trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Jeg bad om ordet på grunn av merknaden og innlegget fra saksordfører Ivar Skulstad når det gjelder Kunnskapsdepartementets område. Vi tar selvfølgelig alle merknader fra Riksrevisjonen og fra kontroll- og konstitusjonskomiteen svært på alvor og prøver å følge opp i den grad det er pekt på svakheter. Men jeg må si at jeg var noe overrasket over både merknad og innlegg når det gjaldt gaveforsterkningsordningen. Gaveforsterkningsordningen har vært omtalt både i budsjettdokumentet som Stortinget fikk i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i år – da var vi i prosess med ordningen – og i St.prp. nr. 1, altså statsbudsjettet, som Stortinget er i ferd med å ferdigbehandle nå. Sakens bakgrunn er i korthet at det i 2006 og 2007 ble utbetalt gaveforsterkningsmidler til universitetene i Bergen og Tromsø på bakgrunn av private gaver som var gitt til stiftelser. Beløpet som ble betalt i gaveforsterkning, er ganske riktig 131 mill. kr. Disse midlene ble betalt til universitetene, men de overførte midlene til stiftelser. Fra Kunnskapsdepartementets side mente vi at gaver til stiftelser ikke skulle utløst gaveforsterkning, og at overføringen av gaveforsterkningsmidlene til stiftelsene ikke var i tråd med retningslinjene og med Stortingets forutsetninger for gaveforsterkningsordningen. Derfor skrev vi til de aktuelle stiftelsene og bad om at gaveforsterkningsmidlene ble betalt tilbake til staten. Dette førte ikke fram, men stiftelsene har i brev til Kunnskapsdepartementet lovet at midlene vil bli brukt i samsvar med formålet med gaveforsterkningsordningen. Regjeringen legger til grunn at partene i denne saken har vært i god tro. Jeg kan forsikre representanten om at vi har hatt en meget omstendelig prosess på dette, og at vi dermed etter en helhetlig vurdering mente det ikke var rimelig å gå videre med et krav om tilbakebetaling. Dette la vi fram for Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet, og Stortinget vedtok den 12. desember dette år, som ikke er så veldig mange dager siden, følgende romertallsvedtak: «Stortinget samtykker i at(…) Kunnskapsdepartementet i 2009 kan gi avkall på krav om tilbakebetaling av gaveforsterkning som er utbetalt til Bergens forskningsstiftelse, Bergens medisinske forskningsstiftelse og Tromsø forskningsstiftelse i strid med retningslinene for ordningen.» (…) Så her har vi gjort akkurat det som Riksrevisjonen og komiteen har bedt oss om å gjøre: Vi har lagt saken fram for Stortinget, og Stortinget har fattet et vedtak i saken. Vi benyttet også anledningen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett til å stramme opp ordningen, slik at det ikke skulle bli mulig å misforstå det som måtte være regelverket. Vi har som sagt hatt en meget grundig prosess på dette, og jeg var derfor litt overrasket over at denne merknaden fremdeles henger med.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-12-16:
Noen ord om Samferdselsdepartementets område, som får en del kritiske merknader fra Riksrevisjonen. Jeg merker meg at ansvarlig statsråd ikke er til stede. Jeg går ut fra at det ikke er et signal om at man ikke tar Riksrevisjonens påpekninger på alvor. Her er det påpekninger som overfor andre departementer om at man ikke bruker regelverket for offentlige anskaffelser. Det er selvfølgelig urovekkende at virksomhet med så vesentlig innkjøpsvolum som f.eks. Statens vegvesen innenfor Samferdselsdepartementets område ikke evner å gjennomføre offentlige innkjøp betryggende og innenfor et godt kjent regelverk. Vi har også merket oss Riksrevisjonens sterke kritikk av nytt kjøretøy- og førerkortregister i Statens vegvesen. Det er et system og et prosjekt som ser ut til å være ute av styring, og er dessverre en ny påminnelse om at innføring av store IT-systemer i staten ofte viser seg å være svært vanskelig å styre. Først og fremst har vi merket oss at Riksrevisjonen har sett på produktivitets- og driftsavvik i NSBs persontransport. Det var jo på den bakgrunn at jeg faktisk hadde forventet at ansvarlig statsråd hadde vært til stede når denne saken blir behandlet. Det er slik, bedrøvelig nok, at produktiviteten i NSBs persontransport er lavere i 2007 enn i 1997. Det er også slik at det er et samlet storting – med litt ulike premisser – som har pekt på at det er gode og klare muligheter for å ta ut økt produktivitet innenfor persontransporten til NSB. Foreløpig gjenstår det å se om statsråden får ut den produktiviteten. Når det gjelder driftsavvik, står togene igjen også i dag. Antall ikke planlagte toginnstillinger øker med over 15 pst. fra 2007, som er det året Riksrevisjonen har vært inne og sett, til i år. Hovedsvaret fra ansvarlig statsråd er i spørretimen 19. november: «Eg kan ikkje sjå at det problemet me no har, handlar om organisasjonsform. Det handlar om ei underfinansiering av jernbanen». For dem som står og venter på tog, er dette et lite tilfredsstillende svar. Fra Fremskrittspartiets side legger vi til grunn og forutsetter at statsråden følger opp håndteringen av driftsavvik i persontransport med NSB på en helt annen måte enn det som har vært vist hittil.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Finansdepartementet har merknader i tre saker, som vi jobber videre med å følge opp. Det ene er brudd på anskaffelsesregelverket, det dreier seg om to direkte innkjøp i Statens innkrevingssentral, som vi kommer til å følge opp. Det dreier seg om noen ulike forhold innenfor Toll- og avgiftsetaten, som vi kommer til å følge opp, og det dreier seg om noen utfordringer for Skatteetaten. Det er det siste jeg mener er viktigst ut fra det Stortinget selv har vært opptatt av, å gi noen kommentarer til. Det er riktig som representanten Hagen sier, at slagordet for vår regjering er «Hele folket i arbeid». Men vi har ikke lagt til «i Skatteetaten». Det er jo viktig å ha en rimelig god balanse mellom tilstrekkelig antall ansatte i Skatteetaten, og det er det som har vært noe av en utfordring nå i en høykonjunktur, å ha kompetente folk, enten det er jurister eller revisorer, som vi er avhengige av i Skatteetaten for å kunne gjøre en skikkelig god kontrolljobb. Skatteetaten har likevel klart å holde omtrent samme antall kontroller. Men det som er en veldig stor utfordring i en høykonjunktur, er jo at antall nyetableringer av selskaper blir så enormt stort, slik at andelsmessig i forhold til hvor mange man klarer å få kontrollert, har det vært en veldig stor utfordring å klare å holde tritt. Det er også sånn at i en høykonjunktur er det ekstra viktig å følge med på at det er god kontroll med at vanlige spilleregler i forhold til skatt og ofte andre ting, som også