trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-03-13:
Jeg må si at jeg er litt forundret over passiviteten på dette feltet. I denne sal er det blitt tatt veldig mange modige grep for både å beholde norsk språk og å holde norsk samfunnsdebatt så aktiv som det den har vært i dette landet gjennom de siste 150 åra. Vi er det mest avislesende folket i Europa, og vi er et folk der ytringsfrihet, dialog og diskusjon settes høyt. Dette er basert på modige vedtak fattet i denne salen og på at vi må være ekstra modige, vi som har et lite språk. Da er det underlig at man er så passiv når det skjer så store endringer i medieverdenen – og ikke vil ta i bruk de virkemidlene vi har. Så vidt jeg vet – ut fra den informasjonen jeg har fått – er det 17 land i Europa som har ulike momssatser, nettopp for å stimulere til denne type elektronisk formidling fra medier. Hvorfor er vi så feige i Norge?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-03-13:
Først en liten kommentar til begrepene: Jeg syns kanskje landbruksministeren bør bry seg litt mindre om kosedyr, men litt mer om kjæledyr, for kosedyr faller kanskje ikke inn under Mattilsynets ansvar, men er kanskje mer polyesterproduksjon.(Munterhet i salen.) Jeg bekymrer meg veldig for dyrevelferden på veldig mange områder, både når det gjelder kompetansen til Mattilsynet, som veldig mange bønder gir tilbakemelding om at er begrenset, og det som handler om forståelsen av at dyr har ulike behov. Da er jeg tilbake til pelsdyr. Det er små rovdyr. Det er noe annet enn sau, ku og katt, som vi har hatt sammen med oss i kanskje 2 000 år. Dette er dyr som ikke har vært i fangenskap i mer enn kanskje noen titalls år. (Munterhet i salen.) Skjønner statsråden at det setter andre krav til dyrehold – at dyrene har andre behov rundt f.eks. vann, graving og alt det, enn dyr som har vært holdt av oss i tusenvis av år?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2013-03-13:
Den rød-grønne regjeringen har ikke prioritert kulturskolen. Enger-utvalget slår fast at løftene i Soria Moria er brutt. Fortsatt står nesten 30 000 i kø, og tilbudet varierer sterkt fra kommune til kommune. Så velger altså regjeringen å innføre én time gratis kulturskole i skoletiden. Jeg mener det er feil medisin, nå skapes det enda mer usikkerhet. Mitt spørsmål er om regjeringen vil følge opp eller i alle fall seriøst vurdere Enger-utvalgets forslag om å overføre ansvaret for kulturskolen til Kulturdepartementet og endelig gjøre et løft for kulturskolen og fjerne ventelisten. Hvordan ser kulturministeren på det?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Mitt spørsmål går til landbruksministeren. Vi har dessverre i den senere tid og over lang tid sett at vi har mer dyretragedier og store dyretragedier i landet. Det har vi sett både i aviser og på tv. Vi har i den senere tid sett tilfeller der sauer har sultet i hjel, og vi har hestetragedier rundt omkring på gårdene. Det som går igjen i disse sakene, er at man ser at Mattilsynet går inn og finner avvik. På en gård har altså dyr dødd: Mattilsynet går inn, gir dem bare pålegg og skriver avviksrapporter. Man kommer tilbake senere og finner ut at det ikke er blitt noe særlig bedre. Man mangler et helhetlig system i tilsynet, noe også Riksrevisjonen sier, slik at det er forskjellig hvor det slås ned på dyretragediene ut fra hvor man er i landet. Man har mulighet til å ilegge aktivitetsnekt for å få ned dette, men det vil man sjelden gjøre. Vi i Fremskrittspartiet mener at vi skal slå hardt ned på dem som ikke gjør en god jobb på dyrevelferd, at de skal miste retten til å ha dyr, og så skal de som er flinke med dyr, få ha de dyrene. Det mener vi er en viktig politikk. Vi er nødt til å gjøre noe for å få ned dyretragediene, så mitt spørsmål til statsråden blir: Er statsråden fornøyd med Mattilsynets jobb her? Og er statsråden enig med Fremskrittspartiet i at på grunn av helsen til dyrene burde man ilegge aktivitetsnekt mye oftere enn man gjør i dag, slik at man kan ta dyrevelferden på alvor?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Jeg er enig med statsråden i at vi alle har et ansvar, og at det er viktig at vi alle følger med. Og dette skjer jo ute i næringene: Man får varsel til Mattilsynet, og Mattilsynet går inn. Men når Mattilsynet går inn – f.eks. i den hestetragedien vi hadde i høst som hadde pågått i over ett år – så går man inn og gir et pålegg, man ser avvikene, og man holder så på med avvik og pålegg, og dette blir brutt og brutt. Man ser altså at dyretragedier faktisk foregår i over ett år, i nesten to år, før Mattilsynet går inn og sier at nå blir det aktivitetsnekt, nå må vi stoppe dette. Noe av det samme ser vi også ved flere andre dyretragedier: Mattilsynet har vært inne, men man gir bonden en mulighet til å drive videre, og man tar ham hele tiden på brudd, og det går lang tid, og man får dyretragedier til å blomstre opp på grunn av at man ikke slår til. Så mitt spørsmål til statsråden blir: Hvilke kriterier mener du Mattilsynet bør forbedre, hvis du mener at de bør forbedre, for så lenge vi har masse dyretragedier, så må noe gjøres bedre?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Et mål om økt matproduksjon er vel alle i denne salen enige om. Men i dag har vi også underskudd på sauekjøtt. Vi har underskudd på lam, vi har underskudd på storfe, og vi har underskudd på kalv. Det er klart at når vi prater med bøndene og næringen selv, sier de: Vi skal klare å få nok storfekjøtt og være selvproduserende på dette, men da må vi gjøre noe med systemet. Da må vi deregulere og få økt våre konsesjoner, så vi får lov til å gjøre dette. «Ammeku», de som leverer storfe, sier: La oss få økte rammer, fra 50 til 75 dyr, så skal vi gjøre dette. Dette hører vi så å si overalt, når vi snakker med bøndene selv. Bøndene vil og kan produsere mer. Så mitt spørsmål til statsråden blir: Ser ikke statsråden at det nå er på tide å gjøre som bøndene selv sier, å snu i landbrukspolitikken og vri statsstøtten fra areal til produksjon?