trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-12-19:
Den største enkeltsaken i det som her legges fram, er spørsmålet om de maritime patruljeflyene. Dette var en diskusjon vi hadde i forbindelse med langtidsplanen, hvor det var uenighet i stortingssalen, men hvor 80 pst. av stortingsrepresentantene mente at dette er en viktig kapasitet, at det er av stor nasjonal betydning at vi har gode overvåkningsfly, og at det er vi som selv overvåker våre maritime havområder. Det som er spesielt i denne saken, er at det ikke er gjennomført en ekstern kvalitetssikring, slik praksisen er på store prosjekter. Begrunnelsen for at det ikke er gjennomført en ekstern kvalitetssikring, er at prosjektet innebærer en lav risiko, men viktigst av alt er at det er en del høyt graderte elementer. Det betyr, på bakgrunn av at dette er et stort anskaffelsesprosjekt, at det er noe mindre informasjon til Stortinget enn det som er naturlig når det gjelder anskaffelser i en så høy prisklasse. Nettopp på denne bakgrunn vil jeg understreke at regjeringen til dette anskaffelsesprosjektet har et særlig ansvar for å gjennomføre en omfattende intern kvalitetssikring, sikre god økonomi- og prosjektstyring og holde Stortinget kontinuerlig oppdatert om den videre utvikling i dette materiellprosjektet, med særlig vekt på kostnadsutvikling.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
Jeg tenkte jeg aller først skulle nevne – jeg har akkurat fått vite det av parlamentarisk leder Nesvik – at den russiske ambassadøren til Tyrkia har blitt skutt av en islamist i Ankara, tror jeg det var. Det er kanskje ganske greit å få med seg i en utenrikspolitisk debatt, så vi ikke blir helt navlebeskuende her heller. Jeg vil si til representanten Svein Roald Hansen: Dersom det er slik at EU har tatt initiativ til å gjøre noe med trygdeeksporten som foregår, gjennom EØS-avtalen eller EU-handel, kan jeg ikke forstå hvorfor Arbeiderpartiet ikke kunne være med på en merknad som sier akkurat det samme, at vi skal se på det. Det blir litt inkonsekvent. Absolutt alt er heller ikke gitt – at Norge f.eks. med Hellas og Polen har nøyaktig de sammen handelspolitiske interessene, er ikke gitt. Derfor er det mulig å se på en del ordninger knyttet til EØS-avtalen, ikke minst eksport av arbeidskraft, som er en stor utfordring mange steder.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-12-19:
Dette gjelder altså nødvendige budsjettekniske justeringer. Det skal være samsvar mellom bevilgninger og endrede budsjettforutsetninger. Det er en total økning i bevilgningene til Forsvarsdepartementet på 328 mill. kr. De økte utgiftene går bl.a. til veteraner med psykiske belastningsskader, det er merutgifter til Rygge flyplass grunnet avvikling av Rygge sivile lufthavn, og det er ekstra utgifter til Frontex’ grensekontrolloperasjon Triton. Det er et totalt justert forsvarsbudsjett til 50 837 mill. kr. Det er mange penger. Proposisjonen ber også om godkjenning av anskaffelse av nye maritime patruljefly til erstatning for P-3 Orion og Jet Falcon. Dette er i tråd med allerede vedtatt langtidsplan for Forsvaret. Kostnadsrammen for prosjektet er på 9 825 mill. kr. Anskaffelsen skjer via amerikanske myndigheter gjennom Foreign Military Sales. Komiteen er tydelig på at kravet om industrisamarbeid ligger fast. Anskaffelse skal kun finne sted dersom det parallelt inngås industrisamarbeidsforpliktelser med norsk industri i tråd med vedtatt politikk på området. Det betyr at samarbeidet mellom amerikansk og norsk industri skal være tilsvarende anskaffelsesbeløpet, og at en forpliktende og bindende intensjonsavtale om dette må være signert i forkant av kontraktinngåelse. Anskaffelsesprosjektet har ikke vært gjenstand for ekstern kvalitetssikring, og mindretallet fremmer forslag om at dette blir utført og at alternative kandidater blir vurdert. Mindretallet ber også om at det fremmes en investeringsproposisjon. Jeg antar at mindretallet vil redegjøre for dette. Jeg ønsker imidlertid å understreke at også Fremskrittspartiet registrerer denne noe uvanlige og raske fremdriftsprosessen og forutsetter at regjeringen, uavhengig av dette, har full kontroll ved alle sidene av prosjektene. Innfasing av flyene vil skje i perioden 2021–2022. Det er verdt å gjøre oppmerksom på at Luftforsvaret vil innfase flere store prosjekter i samme periode, og at dette vil bli krevende. Det er derfor viktig at det tas høyde for dette i arbeidet fremover. I omgrupperingsproposisjonen informeres det videre om mulig endring av eierstrukturen i Aerospace Industrial Maintenance, AIM, i henhold til tidligere vedtatt politikk. Stortinget har tidligere gitt uttrykk for sine ambisjoner om å skape et sterkt norskeid miljø for luftmilitært vedlikehold. En sterk norsk forsvarsindustri er en forutsetning for et sterkt norsk forsvar. Proposisjonen viser også til intern effektivisering og konkurranseutsetting av renholdstjenester. Dette er svært positivt og bidrar til at Stortingets bevilgninger til Forsvaret går til de oppgavene som velgerne og samfunnet forutsetter at Forsvaret skal løse.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
