trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
For det første: Vi har alltid sagt at det klimamålet er vanskelig, men det er mulig. Det målet som ble satt i 2008, som er krevende bare å forstå, er reduksjon i økningen, og så er det reduksjon. Vi oppnår 90 pst. av det. Vi ligger 2,6–2,7 pst. over det målet i 2020. Så har vi samtidig fått en enighet med EU om at vi i fellesskap har klimamål fram mot 2030, nettopp for å få en forpliktelse for Norge og ikke bare mål som er løse. Hvor har kampene vært innenfor petroleumssektoren? I Lofoten, Vesterålen og Senja er det ikke utbygging. Iskanten er trukket sørover fra da SV satt i regjering. Så er Venstre helt enig i at vi må, også i henhold til IEA-rapporten, stoppe ny leting i årene framover.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Innen 2030 skal vi kutte norske utslipp med minst 50 pst. – og opp mot 55 pst. Det er meldt inn til FN. Mye av de utslippskuttene vil bli tatt innenfor industrien, altså innenfor kvotepliktig sektor, men vi har også en forpliktelse om å kutte utslipp i ikke-kvotepliktig sektor, transport, landbruk, arealbruk, avfall, med minst 40 pst. i avtalen som er nå, og det blir sikkert forsterket når EU har forsterket sitt mål. I Arbeiderpartiets plan for de 100 første dagene ligger det forslag som økt pendlerfradrag, man skal skjerme bensin og diesel fra prisøkning, man skal innføre moms på elbiler. For noen uker siden fjernet også Arbeiderpartiet forbudet mot nydyrking av myr. Hvordan vil representanten Gahr Støre forsterke innsatsen innenfor ikke-kvotepliktig sektor for at vi skal nå de målene, når alle forslagene svekker innsatsen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Nå kunne det vært fristende å stille et klimaspørsmål, men jeg skal ikke gjøre det. Her i Oslo sentrum er det ikke så mange norske eksportbedrifter. Eksportbedriftene er over hele landet, og de er avhengige av EØS-avtalen. EØS-avtalen er sånn sett en distriktsvennlig avtale, sterkere enn noe annet vi har. Med den erfaringen vi nå har med en frihandelsavtale med Storbritannia, og hvor krevende den var å få på plass: Hvorfor ønsker Senterpartiet fortsatt å gå inn i en frihandelsavtale med EU, når det nødvendigvis vil bli en dårligere avtale enn den vi har i dag, for norske eksportbedrifter og dermed for distriktene i Norge?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
SV vil heller ikke ha EØS-avtalen, som framstår ganske ubegripelig når en ser på miljøområdet, hvor vi følger vanndirektiv. Vi har fornybardirektiv, og vi har direktiv for å forbedre boligbygging. Vi har avtale om klimamål med tydelige forpliktelser fram mot 2030, og vi har nå EUs grønne giv som vil føre til en regelverksutvikling, som det er veldig bra for Norge å være en del av – altså en dynamisk avtale som stadig forbedrer klima- og miljøarbeidet, og som Norge hele tiden blir en del av. Hvorfor mener SV at det er bedre å ha en stiv avtale i stedet for å være med og delta i den utviklingen av bedre klima- og miljøarbeid sammen med EU i en EØS-avtale? Hva er galt med den?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Jeg kom inn på Stortinget i 2013 og ble leder av energi- og miljøkomiteen. Jeg tok da over en politikk fra de rød-grønne totalt uten retning og systematikk innenfor klimapolitikken, med et klimamål som var nesten umulig å forstå. Vi skulle kutte 15 millioner tonn fra en beregnet økning, beregnet i 2005, deriblant opptak av 3 millioner tonn i skog. Når man regnet på det, ble det til 48,7 millioner tonn i 2020. Det har vi jobbet hvert år for å nå. Vi visste at det var vanskelig, men det var mulig. I dag hører jeg innlegg om krise med hensyn til det klimamålet, at vi ikke har nådd det. Nei, vi ligger 2,7 pst. over det målet i dag. Vi har jobbet med å få systematikk for å få ned utslippene. Hele virkemiddelapparatet er forsterket, enten det er Forskningsrådet, Innovasjon Norge, satsing på hydrogen, med en handlingsplan nå til slutt, Enova eller Nysnø, som er på plass. Særlig innenfor transport har vi oppnådd resultater som ingen andre land er i nærheten av, med grønn skipsfart, som har en egen handlingsplan, og med gjennomføring på nullutslippsfartøy som ligger langt foran andre, med 60 pst. salg av elbiler nå i mai i år. Vi er på vei til å nå det tøffeste målet noe land har satt seg, med salg av bare nullutslippskjøretøy i 2025. Vi har satt nye mål. Nytt mål for 2050 er 90–95 pst. reduksjon. Det er mye tøffere enn noe mål EU har satt. Dette er langt tøffere enn et netto null-mål fram mot 2050. Vi har meldt inn til FN 50–55 pst. reduksjon innen 2030, og det må framtidige storting følge opp. Vi kan ikke redusere det målet framover, når det skal revideres senere. Vi har knyttet oss opp til et samarbeid med EU med felles målsettinger i 2030. Systematikken er der og må følges opp de neste ti årene. Jeg tror ikke et rød-grønt flertall hadde klart å komme fram til en enighet med EU om felles klimamål for 2030. Når vi hører på debatten her i dag, har man på den ene siden det helt uforståelige: EØS-avtalen er det mest distriktsvennlige vi har, med tanke på eksportnæringer over hele landet, men Senterpartiet er imot. EØS-avtalen driver miljø- og klimapolitikken framover, enten det er vanndirektiv eller det er fornybardirektiv eller det er andre områder, som Reach, klima, den grønne given. SV er imot at vi skal ha et samarbeid med EU. Et av de viktige spørsmålene framover når det gjelder klima og miljø, er å forsterke det europeiske samarbeidet, ikke svekke det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det representanten Limi ikke nevnte, er det som var en historisk og viktig sak her i Stortinget for 15 dager siden, hvor vi fikk en langt mer verdig, bedre, rettmessig og korrekt erstatning for pelsdyrhold og tapet av næringsinntekter i tiden framover. Da var Fremskrittspartiet enig med SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet om at det må en vesentlig bedre ordning til. Vi håper at utbetalingene skal komme raskt, uten opphold, og at en allerede nå umiddelbart etter at vedtaket er gjort, kan kunne få raske utbetalinger og faktisk overgå langt det som er lagt inn i budsjettet. Mitt spørsmål er: Med den selvtilfredsheten Limi hadde over det de hadde fått til, hvorfor har de ikke fått til en eneste krone mer til pelsdyrbøndene, som skal garantere for en raskere utbetaling av et svært viktig vedtak?