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Temaet vi tar opp nå, er veldig viktig, og heldigvis har vi et mattilsyn som er til stede over hele landet. De hadde, etter mine tall, ca. 17 000 tilsyn i 2012. Det som er noe av det slående med mange av dyrevelferdstragediene, er at det kan gå ganske fort fra at dyreholdet framstår i god stand til at det skjer en personlig tragedie eller andre ting som gjør at det blir en dyretragedie. Mattilsynets tilsynsaktivitet er veldig aktiv og hyppig – med 17 000 tilsyn rundt omkring i hele Norge – men skal vi klare å forhindre dyrevelferdstragedier, er vi helt avhengige av at vi er gode naboer, gode medmennesker, at de som kjører slaktebil, de som ser at noen som har kjæledyr, ikke steller dem på en god nok måte, varsler fra. Mattilsynet har lagt til rette for at man skal kunne varsle fra, og at man da kan følge opp, for det er ikke mulig å ha et offentlig kontrollregime som er så tett at vi kan garantere at det ikke skal skje nye dyrevelferdstragedier. Noe av historien har jo vist at dyrevelferdstragedier ofte har en sammenheng med menneskelige tragedier – samlivsbrudd, økonomisk ruin og den type ting – og at man da mister oversikten, og så går det fra å framstå som et ordentlig til et dårlig dyrehold på kun kort tid. Så i tillegg til at vi må ha et sterkt mattilsyn, som har mange tilsyn rundt i hele landet, er vi også avhengig av vår felles innsats. Eller som en tidligere statsminister uttalte det: Vi må også stole på nabokjerringa. Og slik er det også i dyrevelferdssaker. Så vi mener at vi har et godt mattilsyn som gjør en god jobb, og at den nye dyrevelferdsloven fra 2010 også la et godt grunnlag, men her har vi alle et felles ansvar.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Det viktigste vi gjorde, var å få på plass en ny dyrevelferdslov i 2010, som gjorde at også Mattilsynet fikk flere virkemidler, bl.a. aktivitetsnekt, som representanten var inne på. Man kan bruke det virkemiddelet. Det er umulig for meg å gå inn i enkeltsakene, for det er veldig mange enkeltsaker. Vårt utgangspunkt er at det regelverket som Stortinget sluttet seg til i 2010, er et godt lovverk som gir store fullmakter til Mattilsynet, men selv om de har disse fullmaktene, har mulighet til å gå inn, har mulighet til å følge opp et dyrehold svært tett, så må vi i tillegg ha en bevisstgjøring i hele næringen – og hos folk som har hunder, katter, kosedyr – på hold av dyr. Så derfor er noe av det Mattilsynet gjør nå, bl.a. å samarbeide med Bondelaget og diskutere hvordan vi kan sørge for å få mer informasjon, hvordan vi kan se mer tegn til dyretragedier, slik at vi er flere som blir bevisste på å fange opp når ting er i ferd med å gå galt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Alle som driver med dyr, har et veldig stort ansvar, uansett om det er til fritidsbruk eller næringsbruk. Derfor har vi i Norge hatt en tradisjon på å ha et veldig strengt regelverk, og vi har et godt dyrehold. I det siste har vi jo strammet inn regelverket for hold av pelsdyr ved å få en ny, strengere pelsdyrforskrift. Vi har strammet inn – og jobber med å stramme inn – regelverket i forhold til kylling, i forhold til forsøksdyr, i forhold til avliving av dyr, i forhold til hold av elefant i sirkus. Det er altså gjort en rekke ulike tiltak for å bedre dyrevelferden og samtidig sørge for at det er mulig å drive med husdyr i Norge. Så det er den balansen vi skal ha. I Norge skal vi holde internasjonal toppstandard med hensyn til dyrevelferd, og det gjør vi, og derfor har vi også gjort nye innstramminger, bl.a. for kyllinger – som er det siste som er ute nå – for å sørge for at vi kan ha et etisk forsvarlig og godt dyrehold i landet vårt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Når det gjelder kraftkrevende produksjon, har vi et konsesjonsregelverk for det, ut fra at vi har et ønske om å spre produksjonen ut over landet. Når det gjelder melk og samdrifter, som også representanten Flåtten er inne på: Det vi har begynt å gjøre i de senere år, er at vi skal likebehandle driften i samdrifter med driften i andre typer melkeproduksjon – at det skal være det samme hvem som driver produksjonen med hensyn til hvilke tilskudd man skal få. Det er grunntenkningen der. Det er fullt mulig å drive samdrifter i norsk melkeproduksjon. Det åpnes det fullt ut for, og det legges til rette for det, men det er opp til den enkeltes valg om man ønsker å gjøre det eller ikke. Men når det gjelder tilskudd, mener vi at det i utgangspunktet ikke skal være noen grunn til at de som driver sammen, skal få mye høyere tilskudd enn dem som driver alene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Norsk pelsdyrnæring har fått uforholdsmessig mye kritikk. Hvis man ser på forholdene i norsk pelsdyrnæring, holder den en veldig høy kvalitet, og den er blant de fremste i verden når det gjelder hold av pelsdyr. Det å holde dyr er krevende, det er utfordrende, og det å holde pelsdyr er spesielt faglig krevende og utfordrende. Derfor har min forgjenger Lars Peder Brekk strammet inn regelverket for hold av pelsdyr, og det har vært veldig tett tilsynsaktivitet. Det er ingen næring som Mattilsynet har hatt så tett oppfølging av som pelsdyrnæringen. I tillegg har en veldig stor andel av tilsynene vært uanmeldte, og de har vært risikobaserte, slik at man skal klare å gå etter dem som har størst risiko for å ha avvik, og man har vært veldig kjappe med å gi pålegg om forbedringer hvis det har vært det. Det jeg synes er litt rart i norsk pelsdyrdebatt, er at det ikke er mer diskusjon om å forby bruk av pels istedenfor å forby produksjon av pels. Hvis man ønsker å komme pelsen til livs, bør man i hvert fall begynne der, for norsk pelsdyrnæring er meget bra.