Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2018-03-06:
Først en takk til saksordføreren for et grundig arbeid og et godt samarbeid i saken. Finanskrisen og den norske bankkrisen på slutten av 1980-tallet og begynnelsen av 1990-tallet danner et alvorlig bakteppe når vi i dag skal vedta nye lovregler om innskuddsgaranti og håndtering av kriser og andre økonomiske utfordringer i banksektoren. Det er viktig å lære av historien – konsekvensene av manglende regulering og følgene av manglende finansiell stabilitet har til dels vært dyrekjøpt erfaring. Gjennom å regulere finansmarkedene bedre bidrar vi til at risikoen for at vi får en ny bank- eller finanskrise i Norge, reduseres. Det er det denne saken handler om. Den finansielle stabiliteten er grunnlaget for økonomisk sikkerhet og stabilitet og for vekstkraften i norsk økonomi. Den er grunnlaget for tryggheten til folk, for jobbene, for sparepengene, for familieformue og arv, for investeringer i eiendom og bedrifter og ikke minst for tilliten til bankene. At vi synkroniserer oss med EU på dette området, er indirekte også med på å skjerme norsk økonomi og bidrar til å skape ytterligere stabilitet. Norge er en del av Europa, og vår økonomi er i stor grad avhengig av dette markedet. Mange norske banker er dessuten filialer av banker med eierskap basert i EU-land. Derfor er det viktig at norsk finansnæring har tilsvarende regulatoriske rammer og konkurransevilkår som aktører i Europa. Tilrådingene fra Banklovkommisjonen har i stor grad vært førende for de forslagene som regjeringen har lagt fram i proposisjonen, Prop. 159 L for 2016–2017. Det innføres et bredt sett av nye regler for å forhindre og håndtere kriser i banker. Samlet sett vil dette bidra til lavere risiko i bank- og finanssektoren. Den norske innskuddsgarantiordningen videreføres og styrkes med de forslagene som ligger i innstillingen. De viktigste lovendringene i innskuddsgarantien innebærer en ubegrenset garanti for visse typer innskudd i inntil tolv måneder, som innskudd på klientkonti innskudd ved overdragelse av fast eiendom ved boligkjøp sikring av formue knyttet til særlige livshendelser, som f.eks. skifte forsikringsutbetalinger erstatninger Den generelle innskuddsgarantien på bankinnskudd på 2 mill. kr per innskyter videreføres også. Jeg er glad regjeringen er i prosess med EU for å sikre at bankinnskuddsgarantien kan videreføres på dette nivået. Når det gjelder de lovendringene som omhandler krisehåndtering i banker, gjennomfører vi EUs lovregler på området. Direktivet skal innlemmes i EØS-avtalen den 9. februar i år. Målet er å forebygge og håndtere økonomiske problemer i bank for å verne om finansiell stabilitet, kundeinnskudd og offentlige midler. Det følger et mer detaljert regelverk med krav om at det utarbeides beredskaps- og krisehåndteringsplaner for mulige tilfeller av svikt i soliditet og solvens. Det er også krav om etablering av et nasjonalt krisefond. Som saksordføreren sa: Finanstilsynet blir krisehåndteringsmyndighet. Men de viktigste vedtakene skal fattes av departementet og forankres i Stortinget. Den mest vesentlige endringen er det som handler om intern oppkapitalisering, den såkalte «bail-in»-regelen, som innebærer at en kriserammet bankgjeld kan konverteres til egenkapital. På den måten dekkes tap, soliditeten styrkes, og virksomheten kan videreføres. Dette skal altså redusere risikoen for kriser samt bidra til mer forutsigbarhet og ordnede løsninger om en krise skulle oppstå. Norge har det best oppkapitaliserte banksikringsfondet i Europa, på 32,5 mrd. kr ved utgangen av 2016, tilsvarende 2,7 pst. av garanterte innskudd. Midlene overføres til to nye fond: innskuddsgarantifondet og krisetiltaksfondet. Det blir viktig å sikre fortsatt oppbygging av de fondene. Krav om årlig innbetaling videreføres. Samtidig skal innbetalingene i langt større grad enn i dag differensieres etter den enkelte bankens risikoprofil. Bankenes sikringsfond skal fortsatt administrere innskuddsgarantiordningen og forvalte midlene i innskuddsgarantifondet og krisetiltaksfondet. Banksikringsfondet skal bistå Finanstilsynet i utøvelse av nye oppgaver, jf. nytt regelverk. Det innebærer flere oppgaver og mer ansvar for Bankenes sikringsfond, som etter dette vil få sin virksomhet regulert i en egen lov og et styre som utnevnes av departementet, ikke av bankene selv som i dag. Det er bred politisk enighet i Norge om at vi når vi regulerer finansmarkedene, skal prioritere soliditet og trygghet for kundene i bankene. Det er en viktig verdi også at et bredt flertall i komiteen står bak forslagene i innstillingen. Dette er et lovforslag som er fornuftig og ansvarlig, og som i tillegg til å bidra til lavere risiko i banksektoren over tid kan spare norsk økonomi og det offentlige for store kostnader.