trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
SV – før regjering – ville vært harme over dysleksivedtaket, og at så mange nå mister pc. De ville også vært harme over en annen sak. Vi har mottatt PISA-undersøkelsen, og slik Kristelig Folkeparti ser det, og jeg tror også SV, måler den bare en liten del av skolens oppdrag. Men det er også slik at vi ser en gledelig utvikling, at de nederste har blitt løftet opp. Vi har færre i den nederste gruppen. Men – og her kommer vel harmen inn – Norge er blant de landene som har gitt flest elever fritak fra prøvene. Antallet som blir holdt utenfor prøvene, har økt fra 3,5 pst i 2006 til 5,9 pst. i 2009. Er det en risiko for at det er dette som viser at vi nå har fått en større sosial utjevning i skolen, som representanten nevnte i sitt innlegg? Og synes ikke SV at det er en urovekkende utvikling vi da ser?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Representanten var i innlegget sitt inne på hvordan en skulle skape en best mulig skole. For Kristelig Folkeparti holder det ikke bare å bruke mye penger, de må også brukes riktig. Det regjeringen har prioritert de siste årene, er jo nettopp det som representanten i sitt innlegg var opptatt av at debatten ikke skulle inneholde lenger, nemlig flere timer. Både SV og Arbeiderpartiet har understreket at det er deres vei mot heldagsskolen. Kristelig Folkeparti mener at det er læreren som er den viktigste ressursen, og vi vil derfor bruke de store pengene annerledes enn det dagens regjering gjør: på økt lærertetthet, mer ambisiøs satsing på etter- og videreutdanning, igangsetting av obligatorisk mentorordning og en bedre og mer praktisk rettet ungdomsskole, som representanten også var inne på i innlegget sitt. Hva er årsaken til at Senterpartiet vil bruke 1,3 mrd. kr på flere timer istedenfor på det som innlegget til representanten handlet om?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Det er vel ofte sånn at man ønsker å ha ro i skolen når det er noe en selv har innført og vil beholde. Hvis vi kutter de timene som Kristelig Folkeparti kutter i sitt alternative budsjett, vil vi være nede på det timetallet som man hadde i 2006, hvor vi hadde de samme PISA-resultatene som vi nå ser for 2009. Så jeg tror ikke det er det timetallet som er med på å gi en bedre skole. Hvis vi hadde kuttet de timene, ville vi også ha fått flere lærere. Det opplever jeg er et stort behov ute i skolen. Innsatsen nå har gått på å fylle opp med lærere på grunn av de økte timetallene, i stedet for at vi får flere lærere inn i de timene vi har. Jeg er ikke bekymret for den skolen som Kristelig Folkeparti vil kjempe for, med færre timer, flere lærere og bedre lærere. Det vil gi god læring og en god skole.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Kristelig Folkeparti har innført en studiefinansiering for utenlandske studenter, men vi har også lagt inn et stipend for de studentene som kommer fra økonomisk vanskelige kår, og som da skal få en mulighet. Det er viktig å presisere, så vi får helheten i forslaget. Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at vi skal få mange studenter inn i Norge. Vi registrerer også at det fra flere fagmiljø nå sies at det at vi ikke har studieavgift, gjør at noen av de attraktive, de glupe hodene som kunne tenke seg å komme til Norge, er litt skeptiske. De lurer på om kvaliteten i vårt system er like god når de ikke må betale studieavgift hos oss. Det kan være et argument for å innføre studieavgift, men hovedargumentet for Kristelig Folkeparti er at det er et budsjettspørsmål. Vi vil ha gratis studier for alle norske studenter, men vi ser det ikke som vår oppgave å ha gratis studier for hele verdens studenter.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Kristelig Folkeparti er ikke motstander av arbeidslivsfaget, men vi har advart mot at dette er blitt løftet opp som den eneste løsningen for å løse de utfordringene som Senterpartiet og Kristelig Folkeparti er enige om at norsk skole står overfor, nemlig at man får flere praktiske utfordringer, en praktisk rettet teori og en praktisk rettet ungdomsskole. En av svakhetene med arbeidslivsfaget er, som jeg sa i mitt innlegg, at det ikke blir et fag for alle. Kristelig Folkeparti tror at også de som er såkalt teoristerke, har godt av både praktiske utfordringer og praktiske fag i norsk skole. Jeg mener at det arbeidslivsfaget som vi nå har vedtatt, og som har mye godt i seg, ikke dekker det behovet. Derfor advarer vi mot å legge alle eggene i den kurven, og heller se det i et mye bredere perspektiv. Arbeidslivsfaget er én ting, men vi må ha helt andre tiltak hvis vi skal få til en god, praktisk rettet ungdomsskole og en god praksis i skolen.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Jeg er litt forundret over den inngangsporten, for hvis man trekker det i sin ytterste konsekvens, betyr det at samvær med foreldre ikke er bra. Det håper jeg representanten ikke mente. Da kontantstøtten ble innført, var det én ting Kristelig Folkeparti var veldig opptatt av å sjekke, og det var om barnevernsbarn brukte barnehagen mindre. Det gjorde de ikke. Det var en evaluering lagt fram av Karita Bekkemellem, daværende statsråd, som viste at det ikke skjedde; de mest sårbare barna ble ikke rammet av det. Vi ønsker å ha gode tilbud – og lange for dem som har behov for det, og som ønsker det, men vi mener at det ikke bør være obligatorisk for alle. Noe av det som vi burde vært opptatt av i vår landsdel, er at barnevernsstudenter ikke får utdanningsstøtte og stipend fordi de mottar annet. Det kunne vært en felles innsats for representanten de Ruiter og Eriksen.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Det brede samfunnsoppdraget som statsråden snakker om her, kommer jo egentlig til syne gjennom formålsparagrafen i skolen. Jeg var til stede på pressekonferansen hvor PISA-resultatene ble presentert, og jeg deler absolutt det synspunktet at de måler bare en liten del av hva skolen faktisk er. Det ble også uttalt på pressekonferansen at man var svært fornøyd, at det var en bred politisk samling rundt formålsparagrafen, og at den kanskje også er med og gir et helhetlig oppdrag. Men da blir jeg også litt forundret, for flere ganger har vi nå opplevd at når regjeringen bruker formålsparagrafen, bruker de den bare stykkevis og delt. De tar ut deler av oppdraget og lager det veldig fragmentert. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil hun jobbe nå for at formålsparagrafen blir et helhetlig verktøy, og hvordan kan den brukes ute i skolen for å utvide det samfunnsoppdraget som skolen faktisk har?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Jeg registrerer at Soria Moria og Soria Moria II sjeldnere og sjeldnere blir sitert av dagens regjeringsrepresentanter. Det er mye i Soria Moria II som bare kan få ligge for Kristelig Folkepartis del. Men det er også noen ting som vi har vært enige om, og som har vært gode saker. Det gjelder bl.a. studenter og graviditet, hvor Soria Moria II har gode formuleringer. Jeg leste nettopp i Universitas om en student som fødte fire dager før termin. Hun hadde studert i nesten seks måneder, men barnet var ivrig etter å komme ut og kom fire dager før tiden. Det resulterte i at hun gikk glipp av 90 000 kr i foreldrepenger. Hun ligger ni måneder etter i studiet i forhold til sine medstudenter og har fått 70 000–80 000 kr ekstra i lån i forhold til de andre. De sier at de ikke har hjemmel til å bruke skjønn i slike saker. Vil statsråden ta initiativ til å oppfylle Soria Moria II og få en større fleksibilitet?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Statsråden var inne på kirkebyggene og situasjonen for disse rundt om i landet vårt. Vi har ikke mange slott, festninger osv., slik som andre europeiske land har til å ta vare på sin arkitektur og sin nasjonale arv, men vi har veldig mange kirkebygg. Og det står veldig dårlig til, særlig når det gjelder brannsikring og innbruddsikring, i mange av disse kirkene. Spørsmålet mitt er om vi har råd til å la disse kirkene forfalle, og om vi tror at de vil kunne klare å vinne igjennom når kommunepolitikere skal sitte og prioritere i kampen mellom sykehjem, skole og kirkebygg. Etter Kristelig Folkepartis mening har staten nå et særskilt ansvar for å gå inn i et spleiselag, slik at vi får satt disse kirkene i ordentlig stand. Vil statsråden være med og lage en nasjonal handlingsplan for å få dette til?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Jeg tror disse budsjettdebattene bærer litt preg av at vi sitter med en flertallsregjering og at Stortinget har mistet mye av det å kunne være med og påvirke – sett fra Stortingets ståsted. Derfor har jeg behov for å sitere litt fra en kjent forfatter, nemlig Ibsen. Han sier i «En folkefiende»: «Flertallet har aldri retten på sin side.» Jeg aksepterer at det ikke er plass til hele formålsparagrafen på statsrådens plansjer når hun har pressekonferanse. Men i de sakene som sendes til Stortinget, har jeg aldri opplevd at regjeringen har hatt behov for å spare på ord eller plass. Men det er ikke det viktige. Det som gjør at jeg stresser denne saken litt, er at noe av det viktige vi forhandlet om i disse vakre ordene som nå har kommet, er nettopp at foreldreperspektivet ble flyttet opp og fikk en sterkere rolle. Jeg har gjort et eksperiment i dag. Jeg tenkte jeg skulle sitte musestille og høre: Hvis ikke Kristelig Folkeparti nevner hjem–skole-samarbeid og foreldreperspektivet i norsk skole, kommer det da til å bli et tema? Det har det ikke blitt. Det bekymrer meg. Hvis vi ikke ser hvor viktig foreldres innsats er når det gjelder å være med og få positivitet til læring, gjør vi en stor bommert overfor hele skolen, overfor elevene våre, og ikke minst overfor foreldrene. Noe av det vi har i budsjettet i dag, er at Foreldreutvalget for grunnskolen, FUG, får en kraftig reduksjon i sin bevilgning. Det skjer fordi de blir slått sammen med Foreldreutvalget for barnehager. Men de får ikke med seg hele den bevilgningen som Foreldreutvalget for barnehager hadde. Det vil si at de sitter igjen med store oppgaver, men ikke en finansiering som gjør at dette blir til mer enn bare festtaler. De blir ofte trukket fram som noen som skal være med og løse hjem–skole-samarbeidet, men de blir ikke gitt de rammene de trenger for å få dette til å fungere. De siste talerne har snakket mye om historien. Gjennom kjennskap til historien kan vi som nasjon lære ikke å gjøre de samme feilene igjen. Freds- og menneskerettssentrene rundt i hele landet vårt gjør en formidabel innsats for å ta vare på den historien vi har i nær fortid, knyttet til krig og utfordringer når menneskeverdet blir truet. Men jeg opplever at regjeringen har et ganske kjølig forhold og en kjølig holdning til disse freds- og menneskerettssentrene. Jeg ønsker meg et storting og en regjering som tar den historiebyggingen på alvor og gjør det regjeringspartiene på Stortinget har gjort – nemlig å være med og øke bevilgningen til noen sentre.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
Når det gjelder økning i budsjettet, er budsjettene som leveres, alltid høyere enn året før. Men jeg skal ikke bruke mer tid på det. Jeg hadde en drøm om at hjem–skole-samarbeidet skulle komme opp i hvert fall én gang før Kristelig Folkeparti tok det opp. Det har vært min eneste store drøm i dag, og jeg har sittet og ventet på det. Vi har fått en bra formålsparagraf, den er sterkt forankret i Stortinget, men den er ikke så godt forankret ute i skolene. Jeg vil utfordre statsråden til å jobbe med hvordan formålsparagrafen kan bli et styringsverktøy ute i skolen, både de verdiene som paragrafen omtaler – som er veldig bra – hjem–skole-samarbeidet og hele samfunnsoppdraget. Det tror jeg kanskje hadde vært med på å sette dette inn i et mer formalisert samarbeid. Underfinansieringen av FUG, som er et av de sterkeste verktøyene for å få til et godt hjem–skole-samarbeid, burde ikke Stortinget være bekjent av.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-09:
En skal jo ikke si: Hva var det vi sa? Men vi kan i hvert fall si at vi i forkant ba om en vurdering av tomtefesteinstruksen sett opp mot Grunnloven. Og da hadde vi kanskje sluppet de rundene vi nå har hatt i etterkant. Det hadde nok vært klokt, og det hadde spart oss for mye arbeid. Når det er sagt, vil jeg si at det er veldig bra at statsråden tidligere i debatten i dag varslet at hun vil komme med den tekniske lovendringen i tomtefesteloven, og at det vil komme på plass, selv om loven jo i realiteten ble satt til side da dommen i Høyesterett falt. Jeg ble litt usikker da jeg hørte Marianne Aasens innlegg, så jeg har behov for å lese opp det vi faktisk er enige om: «Komiteen viser til at det er viktig å oppnå enighet med Opplysningsvesenets fond om størrelsen på tapet som skal erstattes, for å unngå en situasjon hvor nytt søksmål om disse forholdene blir aktuell. Komiteen legger til grunn at staten hurtigst mulig og fullt ut kompenserer Opplysningsvesenets fond de påførte tap som følge av instruksen.» Det er ikke mye tolkningsmonn i dette. Det er dette vi er sammen om. Jeg er glad for at hele komiteen står sammen her. Så tror jeg at behandlingen av OVF og dommen som falt i Høyesterett, sier noe veldig viktig om hvordan dette fondet ble opprettet, og om hvem det kan bruke penger på. Det tror jeg har vært en nyttig erfaring for hele det politiske miljøet. Dette er et fond som Kirken har råderett over, som de på sin side altså kan disponere ut fra det som fondet skal levere.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Jeg tenkte jeg skulle si litt om noe som jeg og representanten Aasen er helt enige om, nemlig at det var veldig trist for norsk skolepolitikk da mange kommuner valgte en tonivåmodell, slik at det ikke var skolesjefene som skulle være byråkrater, men at rektorene ble mer kommunale byråkrater enn pedagogiske ledere i den kunnskapsbedriften som en skole er. Hvis vi skal klare å komme tilbake dit hvor vi igjen får en skoleadministrasjon i kommunen som tar seg av rundskrivene, mens rektorene tar seg av veiledning og av pedagogikken, tror jeg nok vi trenger større kommuner. Så mitt spørsmål til representanten Aasen blir da hvorvidt hun tror hun klarer å få til det med Senterpartiet i regjering.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Som gammel lærer i historie og politisk idéhistorie har jeg nå beveget meg fra å være frustrert over de ideologiske utlegningene til Aksel Hagen til å syns at de er ganske underholdende, for det er en stadig endring av hva sosialisme er, og hvilke prinsipper sosialismen bygger på. Sosialisme er nå i ferd med å bli et eller annet mellom Venstre og Arbeiderpartiet. Det er en spennende ferd. Men det var ikke det jeg skulle spørre om. Venstre og SV har stått sammen og kjempet mange kamper i denne salen for den frie forskningen. Vi leverte et Dokument 8-forslag som regjeringa sa ja til, og som vi fikk igjennom her i Stortinget. Det gjaldt de frie forskningsinstituttene. Jeg må si at jeg er veldig enig i det som høyere utdannings- og forskningsministeren vår har sagt på feltet. Derfor har vi også lagt inn et forslag i salen i dag for å sikre den frie forskningen og de frie forskningsinstituttene. Så mitt spørsmål til Aksel Hagen er om han vil støtte det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Det er vårt sosiale engasjement som gjør at vi mener det vi mener, også på dette punktet. For det handler om at her går vi inn med brede ordninger der vi ser at læremidler faktisk er et stort løft – det er et stort løft for mange familier å kunne betale alle læremidlene. Med den ordningen vi har nå, hjelper vi alle litt, men ikke dem som virkelig trenger det. Vi ønsker en stipendordning, for da har vi en mye mer målrettet ordning, som når de familiene som sliter. Så får noen av de familiene som ikke merker om det kommer en ekstra regning i posten, lov til å betale sjøl.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Det gjør jeg gjerne og med stor glede.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Vi gjør dette fordi dette er det vi har fått beskjed om vil få mest virkning. Vi legger faktisk inn mer penger i vårt forslag enn regjeringen gjør i sitt. Det vi ser da, er at det hadde vært et grep som hadde vært mye mer virkningsfullt på de områdene der vi ser at vi har kjempestore problemer. Vi tror mer på de generelle grepene med hensyn til å bruke avgiftspolitikken her enn i forhold til andre felter.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Det er én til.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Vi snakker nok med ulike folk i sektoren. Vi er også rundt og snakker med de ulike universitetene og høyskolene. Det de sier, er at de antakeligvis, med dette budsjettet, må kutte i antall studieplasser. Det var beskjeden vi fikk fra Stavanger i forrige uke, at fordi budsjettet er så stramt på basisbevilgninger, fordi det er så stramt på andre vis, vil dette budsjettet faktisk føre til kutt. Det er det vi har tatt inn over oss. Det er derfor vi har foretatt det løftet vi har i vårt budsjett.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Statsråden er god når hun er i det poetiske hjørnet. Venstre er på et spor. Ifølge statssekretæren er vi på et veldig ensidig spor. Jeg skal prøve å videreutvikle det, for vi kommer aldri til å gi oss på akkurat det sporet. Det handler om etter- og videreutdanning av lærere. Statsråden har vært veldig positiv til å gjøre grep på feltet, og har også uttrykt positivitet til det i flere replikkvekslinger. Nå skal jeg spørre veldig konkret om én del: Er statsråden villig til å øke den statlige andelen av betaling for etter- og videreutdanning av lærere?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Det var egentlig representanten Tor Bremer vi skulle tatt replikker på i dag, for der kom det mye spesielt. Jeg vil følge opp en annen del av det som Tor Bremer sa, nemlig at nå har flertallet i Stortinget lagt inn at tre institutter skal inn i basisbevilgningen. Dette undrer meg, og jeg har lyst til å spørre statsråden om det – kanskje hun kan svare. Dette har også Venstre gjort. Venstre gjorde da det man skal gjøre: Vi skrev et brev til Finansdepartementet og spurte om hvor mye det koster å få fire institutter inn i basisfinansieringen. I svaret på det spørsmålet, svar nr. 270, sier Finansdepartementet at det koster 40,6 mill. kr. Hvorfor koster det 40,6 mill. kr når Venstre skal gjøre det, og 5 mill. kr når posisjonen skal gjøre det?