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Nå tror jeg verken kosedyr eller kjæledyr er et juridisk begrep, men jeg tar med meg den nyansen. Det går an å kose en del med kjæledyr også. Men når det gjelder pelsdyr: Det er en grunn til at vi har et spesielt strengt regelverk når det gjelder pelsdyr, for det er et faglig veldig krevende dyrehold. Det er også en grunn til at Mattilsynet bruker mer ressurser på pelsdyrnæringen enn på andre næringer, for vi vet at det fort kan oppstå skader, og at det også kan skade omdømmet til næringen. Det kan skade et dyr, og det kan skape veldig mye lidelse. Derfor fokuserer Mattilsynet sterkt på denne næringen. Det er et strengt regelverk. Men så sier vår faglige myndighet – og vår vurdering er – at næringen i all hovedsak klarer å leve opp til det regelverket, noe som gjør at det er et forsvarlig dyrehold. Hvis aktører ikke klarer å leve opp til det regelverket, får de pålegg om å forbedre det. Alt hold av dyr er krevende og et stort ansvar, og så fokuserer vi spesielt på å følge opp forholdene i norsk pelsdyrnæring, og forholdene er i det store og hele gode.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Noe av det første jeg gjorde da jeg ble landbruks- og matminister i fjor sommer, var å sette ned korngruppa, nettopp for å få fram nye virkemidler, nye tiltak og nye vurderinger rundt hvordan man kan øke norsk kornproduksjon. Det andre jeg gjorde, var å innføre prosenttall – eller det var i hvert fall kjent at vi overfor Stortinget ville foreslå at vi skulle innføre prosenttall. Grunnen til det var at det skulle lønne seg å være en volumprodusent i det norske landbruket. Man skulle få betalt for det produktet man leverer, og regjeringen mener at det er mest bærekraftig at man får størstedelen av inntektene fra markedet, ikke fra tilskudd. Derfor prosenttall, som gjorde at man kunne få en mulighet til fortsatt å ha en prisutvikling når kostnadene i samfunnet ellers går opp. Deretter satte vi ned storfekjøttgruppa for å få fram enda flere virkemidler med hensyn til storfekjøtt. Så grunnlaget for det spørsmålet som nå er blitt stilt, er det nettopp vi selv som har lagt til rette for, for vi ønsker å øke produksjonen. Det viktigste tiltaket vi har, er toll. Det har gjort at man kan få en pris og en sikkerhet for det norske markedet, og at man har en sikker avsetning for norske landbruksprodukter i det norske markedet. Det har vi sikret mot Høyres, Fremskrittspartiets og Venstres stemmer. Det neste tiltaket vi har vært opptatt av, er å styrke landbruksforskningen og landbruksrådgivningen. Vi vet at noen av de største suksessene innenfor norsk landbruk har vært når man har funnet nye måter å løse ting på, nye sorter, og gjennom det klart å drive mer effektivt. Derfor økte vi også støtten til landbruksrådgivning og landbruksforskning i statsbudsjettet og gjennom jordbruksoppgjøret i vår. Det siste virkemiddelet jeg vil løfte fram nå, er budsjettvirkemidlene. Der blir det en diskusjon med partene i jordbruksoppgjøret om hvordan vi skal bruke budsjettvirkemidlene enda bedre. Min målsetting er selvfølgelig å bruke budsjettvirkemidlene på en måte som gjør at vi øker norsk matproduksjon, og som både er i samsvar med de to rapportene som er blitt lagt fram, og med landbruks- og matmeldingen som ble behandlet her i fjor vår.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Det riktige er å svare på det viktigste først. Noe av det viktigste er nettopp markedsmulighetene, og derfor prosenttoll. Når det gjelder det at utvalgene skal ha foreslått en stor deregulering, har vi lest utvalgsrapportene på veldig ulik måte. Når det gjelder f.eks. storfekjøttproduksjon i Norge, er det jo knapt regulering der. Det er tilskuddssatser, men folk kan produsere det de ønsker. For korn er det heller ikke noe konsesjonsregelverk. Man kan produsere så stort areal med korn man bare ønsker, men det er en liten tilskuddstrapp på 800 dekar. Så jeg klarer ikke å skjønne hvordan dette er blitt lest. Noe av det begge de to rapportene peker på, er bruk av budsjettmidler. Skal vi klare å nå de målene de har satt i de to rapportene, er det kuttet i budsjettstøtte som Høyre foreslo i fjor med over 15 mill. kr, den dårligste starten man kunne hatt når det gjelder å øke norsk landbruksproduksjon og å sette i gang nye, offensive tiltak for å øke produksjonen av både korn og storfekjøtt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Vår hovedmålsetting er å øke norsk matproduksjon med rundt 20 pst. Det er vår hovedmålsetting. Punkt to: Når det gjelder økologisk landbruk, synes jeg altfor mange bruker tid på å snakke ned norsk økologisk landbruk. Vi bruker bare en veldig liten andel av budsjettmidlene på økologisk landbruk – i underkant av 200 mill. kr, hvis jeg ikke husker helt feil. Så det er en liten andel, og bare en bitte liten del av det kuttet som Høyre foreslår i sitt alternative budsjett. Vår målsetting er at når norske forbrukere ønsker økologiske produkter, skal det kunne produseres økologiske produkter i Norge. For vi ønsker å ha et mangfold i norske matvaredisker. Et bidrag til det mangfoldet er at man også har økologisk lammekjøtt, økologisk storfekjøtt, økologiske egg og økologisk melk. Men det må selvfølgelig være markedsstyrt. Det er jo ikke noe poeng i å produsere masse økologiske produkter, som markedet ikke etterspør. Da må vi finne den balansen. Vi mener det er feil at alle såkalte økologiske produkter skal være importert fra utlandet. Men vi ønsker å ha et mangfold, og det legger vi til rette for med de budsjettmidlene vi har.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-03-13:
Storfekjøttproduksjon og lammekjøttproduksjon er jo ikke konsesjonsbestemt, som man får inntrykk av i representanten Trældals spørsmål. Så det er en feil premiss for spørsmålet. Man kan produsere så mye storfekjøtt man bare vil, så lenge man har en dyrevelferdsmessig god standard. Vi har konsesjoner for kylling, gris, kalkun og egg. Det er helt riktig. Men innen den produksjonen som blir løftet fram her – storfekjøtt og lammekjøtt – har man det ikke. Noen og åtti prosent av budsjettmidlene våre går til det grasbaserte husdyrholdet. Fremskrittspartiet ønsker å nesten halvere budsjettstøtten. Den beste måten å gjøre det ulønnsomt å produsere storfekjøtt i Norge på, er jo den slags grep. I tillegg vil Fremskrittspartiet redusere tollvernet, slik at det ikke er mulig å ha lønnsomhet for stor volumproduksjon av storfekjøtt i Norge. Det er altså ingen konsesjoner, så de som ønsker å produsere mye storfekjøtt, kan gjøre det. Men det er økonomisk krevende. Derfor må vi bruke budsjettmidler og toll for å sørge for at det blir lønnsomt.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Mangelen på dyrevelferd skader selvfølgelig dyrene, men den skader også næringen og omdømmet til denne. Heldigvis er det ikke veldig mange tragedier i løpet av et år, men alle de tragediene vi hører om, er alle tragedier vi skulle ha vært foruten. Én ting er det som skjer på det enkelte gårdsbruk, men også under transport fra gården til slakteriet skjer det enkelte tragedier ved at dyrene blir stresset, skadet eller dør. Her kan f.eks. kyllingtransport nevnes som ett av flere eksempler. Fremskrittspartiet har tatt opp dette i denne salen flere ganger uten at det ser ut til å ha skjedd noen nevneverdige forbedringer. Mitt spørsmål er: Hvorfor har ikke statsråden prioritert mer å få ned skader i forbindelse med dyretransport?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål, som jeg opprinnelig hadde stilt til samferdselsministeren, til miljøvernministeren: «Mye kan tyde på at regjeringen vil være positiv til ei ny E6-bru i Åkersvika. Dette vil forsinke prosjektet ytterligere, og vil koste over 2 mrd. kr. Er dette virkelig en beslutning som statsråden vil gå for?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var en grunn til at jeg stilte dette spørsmålet til samferdselsministeren, slik at vi skulle få besvart disse spørsmålene fra både miljøvernministeren og samferdselsministeren i dag. Men jeg registrerer at det som har skjedd, har skjedd, og at samferdselsministeren ikke vil svare på spørsmålet mitt. Dette er en sak som har gått i mange, mange år, så folk er frustrert. Når man leser f.eks. i den utmerkede avisen Hamar Arbeiderblad 5. mars 2013 at enkelte representanter som sitter i samferdselskomiteen, sier at det er galskap å bygge ny bru, og at det er galskap at det skal ta så lang tid, da håper jeg at både samferdselsministeren, miljøvernministeren og eventuelt andre ministre som skal ha noe med denne saken å gjøre, bestemmer seg fort, og at man går for en enkel og grei løsning som gjør at bilistene, næringslivet og de som bruker veien, får en trygg, god og sikker vei å ferdes på. Det er slik som representanten Hoksrud sa, at det er en vei der det har vært mange dødsfall og mange ulykker, og hvis det ikke skjer noe fort, kommer disse stygge tallene til å øke, dessverre.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Jeg takker statsråden for bekreftelsen på at det snart skal komme en avgjørelse. Selv om ikke statsråden vil si nøyaktig når svaret skal komme, går jeg ut fra at det kommer snart – og helst før sommerferien, selvfølgelig. 14. april for fire år siden fikk departementet brevet, og saken har versert i flere år før det også. Det er en sak som virkelig er betent, og som snart må få en avgjørelse, slik at vi får en trygg og god vei videre. Jeg stoler på at statsråden med sine kollegaer får til en rask og god avklaring på dette, at det ikke blir noen ny stor bru, at dette gjøres på en enkel og god måte, slik at skattebetalerne får en grei og fin vei til en rimelig, god pris – uten bompenger.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-03-13:
Vi skal søke sammen i hverdagen, sier statsråden, for å unngå de personlige tragediene, og det er jeg helt enig med ham i. Den aller beste måten å søke sammen på i landbruket, som er et ensomt yrke, er å drive virksomhetene sammen. Og der har statsråden et spesielt ansvar, for vi har en rekke regler som hemmer muligheten for samdrift i norsk landbruk. Det går på kvotebegrensninger, det går på produksjonstak, det går på avstander, det går på en rekke ting som rett og slett er ulemper for at folk skal kunne søke sammen i arbeid – og dermed også sosialt – og for å unngå noe av dette grunnlaget som vi nå diskuterer i en veldig alvorlig sak. Vil statsråden gjøre noe med dette, som er hans mulighet?
Svein Flåtten (Høyre), 2013-03-13:
Jeg vil gjerne fortsette å spørre landbruksministeren. Vi har i det siste sett flere rapporter som alle viser at regjeringen ikke vil nå målene i landbruksmeldingen den la frem i fjor, med den virkemiddelbruken man har. Det er bare å gå og se hos landbruksministerens eget kornstrategiutvalg. Vi har hatt et kjøttutvalg som har sett på omstendighetene rundt den produksjonen, og TINE har også sett på det langsiktige innenfor melkeproduksjon. Alle har – om de ikke er entydige – hele tiden elementer av å si at det ikke er tilstrekkelige virkemidler for å nå de målene som ble satt. Dette er alvorlig, både for matsikkerheten, for produksjonen og for lønnsomheten hos bøndene. De virkemidlene som foreslås i flere av rapportene, er virkemidler som også Høyre har foreslått, både her i salen, i budsjettforslagene og i vår alternative landbruksmelding, nemlig å se på tilskuddsstrukturen inn mot mer produksjonsfremmende tiltak – altså å vri bruken av virkemidler, av budsjettstøtte – men også å se på om det er produksjonsreguleringer som hindrer at man får til den optimale produksjonen på de forskjellige områder. Jeg vil gjerne spørre statsråden om han nå også vil se på den typen tiltak, se på at det er produksjon som først og fremst er det viktige, og da vri budsjettstøtte og strukturen på tilskuddene inn mot dette, sammen med å deregulere det som kan hindre produksjon.