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Reelt sett er det opplagt at utbetalingene kommer til å gå fortløpende nå, og det kommer til å bli større budsjettposter inneværende år enn det som ligger i revidert nasjonalbudsjett. Derfor er det helt uforståelig at Fremskrittspartiet, som var så opptatt av å få til en rask endring og raske utbetalinger, ikke har budsjettert med det, for det hadde vært å understreke den tydelige enigheten som var her, egentlig mot regjeringens vilje. For regjeringen har strittet imot og kommer helt sikkert til å stritte imot det som er vedtatt i denne salen om pelsdyrholdet. Så jeg er veldig forundret over at Fremskrittspartiet ikke har lagt inn én eneste krone, men har lagt inn det med de skattemessige konsekvensene. Det er bra at vi er enige om det også, men at ikke det er én krone, er helt forunderlig. Mitt spørsmål er: Hvis Fremskrittspartiet på senere tidspunkt skal inngå nye forlik, vil en da sørge for at pelsdyrbøndene får en rettmessig erstatning? Eller har det kun vært uttrykt gjennom vedtak som ikke direkte får konsekvenser for de økonomiske prioriteringene Fremskrittspartiet må gjøre?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Det er fasinerende å høre at representanten Limi føler behov for å bruke store deler av sitt innlegg på historiebeskrivelser angående avgifter. Hvis vi ser på den perioden da Fremskrittspartiet satt i regjering og hadde finansministeren, økte avgiftene i Norge til et rekordhøyt nivå, og så har en forsøkt i opposisjon å få noen av avgiftene ned igjen. Men fasiten etter at Fremskrittspartiet først har vært en del av regjeringen og så støtteparti til regjeringen de senere årene, etter tall fra Finansdepartementet, er at avgiftene, inklusiv revidert, er høyere nå enn da Siv Jensen overtok som finansminister. Noen avgifter har gått ned, men i sum har de gått opp. Fremskrittspartiet er nå med på å innføre en ny avgift på fisk, og i tillegg skal avgiften for noen av dem som har vært hardest rammet av pandemien – reiselivet, transport, kulturtilbud – dobles fra 1. oktober. Hvorfor mener Fremskrittspartiet at det er fornuftig å gjøre overfor noen av dem som har vært hardest rammet og fortsatt er hardt rammet av pandemien?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Det Høyre tar til orde for, er å fjerne det en kaller skatten på arbeidende kapital ut fra en definisjon om at man skal fjerne formuesskatten på alle aksjer. Det er altså ikke kun de aktive eierne i egen bedrift. Senterpartiet har foreslått at en skal redusere verdsettingen av de direkte eide driftsmidlene, noe som er målrettet mot aktive eiere i egen bedrift. Men det å skulle fjerne formuesskatten på alle aksjer er nettopp å kunne fjerne formuesskatten for mange av dem som står i valget mellom om de vil investere i en bedrift i Norge, i en handlegate i London eller i en eiendom i byene.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Senterpartiet er positivt innstilt til å se på tiltak for å kunne gjøre det enklere for ungdom å komme inn i arbeidslivet, og at ungdom som ofte også har lav inntekt, kan sitte igjen med en større andel av inntekten sin etter skatt. Vi har et skatteopplegg som innebærer at de som har lave inntekter, men også middels inntekter, vil sitte igjen med mer av inntekten sin enn det som dagens flertall, med Høyre og støttepartiet Fremskrittspartiet, har stått for. Hadde vårt forslag blitt vedtatt, hadde bl.a. mange ungdommer, men også mange andre med lave inntekter, fått lavere skatt.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Det er selvsagt sånn at enhver skatt har noen konsekvenser for den som må betale skatten. Sånn er det med inntektsskatt også. Det er klart at for dem som betaler inntektsskatt, hadde det vært bedre å slippe å betale skatt av den inntekten. Men vi skal ha en finansiering av fellesskapet, og vi mener en bør ha et skatte- og avgiftsnivå som er om lag sånn som det er i dag. Men vi mener også at de som har høye formuer og høye inntekter, kan bidra noe mer til fellesskapet, for da å sørge for å redusere en del avgifter som rammer dem som har minst fra før, og samtidig redusere skatten for dem som har minst. Så er det viktig å legge til rette for investeringer både i skog og treforedling, eksempelvis Norske Skog. Da må vi ha rammevilkår som legger til rette for det, og eksempelvis, som Senterpartiet har tatt til orde for, et grønt statlig investeringsselskap som kan bidra inn på eiersiden for å sikre et nasjonalt eierskap.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Senterpartiet deler representanten Storehaugs bekymring for den høye arbeidsledigheten som er per i dag. Jeg registrerte også at representanten Storehaug var innom det rekordstore handelsunderskuddet for Fastlands-Norge som vi har per i dag. Det som en har sett under pandemien, er en bekymringsfull utvikling når det gjelder ledigheten blant unge og personer som ikke har fullført videregående utdanning. Ikke minst har man en overrepresentasjon av de to gruppene innenfor yrkesgruppene reiseliv og transport, der det per i dag er 35 000 som er ledige eller permitterte. Representanten Storehaug er med på at en fra den 1. oktober skal doble avgiften på reiseliv og transport for næringer som har vært spesielt hardt rammet av pandemien. Hvorfor mener en at det er fornuftig? Det er fint med et jobbskattefradrag for ungdom, men det som er viktig, er at en sørger for å få folk tilbake i jobb, eksempelvis til reiselivsnæringen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Jeg registrerer at representanten Listhaug snakket mye om avgifter. Fasiten etter åtte år med Fremskrittspartiet som en del av flertallet er at avgiftene i Norge er høyere enn da Siv Jensen ble finansminister i Norge. En av de avgiftene som har økt mest, med flere milliarder kroner, er avgiften på strøm – når representanten snakker om at en er opptatt av at strømmen ikke skal koste for mye for folk. Så lurer jeg på én ting. Representanten Listhaug representerer et fylke som er et viktig reiselivsfylke, og vi hørte representanten Helleland si at folk fint kunne betale litt mer når de var ute og reiste, og at vi kan ha 12 pst. reiselivsmoms i Norge, selv om en har 8 pst. i Sverige. En har hørt finansministeren og andre si at en trenger pengene til statskassen. Hva er representanten Listhaugs motivasjon for å gå inn for å doble momsen på reiseliv fra 1. oktober? Er det at en trenger pengene til statskassen, eller er det at folk som er ute og reiser, fint kan betale mer for den reisen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-18:
