Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2016-03-17:
Denne debatten skal egentlig handle om fire saker, og vi snakker forholdsvis mye om den ene. Men vi skal også behandle et Dokument 8-forslag om et drømmeløft for akuttmedisin, psykiatri og regional helseinnovasjon for 2017–2021, vi skal snakke om nettverksmodellen til Senterpartiet, og vi skal snakke om kvalitet i fødselsomsorgen – i tillegg til helse- og sykehusplanen. Jeg har hatt gleden av å være saksordfører for innstillingen om et drømmeløft for akuttmedisin, psykiatri og regional helseinnovasjon. Jeg har som saksordfører gjennomgått forslaget med forslagsstillerne, som har fokusert på at Norge har et godt helsevesen i verdenssammenheng, og at vi samtidig står overfor store utfordringer framover, med økende spesialisering, behov for nye medisiner, ny bioteknologi, nye teknologiske vinninger, noe som gjør at vi trenger å ruste oss for framtiden. Det er hovedintensjonen i dette Dokument 8-forslaget. Det har ti forslag i seg, og flertallet i komiteen støtter grunnholdningen i disse forslagene. Det ser ikke ut til at noen av de ti forslagene blir fremmet til å voteres over i dag, men det ligger som en basis for resten av diskusjonen til de andre sakene. Så vil jeg gå til den store debatten i dag, som handler om helse- og sykehusplanen. Debatten startet ikke i Stortinget i dag. Veien har vært lang og dyptgripende. Det har vært viktig med en overordnet og helhetlig politikk i møtet både med eksisterende behov og med framtidens behov. En helhetlig nasjonal helse- og sykehusplan har lenge vært etterspurt, også fra Kristelig Folkepartiets side. Det er et politisk ansvar å sikre våre innbyggere likeverdige helsetjenester med god kvalitet i hele vårt langstrakte land. Sykehus handler om folks trygghet – trygghet, kvalitet, omsorg – og det skal prege tjenestene våre. For å lede sykehusene og Sykehus-Norge framover trengs det god ledelse, og Kristelig Folkeparti har vært en pådriver for å få tilbake en stedlig ledelse. De ansatte må ivaretas, de er gull verd, og de må ha grobunn for å kunne utvikle seg. Det må være åpenhet og tillit og medvirkning som ligger til grunn for en sunn kultur i sykehusene våre. Regjeringen og samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre gikk i 2013 ut med en tydelig ambisjon om å prioritere pasienter innen rus og psykisk helsevern. Vi kan slå fast at ventetiden er betydelig redusert for personer med rusproblemer, og det synes jeg er kjempegode nyheter. Kristelig Folkeparti vil jobbe for å se det samme resultatet innen psykisk helsevern den kommende tiden, for både barn, unge og voksne. Vi er langt fra å være i mål spesielt når det gjelder barns og unges psykiske helse, og vi må stelle oss sånn at vi kan vise handlekraft i den forbindelse. Kristelig Folkeparti har fremmet et forslag om en opptrappingsplan, nettopp for å nå målet om en psykisk helseplan for barn og unge. Helseministeren foreslo i sin sykehustale i 2015 en nedre grense på 60 000 for å opprettholde akuttkirurgi – det var liksom normtallet. Dette bekymret mange av oss. Kristelig Folkeparti sa klart og tydelig fra, fra dag én: Dette er vi uenige i. Vi etterlyste faglige begrunnelser for forslaget. De har ennå ikke kommet. Jeg er glad for at det navngitte sykehuset fredes midlertidig, som følge av stortingsbehandlingen. Dette har vi kjempet for. Men nå er det altså opp til de regionale helseforetakene å frede dem for framtiden. Nå må fakkeltogene gå til foretaket, ikke til dette storting. Samtidig mener vi at det er bekymringsfullt at regjeringen og Venstre for det første legger ansvaret til de regionale helseforetakene alene, og for det andre at de legger opp til at sykehuset kan fratas akuttkirurgien som de har i dag. De åpner for at dette kan erstattes med et smalt akuttkirurgisk tilbud, et såkalt spesialområde – dette