Kristin Krohn Devold (Høyre), 2005-01-19:
Som forsvarsminister er jeg sterkt opptatt av best mulig utnyttelse av tilgjengelige kystvaktressurser og ivaretakelse av nasjonale oppgaver og internasjonale forpliktelser i våre havområder. Kystvaktens budsjett har derfor vokst betydelig, fra 601 mill. kr i 2001 til 738 mill. kr i 2005, altså en betydelig økning den siste fireårsperioden. Også siste år har kystvaktbudsjettet økt med 45 mill. kr, så nivået i 2005 er altså klart høyere enn i 2004. Kystvaktbudsjettet har økt hvert år siden jeg ble forsvarsminister. Når det gjelder den havgående flåten, planlegges produksjonen opprettholdt på om lag samme nivå som i fjor, i tråd med Stortingets forutsetninger. For de helikopterbærende fartøyene legger Kystvakten, ifølge Generalinspektøren for Sjøforsvarets produksjonsplan for 2005, opp til at antallet patruljedøgn skal økes noe i forhold til tidligere. Det er ifølge denne produksjonsplanen ikke riktig at de helikopterbærende fartøyene alt i alt forventes å seile mindre og dermed foreta færre kontroller enn før. La meg understreke følgende: Det er likevel ikke slik at antallet patruljedøgn alene avgjør kvaliteten på kontrollen og utøvelsen av den. Like viktig er de totale ressurser som disponeres, materiellstandarden og ikke minst samspillet mellom Kystvakten og andre militære kapasiteter. Når det gjelder ressursene, har Kystvakten bygd opp en fleksibel struktur av flere typer fartøyer. Disse har ulik størrelse, bemanning, utholdenhet, fartspotensial og kapasiteter, og oppdragene kan dermed utføres på en mer effektiv måte enn tidligere, tilpasset de aktuelle behov. Hva angår standard, er Kystvaktens struktur under omlegging med bl.a. innfasing av et nytt, innleid fartøy, sammenslåing av indre kystvakt og bruksvakt, utskifting av materiell og oppdatering av luftkontrollradarene. Dette vil bidra til en bedre tjeneste. Det er heller ikke slik at det kun er de helikopterbærende fartøyene som foretar kontroller. Øvrige havgående fartøyer utfører generelt et meget høyt antall inspeksjoner. Eksempelvis foretok KV «Tromsø», som ikke har helikopter, i fjor flere inspeksjoner pr. patruljedøgn enn noen av de helikopterbærende fartøyene. Kystvaktens kontrolloppgaver kan ikke ses isolert fra annen virksomhet. En god utnyttelse av fartøyene er avhengig av at det foreligger tilstrekkelig informasjon, oversikt og situasjonsforståelse av kontrollområdet. Flere hjelpemidler bidrar til dette, både helikoptre, satellitter, radarer, automatiske overvåkingssystemer, rapporter fra andre fartøyer mv. På den måten vet Kystvakten hvor det pågår fiske, og hvilken kontroll som bør settes inn. Dette øker effekten av det enkelte patruljedøgn, og det bidrar til en bedre kystvakt. Samspillet med andre kapasiteter og teknologiutnyttelse innebærer også at Norge har evne til alminnelig overvåking, suverenitetshevdelse og myndighetsutøvelse i nordområdene, og at dette øker. Etter min oppfatning er dagens kystvakt samlet sett mer effektiv enn før, støttet av viktig overvåking og etterretning. Gjennom Regjeringens årlige prioriteringer av Kystvaktens budsjett mener jeg tilstrekkelige ressurser står til disposisjon, slik at oppgavene løses på en god og forsvarlig måte.