Jeg har registrert at det har blitt en betydelig debatt om formuesskatt. Underveis har jeg også registrert representanten Tetzschner, som repliserte til mitt tidligere innlegg i dag og nærmest aldri hadde hørt at det var noen som hadde investert penger i utenlandske aksjer. Da er det jo interessant at noe av det første som skjedde etter at den siste runden med aksjerabattøkning kom, var at DNB gikk ut og sa at nå blir det mer attraktivt å investere i aksjefond. Det er DNB som markedsfører aksjefond, der man enten kan investere i et aksjefond med aksjer kun i USA, i globale finansselskap over hele verden, eller i andre typer aksjefond, både i inn- og utland. Jeg har registrert den debatten som har gått om formuesskatt i Høyre, og det som er litt interessant, er at med den nye politikken som Høyre har lagt seg på, der de skal fjerne formuesskatten på arbeidende kapital, men beholde den øvrige formuesskatten, er det sånn at hvis man har høy nok netto formue og har pengene i banken, så skal man betale formuesskatt. Eller hvis man eier egen bolig og har høy nok netto formue, så skal man betale formuesskatt. Men hvis man har plassert penger i utlandet i aksjefond, vel, så skal man ikke betale formuesskatt i framtida. Hvordan det er rettferdig i framtida, er vanskelig å se. Så til representanten Hoksrud: Det er helt åpenbart at formuesskatten er en utfordring for noen. Derfor er det viktig å gå målrettet inn, og eksempelvis, sånn som Senterpartiet har foreslått, å redusere formuesverdien på direkte eide driftsmidler, noe som er viktig for aktive eiere i egen bedrift. Det er også viktig å redusere avskrivningsregler, og det er viktig å se på kalkulasjonsfaktor i forhold til ligningsverdi på næringseiendommer – eksempelvis. Så er det ikke minst viktig for de hotellene som har vært nedstengt, og som nå skal forsøke å få opp igjen aktivitet, å ha litt mer igjen av det en klarer og ha av omsetning. Fremskrittspartiet er med på at reiselivsmomsen skal dobles fra 1. oktober – for hver krone ekstra en klarer å omsette, skal staten ta inn en avgift som blir dobbelt så stor fra 1. oktober. Nå har jeg riktignok registrert at representanten Listhaug sier at regjeringen må vurdere det fram mot 1. oktober. Men regjeringen skal følge vedtak som Stortinget fatter, og Fremskrittspartiet er, sammen med regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, i dag med på å stemme for en dobling av reiselivsmomsen. Ellers registrerte jeg også representanten Ørsal Johansen snakke om handelsunderskudd, og det virker nærmest som om det er en stor lykke for Norge at handelsunderskuddet fra Fastlands-Norge stadig har økt. I så fall bør jo Høyre, som har sagt at det hadde vært viktig å gjøre noe med det store handelsunderskuddet som var da de tok over, endre sin kurs. I stedet har det blitt doblet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Representanten Limi nevnte heller ikke det løftet som den nye lederen i Fremskrittspartiet ga om et lønnsløft for helse- og omsorgsarbeidere – alle de viktige yrkene som virkelig har slitt under pandemien, og som trenger et lønnsløft. Det er derfor SV har lagt inn 10 mrd. kr til kommuneøkonomien til neste år. Men Fremskrittspartiets løfte var tydeligvis en ren bløff, for ikke kommer det noen ting i revidert. Jeg leder kommunalkomiteen, og i kommuneøkonomien til neste år har ikke Fremskrittspartiet lagt inn én eneste krone. Tvert imot har de varslet at de skal kutte vekk hele eiendomsskatten. Det er nesten 15 mrd. kr. De varsler at de vil fjerne formuesskatten, og det er nesten 15 mrd. kr til. Så for nesten 30 mrd. kr skal KS gjennomføre lønnsforhandlinger med lønnsløft for disse yrkene. Kan Limi forklare hvordan det skal foregå?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Da får jeg starte med å takke Martin Kolberg både for den politiske jobben han har gjort gjennom mange år, og for dette diktet, for det er også et jeg kjenner meg godt igjen i. Jeg tenkte jeg skulle minne denne forsamlingen på at vi kanskje er et av de få land i verden som kan løse noen av de store utfordringene vi har, uten at det egentlig skulle skape noen stor brudulje. Vi er et rikt land. Da er det faktisk ingen grunn til at noen ikke skal ha mat i kjøleskapet, bli bedt om å låne en grill av naboen for å skaffe seg mat eller ikke ha strøm i huset sitt. Det er jo bare et spørsmål om hvordan vi deler på disse pengene vi har, og det er der vi skiller oss sånn fra hverandre ideologisk. Det kommer ikke noe godt ut av å kutte brillestøtte til unger eller av at folk som er syke og har gått på AAP i tre år, så skal gå uten inntekt i et helt år fordi de ikke blir friske fort nok, eller at folk ikke får bostøtte og ikke har råd til et hjem. Det blir bare vondt ut av dette. Jeg har hørt så mange talere fra denne talerstolen si at det er mennesket som er den største og viktigste ressursen vi har i dette landet, og det er det. Ja, det er folk, dette også. Ta bedre vare på dem. Gjør at de har såpass at de kan sove godt om natta, så vil mange flere klare seg. Jeg er helt sikker på at samfunnet, også alle gründerne og bedriftseierne som alle snakker om her, som selvfølgelig er kjempeflinke og viktige folk, er med på det spleiselaget