trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Jeg har sett at mindretallet i komiteen peker på at vi skal sammenligne fondet med andre fond. Jeg er ikke så sikker på om det egentlig gir bedre grunnlag for nye vurderinger, rett og slett fordi Statens pensjonsfond utland er så stort som det er. Man må også avveie at det er ulike kriterier som er trukket opp rundt de ulike fondene. Derfor er det ikke gitt at sammenligningsgrunnlagene blir særlig gode. Det viktige er at vi løpende gjør analyser og vurderinger av forvaltningen av fondet og deler det med Stortinget gjennom de årlige meldingene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Handlingsregelen er ikke gjenstand for debatt i denne salen, men jeg kan forsikre om at handlingsregelen ligger til grunn for regjeringens økonomiske politikk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
En betydelig del av SPU forvaltes fra Norge. Men så har vi over tid utviklet kontorer i andre deler av verden, rett og slett fordi det bidrar til å bedre forvaltningen, bedre resultatene og skaffe seg bedre tilgang til de markedene man skal inn og investere i. Det mener jeg er fornuftig. Men det er bred enighet, tror jeg, i denne sal om at hovedaktiviteten som SPU bedriver, skal forvaltes fra Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Det som er det overordnede målet med forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, er å sikre høyest mulig avkastning til en akseptabel risiko. Så merker jeg meg at det fra tid til annen kommer opp veldig mange mindretallsforslag i denne sal som ikke har så veldig mye med det å gjøre, men som skal ivareta andre politiske hensyn. Jeg tror det er viktig at vi holder fast ved det som har vært det overordnede rammeverket for denne forvaltningen, og ikke sporer av med mange andre oppdrag og oppgaver til fondet som det ikke er satt til å løse. Det er satt til å forvalte våre felles sparepenger på en god måte, som gir avkastning over tid, og som gjør at vi har finansielle muskler fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Jeg har ikke lest rapporten i detalj, men jeg har fått med meg at Changemaker har hatt synspunkter på dette, på samme måte som veldig mange frivillige organisasjoner har synspunkter på ulike deler av forvaltningen av fondet. Det ville være å svekke fondet å følge opp alle de spesielle anbefalingene som hver enkelt frivillig organisasjon har – vi må holde fast ved det som er det overordnede målet for forvaltningen av fondet. Når det er sagt, har regjeringen tatt et initiativ og satt ned et utvalg som nå skal gå igjennom de etiske retningslinjene for forvaltningen. Det handler både om at det er lenge siden vi i utgangspunktet trakk opp de etiske retningslinjene, og at det er fornuftig å gå gjennom dem, og at det fra tid til annen kommer vanskelige problemstillinger knyttet til etiske avveininger på bordet som vi mener det er fornuftig å få en god gjennomgang av før vi rapporterer dette tilbake til Stortinget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Det er i hvert fall sånn at fondet følger de etiske retningslinjene de er pålagt i dag – til punkt og prikke – og gjør det i tett og nært samarbeid med Etikkrådet, som har en oppgave i å gjøre vurderinger av dette. Som jeg sa i mitt forrige svar: Nå har vi satt ned et utvalg for å gjennomgå alle de etiske retningslinjene på nytt for å se om det er behov for å erstatte dem, supplere dem, utfylle dem, alt etter som samfunnsdebatten gir oss behov for å gjøre det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
La meg først si at klimarisiko er en viktig del av den innrammingen som fondet forvalter midlene etter. Så til spørsmålet om fornybar infrastruktur: Nå åpner vi altså opp for dette. Vi har gjort det veldig tydelig at vi åpner opp for dette nå. Banken må høste erfaringer, gå skrittvis frem, for å kartlegge hvilke muligheter som finnes i dette markedet, og hvilke begrensninger som er der. Jeg tror også representanten fra Miljøpartiet De Grønne bør smøre seg med en liten smule tålmodighet for å la banken få høste de erfaringene de nå trenger, fremfor allerede nå å slå fast at vi skal utvide rammene for den type investeringer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Vi har jo, nettopp fordi det har vært uklarhet knyttet til klimakriterier, brukt tid forut for denne meldingen og presentert i denne meldingen hvordan vi skal følge opp dette fremover. Det mener jeg vi nå har tatt et godt skritt i riktig retning av å få på plass. Så skjønner jeg at MDG mener at Statens pensjonsfond utland skal løse mange ulike klimaspørsmål. Det er jeg uenig i. Dette er et finansielt fond, og hele poenget med det er å sikre oss god avkastning til en akseptabel risiko. Det er altså ikke et fond som skal ta klimapolitiske hensyn, utenrikspolitiske hensyn eller alt det som av og til kommer på agendaen, særlig fra de frivillige organisasjonene. Det er målsettingen vi må holde fast ved.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
La meg først si at jeg er veldig glad for at – jeg tror – et enstemmig storting har den samme bekymringen for utviklingen i dette markedet, og at det har vært bred tilslutning om de tiltakene som har vært gjennomført. Nå kommer selvfølgelig også dette gjeldsregisteret på plass 1. juli. Midt oppi alt dette ser vi at tiltakene virker, så det er faktisk en del ting å glede seg over. Finans Norge har nettopp offentliggjort at man nå forventer et fall i dette markedet i 2019 – første kvartal viste nullvekst. Det er gledelig, og Finans Norge sier selv rett ut i den nyhetssaken de la ut i går, at det er viktig å la de tiltakene som nå er gjennomført, få lov til å virke. De mener altså at de virker, men de mener samtidig at det er viktig at vi følger markedet nøye, og at vi sanksjonerer grundig mot dem som bryter reglene. Det gjør Finanstilsynet gjennom den forskriften som er fastsatt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