er beslektet, blir fulgt. Dette gjelder bedrifter som ikke følger opp regelverket for skatt, f.eks. når det gjelder arbeidsforhold og sosial dumping-problematikken. Det henger ofte nøye sammen. Skatteetaten har fått økte bevilgninger de senere årene. Det er fordi vi mener det politisk sett er et veldig viktig arbeid som gjøres. Samtidig med disse utfordringene som knyttes til en høykonjunktur, har vi også hatt de utfordringene som dreier seg om at man nå reorganiserer Skatteetaten. Det er også en forklaring på at antall kontroller ikke har vært like høyt som vi har ønsket. Jeg er veldig opptatt av at vi skal ha et høyt fokus og høy troverdighet rundt det arbeidet som gjøres i Skatteetaten. Det har vi. De er effektive. De har kompetente folk. Vi har noen utfordringer når det er høykonjunktur. Vi har hatt gode budsjetter. De har en omorganisering som vil gjøre dem mer effektive. Og så skal vi følge dem veldig nøye videre også, for dette er viktig, samfunnsnyttig arbeid. Så regner jeg med Fremskrittspartiets støtte til alle ytterligere forslag til påplusninger av Skatteetatens budsjetter.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Jeg beklager veldig at jeg et øyeblikk falt for fristelsen til å plystre på presidenten, det skal ikke gjenta seg! Men jeg ble varslet om at det var oppmerksomhet rundt denne saken da jeg var i ferd med å forlate Stortinget. Dette er en sak som vi har hatt mye oppmerksomhet rundt, og systemomleggingen arvet vi fra den forrige regjeringen. Det er gode begrunnelser for at man skal ha likt system for diabetikere som man har for alle andre som har sykdomsutgifter. Diabetikere er også i ganske forskjellige typer situasjoner. Det er ikke noen tvil om at det har vært krevende både for skattemyndighetene og for den enkelte å finne et system på dette som tar høyde for at diabetikere kan være i forskjellige typer situasjoner, men at man samtidig har en likebehandling, slik at like tilfeller behandles likt. Det har vi hatt mange henvendelser om overfor skattemyndighetene. Vi har sørget for at Lignings-ABC har klarere formuleringer rundt dette feltet, og vi jobber for å finne en forståelse av at diabetikere vet at ved likt tilfelle blir man behandlet likt. Men dette har vært en betydelig utfordring. Det finnes ingen annen utvei enn å følge det opp, uansett hvordan man håndterer denne saken, hvis man ikke får mer ensartet behandling av diabetikere rundt omkring. Hvis man skulle gå tilbake til den gamle sjablongen, ville det være andre sykdomsgrupper som ville ha oppfattet at det er utrolig urettferdig overfor dem. Så vi jobber med saken. Jeg er opptatt av at diabetikere skal slippe å bruke så enormt mye tid på sine selvangivelser og sin dokumentasjon som det de har gjort, og vi har også god dialog med Diabetesforbundet om saken.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Jeg har kommet til en annen konklusjon enn representanten Carl I. Hagen og Fremskrittspartiet – og jeg forstår også Kristelig Folkeparti – i dette spørsmålet. Det er fordi denne typen problemstillinger kommer vi opp i når det gjelder også andre folk som er rammet av kronisk sykdom, det gjelder ikke bare diabetikere. Det er utrolig vanskelig å finne systemer som gjør at ikke nye grupper, som ikke er diabetikere, vil føle at de kommer i en utfordrende situasjon i forhold til dette. Derfor har vi konsentrert oss om å finne en løsning for framtiden.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Min erfaring er at den typen advarsler kommer aldri før man eventuelt har gjort en endring. De kommer alltid etterpå, med krav om samme type endring for seg. Det er da man kommer ut i de avgrensningsproblemene som kan utfordres. De fleste andre organisasjoner bryr seg jo ikke om hypotetiske eller tenkte forslag til endringer for én gruppe. De forholder seg til det som til syvende og sist blir vedtatt. Så dette er på bakgrunn av erfaring, ikke på bakgrunn av bunker av henvendelser.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Det har også vært ganske mange misforståelser, som den som representanten Dåvøy nå refererer til, for det er mange som har trodd at de må ta vare på hver eneste kvittering, mens det ligningskontoret har bedt om, er en sannsynliggjøring av det som er merkostnadene. Det er helt opplagt at dette er et område hvor vi trenger å gjøre tydeligere og klarere forenklinger. For det er riktig som representanten Dåvøy sier, at mange som er kronisk syke, ikke har noen ekstra ressurser å bruke for å fylle ut selvangivelsen sin. Representanten Dåvøy har rett, det er diabetikerne som har hatt en spesiell ordning. Men det er selvfølgelig slik at det er veldig mange andre grupper av kronikere som godt kunne tenke seg en lignende ordning. De ville jo fått et godt argument for, iallfall i en overgangsperiode, det samme.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-16:
Jeg lurer på om vi nå begynner å komme litt langt ned i skuffene for debattens del. Det er klart det er mange kronikere som mener at de har nytte av et spesielt kosthold, og som mener at det har betydning for hvordan de håndterer sin sykdomssituasjon. Det gjelder for alle slike typer saker – enten det gjelder skatt eller avgrensing på moms eller hva det måtte være – at regelendringer på ett felt selvfølgelig utløser ønske om regelendringer på andre felt. Dette er en utfordring vi har hatt lenge. Den forrige finansministeren hadde den helt sikkert før meg. Diabetikere har hatt denne utfordringen i forhold til hvordan dette regelverket er å forstå. Vi samarbeider godt for å prøve å finne en løsning, som det er beskrevet i dokumentene til Stortinget, og vi kommer til å finne en løsning på dette som gjør at det blir mer oversiktlig for diabetikere.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-12-16:
Jeg mente å høre at finansministeren sa at det kunne være urettferdig for andre dersom man gjeninnførte en sjablongordning for diabetikere midlertidig. Så vidt jeg husker, er det bare diabetikere som har hatt denne sjablongordningen tidligere. Derfor burde det vel ikke være så mange som vil rope ut om det, dersom de fikk det tilbake i en midlertidig periode. Det tror jeg faktisk ikke noen av de andre pasientorganisasjonene eller gruppene ville reagere særlig på, for det er diabetikere som er spesielt utsatt. Som jeg var inne på i mitt innlegg, gjelder det dem med svakest økonomi, som kanskje er eldre, som ikke har så lett for å klare å sortere og samle på alle disse kvitteringene. Det er ganske mye arbeid. Vi ber om en vurdering. Kanskje ikke statsråden svarer akkurat her og nå at ja, jeg gjør det, men ta en liten, ny runde i departementet om hvorvidt man burde kunne gjøre dette!