når vi inviterer med på det, for det er viktig. Det handler om verdier, både de menneskelige og de som blir skapt i samfunnet. Perspektivmeldingen som regjeringen la fram, viser at vi har enorme muligheter framover. Det spørs bare hvordan vi bruker dem. Vi kan bygge opp velferden felles, slik at mange flere kommer ut av skolen med hodet opp og bena ned og tro på seg selv. Derfor vil SV bruke penger på det. Det synes vi er kjempeviktig. Vi vil bruke penger på å avlaste risiko for dem som vil opp og stå og starte en bedrift, hjelpe dem med investeringer, ta risikoen for dem. Når det går veldig bra, kan de bidra litt mer til det spleiselaget som har gjort at de kom seg opp og stå. Jeg tror dette er en lønnsom oppskrift, som vil være lønnsom for landet og ikke minst gjøre at veldig mange flere mennesker får et bra liv, og at vi får utløst mye mer av den kreativiteten som faktisk bor i veldig mange, men som i dag knuses fordi forskjellene øker og altfor mange helt unødvendig får et vondt liv.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Hvis man vil ha ned forskjellene mellom folk, kan man ikke systematisk ta fra dem som knapt har nåla i veggen, og gi til dem som har mest. Så enkelt er det faktisk. Hvis man vil at de som har mistet jobb og helse, skal komme seg i jobb, må man sikre at de får mulighet til å bli friske og få kompetanse som gjør at de kan noe en arbeidsgiver trenger. Det er smart. Dette kan vi gjøre, men i dag er det ikke slik. Det er det at vi har disse mulighetene som ikke blir brukt, jeg synes er verst. Det er ingen regjering som noen gang har brukt så mye penger som denne regjeringen har gjort. Det har klart blitt litt mer penger til det ene og det andre, og det er vel og bra, men man har altså ikke valgt å bruke muligheten til å redusere forskjellene, noe vi vet er bra for folk, bra for samfunnet og bra for verdiskapingen. Man har gjort det motsatte. Til slutt til klimautfordringen: Jeg må si jeg er ganske forferdet over hvor lite engasjement det er på høyresida for den saken. Det er en fundamental krise, og på det området er det ikke sånn at vi kan sette oss ned med naturlovene, forhandle og si: Vent nå litt, vi er ikke helt klare her! Nei, når det skjer, så skjer det – enten at noen andre har funnet opp de grønne arbeidsplassene som vi burde funnet opp og kunne levd av, eller at klimaendringene skjer. Det samme gjelder tap av arter og natur. Når det er tapt, så er det tapt. Det er nesten umulig å restaurere det igjen. Så på det området holder det altså ikke å sitte og forhandle med motstrebende parter. Da må de partiene som erkjenner at dette er et alvorlig, fundamentalt problem, sette seg sammen og finne den planen som gjør at vi både kutter i klimagassutslippene og skaper de arbeidsplassene framover. SV har invitert til det mange ganger. Jeg registrerer at regjeringen har vent seg til dem som er nærmest klimafornektere. Det er en farlig kurs fordi dette ikke er et område vi kan vente med, for forandringene skjer når de skjer, ikke når det passer oss. Dette er en utfordring til alle partiene som sitter her. Det er alvorlig, og jeg oppfatter ikke at denne forsamlingen har innsett det alvoret som vi har foran oss. Men på dette området også har vi muligheter fordi vi har økonomiske muligheter, vi har menneskelige ressurser, og vi har økonomi til både å kutte klimagassutslipp og å sikre at vi har arbeidsplasser vi kan leve av i framtida.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2021-06-18:
Høyre går til valg på å fjerne skatten på arbeidende kapital, og det gjør vi for å ta vare på det norske eierskapet, spesielt nå i en tid da mange norske bedrifter opplever røde tall. Senterpartiet sier at de er opptatt av norsk eierskap – nesten uavhengig av spørsmål sier de det i ethvert svar. Men de følger det ikke opp i politikken de fører. Skatten på arbeidende kapital som helhet skal opp. I avisa Næringsliv i Møre og Romsdal begrunner representanten Gjelsvik dette slik: «Det hjelper ikke med generelle lettelser som gjør at de med kapital like gjerne investerer i eiendom i byene eller i en handlegate i London.» Derfor må jeg nesten spørre: Kan representanten nevne et par eksempel på eiere av små og mellomstore bedrifter som sto i valget mellom å skulle investere i egen bedrift og å kjøpe seg en handlegate i London?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2021-06-18:
Så det er altså ingen eksempel på norske bedriftseiere som står i dette valget. Da mener jeg egentlig at det bør Senterpartiet ta til seg. Et annet spørsmål: Regjeringen sendte nettopp på høring et forslag om et jobbskattefradrag for unge. For en nyutdannet fagarbeider, unge i etableringsfasen og studenter som har deltidsjobb, er dette et viktig insentiv, og det er en viktig håndsrekning når man skal bygge seg opp kapital til kanskje å kjøpe seg bolig – starten på livet. I 2017 gikk nestlederen i Senterpartiet, Ola Borten Moe, ut i VG og ville ha jobbskattefradrag for alle. Kan jeg da forstå det slik at Senterpartiet vil støtte et jobbskattefradrag for unge?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2021-06-18:
Min fylkeskollega Fredric Holen Bjørdal tok opp et par ting som jeg må ta tak i. Dette er antakeligvis min siste mulighet til å ha en debatt her i salen med min gode fylkeskollega. Han tok opp det med oljepengebruk, og det er tre ting å si til det: For det første: I denne revideringen av nasjonalbudsjettet bruker altså Arbeiderpartiet 1,5 mrd. kr mer oljepenger enn det regjeringen og Fremskrittspartiet gjør. Senterpartiet bruker 5,5 mrd. kr mer. Så hele denne storstilte argumentasjonen og kritikken om oljepengebruk faller på steingrunn når man sier én ting fra denne talerstolen, men legger inn noe helt annet i sine budsjetter. For det andre: Denne regjeringen bruker faktisk hele handlingsregelen. Der vi gikk fra åtte år med tynn smøring utover til alle formål, bruker vi de store pengene til nettopp det som handlingsregelen skulle blitt brukt til: forskning og utdanning, infrastruktur, vei og bane og vekstfremmende skattelettelser. Vi