Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-04-26:
Den private eiendomsretten har dype røtter i norsk kultur og i det norske folks bevissthet. Det samme er de allmenningsberettigedes rettigheter i statsallmenninger. Fjelloven av 6. juni 1975 nr. 31 omtaler bruksrettighetene slik: «Rett til allmenningsbruk ligg til bygd eller grend som frå gamal tid har hatt slik rett. Retten skal kunne nyttast på ein måte som til kvar tid er i samsvar med rasjonell bruk, og som er naturleg etter tida og tilhøva». På de stedene rundt om i landet der statsallmenninger ligger, har bygdefolkets rettigheter vært sterkt knyttet til dette begrepet, «tida og tilhøva». Opp gjennom årene har det tidvis vært stor diskusjon knyttet til hva slags bruksutøvelse som er i tråd med «tida og tilhøva». På 2000-tallet har to arbeidsgrupper vært nedsatt for å se på spørsmålet. Den første ble nedsatt av Statskog i 2002, og den fremla en rapport om revisjon av seterforskriften som resulterte i enkelte endringer i seterforskriften samt et rundskriv som la opp til endringer i praksis. Dette er senere omtalt som «Revisjonen 2007». I 2006 ble en ny arbeidsgruppe nedsatt. Denne arbeidsgruppens arbeid resulterte i at Landbruks- og matdepartementet foretok ytterligere justeringer i seterforskriften med rundskriv, den såkalte «Revisjonen 2009». Komiteens flertall viser til statsrådens brev datert 18. november 2010, der det vises til at det de siste år er kommet nye bestemmelser vedrørende bruksrettigheter i statsallmenningene, jf. også departementets rundskriv fra 2009. Flertallet deler statsrådens oppfatning, at disse nye bestemmelsene nå må få virke for at man får se hvordan tingene utvikler seg, og vil på den bakgrunn avvente å ta stilling til om det bør vurderes ytterligere endringer i regelverk eller praksis. Mindretallet er uenig og fremmer forslag om at regjeringen fremmer en sak for Stortinget om de bruksberettigedes rettigheter i statsallmenningene, med sikte på å styrke privates rettigheter og fjerne den rettslige uklarheten på området. Fremskrittspartiet er av den oppfatningen at den løsningen regjeringen Stoltenberg II har lagt opp til gjennom en tolking av det dynamiske begrepet «tida og tilhøva», ikke i tilstrekkelig grad imøtekommer fjellovens intensjoner, bruksrettigheter i statsallmenninger. Fremskrittspartiet mener at bruksrettigheter i statsallmenninger ikke bare er knyttet til jordbruksmessig utnytting, eksempelvis seterdrift og dertil hørende beiterettigheter, og mulig småskala turistmessig utnytting slik det følger av Landbruks- og matdepartementets rundskriv. Fremskrittspartiet mener at en i lys av lovens dynamiske tilnærming til de bruksberettigedes rettigheter ikke kan avvise at bl.a. småskala utnyttelse av vannfall til produksjon av elektrisk kraft til husbehov for bruksrettshavere, kan være i tråd med «tida og tilhøva». Fremskrittspartiet åpner for at det dynamiske begrepet «tida og tilhøva» knyttet til bruken av rettigheter i statsallmenningene tilpasses dagens situasjon og det behov den enkelte bruksrettighetshaver har for opprettholdelse og ivaretakelse av dagens rettigheter. Disse rettigheter knytter seg til bl.a. seterdrift, beiterett, hogstrett, fiskerett, veirett, småskala turistmessig utnyttelse samt muligheten for bygging og utvinning av småskala produksjon av elektrisk kraft i vannfall. Sistnevnte bruksrettighet er for å sikre selvforsyning av elektrisk strøm knyttet til bruksbehovet til rettighetshaverne. Fremskrittspartiet mener det er viktig for alle som bor i landet at fjellovens intensjoner bør bli et diskusjonstema for Stortinget. Da kan vi gjennom en grundig debatt i Stortinget sette søkelyset på problemene og gjøre en presisering av fjelloven slik at retten til bruk av allmenningen slik «tida og tilhøva» tilsier, igjen blir reell.