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-12-16:
Nå stiller jeg meg litt undrende til hva dette gjelder, for sjablongsystemet for diabetikerne har gått på matutgifter. Det er vanskelig å dokumentere, og har ført til at noen av oss må ha en ekstra skuff på kontoret for kvitteringer. Hvis man har høyere utgifter enn det som sjablongen tilsier, er det jo ingen problemer med å dokumentere det i tillegg, sjøl om man innfører en sjablong. Så jeg skjønner ikke hvilke grupper det er som kan protestere ved innføring av sjablong på grunn av urettferdighet? For utgifter utover sjablongen må det jo være mulig å dokumentere, slik det var før sjablongen ble tatt bort. Hvilke grupper er det som har den typen vanskelig dokumenterbare utgifter, nemlig at maten koster noe annet fordi man må kjøpe annerledes mat? Jeg er også litt usikker på hva kvitteringssamlingen egentlig kan dokumentere sjøl om det er mange dokumenter.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-12-16:
Bare en helt kort orientering: På bakgrunn av debatten som har vært, ønsker vi i Venstre også å støtte forslaget fra Fremskrittspartiet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-12-16:
De samlingene det her er snakk om, er fantastiske – både personene som har samlet dem, situasjonen de er samlet i, og hva det er som er samlet. Vi ser nå at ny teknologi gir nye muligheter for å få ting ut av disse samlingene som vi kanskje ikke hadde drømt om. Vi har f.eks. Nansens innsamlede materialer, som stammer fra områder som har vært brukt til prøvesprengning fra russisk side, som vi nå kan bruke for å se hvilke følger det har hatt på naturen i området. Det er enorme muligheter som ligger i bruk av teknologi på dette materialet. Men det vi også ser, er at det er en stor oppgave å ta vare på dette. Det er en såpass stor oppgave at det ofte har blitt nedprioritert i trange universitetsbudsjetter. Jeg må bare understreke at vi i Venstre er veldig opptatt av at disse samlingene skal være knyttet til universitetene. Det har her i salen vært brei enighet om at universitetsmuseenes kobling til universitetene er veldig viktig. Det er viktig for synet vårt på dannelse i et samfunn, men det er også viktig for synet på koblingen mellom forskning og samlingsforvaltning. En må likevel ta med at det har vært en stor oppgave for universitetene våre å ta vare på disse samlingene, med tanke på måten vi budsjetterer her. Jeg tror at jeg vil understreke, som veldig mange andre har gjort her, at veldig mange av disse prosjektene er veldig klare for igangsetting. Hvis jeg skulle hjelpe statsråden nå, som er opptatt av å få backing i kampen sin, hvis hun skulle lage krisepakker og trenger nøkkelferdige prosjekter, står mange klare på dette området. Det er viktig for å ta vare på vår kulturarv, men det er også viktig i forbindelse med formidling. Jeg har vært på Darwin-senteret i London og sett hvordan det som for noen er kjedelige samlinger, er en fantastisk opplevelse for andre. Jeg har ikke bare kikket på Nansens samlinger her, men også Darwins samlinger, som er utstilt i Darwin-senteret. Der kan man se hvordan et naturhistorisk museum kan bruke det at man har enorme mengder krukker med prøver, til faktisk å lage en opplevelse, og koble det å formidle forskning og det å gjøre forskning mer tilgjengelig på en fantastisk måte. Så hvis man klarer å ikke bare tenke på at man skal ta vare på krukker og malerier, men også bygger opp et lager på en måte som gjør at en formidler noe i måten en konstruerer lagrene på, åpner det en kjempemulighet for hvordan vi formidler denne kunnskapen til dem som bruker museene, og til dem som skal bruke museene med tanke på forskningsmateriale. Jeg håper at vi nå ikke bare skal lage kjedelige lager, men at vi faktisk skal lage et veldig spennende opplevelsessenter knyttet til de lagrene vi har.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-16:
Til spørsmålet om kva personellmessige eller karrieremessige endringar som her har skjedd, er svaret at dette er ei sak som går seks år tilbake i tid. Etter at eg kom inn i departementet, har det ikkje blitt sett i verk verken personellmessige eller karrieremessige endringar for dei som var involverte i denne saka på den tida, men det er enkeltpersonar som i mellomtida hadde slutta i departementet. Men som eg sa i innlegget mitt, er det altså her sett i verk andre tiltak både når det gjeld låg terskel for å lyfta prinsipielle lovtolkingssaker til høgt leiarnivå, og òg tiltak som gjer at brev i sin heilskap skal følgja med rundskriv som vert sende ut. Så seier det seg sjølv at i tillegg til det har vi her gjort ein grundig gjennomgang av alt som heiter saksbehandling i departementet, slik at alle er informerte om korleis det skal gå føre seg. Så til brevet. Eg er overraska, ikkje berre ein smule overraska, over at representanten Carl I. Hagen så intenst kan tolke eit brev som altså galdt eit spørsmål om forskottering av framtidige kraftinntekter var å rekna som lån. Eg har sitert frå dette brevet, som viser at departementet svarte på kva departementet tolka for å vera innanfor lova med omsyn til korleis investeringar vert finansierte, men vurderte ikkje risikoen i dei plasseringane som vart gjorde. Tvert imot understreka ein spesielt i brevet det ansvaret som kommunane sjølve har for å ta risiko. Det betyr at departementet aldri har gjeve grønt lys for å sjå vekk frå det som er sagt i kommunelova om risiko. Så til oppfølginga elles. Lat meg òg understreka, når det her er stilt spørsmål om kva slags kompetanse kommunane eigentleg har, at eg er einig med representanten Hagen i at det er forskjell på kva slags kompetanse kommunane har når det gjeld handtering av den finansielle porteføljen dei har. Difor er det òg slik, som eit ledd i oppfølginga elles av desse sakene, at departementet har sendt ut på høyring eit forslag om innstramming i finansforskrifta, som nettopp inneber at kommunane ikkje skal ta større finansiell risiko enn dei har kompetanse til. Eller sagt på ein annan måte: Den finansielle porteføljen til den enkelte kommunen må handterast i samsvar med den kompetansen den enkelte kommunen har.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-16:
Jeg må nesten starte som i forrige sak. Jeg tar ikke ordet for å blande meg inn i saken, for den er for det første godt behandlet, og for det andre også godt belyst av representanten Foss nå. Men la meg likevel utfylle litt. For det første vil jeg si at Riksrevisjonen har tatt et meget viktig og prisverdig initiativ på et område som jeg generelt mener har for liten oppmerksomhet, og det i et samfunn som vårt som til de grader er så avhengig av kraftproduksjon og distribusjon. Det er viktig at dette fungerer hvert eneste sekund året rundt. Den parallellrevisjonen som er utført, har jo belyst forhold i samarbeidet som ikke er bra i de nordiske land. Den overordnete problemstillingen blir da i hvilken grad det er lagt til rette for samarbeid om beredskap for reparasjon mellom de nordiske land når en feil eller et havari måtte inntreffe i sentralnettet. Norden har vært og er en foregangsregion når det gjelder å koble landenes nett sammen slik at vi har et felles nordisk kraftsystem. Dette er en enorm styrke for våre nordiske land, og ikke minst for Norge som er så ensidig avhengig av vannkraft og dermed sårbart for svingninger i nedbør og tilsig til kraftverkmagasinene. Enorme svingninger i eksport og import av kraft er det beste beviset på dette. Så er det altså slik, som det framgår av Riksrevisjonens rapport og komitéinnstillingen, at denne sammenkoblingen til et felles nett gjør at et omfattende strømbrudd i ett nordisk land kan innvirke sterkt på andre lands kraftsystem og leveringsstabilitet. Dette er helt vitalt i perioder hvor det måtte være underdekning i det enkelte lands egenproduksjon, slik som det av og til er i Norge. Derfor er hurtig reparasjon av feil meget avgjørende. Selv om en ikke skal dramatisere, blir jeg meget urolig når Riksrevisjonen kan si: «Undersøkelsen viser videre at det etablerte beredskapssamarbeidet i stor grad er basert på enkeltpersoners interesse og engasjement. Det er risiko for at det nordiske samarbeidet om reparasjonsberedskap kan bli for lavt prioritert og for lite målrettet som følge av manglende planmessighet og konkretisering av mål for arbeidet.» Dette er meget alvorlig, da et så vitalt system som en velfungerende distribusjon og beredskap innenfor elnettet ikke kan avhenge av enkeltpersoners interesse! Jeg ser at NVE i en rapport anbefaler at Olje- og energidepartementet tar initiativ til å inngå en overordnet beredskapsrammeavtale mellom de nordiske land, og at departementet i sine merknader til rapporten ser positivt på å få til hensiktsmessige avtaler. Jeg har som leder av Nordisk Råds komité med ansvar for bl.a. energispørsmål allerede tatt initiativ til at de nordiske land utarbeider en fellesnordisk risiko- og sårbarhetsanalyse, med sikte på å etablere retningslinjer for beredskap og utveksling av reparasjonsressurser ved svikt i det nordiske kraftsystemet.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Jeg har et spørsmål til næringsministeren. I går avslørte Dagens Næringsliv at Entra Eiendom hadde solgt Postgården i Kristiansand uten at denne var annonsert til salgs. Dette er en eiendom til ca. 100 mill. kr. Helt presist hva prisen på eiendommen er, er det vel svært få som vet, siden den ikke har vært lagt ut for salg. I og med at dette har vært en lukket salgsprosess, har det skapt store reaksjoner blant eiendomsinvestorene i næringslivet. Det at noen få har fått muligheten, mens andre har måttet sitte på gjerdet og se på, har skapt reaksjoner. Det er mange spørsmål man kan stille i forbindelse med dette, og ett av dem er jo hvorfor ikke Entra Eiendom har benyttet en åpen salgsprosess, der alle har kunnet få delta. Blant annet har Realia Utvikling sagt til Entra Eiendom at de er interessert i å kjøpe Postgården, uten at de har blitt kontaktet. Det er spekulasjoner om at det her er kameraderi, og at det går litt på bekjentskaper. Det er en uryddig måte Entra Eiendom har opptrådt på. Det er heller ikke noe nytt at Entra Eiendom har opptrådt uryddig. Det er en knapp måned siden det var en sak i Stortinget om Riksrevisjonens undersøkelser som hadde avdekket uryddighet i Entra Eiendom. En del av dette er også sendt til Økokrim. Da blir spørsmålet mitt til statsråden: Når Entra Eiendom selger eiendommer underhånden, er statsråden fornøyd med den prosessen som har vært i forbindelse med Postgården i Kristiansand?