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Tord Lien snakket om respektløshet. Hans innlegg i full fart var vel først og fremst respektløst overfor referentene. Denne komiteen har hatt som tradisjon at vi har prøvd å holde et visst dannelsesnivå, og vi har også hatt den tradisjonen at vi skulle referere til de store dikterne. Nå minte representanten Eriksen meg på at det ikke har vært noe Ibsen, men egentlig burde det ha vært Bjørnson i år. Så vi må holde oss til Bjørnson. Det eneste som renner meg i hu med tanke på dagens debatt, er at han har sagt at i politikken må sannheten vente til noen får bruk for den. Med hensyn til PISA-debatt, men også med hensyn til en del andre ting har det vært litt pregende. Nå er det noen som skal starte en studiesirkel i skolehistorie på Agder-benken. Det ser jeg jo fram til. Det vil helt sikkert øke kvaliteten på debattene framover. Det er ikke mulig å oppnå noe annet enn kvalitetsøkning i hvert fall. Mens man fra Høyre og byrådets side her i Oslo har brukt Oslo-skolen som eksempel på noe bra, har det i denne debatten plutselig blitt framstilt som at Oslo-skolen har hatt en massiv kutting på etter- og videreutdanning, når de egentlig har valgt å gå for et annet løp, nemlig Venstres løp, ved å innføre et kompetanseår for lærere i Oslo-skolen. Sverige ble trukket fram som eksempel på et land som ikke har klart det bra på PISA-målingene. Da er plutselig PISA-målingene kjempeviktig, og man mister erkjennelsen av at Sverige har gjort det veldig dårlig de siste elleve–tolv årene. Det er en kjempejobb å snu det svenske skolesystemet. Men det jeg egentlig tok ordet for, var for å si noe om forskerfrihet. Vi i Venstre ønsker nok å opprettholde vedtaket og kjøre det til votering, fordi vi er alvorlig bekymret. Innlegget til representanten Bremer førte heller ikke til at vi ble så veldig betrygget – heller ikke hans andre innlegg, synes jeg. For meg og for Venstre, og for et liberalt parti, er forskerfriheten blant de grunnleggende frihetene i et samfunn. Den må ikke krenkes. Vi synes at statsråden egentlig har uttalt seg godt i media om prinsippene her, men vi ønsker også prinsippet til votering, fordi dette er et grunnleggende spørsmål. For blant de store frihetene som er lagt ned i Menneskerettighetserklæringen, er dette på en måte også en versjon av ytringsfriheten, retten til å ytre seg i den debatten. Vi mener at dette må lovfestes. Hvordan det skal gjøres, er det mange forskjellige versjoner om. Vi sier ikke hvilken måte det skal gjøres på, men vi synes at det er en grunnleggende frihet som bør sikres i et samfunn.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-09:
Jeg har bare lyst til å komme med én merknad om noe som fortviler meg litt med skoledebatten. Vi har mange viktige, store områder som angår mange elever, og som vi diskuterer. Det har vi egentlig gjort i dag. Men så ender det i en sånn skolevalgsversjon som handler om privatskoler, som er en så liten del av norsk skolehverdag. Freddy de Ruiter kan bare skremme med skremmebildene sine, men jeg har mye større tro på offentlig skole enn som så. Jeg tror ikke at alle som har lyst til å starte en privat skole, kommer til å få full søkerpott. Jeg tror faktisk ikke de er så gode. Det er denne manglende tilliten til at offentlig skole er så god og kommer til å klare å konkurrere så bra, jeg mener er en grunnleggende mistolking. Jeg har tro på den offentlige skolen. For Venstre kommer alltid den offentlige skolen til å være viktigst. Det er det vi skal diskutere. Det angår 98 pst. av norske elever. La oss nå ikke ende i en debatt der det skal handle om for eller imot privatskoler.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg noterer meg at man fra rød-grønn side fortsatt jubler over at vi på ett felt har passert gjennomsnittet i OECD og på to andre felt er på gjennomsnittet i OECD. Det får man bare ta til etterretning. Jeg håper ikke det sier noe om ambisjonsnivået til den rød-grønne regjeringen for skolen i tiden som kommer. Så har jeg lyst til å være krystallklar på én ting: Det er ingen tvil om at vår aller viktigste rolle, uansett om man tilhører venstresiden eller høyresiden, er å styrke den offentlige skolen. Det er jeg krystallklar på. Det er det viktigste vi kan gjøre i fellesskap. Men så har ikke jeg helt de enorme ideologiske skylappene som noen på venstresiden har, og mener at det må være rom også for et privat supplement. Jeg tror f.eks. at private supplementer, aktører inn mot den offentlige skolen, kan være et viktig bidrag for å øke den andelen på nivå 5 og nivå 6 som etter min oppfatning er urovekkende lav i PISA-undersøkelsen.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Representanten Aksel Hagen trekker noen konklusjoner som det ikke er grunnlag for. Det første replikkordskiftet i dag handlet om dyslektikere. Da var det helt åpenbart for den rød-grønne regjeringen at det var fornuftig at kommunene hadde ansvaret for disse. Da tenker jeg at det samme bør gjelde for etniske minoriteter, som f.eks. urfolk, som representanten var inne på. Når det gjelder asylsøkere, handler jo det om at Fremskrittspartiet nok har en annen politikk på hele asylfeltet. Vi forutsetter at vår politikk kunne ha gitt et noe annet antall elever som ville ha behov for denne type undervisning. Så er det viktig å huske på at Fremskrittspartiet også har et atskillig mer offensivt kommunebudsjett, som vil sette kommunene i stand til å løse disse oppgavene selv. Når det gjelder voksenopplæring, har det vært bred politisk enighet, slik jeg har forstått det, om at man skal fokusere mer på lesing og kunnskaper som man kan benytte i arbeidslivet. Vi vet at en god del av voksenopplæringsmidlene går til ting som ikke kan linkes veldig tett inn mot arbeidslivet.