Guri Melby (Venstre), 2018-05-24:
La meg først få takke komiteen for godt samarbeid i denne saken, først og fremst på vegne av min vararepresentant, ettersom jeg selv ikke kom inn i saken før på avgivelsesmøtet. Dette er iallfall en sak der komiteen i all hovedsak står samlet, så jeg regner med at det har vært et veldig godt samarbeid i forkant. Deretter vil jeg gjøre oppmerksom på at det er en liten redaksjonell feil i merknadene i innstillingen, men det vil bli rettet opp i etterkant av denne behandlingen. Proposisjonen som er til behandling, omhandler flere ganske ulike forslag, men konkretiseringen av den tidlige innsatsen overfor de yngste barna står mest sentralt, og jeg vil derfor bruke mest tid på den. Regjeringen har med denne proposisjonen foreslått å innføre en plikt for skolen til raskt å gi intensiv opplæring til elever på 1.–4. trinn som står i fare for å bli hengende etter i lesing, skriving eller regning. Bakgrunnen for forslaget er å sikre at flere elever som trenger det, blir fanget opp tidlig og får den opplæringen de trenger. Alle elever er ulike, og noen elever trenger en mer intensiv opplæring i lesing, skriving og regning i de første skoleårene. Med lovfesting av plikten til å tilby intensiv opplæring vil skolens ansvar for raskt å sette i gang tiltak overfor elever som strever, bli tydeliggjort. Komiteen har merket seg at Utdanningsforbundet frykter at en tar tak i symptomer heller enn årsaker til at elever sliter, men dette er en bekymring det ikke er grunnlag for. Det er sammensatte årsaker til at elever strever, og derfor legger også proposisjonen opp til å styrke den tverrfaglige oppfølgingen av elevene. Dette står imidlertid ikke i motsetning til en forsterket faglig innsats overfor elevene. Proposisjonen har ikke til hensikt å legge opp til mer testing av elevene, slik noen også frykter, og heller ikke mer byråkrati, for her skal det ikke legges opp til en omfattende saksbehandling eller fattes enkeltvedtak, slik det skal ved spesialundervisning. Læreren er skolens viktigste ressurs også i dette arbeidet, og læreren er den som er best egnet til å avdekke hvilke elever som har behov for intensiv opplæring, slik at det raskt kan iverksettes tiltak. En gledelig positiv effekt av dette forslaget kan være at behovet for spesialundervisning blir redusert gjennom at flere elever får den støtten de trenger, raskere og på et mye tidligere stadium. Nøkkelen til at vi lykkes bedre med tidlig innsats, ligger – som så veldig mye annet i skolen – hos lærerne. Det å sikre at alle elever har tilgang til gode og kvalifiserte lærere som ser deres behov og evner å tilpasse opplæringen til det, er derfor avgjørende. En viktig forutsetning for dette forslaget er derfor regjeringens sterke og brede satsing på videreutdanning og styrking av lærere. Det er også viktig at vi har nok lærere, slik at elever blir fanget opp og fulgt opp raskt og godt, og det er også noe regjeringen satser tungt på. Komiteen har merket seg Utdanningsforbundets bekymring for at ressurser kan bli flyttet fra de eldste trinnene til de yngste. Det er derfor viktig å understreke at lovforslaget ikke innebærer at skoleeierne kan disponere ressursene i strid med annet regelverk. Dette er en forutsetning for lovforslaget. En annen viktig endring som regjeringen foreslår med denne proposisjonen, er at skolen skal ha plikt til å samarbeide med relevante kommunale tjenester om vurdering og oppfølging av barn og unge med helsemessige, personlige, sosiale eller emosjonelle vansker. Sammensatte problemer må møtes med sammensatte tiltak. For å si det enkelt: Barn som har det bra, har veldig mye bedre forutsetninger for å lære. Mange steder fungerer samarbeidet godt allerede i dag, mens det andre steder er behov for å styrke samarbeidet. Denne samarbeidsplikten skal gjelde både i konkrete saker for enkeltelever og på systemnivå. Jeg er glad for at en samlet komité slutter seg til dette forslaget. 2018 er yrkesfagenes år, og det neste lovforslaget handler om yrkesfag. Vi trenger flere fagutdannede i årene som kommer, og det er derfor viktig med tiltak som gjør det mer attraktivt for flere med fagutdanning. Det er en bred enighet om nødvendigheten av å legge til rette for at flere tar fagbrev. Regjeringens forslag har til hensikt å motivere flere voksne til å ta fagbrev, ved at de kan beholde lønnet arbeid og få opplæring i arbeidstiden. Det er i dag for krevende å ta fagbrev samtidig som man står i jobb, og regjeringen vil i dette forslaget gjøre noe med akkurat dette. Til slutt: Vi i Venstre er veldig tilfredse med at komiteen stiller seg bak forslaget i denne proposisjonen om å endre folkehøyskoleloven slik at det blir anledning til å etablere folkehøyskole på Svalbard. Dette lovforslaget har sitt opphav i et representantforslag fra Venstre fra forrige periode, som også fikk en enstemmig tilslutning i Stortinget, og jeg er veldig glad for at det i tråd med intensjonene i Svalbardmeldingen nå er lagt til rette for etablering av nye kompetansearbeidsplasser på Svalbard. Helt til slutt: I proposisjonen varsler regjeringen at en vil følge opp Jeløya-erklæringen når det gjelder lovfesting av retten til leirskoleopphold, og komiteen er positiv til at et forslag om lovfesting sendes på høring med sikte på ikrafttredelse høsten 2019. Dette er et veldig viktig gjennomslag for Venstre.