Svein Flåtten (Høyre), 2013-03-13:
Av og til minner statsrådens svar meg om historien «Goddag mann økseskaft», bare med den endring at her svares det «prosenttoll» uansett hva spørsmålet måtte være, for det er et relevant svar på det meste, mener statsråden. Hans egne utvalg og grupper har foreslått nettopp noe av det som jeg tar opp, nemlig: dereguleringer der hvor det er produksjonshindringer – det å vri på tilskuddene, slik at de går i mer produksjonsfremmende retning. Jeg er ikke noe imot det hvis det er slik at statsråden har tenkt å senke tilskuddene, men det er jo ikke det han har tenkt. Diskusjonen gjelder å få frem produksjon, noe hans egne utvalg har foreslått. Støtter han en slik tanke?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2013-03-13:
Når det gjelder dyrevelferd, har det i det siste vært fokusert på en spesiell næring, pelsdyrnæringen. Mange av oss er opptatt av ikke å skjære alle over én kam, men det er brodne kar i ulike retninger – også innenfor denne næringen, dessverre. Nå har denne regjeringen for vane å gi løfter, og jeg syntes det var et veldig interessant løfte som statsrådens statssekretær for litt siden ga til NRK. På spørsmålet om når denne lenge ventede utredningen om pelsdyrnæringen skulle komme, svarte han følgende: «Den er ikke ferdig til påske det kan jeg love deg.» Det sier statssekretær Buttedahl til NRK. Jeg vet ikke om det er et løfte som pelsdyrnæringen eller regjeringspartner SV skal være mest fornøyd med, men for oss kan det jo være interessant å få greie på når denne utredningen kommer. Jeg vet at også mange i pelsdyrnæringen selv er opptatt av at den skal komme.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2013-03-13:
Jeg registrerer at statsråden sliter med å lese seg fram til hva slags virkemidler utvalgene hans foreslår. Da er det antakelig også ganske ukjent for statsråden at ett ekspertutvalg han har nedsatt, i praksis har fastslått at målet om 15 pst. økologisk produksjon og forbruk ikke er forenlig med målet om 20 pst. økt totalproduksjon av norsk korn. Jeg skal ikke bruke mye tid på virkemidlene, men her har vi altså to helt klart nedfelte mål fra statsråden, der det ene slår i hjel det andre. Da må politikerne inn og rydde opp – hvis politikere har rotet det til, må politikerne inn og rydde opp. Den utøvende politikeren i så måte er jo statsråden som står her. Spørsmålet blir da ganske enkelt: Når statsråden må inn og velge mellom økt økologisk produksjon eller økt totalproduksjon av norsk korn – hva vil han velge?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-03-13:
«I 2012 vart det registrert 68 ynglingar av jerv. Dette er ein auke på 10 frå året før, og det er ein dramatisk auke. Bestandsmålet i rovviltforliket er sett til 39 årlege ynglingar. Jerven tek mykje beitedyr og tamrein mange stadar i landet. I dei indre delane av Sogn og Fjordane er det også denne vinteren registrert fleire jervar, og det er stor uro over kva som vil skje når beitesesongen startar. Kva konkret vil statsråden gjere for å følgje opp rovviltforliket med 39 årlige ynglingar, og når blir dette målet nådd?»
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-03-13:
Eg takkar for svaret. Til det siste, at ein skal nå jervemålet innan kort tid: Spørsmålet er kva ein meiner med det. Men det er ein lisenskvote på 183 dyr. Av dei er det felt 57 dyr. Det betyr at det framleis er ein stor auke når det gjeld jerv. Det går, slik som iallfall eg tolkar det, feil veg. Derfor er ikkje tiltaka skarpe nok. Seniorrådgivar Knut Morten Vangen uttala i ei nettsak i Nordlys den 17. februar at det ikkje er nokon automatikk i at dei resterande dyra i kvoten blir tekne ut. Dette er ein merkeleg påstand. Mitt spørsmål til statsråden er: Korleis vil statsråden sørgje for at Direktoratet for naturforvaltning oppfyller rovviltforliket, og at forvaltninga tek ut resterande jerv? Korleis skal dette gjerast i praksis?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2013-03-13:
Dei ekstraordinære uttaka må gjerast om vinteren, for det er då ein kan få teke ut dei resterande kvotane. Her ser det ut som om det er lita framdrift. Derfor er eg ikkje fornøgd med det tempoet som er, og med det som Direktoratet for naturforvaltning gjer i denne saka. Vi har ei utfordring med det som det tidlegare er blitt spurt om: kva statsråden vil gjere med omsyn til at det ikkje skal vere rovvilt som representerer skadepotensial for husdyr og tamrein. Vi har ei sak når det gjeld kongeørn; der er det uavklart. Når det gjeld jerv, har vi ein altfor stor bestand i forhold til det som er i rovviltforliket. Så eg er veldig bekymra for den utviklinga vi ser i beitenæringa, og at beitenæringa rett og slett kan bli pressa ut mange stader. I Sogn og Fjordane skal det ikkje vere jerv. Då vil eg inn på eit lokalt spørsmål her: Kva konkret vil statsråden gjere for å sørgje for at jerven ikkje gjer skade på husdyr i Sogn og Fjordane?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Som det går fram av rovviltforliket frå 2011, er det framleis lisensfelling som skal vere hovudverkemiddelet for å regulere bestanden av jerv. I år, som tidlegare, har ikkje lisensfellinga gjeve eit tilfredsstillande uttak. Av ein kvote på 183 jerv vart 57 skotne. Samtidig er dette 14 fleire jerv i år enn i fjor, noko som tyder på at lisensfellinga har vorte meir effektiv enn tidligare. Miljøforvaltninga er oppteken av at lisensfellinga skal vere effektiv. Det er m.a. sett i gang tiltak, slik som kursing av lisensjegerar, for å nå dette målet. Vi kan ikkje gjere dette arbeidet åleine, og treng gode samarbeidspartnarar slik som Norges Jeger- og Fiskerforbund og andre. I rovviltforliket frå 2011 er det sagt at dersom lisensfellinga ikkje gjev tilfredsstillande utteljing, skal miljøforvaltninga, så langt det er mogeleg, sørgje for at resterande lisensfellingskvote skal takast ut i dei områda der høve til lisensfelling er gjeve. Vidare er det presisert i forliket at uttak i område som er prioriterte til beiteområde, skal prioriterast. Rovviltforliket seier òg at ein skal sikte mot å ta ut jerv under ekstraordinære