Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-02-25:
De sterke svingningene i tilsigene som vi har sett det siste året, har satt kraftmarkedet på en hard prøve. Våren og sommeren 2002 var preget av større tilsig enn normalt til vannkraftsystemet. Men denne situasjonen ble avløst av en høst med det laveste tilsiget som er målt siden registreringene begynte for over 70 år siden. De høye prisene som har fulgt utviklingen i høst, har mobilisert ressurser som har vært nødvendig for å avhjelpe den anstrengte situasjonen. Importen fra land utenfor Norden har økt, og ubrukt kapasitet i det nordiske kraftmarkedet er blitt tatt i bruk. De siste tallene viser også at det samlede strømforbruket i Norge hittil i år har gått ned med mer enn 6 pst. sammenliknet med i fjor. Også korrigert for temperaturer ser vi en nedgang i alminnelig forsyning i denne størrelsesorden. Selv om erfaringene med denne vinteren viser at ressursene mobiliseres i en anstrengt situasjon, er det også blitt klart at svingningene i vannkraftsystemet gir resultater som er vanskelig å akseptere. Dette gjelder både i forhold til de kortsiktige virkningene for forbrukerne, altså høy pris, og i forhold til de krav vi setter til en akseptabel forsyningssikkerhet. Spennvidden i den norske årsproduksjonen av vannkraft tilsvarer halvparten av årsproduksjonen i et normalår. Med en slik betydelig – og grunnleggende – usikkerhet er det nødvendig å sikre at energiforsyningen er bedre rustet enn i dag til å håndtere en slik svikt i produksjonen. Det vil være nødvendig med omfattende tiltak, og politikken må basere seg på innsats på en rekke områder, som til sammen kan bidra til en ønsket utvikling. Jeg er derfor enig med forslagsstillerne når de peker på at det nå er viktig med en gjennomgang av lovverket for å se om hensynet til forsyningssikkerheten er godt nok ivaretatt i dag. Som jeg tidligere har varslet, tar Regjeringen sikte på å legge fram en stortingsmelding om dette temaet. I denne sammenheng ser jeg det som naturlig å foreta en nærmere vurdering av konkrete forslag til endringer eller tiltak som kan bidra til en sikrere energiforsyning. Disse problemstillingene vil imidlertid kreve grundige faglige utredninger og også avklaringer med de øvrige nordiske land, ettersom Norge deltar i et nordisk elmarked. Det gjelder også de forslagene som er framsatt av representantene Enoksen og Enger. Det er riktig det som er sagt av representanten Enger, at det foreligger mange forslag av ulik kvalitet – i den forstand at kanskje ikke alle forslagene er like gjennomarbeidede og gjennomtenkte. Men i utgangspunktet synes jeg det er positivt at det kommer opp ideer og innspill til det arbeidet som nå skal skje i departementet. Jeg har for øvrig merket meg at forslagsstillerne har endret noe på ordlyden i sitt mindretallsforslag. Det har en annen ordlyd enn det opprinnelige forslaget. Det er også forskjellige forslag, hvor man i noen pålegger Regjeringen å komme noe fortere til Stortinget med tilbakemelding enn det jeg i utgangspunktet hadde tenkt meg, slik at samordningen i stortingsmeldingen som jeg hadde tenkt meg, ikke uten videre kan gjennomføres. Det er det Stortinget som har kontroll med. Men på grunn av at noen av tilbakemeldingene ønskes allerede i revidert nasjonalbudsjett, vil jeg ikke kunne koordinere det med arbeidet med stortingsmeldingen. Noen av tilbakemeldingene kommer derfor i egne dokumenter, og noen vil bli faset inn i revidert nasjonalbudsjett. La meg til slutt si at parallelt med det arbeidet vi nå gjør for en langsiktig, stabil forsyningssikkerhet, vurderer departementet også løpende behov for tiltak som kan avbøte den anstrengte kraftsituasjonen vi har i år. Det gjelder også beredskapen for neste års kraftforsyning.