Kristin Clemet (Høyre), 2004-01-08:
Evalueringen av Reform 97 består av 26 prosjekter og en rekke rapporter med ulik tilnærming til reformen. Det er riktig som representanten Skarbøvik sier, at enkelte av konklusjonene i evalueringen peker på at utviklingen på ungdomstrinnet har vært mindre synlig og av mindre omfang enn på barnetrinnet, og da særlig småskoletrinnet. Småskoletrinnet fikk stor oppmerksomhet fordi 6-åringene ble skolebarn og et nytt årstrinn skulle begynne på skolen. Reformen ble innført over tre år. I 1997 ble ny læreplan gjort gjeldende for 1., 2., 5. og 8. klasse og så deretter for ett klassetrinn pr. hovedtrinn hvert år. Slik ble reformen innført parallelt på alle hovedtrinn, og både småskoletrinn, mellomtrinn og ungdomstrinn fikk nye lærebøker samtidig. Det ble også lagt til rette for kompetanseutvikling for lærere på alle trinn samtidig. Småskoletrinnet fikk strukturendring og mye ekstern og intern oppmerksomhet, men øvrig innsats kom like mye ungdomstrinnet til gode. Det må samtidig legges vekt på at læreplanen fremhever hovedtrinnenes egenart, og at kravene til innhold og arbeidsmåter i ungdomsskolen må være andre enn tilsvarende krav i småskolen. Førskolepedagogikk fikk innpass på småskoletrinnet og førte til endringer i arbeidsmåter og større grad av fleksibel organisering. Forsker Peder Haug, som har ledet evalueringen av Reform 97, peker i sluttrapporten for evalueringen av reformen på at reformen synes å ha hatt ulike konsekvenser for hovedtrinnene, særlig når en sammenligner småskoletrinn og ungdomstrinn. I den grad man kan karakterisere resultatene som bedre for småskoletrinnet enn for ungdomstrinnet, dreier det seg om måloppnåelse i forhold til intensjonene i reformen. Forskjellene blir beskrevet som signifikante når det gjelder tidsbruk, organisering og arbeidsmåter. Det kan være mange grunner til at endringene på ungdomstrinnet ikke har vært så omfattende som læreplanen la opp til. La meg nevne noen. Åttende klassetrinn, som startet ungdomsskolen som reformelever høsten 1997, avsluttet grunnskolen våren 2000. Evalueringen av Reform 97 er derfor gjennomført relativt kort tid etter at reformen ble satt i verk. I sin oppsummering av evalueringen peker Peder Haug på dette. Han sier at det er for tidlig å si om Reform 97 har vært vellykket, og at skolens pedagogiske tradisjon tilsier at endring tar tid. Evalueringen viser store forskjeller mellom skoler og mellom kommuner i graden av implementering av reformen. Ledelse på skolenivå og kommunalt nivå blir beskrevet som en sentral faktor i dette, likeså kompetanse. På ungdomstrinnet vil selvfølgelig fagkompetanse stå sentralt, men rapporten fremhever også kunnskap om arbeidsformer og såkalt aktivitetspedagogikk. De siste årene har ungdomstrinnet fått mye oppmerksomhet. I 2000 ble Strategi for kvalitetsutvikling i grunnskolen for 2000-2003 lagt frem. I forordet til den heter det: «Arbeidet med kvalitetsutvikling gjelder hele grunnskolen, men i første omgang legges det særlig vekt på ungdomstrinnet.» I denne store satsingen ble kommunene tilført flere hundre millioner kroner i statlig støtte til kompetanseutvikling og annet utviklingsarbeid, og en svært stor andel av dette har vært øremerket ungdomstrinnet. Satsingen blir evaluert av SINTEF Teknologiledelse og Danmarks pedagogiske universitet. Foreløpige resultater fra evalueringen tyder på at denne satsingen har ført til et stort engasjement i ungdomsskolen med hovedvekt på læringsmiljø og organisering av undervisningen. Evalueringen avsluttes først våren 2004. Tre ungdomsskoler i hvert fylke fikk i 2001 særlige midler for å utvikle modeller for ressurstildeling og alternativ organisering, og mange ungdomsskoler har deltatt i sentralt initierte arbeidstidsforsøk. Av 346 grunnskoler som startet arbeidstidsforsøket i 2001, var 38 pst., altså 130 skoler, ungdomsskoler eller kombinerte barne- og ungdomsskoler. Det er også gjort en stor innsats for et godt læringsmiljø i hele grunnskolen, inkludert ungdomstrinnet, de siste årene. Ungdomsskolene har i utstrakt grad tatt i bruk programmer mot mobbing, og det er innført skolemegling i arbeidet med konflikthåndtering. Ungdomsskolene er dessuten godt representert blant bonus- og demonstrasjonsskolene som er utpekt i 2002 og 2003. Det betyr at mange ungdomsskoler er langt fremme i arbeidet med kvalitetsutvikling. Hovedspørsmålet i interpellasjonen er hva statsråden vil gjøre for å øke kompetansen og kunnskapen om ungdomstrinnets egenart. Etter min mening har vi nå ganske mye kunnskap om situasjonen i skolen, også om ungdomstrinnets egenart. Jeg har i min tid som utdanningsminister søkt å styrke denne kunnskapen ytterligere. Hovedformålet med kunnskapen er å bruke den som grunnlag for videre forbedring av læringsmiljø og læringsutbytte. Vi er nå i ferd med å bygge opp et nasjonalt system for kvalitetsvurdering, bestående av nasjonale prøver og nettstedet skoleporten.no. De nasjonale prøvene innføres gradvis fra våren 2004, og på ungdomstrinnet vil de omfatte fagene norsk, engelsk og matematikk. På skoleporten.no, som tas i bruk våren 2004, blir all kunnskap etter hvert samlet på ett sted, både om læringsresultater, resultater fra brukerundersøkelser m.m. og ressursbruk. Skoler, skoleeiere og sentrale myndigheter får på den måten et solid kunnskapsgrunnlag for målrettet satsing på skolen, både generelt og i forhold til spesielle områder, som f.eks. ulike sider ved ungdomstrinnet. I juni la Kvalitetsutvalget frem sin utredning om norsk grunnopplæring. Utvalget foreslår en rekke tiltak for å stimulere bedre kvalitet i hele grunnopplæringen, og flere av forslagene omhandler ungdomstrinnet spesielt. Utvalget ser ungdomstrinnet som en del av grunnskolen, men like mye som et overgangstrinn og bindeledd i en samlet grunnopplæring. Utvalget foreslår en modernisering av ungdomstrinnet gjennom bl.a. modulbaserte læreplaner, programfag, valg av moduler fra videregående opplæring og nye fag. Våren 2004, nærmere bestemt i mars, blir det lagt frem en stortingsmelding om grunnopplæringen. Meldingen tar utgangspunkt i kunnskap vi nå har om situasjonen i skolen gjennom Kvalitetsutvalgets utredning og evalueringen av Reform 97 og all annen nasjonal og internasjonal forskning som måtte være av interesse. Det er derfor for tidlig å si hvilke forslag fra Kvalitetsutvalget – eller andre forslag – som blir fremmet i meldingen, men søkelys vil bl.a. være på ungdomstrinnet. Når stortingsmeldingen er behandlet og skal følges opp, vil jeg legge til rette for å støtte skoleeiere i arbeidet med kompetanseutvikling for tilsatte på alle nivåer i skolen. Jeg ønsker å sikre at lærere i hele Norge, gjennom kompetanseutvikling og dialog, får et eierforhold til de endringene som kommer. Jeg ser frem til at det nasjonale systemet for kvalitetsvurdering blir tatt i bruk i løpet av 2004, og til fremlegging og behandling av stortingsmeldingen om grunnopplæringen. Det er viktig å ha kunnskap om forholdene i skolen, men enda viktigere å bruke kunnskapen som grunnlag for kvalitetsutvikling. I disse dager blir et sammendrag av evalueringen av Reform 97 sendt ut til alle landets grunnskoler. Jeg håper resultatene fra evalueringen vil stimulere skolene til arbeid med kvalitetsutvikling. På den måten vil kunnskapen kunne danne grunnlag for videre utvikling og forbedring, også på ungdomstrinnet.