til tross for at sykehuset som er nevnt i planen, faktisk har vist god kvalitet. Hvis mindre sykehus kun kan behandle små nisjelidelser, blir det for spesifikt og for snevert til å kunne ta akuttkirurgi den dagen dette trengs. En må sikre bred aktivitet i de små sykehusene, som sikrer at vi har en god beredskap over hele landet. Ellers kan dette fort utvikle seg til det Kristelig Folkeparti kaller uforsvarlig beredskap. I regjeringens scenario legges det et premiss om at framtidens spesialisthelsetjeneste vil bli så spesialisert at det vil bli svært vanskelig å opprettholde akuttkirurgien som er i dag, særlig for de små sykehusene. Å utvikle lokalsykehus med basisberedskap er viktig, og det må være en villet politikk. Vi må verdsette at medisinfaget stadig avanseres og spisses. Utvikling i behandlingstilbud må og vil og skal kunne gagne pasientene. Samtidig vil det være avgjørende at antall spesialiseringer ikke løper løpsk, men at det legges opp til å sikre en god og brei breddekompetanse gjennom utdanning av helsepersonell. Regjeringen må sikre breddekompetansen også i framtidens sykehus, og Kristelig Folkeparti støtter at det overføres spesialiserte oppgaver fra de store sykehusene til de små, sånn som det er gjort på Stord og på Voss. Det betyr at vi kan opprettholde god kvalitet. Og vi er for at det gis rotasjonsordninger, sånn at vi kan ha gode kapasiteter og god kunnskap på alle nivå. Akuttkirurgien på de mindre sykehusene er en del av sykehusets kjernekompetanse. Små lokalsykehus ligger i områder der legevaktene er spredt, der kommunehelsetjenesten har få leger, og hvor det ikke er et kobbel av private spesialister. Det er en indre sammenheng mellom kirurgi, anestesi, radiologi, indremedisin og laboratorietjenester, og det er nettopp denne helheten som gir gode helsetjenester for pasientene. Derfor har Kristelig Folkeparti vært opptatt av akuttkirurgien, for det handler om hele sykehuset, hele sykehuset over det ganske land. Jordmorforeningen ba om at det kommer en høring, en konsekvensutredning av hva det vil bety for fødetilbudet hvis en legger ned akuttkirurgien. Dette henger også sammen med et godt fødetilbud. Kristelig Folkeparti ber derfor regjeringen om å sikre at lokalsykehuset som i dag har akuttkirurgi, beholder den akuttfunksjonen for å sikre en god og forsvarlig beredskap i hele landet. Akuttberedskapen er forankret i lokalsykehusene, og lokalsykehusene er den forlengede arm ut til ambulansetjenesten og ut til luftambulansetjenesten. Dette henger sammen, og derfor har Kristelig Folkeparti foreslått, sammen med Senterpartiet, at vi ønsker responstider for ambulansetjenesten. Dette er et krav som helseforetakene må se til at blir fulgt og gjennomført, for rask og god hjelp, med gode fagfolk, åpner muligheten for at de som er skadet, får god hjelp på plassen, mulighet til å bli behandlet på lokalsykehuset – og ikke minst på et større sykehus hvis det er nødvendig. Dette er viktig for at pasienter i Distrikts-Norge ikke skal få mein av lidelser som man faktisk blir reddet fra i sentrale strøk. Kristelig Folkeparti foreslår sammen med Senterpartiet at nasjonal helseplan skal være som Nasjonal transportplan. Vi ønsker en operativ plan, en sterkere politisk styring, som gjør at vi kan diskutere prinsipper i Helse- og Sykehus-Norge. Kristelig Folkeparti mener at et av prinsippene faktisk er akuttkirurgi. Så vil jeg si noe om alle de forslag til vedtak som foreligger. Først vil jeg si at det i det første avsnittet på side 37 i Innst. 206 S for 2015–2016 står følgende: «Flertallet støtter regjeringens ønske om at det skal innføres kompetansekrav i akuttmottakene(...) (...) Den setningen er ikke Kristelig Folkeparti med på. Kristelig Folkeparti støtter forslag nr. 33 og I, III, IV og V – pluss andre forslag til de andre sakene som vi også diskuterer i denne sammenheng.