For få veker sidan kunne fiskeriministeren til regjeringa, Per Sandberg, melde at om det hadde vore ei folkerøysting for eller imot EØS i dag, «ville jeg stemt nei». Det er tvilsamt om EØS-avtalen er naudsynt for å sikre eksporten av fisk. Mellom anna har forskarar ved Universitetet i Tromsø rekna ut at forskjellen på dagens tollbelasting og det ein i ytste fall ville kunne risikere ved å seie opp EØS-avtalen og gå attende til den opphavlege handelsavtalen vår med EU, utgjer berre 1,8 prosentpoeng av eksportverdien. Kan statsråden, som inntil nyleg sjølv var fiskeriminister, forklare kva dagens fiskeriminister ikkje har forstått, når han ikkje trur at Noreg er avhengig av EØS?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Det som har skjedd i forholdet til Kina i dag, er veldig bra. Så sant det ikkje legg munnkorg på Noreg i nokre samanhengar, er det endå betre. Fiskerinæringa har lenge – i veldig, veldig mange år – sagt at no går det ille: Det er problem med EØS, altså den europeiske marknaden, det har vore problem med den russiske marknaden – det har vore problem med ulike marknader. Likevel har fiskerieksporten auka år for år, heldigvis, på grunn av at me har dyktige folk, me har fantastiske råvarer – me har råvarer som ei heil verd etterspør. Spørsmålet mitt er: Korleis kan ein i regjeringa leve med at det eine regjeringspartiet fremjar merknader og uttaler seg som motstandar av EØS-avtalen, mens statsråden no seier at avtalen skal ikkje rørast ved? Kan ein igjen tale med to tunger i denne regjeringa, som ein stadig vekk gjer?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Noreg og andre småstatar er truleg for små til å halde seg med eit nasjonalt forsvar i framtida – slik karakteriserer ein av regjeringa sine forsvarsideologar, Sverre Diesen, det i eit innlegg. Det er i dag full forvirring mellom regjeringspartia over kor stort forsvarsbudsjettet skal vere dei neste åra. Like fullt er det utan tvil slik at regjeringa og Arbeidarpartiet i sitt forlik ikkje løyver så mykje som forsvarssjefen meinte var naudsynt for å sikre det han kalla eit nøkternt fyrstelineforsvar. Politikk handlar om å prioritere, noko Senterpartiet har gjort når me i vårt alternative budsjett føreslår å auke midlane til investering og operativ verksemd i Forsvaret med 1,5 mrd. kr. Samstundes føreslår Senterpartiet å kutte i EØS-midlar. For 50 mill. kr kunne ein trene heile HV sin områdestruktur. Det er same summen som Noreg har løyvd i EØS-midlar for å sikre aircondition og varmeparameterar i ei bygning for polsk 1800-talskunst. Meiner forsvarsministeren at dette er rett prioritering, og vil ho halde fast på at Noreg skal ha eit sjølvstendig forsvar òg inn i framtida?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Når det gjeld den raud-grøne regjeringa, kan eg aldri hugse at det mellom partia i den raud-grøne regjeringa var tvil om kva ramma for langtidsplanen var, verken då me la fram den første, eller då me la fram den andre. Det er ein debatt som har gått føre seg i ulike media, der representantar frå Framstegspartiet har stilt spørsmål ved kva som eigentleg er ramma, og det er det òg mange andre som har gjort, bl.a. nettstaden aldrimer.no. Kan statsråden no slå tydeleg og sikkert fast kva som er ramma, inkludert dei effektiviseringane og dei kutta som ligg inne for å finansiere totalramma? Og er det truverdig at ein greier å gjennomføre så store kutt, som er langt over det forsvarssjefen meinte var forsvarleg?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Fleire har vore innom handelsavtalar i sine innlegg i dag. Me har det siste året sett større omveltningar enn på svært lang tid. Få hadde for eit drygt år sidan trudd at Storbritannia ville melde seg ut av EU, at Donald Trump skulle verte president, eller at ein sjølverklært sosialist skulle kome nær ved å verte Demokratane sin presidentkandidat i USA. Stadig fleire, spesielt i fagrørsla, peikar på at overnasjonale handelsavtalar og svekte nasjonale folkestyre har skapt større forskjellar og svekt løner og arbeidsvilkår for mange arbeidsfolk. No har til og med leiande økonomar gått attende på den ukritiske hyllinga av den akselererande globalismen. Victor Norman seier i Dagens Næringsliv 7. desember: «Jeg mener vi – økonomiprofesjonen – må ta en del av ansvaret for at vi har fått Trump i USA, brexit i Storbritannia og høyrepopulistiske reaksjoner i Europa.» I fjor handsama utanriks- og forsvarskomiteen ei melding om handel og globalisering. Der hadde Senterpartiet omfattande alternative merknader, og me vart kritiserte for å stå på utsida av norsk handelspolitikk. I innstillinga peika me m.a. på det som burde vere openberre problem for alle, når meldinga i liten grad skilde mellom handel som middel og handel som mål. Regjeringa skreiv m.a. i meldinga at «behovet for alle land sine interesser må balanserast mot behovet for fleksibilitet i dei nye handelsavtalane». Senterpartiet har heile tida vore tydeleg på at frihandel ikkje er eit mål i seg sjølv, men at handel kan vere eit verkemiddel for å sikre velferd og tryggleik til borgarane. At overnasjonale avtalar som TTIP og TISA er sette på vent, er eg glad for, for eg trur at avtalane sin største effekt vil vere ei svekking av både folkestyret og kåra til arbeidstakarar i Noreg. Det var difor overraskande at komiteens leiar frå Arbeidarpartiet i sitt innlegg var så kritisk til at desse avtalane no er sette på vent. Eg trudde – og det er mi erfaring med Arbeidarpartiet – at ein er særs oppteken av fagrørsla og lyttar til dei. I denne saka bør kanskje Arbeidarpartiet lytte nøyare til fagrørsla, som både her i Noreg og i andre europeiske land har peika på at dei nemnde handelsavtalane vil føre til svekte fagforeiningar, svekte rettar for arbeidstakarar, og ikkje minst at ein flytter makt ut frå folkevalde forsamlingar og inn i lukka styrerom, noko som igjen vil svekkje vanlege folk sine kår.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Sånn er det når det er lite med taletid – då vert det kort. Berre ein liten replikk til det med handelsavtalar. Eg ville setje pris på om representanten Agdestein eller nokon andre som har snakka så varmt no, kunne gi meg konkrete døme på i det minste ein bedrift som no har fått tilgang til EU sin indre marknad, gjennom EØS, og som ikkje hadde fått det gjennom den handelsavtalen som Noreg har hatt i mange tiår før. Eg må presisere at Senterpartiet er for handel, me er for handel mellom sjølvstendige land, men mot dynamiske handelsavtalar som stel makt frå folkevalde, som flytter makta anten til andre fora overnasjonalt eller inn til multinasjonale selskap. Det eg eigentleg skulle snakke om, er utviklingspolitikken, men det får me ta att i ein annan debatt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Det er mange spørsmål ein kan reise, i og med at det er eit så avgrensa tilfang av informasjon. Eg er innforstått med at ikkje alt kan vere offentleg i ei slik sak. Likevel er det viktig at den informasjonen som kjem til Stortinget, er rett. Då eg fekk svar den 29. august på spørsmålet mitt om kostnader knytte til investeringar, vart det hevda at ein ikkje kunne seie noko om det, på grunn av at det var fleire tilbydarar, og at slike opplysningar kunne påverke potensielle leverandørar. Eg finn grunn til å stille spørsmålet rett ut: Er det heilt sikkert at informasjonen som vart gitt i det brevet, var korrekt?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-12-19:
Likevel, som statsråden seier, så har ein over tid hatt ein dialog med amerikanske styresmakter. Det skulle berre mangle, det er jo ei svær sak. Og det er nettopp difor eg spør – knytt til det svaret som var sendt til Stortinget. Der vart det tydeleggjort at det ikkje var avgjort kva leverandør ein skulle velje, kva system ein skulle velje, og det vart heile tida snakka i fleirtal. Medan det inntrykket som statsråden gir no, er at ein har halde seg til amerikanske styresmakter, og dei har vel då eitt produkt og éin leverandør, som allereie har denne flyserien i produksjon. Difor må eg få lov til å gjenta spørsmålet, for det er ikkje heilt samsvar mellom ...(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg ber om forståelse for at jeg må få lov til å undersøke det første spørsmålet, og så skal jeg komme tilbake og svare på det. Når det gjelder EØS-avtalen, er regjeringen helt tydelig på at det er den beste avtalen Norge kan få når det gjelder å sikre markedsadgang for norsk næringsliv og norsk industri. Det er dessuten en avtale som gir oss muligheten til å ha samarbeid med EU på en rekke andre områder. Det er en så viktig avtale at den må vi hegne om. Men det er vel slik at ingen avtale er perfekt. Vi sitter ikke ved bordet når beslutningene tas, men dersom vi engasjerer oss i viktige saker og tidlig i prosessene i EU, har vi faktisk gode eksempler på at vi også får mulighet til å komme til bordet, og vi får kanskje også mulighet til å oppleve å få gjennomslag for våre synspunkter. Så EØS-avtalen kan ikke røres. Den er så viktig for norsk næringsliv og så viktig for norsk velferd at den ligger til grunn, og den skal ikke røres ved.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg deler representanten Huitfeldts store bekymring for den tragedien som vi ser utspiller seg i Syria, men det kan ikke være noen tvil om at Norge absolutt har tatt på seg ledertrøya. Vi tok initiativ til giverlandskonferansen. Vi har forpliktet oss til store donasjoner til Syria framover, og vi vil gjøre alt vi kan for å bidra når det er behov for det. Så la det ikke herske noen tvil: Syria og nabolandene – som også har store forpliktelser og byrder som følge av alle flyktningene som er der – har absolutt topp prioritet fra vår side.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Regjeringsplattformen er helt tydelig på at regjeringen bygger sin politikk på EØS-avtalen. Den er utrolig viktig for både norsk fiskerinæring og varer og tjenester fra mange andre sektorer som har EU som sitt viktigste marked. 80 pst. av norsk eksport går til EU. Jeg har merket meg at Sjømatalliansen i Norge nå er de fremste pådriverne for å ta vare på EØS-avtalen. Men de har selvsagt store ambisjoner for vekst i sin næring og ønsker seg også flere markeder. Jeg ser også at de jubler over det som har skjedd i forholdet til Kina i dag, for Kina er et viktig marked. Men fra sjømatnæringens side er man også veldig tydelig på hvor viktig EU-markedet er.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg har merket meg at det i mange partier nå går mange prosesser knyttet til programarbeid osv. Det er en del av det politiske arbeidet. Men så er jeg like tydelig på at den regjeringsplattformen som alle statsråder er forpliktet på, ligger fast. Statsministeren har også vært veldig tydelig på at for Høyre er det uaktuelt å sitte i en regjering som svekker EØS-avtalen. Norsk fiskerinæring – ja, vi kan si at man har vært veldig heldig etter alt det trøbbelet man har hatt, enten det er Kina eller Russland, som ble stengt over natta i den perioden jeg var fiskeriminister – har altså greid å finne nye markeder. Men vi har jo en ambisjon om at vi skal mangedoble produksjonen av laks og ørret. Det betyr at vi må finne oss større markeder i framtida. Derfor er bl.a. det som har skjedd med Kina i dag, så fantastisk viktig, for det er et så stort og viktig marked for norsk fisk.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg viser til det statsministeren har svart, og hennes redegjørelse tidligere i dag. Det er ingenting i den avtalen som skal forhindre Norge i å ta opp også de mer kinkige eller kritiske spørsmålene. Men for øvrig ber jeg om forståelse for at jeg ikke har lest avtalen. Jeg har ikke hatt mulighet til å sette meg inn i den. Jeg vil vise til at så snart anledningen byr seg og utenriksministeren kommer til Stortinget, vil man få mulighet til både å reise spørsmål og gå mer i dybden på avtalen og teksten som nå ligger på bordet.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg har ikke deltatt i behandlingen i komiteen, men jeg har forstått at det kanskje har sneket seg inn en feil her, og at det kanskje ikke er et flertall bak denne merknaden, slik det kan framgå av innstillingen, men det tror jeg vi kan få oppklart senere i debatten. Jeg har lyst til å si at det spilles høyt fra dem som ønsker å si opp EØS-avtalen. Vis meg den avtalen som skal kunne matche den tryggheten som EØS-avtalen gir, både når det gjelder tollfri adgang, og også når det gjelder alt det andre regulatoriske som i en handelspolitisk sammenheng i dag kan være vel så trøblete mekanismer å møte når man skal eksportere. Jeg tror man tar seg ganske mye vann over hodet når man viser til bl.a. Sveits, som i alle disse årene hvor man har forhandlet om avtaler, er kommet bare halvveis til mål, og hvor man til alt overmål nå møter et EU som stiller tydeligere krav til hva motytelsene skal være, for å få større innrømmelser.