André N. Skjelstad (Venstre), 2009-03-17:
Venstre slutter seg til intensjonene i den nye byggesaksdelen av plan- og bygningsloven: å få en oversiktlig og brukervennlig lov som sikrer kvalitet, effektivitet og rettssikkerhet i byggeprosessene. Bygg og anlegg innebærer store samfunnsmessige investeringer. Vi har bak oss en periode med stor aktivitet i byggesektoren. Byggefeil, manglende tilsyn, oppgitte forbrukere og useriøse aktører har tiltrukket seg medias og myndigheters oppmerksomhet. Det må likevel være et mål at vi skal rette innsatsen mot kompetanse og kvalitet, ikke mot byråkrati og kontroll. Derfor beklager vi i Venstre at regjeringspartiene ikke har villet bli med på vårt forslag om å utrede kompetansekrav til små foretak. Hadde forslaget vært å innføre det, kunne jeg forstått vegringen, men jeg kan vanskelig forstå en motstand mot å bli med på å utrede slike krav. Vi har allerede mye kunnskap om dette, og bransjen selv vil stille velvillig opp. De ønsker å få en slik utredning. I lys av at mange byggefeil gjelder tiltak som ikke er søknadspliktige, tvinger det seg fram et økt søkelys på disse og de som står for tiltakene. På sikt vil dette være en god investering som kan overflødiggjøre et stort kontrollbyråkrati. For øvrig støtter vi innføring av en uavhengig kontroll nå. Mange aktører har lagt seg i selen for å utvikle kvalitet, men fortsatt er det en jobb å gjøre her. Vi støtter imidlertid ikke betingelsesløst et nytt kontrollsystem. Det må være fleksibelt og prioriteres der det gir mest effekt, og det må ikke bli for byråkratisk og omfattende. Samtidig er det behov for å øke bruken av ikt i byggesaksbehandlingen, slik at vi får en raskere behandling av saker. Venstre ønsker videre at det tas et nasjonalt grep om standarder. De skal ideelt sett være med på å forenkle prosjektering, anbudsberegning og byggeprosesser, heve kvalitet, hindre byggefeil, redusere kostnader og styrke forbrukernes interesser. De har med andre ord en sentral rolle, både for kvalitet, økonomi og byråkrati. Vi mener det er behov for å debattere begrepet standard, og hvilken prosess som skal ligge til grunn for å bekrefte en standard. I dag kan det like gjerne være en oppdragsgiver med sterke økonomiske interesser som bidrar til standardisering, mer enn det er forbrukerinteresser og samfunnsinteresser. Vi er skeptisk til en slik utvikling og foreslår derfor en nasjonal standardiseringsstrategi. Det er ellers verdt å nevne at SINTEF Byggforsk gjennom sin utgivelse av trykte og digitale veiledere trolig står for en unik form for byggeveiledning. Dette kan være verdt en større nasjonal og statlig oppmerksomhet i det videre arbeidet med kvalitetsutvikling i bransjen. Vi mener også det er behov for å styrke innsatsen med å dokumentere kvalitet på byggevarer og overvåking av disse. Spesielt når det gjelder byggebransjen og det norske klimaet, er det ikke gitt at alle internasjonale standarder dekker norske behov. Venstre støtter Regjeringens innføring av tidsfrister for universell utforming av nybygg. Dette er et viktig steg for å gjøre bygninger tilgjengelige for alle. Dessverre ønsker Regjeringen ikke å innføre tidsfrister for eksisterende bygg og anlegg. Uten tidsfrister på eksisterende bygg frykter vi at det vil ta mange tiår før disse blir tilgjengelige for alle. Tidsfrister for gjennomføring av universell utforming var en av suksessfaktorene i USA ved innføring av antidiskrimineringsloven i 1995. Erfaringen i USA var at tidsfrister for tilrettelegging av arbeidsplasser og endring av bygg og anlegg åpnet dørene for mange funksjonshemmede til deltakelse i arbeidslivet. I USA ble dette betraktet som en vinn-vinn-situasjon fordi mange funksjonshemmede ble selvforsørgende. Praksis etter dagens plan- og bygningslov er at ombygginger og oppgraderinger av eksisterende tiltak som er såpass omfattende at de faller inn under lovens definisjon av hovedombygging, møter samme krav som om tiltaket skulle være nybygging. Vi forutsetter at den samme praksisen vil gjelde for universell utforming. Vi har derfor fremmet et forslag om at eksisterende bygg, anlegg og uteområder skal være universelt utformet fra 1. januar 2020. Venstre vil videre ta i bruk avskrivningsregler som gjør det skattemessig gunstig for en gårdeier å gjøre bygget tilgjengelig for alle, og mener det er god samfunnsøkonomi i dette. Ordningene bør utformes på en slik måte at det vil lønne seg å være tidlig ute, mens ordningene blir mindre gunstige når tidsfristene nærmer seg. Jeg tar opp Venstres forslag i innstillingen.