Thorhild Widvey (Høyre), 2014-12-11:
Tros- og livssynsfriheten er en grunnleggende verdi i vårt samfunn. Et samfunn som er tuftet på grunnleggende menneskerettigheter, krever samtidig at vi finner fram til måter å leve med ulikheter og motsetninger på. Derfor mener jeg det er viktig at vi fører en politikk som legger til rette for dialog på tvers av tro og livssynsmessige skiller. Dialog bygger på tillit og understøtter demokratiet gjennom å gi grunnlag for et uenighetsfellesskap der ulike posisjoner får brytes mot hverandre. Det norske tros- og livssynslandskapet er preget av et økende mangfold side om side med en folkekirke som har lange tradisjoner, og som fremdeles er en viktig del av folks liv. Tros- og livssynssamfunn utenfor Den norske kirke vil i 2014 samlet sett motta tilskudd for totalt ca. 587 000 medlemmer, som tilsvarer 11,5 pst. av befolkningen. Den norske kirke har mer enn 3,8 millioner medlemmer. De utgjør 75 pst. av befolkningen. Mer enn 6 millioner mennesker deltok på gudstjenester i fjor, i tillegg besøkte 1,5 millioner ulike kulturarrangement i kirkene. Regjeringen ønsker et tydelig skille mellom staten og Den norske kirke. I høst sendte departementet på høring et forslag til endringer i kirkeloven som har dette som siktemål. Forslaget følger opp Kirkemøtets anmodning fra 2013 om at det blir etablert et nasjonalt rettssubjekt for Den norske kirke. Prestene og de tilsatte ved Kirkerådet og bispedømmerådene er foreslått overført til dette rettssubjektet, sånn at statens arbeidsgiveransvar for disse opphører. Dette vil gi et tydelig skille mellom staten og Kirken. Saken forberedes nå for høring i Kirkemøtet i 2015. Målet er at lovsaken og de budsjettmessige konsekvensene deretter skal legges fram for Stortinget, og at reformen iverksettes i 2017. Jeg mener det fortsatt bør legges vekt på å oppnå bred kirkelig og politisk oppslutning om endringene vedrørende Den norske kirke. Jeg har merket meg at komiteens flertall har gått inn for å bevilge 16 mill. kr i omstillingsmidler til Kirken i 2015. Jeg ser dette som et uttrykk for en bred støtte til den retningen for de kirkelige reformene som departementet legger opp til. Regjeringen ønsker en ytterligere selvstendiggjøring av Den norske kirke, og dette utredes som en del av arbeidet med en helhetlig lov om tros- og livssynssamfunn. Dette er i tråd med Kirkemøtets ønske. Reformforslagene som nylig har vært på høring, er viktige skritt i denne retningen. Den norske kirke skal være organisert i samsvar med demokratiske prinsipper og verdier. Høsten 2015 er det kirkelige valg samtidig med kommune- og fylkestingsvalgene. Regjeringen ser kirkevalgene som svært viktige. Vårt forslag om en bevilgning på 76 mill. kr til gjennomføring av kirkevalgene i tillegg til de 5,5 mill. kr som ble gitt i revidert budsjett for 2014, skal legge til rette økonomisk for disse valgene. Kirken må sikre engasjement og oppslutning, slik at Kirkens valgte organer blir representative for Kirkens medlemmer med demokratisk legitimitet. Kirkebudsjettet for 2015 er også en styrking av innsatsen overfor kirkebyggene. Kirkene er kanskje blant våre mest betydningsfulle byggverk. Rentekompensasjonsordningen til kirkebygg får en investeringsramme på 500 mill. kr i 2015 som et resultat av forliket, og det er funnet rom for 2 mill. kr til sikrede, fredede og verneverdige kirker. Rentekompensasjonsordningen gjelder også for brann- og tyverisikring, og jeg ser det som viktig at ordningen blir brukt som incentiv nettopp for å få gjennomført sånne sikringstiltak. Jeg er statsråd med ansvar for hele tros- og livssynspolitikken, og jeg vil arbeide for å bygge et samfunn der alle kjenner at de hører til uansett religion eller livssyn, og der den grunnleggende respekten for tros- og livssynsfrihet nettopp står sentralt.