Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2011-11-24:
Jeg merket meg representanten Breens kraftige angrep på Høyre. Han brukte faktisk halve innlegget sitt til å utbrodere at Høyre svartmaler helsevesenet, og at vi vil ta penger fra det offentlige helsevesenet og gi til de profittstyrte, private foretakene. Dette vet selvsagt Breen at ikke er sant – og det er langt fra virkeligheten. Men det er tydelig at når problemene hoper seg opp, og kritikken fra Statens helsetilsyn, fra fylkeslegen i Oslo, fagorganisasjoner, pasientorganisasjoner og enkeltpasienter blir for sterk og tydelig, er avsporing og angrep på andre partier det beste forsvar. Det er oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiets nye helsepolitiske hovedtalsmann viser så liten innsikt og opptrer så høy og mørk og er så lite ydmyk overfor de utfordringene vi ser i helsevesenet hver dag. Det lover ikke godt. Evne og vilje til å erkjenne problemene er faktisk avgjørende for å kunne løse dem. Det gjør Høyre. Høyres mål er at den offentlige helsetjenesten skal tilby gode helse- og omsorgstjenester når vi trenger det. Høyres alternative budsjett styrker dette målet gjennom tiltak for å redusere helsekøer og ventetider. Vi har et godt helsevesen i Norge sammenlignet med mange andre land. Men til tross for en formidabel vekst i bevilgningene til helsesektoren har helsekøene økt med ca. 74 000 under den rød-grønne regjeringen, ifølge Helsedirektoratet. Dette er ikke bare tall, men mennesker med ulike sykdommer, mange svært alvorlige. Det de har til felles, er at de trenger utredninger og behandling, og at de må vente lenge – det til tross for at vi vet at det finnes ledig kapasitet hos de private. De rød-grønne mener at det er bedre at pasientene står i en offentlig helsekø enn at de får behandling på et privat sykehus på statens regning. Den sterke veksten i private helseforsikringer i de senere årene er et resultat av økende helsekøer og ventetider. Nærmere 300 000 nordmenn har helseforsikring nå, og ifølge Finansnæringens Hovedorganisasjon har det økt med 23 pst. siden i fjor. Hele syv av ti unge ønsker privat helseforsikring. Statssekretær Robin Kåss har beskrevet helseforsikring som «helt unødvendig». Det viser en regjering som er i utakt med folket, og som lukker øynene for den virkeligheten mange opplever i møte med helsevesenet. Det er meningsløst og respektløst at pasientene må vente på behandling i måneder og år, når de på kort tid kunne få hjelp i private klinikker hvor behandlingen betales av det offentlige. I dag kjøper helsemyndighetene bare en gitt mengde plasser av private, som de pålegger skal fordeles utover året. Med andre ord: Tilbudet er rasjonert, en rasjonering som regjeringen påla helseforetakene å innføre, da de krevde at offentlig kapasitet skulle benyttes før privat. Dermed ble det ikke lenger pasientens helsevesen, men helsevesenets pasienter. Kombinasjonen av lange offentlige ventetider, ledig privat kapasitet og frustrasjon hos pasienter i en usikker fase gjør at mange nå betaler av egen lomme for å få raskere undersøkelse og behandling ved private sykehus. Det er et paradoks at det er den rød-grønne regjeringens kamp mot private tilbud som gjør at vi ser konturene av en reell privatisering og et klassedelt helsevesen, der de med penger kan kjøpe seg rask hjelp også ved mistanke om alvorlig sykdom, mens de andre må stille seg i en offentlig helsekø. Det er en utvikling Høyre overhodet ikke ønsker, en utvikling vi er sterkt imot. Vi ser riktignok at kapasiteten neste år utvides noe i det offentlige, men rasjoneringsregimet består. I vårt alternative budsjett foreslår vi å bevilge 330 mill. kr til kjøp av tjenester fra private aktører. Det vil kunne redusere helsekøene med om lag 20 000. Det vil redusere belastningen ved å vente på behandling og bidra til at flere kan komme raskere tilbake i arbeid. Høyre ønsker et godt og sterkt offentlig finansiert helsevesen, der folk får hjelp når de trenger det. Det målet kan vi nå dersom vi samarbeider med de ideelle og private sykehusene. De må bli partnere og ikke ses på som konkurrenter. Skal vi sikre et samfunn med velferd som virker, må vi tenke nytt. Vi må slippe alle gode krefter til og gi pasienter og brukere mangfold og valgfrihet. Det gir bedre og raskere hjelp. Det skaper trygghet, og det sikrer velferden.