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg vet ikke om man kan bruke uttrykket «lese Bibelen som Fanden» fra Stortingets talerstol, men her tror jeg representanten Christensen har lest i hvert fall bare en del av innstillingen. Vi har en merknad i innstillingen som er tydelig på at en god del av de studentboligene som skal bygges, skal være universelt utformet. Jeg tror tallet er 25 pst., noe som nok er høyere enn det som er tilfellet i dag. Det er slik at universell utforming av alle studenthybler medfører en kostnadsøkning. Vi vet at behovet er stort, og at kravet om universell utforming av alle studenthyblene vil føre til at vi får bygd færre studenthybler. Fremskrittspartiet mener at det er viktig å legge til rette for at også studentene med disse utfordringene kan ha tilgang på tilrettelagte hybler, selvfølgelig, men stiller man krav om at alle hybler skal være universelt utformet, blir det færre hybler enn det blir med vår tilnærming. Vi mener at dette er så viktig at vi må få bygd flest mulig hybler fortest mulig.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg er veldig glad for at representanten Wickholm er tydelig på at ambisjonen ikke er å ligge på gjennomsnittet i OECD. Det er selvfølgelig en ambisjon som jeg deler fullt og helt. Så er det også sånn at PISA-rapporten viser at innen science, altså naturfag, ligger 2 pst. av elevene i Norge på nivå 6. Det er klart at skal vi trekke norsk økonomi inn i en kunnskapsbasert økonomi fra petroleum, som jeg tror at enkelte på venstresiden noen ganger er litt opptatt av, er vi nødt til å få flere som leverer på høyt internasjonalt nivå. Da er 2 pst. for dårlig. Særlig for disse elevene tror jeg det er fornuftig å ha et supplement til den offentlige skolen. Vi vet at de som er i de andre kategoriene, de som ligger lengst ned og presterer dårligst, også har nytte av et supplement. Men jeg er tydelig på at det er den offentlige skolen som først og fremst må styrkes.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Dannelseselementet er viktig i den norske skolen. Noen ganger får jeg inntrykk av at SV internt ikke har veldig mye fokus på historiefaget, men jeg synes det er veldig bra at SV nå omfavner den nordiske modellen og markedsøkonomien. Jeg synes det er veldig bra. Det var ikke like selvsagt for 20 år siden. Jeg er også veldig glad for at representanten Hagen erklærer lekeskolen død og begravet, som han gjorde i sitt innlegg. Men så til budsjettdebatten om finansinnstillingen. Da sa statsråd Lysbakken at dette er et budsjett som prioriterer de svake. Vi har hørt i et tidligere replikkordskifte at regjeringen fjerner støtten til datautstyr for folk med dysleksi, og SV kommer i dag til å stemme imot å gi ungdom i barnevernets omsorg som studerer, rett til studielån. Det er 90 studenter, og det koster 5 mill. kr. Hvordan passer dette inn i Lysbakkens retorikk om budsjettet?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Det ble sagt at man er positiv til at flere tar utdanning, og at kvalitet i høyere utdanning er viktig. Det handler om ressurser til UH-sektoren, infrastruktur og lærekrefter – og det er nok Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti enig i. Men kvaliteten på studentene er også en viktig ressurs. Norge har 4,5 millioner innbyggere og et svært eksportrettet næringsliv. Vi deltar i markeder over hele verden. Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti er enige om at det er viktig å legge til rette for at norske studenter skal reise ut av landet. Det kommer også fram i begges budsjetter. Men Kristelig Folkeparti tar altså til orde for at det skal bli vanskeligere for studenter fra f.eks. Sørøst-Asia å komme til Norge og studere. Når man er opptatt av kvalitet i den høyere utdanningssektoren, er mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti: Dersom det nå kommer atskillig færre studenter fra Sørøst-Asia til Norge, vil det svekke eller øke kvaliteten i høyere utdanning?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Statsråden var så streng da hun at sa at vi måtte være positive, så jeg tør ikke annet enn å forsøke på det. Statsråden snakker ofte om at humankapitalen vår utgjør en stor del av nasjonalformuen. Inntektene fra oljen vil gå ned i tiden framover, noe som gjør at vi vil få en sterkere tilknytning mellom velferds- og velstandsnivået i Norge og denne humankapitalen, altså kunnskapsnivået, i det norske samfunnet. Matematikk og naturfag er særlig viktige i denne sammenhengen. Vi ligger der på et gjennomsnittlig OECD-nivå. Jeg tror vi er enige om at vi ikke ønsker å få et velferds- og velstandsnivå i Norge som er på et gjennomsnittlig OECD-nivå. Nå kommer jeg til det positive. Jeg tror vi kan lykkes i å bli OECD-ledende, og verdensledende, også innen realfagene. Spørsmålet mitt er om regjeringen og statsråden ønsker å gi realfagene, matematikken, det løftet som man ser man er i ferd med – må jeg si – å lykkes med på lesing.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg noterer meg at statsråden er noe mer opptatt av å snakke om den økningen som har vært, enn den økningen som ikke kommer til neste år. Det får vi bare leve med. Jeg vil si at jeg savner en sterkere fokusering på teknologifagene – jeg kunne tenkt meg at vi i større grad forberedte oss på eldrebølgen. Men det gjør vi ikke. Det som imidlertid bekymrer meg aller mest med dagens budsjettvedtak, er den situasjonen dagens budsjettvedtak medfører for 2012. Vi vet at redusert avkastning på fondsmidlene i 2011 vil gjøre at overføringene fra Forskningsfondet til Forskningsrådet kommer til å bli dramatisk redusert. Regjeringens – kan jeg bruke begrepet «puslete», president? – påplussing til Forskningsfondet vil ikke være i nærheten av å korrigere for det bortfallet av avkastning fra fondet. Er statsråden, i likhet med meg, bekymret for situasjonen for 2012?