uttak under lisensfellingsperioden. Dette vart følgt opp både i fjor og i år. I 2012 vart det registrert 68 ynglingar av jerv i landet. Av dette vart 17 hi tekne ut av miljøforvaltninga. Under lisensfellingsperioden denne vinteren har Direktoratet for naturforvaltning fatta vedtak om uttak av einstaka dyr, og 22 jerv er felte av miljøforvaltninga frå januar til 15. februar. Per i dag er 32 jerv felte av miljøforvaltninga. Eg meiner at Direktoratet for naturforvaltning er bevisst det ansvaret dei har for å regulere bestanden i tråd med Stortingets forlik, og at dei utfører dei oppgåvene dei er sette til. Eg vil samtidig peike på at ein må vere realistisk når ein set krav til kva som kan gjerast for å ta ut resterande lisensfellingskvotar. I region 8 vart det sett ein kvote på 88 jervar. Det kan synast som om kvoten i område utan mål om yngling vart sett høgt, slik at kvoten i seg sjølv ikkje skulle vere avgrensande. Ein så høg kvote kan bidra til å skape ei kunstig høg forventing om kor mykje jerv som skal takast ut. I områda utan mål om yngling i Troms vart det registrert 18 jervar, og 11 er skotne til i dag. Rovviltnemnda sette ein kvote på 30 jervar i dette området. Dette er eit døme på at kvotane må sjåast i samanheng med det som finst i området, når ein skaper forventingar om kva som kan takast ut. Utover våren vil direktoratet vurdere ekstraordinære uttak fortløpande. I tråd med rovviltforliket vil det vere naudsynt med uttak av einstaka dyr og hi i einskilde område. Eg kan ikkje gje nokon garanti for når vi kan nå bestandsmålet, men eg kan garantere at vi arbeider for å nå målet så snart som råd er. Eg legg til grunn at eit auka fokus på å effektivisere lisensfellinga gjennom kursing, saman med det arbeidet miljøforvaltninga gjer gjennom ekstraordinære uttak, vil føre til at vi kan ha ein jervebestand som er nært bestandsmålet innan kort tid.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Det eg prøvde å seie i mitt svar, var eigentleg å gå ganske grundig igjennom korleis ein i tillegg til lisensfellinga, som ikkje har vore nok dei siste åra, skal prøve å strekkje seg for å nå målet. Eg som miljøvernminister og alle nedover i miljøforvaltninga er opptekne av at vi skal ha ei effektiv forvaltning i tråd med det tverrpolitiske forliket i Stortinget. Eg gjekk derfor igjennom mange forskjellige tiltak som blir tekne i bruk for å nå målet. Samtidig må eg seie at det av ulike grunnar er krevjande å kome heilt i mål. Derfor er det nødvendig å gjere endå meir. Og som eg òg har varsla: Det gjeld alt frå ekstraordinære uttak, hiuttak, til ytterlegare kompetanseheving og andre tiltak som vil måtte vere nødvendige vidare.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
For å ta Sogn og Fjordane fyrst: Det vart registrert to ynglingar av jerv i Sogn og Fjordane i 2009 og ein i 2012. Alle dei er tekne ut, ifølgje dei opplysningane eg har innhenta. Det er viktig, i område der det ikkje skal vere jerv, at dette vert følgt opp av miljøforvaltninga. Det er vi opptekne av, for truverdet til rovviltforliket kvilar på at vi faktisk følgjer opp det det er einigheit om her i Stortinget. Så vil eg avslutte med å seie at eg er einig med representanten i at det er eit viktig mål å nå ned til bestandsmålet for jerv. Når det gjeld den måten vi har valt å forvalte dei store rovdyra våre på, skal ein forsøke å følgje bestandsmålet. Akkurat slik dei som meiner ein kan vere skeptisk til bestandsmålet for ulv, har forplikta seg til at vi skal følgje det, har vi forplikta oss til det same for jerv. Det er derfor eg brukte ganske mykje tid på å gå igjennom ei rekkje ekstratiltak som vi gjennomfører, og som vi må gjere meir av framover for å nå målet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Denne saka er spesiell og langt meir komplisert enn flesteparten av dei motsegnssakene som departementet får til behandling. Det har ikkje minst si årsak i at utvidinga av vegen langs eksisterande trasé inneber inngrep i eit naturreservat som òg har internasjonal beskyttelse etter det som heiter Ramsar-konvensjonen. Det er strenge retningslinjer for korleis slike Ramsar-område skal behandlast. Dei juridiske rammevilkåra for å kunne godkjenne eit slikt inngrep er lagde fram for Lovavdelinga i Justisdepartementet. Lovavdelinga peikar på fleire forhold som må vere avklarte for å kunne ta endeleg stilling til om alternativ A kan veljast innanfor ramma av naturmangfaldslovas avgjerder om områdevern. Med dette utgangspunktet arbeider vi no med kva krav som må stillast til utvidinga av E6 for at vi ikkje skal bryte Ramsar-konvensjonen og naturmangfaldlovas avgjerder. Så vil eg leggje til at trass i dette er det klart at ei samla behandlingstid på om lag fire år er altfor lang. Eg kjem derfor raskt til å framleggje mi avgjerd, slik at ein kan kome vidare i saka. Vi samarbeider no tett med andre departement som det gjeld – dette for å sikre ei avgjerd basert på gjennomførbare føresetnader, slik at ikkje vidare framdrift og planlegging vert ytterlegare hindra.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Eg er glad for at representanten seier at naturmangfaldlova er viktig, og at omsynet til natur og miljø er viktig. Samtidig vil eg seie at omsynet til å få ein ny, betre og meir trafikksikker veg på denne strekninga er svært viktig. Det er derfor eg seier at vi faktisk ikkje kan ha det slik at ei sak varer så lenge – sjølv om dette har vore ei langt meir komplisert sak enn dei fleste motsegnssaker som vert liggjande i departementet. Som sagt: Eg arbeider no tett med andre departement for å få ei endeleg løysing raskt – òg ei løysing som ikkje legg nye, unødige hindringar på framdrifta, og der det er uavklarte forhold. Det trur eg alle vil vere tente med når ei avgjerd føreligg, for det har vore for mange mellomstasjonar med nye problem i denne saka.