Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-04-03:
Det er jo denne regjeringas mål å sikre at vi får et politi med en bemanning og en organisering lokalt som ivaretar publikums behov for service og beredskap, i tråd med de målsettingene som representanten Aspaker nå trakk opp, og som står godt beskrevet i politirollemeldingen, og de forutsetninger som Stortinget har lagt til grunn. For å imøtekomme publikums ønske om en polititjeneste og styrke politiets trygghetsskapende arbeid, har Regjeringa økt politibudsjettet med ca. en halv milliard kroner i perioden 2006-2008. Og vi er inne i politiets år, bl.a. fordi en av de største reformene som den forrige regjering ikke fikk satt i gang, nemlig å gi politiet virkemidler i DNA-satsingen, nå er på trappene. Så må jeg si at det i disse politdebattene vi har, er ganske underlig å høre at man blir beskyldt for å drive og legge ned lensmannskontorer og politiposter. Da må jeg be interpellanten nå om å vise: Hvilke politiposter er det Regjeringen har lagt ned, som hun er imot, og hvilke lensmannskontorer er det hun tenker på? Vi har bare fulgt det samme mønsteret som politirollemeldingen og den forrige regjeringen la opp, at det kun er der hvor kommunene sjøl ønsket å rasjonalisere og drive en bedre polititjeneste, og hvor det var mer hensiktsmessig og kommunene gikk inn for nedleggelse, at man har gått inn for det - Bjugn, Ørland, Lunner og Gran. Så vidt jeg kan erindre, var sist det ble lagt ned lensmannskontor hvor man ikke hadde kommunal tilslutning, i Moelv oppe i Hedmark. Da valgte regjeringa Stoltenberg II, som jeg sitter i, nettopp å bøte på den nedleggingen som den forrige regjeringa gjorde, med å bygge en politipost i Moelv. Da bygget vi en politipost, vi la ikke ned en politipost. Og sist gang det er lagt ned tre politiposter i dette landet, ble det gjort under Bondevik-regjeringa. Det var her i Oslo - Romsås, så vidt jeg erindrer, og så Hovseter og ett sted til. Så det er litt underlig i en slik debatt å bli møtt med noe som den forrige regjering, med Høyre i regjeringssetet, faktisk gjorde, og så er det denne regjering som gjør det motsatte, som bygger politiposter, og som sier at det er jo noe vi faktisk ønsker oss mer av. For å få til det, trenger vi bl.a. det jeg har vært inne på flere ganger: flere politifolk. Det er det som teller for å få kortere responstid og det å kunne få flere politifolk til å gå inn i saker, ikke nødvendigvis kontorer. Men jeg understreker: Regjeringa har ikke lagt ned noen lensmannskontorer mot noen kommuners vilje, som er den samme linje som jeg oppfatter også Høyre har vært innforstått med. Vi sliter med politibemanning. Jeg må gjenta det, siden det stadig trekkes fram: På bakgrunn av årene 2002 og 2003 - under regjeringen Bondevik II, da det kun ble tatt opp 240 studenter - er det de avgangskullene vi i dag jobber med. Så kan man gjerne si at Stortinget kunne ha korrigert regjeringa den gang. Men det er faktisk slik at én av fordelene med å være i regjeringsposisjon, er at man har hele utrederapparatet og faktisk er i nærhet til dem som kan bringe fram analysene, og man må faktisk ta ansvar for det også. Det er bakgrunnen for at vi nå har det rekordhøye opptaket på 432 studenter, som altså er det høyeste siden 1997 og 1998. Jeg har vanskeligheter med å forstå at det å nå ta tak og utdanne flere politifolk liksom skal være en politikk som står i særlig motstrid til politirollemeldingen som peker på behovet for et nært politi - et nært politi i den forstand at det er mennesker der når folk enten kommer på ringeklokka, på telefon eller ønsker at noen skal rykke ut. Jeg har vanskelig for å se at det er andre tiltak som faktisk kan bidra til å korte ned responstiden i Norge, enn at vi faktisk har folk på vakt. Jeg synes nok at Høyre i disse politidebattene skal gå noe roligere i dørene når det gjelder både å legge ned politiposter - som denne regjering ikke har gjort, men som den forrige regjering gjorde - det å legge ned lensmannskontorer mot kommuners vilje, som denne regjering ikke har gjort, men som den forrige regjering gjorde, og det å foreta lave opptak på Politihøgskolen, som den forrige regjering valgte å gjøre, og som vi har valgt å forlate som kurs. Derfor mener jeg også at den bemanningsplan som vi har varslet skal foreligge til sommeren, vil gi departementet og alle et langt bedre grunnlag for