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Nå hadde jeg egentlig tenkt å bruke min replikk på dette med utdanning for alle, for det er tydeligvis sånn at regjeringen vil ha utdanning for alle, men vil ekskludere 90 studenter fra å delta i den utdanningen, nemlig de som er barnehjemsbarn. Men så hørte jeg innlegget til representanten Tor Bremer, og da ble jeg bekymret, så da tror jeg heller jeg må følge opp det. Han sier at akademisk frihet ikke er et mål i seg selv. Det hadde vel jeg inntrykk av at det er bred politisk enighet om i denne salen at det er. Da finner jeg det betimelig å adressere det forslaget. Jeg kan med en gang si at jeg kommer til å oppfordre Fremskrittspartiets representanter til å stemme for det forslaget dersom det blir aktuelt. Men jeg har lyst til å invitere statsråden til å kommentere – for så vidt – både Tor Bremers klare standpunkt om at akademisk frihet ikke er et mål, og også forslaget fra Venstre.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Dette er en debatt som handler om veldig mye annet enn den forskningen som statsråden rår over, og derfor synes jeg det er grunn til å gi honnør til statsråden for at hun faktisk prioriterer å være til stede her likevel. Den forskningen som skjer i regi av fiskeriministeren, er av grunnleggende betydning for bosettingen langs hele kysten, som også statsråden selv var inne på. For å drive havforskning er man som oftest avhengig av å ha en båt, eller helst noen flere. Man er avhengig av å ha topp kvalitet, laboratorieinfrastruktur om bord i fartøyene, og ikke minst at båtene, i hvert fall noen av de båtene vi bruker, faktisk tåler is, noe som i sum gjør at dette blir fryktelig dyrt. Båtene må også være på havet for å kunne drive havforskning – det er vel ikke havneforskning vi skal drive med. Derfor har jeg lyst til å sette fokus på den merknaden som komiteen også i år har lagt inn. Man ønsker at havforskningen skal få en styrket rolle for å øke samarbeidet, slik at vi får flere seilingsdøgn, og kanskje ikke så stort fokus på flere båter. Hvordan vil statsråden forholde seg til det?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg er veldig glad for at statsråden gir det svaret hun gir. Min intensjon er jo at vi får opp antall seilingsdøgn, og så får det få de konsekvenser det må ha for antall båter. Jeg har inntrykk av at det noen ganger er noe prestisje i det å ha sin egen båt. Jeg er glad for at statsråden vil legge vekt på det en samlet komité sier om det, og at man på en måte vektlegger at vi har fartøyene på havet, og ikke nødvendigvis antall fartøyer. Men så er det jo slik at instituttsektoren i Norge er veldig forskjellig. Også instituttene internt, som på en eller annen måte er finansiert over Fiskeridepartementets budsjett, er det ganske stor forskjell på hvordan man finansierer, f.eks. med hensyn til andelen basisfinansiering. Jeg er av den oppfatning at målet for hele denne sektoren er at vi skulle hatt jevnere konkurransevilkår. Er det noe statsråden også er opptatt av for hennes institutter?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Også komitélederen, Aasen, sier at Fremskrittspartiet strør pengene rundt seg, og at vi ikke vil si noe om hvordan vi skal organisere UH-sektoren når vi i 2013 tar makten. Jeg er enig i at universitets- og høyskolesektoren fortjener å vite hvordan det blir når vi kommer til makten. Men samtidig synes jeg at man etterlyser konflikt. Vi er jo i stor grad enige om dette. Fremskrittspartiet og Tord Lien er helhjertede støttespillere for saksarbeidet til regjeringen, men kanskje man kunne hatt et enda større fokus på det. Spør man meg personlig om vi har nok universiteter i Norge, er svaret på det ja. Men i den debatten er det jo andre hensyn å ta. Vi fordeler 320 nye studieplasser til de høyskolene som leverer best på antall primærsøkere og gjennomføringsgrad. Så synes jeg denne debatten har blitt litt vel merkelig på slutten. Vi er enige om virkeligheten, vi er i all hovedsak enige om ambisjonene, men vi er litt uenige om virkemidlene. Jeg tror kanskje vi skal være glad for at det er såpass stor grad av enighet som det faktisk er.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg håper ikke jeg ødelegger stemningen med å snakke om sak nr. 4, Innst. 116 S, om endringer på statsbudsjettet under Kunnskapsdepartementet. Jeg skal forsøke å gjøre det kort. Jeg synes at det er grunn til å peke på betydningen av at Excel-prosjektet som er lokalisert ved NTNU, nå får nødvendige midler for å videreføre utbyggingen av det laboratoriet som skal sette norske universiteter, skattebetalereide forskningsinstitusjoner, i stand til å delta i utviklingen av karbonfangst og lagring i Norge. Det er et betydelig flertall i denne sal som har enorm entusiasme for å bruke flere titalls milliarder kroner på karbonfangstutvikling i Norge. Inntil nylig har vilkårene for skattebetalereide institusjoner for å delta i disse utviklingsprosjektene vært dårlige. Dagens vedtak er et viktig skritt i riktig retning. Jeg finner bare grunn til å minne om nok en gang – vi har hatt den anekdoten oppe flere ganger nå – at vi kanskje er i ferd med å vinne en etappe. Vi er ikke i mål ennå, men vi håper at regjeringen og stortingsflertallet ved en senere anledning kommer tilbake med fullfinansiering av dette viktige prosjektet for Norge og for teknologimiljøene rundt omkring, også i Europa.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-12-09:
Jeg vil anbefale Fremskrittspartiet å stemme imot.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Tirsdag denne uken fikk vi resultatene fra PISA-undersøkelsen, som viser markant framgang for norsk skole. Rapporten trekker bl.a. fram at land der det er like muligheter til skolegang for alle elever, er land som gjør det bra – at felles skolesystem med sammenholdte klasser med lite segregering er det beste utgangspunktet for å løfte både gode elever og dem på bunnen. Dette er kjennetegn på den nordiske modellen: like muligheter for alle. Finland gjør det klart best av de nordiske landene, med det mest sammenholdte og enhetlige skolesystemet. Sverige har nedadgående resultater. Det svenske skoleverket trekker fram mulige forklaringer: segregering elevsammensetningen er blitt mer homogen forskjellen mellom skoler og ulike elevgrupper er blitt større differensiering gruppeinndeling etter hvilke behov for støtte eleven har Dette påvirker ikke elevens resultater i positiv retning. Fremskrittspartiet har før trukket fram de to siste som gode virkemidler i skolen. Mener Fremskrittspartiet fortsatt at vi skal følge etter Sverige nedover, eller skal vi fortsette å løfte oss mot Finland, som den rød-grønne regjeringen gjør?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
