Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-05-27:
La meg først få berømme interpellanten for at han nå trenger bak reparasjonssektoren og ser på hvilke ressurser samfunnet for øvrig har for å bidra til god helse. Vi må tenke nytt om hvordan vi skal møte fremtidens omsorgsutfordringer og sikre gode og bærekraftige tjenester. Det blir viktigere i årene som kommer. Jeg er derfor glad for at vi får denne debatten om tverrsektorielt samarbeid, og nytenkning om innhold og ressursbruk i omsorgstjenesten. Regjeringen har nylig lagt fram stortingsmeldingen Morgendagens omsorg, som Stortinget skal behandle før sommeren. Den bygger på Samhandlingsreformen og legger stor vekt på forebygging, tidlig innsats og rehabilitering. Med nye arbeidsformer og bedre løsninger kan mange mennesker klare seg bedre i hverdagen, til tross for sykdom og nedsatt funksjonsevne. Morgendagens omsorgstjenester skal utvikles sammen med brukerne og pårørende. Lokalsamfunnet og frivillige skal trekkes med på nye områder. Nye arbeidsmetoder og samspill med familie og nettverk vil stille andre krav til rekruttering og organisering av tjenestene og til kompetanse innen rehabilitering, sosialt nettverksarbeid, kultur og miljøbehandling. Å bruke kunst og kultur i omsorgstjenesten kan tjene mange formål – la meg si det slik: Det tjener mange formål. Sang, musikk og bevegelse kan skape gode fellesskapsopplevelser, og kulturformer kan brukes som kilde til å finne språk og andre uttrykk for erfaringer og det som skjer i hverdagen. Eldre mennesker har et langt liv å se tilbake på og kan selv være aktive i kulturformidling. Ikke minst vet vi at kunst og kultur kan ha god terapeutisk effekt – som også representanten var inne på. Sang og musikk kan dempe uro og depresjon ved demens. Det er vist at musikk kan redusere bruk av psykofarmaka, at pårørende blir mer fornøyd, og at sykefraværet blant personalet går ned. I lys av slike resultater bør kunst og kultur i større grad brukes til å utvikle nye tilnærminger i omsorgstjenestene. Her har vi også en del å vise til: Den kulturelle spaserstokken ble etablert som en del av Omsorgsplan 2015. Målet var å legge til rette for bedre samarbeid mellom kultursektoren og omsorgssektoren og bidra til at eldre får et tilpasset kulturtilbud der de bor. I 2012 var det 321 kommuner som fikk midler. Samarbeidet mellom kultursektoren og omsorgstjenestene skal utvikles gjennom Den kulturelle spaserstokken, også i årene som kommer. Det er viktig å løfte fram suksesshistoriene og gi nye metoder den faglige status de trenger og fortjener. Vi vil derfor etablere et kompetansemiljø for utvikling og spredning av miljøterapeutiske tiltak som kan stimulere kommunene til å prøve ut modeller for hverdagsrehabilitering. Levanger kommune, som representanten har en viss tilknytning til, har lenge vært en toneangivende kultur- og helsekommune og et nasjonalt knutepunkt på dette området. Derfor skal det nasjonale kompetansesenteret innen kultur, helse og omsorg legges nettopp til Levanger. Det forutsettes at senteret samarbeider med andre fag- og forskningsmiljøer på området, bl.a. Nasjonalt kompetansesenter for aldring og helse, som har utviklet miljøbehandlingens ABC for demensomsorgen. Jeg vil også vurdere å ta i bruk konsensuskonferanser om nye metoder og behandlingsformer og legge ut kvalitetssikrede resultater på eksisterende nettportaler. Regjeringen vil etablere et program for å utvikle og implementere velferdsteknologi, slik vi har vært inne på tidligere i dag. Programmet skal stimulere til samarbeid mellom kommuner, næringsliv og forsknings-, innovasjons- og utviklingsmiljøer. Et slikt trepartssamarbeid er nødvendig for å skape gode velferdsteknologiske løsninger. Målet er å sikre at velferdsteknologi blir en integrert del av omsorgstjenestene innen 2020. Frivillige krefter er en annen viktig ressurs i omsorgstjenesten. Regjeringen vil etablere en nasjonal frivillighetsstrategi for å rekruttere og beholde frivillige i omsorgssektoren. Økt frivillig deltakelse kan styrke sosiale nettverk og redusere ensomhet for mange mennesker. Vi vil gi støtte til rekruttering, organisering og opplæring av frivillige. Strategien skal utvikles som et samarbeid mellom kommunesektoren og Frivillighet Norge. Her har mitt departement nær kontakt med Kulturdepartementet. Stortingsmeldingen inneholder også en styrket satsing på forskning og innovasjon. Et innovasjonsprogram fram mot 2020 skal bidra til nye arbeidsmetoder, nye organisasjonsløsninger og boformer som er tilpasset morgendagen. Innovasjonsprogrammet skal bygge på tre elementer – nasjonalt, regionalt og lokalt. La meg nevne dem: Vi skal forsterke omsorgstjenestenes regionale forsknings- og utviklingsstruktur, vi skal involvere innovasjons- og forskningsinstitusjoner på nasjonalt nivå, og vi skal styrke innsatsen for forsknings-, innovasjons- og utviklingsarbeid i kommunene. Med slik nyskaping og fornyelse skal vi fortsatt satse på fellesskapsløsningene vi har bygget opp i Norge. Vi skal ikke bare forsvare, men også utvikle velferdsstaten. Vi er allerede i gang. Gjennom revidert nasjonalbudsjett for 2013 har vi foreslått å bevilge 100 mill. kr til å følge opp stortingsmeldingen om morgendagens omsorg. Pengene skal bl.a. gå til program for utvikling og implementering av velferdsteknologi og innovasjon, til frivillighetsstrategien og til oppstart av det nevnte kompetansesenteret i Levanger. En av omsorgstjenestens viktigste oppgaver er å sørge for at livet kan leves fullt ut, til tross for sykdom og funksjonsnedsettelse. Det er forskjell på å få tjenester for å overleve og å få assistanse til å leve et godt liv. Derfor skal vi styrke den aktive og rehabiliterende omsorgen og utvikle og spre metoder for miljøbehandling. Fremtidens utfordringer i omsorgssektoren må møtes ved å bruke ressursene på nye måter – med innovasjon, mer forskning og nye arbeids- og samarbeidsformer.