trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg må si at jeg tror at både Rema og Rimi ville fått utrolig dårlig salg hvis de skulle lagt seg på så beskjedne kutt som det som er gjort i det foreliggende justisbudsjett. Hvis man tenker på budsjettkutt i forhold til Oslo politidistrikt, et budsjett som vel er på mange hundre mill. kr, så kuttes det med 4 mill. kr til administrasjon. Jeg tror det vil bli dårlig butikk for Rema og Rimi hvis man la seg på så beskjedne kutt. Kuttene er jo mye mindre enn de som Fremskrittspartiet foretar, bl.a. når det gjelder bobehandling, helt uten grunn, helt uten beregning og helt uten å ta hensyn til at den samme posten har en inntektsside. Det er det som er de alvorlige kuttene, og det er de kuttene som på sikt ville skapt rene konkurstilstander hvis de øvrige politiske partier skulle legge seg på samme linje.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg har en utfordring til representanten Thorkildsen: Løft blikket! Det budsjettforliket som Arbeiderpartiet har inngått med regjeringspartiene, flytter totalt sett faktisk på 5 milliarder kr i det minste. Det er skritt i en sosialdemokratisk retning. Jeg skal ikke gå mer inn på det. Jeg prøvde i mitt innlegg også å si at det at man får flere folk i arbeid, og det at kommunene blir bedre i stand til å drive alt fra fritidsklubber til sosiale nettverkstiltak, har betydning i forhold til kriminalitetsforebygging. Det måtte være det representanten Øystein Djupedal tenkte på da han under disse forhandlingene klart signaliserte at SV var parat til å inngå forlik med Regjeringa. Det måtte være nettopp denne type flytting av midler. Men jeg skal ikke det minste legge skjul på at vi er svært bekymret i forhold til kriminalomsorgen, og skulle ønske at vi hadde fått lagt mer penger inn i den sektoren. Såpass politisk ærlig syns jeg vi skal være, og jeg syns det må være en av hovedutfordringene for alle i årene som kommer, at vi klarer å løfte denne sektoren. Der deler vi samme bekymring.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg skal ikke begi meg inn i våpendebatten. Det har jeg ikke kompetanse til, og jeg håper jeg heller ikke får det, for å være helt ærlig. Det snakkes jo nå om kutt, som om budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene innebærer et stort anslag mot kriminalitetsbekjempelsen. Da må jeg be representanten Ellingsen om å være mer spesifikk. Hva slags type kutt er det som rammer kampen mot norsk kriminalitet? Er det kuttet i forhold til anslaget på fri rettshjelp eller fri sakførsel, hvor man har et nedjustert anslag? Er det kuttet i forhold til sivilt vernepliktige, i forhold til driftsmidlene der? Eller er det kuttet i forhold til nødnett? Kan Ellingsen være litt mer spesifikk i forhold til hva slags kutt som rammer kampen mot kriminalitet så alvorlig?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
For Arbeiderpartiet har det vært veldig viktig i forhold til de drøftelser som har vært i komiteen, og merknadene, å starte arbeidet med en styrking av politiet ute i distriktene, og jeg er glad for at Senterpartiet har oppdaget det som har skjedd. Jeg har lyst til å spørre representanten Arnstad om det er slik at Senterpartiet støtter fullt ut de merknadene som står vedrørende lensmenn, at man altså får opprettholdt samtlige tjenestesteder, og at lensmannsbetegnelsen fortsetter, og om Senterpartiet støtter behovet for faktisk å spare og effektivisere i forhold til drift og administrasjon også på tjenestestedene ute i bygdene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Det er bekymringsfullt at man i dag står i en situasjon hvor over 2 500 mennesker står i soningskø. Det svekker tilliten til systemet, og ikke minst effekten av det. Det er bakgrunnen for at Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjettopplegg mener at nå er tiden inne for å sette spaden i jorda, både i forhold til Halden og Bergen, og å gå lenger enn det man har fått til i forhold til Indre Salten. Jeg har lyst til å spørre justisministeren, ut fra den situasjonen vi nå har – og som på mange måter har vært den samme, iallfall de to siste årene: Hva slags prognose jobber departementet etter? Når vil man etter departementets oppfatning få bukt med soningskøen? Det andre spørsmålet mitt er: Kan justisministeren se at justiskomiteens ønske og sterke anmodning om oppstart i Halden i 2005 reelt sett er mulig?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg vil gjenta store deler av min replikk i sted, for jeg følte at justisministeren ikke svarte. Det er ingen «lurereplikk», dette er noe jeg lurer seriøst på: Hva er departementets ambisjon og departementets evne til prognose i forhold til spørsmål om soningskø, når man faktisk mener man kan komme i havn? Jeg er klar over at man har etablert ganske mange nye plasser, slik justisministeren var inne på, og det er prisverdig. Men ser man mulighet for, ut fra den takten vi har i forhold til kriminalitetsbildet og en del andre forhold, at man kan komme i havn, og når vil det bli, i forhold til de planer departementet har? Så stilte jeg et annet spørsmål: Er det noen realitet, slik justisministeren ser det, og slik justiskomiteen presiserer nærmere, at man faktisk kan få satt spaden i jorda i Halden i 2005?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Det er representanten Linda Hofstad som får meg til å ta ordet, først og fremst fordi hennes innlegg vitner om at det åpenbart må ha gått hus forbi hva som har vært grunntonen og – jeg holdt på å si – hovedlinjene i de fleste innlegg fra partiene fra denne talerstol når det gjelder spørsmålet om bekjempelse av kriminalitet. Og det er i hvert fall ikke slik, som det ble framstilt i innlegget, at det eneste svaret Arbeiderpartiet – SV ble også tatt med i samme slengen – har i forhold til å bekjempe kriminalitet, er å pøse på med mer penger til kommunene. Det er jo nettopp det vi har sagt, at det farligste vi gjør i forhold til kriminalitetsbekjempelsen, er ensidig å satse på én strategi, enten det bare er mer politi, strengere straffer, ensidig ruspolitiske handlingsplaner eller spørsmål om mer penger til kommunene. Budskapet fra undertegnede og andre i debatten i dag har vært at man må prøve å søke å ha flere tanker i hodet på én gang og satse på alle disse virkemidlene. Det er der det er så viktig at det bl.a. er noen partier