trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg er opptatt av å legge til rette for teknologisk utvikling som kan komme norsk økonomi til gode. Innovasjon kan gi nye og effektive måter å yte tradisjonelle tjenester på og kan åpne for nye forretningsmodeller. Dette kan være med på å gi et bedre sluttprodukt for kunden. Folkefinansiering kan være et eksempel på dette, og flere med meg er opptatt av utviklingen på dette feltet. Regjeringen vil gjøre det enklere å ta i bruk folkefinansiering. Jeg er derfor glad for at finanskomiteen har merket seg dette, og jeg er enig i at regjeringserklæringen ivaretar intensjonen bak representantforslaget. Jeg er opptatt av at vi skal ha et velfungerende regelverk på finansmarkedsområdet. Disse reglene gjelder også for finansiell folkefinansiering. Det har vært min vurdering at dagens regelverk fungerer på en tilfredsstillende måte, og inneholder etablerte mekanismer for å ivareta sentrale hensyn, som også er relevante for folkefinansiering. Finansmarkedsreguleringens omfang må ses i sammenheng med de viktige hensyn som lovgivningen skal ivareta. Jeg har imidlertid merket meg innspillene om at det kan være behov for enkelte tilpasninger og justeringer i gjeldende regelverk. Det er noe jeg vil ta med meg i det videre arbeidet. En forutsetning for et marked for finansiell folkefinansiering i Norge er at brukerne har tillit til plattformene. Det er derfor viktig at vi også på dette feltet er bevisste på de risikoer som forretningsmodellene innebærer. Det er viktig at forenkling av reglene ikke går på bekostning av sentrale hensyn, som f.eks. investorbeskyttelse. Samtidig må dagens regulering ikke legge utilsiktede hindringer for utviklingen av folkefinansiering. I Norge har omfanget av finansiell folkefinansiering så langt vært begrenset. Det skyldes bl.a. at norske banker og norske kapitalmarkeder fungerer godt. Jeg ser, som komiteens flertall, likevel et potensial i folkefinansiering. Folkefinansiering kan – dersom plattformene fungerer godt – være en nyttig kilde til kapital, særlig for mindre og nystartede foretak. Jeg har som nevnt merket meg innspillene som har kommet om behovet for tilpasninger i vårt regelverk inntil et felles europeisk regelverk er på plass. EU-kommisjonen la for to uker siden frem et forslag til et EU-regelverk om finansiell folkefinansiering. Det arbeidet er det naturlig at Norge følger med på, og følger opp videre. Jeg har også merket meg innspillene om behov for avklaringer i gjeldende regelverk og særlig behovet for å presisere hva som regnes som finansiering i enkeltstående tilfeller i finansforetaksloven. Det vil jeg følge opp videre i arbeidet med folkefinansiering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg tror egentlig ikke det er så veldig stor uenighet om dette. Regjeringen vil gjøre det enklere å ta i bruk folkefinansiering i Norge, og jeg har i og for seg kommentert hvor jeg mener det er naturlig å begynne. Et naturlig startsted er å vurdere behovet for presisering av enkeltstående tilfeller, som også flere har tatt opp i denne debatten, men jeg mener at vi på sikt bør strekke oss etter å få på plass et felles europeisk regelverk. Men for all del, jeg skal følge opp dette og den innstillingen som er kommet fra finanskomiteen. Jeg tror ikke det er veldig stor uenighet her.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Det er helt riktig at EU-kommisjonen la frem et forslag 8. mars, og det er i utgangspunktet basert på at det er ulikheter mellom nasjonal regulering. Det har vært et hinder for grenseoverskridende virksomhet og et integrert, felles europeisk marked. Jeg mener, som jeg også sa i sted, at det er positivt med en felles tilnærming på dette området. Jeg vil selvfølgelig følge videre med på prosessen i EU, hvilke føringer som regelverksutviklingen legger for norsk regulering, men jeg vil også følge opp det som har vært omtalt i innstillingen og i denne debatten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Utgangspunktet til regjeringen er det som står i plattformen, nemlig at vi vil legge til rette for at dette markedet skal kunne fungere enda bedre. Så har jeg merket meg at det er litt ulike synspunkt på hvordan vi skal få det til. Utgangspunktet er at vi har et ganske godt regelverk for dette, men det er behov for å gjøre noen justeringer, noen forbedringer. Jeg skal gå nærmere inn i alle de innspillene som er kommet. Jeg oppfatter likevel at det er en felles intensjon i Stortinget om at vi skal få på plass et enda bedre og mer velfungerende regelverk på veien mot at vi klarer å harmonisere dette på tvers av de europeiske landene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg mener det er en naturlig del av den oppfølgingen og gjennomgangen som jeg skal gjøre som følge av både behandlingen her, og det som står i regjeringens plattform. Jeg har også lyst til å understreke at selv om det er veldig mye positivt forbundet med dette, er det også risikoer forbundet med det, at man må finne en god balanse for det, og at Finanstilsynet selvfølgelig gjør den jobben de er satt til å gjøre.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2018-03-22:
På tross av krevende tider i norsk økonomi har det de siste årene blitt skapt rekordmange gründerbedrifter. Det er bra, men vi gir oss ikke der. Norge skal være et av de landene i verden hvor det er enklest å starte og drive bedrift. Vi skal ikke bare heie på dem som gjør det bra i OL, men også på dem som skaper nye jobber. Da må vi bidra til at gründere med gode, gjennomførbare ideer får tilgang til den kapitalen som trengs for å starte opp. Folkefinansiering, crowdfunding, er et slikt virkemiddel. I stadig flere land og i større omfang ser vi at også vanlige folk går sammen om å finansiere forretningsideer og prosjekter. Det er forfriskende og demokratiserende når en større del av befolkningen engasjerer seg i verdiskapingen og bidrar til nye jobber. Regjeringen vil gjøre det enklere å ta i bruk folkefinansiering i Norge og vil derfor lage et mer oversiktlig, ryddig og enkelt regelverk. Futurehome er en bedrift i Stavanger som startet med frustrasjonen over at elektronikken ikke snakket sammen. Det var en egen bryter eller fjernkontroll til hver eneste enhet. De utviklet derfor en app hvor de kunne styre alt av lys, varme og sikkerhet i huset – gjøre huset smartere. De presenterte sine løsninger for dem som var mest interessert i smarthus, og spesielt elektrikerne. Og støtten kom, ikke bare fra Norge, men også fra land som Tyskland, Sverige, Danmark og Nederland. Med hardt arbeid nådde de målet. Gründerne bak Futurehome samlet inn 1,3 mill. kr med crowdfunding, og med det var eventyret for alvor i gang. På få år har bedriften vokst til over 17 ansatte, og de har kontor både i Stavanger og i Oslo – og eventyret har bare så vidt begynt. Jeg har tro på at vi i framtiden vil se flere bedrifter som Futurehome. Griper vi mulighetene, kan vi både løse utfordringene i folks hverdag og skape flere arbeidsplasser. Da må vi ha et enkelt og ryddig regelverk for crowdfunding, og det skal vi fikse.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Bierverv er først eit problem når det ikkje blir rapportert. Det peiker både komiteen og Riksrevisjonen på. Å ta dette på alvor og få 100 pst. rapportering må vere målet i denne saka. Mitt spørsmål er eigentleg knytt til nokre interessante intervju som Riksrevisjonen har gjennomført knytt til reinnlegging. Dei fortel om sjukehuslegar som har venta med å skrive ut pasientar fordi dei vurderer det kommunale tilbodet som for dårleg og dermed har halde tilbake pasienten på sjukehus. Det kan vitne om at det kommunale tilbodet mange stader ikkje kan imøtekome dei behova som pasientane har, ofte pasientar med komplekse sjukdomsforhold. Eg har eit litt ope spørsmål: Kva er vurderinga til statsråden av dette forholdet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Til slutt eit spørsmål om tilgangskontroll, sjølv om statsråden har orientert om det for ei lita stund sidan. Det har vore varsla eit arbeid med nasjonal gjennomgang av tilgangskontroll, for vi veit at det er veldig ulik praksis i føretaka når det gjeld tilgangskontroll, og at enkelte føretak – viser Riksrevisjonens gjennomgang – har gjort heilt eigne vurderingar som kan vere på kanten av personvernlovgivinga. Det arbeidet med ein nasjonal gjennomgang blei stoppa. Det skjedde når dette gjekk i trykken, og det begynner å bli ei tid sidan, og mykje har skjedd på akkurat dette feltet sidan. Når kan Stortinget vente seg at det har vore ein nasjonal gjennomgang av tilgangskontroll, og eventuelt at det kjem forslag om nasjonale reglar for tilgangskontroll for pasientopplysningar?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Så det pågår altså ikkje noko nasjonalt arbeid for å etablere nasjonale reglar for tilgangskontroll?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Eg vil slutte meg til dei føregåande innlegga og takke saksordføraren for ein grundig jobb. Vi kjenner denne enorme katastrofen – 159 personar døde, 24 av dei barn. Organisasjonane til dei pårørande har vore utrøyttelege i arbeidet med å finne sanninga. Det gjeld stiftinga for etterforsking av brannen, Støttegruppa for dei etterlatne og overlevande og også andre enkeltpersonar. Vi her i Stortinget skuldar dei ein enorm takk for det arbeidet dei gjennom mange år har gjort. Eg vil gi ros for innsatsen, pågangsmotet, seriøsiteten og grundigheita som spesielt desse to organisasjonane har stått for gjennom mange år. Det er grunnlag for å hevde at utan innsatsen deira hadde politiet neppe tatt opp igjen etterforskinga, og Stortinget hadde neppe gjennomført denne granskinga på nytt. Det er noko til ettertanke, både for politiet og for Stortinget. Parallelt med at Stortinget oppretta ny gransking, tok politiet opp att saka. Etter to år med nye undersøkingar og ny gjennomgang av tidlegare analysert materiale var politiet sin konklusjon at det ikkje var mogleg å føre bevis som kan få nokon tiltalt og dømd for mordbrannen natt til 7. april 1990. Det er ei beklageleg avgjerd. Den rettslege oppfølginga av «Scandinavian Star» har vore ein tragedie. Eg har full forståing for at etterlatne og pårørande føler sinne over avgjerda til politiet. Også i politiet er skuffelsen stor blant dei mange dedikerte politifolka og sivile etterforskarar som har forsøkt å granske drapa kritisk. Politiet var jo ikkje i tvil om at dei stod overfor eit grovt brotsverk, at brannen reint faktisk var påsett, og at eldspåsetjinga kosta 159 menneske livet, men dessverre lykkast dei ikkje å finne ut av det. No er det 28 år sidan brotsverket skjedde, og Stortingets andre gransking er eit faktum. Komiteen har gått kritisk gjennom arbeidet til kommisjonen. Vi har sjekka ut arbeidet til kommisjonen med det som har kome av innspel frå ulike aktørar. Svara har vore oppklarande. Vi har dessverre ikkje funne grunnlag for vidare gransking frå Stortingets side. Vi står difor i ein situasjon der vi må vurdere om vi skal gå vidare. Det avgjerande no framover er at vi verkeleg tar den tunge lærdommen av «Scandinavian Star» til følgje – i oppfølginga til politi og rettsvesen, i oppfølginga til spesialist- og kommunehelsetenesta, beredskap i akutte fasar, oppfølging av pårørande og overlevande i akutte fasar, i helsestell, velferd og andre tenester, i sjøsikkerheit. På mange av desse områda har det vore store forbetringar, men det er framleis slik at det er svært uoversiktlege og uklare ansvarsforhold til sjøs, og det er framleis slik at forhold rundt sjøsikkerheit kan betrast. Saman med resten av komiteen vil eg til slutt beklage overfor familien, spesielt overfor enka etter den personen som blei identifisert ved tidlegare behandling i 1991, for den urettmessige skuldinga som blei retta mot den personen.
