Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2003-05-26:
Når nå Stortinget senere i dag skal vedta nye grunnlovsbestemmelser om valg til Stortinget, og vedtaket blir slik som innstillingen lyder, vil jeg si at det norske demokratiet vil bli styrket. De nye bestemmelsene vil bidra til at vi i Norge får en lov om valg til nasjonalforsamlingen som på en mer betydelig måte enn nå, ivaretar de viktigste elementene i de krav som bør stilles til en ny valglov. Mandatene til Stortinget blir ikke lenger bestemt ut fra en rent politisk vurdering, slik som tilfellet er i dag. De folkerike områdene blir bedre representert, det opprettes større likhet i vekten av hver enkelt stemme, og det er også meget viktig. Det tredje er at det samtidig, som det på en rimelig måte og med rimelig vekt tas hensyn til at de områdene av vårt langstrakte land som ligger langt fra Oslo, også blir rimelig representert. Den nye valgloven vil også være progressiv, som det allerede er påpekt i debatten. Det vil med bestemmelsen om justering av fordeling av mandatene ved hvert annet valg, på en behørig måte bli tatt hensyn til bevegelsene i det norske bosettingsmønsteret, noe dagens lov overhodet ikke tar hensyn til. Det har vært en stor svakhet. Dette blir det nå ryddet opp i. Valgordningen vil få en fleksibilitet den før har manglet. At forslaget tar hensyn til både folketall og areal i fordelingen av stortingsmandater på de enkelte valgdistrikter, har ført til til dels sterke reaksjoner fra enkelte hold. Det hevdes at vi er i ferd med å innføre et nytt demokratisk fremmedelement i vår valgordning. Det ble også sagt av en av representantene her i debatten at fjorder og fjell blir representert, og ikke velgerne på samme måte. Dette er rett og slett feil. Jeg skal anføre fire argumenter. For det første er det et gjennomgående prinsipp i de fleste demokratiske valgordninger at representasjon ikke bare omfatter enkeltborgere og grupper, men også geografiske områder. Dette har særlig vært tilfellet i Norge. Det har i vårt land alltid vært bred enighet om at representasjon til Stortinget ikke bare skal gjelde befolkningen, men også det som kan kalles for territoriet. Det er politisk viktig og av stor betydning for den demokratiske forståelsen av valgordningen at den avspeiler hensynet til balansen mellom landsdelene sammen med mest mulig tallmessig rettferdighet. Det har ikke før nå vært gjort forsøk på å utvikle en eksakt formel for vekten av territorium sammenlignet med folketall. Men de kompromisser som ble oppnådd i Stortinget før, var åpenbart resultater av oppfatninger om behovet for å balansere disse to kriteriene mot hverandre. Valgdistriktenes inndeling og størrelse er på sin side avgjørende både for graden av samsvar mellom stemmer og mandater totalt sett og mellom de enkelte valgdistrikter. Det finnes mange eksempler på at det ikke er fullstendig samsvar mellom folketall og antallet mandater i valgdistriktene. Et nærliggende eksempel er, som det ble nevnt tidligere i debatten her, Danmark, som er et lite og slik sett helt oversiktig land sammenlignet med vårt land, med vår geografi og vår politiske geografi. Der fordeles mandatene etter et veid folketall – en sum av folketall, antallet stemmeberettigede, og av areal. Det er i Danmark, med en så oversiktlig geografi som Danmark egentlig har. En av de andre representantene her nevnte også en rekke andre land, og at man egentlig kan nevne de aller fleste land når man snakker om valgordning og bruk av territorium og geografisk areal som en faktor i utviklingen av valgordningene til de representative nasjonalforsamlingene. Det er derfor absolutt ikke riktig at vi nå i dag vedtar en valgordning som bryter med sentraldemokratiske prinsipper og praksis i andre land. Det er tvert imot slik at vi nå kommer mer på linje med alle andre land. For det andre: Jeg vil understreke at det ikke er areal som sådant man tar hensyn til. Deler av debatten bærer preg av det at her gir man areal en form for stemmerett. Det er ikke tilfellet. Bruken av areal i det forslaget som foreligger her i Stortinget i dag, og som gjelder for alle andre land, som vi nå har dokumentert behørig, er tatt med for å skape en faktor for å trekke inn relevante distriktsmessige og bosettingsmessige hensyn på en systematisk måte, i tillegg til folketallet. Det er grunnen til at man legger inn areal som en faktor. Svakheten med dagens lov er ikke minst at en distriktsmessig kompensasjon slår så tilfeldig ut. Hvis vi ser på dagens stortingsvalglov, hvor man har tatt hensyn til dette på en rimelig måte, men gjort en politisk vurdering og ikke hatt en fast faktor å holde seg til, har vi f.eks. den situasjonen som også har vært påpekt her, at Nordland får tre flere mandater enn folketallet tilsier, mens Rogaland får tre færre enn hva folketallet tilsier. Det er situasjonen i dag, mens vi med den nye ordningen etablerer et nytt system med en fast faktor som vil kunne være en riktig faktor med tanke på hvordan dette skal utvikle seg i tiden framover, når vi hvert åttende år kan justere dette opp mot folketallet. Det er den riktige måten å se det på. For det tredje: Jeg minner om at det ikke er tilfeldig at vi nettopp i Norge har hatt en viss kompensasjon for valgdistrikter som ligger såkalt langt fra hovedstaden. Vårt lands utstrekning og store avstander har ikke bare skapt det som kalles for kommunikasjonsmessige utfordringer og problemer. Jeg tror det var representanten for Høyre som tidligere sa at det er jo ikke slik nå at dette gjelder hest og kjerre til Kristiania. Nei, selvfølgelig er det ikke det. Kommunikasjonsutfordringen er i og for seg ikke så stor, men det som det er viktig at Stortinget fundamentalt tar hensyn til, er at avstander og noe forskjellig politisk, kulturell og sosial tradisjon i vårt langstrakte land har vært opphav til viktige politiske konfliktlinjer i Norge. I vår tid vet vi at disse konfliktlinjene gradvis blir svakere, men de er der fortsatt, og de vil være der i lang tid framover. Her er jeg glad for at det flertallet som nå etableres, har respekt for det på en slik måte at vi får en konstitusjon på dette punktet som bidrar til å holde landet sammen, og at vi har en valglov som dermed tar hensyn til det. Derfor er dette i sum et meget godt forslag til en ny valglov.