som bidrar til at man gir et økt handlingsrom for norske kommuner, og som nettopp kan forebygge mange av de kuttene vi har sett rundt omkring i kommunene, hvor det er barn og ungdom som ryker først, kutt i veldig ømfintlige tiltak, som har direkte sammenheng med hvordan utviklingen er i forhold til barne- og ungdomskriminalitet. De fleste av oss er jo enige, og det å begynne å kutte i forhold til fritidstilbud for barn og unge, f.eks. i Søndre Nordstrand, på Holmlia, er vanvittig i dag. Men det er det politikerne er tvunget til å gjøre. Og jeg holdt på å si: Derfor er jeg mer stolt av budsjettforliket når det gjelder spørsmålet om satsing på kommunene og det økte handlingsrommet som faktisk gis, enn det jeg syns mange andre burde ha grunn til å være. Dette, sammenholdt med både soningskøsituasjonen, det å gjøre noe i forhold til å få flere fengselsplasser, hvor Arbeiderpartiet har foreslått både oppstart av Halden fengsel og Bergen Fengsel og prosjektering av Indre Salten fengsel, og sammenholdt med at man faktisk også ønsker å fokusere på sammenhengen mellom rus, vold og kriminalitet, som er totalt fraværende hos det partiet som ynder å kalle seg kriminalitetsbekjemper nr. 1, Fremskrittspartiet, er det som er kriminalpolitikkens store utfordring, nettopp det å kunne løfte alle disse sakene sammen. Og jeg syns på mange måter debatten fortjener en annen avslutning enn det representanten Hofstad var i ferd med å gi den, at noen bare ensidig har satset på dette. Jeg har hørt noe annet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg vil gi samme anbefaling til Arbeiderpartiet, med samme begrunnelse.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2003-12-02:
Representanten Storberget har kastet en del baller opp i luften siden vi stod her i fjor. Jeg er veldig spent på hvilke av de ballene det er som lander, og ikke minst på hvordan de lander. Arbeiderpartiet har jo dessverre blitt et utspillsparti i justisdebatten, og det er vanskelig å få greie på hva de mener. Et eksempel er spørsmålet om åpen soning, der representanten Storberget har vært veldig positiv til at flest mulig må inn i åpen soning. Så sier han i en debatt i radioen at han er svært bekymret for at så mange nå får mulighet til åpen soning, og at folk flest er bekymret for at så mange gis denne muligheten. Storberget sa at han skulle ta tak i dette så fort som mulig, og da lurer jeg på hvorfor Arbeiderpartiet overhodet ikke har nevnt det i sine merknader. Er det uenighet om hva man mener om åpen soning, og i tilfelle – hvordan kommer Arbeiderpartiet til å følge opp dette?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2003-12-02:
Fremskrittspartiet skriver i sin innstilling at de ønsker en forsøksordning med ikke-dødelige ektrosjokkvåpen i Norge, og viser til at det har vært brukt med stor suksess av amerikansk politi, bl.a. i Israel overfor selvmordsbombere. Politiet i Norge har ikke bedt om at det skal innføres slike våpen. I Dagsavisen i dag uttaler en amerikansk produsent av disse våpnene: «Alt kan brukes til tortur, men det blir litt lettere med vårt utstyr». Samtidig har Amnesty i dag startet en kampanje mot terrorvåpen, der elektrosjokkvåpen står øverst på listen. Mitt spørsmål til representanten Ellingsen blir: Vil Fremskrittspartiet virkelig – uten at politiet selv ber om det, og i strid med Amnesty – innføre torturvåpen som elektrosjokkvåpen i det norske politiet?
Carsten Dybevig (Høyre), 2003-12-02:
SV er bekymret for bruk av dublering, at to innsatte som soner korte straffer, skal dele celle. Dublering bidrar bl.a. til at straffedømte raskere får avviklet sin dom, og at samfunnet raskere får iverksatt sanksjonsmidlet – to gode rettssikkerhetsprinsipper. Med den bekymring SV legger for dagen, er det merkelig at SV ikke er like bekymret for de eldre og syke som bor den siste tiden av sitt liv i påtvunget kommunalt samboerskap rundt på norske sykehjem. SV har og har hatt ordførere og det politiske ansvaret i flere kommuner. Hvorfor har ikke kommuner som Namsos, Berlevåg, Rana og Tysfjord avviklet bruken av dobbeltrom? I Tysfjord, hvor SV hadde ordføreren i forrige periode, er det fortsatt 30 dobbeltrom – like mange dobbeltrom i én kommune som dubleringer i norske fengsler. Hvorfor har ikke SV tilsvarende rørende omtanke for de syke og gamle som de har for de innsatte? Eller er det slik at de eldre er et hår i suppa?
Carsten Dybevig (Høyre), 2003-12-02:
Jeg registrerer at Inga Marte Thorkildsen ikke ønsket å svare på spørsmålet i min replikk om de eldre er et hår i suppa rundt omkring i de kommunene hvor man bor i påtvunget kommunalt samboerskap. Isteden bebreider hun meg og gir meg indirekte skylden for at det foregår seksuelle overgrep i norske fengsler. Jeg synes det er ganske kraftig kost og vil kanskje velge å overse det. Men kriminelle overgrep, uansett om det skjer i fengslet eller utenfor fengslet, skal det selvfølgelig reageres på. En annen ting som ikke henger på greip, er SVs politikk. Én ting sier man i opposisjon, som her i dag, en annen ting gjør man når man er i posisjon. Når man er i posisjon i norske kommuner, fullfører man ikke den politikken som man her står og snakker om, nemlig at hver enkelt person som bor på norske sykehjem, skal få retten til å bo på enerom. I Tysfjord kommune har ikke SV gitt de eldre den rettigheten. De har hatt muligheten. Hver kommune i Norge har fått 375 000 kr i støtteordning fra staten for å gjennomføre en slik politikk. SV gjør altså ingenting.
Carsten Dybevig (Høyre), 2003-12-02:
Jeg registrerer at Senterpartiet har fremmet et eget forslag her i dag som gjelder en analyse av ressursbruken i politiet. Det er jo slik at hele komiteen står bak det å få en slik analyse av politireformens videre skjebne, og at man også skal vurdere distriktspolitiets ressurssituasjon. Det har ikke Senterpartiet i sitt forslag. Så vil jeg få lov til å nevne når det gjelder kystradioen, at det nå skjer en helautomatisering fordi man ønsker å bytte ut et gammeldags system, et system som har gått ut på dato, og fornye teknologien og modernisere kystradioens virksomhet. Dette er for å skape bedre sikkerhet til sjøs for dem som ferdes langs vår langstrakte kyst. Det er veldig viktig. Spørsmålet til Senterpartiet blir da: Ønsker ikke Senterpartiet å utnytte den teknologien som finnes, for å gjøre det sikrere til sjøs enn det er i dag?