Bent Høie (Høyre), 2018-03-22:
For det første mener jeg det er klokt at legene vurderer tilbud som pasienten skal få i kommunene når de også vurderer om det er riktig å skrive ut pasienten. Det er i tråd med god praksis og også i tråd med de faglige retningslinjene som er. Derfor er det viktig at vi understreker at den enkelte lege som sitter med ansvaret, må ha muligheten til å gjøre den typen vurderinger. Så er det stor variasjon i kvaliteten og tilbudet mellom kommunene. Det er en av årsakene til at regjeringen har lagt fram og fått vedtatt en primærhelsetjenestemelding – den første i sitt slag – som nettopp handler om hvordan vi skal både sikre utvikling av bedre kvalitet i de kommunale tjenestene, redusere variasjon og ikke minst få mer kvalitativ kunnskap om variasjonene i tjenestene i kommunene. Derfor etablerer vi nå bl.a. et kvalitetsregister for de kommunale helse- og omsorgstjenestene, sånn som vi har for spesialisthelsetjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2018-03-22:
Min oppfatning er at den gjennomgangen foregår nå i helseregionene, og at det jobbes med dette. Jeg oppfatter også at det som er viktig, er at en følger de reglene som faktisk er der på dette området. Det gjøres også et større arbeid knyttet til dette gjennom at også EU-direktivet som gjelder personvern, selvfølgelig skal implementeres og gjelde for helsetjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2018-03-22:
Jo, som jeg sa: Det foregår en gjennomgang for å sikre at helseregionene følger regelverket på dette området, og det foregår et stort arbeid som oppfølging av det oppdraget vi ga som følge av riksrevisjonsrapporten på dette området. Samtidig gjøres det også et arbeid med regelverket knyttet til bl.a. innføringen av direktivet.
Svein Harberg (Høyre), 2018-03-22:
På tross av den tragiske bakgrunnen har det vært en god debatt å følge i salen. Jeg vil takke for debatten og for engasjementet. Det er godt å merke at regjeringen og et samlet storting så klart understreker at selv om vi nå ikke ser at vi kan komme videre, skal vi ikke glemme, og vi skal ta lærdom. Det betyr at vi skal gjøre alt vi kan for å hindre at noe sånt skjer igjen.
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-03-22:
Den tragiske brannen på «Scandinavian Star» i 1990 gjorde eit sterkt inntrykk på oss alle. Sjølv om vi er eit stort land, er vi eit lite folk. Dei som mista nære og kjære, fekk livet sitt endra for alltid. Mange har i ettertid stilt spørsmål om korleis dette kunne skje. Det er rett å gjere, både for å klargjere ansvarsforholda omkring denne tragiske brannen og for å trekkje lærdom for framtida. Det er viktig å streke under at Stortinget har teke dei spørsmåla som har vorte stilte, på stort alvor. Saksordføraren har på ein ryddig og særs god måte gjort greie for det omfattande arbeidet som har vorte gjort for å få fram fakta og klare svar. Det er lite å leggje til og ikkje noko å trekkje ifrå. Komiteen ser det som lite sannsynleg at nye granskingar eller utgreiingar vil kunne bringe fram nye og avgjerande fakta i saka. 28 år har gått – det var så langt det var mogleg å kome. Så er det viktig framover at styringsverket og dei som driv sjøtransport, tek lærdomane etter denne tragiske hendinga på alvor og følgjer opp. Ein lærdom frå denne og andre tragiske hendingar i historia til nasjonen vår tilseier at politiet må gjere grundige granskingar og følgje opp alle spor i etterkant av slike hendingar, slik at ein får klarlagt dei faktiske forholda og ikkje må granske og granske i fleire tiår etter. Det fortener alle som er involverte.
Steinar Ness (Senterpartiet), 2018-03-22:
Eigarskap til og styringsrett over naturressursane jord, skog vatn, fisk, mineralar, olje og gass har vore, er i dag og vil i framtida vere eit politisk stridsspørsmål. Ulike interesser står mot kvarandre. Lokalt og nasjonalt eigarskap, aktiv industripolitikk og god fordelingspolitikk vert utfordra av fri flyt-politikk og fleirnasjonale selskap. Det har ikkje vore full semje i Stortinget verken om utforminga av oljepolitikken vår eller heimfallsordninga for vasskraft. Det vert noko holt over representantar som frå denne talarstolen i dag vil vere med på å ta æra for ein politikk dei har vore usamde i. Eg føler at vi bevegar oss i retning av eit prosessdemokrati som utfordrar både folkestyret vårt og forholdet mellom oss som folkevalde og dei vi representerer. ACER er sjølvsagt vanskeleg tilgjengeleg og teknisk, men det er ei brikke i ein stor prosess som over tid flyttar makt og styringsrett. Lovavdelinga i Justisdepartementet har konkludert med at overføringa av styringsrett er lite inngripande, men det vert ganske sterkt å høyre folk seie frå denne talarstolen at det ikkje er snakk om overføring av styringsrett, når det i regjeringa sine eigne dokument er slått fast at det er det vi snakkar om. Men fleirtalet går då utanom reglane i Grunnlova. Arbeidarpartiet meiner at regjeringspartia Høgre og Framstegspartiet har gjeve garantiar, bl.a. når det gjeld utbygging av nye kraftkablar til utlandet. Her må statsråden hjelpe oss og opplyse om kva som er fakta. Eg har fått med meg at statsråden er samd med seg sjølv, og statsministeren er samd med seg sjølv, men om statsministeren, statsråden og Arbeidarpartiet er samde med kvarandre, har eg ikkje fått oversikt over. Det er framleis eit ope spørsmål. Så eg må be statsråden svare heilt konkret på dette: Skal konsesjonshandsaminga av NorthConnects kabel vente til etter 2021, når dei kablane som no er under utbygging, vil vere ferdige, og vi har moglegheit til å summere opp erfaringane av det? Det er spørsmålet som har vorte stilt – på ulike måtar, av mange representantar – gjennom debatten i heile dag. Eg gjentek spørsmålet: Skal konsesjonshandsaminga vente til etter 2021, eller skal ho gå vidare uavhengig av denne diskusjonen og det som har vorte sagt frå folka frå Arbeidarpartiet i denne salen i dag?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
