Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-04-16:
Først vil jeg takke min tidligere kollega i helsekomiteen for å ha reist en veldig viktig interpellasjon. Jeg kan bekrefte at maten jeg spiste hos Forbrukerinspektørene, som faktisk hadde hatt et opphold i søppelkassen, var svært god. Kasting av mat er ikke bare en norsk eller nordisk problemstilling, det er en global utfordring. En tredjedel av maten som produseres i verden til konsum hvert år, ca. 1,3 milliarder tonn, går tapt før den kommer til en menneskemunn – en tredjedel! Hvert år kastes det godt over 300 000 tonn spiselig mat i Norge, i industrien, i handelen og hos forbrukere. Tall fra ForMat-prosjektet viser at forbrukerne kaster omkring en fjerdedel av den maten de kjøper. Forbrukerne står for om lag 66 pst. av matsvinnet, dagligvarehandelen for 18 pst. og matindustrien for 16 pst. Matavfall fra primærproduksjon, storkjøkken og restauranter inngår ikke i disse tallene. Klimagassutslipp knyttet til produksjon og distribusjon av mat som kastes i Norge, beregnes til ca. 540 000 tonn CO2-ekvivalenter, noe som tilsvarer et årlig utslipp fra ca. 160 000 biler. Fra et klimaperspektiv er det naturligvis langt mer effektivt å forebygge matavfall framfor å behandle det avfallet vi får i etterkant, og produsere biogass. Som det står i Meld. St. 9 for 2011–2012 Velkommen til bords, har regjeringen et mål om at veksten i avfallsoppbyggingen totalt sett skal være vesentlig lavere enn den økonomiske veksten. Regjeringen utarbeider nå en egen strategi om avfall, som skal legges fram til sommeren. Her er det planlagt en omtale av tiltak for å redusere mengden matavfall. Landbruks- og matdepartementet bidrar til økt oppmerksomhet, kunnskap og samarbeid langs hele verdikjeden, noe som er avgjørende for å redusere kasting av mat. Landbruks- og matdepartementet og fem andre departementer har støttet dagligvarehandelens og matindustriens ForMat-prosjekt, som har som mål å redusere mengden nyttbart matavfall med 25 pst. fra 2009 til 2015. Jeg forventer at aktørene i verdikjeden vil bidra slik at dette målet nås. Prosjektet gjennomfører ulike tiltak, som systematisk kartlegging av matavfallet, nettverkssamarbeid mellom bedrifter og forsknings- og utviklingsmiljøer og satsing på kommunikasjon om forebygging av matavfall. Prosjektet har god forankring i næringslivet. Parallelt med ForMat-prosjektet gjennomføres det et forskningsprosjekt om matavfall, som finansieres av matprogrammet i Forskningsrådet, og som Landbruks- og matdepartementet har bidratt med midler til. De to prosjektene trekker store veksler på hverandre. Et annet viktig og positivt tiltak er etablering av en matsentral i Oslo. Dette vil være en felles sentral, som vil distribuere fullverdig overskuddsmat fra dagligvarebutikker, grossister og produsenter til personer som kan nyte godt av maten. Matsentralen planlegges åpnet i august–september i år. Etablering av matsentralen har bred støtte fra dagligvarehandel, ideelle organisasjoner og mange andre. Det er mange og sammensatte årsaker til at matavfall oppstår, og de ulike aktørene i matverdikjeden må hver ta sin del av ansvaret. Undersøkelser tyder på at de fire viktigste årsakene til at forbrukere kaster mat, er at varen har gått ut på dato, at kvaliteten var for dårlig på kjøpstidspunktet, at det var for mye i pakken, eller at emballasjen var for dårlig. Det har vært pekt på svak kunnskap hos forbrukerne om forskjellen på merking av «Siste forbruksdag» og «Best før». «Siste forbruksdag» relaterer seg til mattryggheten, mens «Best før» relaterer seg til kvaliteten på maten. Noen mener dog at kvaliteten på f.eks. oster kan bli bedre etter at «Best før»-datoen har gått ut. Det går på smaken, ikke på tryggheten. Det er produsentene som har ansvaret for at maten er trygg, for at produktene er riktig merket og for å sette en holdbarhetsdato. ForMat-prosjektet og produsentene har nå en gjennomgang av datomerkingen, bl.a. med tanke på å redusere matsvinnet. Landbruks- og matdepartementet støtter opp om gjennomgangen og har spilt inn en slik gjennomgang i Norden som et forslag til et prosjekt i regi av Nordisk ministerråd. Informasjon er et viktig tiltak for å forebygge og redusere matsvinn. Flere nettsteder, som Matportalen, MatPrat, Grønn hverdag og ForMats nettside matvett.no, gir informasjon om tiltak for å forebygge og redusere matsvinn, bl.a. gjennom restematoppskrifter, gode råd om oppbevaring av matvarer og veiledning om datomerking. Landbruks- og matdepartementet har deltatt i prosessen med å løfte fram forebygging og reduksjon av matsvinn som et relativt nytt politisk satsingsområde både i FN, OECD, EU og Nordisk ministerråd. Nordisk ministerråd har som mål at de nordiske landene skal være en av de ledende regionene i å redusere matsvinnet og spre erfaringen om dette ut i verden. Ministerrådet har satt i gang flere forskningsprosjekter om matsvinn. Norge deltar aktivt i dette arbeidet og bidrar med innspill til nye prosjekter. Innenfor EU har matsvinn prioritet. Det er blitt vedtatt at 2014 skal være et matavfallsår, og EU-parlamentet har satt et mål om å redusere matavfallet i EU med 50 pst. innen 2025. EU har også et stort forskningsprosjekt om matsvinn hvor Norge deltar aktivt. OECD har påbegynt en prosess med kartlegging av matavfall i OECD-landene med sikte på å diskutere politiske tiltak som kan redusere matavfall. Landbruks- og matdepartementet bidrar inn i denne prosessen både med egen ekspertise og som tilrettelegger for ekstern ekspertise. Matavfall var også et tema på Rio+20-konferansen i fjor. Der ble det utformet et tiårig rammeverk for bærekraftig forbruk og produksjon, som la grunnlaget for FNs nystartede globale kampanje for å minske matsvinn. Til slutt: Jeg tror at den beste måten å nå målet om mindre matsvinn på er bevissthet hos den enkelte forbruker – hos oss alle. Derfor er den type debatt som Sonja Mandt nå reiser, en viktig del av arbeidet for å redusere matsvinnet totalt og for at hver enkelt av oss gjør bevisste valg når vi skal være gode forbrukere.