Svein Abrahamsen (Venstre), 2015-11-05:
Jeg vil også takke interpellanten for å ta opp et tema som har stor betydning for politiets videre utvikling. Bedre ledelse og styrket ledelseskultur er nå ett av hovedmålene innenfor justis- og beredskapsområdet. Ledelse, kultur og holdninger i politiet og strukturelle forutsetninger for å få til det var viktige temaer i Gjørv-kommisjonens rapport, i Politianalysen og ikke minst i nærpolitireformen. Denne reformen handler om å sette politiet i stand til å yte bedre tjenester. Departementet har vært klar på at en forutsetning for å få til det er en styrking av ledelse, kultur og holdninger. Justiskomiteen har også vært tydelig på at forbedring av ledelse, kultur og holdninger må være en prioritert oppgave i nærpolitireformen. Komiteens flertall har i den forbindelse bedt regjeringen om å følge opp en rekke konkrete tiltak. Interpellanten tar spesielt opp det å skape en kultur for åpenhet rundt kritikkverdige episoder. Åpenhet både eksternt overfor omverdenen og internt i politietaten har stor betydning for å få bedre polititjenester. Åpenhet overfor omverdenen er viktig for folks tillit til politiet. Politiet utøver makt, og åpenhet og maktutøvelse er grunnleggende i et demokrati. Åpenhet om arbeidet og resultatene det gir, gir grunnlag for samfunnsdebatt om hvordan politiet fungerer, og det gir borgerne grunnlag for demokratisk påvirkning, sånn at tjenestene blir best mulig tilpasset behovene. Det er en styrke for politiet at mange følger med på hva politiet gjør, og hvordan politiet løser oppgavene sine. Åpenhet om arbeidet internt er også viktig for at politiet skal være en lærende organisasjon, som det ble lagt til grunn at politiet skal være ved behandlingen av politireformen. En lærende organisasjon har en kultur, systemer og lederstil som motiverer medarbeiderne til å lære av sine handlinger, dele det de lærer, med andre og bruke det de har lært, til å løse oppgavene enda bedre. Politiet må være gode på å lære av hendelser og bruke kunnskapen i videre utvikling av etaten. For det er sånn at vi dessverre ikke kommer unna at det kan skje feil i en etat hvor folk jobber med folk, eller hvor oppgaver kunne vært løst enda bedre. Det er derfor viktig at politiet er gode på å lære av feil, sånn at de ikke skjer igjen, da feil her kan ha store konsekvenser for de berørte. Det forutsetter åpenhet om feil og en kultur hvor feil ikke blir skjult, men blir diskutert åpent for å lære av dem. En sånn kultur må det jobbes for på alle nivåer i politiet. Åpenhet er viktig ikke bare om kritikkverdige episoder, men også om alt som faktisk går bra. Prøving handler ikke bare om å lære av feil, det handler også om å lære av det som viser seg å fungere godt. Det er derfor viktig å ha gode ordninger for erfaringsutveksling innen politiet som gir muligheter for kontinuerlig forbedringsarbeid og for læring på tvers i etaten gjennom deling av beste praksis. Det å bli en mer lærende organisasjon er noe det jobbes med ikke bare innenfor politiet, men også innenfor privat næringsliv og ellers innenfor det offentlige. Ett eksempel på det er helsevesenet, hvor det jobbes med å styrke pasientsikkerheten gjennom å skape en åpenhetskultur for å lære av ting som går galt. I det arbeidet som nå skjer med ledelse, kultur og holdninger i politiet, er det også viktig at politiet lærer av andres arbeid og beste praksis på dette området. Avslutningsvis vil jeg vise til at et enstemmig storting under behandlingen av politireformen ba departementet om å gjøre en foreløpig evaluering i 2017 av arbeidet med ledelse, kultur og holdninger i politiet og melde resultatene av det tilbake til Stortinget. Denne evalueringen vil si oss noe om ikke bare hva som har blitt gjort, men også om de foreløpige resultatene av det. Denne evalueringen vil derfor gi viktig lærdom for det videre arbeidet på dette viktige området.