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Jeg synes det har vært en god debatt om hvordan Norge ytterligere kan bidra til fattigdomsbekjempelse gjennom satsing på utdanning, helse, næringsutvikling og klima- og energitiltak. Alt dette er viktig for økonomisk og sosial utvikling i de landene som vi yter bistand til. Jeg oppfatter også at det er bred tilslutning til regjeringens satsing på humanitær bistand i en tid hvor rekken av kriser, kriger og naturkatastrofer som rammer millioner av mennesker, nærmest kan synes uendelig. Representanten Huitfeldt stilte spørsmål om satsingen på fornybar energi. Vi må bare erkjenne at fjoråret var et veldig vanskelig og spesielt år på grunn av de store flyktningkostnadene som påløp, som gjorde at man måtte redusere budsjettbevilgningene da. Imidlertid er det lagt tilbake betydelige midler nå. Vi har et budsjett på 495 mill. kr, også takket være at det ble skjøtet på ytterligere 25 mill. kr i budsjettforliket, som gjør at vi fortsatt kan være en sentral samarbeidspartner innenfor fornybar energi i viktige samarbeidsland som Liberia, Nepal, Mosambik, Myanmar, Tanzania og Haiti. Med en konsolidert portefølje og med økte bevilgninger for 2017 ser vi nå framover mot en videreføring og fornyet innsats innenfor fornybar energi. Investeringer i fornybar energi er kapitalintensivt. Regjeringen har derfor ønsket å dreie innsatsen innenfor fornybar energi mer i retning av private investeringer. Da kan det også være riktig å nevne at kapitaltilførselen til Norfunds investeringer i fornybar energi opprettholdes på et høyt nivå i budsjettet for 2017. Så har jeg lyst til å slutte meg til det som Sylvi Graham sa om viktigheten av å bekjempe kjønnslemlestelse. Det er en grusom handling, og det er en lidelse som kvinner burde være spart for. Dette er så viktig at i den handlingsplanen for likestilling i utenriks- og utviklingspolitikken som UD nå har lansert, er det egne programmer spesielt rettet mot kjønnslemlestelse. Det betyr at dette absolutt er et område som er i fokus, og som vil få prioritet. Jeg er også glad for den tydelige støtten som Sylvi Graham ga til regjeringens fem tematiske satsinger. Det er også svært viktig å understreke at FNs bærekraftsmål nå skal ligge til grunn for norsk utviklingspolitikk. Helt til slutt vil jeg si at jeg er veldig glad for den oppklaringen som er kommet knyttet til merknaden om EØS-avtalen, og at det fortsatt er bred støtte til avtalen i denne sal.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Representanten Harald Tom Nesvik holdt et veldig klokt innlegg da han understreket at hovedansvaret for utviklingen i de enkelte land må ligge i landet selv. Det er også et veldig viktig prinsipp som nå er nedfelt i FNs bærekraftsmål. På en dag som denne da utenriksministeren er i Kina, kunne det være litt fristende å ta fram et kinesisk ordtak om at det hjelper ikke å gi den fattige en fisk. Vi må faktisk lære ham å fiske. Det er kvintessensen av det at land må settes i stand til selv aktivt å bidra til sin egen utvikling. I den forbindelse kan det være en hyggelig melding å gi at UD tar dette et skritt videre og lanserer nå et eget program, «Fisk for utvikling». Det vet jeg fra min tid som fiskeriminister at faktisk er etterspurt. Norge er et land som har gode kunnskaper om både forvaltning og akvakultur, og vi er en ettertraktet partner av mange land globalt. Det var Lundteigen som fikk meg til å ta ordet, for hans omgang med såkalte sitater fra statsministeren er ganske lemfeldig. Statsministeren har aldri sagt at EØS-avtalen er en dårlig avtale. Men det er en dårligere avtale for et Storbritannia som sitter ved bordet og faktisk kan være med og påvirke beslutningene som EU-medlem. Det var det statsministeren sa. Jeg slutter heller ikke å forundre meg over hva det er for slags interesser Senterpartiet faktisk mener de ivaretar når man skal melde Norge ut av EØS. Norsk næringsliv ber ikke om det. Norsk fiskerinæring ber slett ikke om det. Norske studenter som kan studere ute i Europa, ber ikke om at EØS-avtalen skal skrotes. Norske pensjonister som bor i Spania, ber ikke om at EØS-avtalen skal skrotes. Sånn kunne jeg fortsette å liste opp alle fordelene med EØS-avtalen som vi i dag tar for gitt, men som ikke ville være en realitet hvis avtalen ikke lenger var til stede. Jeg skjønner ikke hvem sine interesser Senterpartiet faktisk mener de ivaretar. For det andre: Det er helt fantastisk, når man da på den ene sida mener de skal skrote EØS-avtalen. Hva er alternativet? Jeg har ikke sett ett fornuftig alternativ lagt på bordet som skulle ivareta de vitale interessene som EØS-avtalen i dag ivaretar, som er inngangen til 80 pst. av eksporten vår, og som har den forutsigbarheten som hele det norske næringslivet trenger i en verden der det er ganske trått på mange andre områder. Forutsigbarhet er så viktig med tanke på å sikre arbeidsplasser her hjemme langs hele vår lange kyst.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-12-19:
Etter to så gode innlegg nylig fra Hareide og Nesvik burde jeg ha avstått, men jeg fikk ikke svar på mine spørsmål til Senterpartiet, heller ikke i dag. Hvem sine interesser er det man ivaretar, og hva er alternativet? Når man går så høyt på banen og sier at man skal skrote en avtale som er så viktig, er man altså så ordfattig eller har slik mangel på evne til å forklare hva det er man i så fall skal ha i stedet. Det synes jeg vi fortjener å få et svar på, når man går så høyt på banen. Det er faktisk ikke til å begripe hvordan Senterpartiet er villig til å sette norske arbeidsplasser og norsk eksport på spill.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Jeg er glad for spørsmålet. Jeg kan fortelle at landmaktutredningen er i god gang. Forsvarssjefen ga meg en tilbakelesning av mandatet og oppdraget før han også hadde en runde med sine sjefer, og det er viktig, for alle skal ha en felles oppfatning og forståelse av hvor vi går. Vi holder på å legge siste hånd på verket for de økonomiske planforutsetningene. De har, som representanten er kjent med, blitt justert noe i forbindelse med forliket i langtidsplanen, og dermed må man også sørge for at alle deler av det er med inn i plangrunnlaget for landmaktutredningen. Det er allerede gode og konstruktive diskusjoner i gang. Jeg har veldig stor tillit til at det arbeidet gjøres på en god og solid måte. Jeg vil også legge til at de investeringene vi er i gang med, som f.eks. kampvogner til Hæren, fortsetter, og det er investeringer i både kommunikasjonssystemer og en del andre ting som går også i 2017 – bare kampvognene gir utbetalinger på 1,9 mrd. kr i 2017 til Hæren.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Som vi var inne på i forbindelse med behandlingen av langtidsplanen, er en del av de tingene som man nå skal bidra til effektivisering og avbyråkratisering av, ting som allerede er i gang, og som har vært en del av Forsvarets avbyråkratisering og effektivisering over tid, og tanken er at man skal både bruke penger internt i sektoren, og også bidra til reformen. Som representanten er kjent med, er forsvarssektoren unntatt fra det økte kravet som kom i budsjettforliket, og det var viktig, for vi var veldig tydelig på at den enigheten vi hadde, innebar en bestemt ramme i 2017, og også en bestemt ramme framover. Det gjelder både stab- og støttefunksjoner, der det allerede er et veldig godt arbeid i gang. Det gjelder også på merkantile områder, som innkjøpsprosesser, rammeavtaler, osv., og det arbeidet vil fortsette i fireårsperiodene framover. Så vil etter hvert også effektene av omlegging av basestrukturen komme inn.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Norge har siden 1949 hatt en veldig klar erkjennelse av at vi er avhengig av en allianse for å kunne forsvare oss og også forsvare våre allierte. Det betyr at ingen land i Europa har lagt opp til at de skal kunne forsvare seg helt alene, heller ikke Norge. Det vi gjør i langtidsplanen, og som underbygges av dette budsjettet, er nettopp å gjøre oss i bedre stand til å kunne håndtere det som måtte være av episoder og krisehåndtering, det som handler om forsvaret av vårt eget land, og også det som handler om å bistå våre allierte dersom de skulle trenge det. Vi styrker Forsvaret markant etter mange år, særlig de årene da Liv Signe Navarsete satt som statsråd. Vi hadde en underfinansiering av Forsvaret. Det betaler vi delvis prisen for i dag, men jeg er veldig glad for den brede enigheten det nå er om å styrke Forsvaret og styrke budsjettene. Vi har lagt en nøye avstemt plan for hva som er mulig å omsette av både vedlikeholdsmidler og driftsmidler, og den styrkingen vi gjør på vedlikehold og drift nå, er det som danner basisen for den aktivitetsøkningen som kommer i neste budsjettår.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Det hersker ingen tvil om hva rammene for langtidsplanen er. Rammene for langtidsplanen er en styrking av det som lå inne, med 165 mrd. kr over 20-årsperioden. Det blir nå noe høyere på grunn av budsjettforliket. Vi holder nå på å finregne nøyaktig hvor mye det blir. I tillegg skal man effektivisere i hele forsvarssektoren, ikke bare i Forsvaret, for ca. 40 mrd. kr. Det tallet kommer til å bli litt lavere på grunn av vedtakene i forliket i langtidsplanen, men det er en kombinasjon av en stor sum på over 165 mrd. kr i friske penger, pluss at man skal omprioritere til andre formål i forsvarssektoren som er høyere prioritert enn dem man prioriterer i dag, for ca. 40 mrd. kr eller litt mindre. Det har jeg også svart utførlig på i et skriftlig svar til representanten Navarsete. Det jeg derimot ønsker å rette opp som en feilaktig forståelse, er, som representanten Navarsete sa i sitt innlegg, at Hæren ikke er sikret finansiering i langtidsplanen. Det er den. Over de neste 20 årene er det satt av ca. 30 mrd. kr til investeringer i Hæren, og det framkommer klart av både denne debatten og det som ligger i langtidsplanen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Som jeg var litt inne på i slutten av svaret til representanten Navarsete, er det for planformålene – også for landmaktutredningen – satt av betydelige beløp til investeringer i Hæren. Vi er veldig opptatt av at vi, gitt et nytt sikkerhetspolitisk bilde, et nytt trusselbilde, nøye må gjennomgå de konseptuelle tilnærmingene og faktisk sørge for at vi har en landmakt som kan møte et veldig annerledes trusselbilde og ofte andre scenarioer enn det som har vært vanlig tidligere. Da må vi sørge for at vi investerer de midlene riktig, slik at vi kan møte de utfordringene. Det er jo det alle disse midlene er satt av til – over 30 mrd. kr til investeringer i landmakten i 20-årsperspektivet. Jeg vil også her minne om den diskusjonen som vi har hatt, og som jeg syns er en veldig god diskusjon: om man skal ha dedikert helikopterstøtte til Hæren. Det inngår også som en del av landmaktutredningen. Det er en viktig del av det. Det er tydeliggjort i mandatet. Mandatet er relativt omfattende. Det ligger tilgjengelig på våre nettsider. Der vil man også se mye av bakgrunnen for hvorfor det er nødvendig å gjøre denne utredningen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Nå ble jo spørsmålet for så vidt mer omfattende ved andre gangs spørring. Når det gjelder det som var utgangspunktet, om det er satt av midler til å videreføre strukturen vi har i dag, er svaret på det ja, det er det. Men det er klart at noe av det vi ønsker å gjøre gjennom landmaktutredningen, er å foreta en prioritering for å vurdere hva som er de høyest prioriterte kapasitetene, og når man har en gjennomgang både konseptuelt og med hensyn til trusselbildet, vil jeg ikke utelukke at forsvarssjefen kommer fram til at det er noen andre behov som er viktigere enn behov man til nå har sett på. Det vil være en vurdering som forsvarssjefen og den arbeidsgruppa som jobber under ledelse av brigader Aril Brandvik, vil komme fram til. Jeg ser veldig fram til det arbeidet, for jeg mener det er viktig, det er interessant, og det er helt nødvendig å sørge for at vi har et forsvar som til sammen gir den beste operative evnen. Da må vi også være villig til å se på landmakten, på samme måte som vi har sett på både Sjøforsvaret og Luftforsvaret de siste årene.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