prioriterer faktisk nettopp for å gjøre Norge mindre oljeavhengig i framtiden. Og for det tredje: Arbeiderpartiet har ingen gode løsninger for å bidra til det som nettopp skal gjøre oss mindre oljeavhengig, og det er vekst i privat sektor. Skattene skal opp uansett. Vekst i næringslivet er det samme som statlig eierskap og bruk av statens penger. Man skal øke skattene, flytte pengene inn på et kontor i Oslo, og så skal Arbeiderpartiet sitte på det kontoret for så å bestemme hva som er næringslivet. Private tjenester i det offentlige skal stanses. Folk skal stå i kø i stedet for å kunne benytte seg av private tilbud i helsetjenesten. Samtidig som man blir kritisert for pengebruk, vil ikke Arbeiderpartiet ha noe snakk om kutt eller prioriteringer. Effektivisering av offentlig sektor gjennom ABE-reformen skal stoppes. Digitale løsninger som kan erstatte kontor og gi oss rom til å etterutdanne enda flere lærere, skal vi ikke ha noe av. Man er imot økt byråkrati, men vil ikke være med på de grepene som faktisk gjør det mindre. Regjeringen har så langt på sin vakt håndtert to kriser og står i den tredje. Alle er enige om at det var riktig å bruke mer i dårlige tider, og da sier min fylkeskollega: ingen sosiale reformer. Det er rett og slett feil: rett til brukerstyrt personlig assistanse, fullføringsreformen, integreringsreformen, pakkeforløp i helsetjenesten, inkluderingsdugnad, gratis kjernetid, opptrappingsplanen for rusfeltet – og antallet bostedsløse har aldri vært lavere. Før pandemien ble åtte av ti jobber skapt i privat sektor, under Arbeiderpartiet var tallet to av tre. De tallene taler for seg selv.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
Eg har kosa meg med å lese tala som Senterpartiet føreslår i det alternative opplegget sitt. Eller: «Kosa meg» er kanskje ikkje dei rette orda, for eg blei litt bekymra etter kvart som eg såg på dei, for der set Senterpartiet opp nye tiltak som gjev varige kostnader i åra framover, og så bereknar dei inn halvårseffekten for dei tiltaka, samstundes som dei ikkje viser kvar dei skal ta dei pengane frå. Så peiker representanten på nokre av dei skatteaukane som ein går til val på, f.eks. på norsk eigarskap, men det er ikkje i nærleiken nok til ein gong å dekkje opp heilårseffekten av dei tiltaka Senterpartiet legg fram i opplegget sitt. Så kva andre skattar og avgifter er det Senterpartiet legg opp til å auke? Eller er svaret å ta frå oljefondet òg i åra framover når Senterpartiet skal prioritere midlane sine?
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
Eg trur på politikk som skal gripe fatt i dei utfordringane som skal sørgje for at vi får Noreg på rett kjøl, og som sørgjer for at vi klarer å få til den omstillinga som vi er nøydde til å gjere. Det fleirtalet vi har no, har vist ei retning for det: Ein styrkjer norsk næringsliv og den norske eigarskapen – ein politikk som Arbeidarpartiet går imot. Ein har ikkje minst klart å kome med målretta tiltak som gjer at fleire av dei unge som no – som representanten Sandtrøen er inne på – dessverre ikkje er innanfor arbeidslivet, får insentiv til å få seg ein jobb og klarer å få ei lettare tilknyting til arbeidslivet. Noko av det eg meiner blir særleg viktig i tida framover, er forslaget om eit jobbskattefrådrag som er retta mot unge, som no er ute på høyring. Det betyr at i staden for at unge som går på AAP, skal ha ein marginalskatt på nesten 70 pst. når dei tek sin første deltidsjobb, får vi gjort noko med det gapet. Det trur eg er eit målretta tiltak for å klare å hjelpe fleire. Det som representanten Sandtrøen ikkje tek opp i si utfordring, er at talet på fattige familiar og fattige ungar òg har auka. Løysingane til Arbeidarpartiet med å kutte i eingongsstønad og anna er det siste ein treng for å handtere dei utfordringane.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
For det første vil eg seie at dei er nøydde til å sørgje for at Kristeleg Folkeparti kjem seg over sperregrensa, slik at vi kan få eit anna fleirtal enn det som representanten Sandtrøen jobbar for, slik at vi unngår kutta i eingongsstønaden og kontantstøtta, og unngår eit fleirtal som ikkje prioriterer å auke barnetrygda, slik som den retninga han står for, er. Vidare vil eg òg minne dei på at det er med dette fleirtalet ein har auka lærlingtilskotet år for år og gjort det meir lønsamt for bedrifter å gje lærlingar det tilbodet som er der. Det er òg med dette fleirtalet ein har hatt politisk vilje til å stå i omleggingar når ein har følgd opp fleire av dei tiltaka som f.eks. sysselsetjingsutvalet har peikt på, for korleis ein kan få betre og meir målretta tiltak når det gjeld å hjelpe dei med å få ein fot innanfor. Dei største forskjellane i landet vårt er mellom dei som er innanfor og dei som er utanfor arbeidslivet. Då må vi ha eit politisk fleirtal som tør å stå i den typen omprioriteringar, ikkje løysingane til Arbeidarpartiet, som, uansett kva spørsmålet var, berre er litt meir pengar til eit tiltak. Ein kan ikkje vedta arbeidsplassar. Ein må tore å stå i omprioriteringar.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
Den vanskelege jobben blir ikkje å vidareføre ein veldig høg oljepengebruk eller tiltak som enkeltaktørar tener godt på der ute. Den vanskelege jobben blir å fase ut oljepengebruken, som har vore ekstraordinært høg, og sørgje for at vi har ei retning der vi får prioritert norsk eigarskap og sysselsetjing av nordmenn, og ikkje minst at ein i det arbeidet klarer å ha reelle omprioriteringar for dei gode ønska ein har. Viss ein er bekymra for handelsunderskotet til Noreg, som forresten er betre i første kvartal enn det har vore sidan 2014, er det siste ein må gjere å sjå over Nordsjøen og tenkje: Det eksperimentet som Storbritannia har vore gjennom, med å setje sine viktigaste handelsavtalar i spel, er eit eksperiment vi burde prøve her òg. Men det er jo den politikken som representanten Gjelsvik går til val på. Eg kan love at eg skal gjere mitt i valkampen for at det ikkje får fleirtal.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
