Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-23:
For få minutter siden passerte det livlig hornmusikk forbi Stortinget. Kanskje denne debatten burde vært mer preget av de stemningene som janitsjarkorpset gav oss, enn den problematiseringen mange ønsker å legge i bunnen i debatten. EU-utvidelsen 1. mai, med utvidelsen av et felles arbeids- og tjenestemarked, gir Norge nye muligheter. Det er bra for Norge, særlig med tanke på vårt framtidige behov for arbeidskraft. Det vil gi økte rekrutteringsmuligheter fra utenlandske fagmiljøer, med kompetanse vi i dag ikke har eller ikke har nok av. Utvidelsen vil være et positivt bidrag til økt verdiskaping, til utviklingen av norsk økonomi, offentlige tjenester og næringsvirksomhet. Samtidig erkjenner jeg at den frie bevegeligheten for arbeidstakere fra de nye medlemslandene i en overgangsperiode kan føre til ubalanse på enkelte deler av det nasjonale arbeidsmarkedet. Jeg føler behov for å si at denne debatten kan skape inntrykk av at vi nærmest får lovløse tilstander med EU-utvidelsen. Jeg har lyst til å minne om at de reglene og lovene som nå tar vare på arbeidstakere i Norge, også gjelder for dem som nå kommer til Norge, uavhengig av om de er ansatt i norske selskaper eller er ansatt i selskaper utenlands. Flertallet ber Regjeringen utforme lovforslag om at Arbeidstilsynet skal overta ansvaret for å føre tilsyn med at vilkårene for innvilgelse av arbeidstillatelse utstedt av Utlendingsdirektoratet følges, det vil si at arbeidstakere fra de nye EØS-landene arbeider fulltid og har vanlige norske lønns- og arbeidsvilkår. Jeg ser behov for en sterkere fokusering på og en bedre kontroll med at vilkårene i arbeidstillatelser følges opp i tilknytning til EØS-utvidelsen. Regjeringen vil, så langt som mulig innenfor den korte fristen, følge opp flertallets ønsker og intensjoner i denne sammenheng. Jeg vil imidlertid understreke betydningen av at dette kan følges opp på en slik måte at vi samlet sett får et hensiktsmessig og effektivt arbeidstillatelsesregime. Vi må unngå unødvendig sløsing med ressurser ved oppbygging av dobbeltkompetanse i Arbeidstilsynet, UDI og politiet, unngå uklarheter i ansvarsforhold og sørge for at ulike etater har klart definerte roller. Arbeidstilsynet står foran en omfattende omstillingsprosess der målet er å styrke, målrette og effektivisere tilsynet. Et sentralt element er at etaten skal arbeide etter strategiske prioriteringer. Etaten skal bli en sentral bidragsyter i arbeidet for et inkluderende arbeidsliv. Dette betyr at etaten framover skal prioritere arbeidet for å forebygge organisatoriske og psykososiale arbeidsmiljøproblemer, som representerer de største utstøtingsproblemene i arbeidslivet. Arbeidet med å bli en mer målrettet etat forutsetter en sterkere fokusering på disse kjerneoppgavene og at det blir jobbet tyngre og mer kvalifisert på færre områder over lengre tid. Dette er prioriteringer Stortinget har sluttet seg til. Jeg legger således til grunn at Arbeidstilsynets nye ansvar for å føre tilsyn med om arbeidstaker har arbeidstillatelse, og om vilkårene for denne er oppfylt i virksomheten, så langt som mulig må skje innenfor tilsynets allerede planlagte strategier, kompetanseområder og prioriteringer. Det er likevel klart at Arbeidstilsynet etter EØS-utvidelsen må følge opp sitt tilsynsansvar for arbeids- og ansettelsesvilkår for utenlandske arbeidstakere. Vi må bl.a. regne med et særlig behov for å fokusere på grunnleggende rettigheter innenfor HMS, arbeidstid, skriftlige kontrakter og medvirkning for arbeidstakerne. Arbeidstilsynets innsats i denne sammenheng vil omfatte informasjonstiltak og tilsyn gjennom satsing på særlig utsatte bransjer. For å hindre useriøsitet og ulovligheter i arbeidslivet må etaten fortsatt spille en viktig og aktiv rolle som koordinator mellom forskjellige myndighetsinstanser. Stortingsflertallet ber Regjeringen komme tilbake med lovforslag som gir adgang til å pålegge arbeidsgiver å sørge for at alle ansatte har identitetskort, adgang til å pålegge arbeidstakere å vise identitetskort på forespørsel fra offentlig myndighet samt adgang til å pålegge arbeidsgiver, hovedentreprenør eller den som har kontrakt med byggherre, å legge fram mannskapslister og dokumentasjon av lønnsforhold og utbetalt lønn. Jeg mener prosjektet «Seriøsitet i byggenæringen» kan være et godt utgangspunkt for utformingen av en lovbestemmelse på dette området. Forslaget er generelt formulert, og jeg antar således at en slik adgang skal kunne omfatte alle arbeidsgivere og arbeidstakere, uavhengig av vedkommendes nasjonalitet.