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Det går an at statsråden svarer mer ut fra et mer prinsipielt synspunkt i og med at dette nettopp har vært en sak i Stortinget. Det som er det store problemet, er at dette skjer i en lukket runde. Det er et fåtall som har anledning til å få lov til å by på denne eiendommen. Med andre ord vet man i realiteten ikke om man får riktig pris på eiendommen. Ifølge Dagens Næringsliv i går var det altså en investor som hadde tenkt å by 10 mill. kr høyere enn det som den ble solgt for. Ut fra den debatten som har vært tidligere, og fordi dette spørsmålet skal komme tilbake til Stortinget som en egen sak, ser ikke statsråden behov for å inndra de fullmaktene som Entra Eiendom sitter med i dag? Så vidt jeg vet, går de fullmaktene opp imot 100 mill. kr når det gjelder salg.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Statsråden viste i sitt svar til den reiselivsstrategien som Regjeringen har lagt fram, og at den har fått bred oppslutning. Jeg har også registrert at det er mange som er kritiske til den. Jeg er for min del kritisk til at reiselivsstrategien ikke blir lagt fram for Stortinget til behandling, for reiselivsnæringen er en bransje som har knallhard internasjonal konkurranse. Mye av det som preger reiselivsnæringen, er at det er mange små og innovative aktører som også sliter med dårlig lønnsomhet. Ser statsråden i den forbindelse behov for å styrke lønnsomheten i reiselivsnæringen i form av lavere skatter og avgifter?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Jeg håper på klare svar fra statsråden. «Viser til skriftlig spørsmål nr. 1046 datert 15. juni 2006 og svar fra statsråden 22. juni 2006. I svaret skriver statsråden bl.a. følgende: «Jeg forventer imidlertid at Cermaq behandler enkeltulykker med det største alvor, og at selskapet har interne retningslinjer som sikrer at gransking gjennomføres når det er grunnlag for det. Jeg vil følge opp dette i dialog med selskapet.» Hvordan har statsråden fulgt dette opp overfor Cermaq?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Som kjent har jo et fiskeriutvalg fra LO vært i Chile og sett på forholdene. Det de har avdekket, viser at man langt på vei ikke har den samme standarden som man har i Norge når det gjelder helse, miljø og sikkerhet. Nå er ikke jeg så opptatt av at Cermaq skal ha særbestemmelser i Chile. Det jeg er mer opptatt av, er at oppdrettsnæringen i Chile får et regelverk som er mer likt det norske regelverket, rett og slett for å hindre konkurransevridning - men det aller viktigste er å ivareta sikkerheten for dem som jobber innenfor oppdrettsnæringen i Chile. Nå vet jeg at statsråden skal på besøk til Chile. Vil statsråden ta dette opp med chilenske myndigheter?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-01-16:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi er nok helt enige om at sikkerheten går foran alt, og at det bør være en lik internasjonal standard når det gjelder sikkerheten. Men en av de tingene som bekymrer meg også når det gjelder den rapporten som LO la fram, er jo bruken av antibiotika i Chile, som er 842 ganger høyere enn bruken av antibiotika i Norge når det gjelder oppdrettslaks. Noe enkelte aktører tar til orde for, og som jeg også er bekymret for, er rett og slett at dette kan være med og svekke omdømmet til oppdrettsnæringen internasjonalt. For hvis man husker tilbake, var det for noen år siden et stort problem i Norge, og næringen hadde et dårlig rykte. Vil statsråden foreslå for chilenske myndigheter at de endrer regelverket, slik at man får ned bruken av antibiotika i Chile og dermed unngår å ramme en hel næring internasjonalt?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg registrerte på morgenen i dag at jeg har fått et skriftlig spørsmål om samme tema fra representanten Korsberg, og det vil selvfølgelig bli besvart mer detaljert enn jeg kan gjøre nå, med den oversikt jeg nå har. På bakgrunn av oppslaget i Dagens Næringsliv i går har vi rettet de første forespørslene til Entra. Det vi har blitt informert om så langt, er at det selskapet som ble valgt til å omsette eiendommen, har vært i kontakt med ni interessenter i forbindelse med dette salget. Det er altså ikke slik at det har vært kontakt med bare én kjøper. Så er jeg enig med representanten Korsberg i at det - spesielt med bakgrunn i de kommentarer som kom fra Riksrevisjonen og i Stortingets behandling av Riksrevisjonens rapport - er spesielt viktig å være nøye med saksbehandlingen i Entra. I dette tilfellet er det slik at noe av det som Entra ble kritisert for i den rapporten, nemlig manglende sporbarhet og manglende dokumentasjon på eiendomssalg, er behandlet på en annen måte her. Denne saken har blitt behandlet i styret når det gjelder valg av eiendomsselskap til å forestå handelen - det selskapet som tidligere har vært inne i samme eiendom. Saken er behandlet i styret og klart dokumentert. Det er de svar jeg har fått foreløpig, men på bakgrunn av det skriftlige spørsmålet fra representanten Korsberg vil jeg selvfølgelig be om ytterligere og mer uttømmende svar fra Entra. Det er ikke normalt slik at departementet går inn i hver enkelt eiendomsoverdragelse. La meg til slutt si at jeg også er nødt til å basere meg på å stille spørsmål til Entra med utgangspunkt i dette, for en påstand fra Dagens Næringsliv er ikke det samme som at det er en dokumentert helhet. Når det gjelder Entra, for å ta det som et helt konkret eksempel, har Dagens Næringsliv tidligere helt klart skrevet feil, f.eks. en artikkel om at vi skulle ha planer om å la Norwegian Property komme inn som eier i Entra til tross for at Stortinget aldri har gitt noe slikt salgsoppdrag.(Presidenten annonserer Øyvind Korsberg.) (Presidenten annonserer Øyvind Korsberg.)