På vegne av Ole André Myhrvold og meg selv vil jeg fremme et forslag om at de følgende tre sakene utsettes i påvente av at vi vet hva Island gjør knyttet til den tredje energimarkedspakken til EU. Island er en viktig alliert i EØS-spørsmål, og det er viktig for oss å få en så omstridt sak som dette har blitt, godt belyst. Enkelte vil kanskje si i debatten at vi ønsker å overlate makten i saken til det islandske Alltinget. Det ønsker vi ikke. Vi ønsker at saken skal være godt nok belyst før Det norske storting fatter sin beslutning, og vi foreslår derfor at behandlingen av de tre følgende sakene på sakskartet utsettes i påvente av at vi vet mer om hva Island gjør.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Arbeiderpartiet hevder å ha fått fullt gjennomslag for sine åtte landsstyrekrav. Jeg vil gjerne sitere fra Arbeiderpartiets punkt 5 i landsstyrets vedtak om ACER-saken. Punkt 5 lyder som følger: «Beslutninger om eventuelle nye utenlandskabler skal fortsatt være en suveren beslutning fattet av norske myndigheter og erfaringene med de to kablene som nå bygges gjennomgås før nye utenlandsforbindelser kan vurderes.» Spørsmålet er: Hvordan vil Arbeiderpartiet sikre at erfaringene med de to kablene som er under bygging, gjennomgås før nye utenlandsforbindelser vurderes, all den tid konsesjonen til NorthConnect blir avgjort lenge før disse to kablene settes i drift?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Innledningsvis vil jeg si at jeg deler representanten Heggelunds bekymring for deler av debattnivået i denne saken. Så til spørsmålet: I denne saken har vi sett et Høyre som lojalt følger det EU foreslår. I oktober 2014 var den Høyre-ledede regjeringen i Brussel for å motarbeide EUs planer om økt satsing på fornybar energi og energieffektivisering. Grunnen til høyreregjeringens engasjement mot en sterkere miljøpolitikk fra EU var frykten for at det ville gå ut over eksporten av fossil gass fra Norge. Betyr Høyres lojale linje i denne saken at de framover lar være å motarbeide EU når de forsøker å forbedre sin miljøpolitikk?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Som jeg nevnte i mitt innlegg, har Norge helt siden 1960-tallet hatt kraftutveksling med andre land. Vi vil nå ha 17 mellomlandsforbindelser når de to kablene som er under utbygging, og som SV har støttet, står ferdig. Vi har klart å komme til enighet med våre naboland om den kraftutvekslingen i de årene vi har hatt denne, og det har vi stor tro på at vi også vil kunne klare å få til i framtiden, nettopp fordi EU ikke kjøper denne kraften fra oss av godhjertede hensyn for at vi skal få omsetning av den, men fordi man faktisk er avhengig av å kunne bruke den til f.eks. utviklingen av vindkraft. Så vi har stor tro på at vi også i framtiden – selv om vi ikke avgir suverenitet – skal kunne klare å få til enighet med EU-land om denne utvekslingen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
SV setter klima svært høyt, og det tror jeg også jeg viste i mitt innlegg, at vi er for kraftutvekslingen som skjer. Vi er også for å legge forholdene til rette for norsk industri og produksjon av varer og tjenester basert på fornybar energi. Men det kan vi fortsette med uten å avgi suverenitet, så her handler det ikke om å velge mellom proteksjonisme eller klima. Her kan man beholde sin suverenitet og samtidig gjennomføre en svært god klimapolitikk, noe som er sterkt påkrevd, når vi ser den dårlige politikken som føres fra den sittende regjering. Så til spørsmålet om suverenitetsavståelse og forholdet til Grunnloven: I utredningene fra Lovavdelingen sies det at man faktisk avstår suverenitet. Og så har det vært grunnlovseksperter som uttaler …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Jeg vil minne representanten Kjenseth på det jeg sa i min replikk til representanten Heggelund tidligere i dag, om at Venstre i dag faktisk er medlem av en regjering der partiene for et par år siden dro til Brussel for å svekke arbeidet med EUs satsing på fornybar energi og energieffektivisering. Hvorfor? Jo, for å sikre eksporten av fossil gass fra Norge. Så til dem som sier at tilslutningen til ACER er et spørsmål om vi skal være med på den internasjonale klimadugnaden eller ikke. Vel, hvis det hadde vært det, ville klimaet hatt en langt mer framtredende rolle i denne proposisjonen. Jeg kan nevne noen stikkord: Klimaendringer er nevnt to ganger i den 211 sider lange proposisjonen. CO 2 -utslipp, som er det helt essensielle her, er nevnt tre.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Jeg vil stille statsråd Søviknes det samme spørsmålet som jeg stilte Høyre tidligere i dag. I denne saken har vi sett et Fremskrittsparti som lojalt følger EU. Men som statsråden vet, har representanter fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen tidligere vært i Brussel for å motarbeide EUs økte satsing på fornybar energi og energieffektivisering, av hensyn til eksport av fossil gass fra Norge. Betyr Fremskrittspartiets nye linje overfor EU, hvor man lojalt følger EU i denne saken, at de vil slutte å motarbeide EUs arbeid for å forsterke sine ambisjoner om å styrke satsingen på fornybar energi og energieffektivisering?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-03-22:
Det hevdes med stor patos fra enkelte at tilslutning til ACER er avgjørende for klimaet. Hvis det var tilfellet, ville jeg trodd at klima var et sentralt argument fra regjeringens side for å avgi suverenitet og tilslutte seg ACER. Men etter å ha lest proposisjonen, som er på hele 211 sider, finner jeg ordet «klimaendringer» to ganger, og det helt sentrale begrepet «CO 2 -utslipp» er nevnt tre ganger, da i sammenheng med hvordan kraftselskaper bør rapportere, ikke hvordan utslippene skal kuttes. Hadde dette vært den klimapakken enkelte påstår at den er, hadde de 211 sidene vært gjennomsyret av «klima» og hvordan ACER skal bidra til å kutte i klimagassutslippene. Faktum er at hensynet til klimaet er mer eller mindre fraværende. Det er ikke gjennom ACER vi avgjør om vi redder klodens klima eller ikke. Det er gjennom de internasjonale klimaforhandlingene og de konkrete utslippsreduksjonene hvert enkelt land bidrar til. Argumentene om ACERs betydning i klimakampen er som keiserens nye klær: De finnes ikke. Men jeg skjønner at enkelte må vektlegge det for å kunne selge det inn til sine egne partimedlemmer. Men også her hadde det vært greit med litt edruelighet og sannferdighet. Jeg reagerer på karakteristikkene enkelte kommer med av oss som går imot tilslutning til ACER. Innlegget fra Miljøpartiet De Grønnes representant må jeg ærlig talt si var ganske drøyt. Det sies at vi som sier nei til ACER, er selvsentrerte, vi har et impotent miljøengasjement, vi bygger murer, vi har kun et nasjonalistisk miljøengasjement, solidariteten stanser ved landegrensene, og vi trekker opp stigen etter oss. Det verste er kanskje at disse karakteristikkene rammer en tredjedel av medlemmene i representantens eget landsstyre. I mitt parti ville vi kalt slike karakteristikker av egne partimedlemmer ukameratslig. Jeg ber også om at de som mener at ACER er avgjørende for klimapolitikken, merker seg det som kamerat Halleland fra Fremskrittspartiet sa i sitt innlegg, hvor han la vekt på betydningen innlemmelsen i EUs tredje energimarkedspakke har for eksporten av norsk gass. Det er på ingen måte et miljøtiltak, men dette er altså Miljøpartiet De Grønnes nye allierte i klimakampen. Før man karakteriserer sine motstandere og egne partimedlemmer, bør man kanskje kaste et blikk over skulderen og se på hvem som er ens egne allierte.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Jeg mener at denne saken er både godt utredet og godt belyst. Det har vært en omfattende prosess i komiteen og i en rekke partier, inkludert mitt parti, som har hatt den oppe mange ganger. Det har, som representanten Haltbrekken vil ha lagt merke til, vært en ikke ubetydelig offentlig diskusjon også om dette temaet, og vi mener at vi er klare til å ha en behandling og ta en beslutning i denne saken. Så mener jeg også at det er viktig å minne om at all makt ligger i denne sal, og at man ikke kan sette bort til et annet lands parlament å ta en beslutning for Norge. Jeg tror vi skal forholde oss til den vanlige prosedyren i EØS-saker, som er at regjeringen allerede har sluttet seg til, sammen med Islands regjering og Liechtensteins regjering gjennom EØS-komiteen, og venter på samtykke fra Stortinget, Alltinget og Liechtensteins parlament. Det er helt normal prosedyre. Jeg tror Norge skal ta sin beslutning og Island og Liechtenstein sine beslutninger. Derfor vil jeg anbefale Arbeiderpartiets representanter å stemme mot representanten Haltbrekkens forslag.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Jeg takker representanten Westgaard-Halle for spørsmålet og vil understreke at med den formen for tilknytning vi nå velger, hvor vi sørger for kontroll, og med de tidligere refererte regler for når nye kabler skal bygges, er det bra for norsk industri å være knyttet til Europa. Det betyr økt forsyningssikkerhet. Det betyr at vi kan importere kraft når det lønner seg, og eksportere når det lønner seg. Det fører til at man har et betydelig tilfang av elektrisk kraft i Norge. Vi har både i Norge isolert sett og i Norden i dag et betydelig kraftoverskudd. Jeg er opptatt av at vi blir flinkere til å bruke det kraftoverskuddet vi allerede har, og i enda større grad kommer til å få, til å bygge mer kraftkrevende industri. Jeg mener at det er et stort potensial for grønne datasentre, for kanskje nye former for produksjon av hydrogen, for kunstgjødsel, og at vi bør videreutvikle satsing både på den kraften vi allerede har, og på ny vindkraft, for å ta et krafttak for norsk industri.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
For det første er det ikke sånn. Vi har hatt en meget tett og nær dialog både med Gabrielsen og med mange andre i LO om hva som er viktig i denne saken. Vi er enige om mye. Vi har uenighet med enkelte i spørsmålet om hvorvidt tilknytning til ACER påvirker disse forholdene. Det er helt klart, og det er kjent. Derimot er vi enige om nasjonal styring og kontroll, Statnetts monopol og at det er viktig å bruke kraft for å bygge norsk industri. Det er viktige, sentrale spørsmål som har blitt til de forutsetningene som vi har lagt til grunn for dette arbeidet, og det er vi enige med LO og andre deler av fagbevegelsen om. Så vil jeg minne om at representanten Slagsvold Vedum og jeg satt i samme regjering – og hadde for øvrig et godt samarbeid om mye, bl.a. om innføring av ostetoll. Det var den regjeringen som – uten at jeg husker at det var noen spesiell strid – gikk inn for i første omgang at vi skulle slutte oss til tredje pakke. Det var nøyaktig den samme tredje pakken som vi nå diskuterer. Statsråd Søviknes har brukt noe tid – det har ikke bare han – på å få den hit, men vi begynte altså dette arbeidet, og da ble det holdt meget sterke innlegg om hvor viktig dette var for Norge, av Senterpartiets representanter.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Det vil vi avklare ved at vi nå stemmer for denne innstillingen og de lovforslag som følger av den, og som slår fast alle disse spørsmålene veldig klart: Det skal høstes erfaring fra eksisterende og allerede vedtatt utenlandskapasitet. Og man kan ikke høste erfaring fra noe som ennå ikke har skjedd – den erfaringen må komme i ettertid. Derfor er vi veldig trygge på at dette er ivaretatt på en god måte. Siden vi lever i en rettsstat, kan vi ikke stå her og herved avlyse en høring om en allerede omsøkt konsesjon. Men vi har full myndighet til å påvirke de vilkår som vil gjelde, når vi er fremme ved en endelig beslutning. Jeg vil også vise til at statsministeren gjorde det veldig klart i går kveld, i en uttalelse som var gjengitt på hennes Facebook-side, og som også slår fast disse tre prinsippene: Statnetts monopol, samfunnsmessig lønnsomhet, også basert på erfaringer med vedtatt utenlandskapasitet – nettopp av de grunner jeg nevnte i min innledning.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