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2003-12-02:
Representanten Thorkildsen påpekte at SV har evne til å prioritere. I den sammenheng er det greit å gå litt nærmere inn på den inndekningen innenfor rammen som SV har valgt. Utad framstår SV som en sterk forkjemper for fri rettshjelp og som opptatt av vanlige menneskers mulighet til å få sine saker opp i rettsvesenet, mulighet til kjøp av bolig, osv. Men man har altså valgt å kutte ytterligere på fri rettshjelp i forhold til det Regjeringen har gjort. Det bør vel da gå ut over disse svake gruppene og ikke øke tilgangen for folk som har behov for dette? De ønsker å øke rettsgebyret, noe som vil gjøre det vanskeligere og dyrere for vanlige folk å komme inn og få prøvd sine saker, og gjøre det dyrere å kjøpe boliger. For det er vel slik at selv om SV ikke har dette i sitt alternative statsbudsjett, så mener SV at belastningen er så lav at det er uproblematisk å kutte dette innenfor rammen? Hva er det egentlig SV ønsker?
André Kvakkestad (Fremskrittspartiet), 2003-12-02:
Saksbehandlingstiden for domstolene er viktig for å opprettholde domstolene som reelle og troverdige konfliktløsere. Noe av det man har bedt domstolsorganisasjonen jobbe etter, er såkalte måltall. Disse måltallene går på saksbehandlingstid. Spesielt problematisk er det, kan vi lese, for Borgarting lagmannsrett og Gulating lagmannsrett, som har nesten dobbelt så lang behandlingstid som disse måltallene. Det er heller ikke så mye bedre i tingrettene. Det er riktignok ikke dobbelt så lang behandlingstid, men det er ingen rett som ser ut til å nå måltallene. Spørsmålene er da: Har Regjeringen noen prognose om når de forventer at disse måltallene skal bli nådd? Eller er måltallene der utelukkende for å få befolkningen til å tro på det uoppnåelige?
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2003-12-02:
Jeg vil bekrefte at vi selvfølgelig ikke er imot den gode intensjonen som representanten Rui her viste til, men rent teknisk ble denne merknaden satt i sammenheng med et par andre setninger, som vi av hensyn til Regjeringen ikke kunne være med på. Det er for så vidt den rent praktiske forklaringen på hvorfor vi ikke var med.
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2003-12-02:
Et så viktig tema kan vanskelig besvares på ett minutt. Det er riktig at det hadde vært ønskelig med flere direkte midler, spesifikt gitt fra Stortinget. Når det er sagt, er oppgavene til denne tjenesten tenkt å ivareta en del andre funksjoner, som ligger innenfor ordinære budsjetter, spesielt innenfor Oslo-politiet. Jeg vet at det er lagt inn midler til bekjempelse av organisert kriminalitet og til antiterror. Jeg vil tro at man etter en vurdering internt i Oslo-politiet vil tilgodese midler også til bruk av helikopter i nettopp disse situasjoner. I så måte blir det en intern vurdering for Oslo-politiet hvorvidt man vil tilføre midler til tjenesten.
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2003-12-02:
Jeg er enig med representanten Thorkildsen i at dette er et viktig tema. Men i en vurdering av mange temaer, i en vurdering i bruk av midler til alle gode formål, vil man ikke alltid kunne prioritere spesifikke ønsker som noen representanter og noen partier prioriterer. Slik er det. Det kan godt være at vi ved en senere anledning vil komme igjen og styrke nettopp dette området som representanten Thorkildsen her har vist oppmerksomhet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2003-12-02:
La meg først få lov å si at det er hyggelig å få replikk – det er ikke bestandig en får det når en ikke sitter i komiteen. Det synes jeg er trivelig. Senterpartiet støtter fullt ut det som skrives på side 42 i innstillingen, der komiteen slår fast at politireformen ikke må medføre at tjenestesteder blir nedlagt, og at de enkelte tjenestesteder, sjøl om de ikke lenger blir driftsenheter, må være operative og i funksjon. Det som bekymrer oss litt fra Senterpartiets side, er en dobbeltkommunikasjon når det gjelder politireformen, som vi må passe oss for, der vi hele tiden sier at det skal føre til mindre administrative funksjoner, mer operativ tjeneste og et mer synlig politi, mens folk ute føler det motsatte. Da er vi altså i ferd med å komme inn i en dobbeltkommunikasjon, som jeg synes vi skal passe oss for. En viktig test framover blir hvordan en velger å utvikle rollen som lensmann. En lensmann trenger ikke nødvendigvis ha administrative funksjoner eller budsjettansvar, men han skal kunne være lensmann og ha en aktiv rolle i forhold til utøvelsen av egne funksjoner, og ikke en passiv disktilværelse.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2003-12-02:
Jo, komiteen går langt i sine merknader når det gjelder ønsket om å få en oversikt over ressursbruken. Men det rare er jo at det er ikke nedfelt i noe forslag fra komiteens side, og det er det vi da ønsker å hjelpe komiteen med, slik at en kan få nedfelt også de gode intensjonene i et faktisk forslag og en oppfordring til Regjeringen. For jeg er opptatt av at diskusjonen om politireformen i framtiden ikke bare må bli en diskusjon om struktur og organisering – det må også bli en diskusjon om den samlede ressursbruken og oversikten over den. Så til kystradioen: Jeg er opptatt av at vi skal ha en best mulig overvåkning knyttet til kysten, og kystradioen er viktig i den forbindelse. Men hvis det er som representanten Dybevig sier, at dette er en ubetinget forbedring, er det rart at det ikke når bedre fram til dem som bruker den tjenesten, og til dem det angår, for de er sterkt bekymret over det som nå foregår.