De tiltakene vi har iverksatt, handler først og fremst om å få kontroll med utviklingen i forbruksgjeld. Det handler om å ha bedre regulering, sånn at ikke flere kommer i uføre, for å si det sånn. Så er det selvfølgelig sånn at oppe i alt dette er det en avveining gjennom det private ansvaret hver enkelt av oss har for ikke å ta opp mer gjeld enn vi klarer å betjene. Regjeringen går nå gjennom mange ulike deler av lovgivningen for dette, som inkasso osv., men som ikke ligger under mitt ansvarsområde. Jeg mener at vi angriper dette ganske bredt for å skaffe et tilstrekkelig vern, samtidig som vi ikke må frata den fleksibiliteten som ligger i dette markedet for dem som evner å håndtere sin egen økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
La meg først si at likelønn er viktig også i finanssektoren. Det er kultur- og likestillingsministeren som har ansvar for dette politikkområdet, men jeg har lyst til å understreke det ansvaret næringen selv har for å bidra både til likelønn og til likestilling. Det er ikke et ansvar som næringen kan fraskrive seg og overlate til politiske myndigheter alene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Her er regjeringen helt enig med Senterpartiet. Derfor har vi også vært veldig tydelig på at kontanter skal være et betalingsmiddel i Norge også fremover. Det handler selvfølgelig om at folk skal ha retten til å velge det, men det handler også om en annen viktig ting, nemlig sikkerhet og beredskap i det norske samfunnet. Vi er ikke i det hele tatt kommet dit at det er riktig tidspunkt å avvikle bruken av kontanter i Norge. Derfor har det vært viktig for oss å være i dialog med bankene om dette, med hensyn til å sikre at det er tilgang på kontanter over hele landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
La meg først minne representanten Gjelsvik på at Finansklagenemnda er et privat organ, så det er ikke så lett for finansministeren å pålegge partene der å gjøre endringer, det må de nesten gjøre en vurdering av selv. Generelt er det veldig få som opplever å bli nektet tilgang til banktjenester i Norge. Så er det gjennom ulike regelverk nødvendig for bankene å gjøre visse vurderinger. Det handler bl.a. om hvitvaskingsregelverket og andre ting, som jeg mener skaper målkonflikter i noen sammenhenger. Men generelt skal det være enkelt å skaffe seg en bankkonto og få tilgang til banktjenester i Norge, og det vil jeg nok si at det er.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Det er bra at alle partier ser verdien av å ta statistikkforordningen inn i EØS-avtalen. Det viderefører vårt samarbeid med EU-landene på statistikkområdet, og det gjør det mulig å sammenlikne våre tall med nabolandenes. Det beskrives i en særmerknad som essensielt at man kan samarbeide med andre land, bl.a. for å kunne produsere statistikk som kan sammenliknes. Ja, det sies endog at det vil være i Norges interesse å kunne fortsette statistikksamarbeidet med europeiske land på utvalgte områder. Da er det jo en fordel at landene fører statistikk på grunnlag av samme faglige prinsipper. Jeg tror egentlig en samlet komité er helt enig i dette. Den nye forordningen vil faktisk også være et positivt bidrag til å presisere statistikkmyndighetenes faglige uavhengighet og til å styrke kvaliteten på både norsk og europeisk statistikk. Dette er jo forhold vi har lagt stor vekt på i arbeidet med ny statistikklov. At det europeiske regelverket baserer seg på de samme prinsippene om faglig uavhengighet, er en styrke. Vi kan stole like mye på statistikken fra våre naboland som fra vårt eget statistikkbyrå. At høyere kvalitet kan kreve høyere bemanning, mener jeg vanskelig kan omdøpes til byråkratisering. Vi mener det er snakk om økt kvalitet. Det er bra at det er en enstemmig komité som sier ja til å ta forordningen inn i EØS-avtalen. Da er det litt pussig at Senterpartiet i Innst. 343 S er enig i å ta statistikkforordningen inn i EØS-avtalen, mens partiet i Innst. 342 L om statistikkloven går imot § 21, som nettopp handler om å gjennomføre den samme EØS-rettsakten. Ellers legger vi merke til at ingen fra regjeringspartiene finner grunn til å ta ordet i denne debatten. Jeg vil advare mot en slik holdning. Man vet man har flertall i salen, man får sine vedtak igjennom, men å unnlate å delta i debatten kan fort framstå som en smule arrogant, selv om det er bred enighet i en sak.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Det gjelder spørsmålet om åremål eller ikke for lederen av NBIM. Nå utdypet finansministeren det litt i innlegget sitt. Hun sa at det gir anledning til å vurdere hva slags ledelse man trenger over tid. Men er det ikke i enhver virksomhet og i enhver «bedrift» styrets ansvar å foreta den vurderingen? Folketrygdfondets direktør er ikke ansatt på åremål, og jeg antar at Folketrygdfondets styre setter opp resultatkrav når det gjelder evnen til å lede og utvikle organisasjonen og hvilke resultater de skal oppnå. Kan finansministeren utdype hva som ligger i at man har behov for rotasjon i en slik stilling? Hvem skal det roteres mellom?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Jeg tror ikke det er noen uenighet om betydningen, hvilke krav som skal stilles, osv. Det som er litt foruroligende, er: Betyr det at sentralbankstyret ikke skal ha en løpende vurdering av hvordan lederens ansvar og oppgaver utøves? Ser man ikke på sentralbankstyret, som nå blir styret for fondet – pluss noen andre oppgaver – som et mer normalt styre i forhold til en toppleder i en virksomhet som styret har ansvaret for? Eller ser man på NBIM-sjefen som underordnet sentralbanken, ikke i egenskap av styreleder, men i egenskap av sentralbanksjef?