Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-30:
Jeg er enig med representanten Bremer i at fagskolene har en viktig plass i utdanningssystemet. Og mye har skjedd i løpet av de siste årene når det gjelder utvikling av fagskolene. Dagens visjoner om fagskoleutdanning har utviklet seg etappevis i løpet av det siste tiåret. En viktig del i dette arbeidet er revisjonen av fagskoleloven i 2007, der det ble klargjort at fagskoleutdanning skal bygge på videregående opplæring og være et yrkesrettet alternativ til høyere utdanning. Videre ble det gjort en endring i fagskoleloven senhøstes 2010 som medførte krav om å inkludere fagskolene i det nasjonale kvalifikasjonsrammeverk, dvs. at det skal utarbeides læringsutbyttebeskrivelse også for disse utdanningene. Representanter fra Nasjonalt fagskoleråd deltok rett før jul i fjor i utarbeidelsen av forslag til slike læringsutbyttebeskrivelser. Som representanten sikkert er kjent med, har forslag til slike beskrivelser for alle nivåene fra grunnskole til og med fagskoleutdanning nylig vært på høring. Departementet arbeider nå med oppsummeringen av høringsuttalelsene. Det nasjonale kvalifikasjonsrammeverket vil også bidra til ytterligere å definere fagskolenes plass i utdanningssystemet. En annen viktig endring knyttet til fagskolene ble gjort i forbindelse med forvaltningsreformen, jf. St.meld. nr. 12 for 2006–2007 og Innst. S. nr. 166 for 2006–2007, hvor ansvaret for drift og finansiering av fagskoler ble overført fra staten ved Kunnskapsdepartementet til fylkeskommunene, med virkning fra og med 2010. Når det gjelder finansiering, har det ligget som en forutsetning siden fagskoleloven ble vedtatt i 2003, at det er et skille mellom godkjenning av fagskoleutdanning og offentlige tilskudd. Det er i utgangspunktet etterspørsel og betalingsvilje i markedet som bør være styrende for tilbudet av private fagskoleutdanninger. I tillegg er det meningen at ordningen med fagskoleutdanning skal være fleksibel, og «utdanninger og skoler skal kunne opprettes og nedlegges etter skiftende kompetanse- og kapasitetsbehov», som det står i Ot.prp. nr. 39 for 2006–2007. Det betyr at utdanninger som ikke lenger etterspørres i arbeidsmarkedet, heller ikke nødvendigvis bør tilbys av verken private eller offentlige fagskoler. En slik innretning av utdanningen krever et samspill mellom tilbydere av fagskoleutdanning og det regionale og det nasjonale arbeidsmarkedet. Slik må tilbydere av fagskoleutdanning – både de private og offentlige – se på sin rolle og funksjon i relasjon til både videregående opplæring og høyere utdanning, og de må være i god dialog med det yrkesfeltet de utdanner til. Jeg har ansvar for å utvikle fagskolepolitikken og føre tilsyn med at fagskoleloven blir overholdt. Det er etablert en godkjenningsordning for nye fagskoletilbud i Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen, NOKUT. Videre er det opprettet et nytt nasjonalt fagskoleråd. På bakgrunn av denne etableringen er jeg opptatt av at det etableres et system for konsultasjon mellom relevante aktører på fagskoleområdet. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om utdanning og forskning for velferdstjenestene høsten 2011. Denne stortingsmeldingen skal legge grunnlaget for en samlet, nasjonal kunnskapspolitikk for framtidens helse- og sosialfag. Denne meldingen tar utgangspunkt i kompetansebehovene i velferdstjenestene og hvordan disse behovene krever endringer i struktur, styring, organisering, dimensjonering og faglig innhold i helse- og sosialutdanningene på alle nivå i utdanningssystemet. Samspillet mellom de ulike utdanningsaktørene og mellom utdanning og arbeidsliv vil stå sentralt i meldingen. I denne meldingen vil fagskolenes rolle som leverandør av kandidater bli omtalt. Jeg har også tatt initiativ til etablering av Database for statistikk om fagskoleutdanning. Denne skal gi en bedre oversikt over fagskolesektoren i sin helhet, og vil gi en god oversikt over det samlede tilbudet av utdanninger, antall fagskolestudenter osv. Målsettingen med etableringen av databasen er også at det vil gi bedre muligheter for overordnede og lokale analyser for styring og kvalitetsarbeid innenfor fagskolefeltet. Dette er nødvendig, og her vil vi få en samlet statistikk for fagskoleutdanningen som vil kunne bidra til å synliggjøre denne sektoren på en bedre måte. Database for statistikk om fagskoleutdanning vil være på plass fra høsten 2011, og vil fra da være klar for å motta rapportering fra alle fagskoler, både privat og offentlig eide. Som det framgår av mitt innlegg, har det gjennom de senere år vært foretatt store endringer som vil påvirke fagskolene. Samspillet mellom stat og fylkeskommune, forholdet mellom fagskole og NOKUT, en tydeligere innplassering av fagskolene i utdanningssystemet og en bedring av kunnskapsgrunnlaget, inkludert behovsvurderinger, er alle elementer som nå må få tid til å sette seg før en eventuelt vurderer endringer. Jeg vil vise til, som jeg sa innledningsvis, at det er mye som har skjedd siden 2007, og jeg vil våge å hevde at med Stortingets diskusjon av meldingen om utdanningslinja, var fagskolene der som en viktig del av debatten om utdanning etter videregående nivå. Men, som representanten peker på, er det avgjørende viktig at fylkeskommunene, som nå har ansvaret, er seg bevisst sine roller som skoleeiere, som tilskuddsforvaltere og som kompetanseutviklere. For de private fagskolene er det av avgjørende betydning å ha stabile og forutsigbare betingelser, og derfor er det viktig at fylkeskommunen ser de mulighetene som ligger både i å ha et ansvar for de private tilbudene og for dem som er i offentlig regi, enten fylkeskommunenes egne eller andre offentlige fagskoler. På sikt ser jeg behovet for en helhetlig gjennomgang av fagskolefeltet, og det vil være naturlig at en da kommer tilbake til Stortinget med en vurdering.