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Først vil jeg starte med å rose Arbeiderpartiet for å ha kunnet inngå et budsjettforlik med regjeringspartiene. Det er slik at innenfor det forliket man gjorde med regjeringspartiene, hadde man rom for å gi 10 mill. kr til domstolene. Det synes jeg var viktig. Man har også gjort omprioriteringer i budsjettet for komiteen innenfor rammen, for å styrke kriminalomsorgen. Det synes jeg også er riktig. Men det er også slik at verken representanten Storberget eller jeg har andre penger til rådighet enn dem som prioriteres når det kommer til stykket. For mitt vedkommende er jeg ansvarlig for de budsjett vi har framlagt, og 396 soningsplasser. Det betyr det samme som Trondheim, Ullersmo og Ilseng fengsler i løpet av den perioden jeg har vært justisminister, og det gir også uttrykk for ambisjonene. Når det gjelder konkrete videre forslag, vil de bli behandlet i de årlige budsjetter. Det er også slik at soningskøen var på 2 057 – den er nå på 2 633. Jeg er glad for at representanten Storberget slutter med å kalle dette for en 70 pst. økning.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Jeg oppfatter ikke at justissektoren brukes som salderingspost, når man ser på totaliteten i budsjettet vårt. Jeg er enig med de representanter som tidligere har hatt ordet, at det å styrke innsatsen i norske kommuner faktisk betyr noe for det som er avgjørende, også i justissektoren. Det betyr noe for barn og unge, det betyr noe for dem som f.eks., møter vold, for dem som er avhengig av kommunale tjenester. At man har klart å gjøre den prioriteringen, oppfatter jeg som positivt. Når det gjelder justisbudsjettet, har jeg tidligere beskrevet politibudsjettet som stramt. Det står jeg ved. Men vi skal holde om lag det nivået vi har hatt i 2003, inn i 2004. Jeg er glad for at domstolsbudsjettet er styrket. Da er det mindre stramt. Det betyr at man kan gjøre en bedre jobb. Jeg er også glad for den styrkingen som er gjort på kriminalomsorgsbudsjettet, ved forliket. Da kan man gjøre noe mer, bl.a. i forhold til menn som ikke mestrer sinne, og som kan få hjelp f.eks. gjennom soningen. Så totaliteten i budsjettet står jeg for. Det er dessuten et budsjett som gir landet en forutsigbar budsjettsituasjon, og det bidrar til å sikre arbeidsplasser, holde renten nede og svekke kronekursen, og det må vi være glad for alle sammen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Svaret som er gitt på dette tidligere, er det samme som i dag. Det skal alltid foretas en individuell vurdering ut fra helse, miljø og sikkerhet. Poenget er at det foregår en meget beskjeden grad av dublering i norske fengsler. Jeg tror tallet for øyeblikket er mellom 40 og 50 plasser totalt. Det er etter en slik helse-, miljø- og sikkerhetsvurdering foretatt i Gjøvik fengsel at de to plassene som var dublert der, er tatt ut av bruk. Jeg legger alltid til grunn at den vurderingen skjer i hvert eneste tilfelle. Det er også riktig, som andre representanter har sagt her tidligere, at dublering skal være for kortere perioder og i forbindelse med korte dommer, og at det er på den måten vi må legge til rette for at dette kan brukes. Virkemidlet har vært brukt i Norge tidligere. Det brukes beskjedent, og det brukes ut fra strenge krav. Det er slik vi må prøve å styre. Alle de hensyn som skal avveies ved dublering, blir tatt. Vi jobber på den måten, og kommer til å gjøre det: en individuell vurdering og et meget begrenset omfang. Hadde vi gjort dette generelt og i et veldig stort omfang, ville jeg skjønt kritikken. Likevel må vi tåle å bli gransket i hvert eneste tilfelle. Det er derfor det heter helse-, miljø- og sikkerhetsvurdering.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Når det gjelder fengselet i Halden, er det helt avhengig av det som legges fram i budsjettet for 2005, og det er ikke et tema jeg tar opp nå. Det vil bli behandlet når det budsjettet foreligger. Det som er den faktiske situasjonen, er at vi mener – det framgår av budsjettproposisjonen for 2004 – at vi trenger et fengsel i Halden. Vi mener det trengs en kapasitetsøkning i Bergen. Vi mener at det trengs en vurdering både av det prosjektet som er knyttet til Indre Salten, og andre kapasitetsøkninger i region nord. Vi mener at vi er nødt til å se på Hvalsmoen som et prosjekt. Summerer vi dette, vil vi fort komme i nærheten av soningskøen slik den er i dag, hvis vi omregner den i fengselsdøgn, og da må vi prøve å løse det innenfor den rammen. Derfor er alle disse prosjektene nevnt, og jeg synes det er veldig bra at representanten Storberget har bidratt til å få en fokusering på bl.a. prosjektet i Nord-Norge. Nå kan vi konsentrere oss om f.eks. prosjektet i Indre Salten, i tillegg til de eksisterende institusjonene i regionen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Måltall er satt der fordi man skal nå dem. Jeg kan gi et praktisk eksempel: Jeg bad tidligere i høst om en studie av straffesakkjeden i Oslo. Den ble overlevert meg i dag tidlig. Der er det framlagt 32 tiltak for å sørge for at det går bedre. Det viser seg, med Oslo som et eksempel, at politiet ikke er flaskehalsen. Det går ca. hundre dager hos politiet, så går det to hundre dager hos domstolene. Og hvor ender vi da, med noe som vi faktisk kan gjøre noe med, og som kanskje engang ikke koster penger? Det er en veldig lav bruk av den tilståelsesrabatten som foreligger ved å bruke forhørsretten og tingretten. Et utvalg, hvor forsvarerne er med, fastslår at det er viktig at både politiet og forsvarere gjør den tiltalte oppmerksom på dette. Samtidig er man opptatt av, f.eks. slik det er i Oslo, at 25 pst. av sakene utsettes fordi de ikke forkynnes. Dette utvalget hvor altså forsvarere er med, foreslår at også forsvarere må ta sin del av jobben og sørge for å forkynne, slik at en rett kan bli satt på et riktig tidspunkt. Det foreslås også andre utmerkede tiltak, IT-stifinneren, som er et pionerprosjekt, og jeg vil følge opp disse tiltakene, bl.a. ved å la denne gruppen jobbe videre et år til.