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det er riktig som representanten sier, at jeg bør ha en prinsipiell tilnærming til denne saken. Det betyr at jeg må stille spørsmål om det som er påstått i Dagens Næringsliv, er riktig, og i så fall be om en forklaring på hvorfor man har gått fram på den måten. De svar som jeg foreløpig på kort tid har fått - som altså ikke er endelige og ikke grundige - er at det har vært flere interessenter inne i bildet, og at styret har vært inne i bildet. Når det gjelder fullmakter, er det jo ikke sånn at vi fra selskaper kan inndra fullmakter til å foreta salg og kjøp av eiendom. Jeg går ut fra at det som representanten viser til, er den fullmakt som styret har overlatt til administrasjonen, og der går grensen på 50 mill. kr. Dette salget var altså på 95 mill. kr - noe over takst - og derfor har styret behandlet den saken. Så sånn sett har denne saken blitt korrekt behandlet når det gjelder det forholdet, men det er altså grunnlag for å stille flere spørsmål, og det vil bli gjort.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Hvis det er greit for presidenten, velger jeg å begynne med å svare «i nærheten av» hovedspørsmålet, for det lå i innledningen til tiraden her også en kommentar knyttet til riksrevisjonsrapporten om Entra Eiendom, og angivelig rot fra denne regjeringen. Jeg må minne om at jeg har vært på høring om Entra Eiendom. Jeg forberedte meg relativt grundig til den og besvarte spørsmål om forskjellige eiendommer rundt omkring i Oslo. Felles for alle de spørsmålene jeg måtte besvare om de konkrete kritiske punktene, var at de i all hovedsak relaterte seg til det som hadde skjedd under den forrige regjeringen. Bare så det er litt orden på begrepene her. Hovedkritikken mot Entra var altså saker som i tid falt sammen med den forrige regjeringen. Jeg skal ikke påstå at daværende statsråd heller satt og godkjente de enkelte eiendomsoverdragelser i Entra. Det har vi styringsmodeller for. Jeg vil følge opp de kritiske merknadene som kom mot Entra. I denne saken er det altså en påstand foreløpig. Det gir meg grunnlag for å stille spørsmål, men det er i hvert fall klart at denne handelen er blitt bedre dokumentert enn enkelte av dem som ble påtalt i forrige runde. Sånn sett følger vi opp det som Stortinget har sagt.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det er riktig som representanten Sørfonn sier, at jeg ikke sa at jeg var fornøyd med prosessen. Jeg sa heller ikke at jeg var misfornøyd med prosessen. Jeg sa at jeg ville undersøke hva som faktisk har skjedd. Det er altså for tidlig å trekke noen konklusjon på grunnlag av én påstand i et medium om Entra. Derfor gjør jeg det sånn som det skal gjøres, jeg forholder meg til Entra og ber om svar, bl.a. på grunnlag av det skriftlige spørsmålet som jeg nå har mottatt fra representanten Korsberg. I den høringen og i den behandlingen vi hadde av Riksrevisjonens rapport, var et av temaene som ble diskutert, at noen ganger var det normalt å avhende eiendom uten annonsering, men etter kontakt med flere aktuelle utviklere i miljøet. I eiendomsbransjen er det relativt normalt, altså bransjemessig, men det gir allikevel meg grunnlag for å stille kritiske spørsmål til Entra, og jeg vil altså stille spørsmålene før jeg gir svarene.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Da er vi mer inne på den politiske uenigheten om eierskapet i Entra. Jeg holder meg til at i forbindelse med eierskapsmeldingen var det ikke noen anmodning fra Regjeringen til Stortinget om å få fullmakt til å selge. Det var heller ikke noe flertall i Stortinget som ønsket å selge deler av Entra. Et forslag fra Høyre om å delprivatisere Entra ble faktisk stemt ned i Stortinget. Som statsråd synes jeg det er lurt å forholde seg til Stortingets vedtak, og det er altså i dag at staten fremdeles skal eie Entra 100 pst.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Nå er det jo slik at åpenhet i forretningsmessige forhold noen ganger er å ha diskusjoner mellom partene om overdragelser osv. Generelt i forhold til spørsmål om åpenhet er svaret ja. Selvfølgelig skal et statlig heleid selskap være minst like godt og helst bedre enn tilsvarende andre selskaper i bransjen. Når det gjelder åpenhet i form av sporbarhet - at det altså skal være mulig å gå etter de vedtak som Entra har gjort - var det ett av de punktene som ble sterkt kritisert i Riksrevisjonens rapport. Dette redegjorde jeg for i Stortinget ved behandlingen av rapporten, som vi systematisk har fulgt opp overfor styret. Som jeg svarte på det første spørsmålet, er det altså slik at sporbarheten er til stede i denne saken. Det andre spørsmålet som er stilt i forbindelse med denne saken, vil også bli besvart.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Når det direktivet skal vurderes, kommer jeg selvfølgelig til å sørge for å ivareta den næringspolitiske interessen i det. Det er riktig at kapasitet er et sånt spørsmål. Jeg vil likevel si at en del personvernsrettslige spørsmål kanskje har like stor relevans i forhold til å ha en grundig og kritisk gjennomgang før en konkluderer med hvordan vi fra norsk side skal håndtere direktivet.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Her kan jeg vise til at jeg mener at jeg faktisk i en tidligere muntlig spørretime diskuterte nettopp det spørsmålet med Skei Grandes partileder, som på en god måte markerte det som en del av sitt engasjement da han var i det departementet som jeg er i nå. Jeg mener vi den gang konkluderte med at dette er et av de områdene hvor vi har felles interesse. Personvern er åpenbart et av de mange elementene som inngår i våre strenge kriterier for etikk, som - som representanten selv nevnte - er omtalt en rekke ganger i eierskapsmeldingen.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg mener at jeg besvarte det spørsmålet allerede i mitt første svar, i svaret på hovedspørsmålet, nemlig at når vi skal vurdere implementering av direktivet, vil jeg selvfølgelig sørge for at de næringspolitiske hensyn, også av den karakter som her ble nevnt som eksempel, blir ivaretatt og blir en del av den helhetlige vurderingen til Regjeringen.