Abid Raja (Venstre), 2011-05-31:
Stortinget behandler nå to ulike representantforslag om eiendomsskatt. Selv om det er samme tema, er forslagene nokså ulike i sin tilnærming til problemstillingene som er knyttet til praktiseringen av den kommunale eiendomsskatten. Jeg er saksordfører for et forslag fra representantene Gunnar Gundersen, Jan Tore Sanner, Arve Kambe, Svein Flåtten og Ingjerd Schou, som handler om behov for å modernisere og oppdatere lovverket når det gjelder eiendomsbeskatning og næringseiendom, og vil bruke det meste av mitt innlegg på dette forslaget. Forslaget fra representanter fra Høyre er etter mitt syn både meget godt og viktig, fordi det tar opp en svært uklar rettstilstand basert på et lovverk som er 100 år gammelt, og som overhodet ikke er i samsvar med dagens næringsliv og næringsstruktur. Det gjør at enkelte bedrifter nærmest over natten har fått økt eiendomsskattegrunnlaget med flere hundre prosent på grunn av ny og veldig vilkårlig taksering av eiendomsmassen og maskinparken. Et slikt eksempel er Hydro Holmestrand som etter retaksering fikk økt eiendomsskattetakst fra 100 mill. kr til 900 mill. kr. Mange kommuner har i det siste forsøkt å gjøre eller gjort vedtak om å utvide takstgrunnlaget for eiendomsbeskatning av næringsvirksomhet ved å ta med det meste av produksjonsmaskinene i verdigrunnlaget. Disse skal som hovedregel ikke være med i skattegrunnlaget. Dog er det unntak, men unntakene er uklart skrevet fra lovgiver og ulikt praktisert fra kommune til kommune. Det har medført en rekke rettssaker knyttet til praktiseringen i ulike kommuner, med til dels helt ulike konklusjoner. Bedrifter med lokalisering nær hverandre behandles ulikt, og både næringsliv og kommunestyrer og -administrasjoner ber om et klarere regelverk fordi dagens regelverk åpenbart er mangelfullt, og rettspraksis baserer seg på tolkning av den hundre år gamle byskatteloven. Vi trenger et nytt regelverk som slår fast at eiendomsskatt er en skatt på fast eiendom og stedbundet produksjon av vannkraft og ilandføringsanlegg for petroleum. Punktum! Utviklingen i næringslivet og samfunnet for øvrig med større, mer miljøvennlige og mer moderne integrerte produksjonsmaskiner må ikke gi grunnlag for økt skatt. Snarere burde det være motsatt. Et nytt regelverk må også ta utgangspunkt i markedsverdi, der dette finnes, og eiendom i distriktskommuner må vurderes i tråd med reell markedspris. Jeg mener dette enklest kan gjøres ved at eiendomsskattegrunnlaget bare omfattes av fast eiendom etter en normal forståelse av begrepet, og at den særskilte definisjonen «verk og bruk» fjernes. Det bør imidlertid fortsatt være mulighet for kommuner til å skrive ut eiendomsskatt begrenset til næringsvirksomhet, jf. dagens avgrensing knyttet til «verk og bruk». Jeg håper at statsråden vil se på en slik mulighet til opprydding. Mindretallet i innstillingen, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, ber også om at verdsettelsesreglene revideres og gjøres klarere. Det bør i den forbindelse innføres en sikkerhetsventil – et tak i prosent av dokumentert omsettingsverdi etter modell av formuesskattereglene tilsvarende 30 pst. av markedsverdien. Inntil et nytt regelverk er på plass, er det etter mitt syn avgjørende viktig at den praksis vi ser i stadig flere kommuner om retaksering, fryses. Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti støtter opp under hovedlinjene i representantforslaget, mens Fremskrittspartiet har valgt å legge seg noe på siden på grunn av at de har fremmet et eget forslag om å avskaffe den kommunale eiendomsskatten. Regjeringspartiene fatter seg – nærmest som sedvanlig – i korthet, og viser også denne gangen utelukkende til statsrådens brev. Det er i og for seg ikke så ille denne gangen, all den tid statsrådens brev i realiteten gir forslagsstillerne rett på alle punkter. Det som gjenstår å se, er om det blir noe mer enn formulert vilje til å se på problemstillingene i representantforslaget. Men det antar jeg at både statsråden og representanter for regjeringspartiene vil komme tilbake til i sine innlegg. Når det gjelder forslaget fra Fremskrittspartiet om å avskaffe hele eiendomsskatten, er det et forslag Venstre ikke støtter. Venstre ønsker økt kommunalt selvstyre. Vi ønsker at kommunene skal bli mer mangfoldige og ta flere beslutninger lokalt og løse oppgaver på ulike måter til beste for sine borgere. Det betyr at Venstre både er for mindre øremerking av statlige midler, og er for økt frihet til å fastsette den kommunale skattøren. Det betyr også at Venstre vil gjeninnføre kommunal selskapsskatt for å stimulere til og belønne lokal næringsutvikling. Det betyr imidlertid ikke at Venstre synes det er en god idé å innføre eiendomsskatt i alle kommuner. Snarere vil Venstre i de fleste tilfeller stemme mot å innføre eiendomsskatt og for å redusere eller fjerne denne der det er innført. Men så finnes det også kommuner hvor Venstre, i likhet med både Fremskrittspartiet og andre partier, har stemt for å innføre eiendomsskatt. Det er nettopp det kommunal frihet handler om. Helt til slutt vil jeg ta opp forslag nr. 1 i innstillingen, fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.