«Energi er en selvsagt og viktig del av vår EØS-agenda og våre substansielle interesser i forhold til EU. Politikk og direktivutvikling på dette området er derved helt sentralt. På energiområdet har vi alltid blitt møtt med åpne dører fra kommisjonens side, selv lenge før vi startet den dialogen. Energivirksomhet er en helt sentral del av vår økonomi. Energieksport og handel med EU er svært viktig», sa Ola Borten Moe da han og jeg var kolleger i Stoltenberg II-regjeringen, og da arbeidet med tilpasning til tredje energimarkedspakke startet. Før det hadde bl.a. Åslaug Haga holdt mange og veldig gode innlegg Europa rundt om betydningen av kraftutveksling og Norge som Europas grønne batteri. Det gjorde også Odd Roger Enoksen. Terje Riis-Johansen var også inne på dette. Mitt spørsmål er: Hvorfor endrer Senterpartiet syn 180 grader – til det motsatte? Var det på grunn av en ny, faglig vurdering av disse forholdene, eller var det for å tilpasse seg strømninger i befolkningen?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Jeg vil begynne med å gratulere representanten Haltbrekken med et meget godt innlegg, som jeg synes illustrerte på en veldig god måte hva denne saken handler om, og hva den ikke handler om, og der er vi i veldig stor grad enige. Så det vil jeg først få lov til å anerkjenne. Men når vi nå vet at vi er enige om at kraftutveksling er bra både for klimaet og for norske interesser, har jeg tre korte spørsmål. Det første er: Hvis vi nå sier nei til tredje pakke, hvilke regler mener representanten Haltbrekken ville gjelde på det markedet som da utgjøres av på den ene siden oss og på den andre siden en lang rekke EU-land? Vil det være tredje pakkes regler, eller vil det være et annet sett av regler som vi finner opp selv? For det andre: Bør Norge søke innflytelse på disse reglene? Og for det tredje: Hvordan får man best innflytelse på et regelverk som utarbeides i EU hvis man ikke er med?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Jeg synes det er friskt av representanten Moxnes først å advare mot feilinformasjon, og så komme og si at man skal legge kontrollen over norsk kraft og norsk suverenitet under ACER, når det så til de grader er slått fast både i hele denne debatten og i innstillingen at det ikke er det som skjer. Vi går med på noen felles regler, og felles regler må man ha hvis man skal handle på markedet. Dette er svært viktige ting, og det er ikke slik at vi har inngått et forlik med regjeringen. Hvis noen har inngått forlik, er det heller regjeringspartiene med oss. Vi satt i en regjering som startet dette arbeidet, og vi er glade for at det nå bringes til ende. Jeg har litt vanskelig med å forstå hva som er Rødts egentlige syn på kraftutveksling. Bør vi stenge kraften inne i Norge? Da vil vi gå glipp av store salgsinntekter. Vi klarer ikke å lage så mye industri at vi bruker opp hele det overskuddet. Bør vi nekte utenlandsk strøm å komme inn og bli brukt, f.eks. hver eneste natt i norsk kraftkrevende industri, slik vi gjør i dag? Hvis det ikke er det man mener: Hvilke regler mener Rødt at man skal bruke i dette samarbeidet?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Det har vært reist i denne debatten en bekymring for om utvekslingskapasitet står i motstrid til norsk industribygging. Det har vi allerede diskutert en rekke ganger i dag. Men jeg vil gjerne høre litt om statsrådens tanker om hvordan man nå proaktivt kan bygge opp både økt kraftproduksjon og økt kraftkrevende industri, og ikke minst om de ideene jeg vet bl.a. Statnett nå tenker på i Nord-Norge, om det er noe som vil ha statsråden og regjeringens støtte, slik at vi nå i enda større grad kan bygge en industri knyttet til vår tilgang på svært ren og svært rimelig kraft.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Nå som debatten går mot slutten – og det tror jeg nok flere av representantene er glad for – vil jeg få lov til å takke for en veldig god debatt om veldig viktige spørsmål. Jeg tror omtrent alle argumenter er brukt, om ikke av alle representanter. Men jeg vil likevel bare svare på noen av de gode spørsmålene jeg fikk nå helt i siste del av debatten. Jeg vil først si meg enig med Kari Elisabeth Kaski i at det er viktig å lytte. Jeg synes at det har dere gjort, og det mener jeg vi har gjort. Vi har forsøkt å lytte veldig godt til alle som har vist bekymring for dette, forsøkt å oppsummere hva de var bekymret for, og tatt den bekymringen med oss inn i forhandlingene. Nettopp det var Arbeiderpartiets tilnærming. Derfor mener jeg at når vi har fått til både gode vedtak, gode merknader og en avtale som for øvrig er offentlig tilgjengelig og publisert, har vi kvittert ut det folk var mest bekymret for, og kombinert det med verdien av et fortsatt nært samarbeid. Så var Arne Nævra inne på et annet godt spørsmål: Er det tilstrekkelig å endre reguleringsmyndigheten for energi i Norge, eller må vi snakke med EU? Nei, dette er energiloven – dette bestemmer vi her i Stortinget. Men det vi har gjort, alle samarbeidspartene sammen, er nettopp å avklare at den mindre utgaven, den mer avgrensede utgaven, er fullt kompatibel med det som kreves i EUs lovverk. Her har departementets jurister og mange andre vært inne og fått bekreftet det. Det er ikke noe vi spør om – det er noe vi har avklart, og det er noe vi vedtar i norsk lov. Til slutt vil jeg si at det er riktig, og Willfred Nordlund og andre har med rette sagt, at nye kabler ikke direkte er en del av denne debatten, og at vi har brakt det inn. Ja, det var vel ikke nødvendigvis Arbeiderpartiet som begynte, men det er blitt en viktig diskusjon om konsekvenser av både ACER og private kabler. Derfor har vi faktisk vært opptatt av, og kjempet ganske hardt for, å få reversert en lovendring som skjedde for få år siden. Nå blir det igjen et absolutt monopol for Statnett. Det har samtlige regjeringspartier og statsråden også bekreftet, og det vil være ett av de tre kravene som legges inn når det skal tas en beslutning. Det har statsråden sagt, det har statsministeren sagt, det kan ikke være mer tvil: Statnett får et monopol. Hensyn til samfunnsøkonomisk lønnsomhet og natur skal tas, og det skal høstes erfaring med eksisterende og allerede vedtatte kabler før en slik beslutning tas. Jeg tror det nå burde være ettertrykkelig avklart, og jeg mener at det gjør at denne debatten har vist hvor vi nå står. Jeg ser fram til at vi nå kan treffe en endelig beslutning, og jeg takker igjen for debatten vi har hatt.