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg oppfatter at jeg har svart på også den delen av spørsmålet gjennom mitt generelle svar, at alle de næringspolitiske implikasjonene, herunder også de konkurransemessige og konkurransevridende, som for øvrig Fornyingsdepartementet har det formelle ansvaret for, kommer til å være en del av den vurderingen som skal gjøres i forbindelse med implementeringen av direktivet. Det har jeg allerede sagt, og det gjentar jeg.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg må få lov til å stille meg noe undrende til den elendighetsbeskrivelsen som representanten her gir uttrykk for. Realiteten er at det aldri har blitt etablert så mange nye virksomheter i Norge som det ble i 2007. Det endelige tallet er vel ikke klart, men det lå an til ca. 51 000 nye bedrifter fra tredje kvartal 2006 til 2007. Det viser det motsatte av det representanten gir inntrykk av, at det er et vanskelig etableringsklima i Norge. Det viser at det er stor vilje til å etablere seg i Norge, og at det er mange som gjør nettopp det. Når sysselsettingen i tillegg øker med ca. 80 000 i det samme året, er det et signal om vellykkede resultater av Regjeringens politikk og - la meg understreke det - selvfølgelig av de konjunkturene som vi har sett internasjonalt. Det kan absolutt ikke være et resultat som tilsier den svartmalingen som representanten gir uttrykk for. Når det gjelder arveavgiften, er det slik at det vi har sagt om den i Soria Moria-erklæringen, er at vi kommer til å gjøre det enklere å betale den, ved at den kan betales over sju år. Der er det slik at Regjeringen har gjort akkurat det Regjeringen har sagt at den skal gjøre. Når det gjelder formuesskatt, glemmer representantene - muligens tilfeldigvis - å gjøre oppmerksom på at i forbindelse med forandringene av formuesskatten som ble gjort i årets budsjett ved behandlingen i fjor høst, øker vi bunnfradraget på arveavgift betydelig. Vi er engasjert i små og mellomstore bedrifter. Personer som eier små og mellomstore bedrifter, har mer glede av økningen av bunnfradraget enn de store bedriftene har. La meg til slutt si at vi samtidig har øye for at det hele tida er et samvirke mellom store bedrifter og små bedrifter, og at det er en del av grunnlaget for vår næringspolitikk.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
For å ta reiselivet først, som representanten er opptatt av - jeg vet konkret at hun bl.a. er opptatt av reiselivet i Geiranger, men også av reiseliv generelt - er jeg glad for den mottakelsen som Regjeringens reiselivsstrategi har fått, nettopp med utgangspunkt i at det er snakk om konkrete tiltak, og at den har blitt til i nært samarbeid med næringen. Så er jeg, og Regjeringen, opptatt av like konkurransevilkår. Det kommer bl.a. til uttrykk i det forslaget vi har lagt fram når det gjelder framtidig rederibeskatning, som jeg også vet at representanten er opptatt av, der vi altså gir de norske næringene den samme konkurransemulighet som resten av Europa. Jeg tror det er forståelse for at jeg ikke kan stå her og si at vi kommer til å gå inn for økte avskrivningssatser, når vi akkurat har vedtatt et statsbudsjett som er i tråd med Regjeringens forslag. Men generelt kan jeg si at når det gjelder de næringspolitiske spørsmålene, ivaretar jeg næringslivets interesser, og jeg er glad for å se at de forslag Regjeringen nå har lagt fram, har blitt godt mottatt.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Først til mottakelsen av reiselivsstrategien. Jeg kan i farten huske ett veldig kritisk oppslag i forhold til vår framlagte reiselivsstrategi i mengden av mange positive mottakelser. Det oppslaget var et innlegg fra representanten Korsberg. Når det gjelder den reiselivsstrategien som er lagt fram, er det sånn at alle konkrete budsjettmessige tiltak blir diskutert i forbindelse med statsbudsjettet. På samme måten som i forhold til maritim strategi, som ble lagt fram rett før statsbudsjettet, er alle virkemidlene omtalt der, og det er derfor godt grunnlag for å diskutere dem. Det som er viktig, er i større grad å få til en koordinering av reiselivsstrategien, både i næringen, de mange delene av næringen, og i samarbeid mellom næringen og det offentlige. Jeg tror i den forbindelse at det gode resultatet vi bl.a. ser gjennom det arbeidet Innovasjon Norge gjør, skal bli enda bedre.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg er fra tidligere ordvekslinger kjent med og setter pris på representanten Sørfonns engasjement for næringslivet, ikke minst de små og mellomstore bedriftene, som vi tidligere har diskutert. Formuesskatten er ett av temaene i den forbindelse. Det jeg likevel må protestere på, er representantens formulering om at det er inngått en samfunnskontrakt. Som daværende medlem og aktiv i finanskomiteen er representanten kjent med at det var et flertall og et mindretall i den saken. Det er sånn at de partiene som nå sitter i regjering, har sagt klare ting om skatt før valget, og vi har levd opp til det etter valget. Når det gjelder formuesskatt, har det vært noe omfordeling, ved at vi har økt bunnfradraget noe, og det tror jeg representanten egentlig synes er en riktig retning å gå i, selv om han sikkert ikke synes det er nok. Men når det gjelder spørsmålet om formuesskatt, kan i hvert fall ingen påstå at vi har lovet noe som vi ikke har holdt. Vi har holdt akkurat det vi har lovet, og jeg registrerer at representanten Sørfonn ikke er fornøyd med det.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det er sånn at det er mange som engasjerer seg i skattedebatten i Norge. Det er bra. Men det Regjeringen mener om dette spørsmålet, er det vi har sagt i Soria Moria-erklæringen, som vi har fulgt opp hver dag etter Soria Moria-erklæringen, og som vi kommer til å følge opp så lenge denne regjeringen sitter - det gjelder for de løfter som er gitt i denne perioden. Det er ikke sånn at om én person sier at en kunne øke skattene på den måten, så er det uttrykk for Regjeringens synspunkt. Jeg kan forsikre representanten Kongshaug om at når Victor Norman også har vært ute og antydet at det burde være skatteøkning, er det heller ikke slik at det kommer til å føre til at Regjeringen hopper. Regjeringen har sagt hva vi skal stå for når det gjelder skattepolitikk i denne regjeringsperioden. Akkurat det kommer vi til å følge opp.