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Det er reist enkelte spørsmål som jeg skal kommentere. Det ene gikk på domstoler. Framdriften for domstolenes reformers innfasing vil bli gjort rede for i hvert budsjett. Da vil også de konkrete prosjektene komme opp. Det er Domstolsadministrasjonen som har ansvaret for dette. Så vidt jeg husker, vil spørsmålet om domstoler, som er tatt opp av representanten Brørby, i den foreliggende plan ligge ganske langt ut i tid, men spørsmålet hun reiser, vil bli behandlet i den sammenheng. Representanten Ellingsens spørsmål om helikopteranskaffelse er omtalt i Finansdepartementets nysalderingsproposisjon, som ble avgitt sist fredag, og som jeg overleverte til presidenten tidligere i dag, hvor essensen er at det foreligger en klage fra ESA. Regjeringen vil avvente den klagen. Vi vil også søke å få forlenget vedståelsesfristen på den opsjonen som finnes. Deretter vil man så snart dette foreligger, komme tilbake til Stortinget på en egnet måte om anskaffelsesstrategien. Når det gjelder spørsmålet fra representanten Hagen, har jeg i mitt hovedinnlegg tidligere i dag sagt at Politiets sikkerhetstjeneste også er blitt tilført mer ressurser de senere årene. Det er faktisk slik det er. Det har skjedd fra 2001 og fram til nå. Vi har ikke tidligere gjort disse spørsmålene offentlig, og jeg skal vurdere hvordan man på en egnet måte kan sørge for å komme videre med dette, men det har f.eks. vært en rett knapphet om spørsmål knyttet til Forsvarets etterretningstjeneste, med et veldig knapt budsjettkapittel. Selv har jeg lagt stor vekt på å gi ryddig ryggdekning til Politiets sikkerhetstjeneste. Det vil sikkert representanten Hagen være kjent med gjennom en rekke debatter her i salen. Og tjenesten har gjennomgått en riktig og viktig oppgradering. Man har også en ledelse, under Arnstein Øverkil nå, som tar sikte på at det skal fortsette. Og jeg er svært opptatt av å følge opp det spørsmålet i dialog med ledelsen for tjenesten, så jeg vil nå nøye meg med å si at tjenesten er styrket, og den er også styrket som en følge av begivenheter som skjedde i 2001. Noe av det kom fram i den såkalte terrorproposisjonen, som Stortinget har behandlet tidligere, i fjor, i 2002. Det er de opplysningene jeg nå finner det riktig å gi.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-12-02:
Jeg vil takke representanten Hagen for å ta opp spørsmålet, fordi det ikke har vært ordnede forhold rundt dette. Vi har opplevd f.eks. å få enkeltspørsmål fra kontroll- og konstitusjonskomiteen om enkeltbegivenheter omtalt i media, som jeg for min del til slutt måtte besvare på den måten at hvis vi skulle svare på dette, ville vi ha måttet brettet ut en rekke forhold som ikke var egnet til det, og det tok da kontroll- og konstitusjonskomiteen til etterretning. Det spørsmålet ble stilt på samme tidspunkt som vi har et fungerende EOS-utvalg. Vi er nå i en situasjon der de ulike etterretningstjenestene samarbeider tett. Det gjelder Politiets sikkerhetsstjeneste, Forsvarets etterretningstjeneste og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Det er vanskelig å se disse tjenestene atskilt, ikke atskilt på den måten at de ikke er underlagt forskjellige lover, forskrifter og instrukser, men fordi de, som følge av sårbarhetsmeldingen, skal jobbe tett sammen. Det sekretariatet er etablert og er i aktivitet. Det jeg kan stadfeste her, er at jeg er opptatt av tjenesten. Tjenesten ble nedbygd etter den kalde krigen, men den er blitt styrket senere, fordi det har vært nødvendig å gjøre det. Jeg har vært tilhenger av at det har vært nødvendig å gjøre det, og jeg kommer til å forvisse meg om at tjenesten har den styrken som den skal ha, på alle mulige måter, når det gjelder både lover, forskrifter og ressurser. Når det gjelder de alminnelige spørsmål som representanten Hagen tok opp, skal jeg ta disse med meg til en åpen vurdering, som jeg sa allerede i det forrige svaret mitt. Jeg vil gjenta det nå.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Jeg vil starte med et problem i forbindelse med kriminalomsorgen som opptar meg mye. Det er den negative utviklingen når det gjelder fengselsbibliotekene. Det meldes om fengselsbiblioteker som er tomme, det meldes om nedbemanning, og det meldes om å korte ned på åpningstidene. Dette gjør det umulig å gi god service til de innsatte. Det viser seg at de innsatte i gjennomsnitt faktisk leser 17 ganger mer enn resten av befolkningen. Arbeiderpartiet har tatt problemet innover seg og har i sitt alternative budsjett for 2004 – over kulturbudsjettet – lagt inn 1 mill. kr til fengselsbibliotekene. Fengselsbibliotekene er et sentralt virkemiddel for å oppnå god rehabilitering. Jeg tror at vi i framtiden må se bibliotektjenestene i en større sammenheng. Derfor har kulturkomiteen sagt at også fengselsbibliotekene må vurderes inn i det sømløse biblioteksystemet. Det haster med å få utrettet dette. Så til den saken i budsjettbehandlingen som jeg er meget opptatt av, nemlig bygging av fengsler. Arbeiderpartiet har lenge vært bekymret over de lange soningskøene. Over 2 600 står i kø for å få sone. Arbeiderpartiet mener at en allerede i 2004 burde starte bygging av fengsel i Halden, påbygging av Bergen Fengsel samt bygging av familieleiligheter ved Bredtveit kvinnefengsel. Arbeiderpartiet ønsker også at det skal bygges fengsel i Indre Salten, og har satt av 2 mill. kr til prosjektmidler i vårt alternative budsjett for 2004. Vi mener det er nødvendig med prosjektpenger til fengsel i Indre Salten. Jeg er – etter mange og lange møter mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene – meget fornøyd med det resultatet som nå står i innstillingen. Det legges ikke inn penger fra Stortinget, men departementet skal nå legge til rette for at det kan bygges fengsel i Indre Salten. Jeg er fornøyd med at også hele komiteen konkluderer med at den nordlige landsdelen har et stort behov for utvidet sonings- og varetektskapasitet. Det var jo det som lå til grunn for å starte prosjektet med bygging av et fengsel i Indre Salten. Jeg er stolt over at Indre Salten har de tilbud som skal til for å kunne bygge et fengsel, for et fengsel skal ikke bare være et oppbevaringssted. Selv om Fremskrittspartiet fremdeles ønsker fengselsdrift på Rødbergodden fort, noe de gjerne vil ha startet opp allerede i 2005 – og som de har satt fram forslag om – mener Stortinget, i likhet med Landsdelsutvalget for de fire nordligste fylkene, at et nytt fengsel i nord skal ligge i Indre Salten. Arbeiderpartiet vil holde presset oppe videre i denne saken.
