mot bruk av fossil oppvarming i nye bygg og innsatsen for å fase ut fossil olje i fjernvarme. Allikevel er det viktig å tenke enøktiltak i byggebransjen. Effektiv energibruk er alltid viktig, og som flere har vært inne på, kan dette bidra til å frigjøre fornybar energi til andre sektorer, til industri, til transportsektoren og til eksport, basert på at vi stadig blir tettere integrert inn mot energimarkedet i resten av Europa. Enova er et viktig virkemiddel i dette arbeidet også i byggsektoren, og i perioden 2012 til 2016 bevilget en over ca. 3 mrd. kr til støtte for energi- og klimatiltak i bygg. Det har bidratt til at energibruken i bygg er blitt mer effektiv og mindre forurensende, og i den nye avtalen som departementet har inngått med Enova, er både formål og delmål med på å bygge opp under at Enova fortsatt skal ha stort fokus på byggsektoren. Det er imidlertid også andre tiltak som er viktige. La meg bare repetere noen av dem som allerede er nevnt, og et par til. Høye krav til energieffektivisering i nybygg gjennom teknisk forskrift er selvsagt. Økodesigndirektivet med krav til energibruk i apparater er viktig, som igjen inngår i bygg. Det kommende forbudet mot mineralolje til oppvarming har jeg allerede nevnt. Forbruksavgifter på strøm bidrar til at man har et incentiv fra forbrukerens side til å redusere strømbruken sin, og der vil også AMS-utrullingen bidra til at man får en økt bevissthet ute som forbruker. I tillegg kommer energimerkeordningen for bygg. Fra og med i fjor er ansvaret for drift og videreutvikling av energimerkeordningen overført til Enova, og det kan gi gode samspillgevinster med Enovas informasjonsvirksomhet og programutvikling for byggområdet. Jeg er opptatt av at vurdering av virkemidler som påvirker energibruken i bygg, må baseres på god forståelse for de sentrale driverne knyttet til energibruk i bygg. Departementet har derfor bedt NVE se videre på hvilke faktorer som driver energibruken i denne sektoren, og hvilke aktuelle tiltak som kan gi en effekt i forhold til lavere energibruk. Som tidligere varslet til Stortinget vil jeg komme tilbake igjen i statsbudsjettet 2018 med en presentasjon av det helhetlige arbeidet rundt en reduksjon på 10 TWh i byggsektoren. Så helt til slutt kort til et par av innleggene i behandlingen av denne saken. Først til saksordføreren, Heikki Eidsvoll Holmås, som understreket at mesteparten av energibruken i Norge er fossil. Det er nok ikke korrekt – det er rett og slett feil. Vi har en fornybarandel i vårt samlede energibruk på 69 pst., altså godt over halvparten, og det gir oss en helt unik posisjon i verdenssammenheng. Så vil jeg kort kommentere også det som går på IEA. De er veldig opptatt av at vi må bruke ressursene våre på de rimeligste tiltakene først når det gjelder å kutte CO 2 -utslipp. Det er jeg helt enig i. Jeg har i dag hatt møte med nestlederen i IEA, som har presentert sin Norge-rapport for Olje- og energidepartementet og norsk presse. De understreker at vi må ha en best mulig ressursforvaltning også på dette området, rett og slett ta de laveste fruktene først, dvs. høyest mulig CO 2 -kutt til lavest mulig kostnad.