Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2002-06-21:
Fremskrittspartiet har den prinsipielle holdning at budsjettrevisjonen skal være nettopp det, en revisjon av vedtatt budsjett hvor man tar hensyn til faktiske endringer som har skjedd, nye problemstillinger som har oppstått, eller nye anslag på utgifter og inntekter. Det er fra vår side ikke slik at revidert budsjett oppfattes som en arena for politiske omkamper fra høstens budsjettbehandling. Det har vi heller ikke tatt sikte på denne gangen. Men et par ting kunne vi ikke la ligge. Jeg tenker naturligvis her på firmabilbeskatningen og beskatningen på kjøregodtgjørelse, fordi de var så totalt urimelige. Firmabilbeskatningen fikk vi dessverre ikke gjort noe med denne gangen, men ordningen for kjøregodtgjørelse har faktisk blitt bedre enn den var, gjennom forliket mellom Fremskrittspartiet og Regjeringen. Fra 1. juli 2001 ble en rekke nye tjenester omfattet av merverdiavgift. Dette gir betydelig konkurransevridning på en rekke nye områder, og vil være et sterkt incentiv for kommuner og fylkeskommuner til å utføre flere oppgaver med egne ansatte fremfor å kjøpe tjenestene fra private. Ved behandlingen av Innst. O. nr. 25 for 1994-95 om kompensasjon for merverdiavgift til kommuner og fylkeskommuner fra registrerte næringsdrivende ble Regjeringens forslag av flertallet redusert fra tre til to områder ved å utelate renhold, åpenbart i den hensikt å forhindre konkurranseutsetting av kommunale og fylkeskommunale tjenester. Den gang argumenterte samtlige av de partier som nå utgjør regjeringskoalisjonen, sammen med Fremskrittspartiet, sterkt for å gjøre ordningen generell, men de ble nedstemt. Høyre har flere ganger siden fremmet eller vært med på forslag om en generell ordning, og i Sem-erklæringen sier regjeringspartiene at de vil «sørge for at merverdiavgiftsregelverket virker nøytralt for kommunenes beslutninger». Det gjør det ikke i dag, og ifølge finansministeren skal det ikke gjøre det resten av dette året, og heller ikke neste år. Det skal altså ta minst to år å få på plass et regelverk som gir konkurransenøytralitet, og som det åpenbart er flertall for i Stortinget. Det er ganske utrolig at når Regjeringen vil prioritere et slikt mål, så setter den ned et langsomtarbeidende utvalg. Jeg nekter å tro at det ikke finnes folk i dette landet som kan gjøre den jobben langt raskere. Dette er særlig underlig når en hører kommunalministerens svar til kommuner som klager over dårlig økonomi. Rasjonalisér og effektivisér, er svaret. Det er Fremskrittspartiet enig i. Men det er ganske hårreisende at samtidig som Regjeringen ber kommunene om å spare penger, er de selv ikke i stand til å gi dem det virkemiddelet de trenger for å få det til. Her kan det virke som om Sir Humphrey har lagt en klam hånd over prosessen! Uansett om Regjeringen er i stand til å få til et nytt regelverk eller ikke, må det være bedre å gjøre den mangelfulle ordningen vi har, generell, slik at kommunene kan komme i gang med arbeidet sitt. Det er viktig å presisere at konkurranseutsetting ikke har noe med privatisering av tjenestene å gjøre. Det er kommunene som skal ha ansvaret for tjenestene, og betale for dem. Et av problemene i offentlig sektor er at man ikke har en brukbar måte å måle resultatet av virksomheten på. I privat sektor er dette enklere. Der gir bedriftens overskudd et målbart resultat av virksomheten. I private selskaper er virksomheten middelet og pengene målet, i offentlig virksomhet er pengene middelet og virksomheten målet. Konkurranseutsetting vil derfor være et viktig instrument for kommunepolitikeren, som den eneste reelle prøve på om tjenesten kan utføres bedre og billigere av andre. Igjen er det for meg helt uforståelig at Regjeringen må bruke minst to år på å skaffe kommunepolitikerne det virkemiddelet for å effektivisere kommunene som de også selv mener er det mest effektive. Den samme mangel på handlekraft finner vi også når det gjelder et annet viktig område for kommunene, nemlig bortfallet av den kommunale selskapsskatten. Dette er også et av punktene i Sem-erklæringen hvor fremdriften har vært – for å si det mildt – moderat. Den kommunale selskapsskatten er et viktig incitament for kommunene for å legge til rette for næringsvirksomhet og på den måten skaffe seg inntekter, og så langt har Regjeringens bidrag vært løfter og forsikringer som strekker seg stadig lenger ut i tid. Det synes ikke Fremskrittspartiet er godt nok.