Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2015-05-05:
Komiteen viser i innstillingen til at regjeringen i proposisjonen legger fram forslag om endring av behovsprøvingsvilkårene for grunnstipendet i videregående opplæring. Forslagene har sin bakgrunn i at Stortinget i statsbudsjettet for 2015 vedtok å endre behovsprøvingsvilkårene for grunnstipendet i videregående opplæring. Gjennomføring av vedtaket er betinget av at behovsprøvingsbestemmelsen i utdanningsstøtteloven endres, da gjeldende bestemmelse ikke åpner for å legge vekt på økonomien til forsørgers samboer i behovsprøvingen. Utgifter til dekning av levekostnader under videregående opplæring er et forsørgeransvar, men samtidig vil komiteen understreke betydningen av at alle skal ha mulighet og rett til å ta videregående utdannelse i Norge, uavhengig av foreldres økonomi. Det er bakgrunnen for ordningen med et behovsprøvd grunnstipend, beregnet på elever fra familier med svak økonomi. Komiteen viser til at denne ordningen har vist seg lite treffsikker, og at stipendet må målrettes bedre enn det gjøres i dag, sånn at støtteordningene ikke misbrukes, men går til dem de egentlig er tenkt og ment for. Komiteen viser til at regjeringens begrunnelse for å gi økonomien til forsørgeres nye ektefelle eller samboer betydning i behovsprøvingen er at forsørgere som har ektefelle eller samboer, har en økonomisk fordel av å ha noen å dele husholdningen med. Komiteen merker seg at det i høringsnotatet vises til at det også i regelverket om barnebidrag og bidragsforskudd blir tatt tilsvarende hensyn. I proposisjonen går regjeringen inn for å kunne legge vekt på økonomien til forsørgers samboer ved behovsprøving av utdanningsstøtte til elever og lærlinger i videregående opplæring. Videre foreslår regjeringen en avvikling av dagens adgang til direkte behovsprøving mot økonomien til forsørgers ektefelle, altså steforelder. I forslaget understrekes det at for at en samboers økonomi skal få betydning i behovsprøvingen av utdanningsstøtte, må samboerforholdet være av varig karakter. Komiteen har merket seg at et flertall av høringsinstansene også støtter regjeringens forslag. Komiteen understreker at det å legge til rette for innhenting av opplysninger direkte fra ulike register er et viktig virkemiddel for modernisering i Lånekassen og en forutsetning for å gi kundene gode, digitale tjenester. Lånekassen har kommet et godt stykke på vei når det gjelder datafangst. De har som målsetting at søker eller låntaker i minst mulig grad selv skal sende inn dokumentasjon, og at effektiviteten gjennom automatisert behandling og bruken av digitale tjenester skal økes. I lovforslaget presiseres de aktuelle gruppene for utdanningsstøtte til student, elev, lærling og lærekandidat. Endringer som er foreslått i proposisjonen, skal legge til rette for samme saksbehandlingsprosess for lærlinger som for elever og studenter. Komiteen viser til at en forutsetning for effektiv behandling og kontroll av søknader om utdanningsstøtte er at Lånekassen får opplysninger fra lærestedene om studenten eller eleven har opptak der, og faktisk har begynt på utdanningen. Uten opptak og oppstart har ikke studenten eller eleven rett til utdanningsstøtte, og uten lærekontrakt eller opplæringskontrakt har ikke lærlingen eller lærekandidaten rett til utdanningsstøtte. Overskuddsopplysninger skal slettes, i samsvar med reglene i personopplysningsloven. Komiteen mener at forslaget fra regjeringen er godt og vil bidra til en mer effektiv forvaltning av utdanningsstøtteordningen.