Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-06-11:
Antisemittismen oppsto ikke med holocaust, og antisemittismen forsvant heller ikke med holocaust. Antisemittisme og jødehat er et mørkt og langt kapittel i Europas historie. Jøder har vært utsatt for forfølgelse og diskriminering i ulike former gjennom 2 000 år. Antisemittismen lever videre, og ikke nok med det, den er på frammarsj i Europa og i vårt eget land. «Jøde» er et av de mest brukte skjellsordene i norske skolegårder. Mange barn og unge skjuler identiteten sin fordi de ikke våger å være åpne om hvem de er. Mange frykter for vold og fysiske angrep, og noen ganger kommer slike hendelser ganske nær oss. De siste tre årene har vi sett flere angrep der jøder blir rammet kun fordi de er jøder. I februar ble en 37 år gammel mann skutt og drept mens han sto frivillig vakt utenfor en synagoge under en jødisk konfirmasjon i København. Stadig flere synagoger i Europa ber om politibeskyttelse fordi de frykter å bli utsatt for angrep. Dette vitner om noen holdninger i samfunnet vårt som vi er nødt til å ta på alvor, og som vi er nødt til å bekjempe. Det kan virke litt håpløst, og man kan bli litt motløs. Men samtidig skjer det noen ganger ting som kan gi grunn til håp og optimisme. Jeg synes det var sterkt å se hvordan noen bevisste, engasjerte muslimer tok et initiativ til å danne Fredens ring rundt synagogen her i Oslo. Det var en sterk og fin markering av at vi ønsker et samfunn der vi beskytter hverandre og tar vare på hverandre uavhengig av etnisk og religiøs tilhørighet. Men vi må ikke gå i den fellen å tro at antisemittisme primært handler om forholdet mellom muslimer og jøder. Det er nemlig langt fra sannheten. Vi finner fordommer og negative holdninger til jøder i alle samfunnslag blant ulike folkegrupper. Det er viktig å huske at for Norges del var ikke holocaust noe som startet i Polen eller i Tyskland. For vår del startet det her – hjemme i vårt eget land, i norske bygder og byer, med våre egne holdninger til andre mennesker. Ervin Kohn ved Antirasistisk Senter, som også er forstander ved Det Mosaiske Trossamfund her i Oslo, advarer oss mot gruppetenkning. Det er en klok advarsel. Når vi deler folk inn i grupper, tillegger dem egenskaper etter hvilken gruppe de tilhører, og dømmer mennesker kollektivt, dehumaniserer vi mennesket. Det er farlig, og det må motarbeides. Vi må jobbe for et samfunn der hvert enkelt menneske anerkjennes som individ med et ukrenkelig menneskeverd uavhengig av gruppe, uavhengig av etnisitet og uavhengig av religion. Jeg mener at skolen må stå sentralt i dette arbeidet, og skolen må også ta et ansvar for å undervise elevene om antisemittisme og om holocaust. Kristelig Folkeparti mener at denne undervisningen må styrkes i alle relevante fag, slik at elevene får god kunnskap om jødenes situasjon både i et historisk perspektiv og i et nåtidig perspektiv. For å få til dette er det viktig at også lærerne har kunnskap om antisemittisme, om jødehat og om rasisme generelt. Derfor må dette også styrkes i lærerutdanningen, både faglig og didaktisk. Kristelig Folkeparti har flere ganger tatt til orde for en handlingsplan mot antisemittisme. Vi har aldri fått flertall for det tidligere, men vi har i de to siste årene fått gjennomslag for noen midler til kampen mot antisemittisme i forhandlingene om statsbudsjettet. Jeg er glad for at det denne gangen er et flertall for en slik handlingsplan, og at det ikke bare er et flertall, men faktisk et enstemmig storting som sier at dette er noe vi trenger. Vi sier også at arbeidet med en slik plan bør iverksettes snarest, og jeg håper at den vil inneholde en del av de elementene som Kristelig Folkeparti tar til orde for i innstillingen.