I sitt svar til meg i stad sa representanten at han legger til grunn at denne regjeringen har som ambisjon at man skal ligge på gjennomsnittet i OECD. Det kan jeg avkrefte. Denne regjeringen vil, som jeg sa i innlegget, strekke seg etter de beste, og en av de beste er Finland, som nå er skjøvet ned fra førsteplassen av Korea. Men OECD trekker også fram at i land hvor man gjør det dårlig, er det konkurranse i skolene om elevene. Det er stor konkurranse mellom elevene, og man velger tidlig ut elever etter prestasjoner. Dette er nettopp det som jeg har oppfattet å være Fremskrittspartiets politikk, og noe av det som man har stått for i Sverige. Mitt spørsmål blir igjen: Mener Fremskrittspartiet at norsk skole skal gå i den retningen, eller skal man fortsette å strekke seg etter de beste og lære av hva de beste gjør?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Representanten Afshan Rafiq var oppe på talerstolen og gjorde narr av regjeringens satsing på epler og pærer, som hun kalte det. Hun har tydeligvis ikke fått med seg den viktige sammenhengen mellom næring og læring. Men det kunne jo være interessant å spørre representanten om noe. Hvis man tok de pengene fra epler og pærer og brukte dem på skole, da ville man fått noe sånt som 250 mill. kr. Men Høyre foreslår i sitt budsjett å kutte formuesskatten. Det ville alene bety et kutt på 1,8 mrd. kr direkte på budsjettet til Oslo. Hvor tenkte representanten Afshan Rafiq å ta de pengene fra? Er det fra eldre, er det fra skole, eller har man kanskje andre forslag? Er det viktigere å få inn de pengene, eller er det viktigere å få inn 250 mill. kr fordelt på hele landet, fra noe som faktisk viser seg å være en stor suksess? Jeg tror at Høyre skal legge bort eple og pære-kritikken og heller tenke seg om to ganger til når det gjelder egen skattepolitikk. Så er Henning Warloe opptatt av at gutter ikke leser like bra som jenter. Det er bra; det er jeg også opptatt av. Men det er da jeg ikke forstår hvorfor Høyre hele tiden skal se mot Sverige og de politiske løsningene som man velger der. OECD sier at de landene som lykkes dårligst, er de landene hvor det er konkurranse om elevene, der hvor det er nivådeling. Det svenske skoleverket er enig i at det kan være noe av grunnen til at det ikke har gått så godt med svensk skole i de siste PISA-undersøkelsene, heller ikke i denne. Kan Høyre nå snart ta inn over seg at den politikken ikke fungerer? Den politikken som fungerer, er sammenholdte klasser, læring i fellesskap, og gjerne også noe satsing på kortere kurs hvor man satser på å løfte elever opp til riktig nivå. Men det hadde vært deilig om Høyre endelig kunne avblåse sin privatiserings- og segregeringspolitikk og ikke, sånn som Erna Solberg gjorde i trontaledebatten, å gjøre det helt klart at den politikken fortsatt ligger på bordet dersom Høyre skulle overta i regjering.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Gutter bakerst i klasserommet har også noe å bidra med. Det håper jeg representanten Lien merker seg til framtidige skoledebatter. Men det var en veldig viktig presisering Lien hadde, at de prioriteringene som Fremskrittspartiet har gjort, er gjort med omhu og med vilje. Det kan jo være verdt å merke seg dersom man er innvandrer eller same, for de har fått sterke kutt i grunnopplæringen. Grunnopplæringen som skal hjelpe asylsøkere til å få en skolegang tilsvarende norsk grunnskole, kuttes med halvparten. Det samme gjelder grunnopplæringen for samer. Så har jeg også en liten presisering til Dagrun Eriksen: Stortinget er faktisk med og endrer budsjettet. Budsjettet har blitt endret etter at det kom hit til Stortinget. Blant annet har vi fått en satsing på mer leksehjelp og mer seksualundervisning i skolen. Det er bra.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
I en budsjettdebatt er det ofte likså interessant å se på forslag til kutt som å se på forslag til påplussinger, særlig når det kommer fra opposisjonen. Det er jo lettere fra opposisjonsplass nettopp å foreslå påplussinger. Når vi ser på kuttene, avslører en kanskje litt mer hva slags kunnskapssyn en har som politisk parti. Det synes jeg Fremskrittspartiet her gjør på en litt frustrerende måte. Det overrasker ikke meg at Fremskrittspartiet fortsatt vil svekke undervisningen for samer, og fortsatt vil svekke undervisningen for asylsøkere og ungene til asylsøkere. Det overrasker ikke meg. Hvis Tord Lien vil kommentere det, er det fint. Det som allikevel overrasker meg, er at Fremskrittspartiet fortsatt vil svekke voksenopplæring. Det er så viktig i samfunnet vårt å hjelpe voksne inn igjen i opplæringssystemet. Det er tydeligvis Fremskrittspartiet ikke interessert i.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
For det første legger jeg merke til at Tord Lien har lest bloggen til Kristin Clemet, der hun påstår at vi har vært imot den nordiske modellen. Jeg legger merke til at Tord Lien definerer den som en markedsmodell. Det er en original definisjon. Den nordiske modellen bygger først og fremst på et trepartsamarbeid mellom arbeidstaker, arbeidsgiver og offentlige myndigheter. Vi er særlig drivende gode på nettopp dette. Når det gjelder dysleksi, har vi jo tidligere hatt en replikkveksling om det. Her skjer det en omorganisering, her får skoleeier økt ansvar. Men det er klinkende klart at retten til å få den type hjelpemidler står like sterkt i dag som den har gjort tidligere. Så er sjølsagt regjeringa og vi i den rød-grønne gjengen på Stortinget opptatt av at vi nå skal følge med på hva som skjer, og får det noen uheldige utslag, skal vi sjølsagt rette opp det. Men i utgangspunktet er retten like klar.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
