Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
De rød-grønne partiene legger opp til fortsatt vekst i kommunesektorens inntekter. Vi har en helt annen situasjon for kommunene og fylkeskommunene nå enn for bare få år siden. Den rød-grønne regjeringen fortsetter sin satsing på kommunesektoren, for det er først og fremst i kommuner og fylkeskommuner at velferden skapes. Når veksten i kommunesektorens inntekter fra 2005 til 2011 har vært på 48 mrd. kr, er det klart at dette vises i Kommune-Norge. Vi ser det gjennom de 48 000 nye årsverkene siden 2005. Det er de årsverkene som produserer velferden i kommunene. Det er det som er førskolelærerne i barnehagene, lærerne i skolene, sykepleierne i helse- og omsorgstjenesten, ansatte i barnevernet og ansatte i den fylkeskommunale tannhelsetjenesten. Bare i 2009 og 2010 har det blitt 5 000 nye årsverk i pleie- og omsorgstjenesten. Dette viser at vi er godt i rute med å nå målet om 12 000 nye årsverk i perioden 2008–2015. Denne satsingen i kommunene gir innbyggerne bedre tjenester og mer velferd. Dette bidrar til at Norge er verdens beste land å bo i. De av oss som har en nær fortid som kommunepolitikere eller fylkespolitikere, og har vært med på reiser før og etter 2005, vet også at hverdagen i Kommune-Norge er totalt forandret. Dette har også innbyggerne merket. Det var ikke behagelig å være ordfører i Overhalla i 2003 og være nødt til å si opp sykepleiere og si opp aktivitøren på sykehjemmet. Det var heller ikke behagelig å være medlem av fylkesrådet i Nord-Trøndelag før 2005 da man hele tiden fokuserte på nedskjæringer og atter nedskjæringer. Det gikk ut over kvaliteten i de videregående skolene. Det gikk ut over kvaliteten på fylkesveiene. Den gangen var fokus, når det gjaldt fylkesveiene, hvordan man skulle få grusveiene mest mulig farbare. I dag er fokuset, når det gjelder fylkesveiene i Nord-Trøndelag, hvordan vi skal få asfaltert dem fortest mulig. Det å lese merknadene fra komiteen har vært både interessant og opplysende. Særlig har jeg lagt merke til at det i merknadene fra Høyre og Fremskrittspartiet går igjen ord som konkurranse, frihet for kommunene, økt lokaldemokrati og mer øremerking. Hvordan man skal få til mer frihet og lokaldemokrati ved å øremerke mer av pengene, forstår ikke jeg. Hvordan det skal bli mer lokaldemokrati i distriktskommunene hvis utjevningen mellom kommunene skal reduseres eller fjernes, forstår jeg heller ikke. Hvordan det skal bli mer lokaldemokrati ved å legge ned fylkeskommunen, forstår jeg heller ikke. Hvis man legger ned fylkeskommunen, blir det mindre, ikke mer, lokaldemokrati. Realiteten vil være at regionalt statlig byråkrati får mer makt og flere oppgaver, og det kan vel knapt kalles styrking av lokaldemokratiet selv om mange fylkesmenn har en fortid i politikken. Fylkeskommunene gjør en viktig jobb, og de er viktige regionale motorer for regional utvikling. Fylkeskommunene er ikke overkommuner, men de fyller en viktig rolle i å dyrke fram regional samhandling og styrke regionale fortrinn og derigjennom bidra til økt verdiskaping og sysselsetting regionalt. Det er viktig med et politisk valgt regionalt nivå som tar denne rollen, for bare politikere vil ha den legitimiteten som kreves for å kunne gå inn og ta på seg ledertrøyen i sånne regionale prosesser. Gjennom forvaltningsreformen fikk fylkeskommunene overført nye oppgaver. 17 000 km vei ble overført til fylkeskommunene, halvparten av eierskapet til Innovasjon Norge, viktige oppgaver innenfor marin sektor, noe på landbruk, noe på miljøvern, kultur og viktige oppgaver innenfor forskning og utdanning. Jeg synes det er viktig fra denne talerstolen å skryte av fylkeskommunene og måten de har løst sine nye oppgaver på. De aller fleste fylkeskommunene har vært offensive som ny eier av 17 000 km veier. De bruker mer penger enn det staten gjorde på disse veiene, og det skjer mye over hele landet når det gjelder veibygging. Som viktig eier av Innovasjon Norge har fylkeskommunene aktivt tatt i bruk eierskapet. Gjennom å ha et eierforhold til Innovasjon Norge har samhandlingen mellom fylkeskommunene og Innovasjon Norges fylkeskontor styrket seg. Innovasjon Norge blir i større grad betraktet som fylkeskommunenes næringsavdeling. De regionale forskningsfondene er på plass, og regionale forskningsstrategier er utarbeidet og iverksettes fortløpende. Styrkingen av kommuneøkonomien ser vi også resultatet av i fylkeskommunene. Det satses stort innenfor videregående opplæring. Nå er det fokus på kvalitet og det å få flere igjennom et utdanningsløp i videregående skole. Det bygges nye skolebygg tilpasset dagens krav. Det var noe annet enn å diskutere nedleggelse av videregående skoler, slik vi gjorde før 2005. Det er betryggende for kommuner og fylkeskommuner at vi fortsetter satsingen på Kommune-Norge, for vi vet at det er i kommunene og fylkeskommunene at velferden skapes. Representanten Bård Hoksrud var opptatt av situasjonen i de flomrammede områdene og hvordan fylkeskommunene skulle makte å få i orden bl.a. veiene etter flommen. Da kan vel jeg bidra til å berolige Fremskrittspartiet med å vise til at statsministeren allerede for lengst har sagt at selvfølgelig skal storsamfunnet stille opp slik at man kan løse de nye oppgavene og de ekstraoppgavene som er en følge av flommen.