Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-03-09:
Jeg er glad for at Stortinget ser ut til å avvise forslaget fra Fremskrittspartiet om å snu opp ned på den norske landbrukspolitikken gjennom å frata Tine rollen som markedsregulator og nedsette nok et utvalg for å utrede generelle forhold innenfor markedsordninga for melk. Som det framgår av innstillinga, var det ingen av høringsinstansene som støttet Fremskrittspartiets forslag om å frata Tine rollen som markedsregulator. At ikke engang de aktørene Fremskrittspartiet selv sier de ønsker å støtte, er enig i dette forslaget, synes jeg Fremskrittspartiet bør merke seg. Så må jeg også si at jeg heller ikke kjenner igjen Fremskrittspartiet tradisjonelle retorikk når konsekvensene av forslagene deres er: flere utvalgflere utredningerog – ikke minst – flere oppgaver lagt til staten Det er behovet for det motsatte jeg mener å høre fra Fremskrittspartiet i andre sammenhenger. Det eneste alternativet til at Tine skal være markedsregulator, er i praksis at staten selv tar på seg denne oppgaven. Det er i så fall første gang jeg har opplevd at Fremskrittspartiet er for at staten skal ta på seg flere oppgaver med å regulere næringslivet, som medfører økte administrasjonskostnader og flere ansatte i landbruksbyråkratiet. Markedsreguleringas formål er å sikre bonden og forbrukeren stabil avsetning og pris. Gjennom markedsreguleringa har jordbruksnæringa tatt på seg ansvaret for eventuell overproduksjon, og samvirkeselskapene er pålagt oppgaven som markedsregulator for å kunne gjennomføre dette. Det er som følge av at Tine har denne markedsregulatorrollen at staten kan pålegge Tine mottaks- og forsyningsplikt, som er en helt sentral forutsetning for at vi kan ha konkurranse i meierisektoren. Tines omfattende forsyningsplikt er avgjørende for å sikre konkurrentene god tilgang på råvare. Uten melken som Tine plikter å levere til sine konkurrenter, er det ikke gitt at f.eks. Synnøve Finden kunne produsere og selge det antall kilo ost de gjør i dag. Jeg er glad for at komiteens flertall stadfester målet om at vi skal legge til rette for konkurranse innen foredling av melkeprodukter. Det er samtidig viktig, som komiteen påpeker, at dette må gjennomføres innenfor en landbrukspolitisk helhet. Komiteen bekrefter det som tidligere er sagt om at det å legge til rette for konkurranse på foredlingsleddet ikke skal gå på bekostning av bonden og de priser som bonden skal leve av. Hensynet til konkurransen i foredlingsleddet skal med andre ord ikke gå på tvers av de landbrukspolitiske målsettingene eller bondens inntekt. Jeg har spesielt merket meg at et flertall i komiteen legger vekt på at aksjeselskap og samvirker er ulike selskapsformer. I landbrukspolitikken er samvirkene et sentralt virkemiddel fordi de har bred medlemsnytte som sitt formål, i motsetning til aksjeselskapenes krav om høyest mulig avkastning på investert kapital. Tine har gjennom landbrukspolitikken blitt pålagt viktige samfunnsoppgaver, og selskapets eierform gir en annerledes profil på den avkastninga eierne forventer av selskapet. Dette er også kommentert i proposisjonen om lov om samvirkeforetak, som Stortinget nå har til behandling. Melkesektoren er avhengig av en fortsatt bærekraftig konkurranse som baserer seg på et system som er administrativt forsvarlig. Jeg kan forsikre om at jeg jobber videre med å legge til rette for konkurranse på like vilkår i markedsordninga for melk. Jeg er imidlertid ikke opptatt av å bruke mer ressurser på generelle utredninger, slik Fremskrittspartiet ønsker, men understreker at Regjeringa kontinuerlig arbeider med tiltak for å forbedre markedsordninga for melk. Også av det siste innlegget her nå kunne en få inntrykk av at det ikke ble gjort noe på dette området. Jeg kan i så måte vise til det som Stortinget allerede er informert om, nemlig at distribusjons- og innfrakttilskuddene i prisutjevningsordninga nå blir gjennomgått av en partssammensatt arbeidsgruppe. Denne gruppa har frist til 15. mars, altså i neste uke. Landbruks- og matdepartementet jobber også med å gjennomføre en omfattende og uavhengig verdivurdering av Tine, slik vi har omtalt i St.prp. nr. 1 for 2006-2007. Som kjent lot forrige anbudsrunde seg ikke fullføre. Det er viktig i denne sammenhengen at vi får de beste fagfolkene til å gjøre jobben. Derfor legger jeg opp til at anbudsutlysninga ikke begrenser tilfanget av kompetente fagmiljøer som kan levere tilbud. Jeg legger opp til å lyse ut et oppdrag i hele EØS-området, uten å legge noen begrensninger på hvem som kan levere tilbud. Et flertall i komiteen legger til grunn at markedsordninga for melk må utformes slik at en tar hensyn til at samvirker og aksjeselskaper har ulike mål. Derfor er det helt nødvendig at Tines samvirkeform og landbrukspolitiske oppgaver tas hensyn til i den verdivurderinga som skal foretas. En verdsetting av Tine som om Tine hadde vært et aksjeselskap, vil ha begrenset verdi for den videre utforminga av reguleringene på dette området. Vi må med andre ord ta hensyn til landbrukspolitikken, som det har vært allmenn enighet om, når vi skal gjøre verdivurderinger av Tine. Det er viktig at vi fortsetter arbeidet med å sikre forutsigbarhet og ro i melkemarkedet framover. Det vil være et viktig og nødvendig bidrag til å kunne utvikle landbruket i Norge.