Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-24:
Innstillingen omhandler to saker med substansiell uenighet, hvor Regjeringen gjør én ting og har lovet noe annet. Det er i og for seg ikke noe nytt når det gjelder dagens regjering, men det er sjelden at manglende samsvar mellom det en lover, og det en faktisk gjør, er så tydelig som i de to sakene som omtales i innstillingen. Det gjelder grunnrentebeskatningen av småkraftverk og overgangsreglene i den nye rederiskatteordningen. Først litt om beskatning av småkraftverk. Regjeringen har gjort det klart at den ønsker å satse tungt på å øke produksjonen av fornybar energi. På den andre siden har den kommet med en rekke tiltak som drar i motsatt retning. Regjeringen skrotet ordningen med grønne sertifikater. Regjeringen erstattet det som skulle være grønne sertifikater, med et støtteregime for fornybar energi, som er svært dårlig - et av Europas dårligste når det gjelder fornybar energi. Regjeringen har ikke klart å håndtere lange køer i NVE, som fører til at prosjekter, både når det gjelder vindkraft og småkraft, blir utsatt og til dels skrinlagt. Og som om ikke dette var nok, har en altså bidratt til en skatteskjerpelse på småkraftverk samtidig som politikken til Regjeringen angivelig skal være å øke produksjonen av fornybar energi. Det er positivt at Regjeringen nå retter opp noe av skaden når det gjelder småkraftverk ved å slå fast at alle som har søkt konsesjon før 5. oktober 2007, ikke skal omfattes av de nye reglene. Det har ingen verdi for den framtidige satsingen på fornybar energiproduksjon når en vil at småkraftverk skal få et tøffere skatteregime enn de har hatt før, som faktisk blir slik at marginalskattesatsen for nye småkraftverk kan bli 58 pst. Dette er en politikk som i hele sin innretning er finansdepartemental og, for å si det forsiktig, ikke spesielt distrikts- og miljøvennlig. Derfor regner jeg med at Regjeringen blir tvunget til å foreta retrett. Jeg håper at det skjer allerede i revidert nasjonalbudsjett. Det finnes to alternativer når det gjelder småkraftverk. Det er å gå tilbake til den gamle ordningen òg for framtidige utbygginger, eller gå inn for Småkraftforeningens forslag om en ny bunnfradragsmodell. Det er en modell som kan være en vinn-vinn-løsning for alle parter. Et bunnfradrag for de første 20 GWh vil fjerne tilpasningsproblematikken og vil dermed gi mer kraft, mer verdiskaping og mer skatt til kommunene enn dagens system. Når det gjelder overgangsreglene for rederiskatteordningen, er det med stor undring vi følger Regjeringens krumspring. Som flere har sagt før meg i dag, er det vedtaket flertallet i dag stiller seg bak, i direkte motstrid til det Regjeringen flere ganger har bekreftet og lovet at den skal gjøre. Både finansminister og næringsminister har fra Stortingets talerstol lovet at den tredjedelen av de opparbeidede skattekreditter som kan settes av til fond for miljøtiltak, skal kunne føres som egenkapital i selskapet. Forvirringen har vedvart over lang tid. I dag bringes det fram ytterligere nye opplysninger, og utfallet av denne saken er helt på det uvisse. Det har her vært framført klare løfter fra Regjeringens side. Jeg er enig med representanten Syversen, som konkluderte med at man må kunne slå fast at det har vært svært dårlig forarbeid fra Regjeringens side i denne saken.