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Svaret er nei.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det samme spørsmålet som vi utdyper nå, har blitt besvart av tidligere statsråd Odd Eriksen på grunnlag av spørsmål i 2006. Det er en rekke kanaler, som representanten selv sa, som har reiseliv som et av sine hovedområder. Innovasjon Norge, som står for den faglige delen av markedsføring av Norge i utlandet, og vi, vurderer det sånn at det er mye mer attraktivt å få gjennomslag i de flatene som folk bruker, enn eventuelt å skulle bruke veldig mye ressurser på å etablere en kanal som vil være vanskelig å få inn i forskjellige kabelselskaper osv. rundt omkring i verden. Derfor har det ikke vært en del av vurderingen av alternativene i siste runde. Innovasjon Norge har heller ikke vurdert dette som et alternativ. Det er bedre å få gjennomslag i de kanalene publikum bruker. Jeg har hatt møte med utrolig mange i reiselivsbransjen i forbindelse med utformingen av reiselivsstrategien og har heller ikke fra noen av dem fått ønske om at det skulle være den valgte kommunikasjonsformen.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det har Stortinget nylig hatt i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet. De tiltakene som er omtalt i reiselivsstrategien, er alle sammen omtalt i statsbudsjettet. Det vil også være sånn at vi ved de årlige budsjetter og i den type generelle overordnede dokumenter har mulighet til å diskutere de enkelte tiltakene, og de mange tiltak, som ligger inne i reiselivsstrategien. Men de som altså ligger i strategien slik den ble framlagt rett før jul, er punkt for punkt omhandlet, elementer som det var grunnlag for å diskutere i forbindelse med statsbudsjettet.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Svaret fra min forgjenger ble gitt med utgangspunkt i et spørsmål fra representanten Korsberg om sikkerhetssituasjonen i norske oppdrettsselskap i Chile. Representanten stilte da også spørsmål om statsråden ville innføre krav om intern granskning ved ulykker innenfor denne næringen. I forbindelse med at denne saken kom opp, fikk Nærings- og handelsdepartementet en redegjørelse fra Cermaq. Det gikk der fram at myndighetene i Chile har laget en ulykkesrapport, og det ble ikke rettet søkelys mot Cermaq i den sammenhengen. Som med øvrige selskaper hvor Nærings- og handelsdepartementet forvalter statens eierskap, har departementet jevnlige kontaktmøter med selskapet for å diskutere økonomiske resultater og utviklingen av driften. Forholdene i Chile har vært tatt opp i flere av disse møtene. Fra januar 2007 har det skjedd en forandring i lovgivningen i Chile når det gjelder bruk av underleverandører. Selskapene har etter det nye regelverket ansvar for å følge opp HMS-reglene når de bruker underleverandører, eksempelvis tilknyttet mer spesialiserte dykkeroppdrag. Videre er det nå krav om at selskapene skal ha egne ansatte for dykkeroppdrag ned til 20 meter. Det nye regelverket har som hensikt å redusere antall ulykker i næringen. Cermaq har så sent som i et møte forrige onsdag forsikret meg om at de følger opp de nye lovreglene. Det hører inn under styrets ansvarsområde å sørge for at selskapene har tilstrekkelig gode rutiner for å ivareta alle aspekter i forvaltningen av et selskap, herunder HMS. Cermaq har rutiner for rapportering av større ulykker og dødsfall. Rutinene skal sikre at konsernledelsen får de opplysningene som er nødvendige for å kunne håndtere slike saker, eventuelt beslutte granskning. I eierskapsmeldingen framgår det bl.a. at Regjeringen forventer at de selskapene hvor staten er eier, er i fremste rekke når det gjelder HMS-arbeid. Dette budskapet ble formidlet direkte av meg til styrelederne i et eget møte i forbindelse med lanseringen av eierskapsmeldingen. Videre oversendte vi sist sommer dokumentet «Regjeringens eierpolitikk» til selskapene. Der er disse forventningene tatt inn. Vi har pekt på forventningene i forbindelse med de ordinære oppfølgingsmøtene med selskapene. Jeg har forsikret meg om at ledelsen i Cermaq er vel kjent med det.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
For det første er jeg opptatt av å snakke med de norske selskapene som er aktive i Chile, om dette spørsmålet. Jeg er glad for at den rapporten det vises til, viser at når det gjelder helse, miljø og sikkerhet, og for så vidt også lønns- og arbeidsforhold, er de norskeide bedriftene i Chile ledende. Det skal vi være glad for, ikke minst er det forventning til selskaper der staten er eier. Så kommer havbruk - i tillegg til energi og andre vesentlige samarbeidsspørsmål - til å være tema for de møter vi skal ha på politisk nivå i Chile, naturlig nok, fordi det er et område der Norge og Chile har stort fellesskap. Jeg kommer ikke til å dra til Chile og gi inntrykk av at jeg ikke tror at de har et regulert arbeidsmarked. Jeg nevnte i mitt hovedsvar ett eksempel på en helse-, miljø- og sikkerhetslovgivning som faktisk er blitt strammet inn og forbedret, og som jeg tror vi er enige om at det er en selvfølge at norske selskaper skal overholde - og helst skal de være bedre.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Jeg tror kanskje det er litt lite presist at jeg skal foreslå hva chilenske myndigheter skal vedta. Når det gjelder helsesituasjonen, er det kjent at det i Chile har vært eksempler av ILA. Og når marin sektor er en del av temaene, vil selvfølgelig også denne delen av temaene bli drøftet i de møtene vi har der borte - det kan være ett av de positive elementene ved at norske eiere med norsk erfaring faktisk engasjerer seg i oppdrettssektoren i Chile. Det er jo en kjent sak at i Norge har oppdrettsselskapene sammen med forskningsmiljøene klart å redusere antibiotikabruken med 97 pst. i løpet av ganske få år. Den erfaringsutvekslingen vil selvfølgelig være betydningsfull for den videre utviklingen i Chile, ikke minst i de selskapene der vi har norske eiere, med den kunnskapen de tar med seg.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-01-16:
Det er vel da rimelig at Regjeringen er representert, i tilfelle det skulle falle ytterligere kommentarer om Regjeringens tilstedeværelse.