Morten Lund (Senterpartiet), 2003-12-02:
Dette innlegget er et siste forsøk på å unngå at Ørlandet kystradiostasjon blir uten de dyktige fagfolkene som har gitt hjelp til så mange. Å automatisere Ørlandet kystradiostasjon vil være en dramatisk og farlig beslutning. Det vil være et nederlag for sikkerheten til sjøs dersom den lange og værharde kyststrekningen mellom Florø og Bodø blir uten bemannet radiostasjon. England har like lang kystlinje som Norge og har 20 bemannede stasjoner. Vi skal nå ned i fem. Bakgrunnen er visstnok at det skal spares penger. Noen som kjenner dette systemet godt innenfra, tror at kostnadene blir høyere. Departementets innsparing er uansett marginal i forhold til de tapskostnadene som kan oppstå. De som er bekymret over dette vedtaket, er de som vet, det er folkene om bord, og det er de som skal berge dem i en nødssituasjon. Det har vært flere runder tidligere om det samme temaet, med forslag om nedbemanning. Hver gang har myndighetene måttet innrømme at utstyret ikke har vært pålitelig nok, og dette har blitt utsatt. I dramatiske situasjoner kan lokalkunnskapen på kystradiostasjonene være helt avgjørende. Dersom stedsnavn blandes sammen, kan liv gå tapt. Når et økt antall kanaler skal betjenes av færre folk, er mulighetene større for at svake nødsignaler som kommer bare én gang, ikke blir identifisert. Ørlandet kystradiostasjon har i dag langt flere kanaler enn de fleste andre stasjonene. Det blir mye mer å holde styr på for dem som eventuelt skal overta denne jobben. Ørlandet kystradiostasjon har vært operativ siden 1947. Aktiviteten langs den kyststrekningen som dekkes, er økende, bl.a. på grunn av oljeaktiviteter på Haltenbanken, men også fordi det går flere oljetransporter langs norskekysten. Ved å avvise automatisering av Ørlandet kystradiostasjon kan Stortinget vise respekt for liv og for de enorme verdiene som det her handler om. Stortinget må bry seg mer om sikkerheten langs kysten enn det som nå kan bli resultatet. Nyttårsorkanen er en av de skrekkscenene som trekkes fram. Da skjedde det ting som ingen trodde skulle skje. Sambandet ble brutt alle steder langs kysten. Den orkanen kan da ikke være glemt?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-12-02:
Politikk er så mangt. Daglig lar vi oss forbause over vedtak og lovnader som vi trodde var klare og greie, men som, når det kommer til stykket, får et helt annet resultat enn det som var lovet, og som en har jobbet for. I Hedmark har vi også tilfeller av dette. I dag kan bl.a. Politihøgskolens anlegg ved Bruvoll i Nord-Odal være et slikt eksempel. Der har de gjennom lang tid kjempet for å beholde denne, og/men resultatet gjennom et forlik mellom Regjeringen og nettopp Arbeiderpartiet med vedtak om nedleggelse gjør at folk lurer på hva som skjer. Gjennom bl.a. en rekke avisartikler og møter har folk blitt orientert om nytt håp for Politihøgskolens anlegg ved Bruvoll. De er blitt optimistiske og har fått lovnader, bl.a. fra Arbeiderpartiet. Jeg, med flere, har hele tiden jobbet for at Politihøgskolens anlegg på Bruvoll skulle bestå, og er glad for at Fremskrittspartiet og SV nettopp har et forslag om dette. For meg er det avgjørende at vi får en best mulig utdannelse, sett i forhold til kostnader. Øvelsesområdene, boforhold, transport, tilgjengelighet etc. er ting som burde tale til Bruvolls fordel. Det er også gjennom tidene foretatt store investeringer, og videre opptrappingsplaner finnes. Dessuten er brukerne svært fornøyde med utdanningen. Også gode skytebaner finnes her. Slik kan jeg ramse opp mange momenter som skulle tale for videre eksistens for politiutdanning på Bruvoll. En leieavtale gjeldende til 2022 – om ønskelig – skulle man tro også har en viss betydning for saken. Derfor er det med stor beklagelse jeg registrerer at resultatet av forliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet blir at Politihøgskolens anlegg på Bruvoll forsvinner – nettopp et eksempel på at lovnader og resultater ikke alltid står i forhold til folks forventninger.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2003-12-02:
President! Jeg stemte feil. Jeg skulle stemt for.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-12-02:
Kystpartiet stemmer også imot.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-10-01:
Dersom ingen har noko mot det, tek eg imot oppmodinga.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-10-01:
Jeg foreslår Lodve Solholm.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2003-10-01:
Jeg foreslår Thore A. Nistad.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-10-01:
Eg gjer framlegg om Odd Holten.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-10-01:
Eg gjer framlegg om Dagrun Eriksen.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-10-01:
Eg gjer framlegg om Elsa Skarbøvik.