I den saka vi behandlar no, om revidert nasjonalbudsjett, er det ikkje kutt i AAP. Det som ligg føre der, er ei lemping for dei som treng å bli avklart, og som ikkje har kunna blitt det på grunn av koronapandemien. Eg var fleire gonger i løpet av denne replikkvekslinga inne på at vi har hatt eit fleirtal som har vore villig til å stå i ein del av dei faglege tilrådingane for korleis vi skal bruke pengane betre, nettopp for å hjelpe slike som venninna til representanten Wilkinson til å få ein fot innanfor, i staden for ikkje å ha ei tilknyting til arbeidslivet og bli gåande på trygd. Noko av det vi har gjort, for eitt statsbudsjett sidan, er at vi følgde opp tilrådinga frå sysselsetjingsutvalet. Dei sa at AAP-nivået for spesielt unge uføre er vesentleg høgare enn for andre i den same aldersgruppa. Då har vi redusert det, slik at det er tilsvarande det andre kan forvente seg. Så har ein brukt dei pengane på sysselsetjingstiltak for å hjelpe dei same til å få ein fot innanfor. Det er ein type omprioritering som vi blir nøydde til å stå meir i tida framover, for svaret kan ikkje berre vere meir oljepengar når vi skal få fart på Noreg etter pandemien.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
I desse debattane tenkjer ein nokre gonger at desse talepunkta har ein høyrt før, eller at no gjentek representantane seg sjølve. Så er det andre gonger ein tenkjer at ein lærte noko, eller at det var eit perspektiv som løfta debatten litt. Fleire av dei som har takka for seg i løpet av denne debatten, er blant dei eg vil trekkje fram som kan bidra til det siste. Både Jon Georg Dale og Martin Kolberg er eksempel på det. Sjølv om ein kan vere einig eller ueinig – oftast ueinig – er det likevel nokre perspektiv som kan heve debatten. Ein annen representant som er slik, er Svein Roald Hansen frå Arbeidarpartiet, som heldt eit innlegg i dag der han siterte frå Matteusevangeliet. Då tenkte eg at det var eit nytt perspektiv, no lærte eg noko. Men så gjekk eg igjennom referatet frå førre gong vi hadde budsjettdebatt, og jammen hadde eg ikkje lært det same den gongen òg. Poenget er ikkje å gjere narr av at ein gjentek poeng, som sikkert er gode og vektige, men poenget er at når vi no skal summere opp ein debatt om revidert nasjonalbudsjett, trur eg det er litt viktig at ein klarar å heve perspektiva og sjå litt framover òg. Difor tenkte eg at noko som kanskje kan vere litt illustrerande for den debatten vi har hatt, er det som står vidare i Matteusevangeliet, der det står: «Difor talar eg til dei i likningar, fordi dei ser, men ser ikkje; dei høyrer, men høyrer ikkje og skjønar ikkje.» Nokre gonger trur eg begge sider som har vore delaktige i denne debatten, kan føle at det er litt slik denne debatten er, for ein kan vere litt einige om det overordna bildet, men ein snakkar litt forbi kvarandre i dei perspektiva ein dreg opp. Når vi no får vedteke dette budsjettet og skal sjå framover, trur eg det er viktig at vi klarar å heve perspektivet ved at vi òg klarar å ta nokre av dei utfordringane som ligg der i tida framover, inn over oss. Vi veit at vi må gjennom ei stor omstilling, både med tanke på klimaendringane vi står overfor, og med tanke på at vi for lenge har hatt for stor forskjell mellom dei som har mykje, og dei som har lite i landet vårt. Så eg tenkte eg òg skulle avslutte med eit sitat som i alle fall kan peike på noko av det Kristeleg Folkeparti meiner vert viktig i tida framover. Ironisk nok er det noko av det som Nils Lavik først siterte frå då han vart vald inn på Stortinget, nemleg Ivar Aasen sitt velkjende dikt: «Til Lags aat alle kann ingen gjera; det er no gamalt og vil so vera. Eg tykkjer stødt, at det høver best aa hjelpa den, som det trenger mest.» Med Kristeleg Folkeparti i regjering kan eg love at ein kjem til å fortsetje å prioritere dei barnefamiliane som har minst. Der har vi fått til mykje i løpet av denne stortingsperioden, og vi er ivrige etter å få til meir. Difor stiller eg til val og skal ta med meg lærdomen frå Svein Roald Hansen og andre som har lært meg mykje, men det inspirerer òg til innsats for dei politiske løysingane eg trur på, og dei verdiane eg meiner skal prege Stortinget i tida framover.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-06-18:
Perspektivmeldingen viser at antallet pensjonister øker kraftig. Det blir færre personer i yrkesaktiv alder, flere som skal motta velferd, og færre som betaler for den. Da må folk jobbe mer, stå lenger i jobb – ikke mindre. SVs svar på disse utfordringene er sekstimersdag, mer fritid og flere velferdsreformer i milliardklassen, som i tillegg vil forsterke rekrutteringsutfordringene som mange næringer og kommuner har, ikke minst i Distrikts-Norge. Skulle vi innført sekstimersdagen i dag, hadde vi hatt behov for 34 000 flere ansatte i skolen, 68 000 flere i helse og omsorg. Samtidig vet vi at det allerede mangler 11 000 arbeidstakere i helse, pleie og omsorg og om lag 3 000 i undervisningssektoren. De fleste vil se at dette regnestykket ikke går opp. Hvordan får SV regnestykket til å gå opp?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-06-18:
Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at SV avviser demografiutfordringene, som vi har klar dokumentasjon på. SV vil øke skattene med 22 mrd. kr. Alle som tjener over 600 000 kr, skal betale mye mer, sa Audun Lysbakken i Politisk kvarter før landsmøtet. Den gruppen består av 1,2 millioner nordmenn. Den gruppen ble omtalt som overklassen i Norge, som måtte forberede seg på skatteøkninger med SV. Eksempler på yrker med en gjennomsnittlig årslønn over 600 000 kr er politibetjenter, konduktører, journalister, lektorer – eller sykepleiere, som representanten Kaski trakk fram i innlegget sitt. Dette er bare skatt på inntekt. Mesteparten av skatteregningen sender SV til et næringsliv i krise, bedrifter i knestående etter den verste krisen Norge har stått overfor siden krigen. Hvorfor vil SV gjøre det enda mer usikkert og vanskelig å komme tilbake i jobb for ni av ti permitterte, som hadde sin jobb i private virksomheter?