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg deler vurderingene som ble gjort av representanten Barth Eide. Dette er en sak som har vært grundig debattert i offentligheten, i komiteen og i partiene, og nå skal vi altså diskutere den her i salen. Jeg anbefaler derfor Høyres stortingsgruppe å stemme imot utsettelsesforslaget.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg er enig i at det er bra å være grunnlovskonservativ, og det er hyggelig at representanten Myhrvold og jeg kan finne sammen i det, selv om vi ikke finner sammen i så mye annet her i dag. Men det er godt, nå har vi en anstendig debatt. Jeg vil bare advare mot å etterlate et inntrykk av at dette ikke er blitt grundig vurdert i henhold til Grunnloven. Vi har nå to omfattende seriøse vurderinger fra Justisdepartementets lovavdeling, som mener at vi kan gjøre dette uten § 115. Da mener jeg at det er riktig at vi setter vår lit til de grundige vurderingene, de to gode vurderingene som er kommet.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg er enig i at denne energimarkedspakken for Norges del ikke vil føre til så store endringer. Jeg tror nesten at en del av de motstanderne som har engasjert seg sterkt i denne kampen, vil bli litt skuffet over hvor lite de kommer til å merke av det, for veldig mye av dette er allerede vår politikk. Husk at vi allerede er en del av EUs energipolitikk, og det vi får til med denne pakken – videreutvikling av denne energipolitikken – er at vi samarbeider bedre over landegrensene nettopp for å sørge for at flere kan bruke fornybar energi. Det er det vi gjør. Husk at mye av EUs energiforsyning fortsatt kommer fra kull. Det kan vi nå gjøre noe med uten at det vil være til ulempe for noen i Europa – snarere tvert imot.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Først vil jeg bare si at det ikke umiddelbart er slik at vi i Høyre trenger å forbedre vår miljøpolitikk. Vi har en god miljøpolitikk. Denne regjeringen fører en offensiv miljøpolitikk. Jeg har også lyst til å gi honnør til representanten Haltbrekken. Han er en mann med integritet. For noen dager siden kunne vi lese i Klassekampen at han ikke var fornøyd med mye av den retorikken som har blitt brukt i forbindelse med ACER, så han har sluttet å betale medlemskontingenten i organisasjonen Nei til EU. Jeg ser fram til å jobbe med EU om en god klimapolitikk. Vi skal også behandle en klimamelding som sier noe om det, i Stortinget i løpet av våren. Jeg tror Norge og EU har mye å hente av hverandre. Vi skal være offensive for å nå Europas klimamål.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg vil gjerne også få lov til å bore litt i denne nærmest radikale snuoperasjonen til Senterpartiet. Jeg sitter med et svar Ola Borten Moe skrev da han var statsråd. Han skriver: «Det er viktig med kontinuitet i det internasjonale samarbeidet mellom energiregulatorer og det vil være sentralt for Norge å delta i utvikling av rammebetingelser for energisektoren gjennom ACER.» Hva var det han visste som Senterpartiet i dag ikke vet, eller omvendt? Hva er bakgrunnen for at man nå mener at dette ikke er grundig nok utredet på noen som helst måte, når han som statsråd snakket så positivt om det? Og hvilke alternativer er det Senterpartiet har til denne pakken? Det har vi ikke hørt noen verdens ting om.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg har også lyst til å begynne med å takke representanten for et godt og saklig innlegg. Det trenger vi mer av i mange debatter, men kanskje spesielt i denne debatten. Jeg sliter litt med å forstå – etter at man har fått to grundige vurderinger opp mot Grunnloven fra Justisdepartementets lovavdeling – hvorfor man fortsatt velger å legge så stor vekt på retorikken rundt suverenitetsavståelsen. Er det fordi man skal ha en tvisteløsningsordning mellom land? Og da er jo spørsmålet hva som er alternativet til å ha en tvisteløsningsordning mellom land som vil samarbeide med hverandre, men som kanskje på et eller annet tidspunkt sliter med å bli helt enige om hvordan de skal samarbeide. Det andre spørsmålet jeg gjerne skulle hatt svar på fra representanten Haltbrekken, er: Hvorfor velger SV proteksjonisme foran klima? Det er det som er realiteten(presidenten klubber) når man ikke lanserer et alternativ til det vi behandler her i dag. (presidenten klubber)
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-03-22:
Jeg vil også si hjertelig takk for en god debatt, som har vært interessant å følge. Jeg har bare behov for å oppsummere litt til slutt. De reglene som vi tar stilling til i dag, er en oppdatering av regler fra 2003, regler vi har implementert. Den tredje pakken, som vi snakker om i dag, innebærer ingen radikale endringer for Norges del. Faktum er at mye av det som er nytt i pakken, er gjeldende praksis i Norge allerede. ACER er i hovedsak et koordinerende organ, det er et samarbeidsorgan, og vil være et viktig instrument. Som jeg sa i mitt første innlegg, er denne pakken helt tydelig inspirert av hvordan Norge og Norden har tenkt energipolitikk i lang, lang tid. Det er ikke så rart at resten av Europa blir inspirert av det. Det er nettopp fordi det virker. Så føler jeg behov for å gjenta det veldig viktige som jeg vet at det har vært bekymringer for der ute, at de grunnleggende elementene i norsk energipolitikk vil ligge fast. Vi har fortsatt suverenitet over disponeringen av våre unike energiressurser og utformingen av vår energipolitikk. Det er viktig å huske på. Jeg synes vi har fått til en god avtale og takker igjen for en riktig god debatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-03-22:
Det siste døgnet har med all tydelighet vist hvorfor vi bør utsette behandlingen av denne saken, som handler om å gi mer makt fra Det norske storting til EU-byråkratiet og om å innlemme EUs tredje energimarkedspakke i EØS-avtalen. Dette bør utsettes, for regjeringen har med ulike uttalelser skapt stor usikkerhet om hva som er konsekvensene av det som skal vedtas senere i dag. Statsministeren uttalte én ting her i går når det gjaldt NorthConnect. Hun prøvde å distansere seg fra det senere på dagen med en Facebook-melding. Statsråd Terje Søviknes var tydelig fra talerstolen her i går på at det Stortinget kommer til å vedta her i dag, ikke vil få noen betydning for konsesjonsbehandlingen, mens det var kontakt mellom de tre forlikspartnerne i går kveld, der Statsministerens kontor prøvde å berolige ved å si: Nei, det som ble sagt fra Stortingets talerstol i går, var feil. Så var Terje Søviknes i dag kl. 12.58 ute og sa at det som Stortinget i dag skal behandle, har ingen betydning for behandlingen av NorthConnect. Så i løpet av ett døgn har den ansvarlige statsråden, statsministeren og Arbeiderpartiet kommet med ulike uttalelser. Det som ligger til grunn nå, er at vi på 24 timer gang etter gang har fått ulike opplysninger fra regjeringen. Men den siste opplysningen er at det som blir vedtatt her i dag, ikke vil ha noen som helst betydning for NorthConnect, noe Arbeiderpartiet selv har satt som premiss for at de skal godta og innlemme EUs tredje energimarkedspakke. Da mener Senterpartiet at det er totalt uansvarlig å gå til en behandling av saken nå, når det er skapt så mye forvirring fra både statsministeren, statsråden og det største opposisjonspartiet, Arbeiderpartiet, som i denne saken er støtteparti for Høyre og Fremskrittspartiet. Det er uklokt og uansvarlig, ikke minst når vi ser at det også er usikkerhet rundt hva som skjer på Island. Jeg mener at Arbeiderpartiets representanter nå bør lytte til LO, som klart og tydelig sier at man bør få mer informasjon om hvilke konsekvenser dette får, og at man må gi seg selv mer tid. Det eneste ansvarlige å gjøre for det norske storting, er å utsette denne saken, når vi ser hvor mye forvirring det har vært det siste døgnet, ikke minst fra regjeringens side.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-03-22:
Arbeiderpartiets representanter vil merke seg at Arbeiderpartiet har behov for en støttereplikk fra Høyre i diskusjonen om norsk industripolitikk, om hvem som skal styre norsk energipolitikk. Her har en samlet norsk fagbevegelse vært krystallklare. EL og IT har vært klare, Fagforbundet har vært klare, Fellesforbundet har vært klare, LO har vært klare og snakket om at man ønsker nasjonal kontroll, nasjonal styring av energien, sånn at en kan bygge industri og industriarbeidsplasser rundt omkring i hele Norge. Men det er ikke nok for Arbeiderpartiet – mens flertallet av fylkeslagene til Arbeiderpartiet har vært klare på at man ikke ønsker dette. Over hundre Arbeiderparti-ordførere har vært klare. I industrisamfunn etter industrisamfunn etter hele kysten har man vært krystallklare: Ikke gi tilslutning til denne løsningen, som Fremskrittspartiet og Høyre står i spissen for! Det som er forunderlig, er at i dag stoler Arbeiderpartiet mer på Terje Søviknes fra Fremskrittspartiet enn på Hans-Christian Gabrielsen fra LO. Hvorfor er det sånn?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-03-22:
I 2016 hadde jeg gleden av å ha møte med statsministeren på Island. Vi diskuterte hva som hadde skjedd på Island etter finanskrisen, og hvorfor de hadde klart å reise seg såpass fort sammenlignet med f.eks. flere av landene i Sør-Europa. Da løftet han fram noen hovedgrunner for det. Det ene var selvfølgelig at de har egen valuta, egen krone. De hadde styring over den og kunne bruke valutaen når de skulle reise sin økonomi. Det andre de løftet opp, var energipolitikken, at de hadde kontroll på energien og kunne bruke den til å bygge industri, få til verdiskaping på Island. Det er så viktig at vi lærer av det islandske eksemplet. I Norge har vi styring over egen valuta takket være at ikke Erna Solberg har fått gjennomslag for sitt mål. I stortingsperioden 2005–2009 ivret Høyre for å innføre euro i Norge. Erna Solberg skrev med bred penn at det var det beste argumentet for EU-medlemskap. Det har vist seg å være et meget dårlig argument, det har vært svært uklokt. Nå er det energi. Erna Solberg sier at nå må vi gi fra oss deler av makten over vår energipolitikk, for det er viktig for Norge – det er ifølge Solberg en klok politikk. Det er like feil som hennes ønske om å innføre euro. EU har som mål å bygge opp en energiunion med mest mulig lik strømpris i Europa. Er det et gode for Norge? Er det et gode for vår industri, eller er det det motsatte? Vi i Senterpartiet mener at det er det motsatte, at det har vært et gode for Norge at vi har brukt energien som er utviklet i Norge, til å lage lange verdikjeder i vårt land – for å bygge industri langs kysten, bygge industri og verdiskaping i hele landet og ha en elforsyning som gjør at du og jeg også har en lav strømpris i det kalde klimaet vi har. Det er et mål. Det er ikke noe mål at det norske storting skal gi fra seg makt på et så viktig område. Det er det vi i dag gjør når stortingsflertallet ønsker å melde Norge inn og tilslutte seg EUs tredje energimarkedspakke, at ACER skal få beslutningsmyndighet over norsk energipolitikk. Det er det ingen grunn for at vi skal gjøre. Og så er det et veldig paradoks at et alminnelig flertall kan bestemme at denne suverenitetsoverføringen skal skje med bare 50 pst. av stemmene. I Grunnloven er det veldig klart at hvis man skal ha suverenitetsoverføring, skal det være tre fjerdedels flertall. Hvis man ser på sammensetningen her i Stortinget, er det ikke tre fjerdedels flertall for denne suverenitetsoverføringen. Hvis man regner med Arbeiderpartiets representanter som tydelig er imot, er det ikke etter Grunnlovens bestemmelser et reelt flertall for å overføre makt fra Stortinget, fra norsk forvaltning, til EU. Derfor mener jeg det er et grunnleggende brudd på de spillereglene Grunnloven legger opp til. Derfor kan ikke Høyre lenger kalle seg grunnlovskonservative, de er grunnlovsrelativister.