Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Den globale finanskrisen er det mest alvorlige tilbakeslaget i internasjonal økonomi siden den store depresjonen brøt ut i 1929. Tilliten til økonomisk vekst ble plutselig borte. Kapitalflyten bråbremset, etterspørselen sank, og arbeidsledigheten begynte å stige. Norge har hatt gode forutsetninger for å klare seg gjennom krisen. Vi har god økonomi, og vi har en stor offentlig sektor som gjør svingningene i økonomien mindre enn de ellers ville ha vært. Vi har gode reguleringer av finansmarkedene, og det inngir tillit at Regjeringen utgår fra et flertall i Stortinget og kan lede den økonomiske politikken trygt og forutsigbart. Men gode forutsetninger er ikke nok alene. God politisk styring er avgjørende. Bytteordningen til bankene, tiltakspakken for arbeid og en politikk for lavere rentenivå har vært treffsikre tiltak for å dempe finanskrisens virkninger og berge arbeidsplasser. Kampen mot arbeidsløshet kommer først på Arbeiderpartiets politiske agenda. Regjeringens målsetting er at Norge skal komme seg ut av krisen med Europas laveste ledighet. I Arbeiderpartiet kan ordet «ansvarlighet» være en hedersbetegnelse. Stortingsflertallet har spart penger i gode tider, slik at vi kunne bruke dem i dårlige tider. Nylig pekte Det internasjonale pengefondet – IMF – på at bl.a. den ekspansive finans- og pengepolitikken har bidratt til at arbeidsledigheten stiger mindre i Norge enn i andre land. Framover må den økonomiske politikken normaliseres. Pengebruken må tilbake til normalnivå – for det første fordi budsjettpolitikken må legge til rette for at stadig nye generasjoner får overlevert en bærekraftig økonomi. I 2050 er det over dobbelt så mange eldre over 80 år som i dag, og en mindre andel av befolkningen skal finansiere velferdstjenestene. Solidaritet handler ikke bare om rettferdig fordelig i nuet, men også på tvers av tid. Dessuten må vi utforme en politikk som er tilpasset nedgangskonjunkturen, som er alvorlig for konkurranseutsatt industri. Det er den andre grunnen til at pengebruken må tilbake til normalnivå. Finansministeren har delt gode tanker om et nytt solidaritetsalternativ. I 2010-budsjettet blir de viktigste fellesskapsløsningene prioritert først. Jeg gleder meg til å stemme for tiltak for full sykehjemsdekning, flere studieplasser og klima- og utviklingstiltak i kveld. Neste måned er det klimatoppmøte i København. Det blir en viktig milepæl i arbeidet for å få på plass en internasjonal klimaavtale. Norge kan dra til København i visshet om at vi prioriterer tiltak mot avskoging i utviklingsland og nye bevilgninger til CO2-håndtering på Mongstad. Likevel blir den generelle klimadebatten i dag overskygget av den spesifikke debatten om biodiesel. Jeg vil minne Kristelig Folkeparti – som prisverdig deler vårt engasjement rundt klima- og utviklingsspørsmål – på det Dagfinn Høybråten skrev så sent som i mai i fjor. I forbindelse med matvarekrisen skrev Høybråten: «Ny forskning viser dessuten at biodrivstoff basert på mais og soya er omtrent dobbelt så klimafiendtlig som bensin. Norge bør gå foran og legge kravet om innblanding av biodrivstoff i drivstoff på is.» Det blir litt hult å argumentere kraftfullt for avgiftsfritak når man samtidig er motstander av økt omsetningspåbud. Jeg syns dette viser at Kristelig Folkeparti dessverre har vært mer opptatt av det politiske spillet enn av sakens realiteter. Poenget er jo nettopp at fordi det finnes både godt og dårlig biodrivstoff, er det viktig å finne treffsikre virkemidler som fremmer det gode i stedet for et generelt avgiftsfritak for alle. Når Regjeringen nå vil innføre bærekraftskrieterier, er det en konkurransefordel til det gode biodrivstoffet. Norge er et av landene i verden med minst forskjeller mellom folk. Rettferdig fordeling er viktig i seg selv, men gode velferdsordninger for syke, uføre og arbeidsløse kan også bidra til å opprettholde kjøpekraften i nedgangstider og dempe konjunktursvingninger i økonomien. I budsjettet fortsettes arbeidet med å gjøre formuesskatten mer rettferdig. I denne regjeringens levetid har bunnfradraget økt fra 150 000 kr til 700 000 kr – det dobbelte for gifte. Systemet for verdifastsettelse av bolig blir nå langt mer rettferdig og mindre tilfeldig enn før. Arbeiderpartiet tror på gode velferdsordninger gjennom institusjoner som folketrygden, sykehusene og kommunene, og på rettferdig fordeling gjennom skatteopplegg med god fordelingsprofil. Da Franklin D. Roosevelt stilte til valg i depresjonstiden, brukte han disse ordene så tidlig som i 1932: «Den første teorien er at hvis vi gjør de rike rikere, vil de på en eller annen måte la en del av deres velstand sildre ned til resten av oss. Den andre teorien er teorien om at hvis vi gjør menneskehetens gjennomsnitt komfortabel og trygg, vil deres velstand stige oppover i gradene.» Jeg tror på den andre teorien.