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Med en aksjeandel på 70 pst. er risikoen i fondet blitt høyere og behovet for risikostyring sterkere. Det er viktig at styret har stor oppmerksomhet på dette. Ett virkemiddel for å oppnå det er at finansministeren i sin instruks til sentralbankens styre ber om en regelmessig informasjon til departementet om den samlede risiko i fondet ved unormalt store endringer i risikobildet i finansmarkedene og internasjonal økonomi. Vil finansministeren følge opp det?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Ved fjorårets melding, og det gjentas ved meldingen i år, er det i merknadene fra Arbeiderpartiet et ønske om at Stortinget også kunne få en analyse av hvordan resultatene i pensjonsfond utland utvikles, ikke bare i forhold til referanseindeksen, slik vi får, men også i forhold til andre store internasjonale fond. Er det noe finansministeren kunne tenke seg å etterkomme?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Finansministeren og andre i denne debatten har lagt vekt på viktigheten av en bred forståelse, eller enighet, om fondet, både om formål og forvaltning. Da har jeg bare lyst til å forsikre meg om at vi har en felles forståelse også av handlingsregelen. Spørsmålet er: Ville det å bruke 100 mrd. kr fra SPU til å nedbetale bompengegjeld være innenfor handlingsregelen?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Ny statistikklov er viktig for videre utvikling av offisiell statistikk i Norge. Dagens rammeverk trenger modernisering og å rustes for framtidig utvikling. Når jeg tar ordet, er det for å betone at Statistisk sentralbyrå har hatt og skal fortsette å ha en sentral rolle i denne utviklingen – og dermed i den norske samfunnsmodellen. Med dette forslaget videreføres SSBs todelte samfunnsoppdrag. Byrået skal være den sentrale statistikkmyndigheten og bedrive forskning og analyse. Med statistikk og forskning er SSB med og legger nødvendige premisser for norsk politikkutforming, samfunnsdebatt, lønnsdannelse og samfunnsutvikling. For Arbeiderpartiet er det viktig å løfte fram at nettopp SSBs faglige uavhengighet har bidratt til å gi statistikkproduksjonen høy legitimitet både hos myndighetene, hos partene i arbeidslivet, i samfunnet og i befolkningen ellers. Denne tilliten til analyser og statistikk er helt grunnleggende. Derfor, når ny statistikklov vedtas, skal vi markere tydelig fra denne talerstolen at det er lovgivers klare intensjon at SSB er og fortsatt skal være en faglig uavhengig institusjon. Vi skal være klar på at SSB, på begge områder av samfunnsoppdraget sitt, skal ha den nødvendige uavhengigheten i oppgaveutførelsen. Det er grunn til å understreke dette, nettopp opp mot den debatten som har vært i mediene rundt regjeringens proposisjon og i lys av den usikkerheten som kom til syne i høringen. En samlet komité poengterer at kravet om faglig uavhengighet skal gjelde for all produksjon av offisiell statistikk, og at dette kravet innebærer at statistikkfaglige vurderinger og spørsmål behandles uavhengig av politisk eller tjenstlig instruks. Det bør også noteres at SSB ønsker den nye loven velkommen og er av den oppfatning at den tydeliggjør SSBs faglige uavhengighet i tråd med internasjonale retningslinjer for offisiell statistikk. Avslutningsvis: Arbeiderpartiet vil at SSB skal kunne utvikle seg i takt med ny forskning, nye modeller og faglig utvikling. SSBs viktige samfunnsoppdrag tilsier grundige faglige vurderinger og bred forankring før det gjøres større endringer, enten det angår SSBs uavhengighet, modellbruk eller forskningsaktivitet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Det er bred enighet om dette, derfor behøver man ikke ta ordet bare for å gjøre det, når man stort sett er enig. Jeg mener at statsråden har redegjort for dette på en veldig god måte. Jeg er helt enig – statistikk er vårt felles faktagrunnlag. Det er en viktig premiss for utviklingen av samfunnet vårt. Uavhengigheten er også svært viktig, det er det bred enighet om. Dagens lov er fra 1989, og arbeidet med statistikk har endret seg mye på disse 30 årene. Det er bare gjort mindre justeringer før man nå fremmer dette lovforslaget. Jeg synes også det er viktig å ha med at dataene som SSB utarbeider, er viktig for forskningsformål. Samtidig må hensynet til personvern ivaretas på en betryggende og god måte. I proposisjonen foreslås det at forskningsinstitusjoner og offentlige myndigheter kan søke om tilgang til dataene, men ikke andre. SSB skal ikke gi tilgang til opplysninger innhentet fra helseregistre. Det stilles videre strenge krav til at opplysningene bare kan brukes til statistiske formål, forskning og analyser, slik det er i den europeiske statistikkforordningen. Det foreslås at taushetsplikt for personopplysninger oppheves etter 100 år og for andre opplysninger etter 60 år, slik det er i dagens lov. Jeg er veldig glad for at man er klar og tydelig på at man har et strengt personvern, for det er viktig for innbyggerne våre og også for tilliten til dette. Det er litt artig å høre på representanten fra Senterpartiet, for plutselig er han veldig opptatt av at man sammen med EU skal se på muligheter for å redusere byråkratiet. Byråkrati er noe denne regjeringen har vært opptatt av, og som Fremskrittspartiet er svært opptatt av, at vi skal se på hvordan vi kan gjøre ting på en mer effektiv og fornuftig måte. Men det er ikke alltid sånn at man behøver å stemme for et forslag for å gjøre det man alltid gjør, nemlig å se hvordan vi forvalter og bruker det offentliges ressurser på en best mulig måte. Jeg ser veldig fram til at Senterpartiet nå blir mer positive til ABE-reformen og andre reformer som kan kutte i byråkrati. Ofte opplever man det stikk motsatte, at man har et senterparti som sitter helt stille i båten og er imot alt som handler om endringer, alt som handler om å effektivisere og å gjøre ting enklere og rimeligere for samfunnet – det som gjør at man kan bruke pengene på de viktige oppgavene, nemlig å sørge for gode velferdstjenester til innbyggerne i landet vårt. Jeg ser fram til at Senterpartiet skal begynne å endre kurs og være enig i at man faktisk må ta grep for å sikre at vi skal kunne bruke pengene på det som er viktig, nemlig å gi gode velferdstjenester og gode ordninger til dem som trenger det, og at vi har minst mulig byråkrati.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2019-06-12:
Først en takk til komiteen for samarbeidet i saken om endringer i verdipapirhandelloven mv. Jeg vil redegjøre kort for hovedtrekkene i proposisjonen, samtykkedelen og lovdelen og for innstillingen. Regjeringen ber om Stortingets samtykke til å innlemme markedsmisbruksforordningen og prospektforordningen i EØS-avtalen. Sistnevnte er allerede inntatt i EØS-avtalen med forbehold om Stortingets godkjennelse, mens det når det gjelder markedsmisbruksforordningen, bes om forhåndssamtykke for innlemmelse basert på et utkast vedlagt proposisjonen. Komiteens flertall støtter dette på vilkår av at saken blir forelagt Stortinget på nytt dersom en beslutning om innlemmelse av markedsmisbruksforordningen vil avvike vesentlig fra vedlagte utkast. Utkast til innstilling er også forelagt utenriks- og forsvarskomiteen, som slutter seg til innstillingen. Det foreslås at lovendringene, som jo er en konsekvens av innlemmelse av de to nevnte forordningene i EØS-avtalen, gjennomføres i verdipapirhandelloven. Lovendringene omfatter i hovedsak bestemmelser om markedsmisbruk og prospekter for verdipapirer samt nye virkemidler for tilsyn, sanksjoner og straffebestemmelser ved overtredelse av verdipapirhandelloven. Endringene i de to forordningene er en del av en større revisjon av EØS-regelverket på finansmarkedsområdet. Lovendringene som foreslås, bygger på Verdipapirlovutvalgets arbeid, og formålet er like vilkår for finansaktører i EØS-markedet, økt investorbeskyttelse og å opprettholde den høye tilliten som er i det norske kapitalmarkedet. Endringene vil innebære at det blir enklere for små og mellomstore bedrifter å hente inn kapital, og det til en lavere kostnad enn i dag. Når det gjelder markedsmisbruksforordningen, vil et nytt regelverk omfatte bestemmelser om innsidehandel, markedsmanipulasjon, ulovlig spredning av innsideinformasjon, mv. Nasjonale regler om forbud mot urimelige forretningsmetoder videreføres. Videre innebærer prospektforordningen forenklinger sammenlignet med gjeldende regelverk når det gjelder krav til prospekter, idet beløpsgrensen for plikt til å utarbeide EØS-prospekter ved offentlige tilbud heves fra 5 mill. til 8 mill. euro. Nåværende beløpsgrense for utarbeidelse av nasjonale prospekter for offentlige tilbud opprettholdes. Den gjelder for tilbud mellom 1 mill. og 8 mill. euro. Slike prospekter skal fortsatt registreres i Foretaksregisteret. Det innføres også nye administrative sanksjoner og økt strafferamme ved overtredelse bl.a. av bestemmelser om god forretningsskikk og ulovlig spredning av innsideinformasjon. Og Finanstilsynet vil etter dette få utvidet tilgang på trafikkdata knyttet til handel med verdipapirer.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Som Buskerud-representant vil jeg henlede oppmerksomheten på forslag nr. 1, der en samlet opposisjon ber om at Norges Bank fortsatt skal ha en lovfestet plikt til å utgi minnemynter, og at ansvaret for utvelgelse av minnemynter overføres til Kulturdepartementet. Flertallet foreslår på sin side å oppheve minnemyntinstituttet i § 16 i dagens sentralbanklov. Utgivelse av minnemynter skal heretter bare skje unntaksvis. Inntektene skal ikke lenger tilfalle allmennyttige formål, men statskassa. Hvor gjennomtenkt er egentlig det? Konsekvensen er at deler av en nesten 350 år lang, men fortsatt levende, norsk industri- og kulturtradisjon står i fare for å gå tapt. Det Norske Myntverket på Kongsberg er Norges nest eldste nålevende bedrift. Stortinget bør, av både industri- og kulturpolitiske hensyn, sørge for at Myntverket, nå igjen i 100 pst. norsk eie, kan opprettholde minnemynttradisjonen som en levedyktig del av sin produksjon på Kongsberg, og som et ekstra bein å stå på. Minnemynter utgis i edelt metall, med høy kunstnerisk kvalitet. Sirkulasjonsmynter med spesialpreg er noe helt annet. Fra 1991 til 2005 ga overskuddet av minnemyntsalget 120 mill. kr til allmennyttige formål, hovedsakelig kulturformål. Det allmennyttige formålet som fikk tildelt inntektene, sto også for salget. Da Norges Bank overtok ansvaret, stupte inntektene fra et snitt på 62 mill. kr i årene 2003–2005 til bare 5,6 mill. kr i 2011. De mangler bl.a. et eget distribusjonsnett for salg, slik det var før. Som eksempel kan nevnes at det ikke engang var mulig å kjøpe minnemynten til grunnlovsjubileet i 2014 i besøksbutikken i Eidsvollsbygningen. Finansdepartementet har tidligere nedsatt et eget minnemyntutvalg, som leverte sin utredning i 2014. Utvalget foreslo å beholde § 16 i sentralbankloven og intensivere antall minnemyntutgivelser. De la vekt på minnemynt som et viktig institutt for en kulturnasjon, og at dette er én av få måter det offentlige kan hedre personer, institusjoner og begivenheter i norgeshistorien på. Forslagene ble aldri sendt på høring og er ikke nevnt i proposisjonen. Tunge høringsinstanser i dagens sak – bl.a. Kulturhistorisk museum – gir imidlertid full støtte til minnemyntutvalgets forslag. Det samme gjør arbeidslivets parter. Flere av høringsinstansene peker dessuten på at Kulturdepartementet er bedre kvalifisert til å beslutte hvem eller hva som bør hedres med minnemynt. Her må noen ha sovet i timen, ikke bare Buskerud-representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet, men også Stortingets kultur- og næringspolitikere. Men det er ennå tid til å våkne og stemme for mindretallets forslag seinere i dag.