På tampen av debatten er det selvfølgelig viktig både å takke for debatten og å komme med noen kommentarer til det som har kommet opp. La meg begynne med å kommentere landmaktutredningen. Den legges fram i forbindelse med budsjettet for 2017, Prop. 1 S for 2016–2017, som komiteen tidligere har sluttet seg til og har beskrevet i innstillinga til langtidsplanen. Nettopp fordi det er en usikker verden – det er forandringer – og vi hadde et forsvar som var underfinansiert, kommer satsingene fra regjeringa i første året av langtidsplanen, i tillegg til det vi allerede har gjort i budsjettene, særlig for 2015 og 2016. Der er det særlig Sjøforsvaret og Etterretningstjenesten som har fått de største løftene, fordi det har vært helt nødvendig. I dette budsjettet styrker vi Hæren med 6 pst. Det er en massiv og betydelig styrking – vi har ikke sett lignende på veldig mange år. I tillegg kommer de investeringene som gjøres i Hæren, bl.a. til kampvogner, kommunikasjonssystemer osv. Det er snakk om 5–6 mrd. kr i investeringer i kommende fireårsperiode. Vi styrker HVs budsjett med 16 pst. Det er også en massiv styrking. Det er det viktig å understreke, fordi de styrkingene som regjeringa allerede hadde lagt inn, har mye å si for nettopp å bidra til å bygge den grunnmuren som er så viktig for å kunne øke aktivitetsnivået. Så vil jeg til slutt kommentere at det ikke er riktig, det som representanten Elvestuen sier, at midler er bundet opp til f.eks. maritime patruljefly og ubåter, at beslutninger er tatt, eller at Hæren og Heimevernet skal slås sammen. Tvert imot er det satt av midler både til maritime patruljefly, ubåter, kampfly osv. og til store investeringer i landmakten. Vi skal sikre at vi har en sterk og relevant landmakt. Det er helt avgjørende for et land som Norge. Derfor er det satt av ca. 30 mrd. kr i 20-årsperspektivet til disse investeringene, som jeg var litt inne på i replikkvekslingen med representanten Elvestuen tidligere. For å gi en sammenligning tenker jeg det kan være greit å se på det plangrunnlaget som lå i den inneværende langtidsplanen, altså for fireårsperioden 2013–2016. Der mente den forrige regjeringa at man skulle omprioritere 634 mill. kr fra utenlandsoperasjoner til andre tiltak i langtidsplanen. Det var basisen. Det var altså ingen friske penger, men det var basisen. I denne langtidsplanen er man godt kjent med hva rammene for fireårsperioden er. Vi begynner altså med å styrke budsjettet med 2,2 mrd. kr i det første året av langtidsplanen. Det er en massiv forskjell, som viser en tydelig satsing, en tydelig retning og en klar prioritering av Forsvaret.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt å ta ordet igjen, men jeg er nødt til å oppklare det som er noen åpenbare misforståelser. For det første: Økningen til Hæren og HV er realveksttall. Det er altså ikke inkludert effektiviseringsgevinster osv. Det er realvekst til begge deler. Så til Ørland: Der har Stortinget vært jevnlig oppdatert gjennom budsjettproposisjonene om utviklingen i EBA-prosjektet på Ørland. Det er to faktorer som har gjort at Ørland blir dyrere enn opprinnelig planlagt. Det ene er at valgt hangarløsning – den som ble valgt i 2012 – ikke kan brukes fordi den ikke er sikker nok, og det må utvikles nye hangarkonsepter. Det har bl.a. med den sikkerhetspolitiske situasjonen og trusselbildet å gjøre, og det at vi står overfor andre trusler – bl.a. fra langtrekkende missilsystemer – enn det vi gjorde tidligere. Det andre er støy, der Kommunaldepartementet har lagt noen støygrenser som gjør at det vil være mer kostnadskrevende å løse ut boliger. Dette er to faktorer som ville vært der uavhengig av hvor man la basen. Det er også Stortinget godt informert om. Kostnadsøkningen som så langt foreligger, er beregnet til om lag 1,6 mrd. kr, altså ikke fra 5 mrd. kr til 15 mrd. kr, som representanten Elvestuen sa. Det er på ingen måte tall som stemmer. Men Stortinget er godt orientert og informert om dette i budsjettproposisjonen.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Det vil i et sånt prosjekt som jeg har redegjort for, være en del informasjon som er gradert. Det har det tidligere vært i samme type anskaffelser, og det kommer det nok sannsynligvis alltid til å være, at en del av avtaleverket her baserer seg på avtaler som er gradert og dermed ikke kan offentliggjøres. Derfor tilbyr jeg meg å komme til den utvidede utenriks- og forsvarskomité – der var jeg i forrige uke og redegjorde mer for noen av detaljene man ikke kan snakke om i åpen sal eller beskrive tekstlig. Vi har også gjort mulighetsstudien tilgjengelig for komiteen, sånn at den er mulig å lese og sette seg inn i. Den er også gradert, men er gjort tilgjengelig for komiteens medlemmer. Jeg håper det vil bidra til å gjøre informasjonstilfanget større enn det som av naturlige årsaker kan skrives om og snakkes om åpent. Som jeg også sa i mitt innlegg, er vi selvsagt beredt til å holde Stortinget orientert om framdriften i prosjektet, men da i egnede former som gjør at man også kan omtale de graderte elementene.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Dette har ligget som en forutsetning fra vi begynte diskusjonene her. Basert på det faktum at vi har en del gradert informasjon – og til dels høyt gradert informasjon – som en del av dette prosjektet, har vi hatt en nær dialog med Finansdepartementet for å finne ut hva som er den beste måten å drive kvalitetssikring på. Da er den modellen som vi har valgt her, og som jeg nevnte noen av elementene i – bl.a. med denne «planning case», og også det å ha dialog på embetsnivå – det resultatet vi har kommet fram til, og som også Finansdepartementet er enig i.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