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-01:
Jeg foreslår Ingvild Vaggen Malvik.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-10-01:
Jeg foreslår Åslaug Haga.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2003-11-20:
Jeg foreslår Øyvind Halleraker.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-11-20:
I St.prp. nr. 84 for 2002–2003 fremmer Samferdselsdepartementet forslag om delvis bompengefinansiert utbygging av Rv 544 Halsnøysambandet i Kvinnherad kommune i Hordaland. Prosjektet vil ha stor betydning for innbyggerne og næringslivet på Halsnøy, bl.a. ved at reisetiden til fastlandet blir sterkt redusert gjennom erstatning av dagens ferje med veiforbindelse. Prosjektet går ut på å bygge en undersjøisk tunnel fra Sunde på fastlandet, under Halsnøysundet, til Halsnøy. Prosjektet omfatter bygging av om lag 6,3 km ny vei fra Sunde i Kvinnherad til Tofte på Halsnøy, med en 4,1 km lang undersjøisk tunnel og 2,2 km ny vei i dagen. Kostnadsoverslaget for prosjektet er 343 mill. kr. Prosjektets netto nytte er beregnet til om lag minus 104 mill. kr. Finansieringsplanen forutsetter 112 mill. kr i statlige midler, 34 mill. kr i kommunalt tilskudd og 197 mill. kr i bompenger. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, støtter Regjeringens forslag til utbygging av Halsnøysambandet. Fremskrittspartiet viser til at alternative investerings- og driftsformer bør vurderes; herunder OPS, Offentlig Privat Samarbeid, BOT, Bygg–Operer–Tilbakefør, samt ulike modeller med statlig forskottering. Fremskrittspartiet mener det er ønskelig å få gjennomført ytterligere en revisjon av kalkyler og finansieringsplan for prosjektet, og fremmer derfor følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen foreta en ny gjennomgang av prosjektet med ajourførte inntekts- og kostnadstall, alternativt opplegg for bompengeinnkreving og alternativ ferjeforbindelse mellom Skjersholmane – Sunde, samt andre former for finansiering og organisering av prosjektet. Stortinget forutsetter at ny sak behandles våren 2004.»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-11-20:
For en gangs skyld er jeg veldig fornøyd med statsråden når det gjelder de endringer som har skjedd innen norsk jernbane. Hadde Arbeiderpartiet fortsatt drevet med dette, hadde det ikke vært så mange endringer som hadde vært gjort. Vi har fått skilt NSB og Jernbaneverket de siste årene. Vi har fått åpnet skinnegangen for nye aktører, og Regjeringen har også varslet at de første anbud skal komme innen norsk jernbane. Så langt er jeg veldig fornøyd, for en gangs skyld, med det statsråden har gjort i sitt departement. Men så har jeg et lite spørsmål. Det er ikke bare å endre loven, man må også legge til rette for dem som ønsker å gå inn og konkurrere med NSB Gods. Da vil jeg spørre statsråden: Hvor langt har hun kommet? Hvor langt vil hun gå i å endre regelverk og forskrifter og legge forholdene til rette slik at vi kan få aktører inn, særlig på områder som i Østerdalen, hvor det er liten trafikk, og hvor det er ledig sporkapasitet i dag?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-11-20:
Eg vil berre gå litt nærmare inn på kvifor fleirtalet støttar dette forslaget. Eg vil visa til at utbygginga og utbetringa av Halsnøysambandet er eit prosjekt som det har vore jobba lenge med frå lokalt hald. Det vil føra til, som nemnt, at dagens ferjesamband kan verta redusert frå tre til to anløpsplassar, at reisetida vert redusert, og ikkje minst at Halsnøy får fastlandssambinding. Det vil vera av stor betydning for både busetjing, sysselsetjing og verdiskaping. Desse tre tinga heng ofte i hop i distrikta, for er det ikkje ein plass å arbeida der, vil heller ikkje folk bu der. Fleirtalet har merka seg den breie lokale tilslutnaden både for å få dette prosjektet og for måten å gjera det på. Det er i grunnen fyrst og fremst difor eg tek ordet. Eg tykkjer haldninga til Framstegspartiet er litt underleg, og eg vil utfordra Framstegspartiet litt på korleis dei tenkjer seg at me skal ha det når me handsamar lokale saker i Stortinget. Dersom nokon i mindretalet snakkar med nokon på Stortinget, så skal ein be om omkamp lokalt – det tykkjer eg vert ganske uhandterleg for oss. Me har vore ganske ryddige her; når fleirtalet vil ha ei sak slik, godtek me det. Men når det er sagt, har eg forståing for at Framstegspartiet er mot bompengefinansiering; det er eit meir prinsipielt spørsmål. Men her er det faktisk eit lokalt spørsmål som nokon berre tykkjer skulle vore organisert på ein annan måte, og dei respekterer på den måten ikkje fleirtalet verken lokalt eller regionalt. Eg vil gjerne i eit seinare innlegg ha ei grunngjeving frå Framstegspartiet. Det er greitt for oss andre å få veta om dette er måten me no skal jobba på i Stortinget.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-11-20:
Proposisjonen omhandler forslag om delvis bompengefinansiering av Rv 544 Halsnøysambandet i Kvinnherad kommune i Hordaland. Dette prosjektet har innbyggerne og næringslivet ventet på lenge, og jeg er glad for at det er flertall for denne gjennomføringen nå. Selve prosjektet går ut på å bygge en undersjøisk tunnel fra Sunde på fastlandet, under Halsnøysundet, til Halsnøy. Nå vil det bli fastlandsforbindelse mellom Halsnøy og resten av Kvinnherad kommune. Dagens ferjesamband omgjøres fra et samband med tre anløpssteder til et rent pendelsamband mellom Stord og Halsnøy. Halsnøy vil få fastlandsforbindelse, noe som vil bety veldig mye for de ca. 2 300 innbyggerne på øya. Det å få denne fastlandsforbindelsen vil bety mye for deres hverdag – det fritt å kunne velge når vi vil reise, har stor betydning for oss i hverdagen. Det har også stor betydning for bosetting, sysselsetting og verdiskaping, og det vil være en styrke for hele regionen. Finansieringsplanen forutsetter 112 mill. kr i statlige midler, 34 mill. kr i kommunale tilskudd og 197 mill. kr i bompenger. Til sammen er prosjektet kalkulert til 343 millioner i 2003-kroner. Dette prosjektet har støtte i de berørte kommuner og i Hordaland fylkeskommune. Fremskrittspartiet fremmer forslag om at Regjeringen må foreta en ny gjennomgang av prosjektet, der de bl.a. peker på andre former for finansiering og organisering. Denne saken har det vært arbeidet med i så lang tid at en ny utsettelse kan føre til mange års forsinkelser av prosjektet. Dette ønsker ikke Høyre. Vi mener at saken har vært vurdert lenge nok. Nå trengs det handling og realisering – det er noe denne regionen har behov for nå. OPS-prosjekter er Høyre for i mange sammenhenger, men å begynne med nye utredninger nå, når klokken er fem over tolv, ønsker ikke Høyre. Vi støtter Regjeringens forslag til utbygging av Halsnøysambandet.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-11-20:
Arbeidet for et fast veisamband til Halsnøy i Hordaland har holdt på siden tidlig på 1980-tallet. Det er derfor svært gledelig at Stortinget i dag kan fatte beslutning om utbygging av Halsnøysambandet. Prosjektet vil ha stor betydning for bosetting og arbeidsplasser i området, og det vil gi 2 300 innbyggere på Halsnøy ferjefritt veisamband med resten av Kvinnherad kommune. Samtidig vil det redusere antall ferjesamband fra tre til to anløpssteder. Samferdselsministeren pleier å si at samferdselspolitikk er å gjøre livet enklere for folk. Dette er i høyeste grad tilfellet ved utbyggingen av Halsnøysambandet. Tjenestetilbudet i kommunen ligger i all hovedsak på fastlandet, og med utbyggingen reduseres reisetiden mellom sentrale deler på Halsnøy fra 40–50 minutter til 10–15 minutter. Innbyggerne på Halsnøy vil med dette få lettere tilgang på offentlige tjenestetilbud, og det vil bli enklere for folk å pendle til et utvidet arbeidsmarked. For næringslivet betyr fastlandsforbindelsen styrket konkurransekraft. Det er gledelig at det er stor lokal tilslutning til Regjeringens opplegg for utbygging av sambandet, selv om det innebærer bruk av bompengefinansiering og kommunale tilskott. Både Kvinnherad kommune og Hordaland fylkeskommune har vist stor vilje til å realisere dette prosjektet. Særlig viktig er det selvsagt at Hordaland fylke ved behandlingen av handlingsprogrammet for perioden 2002-2011 prioriterte Halsnøysambandet ved at fylkestinget satte av 40 mill. kr i første fireårsperiode – og forutsetter oppfølging med 70 mill. kr i perioden 2006-2011. Det er gledelig at et flertall i Stortinget støtter opp om Regjeringens forslag til opplegg for utbygging av Halsnøysambandet, og at stortingsflertallet på denne måten spiller på lag med de lokale myndigheter. I dag bør de heise flagget på Halsnøy!
