Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-06-11:
Representantforslaget fra Kristelig Folkeparti inneholder en rekke forslag i kampen mot antisemittiske holdninger i samfunnet vårt. Det er veldig bra. Flere ganger har tilsvarende forslag fra Kristelig Folkeparti blitt vedlagt protokollen, siste gang i fjor. Det betyr ikke at det ikke har vært et politisk engasjement i Stortinget for arbeidet for å motvirke antisemittisme. Som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet viser til i komiteinnstillinga, er det allerede iverksatt en rekke tiltak som har til hensikt å hindre antisemittisme, herunder tiltak som inkluderer Kristelig Folkepartis forslag. Når partiet igjen fremmer nesten likelydende forslag som for et år siden, og denne gangen får flertall, tror jeg det er fordi komiteen har samlet seg om ett forslag: å utarbeide en handlingsplan mot antisemittisme. Motviljen mot forslaga tidligere, i alle fall fra Senterpartiets side, har vært den innvendinga at det ikke kan være vi i Stortinget som er best kvalifisert til å utarbeide tiltak som vil være mest formålstjenlige i en slik plan. Det er altså ikke slik det kan se ut i avisen Dagen i dag, at Kristelig Folkeparti får tilslutning til sine enkeltforslag, men som representanten Tyvand sjøl var inne på, håper han at en del av de punktene vil komme med i en slik plan. Dette er et alvorlig tema. Vi har dessverre vært vitne til en økt trussel mot det jødiske trossamfunnet. Angrepene i Paris og København minner oss på at det har blitt en liten verden der informasjon, holdninger og personer med ekstreme synspunkter beveger seg raskt over landegrensene. Arbeidet for kunnskap og forståelse er derfor grunnleggende og noe av det viktigste vi kan bidra med i skolen. Vi frykter det vi ikke forstår. Respekt kommer gjennom økt kunnskap gjennom arbeid mot rasisme og antisemittisme. I Aftenposten i går kunne vi lese et innlegg fra 16 år gamle May Helene, som skrev: «Hvorfor tuller du med Holocaust?» 70 år etter annen verdenskrig, med sin forferdelige historie, kan vi lese at det fortsatt harseleres med det fryktelige som skjedde under krigen, og at ordet «jøde» fortsatt brukes som skjellsord. Dette føles svært sårende og vondt for mange. Det er uakseptabelt å godta at det fortsetter. Når det gjelder å bruke «jøde» som skjellsord, tror jeg det er mange som ikke helt tenker over hva de faktisk gjør når de bruker dette begrepet. Vi har klart å bli kvitt skjellsord før, og jeg tror vi kan klare det igjen om vi vil – hvis vi står sammen. Jeg tror det er mulig å komme hetsing av folkegrupper og religiøse samfunn til livs, men vi mener det kommer gjennom kunnskap, kommunikasjon og refleksjon, og mener dette er uhyre viktig som en del av skolens arbeid. Antirasistisk og antisemittisk arbeid kan man imidlertid ikke bare overlate til skolene, sjøl om det er der vi finner alle ungene. Det trengs nok også opplysning og bevisstgjøring av en del av den øvrige befolkninga. Mange har problemer med å skille mellom saklig kritikk av politikken staten Israel fører, folkene som bor der, og folk av jødisk herkomst. Den rød-grønne regjeringa startet opp et viktig arbeid mot rasisme og antisemittisme i 2010. Det førte til at en rekke forslag ble foreslått i Meld. St. 22 for 2010–2011 om ungdomsskolen. Blant annet skulle det utvikles et kursopplegg for lærere. Dette heter Demokratisk beredskap mot rasisme og antisemittisme. Holocaustsenteret er blant en av institusjonene som har bidratt til å utvikle dette opplegget. Vi er veldig opptatt av at dette arbeidet videreføres og utvikles videre. Derfor mener Senterpartiet det er bra at en samlet komité foreslår at det skal utvikles en plan mot antisemittisk arbeid, og ikke at det er vi som skal foreslå hvilke spesifikke tiltak det er lurt å iverksette i så henseende. Vi må ta på alvor at den jødiske minoriteten i Norge føler seg utrygg og under press. Da er det vår oppgave å gjøre at de føler seg trygge og velkomne i eget hjemland.