Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Jeg har innledningsvis lyst til å gi uttrykk for honnør og begeistring for det arbeidet som gjøres i EOS-utvalget, Stortingets organ. Det er svært nyttig, og vi trenger det. I den tida vi lever i, kan krav om utvidet metodebruk, bruk av mer tvang når det er berettiget, det å få kontroll, innsyn, for å avdekke både kriminelle handlinger, forberedelse til kriminelle handlinger og andre uønskede handlinger, uønsket atferd, raskt overskygges av behovet for rettssikkerhet for den enkelte, og ikke minst det behovet vi alltid vil ha for å sikre legitimitet og tillit til de metodene som bl.a. politiet bruker. De siste dagers debatt viser jo klart og tydelig hvor viktig det er å ha den dimensjonen med når vi skal utvikle nye metoder, og også se på i hvilken grad kontrollen faktisk fungerer effektivt. I så måte kunne jo denne debatten i Stortinget kanskje ha vært mer omfattende og hatt flere deltakere for å se på hvordan vi sikrer nettopp det. Innledningsvis vil jeg også si at i det arbeidet som vi driver med i departementene og i Regjeringa for å sikre disse metodenes legitimitet, er nettopp det arbeidet som gjøres på kontrollsiden og også av Stortingets kontrollutvalg, særs viktig. I løpet av det siste halvåret har både forsvarsministeren og jeg hatt den glede å avlegge besøk både hos PST, E-tjenesten og NSM, bl.a. med henblikk på å se på hvordan man oppfatter kontrollaspektet og samarbeidet med kontrollinstansene, og ikke minst samarbeidet mellom disse tjenestene. Det er gledelig å få høre at også de som blir kontrollert, føler at det er veldig riktig og veldig viktig. Innledningsvis viser jeg også til at EOS-utvalget på generelt grunnlag gir uttrykk for at man i 2006 ikke har avdekket graverende enkeltsaker eller rutinesvikt i forbindelse med kontrollen av PST, som ligger under Justisdepartementet, og at dette også er gjeldende for utlevering av personopplysninger til utenlandske samarbeidende tjenester. EOS-utvalget gir videre uttrykk for at det ikke har forekommet problemer i samarbeidsforholdet mellom utvalget og PST, at tjenesten forholder seg profesjonelt til kontrollen, og at utvalget legger til grunn at tjenesten gir utvalget all informasjon som kan være av kontrollmessig relevans. Det er tilfredsstillende. Utvalget har i 2006 mottatt 14 klager fra enkeltpersoner rettet mot PST, mot henholdsvis tolv i 2004 og ti i 2005. Jeg registrerer at antallet klagesaker er relativt stabilt, og at det ikke er uttalt kritikk mot PST i noen av sakene. Men selvfølgelig skulle vi helst ha vært også disse foruten. Kontrollen med tjenestens arkiver og registre utgjør kjernen i EOS-utvalgets løpende inspeksjon overfor PST, og tjenestens relativt nye arbeidsregister SMART, som det heter, har gjort det mulig for utvalget å utføre en bedre kontroll enn tidligere. I denne forbindelse registrerer jeg med tilfredshet at utvalgets kontroll av arbeidsregisteret ikke har avdekket kritikkverdige forhold av generell karakter. Den rutinemessige og stikkprøvebaserte kontrollen med tjenestens behandling av personopplysninger er av grunnleggende betydning for å kunne vurdere på en forsvarlig måte om PST i praksis overholder kravet om en individuell vurdering før opplysninger om enkeltindivider blir registrert, og at den skjønnsmessige terskelen for registrering ikke legges for lavt. I denne forbindelse tar jeg til etterretning at EOS-utvalget i løpet av 2006 har tatt opp enkelte registreringer med PST og stilt spørsmål ved grunnlaget for registrering eller for videreføring etter fem år. Dette har ført til at tjenesten i noen tilfeller har revurdert og slettet registrering, og i andre tilfeller har registreringsgrunnlaget blitt bedre klarlagt som følge av undersøkelsen. Disse forholdene vil også bli fulgt opp gjennom