Torild Skogsholm (Venstre), 2002-12-17:
Samferdselsdepartementet har gjort framlegg om Bergensprogrammet for transport, byutvikling og miljø for å bedre miljøet og framkommeligheten i Norges nest største by. Programmet er utarbeidet av Bergen kommune i samarbeid med Hordaland fylkeskommune og Statens vegvesen Hordaland, og finansieres i et spleiselag mellom stat, trafikanter og lokale myndigheter. Bakgrunnen for Bergensprogrammet er den sterke veksten i vegtrafikken Bergen har opplevd, en vekst som er sterkere enn i mange andre deler av landet. Samtidig har kollektivtrafikkandelen gått ned. Målene med Bergensprogrammet er å redusere veksten i biltrafikken, øke andelen kollektivreisende, bedre miljøet og trafikksikkerheten samt redusere transportkostnadene for nyttetrafikken. Tiltakene som foreslås for å nå målene, er styrking av kollektivtransporten med buss og bybane, vegprosjekter som avlaster dagens vegnett, miljøopprusting av sentrumsområder som avlastes for biltrafikk, og etablering av sammenhengende gang- og sykkelvegnett. Tre store enkeltprosjekter i Bergensprogrammet er bybane, Ringveg vest og Skansentunnelen. Jeg er tilfreds med at flertallet støtter opp under hovedmålene og tiltakene beskrevet i Bergensprogrammet. Jeg vil selvsagt følge opp flertallets ønske om at Regjeringen rapporterer om framdriften i Bergensprogrammet i lys av målsettingene. Det vil skje først og fremst i de årlige budsjettproposisjonene. Jeg vil understreke at satsingen på kollektivtransport er helt sentralt i Bergensprogrammet. Bybanen mellom sentrum og Flesland er det viktigste enkeltprosjektet. I tillegg skal det på vegnettet gjennomføres framkommelighetstiltak og prioritering for buss og taxi både i ytre by og i sentrum. En rekke slike tiltak er allerede igangsatt, og vil være blant de første prosjektene som finansieres innenfor Bergensprogrammet i 2003 og 2004. Det er svært positivt for kollektivtrafikkens konkurransekraft i Bergen på kort sikt. Det gjenstår fortsatt arbeid med planlegging og avklaring av de store vegprosjektene og endelig valg av løsninger for kollektivtransporten, herunder utredninger for å følge opp kravene om dokumentasjon for alternativ bruk av riksvegmidler og bompenger. Noen har stilt spørsmål ved om slike utredninger virkelig er nødvendige. Mitt svar er at det er de, ikke minst av hensyn til kollektivtransporten og bybanen. Utredningene som er gjort til nå, har f.eks. dokumentert at bybane har et bedre nytte-kostnadsforhold enn bussalternativene. Noe av arbeidet som nå gjenstår, er å dokumentere at en bybane virkelig bidrar til å øke de samlede kollektivandelene, ikke bare flytte dagens busspassasjerer over på bane. Også ansvarsdeling mellom fylkeskommunen og kommunen for drift av bybane og busstilbudet må avklares. At kollektivinvesteringene virkelig bidrar til økte kollektivandeler, og at driftsansvaret for bybanen er avklart, burde være vilkår som er verdt å vente på også for mindretallet i denne sal. Jeg er i alle fall opptatt av det – ikke for å trenere bybanen, men for å sørge for at den blir en suksess. På det øvrige riksvegnettet er det Ringveg vest som har høyest prioritet. Ringveg vest vil føre til bedre trafikkavvikling, færre ulykker, avlasting av eksisterende vegnett i området og dermed bedre bo- og miljøforhold lokalt. Det andre store vegprosjektet er Skansentunnelen, en tofelts tunnel fra Bergen sentrum til området nord for Bryggen. Hovedformålet med Skansentunnelen er å avlaste trafikken gjennom sentrum, først og fremst Torget og det verneverdige miljøet på Bryggen. Jeg vil avslutningsvis understreke at det ikke er slik at hvert enkelt tiltak i Bergensprogrammet alene skal føre til at man når alle målene. Det er de store og små tiltakene i Bergensprogrammet til sammen som kan gjøre Bergen godt rustet til å bedre bymiljøet og møte den forventede trafikkveksten. For meg er det særlig viktig at Bergensprogrammet bidrar til et trendbrudd, der kollektivtrafikken tar en større del av trafikkveksten, og dermed bidrar til å redusere problemene økt trafikk på vegnettet vil medføre.