Morten Lund (Senterpartiet), 2001-03-05:
Norsk kjøtt er tryggere. Norsk dyrehelse er bedre. De forsprangene må vi ta vare på. Alle ser nå at de forsprangene representerer enorme verdier langt utover det som kan måles i penger. Derfor må helsehensyn bli overordnet frihandelshensyn i politiske beslutninger. Derfor må Statens dyrehelsetilsyn få mene og beslutte usensurert også når handel blir berørt av deres beslutninger. Sist fredag bestemte Dyrehelsetilsynet at britiske soldater ikke skal få delta i en øvelse på Fosen, for å forebygge smitte – selvfølgelig uten politiske protester. Fagmyndigheten fikk bestemme. Men når det dreier seg om import av storfe til en verdi av 1 mill. kr – under det i år 2000 – regnes ikke Dyrehelsetilsynet som faglig myndighet. Dyrehelsetilsynet har gang på gang skrevet og sagt at import av levende storfe bør stoppes for å hindre import av kugalskapssmitte. Statsråden påstår at han ikke har et faglig grunnlag for å innføre importforbud. Han påstår at stopp av en på alle andre vis ubetydelig millionhandel for å bevare vår førsteplass i europeisk dyrehelsestatus, vil bli dømt ulovlig. Dyrehelsetilsynets faglige råd står i klartekst i brev datert 27. november 2000 og 18. januar 2001, blant annet. I sistnevnte brev er tilføyd: «Dyrehelsetilsynet tar til etterretning den politiske beslutningen om ikke å innføre et innførselsforbud.» Veterinærinstituttet har på spørsmål fra komiteen bekreftet at det er fakta fra Veterinærinstituttet som Dyrehelsetilsynet har bygd sine råd og avgjørelser på. Fra næringskomiteens seminar 13. februar foreligger kopi av ekspedisjonssjef Gudbrand Bakkens hovedpunkter. Under overskriften «Utfordringer framover» er et av temaene å avklare ansvar mellom fag, forvaltning, politikk og konstitusjonelt ansvar. Det er altså ikke godt nok avklart i dag, ifølge ekspedisjonssjefen. Og det vises tydelig i denne saken. Spørsmålet om en statsråd kan begrense en tilsynsmyndighets kompetanse etter eget forgodtbefinnende, vil Senterpartiet komme tilbake til. Jeg er enig med dem som kaller det molbopolitikk ikke å innføre importforbud og samtidig kopiere de tiltak som settes i verk i land med langt dårligere smittestatus enn vår – de tiltak som statsråden har redegjort for i Stortinget. Vi hadde ikke hatt noen debatt om kugalskapstiltakene hvis ikke statsråden hadde provosert ved å gå mot egen fagmyndighet, mot alle som uttaler seg på vegne av forbrukerne og på vegne av et samlet landbruk. Alle disse vil ha et importforbud for levende storfe for å stoppe import av kugalskapssmitte. Det er nå bred enighet om at epidemiene som nå rammer Europa, skyldes EUs landbrukspolitikk, som media og statsråder nå beskriver som en trussel mot helsa. Når epidemiene og matskrekken ikke har rammet Norge, skyldes det norsk landbruks sterke motstand mot frihandel med husdyr og biologisk materiale. Mange har kalt det proteksjonisme. Nå ser vi at det er klokskap. Det er den klokskapen som gjør at forbrukerne har tillit til norsk landbruk og norsk kjøtt. Landbruksministeren bør lytte mer til den klokskapen – kanskje endog tillegge landbruket såkalt fagkompetanse. Vi trenger en ny debatt om vår landbrukspolitikk. Enda billigere mat for å følge prisutviklingen innen EU er et tema som er utgått på dato – likeså full frihandel med husdyr og kjøttprodukter regulert bare av tollsatser. Kontrollen blir aldri god nok når varestrømmen er så stor og de biologiske lovene er som de er. Enda færre slakterier for å redusere kostnadene må også diskuteres på nytt. Kugalskapen er enormt skremmende. Statens institutt for folkehelse presenterte for komiteen prognoser som viste at antall døde mennesker i Storbritannia kan øke fra dagens 92 til mellom 5 000 og 10 000. Og da er det forutsatt at ingen flere dyr blir smittet, og at alle de vedtatte begrensningstiltakene gjennomføres. Fortsatt vet vi for lite om smitteveiene fra dyr til folk, om andre dyr og deler av storfe kan bære smitten. Erfaringene med kugalskap siden utbruddet i 1986 er at de som har sagt vær føre var, har fått rett hele veien. Hvordan kan vi være føre var når det gjelder kugalskap? Det er ved å forske og ved å erfare. Det er ved å hindre ny utbredelse gjennom de smitteveier vi kjenner, og dem som muligens finnes. Et midlertidig importforbud for kjøttprodukter hører til den siste kategorien tiltak. Et slikt tiltak må håndteres suverent av fagmyndighetene både når det gjelder omfang og varighet. Våre tiltak må ta utgangspunkt i at det ikke finnes sikre testmetoder for levende dyr, at de er usikre for slakt, at de ikke finnes for butikkvarer. Skal vi i tillegg legge til grunn at det finnes verstinger også innenfor internasjonal handel med matvarer og husdyr, slik at de helseattester som vår importkontroll baserer seg på, ikke er det samme som garanti? Senterpartiet mener ja. Det er tryggest å kjøpe og spise det som kommer fra land som ikke har de farligste dyresykdommene. Norge er et slikt land. Vi må fortelle folk om det! Og vi har et ansvar for at det fortsatt skal være slik. Så vil jeg ta opp de forslag som Senterpartiet er med på.