Justisdepartementets inspeksjonsvirksomhet i PST. Så til noen særskilte forhold som er berørt i årsmeldingen. Når det gjelder PSTs samarbeid med tollmyndighetene, har utvalget i 2006 foretatt undersøkelser hos tollmyndighetene av grunnlaget for to tollkontroller av personer og bagasje som ble utført etter anmodning fra PST. Tollmyndighetene var ikke i stand til å dokumentere hva som hadde vært begrunnelsen for denne kontrollen, et forhold utvalget kritiserte fordi det medførte at det ikke var mulig å slå fast ut fra tollmyndighetenes opplysninger om kontrollen var foretatt innenfor tollovens rammer. Justisdepartementet har merket seg at utvalget har tatt opp enkelte generelle spørsmål med Toll- og avgiftsdirektoratet angående etterprøvbarheten av samarbeidet med PST og det rettslige grunnlaget for samarbeidet. Videre ser en at kontroll- og konstitusjonskomiteen forutsetter at det utarbeides retningslinjer for samarbeidet mellom PST og tollmyndighetene, og forventer å bli informert om framdriften i dette arbeidet i forbindelse med EOS-utvalgets årsmelding for 2007, noe vi merker oss. Når det gjelder PSTs bruk av skjulte tvangsmidler i etterforskningssporet, inkludert i avvergende øyemed og i det forebyggende sporet, jf. endringer i straffeprosessloven og politiloven som trådte i kraft i august 2005, er det til det å si at her er det særs nyttig med det arbeidet som gjøres av EOS-utvalget. Der ligger det ikke bare et domstolsmessig/kontrollmessig aspekt. Det ligger også et konstitusjonelt ansvar for regjeringa og for justisministeren i det forebyggende sporet. Kontrollen i enkeltsaker i 2006 har ikke gitt grunnlag for å rette kritikk mot PST. Den samlede bruken av de nye hjemlene er fortsatt beskjeden, men det har vært en økende tendens utover i året 2006. Det gjelder i både avvergende og forebyggende øyemed. Det er ikke til å legge skjul på at dette er noe vi fokuserer sterkt på der hvor det konstitusjonelle ansvaret slår inn over Justisdepartementets politiske ledelse og regjeringa. Undersøkelsen viser også at de advokatene som oppnevnes i slike saker for å ivareta mistenktes interesser, i flertallet av sakene ikke har hatt innsigelser mot PSTs begjæringer. Samtidig har PSTs begjæringer om bruk av skjulte tvangsmidler helt eller delvis ikke blitt tatt til følge av retten i ca. 15 pst. av sakene, som også saksordføreren var inne på. Som utvalget skriver, gir tallmaterialet ikke grunnlag for å trekke sikre konklusjoner om hvilken betydning advokatenes utføring av oppdraget har for saksbehandlingen og mistenktes rettsstilling. Men tallene antyder at kontradiksjon kan ha stor betydning for utfallet, ettersom retten kun har motsatt seg begjæringer i saker hvor advokaten har tatt til motmæle. Utvalget uttaler at de på bakgrunn av forutsetninger gitt av Stortinget – at hjemmelen til å bruke tvangsmidler i forebyggende øyemed skulle være et begrenset supplement og en smal sikkerhetsventil for PST, og at tjenesten alltid skulle velge etterforskningssporet der det var mulig – fortsatt vil følge opp dette. Dette var et vesentlig og viktig poeng bl.a. for meg da Stortinget etter en grundig debatt åpnet for bruk av tvangsmidler i forebyggende øyemed, og der det opprinnelige forslaget under Stortingets behandling ble klargjort og, etter min mening, innsnevret, Til slutt, når det gjelder sikkerhetsgradering, mer- offentlighet og avgradering: Justisdepartementet har merket seg utvalgets vurdering av praksis for innsyn i dokumenter i PSTs besittelse, hvor det understreker viktigheten av at sikkerhetsgradering forbeholdes saker hvor det er et reelt behov for det. Videre må spørsmål om meroffentlighet og avgradering vurderes i tråd med kravene i gjeldende regelverk. Justisdepartementet vil følge opp samtlige punkter i sin kontrollvirksomhet med tjenesten.