Bent Høie (Høyre), 2016-06-06:
Riksrevisjonens undersøkelse av styring av pleieressursene i helseforetakene viser at det er et potensial for forbedring i spesialisthelsetjenesten. Dette ønsker jeg å følge opp. I mitt svarbrev til Riksrevisjonen, datert 8. september i fjor, uttrykte jeg derfor at Riksrevisjonens merknader og anbefalinger er et godt bidrag for videre styring og forbedringsarbeid i spesialisthelsetjenesten. Resultatene fra undersøkelsen gir nyttige innspill til sykehusenes arbeid med analyser, planlegging og styring av bemanningen opp mot variasjoner i aktivitetsbehovene. Arbeidet er i gang og må følges opp på alle nivå i sykehusene, ikke minst på avdelings- og postnivå. Riksrevisjonens undersøkelse trekker fram ledelsens kunnskap, verktøy og styringsinformasjon som sentrale faktorer for å få til en mer effektiv bruk av pleiepersonalet. Dette er jeg helt enig i. Det handler imidlertid ikke bare om effektiv ressursbruk knyttet til helsepersonell som innsatsfaktor, det handler til slutt også om kvaliteten på den helsehjelpen som ytes. I Nasjonal helse- og sykehusplan ble det lagt til grunn at god ledelse og styring av personalressurser er avgjørende for å drive en effektiv spesialisthelsetjeneste. Lederne må organisere arbeidet slik at medarbeiderne brukes mest mulig effektivt, og at de får brukt sin kompetanse til beste for pasienten. I dette ligger det bl.a. god bemanningsplanlegging på den enkelte post, men også et helhetlig blikk på den totale bruken av pleieressurser på ulike sengeposter og mellom poliklinikker og sengeposter. Sykehusene bør bli flinkere til å tenke fleksibilitet med hensyn til både å flytte pasienter og å utveksle personell mellom poster. Dette er tiltak som vil kunne bidra til bedre håndtering av både sykefravær og uforutsett variasjon i pasientbelegg ved sykehusene. Gjennom departementets oppfølging og styringsdialog med de regionale helseforetakene har jeg blitt orientert om at det er iverksatt viktige tiltak knyttet til bemanningsplanlegging. Alle de regionale helseforetakene har over tid arbeidet med aktivitetsbasert bemannings- og ressursplanlegging, altså det å koble bemanningsplanlegging opp imot aktivitet og variasjon i pasientbelegget. Dette er imidlertid relativt kompliserte prosesser, som ikke bare handler om pleieressursene, men også om øvrig personell. De regionale helseforetakene har lagt til rette for forbedringsprosesser, rutiner og prosessbeskrivelser for god bemanningsplanlegging. Det er også stilt omfattende IKT-støtte og analyser til rådighet i dette arbeidet. Riksrevisjonens undersøkelse påpeker variasjoner mellom ulike sykehusavdelinger som det er naturlig å sammenligne seg med. De peker også på manglende kobling mellom bemanningsplanlegging og aktivitet, og at avdelingene i for liten grad samarbeider på tvers. Dette er områder med behov for kontinuerlig forbedringsarbeid som helseforetakene fortsatt må ha stor oppmerksomhet på. Det er de regionale helseregionene og helseforetakene som har ansvar for å dimensjonere og organisere pasientbehandlingen. Ledere og den enkelte medarbeider i spesialisthelsetjenesten treffer daglig beslutninger om prioriteringer, og de må prioritere innenfor de gitte rammene med utgangspunkt i den styringsinformasjonen som er tilgjengelig. Som helse- og omsorgsminister har jeg et overordnet ansvar for å etablere klare prinsipper og systemer for prioritering, og jeg har derfor lagt fram en ny stortingsmelding om prioritering – Verdier i pasientens helsetjeneste. Videre har jeg et overordnet ansvar for at spesialisthelsetjenesten har de ressursene, den kompetansen, de verktøyene og den styringsinformasjonen som er nødvendig for å kunne arbeide godt med å forbedre kvaliteten og effektiviteten i pasientbehandlingen fra førstelinjelederne, som er de som er nær der pasientbehandlingen skjer, og helt til topplederne i disse ofte veldig store virksomhetene. Det er et lovpålagt ansvar for helseregionene å bidra til et likeverdig tjenestetilbud til befolkningen og samtidig sikre en best mulig ressursbruk. Det er imidlertid stor variasjon i både ventetider og effektivitet mellom sykehusene. I foretaksmøtene og i oppdragsdokumentet til helseregionene i januar 2015 stilte jeg derfor krav om at de må gjennomføre tiltak for å redusere variasjoner i effektivitet og ventetid mellom sykehusene. Et viktig moment er at man skal sikre læring mellom avdelinger og sykehus ut fra kunnskap om beste praksis og en særskilt vurdering av konkrete tiltak som er nødvendig for å redusere ventetider og øke effektiviteten hos enheter og avdelinger. Riksrevisjonen har gjennom flere undersøkelser vist at det er for store variasjoner mellom landets sykehus og innad i landets sykehus. Dette gjelder ventetider, effektivitet og i måten man forvalter sine pleieressurser på. Jeg har fulgt opp resultatene og anbefalingene fra Riksrevisjonen i foretaksmøtene i helseregionene, i felles oppfølgingsmøter og i anbefalingene og tiltakene som ligger i Nasjonal helse- og sykehusplan. Jeg vil fortsatt etterspørre resultater som viser at avdelinger og sykehus evner å lære av hverandre, og gjennom dette bidra til at de negative variasjonene reduseres. En ber ikke om at sykehus skal gjøre det som er umulig, at en skal gå ut over pasientsikkerhet og kvalitet. Tvert imot er det ingenting som tyder på at de avdelingene som lykkes med å ha utnyttet ressursene godt, redusert ventetider og økt aktiviteten, går ut over kvaliteten. Men det er ekstremt viktig at sykehus – avdelinger internt i sykehus, og også sykehus seg imellom – i større grad og raskere lærer av dem som lykkes og lærer å ta i bruk flere av virkemidlene. Det er noe som det nå jobbes mer systematisk med. Av representanten Lundteigens innlegg kunne en få inntrykk av at helsetjenesten hadde en generell utfordring i beredskapssituasjoner. Det mener jeg det ikke er grunnlag for å si. I de situasjonene vi har hatt, og har, alvorlige hendelser, er det generelle inntrykket at helsetjenesten håndterer situasjonene godt. Selv om det selvfølgelig alltid er forbedringspotensial på alle områder, må ikke dette være et inntrykk som sitter igjen etter dagens debatt.