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-11-20:
Stortinget inviteres i dag til å ta stilling til et Dokument nr. 8-forslag fra Arbeiderpartiet vedrørende transport av tømmer og trelastprodukter på jernbanen. Samferdselskomiteens flertall har innstilt på at forslaget fra representantene Akselsen, Brustad, Hanssen, Eng og Storberget om tiltak for å få større andel av tømmer og trelastprodukter transportert på jernbane, skal avvises. Bakgrunnen for dette er bl.a. Samferdselsdepartementets vurdering av utviklingstrekkene innenfor godstransport med jernbane, som det er redegjort for i brev til komiteen datert 21. oktober. Men som saksordfører vil jeg sterkt understreke at et klart flertall i komiteen stiller seg bak intensjonen i forslaget, nemlig å sikre en mest mulig miljøvennlig transport av varer og produkter. Det er viktig å føre en aktiv politikk for en mer miljøvennlig transportsektor. Som det framgår av forslagsstillernes begrunnelse, ville det gått 60 000 flere vogntog på norske veier dersom man hadde flyttet den transport av tømmer og flis som i dag går med tog, over på vei. Kristelig Folkeparti er opptatt av å sikre gode rammebetingelser for hele næringslivet. I noen fylker er gode betingelser for jernbanetransport helt avgjørende for næringsliv og arbeidsplasser. Men som sagt mener Samferdselsdepartementet at det ikke er nødvendig med spesielle tiltak for å sikre økt transport av tømmer og trelastprodukter, slik utviklingstrekkene innenfor godstransport med jernbane er nå. Jeg er glad for at flertallet støtter Regjeringens vurdering på dette punktet. Det er interessant å lese Samferdselsdepartementets orientering om at CargoNet arbeider aktivt sammen med aktører innen skogbransjen for å sikre og utvikle tømmertransporten, bl.a. ved at skogbruket og CargoNet har etablert et felles selskap for å sikre tømmertransport med jernbane fra Hedmark til treforedlingsindustrien. Dette er et viktig signal fra skogbransjen om at man ønsker å satse på transport med bane i framtiden. Denne optimismen blant både transportørene og transportbrukerne er oppløftende! Det skjer i det hele tatt mye på dette området. Regjeringens arbeid for å få nye aktører til å bruke det norske jernbanenettet er viktig i denne forbindelse. Økt konkurranse kan gi lavere priser for brukerne, samtidig som det kan sikre fortsatt vognlastdrift på utsatte strekninger. Det vil være naturlig å komme tilbake til de mer generelle rammebetingelsene for slik transport ved rulleringen av Nasjonal transportplan og ved behandlingen av de årlige budsjetter. I statsbudsjettet for neste år har Regjeringen foreslått at elavgiften for jernbane skal fjernes, noe som betyr at CargoNets utgifter reduseres med 13 mill. kr. Dette er en betydelig forbedring av rammevilkårene for transport med jernbane. Kristelig Folkeparti vil følge utviklingen for gods på bane nøye i tiden framover. Vi trenger en mer miljøvennlig transportsektor, og det klarer vi ikke å få til uten en konkurransedyktig jernbane. Jeg anbefaler komiteens innstilling.
Torild Skogsholm (Venstre), 2003-11-20:
Samferdselsdepartementet har gjort framlegg om utbygging av Halsnøysambandet med delvis bompengefinansiering. Prosjektet er tidligere omtalt i St.prp. nr. 1 for 2001-2002 og St.prp. nr. 1 for 2002-2003. Begrunnelsen for utbygging av Halsnøysambandet er å gi innbyggerne på Halsnøy ferjefritt vegsamband til resten av kommunen. Prosjektet går ut på å bygge en undersjøisk tunnel på 4,1 km fra Sunde på fastlandet til Halsnøy i tillegg til 2,2 km tilførselsveg. Prosjektet vil gi innbyggerne på Halsnøy ferjefritt vegsamband med resten av Kvinnherad kommune. Dagens ferjesamband omgjøres fra et samband med tre anløpssteder til et rent pendelsamband mellom Stord og Halsnøy. Jeg legger vekt på at reisetiden mellom sentrale deler av Halsnøy og fastlandet blir redusert fra 40–50 minutter til 10–15 minutter. Et fast vegsamband til Halsnøy gjør det mulig å forbedre tjenestetilbudet i kommunen og gjøre det lettere tilgjengelig for alle innbyggerne i kommunen. Pendlerne vil få kortere reisetid og et utvidet arbeidsmarked. For næringslivet i området vil prosjektet bidra til økt konkurranseevne. Omgjøring av nåværende ferjesamband til et pendelsamband mellom Skjersholmane og Ranavik vil innebære en forbedring i trafikkavviklingen på sambandet. Åpningen av Halsnøysambandet vil i tillegg gjøre det mulig å øke antallet avganger, men dette vil være avhengig av økonomiske rammer og må vurderes i forhold til tilbudet i andre ferjesamband. Det legges opp til forskudds- og parallellinnkreving på ferjesambandet Skjersholmane–Ranavik–Sunde i fire år og etterskuddsinnkreving i femten år på den nye vegforbindelsen. Når jeg anbefaler innkreving av bompenger til prosjektet, har jeg lagt vekt på at det er bred tilslutning fra lokale myndigheter og det helhetlige syn på utviklingen av transportsystemet i regionen som ligger bak de lokale vedtak. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med anleggsstart for dette prosjektet i forbindelse med statsbudsjettet for 2005. Det vil bli tatt endelig stilling til tidspunktet for de statlige bevilgningene i forbindelse med de årlige budsjetter.