Henrik Asheim (Høyre), 2019-06-12:
Jeg vil berolige både presidenten og komiteen med at jeg ikke skal bruke alle mine 15 tilmålte minutter, men jeg synes det er nødvendig å knytte noen kommentarer til innstillingen som komiteen har avgitt, for vi har en felles komitémerknad om representantskapets rolle. Vi har akkurat ferdigdebattert og skal senere i dag vedta en ny sentralbanklov. Den sentralbankloven viderefører representantskapets rolle på samme måte som i dag. Det er også slik at Stortingets rolle overfor Norges Bank er tydelig understreket også i Grunnloven. Representantskapet skal drive tilsyn på høyt nivå, være granskende og gi relevant informasjon videre til Stortinget. Det er all grunn til å understreke at det er det også Stortingets inntrykk at representantskapet til fulle gjør. Likevel har vi presisert i en felles komitémerknad at vi ønsker en noe bedre dialog med representantskapet. Blant annet ønsker vi en noe tydeligere rapportering til komiteen om de problemstillingene representantskapet er bekymret for, og vi sier helt tydelig at vi ønsker noen felles arenaer der vi kan drøfte problemstillinger fremover. Jeg vil klargjøre at komiteen kommer til å ta initiativ til å etablere slike fellesarenaer.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2019-06-12:
Lat meg òg føye meg til dei som har takka både saksordføraren og resten av komiteen for ei brei og samlande innstilling. Det er viktig, når Statens pensjonsfond har blitt større enn eg trur nokon eigentleg kunne sjå for seg då dette starta tilbake på 1990-talet. Med dette fondet har Noreg sett eit døme for resten av verda som viser korleis store naturressursar kan forvaltast på ein god måte, både for noverande og komande generasjonar. Beviset for det trur eg kanskje er at dei proposisjonane vi no har til behandling, har fått minst like stor åtgaum i verda omkring oss som dei har her heime i Noreg. I denne handsaminga blir det svart ut ei rekkje oppmodingsvedtak, og både innstillinga og samfunnsdebatten viser at det er moment ved forvaltninga av Statens pensjonsfond utland som kjem til å krevje meir debatt i tida framover. I motsetnad til i tidlegare debattar om fondsmeldingar har jo Kristeleg Folkeparti gått frå å vere eit opposisjonsparti til no å bli eit regjeringsparti, og der ein før kanskje fremja forslag som å greie ut grunnlaget for å trekkje Statens pensjonsfond utland ut av spel- og alkoholselskap, stemmer vi no for fleirtalet si innstilling i denne saka i dag. Etter kvart som fondet har blitt større og større, er Noreg blitt ein betydeleg internasjonal investor, og med det kjem det eit stort ansvar. Derfor er eg glad for at regjeringa har sett ned eit utval som skal gå gjennom dei etiske retningslinjene for SPU. Det har vore merksemd kring oljefondet sine investeringar, bl.a. dei investeringane som det viste seg at oljefondet hadde i cannabis. Dette har jo vore ein framveksande industri både til medisinell og rekreasjonell bruk etter at enkelte land har liberalisert narkotikalovgjevinga si. Dette er jo ein type problemstilling som det er naturleg at utvalet kan sjå nærare på, ut frå at dei etiske retningslinjene vi har, må vere tilpassa måten fondet opererer på. Nye problemstillingar som dette vil òg kome, og det er vanskeleg å sjå for seg korleis investeringar i narkotika til rekreasjonell bruk er greitt, mens tobakk blir utestengd. Sidan debattane om dette byrja, har det òg blitt kjent at NBIM har bestemt seg for å ikkje vere investert i selskap med direkte eksponering mot cannabis. Det er klokt. Det er òg bra at ein samla komité stiller seg bak det utvalet som no skal vurdere dette regelverket og etiske forhold i problemstillingane knytte til dette. Det mest gledelege ved den fondsmeldinga som ligg til behandling no, er jo at oljefondet tar lange steg i retning av å minske klimarisikoen for pensjonspengane våre. Kristeleg Folkeparti har jobba i mange år for at oljefondet skal kunne investere i unotert infrastruktur. No skjer det. I 2015 stod Kristeleg Folkeparti aleine i lag med SV om å føreslå at oljefondet skulle ut av oljeselskap, og no blir oljefondet trekt ut av oppstraumsselskap. På toppen av dette er kolkriteriet forsterka. Dagens vedtak representerer ein stor siger for oss på alle dei tre sidene, og det er eit langt steg i jobben vår for å avgrense klimarisikoen for nasjonen og for å få til eit skifte frå fossilt til fornybart.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2019-06-12:
Forbrukarane har behov for eit særleg vern og gode rettar i finansmarknadene. Dei kan ha dårlege føresetnader for å vurdere risiko, kostnader og avkastingspotensial for ein del finansielle tenester før avtalar blir inngåtte. Dette er avgjersler med stor innverknad på privatøkonomien, som opptak av lån til bustad og val av pensjonsprodukt. Det er avgjersler ein tek få gongar i livet, og det er lite rom for å prøve og feile. Forbrukarvernet må difor vere sentralt i regelverket og tilsyn på finansmarknadsområdet. Kristeleg Folkeparti er oppteke av at rettane til forbrukarane ikkje blir svekte. Difor har vi fleire gongar dei siste åra understreka at det er viktig å verne den norske generelle garantien på bankinnskot på 2 mill. kr. Dette har alle regjeringar, uansett partifarge, støtta opp om. I meldinga blir det igjen skrive at regjeringa framleis arbeider overfor EU med sikte på å vidareføre dette garantinivået òg i framtida. Det er bra, og Kristeleg Folkeparti vil igjen understreke kor viktig det er. Ei arbeidsgruppe har gjennomgått ulike alternativ knytte til eventuelle regelendringar for garanterte produkt. Kristeleg Folkeparti vil igjen understreke det som blei sagt seinast i Innst. 360 S for 2016–2017, om finansmarknadsmeldinga i forfjor, om at det ikkje er aktuelt å ta rettar frå kundane eller å svekkje stillinga deira, og at eventuelle endringar må skje gjennom auka valmogelegheiter for kundane. Det har lenge vore stor vekst i forbrukslån. Forbrukslån kan vere eit gode for kundar som har betalingsevne, men for kundar som ikkje har betalingsevne, skapar lånet store økonomiske problem. Det er positivt at frå 1. juli vil finansnæringa få tilgang til meir utfyllande opplysningar om gjeldsbelastninga til potensielle kundar, gjennom gjeldsregisteret. Dette kan gjere at færre som ikkje skulle fått dyre forbrukslån, får det. Med det kan ein hjelpe fleire som er i ein sårbar situasjon.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-06-12:
Jeg har i grunnen forståelse for at finansministeren ønsker å skille mellom rent finansielle og økonomiske hensyn som fondet skal vektlegge, og alt mulig annet. Men en del av oss mener at dette henger sammen, og selv når det kommer til klima, vil vi nok i økende grad se at det som er klimapolitisk smart, også er økonomisk og rent finansielt veldig hensiktsmessig og vil redusere risikoen. Så det er en del av debatten. For øvrig vil jeg takke finansministeren for at vi i dag har en debatt som handler om ambisjonsnivået og ikke om hvorvidt vi f.eks. skal kunne investere i fornybar infrastruktur. Det synes jeg er veldig bra. Men et forslag som faller i dag, er å be regjeringen vurdere mandatet for investeringer i unotert infrastruktur annethvert år, med sikte på å utvide mandatet i størrelse. Spørsmålet er hvorvidt finansministeren vil følge med på utviklingen av investeringene til fondet på dette området, og også om nødvendig øke mandatet.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-06-12:
Jeg kan forklare hvorfor jeg er utålmodig. Det er både fordi vi har en klimakrise, og fordi vi nå har lagt en politisk begrensning på hvor mye fondets forvaltere kan investere i klima. Hvis vi setter den til 5 pst., er sjansen for at man blir begrenset av en politisk begrensning, mindre enn når man setter den til 2 pst. Jeg mener at det er en direkte politisk styring av fondet å sette et så lavt tak at man kan risikere å investere mindre enn det fondets forvaltere faktisk vil synes kan være veldig økonomisk hensiktsmessig å gjøre. Jeg har også lyst til å vise til at noe av utfordringen her f.eks. er at Etikkrådet siden 2015 har kommet med flere tilrådinger basert på klimakriterier, som Norges Bank så langt ikke har fulgt opp. Så selv om man har en intensjon og etiske retningslinjer som sier at klima skal vektlegges, er ikke det til fulle realiteten i dag. Da vil jeg gi statsråden anledning til å svare mer helhetlig på hvorvidt man vil sikre at dette blir fulgt opp.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Nordmenns forbruksgjeld har tredoblet seg på under ti år, fra i overkant av 40 mrd. kr til 117 mrd. kr. Misligholdene og tapene har vært relativt lave, men vi ser at de øker. Finanstilsynet offentliggjorde i forrige uke en undersøkelse som viser at 470 000 enkeltkrav for til sammen 23 mrd. kr i misligholdte forbrukslån er til inkasso. Det berører mange personer. På hvilken måte mener finansministeren at de tiltakene som er iverksatt, og som det rapporteres om i denne meldingen, vil hjelpe dem som har problemer med å betale sine forbrukslån?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
I mitt spørsmål prøvde jeg å fokusere på dem som allerede har fått et lån som de ikke burde hatt, et lån gjerne i strid med god forretningsskikk og i hvert fall i strid med de retningslinjene som har gjeldt. Nå er de jo i forskrift. Hvordan kan disse tiltakene hjelpe dem som allerede har fått – og har problemer med å betale – sine forbrukslån?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Et nytt tema: Vi har sett en del undersøkelser. Én er gjort av Finansforbundet på vegne av deres medlemmer. Én er gjort av Institutt for samfunnsforskning, som har som tema: Hvordan lønner man likt arbeid, men utført av en mann og av en kvinne – lik lønn for likt arbeid? Finansbransjen er av dem som er dårligst i å betale arbeidstakere av forskjellig kjønn likt for det samme arbeidet. Vi har sammen med andre partier fremmet et forslag der vi ønsker å få en rapportering om det i neste års finansmarkedsmelding, litt om hvordan det står til, og om hva som kunne være mulig å gjøre. Er det noe som statsråden ser kunne være av interesse å vite mer om?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Forbrukslån er nyttig hvis man har et midlertidig behov for penger, orden på økonomien og evne til å betale tilbake før rentene blir for store. For dem som ikke klarer det, skaper lånene fort store problemer. Vi vet at gjeldsproblemer ofte gjør folk syke, både fysisk og psykisk. Deres nærmeste blir også sterkt berørt. En situasjon der det er for lett å få forbrukslån som bare øker problemene, skaper vansker for den enkelte, og det er også dyrt for samfunnet. Arbeiderpartiet mener det er viktig å få slutt på at mange får lån de aldri skulle hatt. Undersøkelsene fra Finanstilsynet viser at forbrukslånsbankene ikke følger finansforetakslovens bestemmelse om god forretningsskikk eller retningslinjene. Når retningslinjene nå blir forskrift, må det gjøre det lettere for Finanstilsynet å reagere mot de bankene som ikke følger regelverket. Dessverre har regjeringen hatt et så sterkt behov for å privatisere at vi har mistet seks år før vi fikk et gjeldsregister på plass. Et offentlig gjeldsregister var under planlegging i 2013. Nå blir det krav om å sjekke med et av de private gjeldsregistrene fra juli i år. Hvor mange har fått lån de ikke skulle hatt, i de seks årene regjeringen Solberg har brukt på å få etablert et privat gjeldsregister? Vi vet ikke, men vi oppfordrer alle til å bringe sin sak inn for Finansklagenemnda hvis de mener de har fått et lån i strid med lovverket. Arbeiderpartiet har fremmet forslag om at gjeldsregisteret bør omfatte all gjeld, ikke bare forbruksgjeld, for skattegjeld, bidragsgjeld og studielån kan være skjult i opptil to år før de blir synlig på skattemeldingen. Vi mener at bankene bærer for lite av risikoen for tap fordi de selger misligholdte lån videre til inndriving. Vi må spørre oss om bankene skal kunne bruke inkasso og namsmann når de gir lån uten at de i låneprosessen oppfyller kravene i lov og forskrift. Arbeiderpartiet mener også det må kunne settes et tak for hvor mye kostnadene ved et lån kan komme opp i, når skyldneren ikke klarer å betale. Vi ønsker ikke et rentetak. Vi er redd for at det av långiverne kan bli brukt som et gulv, eller at renter under taket blir oppfattet som lave. For dem som kan betjene sine lån, er forbrukslån et gode, og vi mener markedet fungerer for dem. Politisk må vi fokusere på dem som ikke klarer å betale tilbake, og da hjelper det ikke om renten er 7, 14 eller 40 pst.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-06-12:
Veksten i forbrukslån gir grunn til bekymring. I fjor hadde nordmenn hele 113 mrd. kr i forbruksgjeld, og gjelden utgjør en stadig større del av renteutgiftene i norske hus og hjem. Altfor mange blir fristet til å ta opp lån som kan virke enkle og raske, men som ender i rene mareritt. Som samfunn kan vi ikke sitte stille og se på. Vi har et sosialt ansvar for å unngå at våre medmennesker havner i et gjeldskaos de aldri kommer seg ut av. Om for mange pådrar seg en gjeld de ikke klarer å betjene, er det heller ikke bare den enkeltes problem. Da er det i aller høyeste grad et problem for hele Norge og vår økonomi. Jeg er derfor veldig glad for at regjeringen og finansministeren tar utfordringene på alvor. Vi må skjerme forbrukeren og har derfor forbudt den mest aggressive markedsføringen. Vi gir forbrukeren bedre oversikt ved at all utestående gjeld skal vises på fakturaen. Vi strammer inn på hvem bankene kan låne ut til, og bankene må bære mer av risikoen for utlånene sine. Tiltakene må følges opp med strengere sanksjoner når det avdekkes brudd. Forbrukervernet skal styrkes. 1. juli kommer Gjeldsregisteret, som vil vise folks forbruksgjeld. Det vil gjøre det lettere for bankene å gjøre en god kredittvurdering og vanskeligere å gi ut forbrukslån til folk som ikke kan betjene dem. Det vil også gi forbrukeren bedre oversikt over egen økonomi. Det er veldig bra at de fire ikke-sosialistiske partiene også vil vurdere å få inn øvrig gjeld i registeret, slik at det blir enda mer oversiktlig og treffsikkert. Regjeringen har gjort mye for å stramme inn, og nå begynner vi å se effekten – sist i dag med Finans Norge og en ventet demping i veksten av forbrukslån. Men vi er ikke i mål. Om veksten fortsetter, må vi sette inn nye tiltak. Det handler om å ta vare på våre medmennesker og landets økonomi.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
President! Min stemme ble ikke registrert.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-11-05:
Jeg har på vegne av representantene Lars Haltbrekken, Torgeir Knag Fylkesnes, Solfrid Lerbrekk og meg sjøl gleden av å framsette representantforslag om regulering av cruisenæringen. Jeg har også gleden av å framsette et representantforslag på vegne representantene Torgeir Knag Fylkesnes, Lars Haltbrekken og meg sjøl om styrket dyrevelferd.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-11-05:
Jeg har sittet i transport- og kommunikasjonskomiteen i to år, og jeg må si at jeg har møtt denne elefanten som har gått rundt i rommet, veldig mange ganger, og den elefanten er, naturlig nok, EØS. Jeg har møtt de begrensningene EØS-avtalen har satt, så ofte – nesten i hver sak er det EØS-begrensninger. Jeg er sjølsagt helt enig med representanten Kolberg i at det er handlingsrom som ikke er utnyttet, og jeg kan komme med eksempler, også til Elvenes, om at det stemmer. Det er nok å nevne noen saker. Jernbanepakke IV fra EU: Jernbanereformen var et slags forvarsel, og man har alltid vært flinkest i klassen i denne regjeringa med på en måte å tilpasse seg liberaliseringen – innen næringsliv, og sjølsagt også innen transport – som på en måte passer inn i en høyreideologi. Sånn er det. Vi har hatt alle disse sakene rundt sosial dumping, kabotasjevirksomhet, vogntog i Norge, lønns- og arbeidsforhold hos sjåførene, og det er altså stygge eksempler. Vi kunne brukt handlingsrommet langt, langt mer, men vi støter hele tida på det som regjeringa sier – nei, vi har ikke handlingsrom i EØS-avtalen. Vi har ikke handlingsrom, EØS-avtalen setter bom. Sånt får vi høre hver eneste gang, i sak etter sak. Med Posten var det det samme – nei, det skulle være liberalisering. Vi hadde også det ene direktivet etter det andre, men også der var det EØS som satte bom for egne vedtak, for norsk politikk på området. Yrkestransportloven, frislepp av drosjene: Der var det akkurat det samme. En møter det samme igjen, det er en elefant som er ute og går der også. En henviser til ESA. Taxinæringen sier jo sjøl – og de dokumenterer det på flere vis – at det stemmer ikke, men det ble tvunget igjennom. Og hele tida er paraplyen, det skjoldet man har, EØS-avtalen, og man dekker seg bak den. Det er ikke handlingsrom, blir det sagt. Nå har jeg akkurat lagt fram et forslag om cruisenæringen, om å få kontroll der, sette krav, kanskje ha konsesjonsordninger for cruisenæringen i Norge. Hva støter vi på der? EØS-elefanten er ute og går igjen. Et eksempel: Det venter en hel haug med utenlandske turbusser når cruisebåtene kommer i land, og innen turbuss-segmentet er det nesten villvest-tilstander. Vi vet ikke hvem som kjører, når de kjører, hvordan de sover, om kjøre- og hviletidsbestemmelsene overholdes, osv. Danmark har satt grenser for hva «midlertidighet» betyr: syv dager. Den norske regjering? Nei, de vil ikke sette noen grenser. De dekker seg bak EØS som har sagt at det får vi ikke lov til. Jeg tror presidenten skjønner hvor jeg vil hen. De har vært flinkest i klassen bestandig, og de har møtt EU-reglene helst noen år på forhånd, og det passer bra.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-11-05:
Det er ikke jeg som skal forlenge debatten her, det er selvfølgelig representanten Tybring-Gjedde som forlenger denne debatten. Jeg kommer ikke utenom å bli provosert av representanten Tybring-Gjedde. Jeg har sagt til enkelte Fremskrittsparti-representanter før at vi er inne i den andre oljealderen. Vi har hatt en oljealder før, og den varte i omtrent like mange år. Da fanget vi hval. Hvis Tybring-Gjedde hadde vært reder og stått i Sandefjord på begynnelsen av 1960-tallet, hadde han antakelig sagt: «Send ut skipene, fang de siste hvalene.» Representanten hadde ikke sett at det hadde skjedd endringer i samfunnet, at betingelsene var nye, at det må man rette seg etter. Da hadde vi heller ikke noen særlig stor moral på slutten. Vi visste hvilken vei det gikk. Likevel tok vi nesten de siste store hvalene. Det er en ganske interessant sammenligning med tanke på både moral, forvaltningen av våre ressurser og hvor lang tidshorisont vi til enhver tid må tenke i her i Stortinget. Jeg vil også bare kort understreke at alt ikke er svart i EU. Jeg vil si det til miljøministeren. Det er selvfølgelig vedtak i EU som er