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-06-18:
For Høyre er det et mål å ha et samfunn med små forskjeller og høy tillit. Det har vært veldig mye snakk om forskjeller i denne debatten, og jeg synes egentlig det tegnes et karikert bilde av Norge som Forskjellssamfunnet med stor F. Vi er faktisk landet i verden med de minste forskjellene. Skatt har også vært et sentralt tema. Og la det være klart: De som har mest, skal bidra mest. Det gjør de også med Høyre i regjering. Faktisk bidrar de litt mer nå enn under den rød-grønne regjeringen. Samtidig som folk og bedrifter har fått beholde litt mer av egne penger, har skatteinntektene totalt sett økt med nesten 90 mrd. kr. Så høyere skatt betyr ikke automatisk mer til velferd. Med Høyre i regjering har vi som sagt latt folk og bedrifter få beholde litt mer av egne penger. Vi har senket skatter og avgifter med 34 mrd. kr for å legge til rette for økt aktivitet og vekst i jobber over hele landet. Vi har gjort forenklinger for næringslivet for 28 mrd. kr. En gjennomsnittsfamilie har fått 14 000 kr mindre i skatt per år og 66 000 kr mer å rutte med totalt. Samtidig med det har antallet lærere økt. Flere fullfører videregående. Helsekøene har gått ned. Det er 4 000 flere politifolk enn før. Forsvaret er bemannet opp. Vi har doblet bevilgningene til samferdsel. Vi bygger vei raskere, mer effektivt og rimeligere enn før. Det er grep som skaper rom for å gi skattelettelser til alle, som igjen skaper jobber og aktivitet. Det er positive sirkler som vi trenger mer av, ikke mindre. Formuesskatt på arbeidende kapital – ja, det er en særnorsk skatt på jobber, på anleggsmaskiner, båter i opplag og trelast på lager. De som rammes hardest, er ryggraden i norsk arbeidsliv, de som sysselsetter flest, de små og mellomstore familieeide bedriftene over hele landet. En utenlandsk eid bedrift på Hitra i Trøndelag slipper formuesskatt, mens den norskeide naboen må betale, uavhengig av om bedriften går med overskudd eller ikke. Siden de to bedriftene konkurrerer i det samme markedet, sier det seg selv at konkurranseulempene for den private, norskeide bedriften er betydelig. Det er mye som står på spill, sa representanten Haltbrekken, og det er jeg enig i. Hva et rød-grønt alternativ vil innebære, er høyst uklart. Det eneste som er sikkert, er at det kommer massive skatteøkninger for bedrifter og folk fra 7 mrd. kr årlig og opp til 28, «and counting». Så det siste et norsk næringsliv og permitterte trenger, er nå en gedigen skatteregning. Det som trengs, er en politikk som legger til rette for vekst, og det å skape trygge jobber i private virksomheter, jobber som bidrar til statsbudsjettet, slik at vi har verdier å fordele.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Det er artig å høre representanten Kaski prate om utenlandske selskaper og hvor fæle de er og alt mulig, mens hun egentlig er deres beste venn sett i forhold til norske bedrifter, som lever med særavgifter som er helt typisk norske, og som gjør at man taper i konkurransen. Norske drikkevareprodusenter taper millioner av kroner i omsetning på særavgift på brus. En av dem som har vært opptatt av denne særavgiften og problemer rundt den, er Telemark Kildevann, en lokal bedrift som ligger i distriktet i Telemark, og som produserer fantastisk, nydelig vann og også «private label» for mange selskaper. Høye norske særavgifter truer ikke minst norske arbeidsplasser i norsk dagligvaresektor og næringsmiddelindustri. Det store spørsmålet til SV, som da ønsker å opprettholde særavgift på alkoholfrie drikkevarer, er: Hvorfor mener SV det er farligere med en Pepsi Max solgt i Norge enn en Pepsi Max solgt i Sverige, når de mener at den norske avgiften skal være langt høyere enn det vi har i nabolandet vårt, sånn at deler av landet faktisk skal få lov til å reise til Sverige, mens andre ikke kan det og må betale mer?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Noen har sagt at nå er det vanlige folks tur. Jeg har prøvd å reise litt rundt for å finne ut hvor de uvanlige folkene er, for de aller fleste jeg møter, er ganske vanlige folk. Det er ikke bestandig vi er helt like, men jeg tror at de aller fleste er vanlige folk. Så registrerer jeg at Arbeiderpartiet er veldig opptatt av formuesskatten, at man skal flå folk med enda mer formuesskatt. Da er det ganske greit å møte et par vanlige folk som driver en bedrift, f.eks. Malin, som driver Tuddal Høyfjellshotell i Telemark, og som altså i perioder nå har hatt hotellet sitt stengt ned – eller Gudrun på Oset Høyfjellshotell i Buskerud, som også har hatt hotellet sitt stengt helt ned, men som må betale formuesskatt. De har en del bygninger, men de har i hvert fall ikke hatt mye inntekter store deler av det siste året. Da hjelper det svært lite, og jeg tror mange av dem som driver egne virksomheter, er bekymret for en rød-grønn regjering, som ønsker å øke formuesskatten og gjøre det enda verre. Det er helt vanlige folk, selv om de er bedriftseiere. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet nå har mange penger til å gjøre noe med psykisk helse, det er viktig for mange. I et revidert statsbudsjett er det både små og store beløp som skal fordeles. Det har jeg lyst til å ta med til en kar som ikke har fått de store pengene på dette statsbudsjettet, men som er en utrolig herlig fyr. Han heter Per Lykke og er daglig leder av Hardangervidda Nasjonalparksenter, som i dag kommer til å få 2 mill. kr til VR-briller og teknologi for at man skal få opplevelsene ut til folket – kanskje også få vinteropplevelsene når man er på Hardangervidda om sommeren. Sånne mennesker, som har det brennende engasjementet og entusiasmen, er bare herlige. Når vi da bidrar med noen kroner herfra i dag, kommer det til å bli en fantastisk opplevelse for alle turistene som kommer til å reise og opp dit i framtiden. Et annet viktig tiltak som faktisk får penger nå, nemlig Tungtvannskjelleren på Vemork, er et vanvittig viktig prosjekt som handler om å ivareta den kjelleren som ble sprengt under krigen, og sørge for at den kommer til å være der for framtidige generasjoner. Det er viktige ting, og det er jeg glad for at Fremskrittspartiet har fått flertall for i dette statsbudsjettet. Ikke minst handler 750 mill. kr mindre i bompenger om hverdagen til vanlige folk. Her blir det mindre penger å skulle betale i flere fylker. Det er nydelig, og det er deilig å vite at vi nå har fått ca. 2,7 mrd. kr mindre – tror jeg det er – i bompenger. Det betyr noe i hverdagen til vanlige folk.