framtidig planlegging av bemanningsbehovet i politietaten. Det er i tillegg til å utdanne flere polititjenestemenn også viktig å rekruttere personell med annen utdanning, eksempelvis arrestforvarere, for å frigjøre polititjenestemenn for politioppgaver og få erfarne polititjenestemenn til å stå lenger i arbeid. Den alminnelige aldersgrensen i staten er jo 70 år. Stortinget har fastsatt lavere aldersgrense enn den alminnelige for en rekke stillinger, bl.a. polititjenestemenn, på 60 og 63 år, med mulighet for å fratre med alderspensjon fra 57 og 60 år. I dag går polititjenestemenn i gjennomsnitt av med pensjon når de er 58 1/2 år. Det er derfor viktig, som jeg forstår at interpellanten også antyder, at seniorpolitiske tiltak nå blir iverksatt, slik at politiet fortsatt kan dra nytte av seniorenes kompetanse og politifaglige arbeidskraft. Regjeringen mener også at det norske politiet skal være lokalt forankret. Det er derfor vi har ambisjoner om nå bl.a. å knytte politiet opp til lokale servicekontorer. Vårt forsøk i Moelv er et slik forsøk - et vellykket forsøk. Det gir en god mal for hvordan vi kan gjøre det andre steder. Min ambisjon er at vi skal klare å gjøre det andre steder. Politiets rolle og oppgaver og oppmerksomheten på brukerne og brukernes behov for polititjenester krever det av oss. Tjenestestedet er viktig, mener Regjeringen. En diskusjon om antall tjenestesteder, lokalisering og organisering kan ofte bli en snever diskusjon. For publikum er tilgjengelighet og responstid også viktig. Det hjelper ikke noe med et stengt lensmannskontor hvis det plutselig er noe som står på og man ikke får politiet på døra når man virkelig trenger hjelp. Derfor mener Regjeringa at de arbeidstidsbestemmelsene som jeg forstår interpellanten, sånn litt mellom linjene, er noe skeptisk til, faktisk er et veldig viktig bidrag for å bedre politifolks arbeidsvilkår, for å gjøre det lettere for dem som syns det er tungt å stå i dette yrket, og for å beholde arbeidskraft. Slik sett hilser jeg de arbeidstidsbestemmelsene hjertelig velkommen. Jeg tror en presset politietat trenger nettopp det. Det skal vi også ha med oss i spørsmålet om et nært politi. Vi håper nå som sagt at det vil være mulig å videreutvikle politiets muligheter til samlokalisering med offentlige servicekontorer der det er hensiktsmessig, på steder hvor vi bl.a. ikke har tjenestesteder, slik situasjonen f.eks. var i Moelv i Hedmark, hvor man da bringer politiet tilbake til lokalbefolkningen. I mandatet til de prøvedistriktene som nå ser på grensereguleringer, ofte servicekontorer og politiråd - Follo og Hordaland - går det klart fram klare føringer, bl.a. ved at de foreslåtte endringer skal støtte opp om de hovedtrekk og mål som ble satt i politireformen i 2000, om at politiet skal bli mer effektivt i forebygging og bekjempelse av kriminalitet, at politiet skal bli mer publikumsrettet og tjenesteytende, og til slutt at politiet skal bli mer kostnadseffektivt. Jeg tror at det er helt nødvendig. Hvis man skal klare å møte utfordringer, både i skattesaker, trygdesaker, organisert kriminalitet og grenseoverskridende kriminalitet, som vi ser, vil politiets nærhet og effektivitet i Norge ikke bare bli målt på om vi har tjenestesteder overalt, men det vil bli målt på om man faktisk klarer å takle de vanskelige sakene. Høyre har tradisjonelt ivret for den type organisasjonsendringer, hvor vi faktisk setter politiet i stand til å møte den nye kriminaliteten. Vi har i dag hatt en debatt om vold i nære relasjoner. Vi vet at mange av dem som utsettes for vold i nære relasjoner, ikke vil gå til tjenestestedene for å få hjelp. Men vi må ikke fri oss fra at politiet må organiseres, bl.a. ved å bygge barnehus, slik at vi får nye treffsteder for dem som aldri tør gå til et tjenestested, for man kan ha en lensmann som gjerne slåss med nebb og klør for å beholde tjenestestedet og sine ansatte. Derfor er dette en diskusjon som er viktig. I så måte hilser jeg interpellantens utgangspunkt hjertelig velkommen, for jeg håper at en slik debatt inviterer oss alle til å se at nærhet og effektivitet fra Politiets side handler om tjenestesteder, ja, men det handler også om så mye mer. Jeg må si at det ville være en hjelp til de som trenger oppfølging fra politiet om man i den politiske debatten brakte den dimensjonen sterkere inn, noe denne interpellasjonen gir en god anledning til.