Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 1998-11-18:
I forbindelse med «Aksjon Riktig Takstbruk» har trygdemyndighetene avdekket overforbruk av takstsystemet som har medført tilbakebetalingskrav mot leger. Det foreligger nå to rettsavgjørelser i saker mellom Rikstrygdeverket og leger vedrørende slike tilbakebetalingskrav. I dom i Jæren herredsrett i mars i år fikk Rikstrygdeverket medhold i sitt tilbakesøkningskrav. I denne saken hadde Sosial- og helsedepartementet også bestemt at legen skulle utelukkes fra å praktisere for trygdens regning i en periode. Retten fant at departementets utelukkelsesvedak var gyldig. I nylig avsagt dom i Ryfylke herredsrett tapte Rikstrygdeverket på vesentlige punkter og tilbakesøkningskravet ble sterkt redusert. Som representanten Johnsen er kjent med, er dommen i Jæren herredsrett påanket til lagmannsretten. Jeg har fått opplyst at Rikstrygdeverket vil påanke dommen i Ryfylke herredsrett. Representanten sikter med sitt spørsmål til at den aktuelle legen ved lagmannsrettens kjennelse av 17. juli 1998 fikk medhold i at staten ikke skal iverksette utelukkelsesvedtaket før det foreligger rettskraftig dom i saken. Lagmannsrettens kjennelse gjelder følgelig ikke selve utelukkelsesvedtaket, men går på tidspunktet for iverksettelsen av vedtaket. Staten har på bakgrunn av lagmannsrettens kjennelse begjært muntlige forhandlinger ved Gulating lagmannsrett. Lægeforeningen har som kjent uttrykt misnøye med trygdemyndighetenes saksbehandling og praksis ved tilbakebetalingskravene mot legene i forbindelse med «Aksjon Riktig Takstbruk». Foreningen har bl.a. vært opptatt av at legene må få dokumentere sin takstbruk gjennom framlegging av pasientjournaler. Jeg er oppmerksom på at saksbehandlingen i mange av disse sakene har vært lang, og at dette har skapt usikkerhet hos legene. Disse forhold må imidlertid ses i sammenheng med prosjektets omfang og kompleksitet. Den lange saksbehandlingstiden har også sammenheng med at Praksisutvalget for allmennleger var ute av funksjon i en lengre periode. Rikstrygdeverket vil vurdere størrelsen på tilbakebetalingskravene i lys av bl.a. saksbehandlingsprosessen i den enkelte sak. Rikstrygdeverket har nå besluttet at ansvaret for oppgjør for legehjelp og behandleroppgjør generelt skal konsentreres i særlige kontorer, vanligvis ett i hvert fylke. Disse regionkontorene vil ha en tilstrekkelig saksmengde, analysekompetanse og – i samråd med kontorets rådgivende lege – tilstrekkelig innsikt i klinisk legevirksomhet til at saksbehandlingen kan bli kvalitativt betryggende og effektiv. Regionkontorene er under etablering. Det vil bli vurdert å gi regionkontorene vedtaksmyndighet i disse sakene, slik at fylkeskontorene blir ankeinstans. Slike saker vil i så fall ikke lenger bli behandlet sentralt i Rikstrygdeverket. Spørsmålet om legene skal få dokumentere sin takstbruk ved journalutskrifter, er nå under vurdering i en egen arbeidsgruppe med representanter fra Rikstrygdeverket og Lægeforeningen. Jeg kan ellers opplyse at det nå er løpende kontakt mellom Lægeforeningen, Rikstrygdeverket og departementet for å sikre et best mulig samarbeid mellom trygdeetaten og legene på dette området, slik representanten Johnsen etterlyser.