Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2009-03-23:
La meg starte med å berømme saksordføreren for et godt utført arbeid. Det er en samlet opposisjon som står bak forslaget i saken. Det er viktig med et mangfold av eierskap i norsk næringsliv. Aktørene må gis rammebetingelser som gjør det attraktivt med nyinvesteringer og videreutvikling. Det er dessverre liten oppmerksomhet i Norge om tilstanden og konkurransedyktigheten for det private aktive eierskapet i norsk næringsliv. Dessverre har Regjeringens fokus de siste årene i stor grad handlet om økt statlig og aktivt eierskap. Størstedelen av verdiskapningen skjer i privateide bedrifter. Det er derfor viktig å rette oppmerksomheten mot disse bedriftenes rammebetingelser i en globalisert økonomi. Fremskrittspartiet mener at vi har ressurser og kompetanse til å gi norske bedrifter rammebetingelser som er i verdensklasse, og som legger grunnlag for videre vekst og nye etableringer. Det betyr at det må utarbeides langsiktige og tydelige rammebetingelser som gir grunnlag for nyinvesteringer og for at nye produkter kan settes i produksjon i Norge. For å få til dette kan det være nødvendig at staten stiller sine ressurser til disposisjon på områder der markedet ikke vil ta risiko. Fremskrittspartiet mener at det offentlige virkemiddelapparatet skal ha som oppgave å sørge for hjelp og veiledning til de beste ideene, og at utenforliggende hensyn ikke skal stå i veien for bedriftsetableringer. Dagens situasjon er preget av at politiske særhensyn dominerer i innovasjonsarbeidet, noe som blir et feil fokus når landet skriker etter nye arbeidsplasser. For Fremskrittspartiet er det ideens potensial som bør være avgjørende for å utløse økonomisk og administrativ støtte, og ikke andre særpolitiske målsettinger. I tillegg til den støtten staten kan stille opp med i oppstartsfasen, er det nødvendig med kapitaltilgang for næringslivet også i en videreutviklingsfase. I Norge er det lite privat risikokapital grunnet et skattesystem som ikke stimulerer til investeringer i bedriftsetablering. Den internasjonale finansuroen gjør tilgangen på risikokapital svakere, og mest sårbare er bedrifter i såkorn- og tidlig vekstfase. Heldigvis er Norge i en særstilling, da vi har mye kapital på bok. Fremskrittspartiet mener at noe av denne kapitalen bør settes i arbeid i et offentlig-privat samarbeid for å styrke det norske risikokapitalmarkedet. Dette kan gjøres gjennom opprettelse av nye fond, organisert etter en fond-i-fond-løsning, som også vil utløse mer privat risikokapital. Skjemaveldet og omfanget av regelverk er et stort problem for næringslivet. Dette gjelder spesielt for mindre bedrifter som må svare på de samme oppgavene som de store, og som med mindre ressurser bruker mer tid på skjemaer og regler. En kartlegging viser at bedriftenes kostnader med å etterleve rapporteringskravet til det offentlige er på 57 milliarder kr. Dette er tatt opp tidligere her i salen. Vi mener at Regjeringen sammen med næringslivet bør komme med forslag om forpliktende reduksjon av denne skjemabelastningen. Norske bedrifter må i sine regnestykker ta hensyn til at norske skatter og avgifter er i verdenstoppen. Det betyr at det er svært vanskelig å konkurrere på en internasjonal arena, noe som hemmer bedriftsetableringer. Det viser seg også i finanskrisetider at antall norske selskaper som går konkurs, er urovekkende høyt. Situasjonen er spesielt dramatisk når det gjelder særavgifter, som slår vilkårlig ut, og som har betydelige usosiale virkninger. Blant disse særavgiftene som er betydelige, er bl.a. avgifter på energi, som bensin- og dieselavgiftene. Videre er arveavgiften en avgift som er et betydelig problem for mange familieeide bedrifter ved eierskifte. Arveavgiften fremstår som en statlig pålagt ulempe for en spesiell type eierform. Formuesskatten har også en rekke uheldige virkninger på sparing og investering. Dette er en avgift som rammer mange familiebedrifter hardt, og påfører bedriftene unødvendige utgifter. Formuesskatten er preget av omfattende forskjellsbehandling mellom spareformer og er en tilnærmet særnorsk skatt som stimulerer til skattemotiverte disposisjoner. Fremskrittspartiet mener at formuesskatten må avvikles, og at det heller bør etableres et skattesystem som motiverer til investering og nyskapning gjennom et flatere og lavere skattenivå. Det er viktig for næringslivet at man har et tydelig konkurranseregelverk som bidrar til et velfungerende marked. En effektiv konkurransepolitikk innebærer at Konkurransetilsynet skal ha frihet til å gjøre sin kontroll og påpeke uholdbare forhold uten direkte politisk innblanding. For små og mellomstore bedrifter er det av stor betydning at det er et effektivt konkurranseregelverk som også kan åpne sektorer preget av offentlige monopolbedrifter for konkurranse. Fremskrittspartiet mener at konkurranse og markedsbaserte løsninger også er den mest fornuftige måten å organisere produksjonen av offentlig finansierte velferdsoppgaver på.