Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-05:
Situasjonen i kraftmarkedet i Norge er ikke tilfredsstillende. Osloområdet, Hammerfest-området og i særdeleshet Bergensområdet og Midt-Norge har et altfor svakt sentralnett. I år har det gitt dramatiske utslag. Prisen på strøm har vært og er ulik i Norge. Statnett vurderer nå i tillegg magasinfyllinga i Midt-Norge som stram og driftssituasjonen som utfordrende i tilfelle utfall. Dette er en situasjon jeg som olje- og energiminister er svært lite komfortabel med. Den nære forklaringa er en svært kald vinter og først og fremst at så mye som 5 000 MW svensk kjernekraft har vært borte fra markedet – det siste som følge av vedlikehold ved de svenske verkene. 5 000 MW er i overkant av 5 pst. av den installerte effekten i det felles nordiske markedet. Det er det ikke mulig å erstatte gjennom kortsiktige tiltak. I dag er det om lag 3 100 MW som er ute fra det nordiske markedet som følge av samme problemstilling. Den mer langsiktige forklaring på at vi har ulik pris på strøm i Norge, er imidlertid en annen. Det skyldes 20 års forsømmelse i Norge. Helt siden 1990 har investeringene i sentralnettet vært lave i Norge – de har vært for lave. Det er beklagelig, og det må vi gjøre noe med, og vi gjør noe med det nå. Men som alle vet, sentralnett tar tid å bygge. Jeg ønsker ikke store regionale prisforskjeller i Norge. Mitt mål er at alle i Norge skal ha lik pris på strøm. Det krever ny kraftproduksjon. Det krever energieffektivisering. Det krever økt bruk av direkte varme, og det krever et godt overføringsnett internt i Norge og til andre land. Statnetts to mobile gasskraftverk i Midt-Norge utgjør energireserver til bruk i svært anstrengte kraftsituasjoner, situasjoner hvor risikoen for rasjonering vurderes å være høy. Formålet med bruken er å unngå alvorlig energimangel og dermed rasjonering. Dette er omtalt i Ot.prp. nr. 62 for 2008–2009, og komiteen hadde ingen merknader til dette punktet da den ble behandlet i Stortinget i fjor vår. I henhold til gjeldende konsesjoner er høy kraftpris ikke et kriterium for å starte reservekraftverkene. Dessuten skal utgangspunktet for idriftsettelse av verkene være at Statnett benytter alle andre virkemidler for å håndtere en eventuell anstrengt kraftsituasjon før de mobile kraftverkene settes i drift. Etter energilovforskriften § 7-4 kan det i særlig tilfeller gis dispensasjon fra vilkår gitt i medhold av energiloven. NVE har nå mottatt en slik søknad fra Statnett og har allerede levert sin innstilling til Olje- og energidepartementet. Statnett må også søke Miljøverndepartementet om omgjøring av utslippstillatelsen. Det vil, ifølge Statnett, bli gjort snarest. I søknaden påpeker Statnett at det ikke foreligger svært anstrengte kraftsituasjoner, SAKS, i Midt-Norge i dag, men at kraftsituasjonen er stram. Lavt magasinnivå fører til at flere kraftverk kan få vanskeligheter med å stille til rådighet tilstrekkelig effektreserver i en effektmessig anstrengt driftssituasjon. Ifølge NVEs innstilling til søknaden kan en eller flere enkelthendelser føre til at situasjonen endrer seg raskt. Eksempler på dette kan være redusert importkapasitet fra Sverige, enkeltutfall av viktige komponenter og høyere forbruk som følge av lav temperatur. Slike hendelser kan føre til utfordrende situasjoner for effektbalansen på kortere sikt og energibalansen på lengre sikt. Søknaden om dispensasjon er tidsbegrenset til 31. mai dette år. Søknaden er nå til behandling i departementet, og jeg kan derfor ikke uttale meg nærmere om innholdet i eller vurderinga av den nå. Etter initiativ fra Norge har det vært avholdt møter på politisk nivå mellom Norge, Sverige, Finland og Danmark om disse spørsmålene. Landene var enige om det langsiktige arbeidet for mer nett og mer produksjon. Det inkluderer bl.a. flere forbindelser over landegrensene og det norsk-svenske sertifikatmarkedet. Torsdag 25. februar hadde jeg et telefonmøte med min svenske kollega Maud Olofsson, hvor jeg bl.a. fikk en oppdatert status på situasjonen med manglende svensk kjernekraftproduksjon. Jeg skjønner at mange stiller spørsmål ved robustheten i det nordiske kraftsystemet når vi ser de ekstreme prisutslagene vi har hatt i Norden denne vinteren. Jeg mener sjøl at vinterens situasjon har vært uheldig. Jeg vil derfor ta initiativ overfor min svenske kollega for å starte en gjennomgang av hvordan vårt felles kraftmarked fungerer, og hvordan situasjoner vi har opplevd i vinter, kan unngås. Jeg har dessuten bedt NVE utarbeide en rapport om vinterens kraftsituasjon i Norden. Spesielt har jeg bedt dem vurdere bruken av reservekraftverkene. Dette gjør jeg fordi vinterens situasjon har vært uakseptabel.