Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2002-12-03:
I gårsdagens finansdebatt ble mye av debatten i forbindelse med de sakene som står på kartet i dag, tatt, og rammene for de vedtakene vi gjør i Odelstinget, ble også lagt. Som det framgår av innstillingen fra side 45 og utover, har det blitt tatt opp en rekke endringsforslag i forhold til proposisjonen fra Regjeringen. Det ble selvfølgelig en flertallsinnstilling til slutt. En del endringer er gjort. Men stort sett, selv etter forhandlingene, har det ikke vært gjort så mye med skattesiden. La meg nå først ta fatt i det som er utgangspunktet, nemlig en fastleggelse av skatten for neste år. Skattepolitikken har flere målsettinger. Den skal jevne ut levevilkårene mellom forskjellige deler av landet – mellom friske og syke, mellom folk i arbeid og mellom gamle og unge, for å nevne noen av gruppene. Skatten har også store omfordelingsmekanismer i seg, som vi som politikere må ha et fast blikk på og se hvordan fungerer. Arbeiderpartiets skatte- og avgiftslettelser i forhold til 2002 er på ca. 6,8 milliarder kr. Det er netto 3,8 milliarder kr mindre enn Regjeringens forslag. Vi har i vårt alternative budsjett valgt å gi skattelettelser til dem med dårligst økonomi og til næringslivet, mens de med de høyeste inntektene har fått en skjerpelse i skatten. I Regjeringens forslag og etter det som også er framkommet ved forhandlingene med Fremskrittspartiet i Stortinget, er profilen stikk motsatt: skattelettelser for dem med høye inntekter og dyre boligeiendommer, skatteskjerpelser for arbeidsledige og syke. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har i sitt budsjettforslag valgt å gi størst skattelettelse til dem med de høyeste inntektene. I tillegg til en betydelig heving av innslagspunktet for toppskatten foreslås det at sykeforsikring og behandling betalt av arbeidsgiver gjøres fradragsberettiget, og at boligskatten kuttes forholdsvis mest for dem med dyre boliger. For å skape økonomisk rom til disse lettelsene kutter Regjeringen på velferdsgoder til arbeidsledige, syke, trygdede, funksjonshemmede og studenter. Etter Arbeiderpartiets mening viser dette at Regjeringens prioritering av skattelettelser rammer de svakeste og svekker viktige velferdstjenester. Arbeiderpartiet foreslår skattelettelser i personbeskatningen, som har en bedre fordelingsprofil enn Regjeringens forslag. Arbeiderpartiet foreslår å heve innslagspunktet for toppskatt trinn 1 til 325 000 kr for klasse 1 og 347 000 kr for klasse 2, og at innslagspunktet for trinn 2 settes ned til 730 000 kr. Arbeiderpartiet foreslår samtidig en økning i lønnsfradraget til 33 500 kr, noe som vil komme dem med lavest inntekter til gode. Arbeiderpartiet og mellompartiene ble i statsbudsjettet for 2001 enige om å innføre en skatt på utbytte på mottakers hånd. Denne skatten skulle være midlertidig, inntil et nytt system for nærings- og kapitalbeskatningen var på plass. Til tross for at et slikt system fortsatt var under utredning, valgte Bondevik II- regjeringen å fjerne utbytteskatten i 2002-budsjettet. Arbeiderpartiet foreslår å gjeninnføre utbytteskatten inntil et nytt system for nærings- og kapitalbeskatning er på plass. Skattesatsen settes til 14 pst., og det gis et grunnfradrag på 10 000 kr. Ingen andre typer inntekter er så skjevt fordelt mellom ulike grupper som aksjeinntekter. En liten gruppe mennesker med høy inntekt mottar mesteparten av utbetalt aksjeutbytte. Internasjonalt er det også vanlig med en egen skatt på utbytte. Arbeiderpartiet foreslår videre at rabatten på unoterte aksjer, aksjer notert på SMB-listen og grunnfondsbevis fjernes. Ved beregning av formuesskatt på unoterte aksjer verdsettes disse til 65 pst. av aksjenes skattemessige verdi. Formuesverdien, som er basert på den skattemessige verdien av eiendelene, vil normalt være vesentlig lavere enn aksjens reelle verdi. Aksjer notert på SMB-listen ved Oslo Børs verdsettes til 65 pst. av kursverdien. Arbeiderpartiet går inn for å heve verdsettingen til 100 pst. av skattemessig verdi på ikke-børsnoterte selskaper og 100 pst. av kursverdien på aksjer notert på SMB-listen. Også grunnfondsbevis skal verdsettes til 100 pst. av kursverdien. Regjeringen foreslår å redusere ligningsverdiene på bolig og fritidseiendom med 5 pst. Dette vil etter Arbeiderpartiets oppfatning i størst grad komme dem til gode som har dyre boliger og eiendommer med høy ligningsverdi. Arbeiderpartiet går inn for at det i løpet