Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-01:
Først er det viktig å si at Polen nå tar imot veldig mange flyktninger fra Ukraina, og det vi fra norsk side sier nå, er takk. Jeg har takket den polske utenriksministeren for den solidariske måten Polen har stilt opp på, og jeg har spurt hva vi kan gjøre for å støtte Polen i den vanskelige situasjonen som de står i. Jeg vil berømme dem for den innsatsen de har gjort. Jeg kjenner meg også veldig trygg på at Stortinget og regjeringa er kritisk til den politiske utviklingen i Polen, og vi har felles mål på dette området. Hvilke virkemidler vi har til rådighet, og hvordan de skal benyttes, er det ikke alltid en sammenfallende oppfatning om. Det er et viktig prinsipp for alle at Norge ikke under noen som helst omstendighet skal bruke EØS-midler på programmer og prosjekter i Polen som bidrar til å undergrave grunnleggende verdier, demokratiet og rettsstaten. I min redegjørelse om viktige EU- og EØS-spørsmål for Stortinget i november i fjor, varslet jeg at jeg vil gjennomgå programarbeidet med Polen. Formålet er å sikre økt overvåkning og kontroll med det som er Norges bidrag. Dette arbeidet pågår fortsatt, i samarbeid med Island og Liechtenstein. Det er noe som er litt kjedelig når det gjelder slike avtaler. Man kan ikke bare fryse dem sånn uten videre. Jeg mener at det er spesielt viktig at vi forholder oss til reglene, og regjeringas utgangspunkt vil nettopp hele veien være det rettslige rammeverket i ordningene. EØS-midlene er knyttet til EØS-avtalen, EØS-avtalens hoveddel sier imidlertid ingenting om suspensjon av overføring til mottakerland eller andre virkemidler knyttet til finansieringsordningene. Det er protokoll 38c til EØS-avtalen som må legges til grunn, sammen med regelverket og forskriftene til EØS-midler som er utledet av denne. Det høres jo fryktelig kjedelig ut, men i og med at vi er opptatt av at vi skal følge rettsstatsprinsipper, må vi legge også disse kriteriene til grunn for hvordan vi viderefører EØS-avtalen og midler gitt i den sammenheng. Dette rammeverket inkluderer under gitte forutsetninger også muligheten til å suspendere overføringer til programmer eller prosjekter. Virkemiddelet er som utgangspunkt begrenset til de konkrete programmer og aktiviteter som vi selv finansierer. Det dekker ikke nødvendigvis alle politiske utviklingstrekk eller beslutninger i et mottakerland som er uønsket sett fra vårt perspektiv. Derfor vil jeg bare si at jeg advarer veldig mot å gå utenfor disse rammene. Det vil ikke være i Norges interesse å bli kritisert for ikke å overholde mellomstatlige avtaler eller respektere rettsstatsprinsipper. Det fremheves av forslagsstillerne at EØS-midlene styrker den polske regjeringas maktbase og innflytelse. Jeg er usikker på om Oslo universitetssykehus eller Tomra kjenner seg igjen i denne beskrivelsen. Sammen med universitetet Wrocklav har Oslo universitetssykehus fått EØS-midler til å forske på nye kreftbehandlingsmetoder, mens Tomra er partner i et prosjekt for retur og økt gjenvinning av avfall fra polske husholdninger. Jeg kunne nevnt flere prosjekter, f.eks. støtten til bevaring av minoriteters kulturarv, og det sentrale innsatsområdet med vår støtte til museet for polske jøders historie, som har pågått i flere år. Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter, Wergelandsenteret, Falstadsenteret og de jødiske museene i Oslo og Trondheim har deltatt i dette prosjektsamarbeidet – så lista er lang. Vi har over 400 samarbeidsprosjekter gående. Poenget er at EØS-midlene er flerårige og skal bidra til langsiktig utvikling. Det er derfor ingen støtte til den nåværende polske regjeringa. Jeg merker meg at forslagsstillerne ikke ønsker å ramme støtten til sivilt samfunn. Det er positivt, for sivilsamfunnet spiller en veldig positiv nøkkelrolle, og vi vil slå ring om demokrati og rettsstat. Jeg vil imidlertid opplyse om at det er to fond for sivilsamfunnet i Polen på til sammen 600 mill. kr, og begge disse fondene forvaltes av uavhengige fondsoperatører. Forslaget omfatter kun det ene fondet på 330 mill. kr. Jeg kan forsikre salen om at regjeringa tar utviklingen i rettsstaten i Polen på det største alvor. Der det forekommer avtale og regelbrudd, får dette konsekvenser for gjennomføringen av EØS-midlene. Det har polske myndigheter allerede fått merke, da kommuner som erklærer støtte til såkalte LHBTI-ideologi, ble avskåret fra støtte i 2020. Men denne beslutningen var begrunnet i regelverket, og det er nettopp hele poenget. Det er en fornuftig og riktig tilnærming, som regjeringa vil videreføre. Og så er det helt grunnleggende å sikre at EØS-midlene har en positiv rolle i utviklingen i Polen.