Willy Pedersen (Arbeiderpartiet), 2011-05-24:
Internett og sosiale medier har i stadig flere konflikter blitt et viktig redskap for mobilisering av folkemasser i mange land. Internett spiller også en stadig viktigere rolle for at informasjon i lukkede regimer kommer ut til verden. Komiteen er derfor enig i at sosiale medier og Internett ikke bør sensureres og blokkeres. Komiteen er videre enig i at ytringsfriheten er avgjørende for velfungerende demokratier, og at et norsk internasjonalt engasjement vil være et viktig bidrag for å bekjempe sensur av ytringer på Internett, og da ved hjelp av sosiale medier. En rekke regimer i Nord-Afrika har opplevd det som synes å være en ny demokratisk vår. De har ved hjelp av bl.a. Internett og digitale medier evnet å mobilisere store folkemasser, spredt informasjon ut til verden om hendelser i sine egne hjemland, og de har sågar veltet regimer. Dette er unge mennesker som ønsker en ny sjanse. De ønsker økonomisk utvikling, en jobb og fritt å kunne ytre seg som de selv vil. Dette har man klart i Egypt og i Tunisia, men kampen for et fritt demokrati ser vi ennå pågår i land som Libya, Hviterussland og Syria. Senest i dag ser vi at syriske myndigheter prøver å forvirre egne borgere ved hjelp av sosiale medier som et mottrekk mot folkeopprørets daglige mobilisering. Dette viser hvor viktig sosiale og digitale medier er, og har blitt, for demokratibevegelser rundt om i verden. Derfor er et fritt Internett og frie sosiale medier svært viktig for ytringsfriheten verden over. Til forslagene fra Fremskrittspartiet og Høyre: Komiteens flertall mener at regjeringen gjennom ulike prosjekter og internasjonale samarbeidsorganer har forankret sitt arbeid for ytringsfrihet på digitale medier i relevante internasjonale fora. I brev datert 4. mars fra utenriksministeren til utenriks- og forsvarskomiteen framhever ministeren det norske engasjementet i bl.a. FN og OSSE. I brevet framheves det at Norge aktivt støtter mediefrihetsrepresentantenes satsing på ytringsfrihet på Internett i OSSE. I forbindelse med Toppmøteerklæringen fra Astana i 2010 framkommer det at alle forsøk på å begrense adgangen til Internett og sosiale medier i et medlemsland kan påtales av mediefrihetsrepresentantene eller et medlemsland. Norge har også gjennom sitt arbeid i FN hatt et bredt engasjement for ytringsfrihet på Internett. Det viser regjeringen bl.a. gjennom norsk støtte til FNs spesialrapportør for ytringsfrihet. FNs spesialrapportør utarbeider nå en rapport om tilgangen til elektronisk kommunikasjon og ytringsfrihet på Internett. Rapporten skal foreligge inneværende år. Det er med bakgrunn i bl.a. disse to eksemplene at flertallet i komiteen mener at regjeringen har inkludert ytringsfrihet på Internett og i sosiale medier som en sentral del av sitt internasjonale menneskerettighetsarbeid. Fremskrittspartiet og Høyre fremmer også et forslag om en egen strategi for hvordan Norge vil arbeide for å fremme frihet på Internett og i sosiale medier i relevante internasjonale fora. Regjeringen lanserte i 2008 et ytringsfrihetsinitiativ for å styrke Norges innsats for ytringsfrihet i konfliktområder – et initiativ som har lagt grunnen for et omfattende norsk engasjement for ytringsfrihet internasjonalt. Jeg har allerede nevnt Norges bidrag i forskjellige internasjonale fora, som FN og OSSE. I tillegg til dette har regjeringen bl.a. bevilget 15 mill. kr til journalister som jobber under sterkt press i konfliktområder. Regjeringen støtter også aktivt et forskningsprogram i Egypt, der man ser på hvilken rolle sosiale medier har spilt for demokratibevegelsen i Egypt. Flertallet i komiteen mener derfor at regjeringen med sin lansering av ytringsfrihetsinitiativet i 2008 allerede har lagt en god strategi for å fremme ytringsfrihet på Internett og i sosiale medier i relevante internasjonale fora. Komiteen påpeker videre alvoret for norsk næringsliv dersom norske bedrifter blir utsatt for konkurransevridning ved internettsensur. Det er også komiteens klare oppfatning at norske bedrifter skal konkurrere på like vilkår internasjonalt. Bedrifter som opplever internettsensur, og dermed svekkede konkurransevilkår, bør derfor konsultere relevante norske instanser og institusjoner om dette. Komiteens flertall har utover dette ingen flere merknader, og rår Stortinget til at forslaget om en strategi for Internett og sosiale medier i et menneskerettighetsperspektiv vedlegges protokollen.