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Med unntak av at eg ikkje vil setje ein dato, men seie at avgjerda skal kome raskt, vil eg seie at det elles var mykje fornuft i det representanten sa. Sånne saker må gå raskare, sjølv om dei er kompliserte. Vi må leggje fram ei avgjerd som ikkje har nye problem gravne ned i seg. Det er viktig at vegutbygging og andre typar utbygging kan setjast i gang raskare. Det er derfor eg så raskt som mogleg, i samråd med andre departement, vil leggje fram ei felles avgjerd som faktisk kan verte gjennomført.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Først vil eg vise til mitt svar på spørsmål 2. Det er riktig at Samferdselsdepartementet har fått Statens vegvesen til å sjå på ulike tilpassingar innanfor den traseen som er utgreidd. Blant anna omfattar dette kostnadene ved å erstatte fyllingar i alternativ A med ulike lengder av bruer. Utgreiingane viser at det er betydelege kostnader knytte til ei lang bruløysing over Åkersvika. Det er uaktuelt med ei bru i milliardklassen, som ho som har vore omtala i media, og som òg kan gje forseinkingar i framdrifta. Elles kan eg – som eg svarte på spørsmål 2 – ikkje gå inn på kva løysingar som vert valde, men berre bekrefte at vi er i sluttfasen av arbeidet, og at eg legg opp til ei endeleg avklaring som kan gje ei framdrift i saka.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Det er nok mange statsrådar som av og til har lyst til å svare på andre statsrådar sine spørsmål, men eg trur at etter ansvarsprinsippet svarar den statsråden som har det konstitusjonelle ansvaret overfor Stortinget. Det dreier seg heilt sikkert ikkje om uvilje, men eg meiner at det er fast rutine. Så er eg einig med representanten i at det er behov for ei rask avklaring i saka, og at det er ei avklaring som kan stå seg og gje framdrift. Som eg sa i stad, er fire år altfor lenge i ei slik sak, sjølv om det er ei spesiell og komplisert sak. Så eg har i grunnen ikkje noko å leggje til utover det. Eg legg opp til ei rask avgjerd. Det er det definitivt behov for.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-13:
Her kom det ein liten nyanse heilt i sluttfasen som er litt annleis. Men elles vil eg gjenta at eg er einig i at det er behov for ei rask avgjerd. Det er ei sak som har lege for lenge, og eg trur representanten kan føle seg trygg på at eg har fått med meg den bodskapen no etter desse to spørsmåla.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
«Miljøverndepartementet har nå i fire år hatt trasévalget på E6 gjennom Åkersvika i Hamar til behandling. Dette skjer til tross for at lokalpolitikerne, fylkespolitikerne, Fylkesmannens landbruksavdeling, Statens vegvesen og stortingsrepresentantene er enige om å følge dagens trasé. Mener statsråden det er akseptabelt å trenere et veiprosjekt som skriker etter å bli startet opp og hvor det skjer mange ulykker, og vil statsråden skjære igjennom og sørge for at Miljøverndepartementet umiddelbart ferdigbehandler saken?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Tusen takk for statsrådens svar. Jeg er enig i at man skal ta hensyn til naturmangfoldloven – det er viktig. Men det er slik at på denne veistrekningen, har vi siden veistrekningen ble åpnet i 1994, hatt 52 dødsfall og over 480 hardt skadde. Det er mange mennesker; det er mange menneskeliv. Det er en vei som sårt trenger å komme på plass. Det å ha verdensrekord, med fire års behandlingstid, i å trenere behandlingen av en sak kan ikke være bra for en statsråd i Norge. Jeg er veldig glad for det statsråden nå sier om at han raskt skal behandle saken, men jeg ville veldig gjerne at statsråden kunne være tydelig på om denne saken vil være ferdigbehandlet i god tid før sommeren, eller om det fortsatt vil være slik at man risikerer å vente i lang tid. Selv om man sier det skal ta kort tid – fire år er definitivt ikke kort tid – ser det ut til at det tar enda mer tid.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-03-13:
Det er veldig bra. Jeg tror alle nå forventer at det kommer en rask avgjørelse i Miljøverndepartementet, og at ministeren raskt sørger for at disse tingene blir avklart. Jeg synes også det er bra at statsråden sier at han har tenkt å rydde opp slik at det ikke kommer opp nye problemstillinger – for det har vært noe denne saken har levd med. Først har det kommet noe, så har man utredet det, og så har man plutselig funnet ut at det er nye forhold som må utredes og vurderes. Slik har denne saken fått lov til å holde på, til det er blitt verdensmesterskap i utsettelse og ferdigbehandling av en sak i et departement. Jeg er veldig glad for det statsråden sier, men jeg håper fortsatt at han kan være noe mer konkret med hensyn til når han forventer å kunne ha dette ferdig, om han i hvert fall kan love at det blir ferdigbehandlet før sommeren 2013 – slik at det blir tatt en beslutning fra miljøvernministeren om disse forholdene. Det er et skrikende behov for å få dette på plass, og folk forventer at man blir ferdig med denne treneringen snart.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-03-13:
«Vestre Viken helseforetak planlegger å redusere behandlingstilbudet til pasienter med rus og psykiatriske lidelser i Asker og Bærum ved å slå sammen to institusjoner. Antall plasser reduseres med ⅓ for å spare om lag 4 mill. kr. Helseforetaket har unnlatt å varsle kommunene i strid med en egen samarbeidsavtale. Nedprioriteringen av tilbudet til denne sårbare gruppen er meget alvorlig. Vil statsråden gripe inn og stoppe nedleggelsen av plasser inntil det er foretatt en undersøkelse om behovene?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-03-13:
Det er i hvert fall en veldig dårlig start på et samarbeid når Vestre Viken bryter en avtale om å informere kommunene. Dette er kommuner som har et betydelig og økende behov innenfor rus og psykiatri. Jeg registrerer også at statsråden bruker begreper som at det er en god løsning, og at tilbudet styrkes. For meg fremstår det som ganske meningsløst å hevde at tilbudet styrkes når det legges ned plasser. En tredjedel av plassene legges ned, og så hevder statsråden at tilbudet styrkes. Det er ikke første gang at det kuttes i rus- og psykiatribehandling i Vestre Viken. I 2011 ble det kuttet 11 mill. kr – da i lavterskeltilbudet. I 2012 ble det kuttet 25 mill. kr i psykoseavdelingen. I 2013 legges det ned behandlingsplasser. Hvordan kan statsråden hevde at tilbudet styrkes når man starter med å legge ned plasser?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-03-13:
