Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-06-04:
Når Odelstinget nå skal behandle forslaget til ny minerallov, markerer det – som flere har vært inne på – en milepæl i prosessen med å lage en moderne og god lovgivning. Arbeidet startet da minerallovutvalget ble nedsatt i 1993, og har pågått i over 15 år. Det har lenge vært behov for en ny og moderne lov til erstatning for fem til dels svært gamle lover. Loven er dessuten et utmerket eksempel på Regjeringas innsats for regelforenkling. Med den nye mineralloven moderniserer vi regelverket, forbedrer det språklig, gjør det enklere, mer oversiktlig og lettere tilgjengelig. Samtidig tetter vi hull i det eksisterende lovverket og sørger for at alle deler av mineralbransjen blir regulert og får like konkurransevilkår. Å sørge for gode rammevilkår for mineralnæringa er både god næringspolitikk og god distriktspolitikk. Mineralloven er et viktig bidrag til Regjeringas målsetting om satsing på distriktenes egne ressurser, lokal verdiskaping og arbeidsplasser i nærområdene. Vi er opptatt av at mineralnæringa er, og skal være, en framtidsrettet næring. Norsk mineralnæring er usedvanlig viktig for næringsutviklinga i Distrikts-Norge. Regjeringa vil legge til rette for at en næring med bortimot 5 000 ansatte og mer enn 10 milliarder kr i omsetning har forutsigbare og gode rammevilkår. Gjennom mineralloven vil vi stimulere til økt kartlegging av mineralressursene i Norge. Det gjør vi bl.a. ved å utvide leteretten. Norge er rikt på mineralressurser, ikke bare olje. Etter beregninger som Norges geologiske undersøkelse har foretatt, har vi i Norge kjente mineralressurser til en potensiell verdi på mer enn 1 000 milliarder kr. Jeg tror ikke det er så mange som tenker på det, i hvert fall ikke utover de som arbeider med disse spørsmålene. Det er viktig for Regjeringa å fremme en minerallov som også tar vare på grunneiers interesser når det skal letes og utvinnes mineraler. Grunneiernes kontroll over eiendomsretten videreføres derfor i den nye loven. Det er et viktig prinsipp at grunneieren har frihet sjøl til å inngå avtaler med mineralselskapene. Regjeringa har vært opptatt av at miljø- og samfunnsinteressene må ivaretas bedre i den nye mineralloven enn hva tilfellet er i dagens lovgivning. Derfor blir det stilt krav til driftskonsesjon og kompetanse for å sikre bergfaglig forsvarlig drift på Norges mineralressurser. Vi innfører regler om tilsyn for alle aktører. I tillegg vil den nye loven stille strengere krav til opprydding, som flere har vært inne på, og sikring og en økonomisk garanti som sikrer miljøhensyn i tilfelle konkurs hos bedriften. Departementet skal utarbeide forskrift om en økonomisk garantiordning, og vi vil i samarbeid med næringa utarbeide ordninger som både bedriftene og samfunnet kan leve med. Forskriften vil på ordinær måte sendes på høring før fastsettelse. Minerallovens regulering av såkalt driftshvile har vært gjenstand for to spørsmål fra komiteen. Dette vil jeg derfor kort kommentere. Vi er opptatt av at den nye loven skal stimulere til aktivitet på mineralforekomstene – det er viktig. Samtidig må det være en balanse i regelverket, slik at bedrifter, når det er behov for det, kan ta en pause i driften. Vi har derfor laget et system der bedriften må søke Direktoratet for mineralforvaltning dersom driften skal innstilles i mer enn ett år. Regjeringa har vært opptatt av at den nye loven skal ivareta samiske interesser ved mineralvirksomhet. Regjeringa ser det som viktig – i motsetning til hva Fremskrittspartiet har gitt uttrykk for – å følge Norges folkerettslige forpliktelser og å ivareta urfolksinteressene i Norge på en god og balansert måte. I så måte er også dette lovforslaget en oppfølging av de tanker som er nedfelt bl.a. i finnmarksloven. I motsetning til representantene fra Fremskrittspartiet, som ikke ønsker regler som ivaretar samiske interesser, som etter min oppfatning ville skape store folkerettslige problemer for oss, og også andre typer problemer, tar Regjeringa urfolksinteressene på alvor og foreslår derfor regler som styrker samiske interesser sammenlignet med i dag. Under lovarbeidet har vi hatt flere konsultasjonsmøter med Sametinget. Vi har blitt enige på flere punkter, uten at det har lyktes å bli enige om helheten i loven til slutt. Etter Regjeringas mening er det viktig med en grundig behandling av innstillinga fra Samerettsutvalget II før det tas endelig stilling til regler utenfor Finnmark. Å sørge for gode rammevilkår for mineralnæringa er både god næringspolitikk og god distriktspolitikk. Når vi nå etter mange år endelig er kommet dit at Odelstinget skal vedta mineralloven, er det med glede jeg konstaterer den brede enigheten lovforslaget har fått i Stortinget. Det gir trygghet for at vi nå får på plass en lov som kan skape gode og forutsigbare rammebetingelser både for mineralnæringa og samfunnet i lang tid framover.