For det første tror jeg det er viktig å huske på at i alle store investeringsprosjekt er det fram til kontraktene er inngått, en stor tilbakeholdenhet med å være veldig klar på de totale kostnadsrammene. Det samme gjelder for ubåter. Det er fordi vi skal ha en best mulig forhandlingsposisjon. Det samme gjelder også for kystvaktfartøy, som vi har trukket til oss i tid fordi vi skal ha en best mulig forhandlingsposisjon. Det tror jeg nok også at representanten Navarsete mener er en klok tanke. Som jeg sa i det lukkede møtet vi hadde i Stortinget på tirsdag, har det vært en dialog med amerikanske myndigheter over noe tid. Grunnen til det er at vi så på et tidlig tidspunkt – det så for så vidt også den forrige regjeringa – at tidspunktet nærmet seg da det var nødvendig å skifte ut de maritime patruljeflyene vi har i dag, med nye. Da måtte prosessene komme i gang. Det var det som var bakgrunnen også for denne mulighetsstudien, og det var det som var bakgrunnen for det svaret jeg ga til representanten Navarsete.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Som jeg redegjorde for i Stortinget på tirsdag i det møtet vi hadde, finnes det også andre leverandører. Det som er grunnen til at vi på et tidlig tidspunkt begynte en dialog med amerikanske myndigheter, er at vi allerede i dag har et samarbeid med amerikanske myndigheter, som strekker seg tilbake til begynnelsen av 1960-tallet. Det er selvsagt naturlig å fortsette den dialogen og se på hvilke muligheter som ligger der. Så har den dialogen, som jeg også redegjorde for i møtet, gradvis blitt mer konkret med tanke på en mulig anskaffelse. Som jeg redegjorde for i innlegget mitt nå, er det forventet at vi får et formelt tilbud fra amerikanske myndigheter i begynnelsen av 2017, men med relativt raske signeringer, rett og slett fordi det går en produksjonslinje som kan gi oss skalafordeler med tanke på pris. Det er vi selvfølgelig interessert i, i likhet med de andre som nå ønsker å anskaffe P-8.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-12-19:
Vi har gjort en vurdering både i langtidsplanen, som komiteen har hatt anledning til å ta stilling til, og nå i forbindelse med omgrupperingsproposisjonen. Som representanten Elvestuen er godt kjent med, har våre maritime patruljefly blitt skiftet ut med jevne mellomrom. Det å nå drive særlig overvåkning under vann er teknologisk svært krevende, og det er jo en av de viktige kapasitetene våre overvåkningsfly har, særlig nå som den teknologiske utviklingen og nye generasjoner ubåter i våre nærområder gjør det spesielt krevende. Våre maritime patruljefly har egentlig to komponenter. Den ene er selve flykroppen. Som vi alle vet, kan en flykropp i og for seg overleve lenge, men det handler også om det totale tekniske utstyret som er om bord, både til å følge, oppdage og eventuelt ramme mål også under vann.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Litt om det samme: Vi lever i en usikker verden, og det er behov for å få en styrking av Forsvaret, også på kort sikt, ikke bare på lang sikt. En stor svakhet ved langtidsmeldingen er etter Venstres mening at vi, siden landmaktstudien er utsatt, ikke nå gjør beslutninger om hær, heimevern og kystforsvar, men vi vedtar store investeringer, store flytteprosesser, og det ligger også et effektiviseringsmål her som mange har satt spørsmålstegn ved. I budsjettet for i år var det forslag om at man skulle forskuttere landmaktutredningen, og at Kystjegerkommandoen og Sjøheimevernet skulle nedlegges. Når alle disse store investeringene vedtas – flytteprosesser, effektiviseringer – er statsråden trygg på at det er nok midler i langtidsplanen for en konklusjon når det gjelder landmakten, om at vi fortsatt trenger en mekanisert brigadestruktur med de nødvendige investeringer som det også gir?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Jeg takker for svaret, men synes likevel ikke det er et godt svar på nettopp det presise spørsmålet jeg stilte. Er det rom i langtidsplanen for en konklusjon som sier at vi fortsatt skal ha en brigadestruktur, en mekanisert brigadestruktur, med de investeringene det gir til både luftvern, nytt artilleri, en oppgradering av panser og det som i hvert fall er vårt ønske: at man også kan ha en styrking av personell?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Jeg vil også konsentrere meg om Forsvaret. Vi lever i en usikker verden, både i Europa og med vår store nabo i nord – men også internasjonalt, som flere har påpekt. Det er også gitt honnør til de styrkene vi har utenlands, som enten er i Afghanistan, i de kurdiske områdene i Irak, i Bagdad eller fortsatt vel også i Mali. Jeg tror det er få som for fem år siden kunne se for seg at det er nettopp der de norske styrkene er. Jeg synes også det understreker den usikkerheten som vi kan forvente framover. Det er viktig for Venstre at vi styrker Forsvaret, at vi styrker Forsvaret de nærmeste årene. Nettopp derfor har vi lagt vekt på at vi allerede nå burde tatt en avgjørelse om landmakten, at det burde vært en styrking av Hæren. Stortinget har tidligere vedtatt både luftvern, oppgradering av stridsvogner og nytt artilleri. Nå skyves det ytterligere ut i tid gjennom at man venter på en ny landmaktstudie. For Venstre er det viktig at vi beholder et sterkt heimevern – 45 000 mann. De trenger mer trening, og det bør også inkludere Sjøheimevernet, fordi vi trenger et kystforsvar der også Kystjegerkommandoen er. Når