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Representanten Elvestuen sa, med rette, at vi trenger et taktskifte i norsk klimapolitikk, og det er etter min mening nettopp grunnen til at partiet Venstre og de andre som nå sitter i regjering, bør få avløsning. Jeg skulle gjerne hørt representanten Elvestuens oppsummering av hvordan han synes det har gått i de åtte årene Venstre faktisk har hatt ansvar, direkte eller indirekte, for dette i Norge. Da denne regjeringen tiltrådte, hadde man nettopp inngått et klimaforlik som sa at vi skulle ned mot et klimagassutslipp på 46–48 millioner tonn i fjor, i 2020. Fasiten vet vi nå er at vi fortsatt er på 50 millioner tonn. Hvis vi ser på hva Norge samlet sett har kuttet siden 1990, har vi altså bare kuttet fattige 2,9 pst., mens EU, f.eks., har kuttet opp mot 25 pst. Hvordan synes representanten Elvestuen det egentlig har gått fram til i dag med den klimapolitikken Venstre har likt å snakke om, men der de kanskje ikke har handlet så veldig mye?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Fasiten er uansett at Norge gjør det dårligere enn nesten alle sammenlignbare tall når vi ser på makroresultatene. Den vellykkede transportomleggingen som vi har stått sammen om, hadde jo røtter fra lenge før Elvestuen og Venstre kom inn i de posisjonene de har hatt nå. Men jeg vil spørre om en annen ting, for vi har ikke bare en klimakrise, men også en naturkrise, og da må vi lære oss å bruke ressursene på en mye bedre måte. Helt i begynnelsen av denne perioden, i februar 2018, vedtok Stortinget med et veldig stort flertall at vi skulle be regjeringen komme med en strategi for sirkulærøkonomi, altså for en ombruksøkonomi. Den måtte vi vente på i tre et halvt år. Den kom denne uken, da det var tre dager igjen av perioden. Vi hadde likevel gledet oss til det, men stor var skuffelsen da vi så at det stort sett bare var en god analyse av hva som skjer i EU, og hva sirkulærøkonomi er, men at man for øvrig skal utrede, vurdere, komme tilbake til og sette ned utvalg, som det ofte heter fra denne regjeringen. Er representanten Elvestuen fornøyd med den overgangen til sirkulærøkonomi som må ha skjedd i den perioden han har hatt ansvar?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
President, jeg stemte feil! Jeg skulle stemt for.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-06-18:
Jeg er helt enig med representanten Elvestuen i at vi trenger en omlegging av transportsektoren for å nå klimamålene, men det paradoksale er jo at noe av det som står igjen etter denne regjeringen, er innføringen av full avgift på biodiesel. Det har ført til at bl.a. Troms og Finnmark fylkeskommune har valgt å gå fra å bruke fornybar biodiesel – biodiesel som kunne vært produsert i Fredrikstad – på de fleste av sine busser til å bruke fossil diesel igjen, fordi det er mye billigere. Det viser hvilken virkelighetsfjern og dårlig klimapolitikk denne regjeringen legger opp til, når også de som velger miljøvennlige alternativer, blir straffet med høyere avgifter. Hvordan mener Venstre at dette henger sammen med en god klimapolitikk og en politikk for å skape ny norsk fornybar industri?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-06-18:
I over et år har folk og næringsliv stått i en ekstraordinær situasjon. Folk har mistet jobben, folk har blitt permittert, andre har beholdt jobben, men stått i en arbeidssituasjon med et ekstraordinært press eller sittet isolert på et hjemmekontor. Bedrifter har tært på egenkapitalen, og bedrifter har gått konkurs. Stortinget har i denne perioden bidratt med mange positive grep for både folk og næringsliv, og det er bra. Jeg tror også at folk flest anerkjenner den innsatsen Stortinget har gjort gjennom krisepakkene, særlig de som ble etablert på vårparten i fjor. Likevel har vi ikke lyktes overfor alle. En av de næringene som har blitt hardest rammet, er reiselivsnæringen. I fjor sa statsråd Nybø at reiselivet måtte slutte å snakke om krise, og i dag antydet Fremskrittsparti-representanten Halleland at reiselivsnæringen ville klare seg bra. En annen næring som har vært sterkt utsatt, er restaurant- og serveringsnæringen. Det er en næring som fra dag én har hatt dramatiske tiltak, med delvis eller full nedstengning stort sett hele veien, med de følgene det har hatt for tapt omsetning. Sommersesongen i fjor ble sterkt redusert, julebordsesongen glapp, og hverdagsbesøkene har ikke funnet sted. For få dager siden kunne jeg lese i min egen lokalavis, Smaalenenes Avis, om en restaurant i Mysen som gikk konkurs. I dag kunne jeg lese i Fredrikstad Blad om et spisested på Greåker som måtte stenge dørene på grunn av konkurs. De har ikke overlevd pandemien. Mange restauranter og spisesteder kan i dag glede seg over at det nå går mot normalitet – og det tror jeg vi er glade for alle sammen – men det underslår ikke at det siste året har tynget en ellers sunn drift tungt. Jeg har snakket med flere restauratører og drivere av spisesteder det siste året, bl.a. innehaveren av Fru Blom i Rakkestad, som har pekt på redusert serveringsmoms som et meget godt og enkelt verktøy for å øke aktiviteten. Det ville derfor ha vært et godt og riktig slag fra Stortingets side å redusere serveringsmomsen fra 25 pst. til 15 pst. i f.eks. tre terminer, slik som Senterpartiet foreslår i sitt alternative budsjett, som et midlertidig bidrag til økt aktivitet og for å få flere ansatte i serveringsbransjen tilbake i jobb etter hvert som det lettes på smittevernrestriksjonene. En annen næring som denne regjeringen har sviktet, er drosjenæringen, gjennom et frislipp som bidrar til dårligere lønns- og arbeidsvilkår. Næringen har også blitt rammet av avgiftsøkninger denne regjeringen har innført. Et godt drosjetilbud i hele landet er etter Senterpartiets syn avgjørende og en del av kollektivtilbudet som bør finnes. I tillegg skal de som kjører drosje, ha en arbeidshverdag som er til å leve med. Jeg er i hvert fall glad for at Senterpartiet i dag i sitt reviderte nasjonalbudsjett foreslår å frita drosjene for taksameteravgift i 2021. Dessverre får ikke dette flertall, selv om det ville ha bidratt til å fjerne en stein fra byrden til disse svært pressede næringene.