Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-06-09:
Når Odelstinget i dag vedtar Regjeringas forslag til regler om utleie av vannkraftproduksjon, er det fullbyrdelsen av konsolideringsmodellen for offentlig eierskap til vannkraftressursene som Stortinget vedtok høsten 2008. Som jeg også påpekte i odelstingsdebatten i fjor høst, var Regjeringa godt fornøyd med de konsesjonsreglene som gjaldt fram til endringene vi innførte i den provisoriske anordninga 10. august 2007, og som ble avløst av Stortingets endelige vedtak av konsolideringsmodellen. En slik løsning var først mulig etter at Regjeringa utfordret ESA, og på grunn av sterke krefter i Norge som ønsket en full liberalisering av regelverket. I avgjørelsen fra EFTA-domstolen ble det fastslått at den tidligere ordninga var i strid med EØS-avtalen, men at offentlig eierskap til vannkraftressursene kunne være et mål i seg sjøl. Gjennom Stortingets vedtak av konsolideringsmodellen sist høst har vi i samsvar med EØS-retten tettet de hullene EFTA-domstolen påpekte, og utnyttet det handlingsrommet dommen gav for å styrke kommunenes, fylkeskommunenes og statens eierskap til vannkraften. Det var i et historisk perspektiv en milepæl at vi høsten 2008 fikk lovfestet at landets vannkraftressurser tilhører og skal forvaltes til beste for allmennheten. Dette sikres ved en eierstruktur basert på prinsippet om offentlig eierskap på statlig, fylkeskommunalt og kommunalt nivå. Denne lovbestemmelsen er som hånd i hanske med målsettinga i Soria Moria-erklæringa om styrket offentlig eierskap. Ett av de områdene hvor det var nødvendig å gjøre endringer for å forfølge prinsippet om offentlig eierskap, var de tidligere bestemmelsene om utleie i konsesjoner for erverv av bruksrett og langsiktig disposisjonsrett til vannfallsrettighetene. EØS-retten legger føringer på utforminga av en utleieordning. Den må utformes slik at så vel offentlige selskaper som private innenlandske og utenlandske selskaper gis mulighet til å inngå leiekontrakter på like vilkår. Utleieordninga må heller ikke utformes slik at den formelt eller reelt undergraver prinsippet om offentlig eierskap til vannkraftressursene, som skal sikre at vannkraftressursene forvaltes til beste for allmennheten. Jeg mener at utleieordninga som foreslås i proposisjonen, er fullt ut forenlig med EØS-avtalen. Utleieordninga er konsistent med konsolideringsmodellen og bidrar til å sikre og styrke det offentlige eierskapet ved at eieren har alt konsesjonsrettslig ansvar. Det er enhetlige regler for alle utleiere og leietakere. Å tillate utleie i lengre perioder i spesielle tilfeller på en måte som ville svekket konsolideringsmodellen, kan Regjeringa ikke gå inn for. Det foreslås i proposisjonen å lovfeste dagens ordning med driftsoperatør som utfører arbeid uten ansvar for hva slags økonomiske resultater kjøringa av kraftverket gir. Maksimal lengde på slike avtaler skal tilsvare lengden på avtaler for utleie av kraftverk og tilhørende anlegg. Det vil være behov for å stille nærmere krav til organisasjon og kompetanse hos eier og for leietakere og driftsoperatører. Tvingende allmenne hensyn som sikkerhet og beredskap gjør det nødvendig å stille krav om bl.a. driftsorganisasjon her i landet. De nærmere bestemmelsene som må til for å ivareta disse hensynene, skal fastsettes i forskrift. Det er opp til eier og leietaker å bestemme hvordan leieavtaler skal utformes. Leieavtalene må også regulere hvordan vederlaget skal ytes. Det foreslås i proposisjonen at ordninga med tidsubegrensede medeierskapsavtaler til vannkraftproduksjon igjen bør tillates. Slike tidsubegrensede avtaler for eksempelvis fylkeskommunene, vil i praksis være det samme som et deleierskap. Medeierskap mener jeg er viktig for å forankre eierskapet til vannkraftressursene lokalt, slik komiteen også har presisert i sin merknad. Fylkeskommunene vil kunne finansiere framtidige medeierskapsretter ved langsiktige kraftsalgskontrakter, eventuelt kombinert med utleie i perioder på 15 år som kan gjentas. Jeg har med tilfredshet merket meg at et flertall – alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre – mener at det er en forutsetning at utleieordninga ikke bryter med prinsippet om offentlig eierskap knyttet til vannkraftressursene. Flertallet står dermed fast ved lovendringa som ble vedtatt sist høst, og som sikrer og styrket det brede offentlige eierskapet til vannkraftressursene. Det samme flertallet støtter Regjeringens begrunnelse for den utleieordning som i dag vil bli vedtatt. Flertallet understreker bl.a. at utleie av kraftverk er et virkemiddel for industriell utvikling i Norge. Muligheten for leie av norske kraftverk kan i framtiden være ett av flere virkemidler for å sikre og videreutvikle norsk industri og denne industriens betydning for sysselsetting og næringsutvikling i distriktene. Jeg er trygg på at den ordninga som i dag vedtas, vil være en god løsning både for de offentlige kraftverkseiere som vil inngå leieavtaler, og for dem som ønsker å ta over driften av og produksjonen fra kraftverkene som leies ut.