bra, også innenfor miljø, det skulle bare mangle. Hadde vi ikke vært medlem av EØS, er det klart at vi kunne ha fulgt de samme gode vedtakene som EU har fattet, det er ikke noe i veien for det, men da hadde vi også hatt mulighet til å si nei til de vedtakene vi ikke ville ta del i. Så, helt på slutten, en liten utdyping av det handlingsrommet som aldri blir utnyttet, slik jeg ser det, innenfor transportsektoren. Nå har vi ikke samferdselsministeren her, men jeg vil i hvert fall påpeke overfor utenriksministeren at det er mange, mange elementer i norsk transportpolitikk som kunne vært testet ut når det gjelder mulighetene våre, EØS-handlingsrommet. Det er nok å nevne to–tre eksempler. Jeg nevnte turbuss-segmentet og noe som er ganske alvorlig. Norsk transportnæring og norske transportselskap er rett og slett ute å kjøre på grunn av internasjonal konkurranse der det ikke er kontroll, og der det ikke finnes et ordentlig regelverk. Ordet «midlertidig» i kabotasjeregelverket er ikke testet ut, f.eks. Mange norske transportselskap må innskrenke eller redusere driften fordi man ikke har klart å definere det ordet og prøvd ut EØS-systemet. Man var så vidt innom det i 2012 eller noe sånt, i den tidligere rød-grønne regjeringa, og fikk et slags svar der som ikke trengte oppfølging, visstnok. Men Danmark har gjort det, og de har fattet et vedtak om at midlertidighet betyr sju dager. Det er bare ett eksempel på at regjeringa kunne ha brukt og prøvd ut EU-systemet, regelverket, mer enn de gjør.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2019-11-05:
Mitt spørsmål er om utenriksministeren, på bakgrunn av debatten vi har hatt i denne salen før i dag, men også på bakgrunn av en del uenigheter omkring hva som er det reelle handlingsrommet, ønsker en egen utredning av det. Jeg mener det er galt å ha en egen EØS-utredning hvor vi utreder alternativer, for vi skal stå ved EØS-avtalen, det er vi enige om. Men i f.eks. diskusjonen om lønns- og arbeidsvilkår i Norwegian hadde regjeringa en annen tolkning av EØS-avtalen enn lagmannsretten hadde. Når det gjaldt allmennkringkastingsloven, påsto regjeringa at det ikke var handlingsrom til det som Stortinget vedtok, men vi fikk ikke noe problemer med det. Når det gjelder fjerde jernbanepakke, er det uenighet, og ikke minst den saken som har vært diskutert i salen tidligere i dag. Ønsker utenriksministeren en utredning av hva som er handlingsrommet i EØS-avtalen?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2019-11-05:
Først til representanten Haltbrekken: Han snakker om at han og Norge har et moralsk ansvar. Norge har bidratt enormt i verden globalt sett. Vi har ikke bare utnyttet verden. Våre flinke ingeniører og andre har bidratt til å utvikle teknologi som har gjort det bedre i verden og har skapt en bedre verden. Det er ikke det Haltbrekken er opptatt av, han vil at vi skal piske oss selv fordi han mener at Norge og andre vestlige land har skyld i alle mulige naturkatastrofer rundt omkring på kloden. Det kjøper jeg ikke. Dessuten er det altså ikke total konsensus, som representanten Haltbrekken sier, det er stadig flere vitenskapsfolk som stiller spørsmål ved utviklingen. Representanten Kolberg sier at det er prisen vi må betale. Ja, prisen å betale for å sitte i regjering, for å være ett av partiene i regjering, er at en av representantene i ett av partiene snakker på vegne av partiet. Jeg skjønner at jeg har partiboka i orden – Kolberg liker vel det uttrykket – og jeg snakker etter partiboka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-11-05:
I utgreiinga si den 24. oktober hylla statsråden det meste av det som EØS-avtalen fører med seg for Noreg. Men ho tok tydeleg atterhald i spørsmålet om minsteløn, noko både LO og NHO går sterkt imot, men som den påtroppande EU-sjefen, Ursula von der Leyen, brenn for å innføre i EU-landa. Statsråden sa i utgreiinga si at regjeringa vil fremje synspunkta sine for EU, både direkte og gjennom dei nordiske landa, men i og med at ho i utgreiinga òg harselerte over at EØS-motstandarane vil seie nei til å innføre direktiv me er usamde i, vert jo spørsmålet: Kva vil ministeren og regjeringa gjere viss EU gjer vedtak om minsteløn og overser synspunkta til Noreg? Vil regjeringa i så fall vurdere å seie nei til dette som partane i arbeidslivet er så sterkt imot?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-11-05:
Det var to setningar om denne saka. Eg har lese samanhengen det står i. Men eg har eit anna spørsmål, om noko eg òg tok opp frå talarstolen, nemleg forsvarssamarbeidet, for statsråden fortalde òg med veldig få ord at Noreg har vorte med i European Intervention Initiative, EI2, noko som kan medføre at norske styrkar på kort varsel kan få pliktoppdrag i utlandet. Spørsmål om detaljar omkring dette må sjølvsagt stillast til forsvarsministeren, men når utanriksministeren omtaler Noregs deltaking i ein hær som kan setjast inn overalt i verda, òg utan FN-mandat, som ein medlemskap som «styrker vår kontaktflate med sentrale europeiske allierte», er spørsmålet: Meiner verkeleg statsråden at medlemskap i EI2 ikkje har andre og langt meir omfattande konsekvensar for Noreg enn å styrkje kontaktflata med sentrale europeiske allierte?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-11-05:
Som jeg var inne på i mitt innlegg, har Europa fortsatt ikke fått til en løsning for refordeling av flyktninger, og det er i ferd med å utspille seg en menneskeskapt humanitær katastrofe på europeisk jord. Mitt spørsmål til utenriksministeren er: Hva gjør den norske regjeringen for å få på plass en refordeling av flyktninger, og planlegger regjeringen økt støtte til Hellas?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-11-05:
Parisavtalens løfter om utslippskutt er, som både statsråden og vi andre er klar over, altfor svake til å nå målene om å begrense klimakrisen betraktelig. Derfor er det lagt opp et ganske stramt løp framover for å få land til å heve sine utslippsmål fram mot 2030. Som jeg var inne på i mitt innlegg i sted, er det satt en tidsfrist fra FN for innlevering av nye og mer ambisiøse klimamål til 9. februar neste år. Mitt spørsmål til statsråd Elvestuen er hvorvidt Norge kommer til å overholde den fristen og innen 9. februar ha levert inn et forsterket klimamål eller ikke.