Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-06-18:
Vi diskuterer her to representantforslag som omhandler sykkelpolitikken. Jeg vil takke saksordføreren for god tilrettelegging av sakene. Det første forslaget er fra Miljøpartiet De Grønne, Dokument 8:114 S, om å prioritere kollektivtrafikk og sykkel foran kapasitetsøkende veitiltak. Miljøpartiet De Grønne har fremmet en rekke forslag av denne typen, men partiet har en begrunnelse for sine forslag som nesten gjør det umulig å støtte forslagene, selv om ordlyden i enkelte av dem kunne oppnådd bred støtte. I tillegg har forslagene store økonomiske konsekvenser og ligger langt utenfor de fleste budsjettforslagene. En samlet komité presiserer i sine uttalelser at satsingen på kollektivtrafikk, sykkel og gange ikke skal bety at all planlegging av veiprosjekter i storbyområdene kan stoppes. Det er viktig at det overordnede veinettet har en standard som gjør det mulig å både avlaste gater og veier i boligområder, utvikle byområdene og garantere en god framkommelighet for varetransport og annen næringstrafikk. Det andre representantforslaget er fra stortingsrepresentantene Abid Q. Raja, Ketil Kjenseth og Ola Elvestuen om økt utbygging av infrastruktur for sykkel, Dokument 8:115 S. Regjeringen jobber med mye av det som foreslås. Når det gjelder kostnadene på prosjektene, bemerker statsråden i departementets omtale av saken: «Regelverket og vegnormalene bygger på kunnskap og erfaringer fra Norge og andre land. Generelt bygges det nøktern standard i Norge. Regjeringen ønsker likevel å sette fokus på kostnader og muligheter for enda bedre ressursutnyttelse, og vurderer potensialet for dette. I den forbindelse kan det være aktuelt å se nærmere på ulike krav i dagens vegnormaler for å oppnå lavere utbyggingskostnader og tidsbruk.» Statens vegvesen anbefaler også mer fokus på riktig valg av type anlegg. Dette kan gi store besparelser. Tiltak som i stor grad innebærer bedre utnyttelse av eksisterende gatenett, har gjennomgående lavere kostnader enn å bygge nytt. Eksempler kan være: økt bruk av sykkelfelt i gater økt bruk av gater med 30 km/t og blandet trafikk i by- og boligstrøk i stedet for egne separate gang- og sykkelveier mer tilrettelegging for sykling mot kjøreretningen i enveiskjørte gater bedre skilting av anbefalte sykkelruter oppmerking av sykkelbokser i lysregulerte kryss bedre drift og vedlikehold, særlig vinterstid Dette er interessante tilbakemeldinger. Kostnadene knyttet til sykkelveier har eksplodert de senere årene. Det er derfor viktig å se på hvordan vi kan få flere kilometer med sykkelvei for pengene. Høyre og Fremskrittspartiet støtter derfor dette forslaget fra Venstre. Når det gjelder elsykkel, vil jeg igjen vise til statsrådens tilbakemelding, og jeg siterer: «Jeg mener at økt bruk av elsykkel kan bidra til både bedre helse og miljø samt økt framkommelighet på vegnettet i storbyene. Derfor er jeg positiv til å utrede tiltak for økt bruk av elsykkel. Det vil være naturlig å vurdere dette i tilknytning til det pågående arbeidet med revisjon av Nasjonal transportplan.» På bakgrunn av dette mener Høyre og Fremskrittspartiet at intensjonen i forslaget fra Venstre allerede er ivaretatt. Regjeringen har forpliktet seg til 50 pst. statlig finansiering av skinnegående transport og bussveier i storbyområdene. Dette er et viktig stimuleringstiltak for å få mer kollektivtransport i disse byområdene. Det er også verdt å merke seg at den belønningsordningen for gang- og sykkelveier, som ble innført fra og med inneværende års budsjett, er en ordning som alle fylkeskommuner og kommuner kan søke på. Jeg har litt kunnskap om fylkeskommunenes økonomi og prioriteringer. Det virker litt rart at man i en flertallsmerknad i Dokument 8:115 S for 2014–2015 ber regjeringen i samarbeid med fylkeskommunene utrede og fremme forslag som sørger for at utbygging av infrastruktur for sykkel blir høyere prioritert. Jeg vil påstå at det ikke er mangel på vilje i fylkene til å prioritere sykkel. Man mangler penger til å gjøre det. Hovedutfordringen er at fylkene sliter med enorme vedlikeholdsetterslep på fylkesveinettet og en kostnadseksplosjon på bygging av sykkelveinettet. Økte bevilgninger til fylkesveier og belønningsordningen for sykkelveier er antakelig de viktigste tiltakene for fylkene.