det gjelder behovene i den sikkerhetspolitiske situasjonen som er nå, er min bekymring innholdet i langtidsmeldingen, nettopp fordi den legger opp til så store investeringer. Enten det gjelder F-35 eller P-8 nå, og så store flyttinger som f.eks. flyttingen av en velfungerende luftbase på Andøya til Evenes, uten det grunnlaget vi mener man trenger å ha for å gjøre så store endringer, er det en sterk bekymring for at den usikkerheten gjør at når landmaktstudien kommer og man må gjøre prioriteringer senere, så er midlene bundet opp, og vi vil ikke kunne ta en beslutning om et sterkt landforsvar, og at man allerede nå har gjort beslutninger som gjør at det her blir en svekkelse, med en sammenslåing av heimevern og hær – og andre forslag. Vi er helt enig i at vi trenger 52 F-35-fly. Vi er helt enig i at man må ha et MPA, enten det er Orion eller P-8. Og vi er helt enig i at man må ha en satsing på spesialstyrker og cyberforsvar, men vi må innlemme dette sånn at vi ikke svekker det som er hovedprioriteringen med et styrket landforsvar. Derfor er Venstre godt fornøyd med at våre prioriteringer: beholde Kystjegerkommandoen, beholde aktivitet i Sjøheimevernet, styrking av Heimevernet og Hæren og opprettholde strukturen i Heimevernet, er med i budsjettavtalen, sånn at vi framover kan holde fast ved våre prioriteringer når landmaktstudien endelig kommer.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Jeg er glad for at forsvarsministeren så tydelig understreker at vi skal ha en sterk og relevant landmakt. Så sa vel ikke jeg at vi har tatt beslutninger om å slå sammen hær og heimevern. Men at det er en bekymring omkring det at det er for mye som er låst opp i andre investeringer, er definitivt riktig. Det har vært vanskelig å få ut tall i forbindelse med langtidsplanen. Venstre har spurt mye, og vi har måttet finne ut mye selv. Det sto vel én tabell i langtidsplanen. Det er også til dels vanskelig å lese tallene som er i budsjettet. Jeg tror vel når det er referert til 16 pst. økning i Heimevernet, at det inkluderer en effektiviseringseffekt, som også er lagt inn som om det er en styrking. Når vi ser på tidligere beslutninger, at Ørland har gått fra 5 mrd. kr til 15 mrd. kr – det er i hvert fall en betydelig økning, i milliardstørrelsen, på Ørland – er det klart at vi har en bekymring for flyttingen, f.eks. den fra Andøya til Evenes. Usikkerheten er det som gjør at vi mener vi burde tatt denne beslutningen nå, og at vi hadde hatt en tydeligere prioritering av hva vi ønsker å gjøre først. Nettopp det er en styrking av hær og landmakt. Det handler om å kjøpe artilleri, det handler om å ha et luftvern, det handler om oppgradering av panservåpen, i tillegg til at vi trenger å ha en styrking i antall og størrelse. Vi mener at vi her også bør se på det å ha en jegerbataljon i Porsanger, i tillegg til at vi må opprettholde den styrken som vi har i Heimevernet, inkludert et sjøheimevern. Jeg må tro forsvarsministeren når hun sier at det er nok i langtidsplanen for å oppnå også en mekanisert og tradisjonell hærstruktur og styrking av denne. Det er definitivt noe. Det gjelder også den enigheten vi har om budsjettet for neste år, som Venstre er godt fornøyd med, der vi nettopp opprettholder de kapasitetene som vi er opptatt av at vi skal ha, og ikke bare for neste år, men beholde også inn i årene framover som et levende kystforsvar, med en kystjegerkommando, med et sjøheimevern, et styrket heimevern og også en styrking av Hæren.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Først vil jeg slutte meg til Knut Arild Hareides påpekning av det gledelige ved at vi her kan styrke humanitær bistand, gitt den situasjonen som er, spesielt i Midtøsten, men også ellers. Jeg vil også ta opp det siste punktet, igangsettelse av et investeringsprosjekt for videreføring av MPA- og ISR-kapasitet, som ligger inne i denne salderingen av årets budsjett. Venstre finner det egentlig ganske underlig at den er her, og at det er et så lite grunnlag for å ta en beslutning fra Stortingets side, også i lys av at det er så kort tid siden behandlingen av langtidsplanen. Jeg vil også påpeke at alle statlige investeringsprosjekter med antatt kostnad på over 750 mill. kr skal gjennomgå ekstern kvalitetssikring. Vi kan ikke se at en slik kvalitetssikring er gjennomført for dette prosjektet. Det er lite informasjon om investeringene i proposisjonen, og det vises også til en mulighetsstudie som man har hatt begrenset med tid til å sette seg inn i. Vi mener derfor at det ikke er tilstrekkelig grunnlag for å gi en tilslutning til igangsettelse av dette investeringsprosjektet, og vi vil derfor støtte forslag nr. 1. Jeg ser fram til svaret på det spørsmålet som representanten Navarsete også stilte, om når vi kan forvente at P-8A kan være operative, om det er i 2021 eller 2022, og om det også vil føre til at man må ha investeringer på Andøya flystasjon, om dette er en dobbeltinvestering, og om Evenes da vil kunne være klar. Jeg mener dette er et viktig spørsmål. Venstre hadde nok sett for seg at de investeringene vi allerede har gjort på Orion, kunne vært utnyttet lenger, men vi er ikke imot at man skal ha P-8A. Vi er villige til å gjøre den vurderingen, men mener at det burde ha kommet som en egen sak, ikke bare som en liten del av en proposisjon og en saldering av årets budsjett.
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-12-19:
Jeg undrer meg litt over dette hastverket. Det påpekes her at P-3 Orion, som vi har i dag, er gamle. Det er de, men de er jo nettopp oppgradert, for 1,5 mill. kr, tror jeg – nå skal jeg passe meg litt for tall, jeg brukte Offisersforbundets anslag på Ørland i sted – men de er i hvert fall oppgradert, så rent flyteknisk kan de fly videre. Så mitt spørsmål er: Hvorfor dette hastverket, det at dette må skje nå? Hvorfor kan man ikke vente og legge fram en ordinær proposisjon for Stortinget, så vi kan gjøre en helhetsvurdering av saken?