Lange skrytelister imponerer ikke dem som nå mister sine behandlingsplasser. Det imponerer ikke dem som står og venter i kø. Det imponerer heller ikke meg at statsråden kommer med lange skrytelister når vi ser at det kuttes i rus- og psykiatribehandlingen i Vestre Viken. Det rammer kanskje den mest sårbare gruppen innenfor vårt helsevesen. Jeg kan heller ikke forstå at statsråden kan hevde at et poliklinisk tilbud innebærer at tilbudet styrkes for denne gruppen. Dette er en gruppe som har behov for langtidsplasser, ikke korttidsplasser. La meg gjenta spørsmålet: Hvordan kan statsråden hevde at dette er en god løsning, og at man styrker tilbudet, når realiteten er at man legger ned en tredjedel av disse plassene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-03-13:
Spørsmålet er i innhold likt det spørsmålet til skriftlig besvarelse fra representanten Sanner, som jeg besvarte 22. februar i år. Derfor vil jeg i alt vesentlig referere til det svarbrevet her i dag. Men la meg først understreke at jeg deler det engasjementet som representanten viser for denne gruppen pasienter, som jeg også har høyt på min prioriteringsliste, for å sikre et godt og forsvarlig behandlingstilbud. I brevet til representanten Sanner bekrefter jeg at Vestre Viken planlegger å slå sammen døgntilbudet ved institusjonene Åsterud og Frognerlia, og etablere en ny enhet med 15 plasser i et bygg på Blakstad, der det bygningsmessig er fleksibelt når det gjelder antall plasser. De to seksjonene har i dag 22 døgnplasser, men utnyttelsen av plassene har variert noe. Åsterud er lokalisert på Blakstad, mens Frognerlia ligger i et boligområde i Lier kommune. Ved den nye enheten på Blakstad er det også planlagt å etablere et utvidet poliklinisk tilbud. Et poliklinisk tilbud lokalisert ved enheten gjør det mulig for det samme personalet å følge opp pasientene når de er skrevet ut fra døgnbehandling. Samlet sett fremstår dette som en god løsning. Som det fremgår av svarbrevet 22. februar, har Helse Sør-Øst opplyst at det lenge har vært vanskelig å bemanne rusbehandlingstilbudene på det nivået man bør kreve i spesialisthelsetjenesten. Å slå sammen Åsterud og Frognerlia vil styrke det faglige miljøet betydelig, det blir lettere å rekruttere medarbeidere, og det blir mulig med mer individuelt tilrettelagt behandling. Å samle tilbudene vil også føre til mer effektiv drift og økonomisk innsparing, bl.a. fordi det blir behov for færre ledere og nattevakter. Jeg følger situasjonen på rusfeltet nøye. Jeg besøker institusjoner og ser hvordan utviklingen går. I likhet med representanten Sanner er jeg opptatt av at ingen pasienter skal være skadelidende ved slike omstillingsprosesser, men omstillingsprosesser er nødvendige her som på andre områder. Helse Sør-Øst har forsikret at helseforetaket følger godt med på utviklingen i ventetider og ventelister i forbindelse med en slik omlegging, og at man fortløpende vurderer behovet for eventuelle tiltak for å sikre tilstrekkelig kapasitet og at pasientene blir godt ivaretatt. Så viser representanten til sviktende varsling til kommunene. Det må vi ta på alvor. Helse Sør-Øst har orientert meg om situasjonen ved Vestre Viken og samarbeidet med kommunene. Her fremgår det at de har gjennomgått rutiner for samarbeid og gjort endringer som skal sikre god involvering. I tillegg vises det til møte i overordnet samarbeidsutvalg 1. februar, der det ble vedtatt at psykisk helse og rus skal være satsingsområde i kommunehelsesamarbeidet i vestregionen. La meg også legge til at jeg mener at disse samarbeidsavtalene er veldig viktige instrumenter i hele Samhandlingsreformen, også på feltet psykisk helse og rus, og at de er nyttige instrumenter til å finne passe avpasning mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene. Jeg forventer selvfølgelig at det også er praksis i denne delen av landet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-03-13:
Det fremgår av det svaret jeg har gitt at denne måten å samordne ressurser på ved å ha bedre bemanning og få et poliklinisk tilbud, vil kunne gi et bedre faglig tilbud. Jeg merker meg at representanter fra partiet Høyre stadig viser til at plasser blir lagt ned, men snakker aldri om at plasser blir opprettet. Aldri har vi hatt flere døgnplasser i vårt land – 1 753 mot 1 593 i 2008. Aldri har spesialisthelsetjenesten brukt mer penger på dette feltet enn i 2011 – 3,5 mrd. kr eller 31 pst. mer enn i 2007. Aldri er så mange årsverk benyttet, aldri er så mange polikliniske konsultasjoner gitt – 307 000 mot 150 000 i 2007, 100 pst. økning. Bildet her er at det skjer omstillinger. Det må man foreta også på dette området, men det gjøres gjennomgående ved en oppbygging av plasser. Og helseregionene har selvfølgelig ansvar for at det faglige tilbudet er godt, og at de med behov får disse dekket.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-03-13:
Jeg har ikke presentert en skryteliste – jeg har listet opp fakta for representanten Sanner. Det er det nødvendig å gjøre i en situasjon hvor han og kollegaer fra hans parti reiser rundt og systematisk svartmaler situasjonen i norsk rusomsorg og -oppfølging ved å tegne et bilde av at det systematisk legges ned plasser når realiteten er en annen. Omstillinger lokalt vil skje, og det kommer til å fortsette å skje. Det som er situasjonen når det gjelder det konkrete tilfellet i Vestre Viken, er at det er snakk om å lage opplegg som er bygningsmessig mer fleksibelt når det gjelder antall plasser. Så jeg går ikke god for at færre kommer til å få behandling. Fortsatt er ansvaret for å gi behandling det samme som før. Selvfølgelig skal ikke poliklinikk erstatte langvarig behandling. Jeg har vektlagt betydningen av langvarig behandling i oppdragsdokumentet, men det at en poliklinikk er tilgjengelig i tilknytning til tilbudet, gjør at brukerne får et bedre samlet tilbud både før og etter at de har vært på et langtidsopphold.