Vi har hatt henvendelser som går på dette. Vi ser ikke at studenter kommer i noen mer problematisk situasjon enn annen ungdom som står ute i arbeidslivet, på den måten. Studenter er jo også sikret hvis de får en yrkesskade i studiesituasjonen. Det betyr ikke at politisk ledelse og vi ikke følger med på det som skjer, men per i dag ser vi ikke behov for en egen utredning om problematikken.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
Vi la også merke til det fenomenet, eller unntaket, som representanten påpeker. Det er jo fagfolk som fullt og helt styrer gjennomføringen av denne undersøkelsen. Vi har ingen grunn til å tro at fagfolk gir Norge eller norsk skole noen særbehandling i forbindelse med gjennomføringen av den undersøkelsen. Så vi stoler fullt og helt på det, og vi har fått bekreftet av fagfolk også at det er gjort en riktig metodisk gjennomføring av den undersøkelsen – altså riktig i den forstand at den er gjennomført på samme måte som i andre land som har den undersøkelsen.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
For det første har jeg ikke gitt noen definisjon av sosialisme. Jeg ga en definisjon av den nordiske samfunnsmodellen, som var en helt annen enn det Tord Lien ga som definisjon. For det andre: Forslaget til Venstre har jeg ikke sett ennå, men jeg skal sette meg ved pulten min og se på det. Vi er opptatt av – og det tror jeg hele komiteen er – å styrke den frie forskningen. Jeg mener at vi også har bidratt i statsbudsjettet til å gjøre det. Men vi har først og fremst gitt studentvekst hovedprioriteten denne gangen.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
Takk for et godt innlegg. Det var interessant å høre på mange gode refleksjoner. Det understreker det som var et hovedpoeng i mitt innlegg, at det er stor enighet om det som trengs å gjøres. Det er veldig fint med en opposisjon som vil at vi skal gå fram noe raskere og noe sterkere. Det tar vi med oss med glede. Spørsmålet mitt går på dette med lærlingfokus og lærlingtilskudd. Det Venstre her særlig gjør, er å ta vekk arbeidsgiveravgiften. Det vil si at deler av Norge, f.eks. Finnmark, ikke får noen glede av Venstres forslag. Derimot får de problemer med at der vi går inn med tilskudd og gir dette med lærlingplasser ekstra fokus, vil Venstre trekke seg ut ved bare å ta i bruk et slikt generelt virkemiddel. Hvorfor gjør Venstre dette?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
Høyre ved representantene Warloe og Harberg tegner et veldig dramatisk bilde for FoU-satsingen i Norge. La oss se litt på tallene bak dette. Regjeringas satsing på sektoren innebærer at vi bruker 0,94 pst. av BNP. Hvis vi ser på hva Høyres satsing vil føre til, betyr det at vi bruker ca. 0,96 pst. av BNP. Så det store, dramatiske skillet mellom Høyre, som da satser «offensivt», og den rød-grønne som liksom ikke satser i det hele tatt, tvert imot, er ikke større enn som så når vi ser på tallene som skjuler seg bak dette. For å gå litt videre på dette bildet, så vet vi ut fra statistikken at Norge ligger helt i verdenstoppen når det gjelder offentlig satsing på FoU. Det er jo når det gjelder næringslivet – og da har jeg absolutt inkludert de bedrifter som staten er tungt inne i på eiersiden – at vi skiller oss ut fra mange land ellers i verden ved at det satses for lite. La oss ha den type ryddighet i debatten før vi prater altfor mye ned den offentlige innsatsen her. Så undrer jeg meg jo over at representanten Henning Warloe i dag ønsker å se til England. Der har de nå frosset FoU-bevilgningen, dvs. at den kommer til å gå ned årlig. Der har de kuttet i høyere utdanning med 40 pst., og de øker skolepengene. Er det dette som skal være idealet for Norge? Nei. Det tror jeg virkelig ikke Høyre mener heller. Så litt over til dette som Harberg var inne på når det gjelder struktur og samhandling innenfor universitets- og høyskolesektoren. Det er en viktig og interessant debatt som både de rød-grønne og absolutt også den politiske ledelsen er inne i og vil fortsette å ta del i og utvikle. For meg er det da mer naturlig akkurat nå å stille spørsmålet tilbake til Høyre. Høyre spør hva vi mener, og hva mener så Høyre? Er Høyre klar til i større grad å sentralisere høyere utdanning og forskning? Ligger det i spørsmålsstillingen fra Harberg at Høyre vil svekke den utviklingskraften som vi alle vet ligger i det å ha en høyere utdanning og forskningsaktivitet, i sitt fylke og i sin region? Betyr den måten å stille spørsmålet på at Høyre vil ha mer nasjonal ovenfra-og-ned-styring av universitets- og høyskolesektoren vår? Dette er spørsmål som det ville være spennende og nyttig for oss å få svar på.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
Jeg er ikke historiker, men planlegger. Derfor er jeg mest opptatt av å se framover. Jeg gleder meg til det videre utviklingsarbeidet, for det tror jeg nemlig vil bli preget av noe som var stemningen i innledningen til presentasjonskonferansen da PISA-resultatene ble presentert, altså før statsråd Kristin Halvorsen slapp til. Der ble det slått fast at PISA måler et av tre kompetanseområder. PISA måler altså en del av skolen, ikke alt. De måler ikke det som gjelder dannelse, modenhet, demokratiforståelse, å takle eget liv og å kunne samhandle med andre. Så sier forskerne til oss at det er viktig nettopp å se på helheten. Forskeren Marit Kjærnsli sier også at vi sannsynligvis er relativt sett bedre på de to områdene som PISA ikke måler, enn vi er på det PISA måler. Så sier forskeren til slutt at vi må se alle tre områdene i sammenheng, som sagt. Det er nettopp dette som er SVs skolepolitikk.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Noe av det beste med budsjettet innenfor denne sektoren er at det legger opp til at man kan ta høyere utdanning uavhengig av lommebok og fysiske forutsetninger. Det viser satsingen på samskipnad, fravær av studentbetaling og satsing på studentboligbygging med universell utforming. Det er ikke Fremskrittspartiet enig i. I innstillingen står det: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, har den klare oppfatning at universell utforming bør planlegges inn i framtidige studentboligprosjekter, og at departementet legger til rette for dette.» Spørsmålet til representanten Lien er: Hvorfor synes ikke Fremskrittspartiet at universell utforming er viktig?