av 2003 skal legges fram forslag til et nytt og mer rettferdig system for taksering av boliger og andre eiendommer, og at ligningstakstene inntil videre holdes uendret. Arbeiderpartiet vil derfor gå imot Regjeringens forslag om endring i ligningstakstene og viser her til innstillingen. Regjeringen foreslår og får flertall for at arbeidsgivers dekning av behandlingsforsikringer og direkte behandlingsutgifter skal være skattefri. En slik ordning vil bryte med sentrale skattepolitiske og helsepolitiske målsettinger. Hovedregelen i skattelovgivningen er at alle typer inntekter skal beskattes. Dette gjelder uavhengig av i hvilken form inntekten er mottatt; som lønn, naturalia, dekning av privatutgifter eller annen økonomisk støtte. En ordning med skattefritak for sykebehandling og forsikring vil dessuten innebære en uakseptabel forskjellsbehandling når det gjelder arbeidstakere. Noen vil få dekket utgifter til privat behandling skattefritt, mens andre må velge mellom enten å betale tilsvarende behandling med egne, skattlagte midler, eller å vente på behandling i det offentlige helsevesen. Arbeiderpartiet og SV går imot dette forslaget. Regjeringen foreslår å heve fradraget for gaver til frivillige organisasjoner fra 900 kr til 6 000 kr, og at dette blir et eget fradrag. Arbeiderpartiet går imot dette forslaget. Vi foreslår i stedet at et samlet fradrag for gaver til visse frivillige organisasjoner, fagforeningskontingent mv. økes fra 900 kr til 1 350 kr, og vi foreslår en ytterligere økning til 1 800 kr i statsbudsjettet for 2004. To stolper er klare i Arbeiderpartiets skattepolitikk: Skattene skal finansiere samfunnets infrastruktur, utdanning, kultur, helse, omsorg og sosiale formål. Og de skal bidra til at de sosiale og økonomiske forskjellene i befolkningen ikke blir urimelig store. Det er videre viktig at vi har et skattesystem som blir forstått og akseptert, og som utvikles i samspill mellom myndigheter og skattebetalere. Arbeiderpartiet vil støtte Regjeringens forslag om i hovedsak å øke særavgiftene gjennomgående med 2,2 pst., tilsvarende prisstigningen. Regjeringen foreslår å innføre en avgift på HFK/PFK-gasser, til tross for at bransjen peker på at en slik avgift vil undergrave den etablerte returordningen for kuldeprodukter mv. Etter Arbeiderpartiets mening vil dette kunne undergrave de miljøpolitiske målsettingene med avgiften. Vi vil derfor gå imot den avgiften. Regjeringen foreslår å innlemme engangsflasker i miljøavgiftssystemet for drikkevareemballasje. Arbeiderpartiet støtter dette, men vil foreslå at grunnavgiften for engangsemballasje fjernes for kildevann for å sikre at tappingen av kildevann fortsatt skal foregå ved kilden, slik at merkevarenavnet «kildevann» beholdes og arbeidsplassene ved de eksisterende tapperiene opprettholdes. Noen ord om de lovendringer som flertallet gjør i loven om småbåter og fritidsfartøyer, som innebærer at det ikke lenger vil være obligatorisk å registrere fritidsbåter i registeret som nå er bygd opp. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet gjennomfører denne endringen til tross for at alle faglige råd – fra politi og tollvesen, fra Sjøfartsdirektoratet og Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon – går ut på at registeret har stor nytteverdi. Ja, selv Kongelig Norsk Båtforbund sier nå at de mener myndighetene bør tenke seg om en gang til før den obligatoriske registreringsplikten bortfaller. Innvendingene er ganske tunge, for det pekes på at opphevelse av registreringsplikten vil svekke sikkerheten til sjøs, svekke kampen mot økonomisk kriminalitet og båttyverier, og det vil innebære at de om lag 90 mill. kr som til nå er brukt for å etablere og bygge opp et register som er til stor nytte for både eierne og samfunnet, vil være bortkastet. Det er trist å konstatere at ideologien her styrer regjeringspartiene og Fremskrittspartiet så sterkt at det får negative praktiske konsekvenser for rundt 300 000 småbåteiere og for sikkerheten til sjøs. Motstanden mot småbåtregisteret har først og fremst bunnet i frykten for at det skal benyttes til å innføre en egen avgift på småbåter. Det har ikke vært Arbeiderpartiets tanke med registeret, og vi fremmer derfor et forslag om en lovendring som innebærer at registeret ikke kan benyttes til dette. Jeg tar dermed opp dette forslaget, som er inntatt i innstillingen. Jeg tar også opp de forslag der Arbeiderpartiet er alene eller sammen med andre partier i innstillingen.