Maren Grøthe (Senterpartiet), 2022-03-22:
Senterpartiet og Arbeiderpartiet har varslet en ny retning i distriktspolitikken, og det er det et stort behov for. For de siste åtte årene har vi hatt en reformivrig regjering hvor fokuset har vært sentralisering og nedbygging av tjenestetilbud, og hvor distriktene gradvis har blitt tappet for ressurser – bit for bit. Beredskap, helse, skole, rettssystem, samferdsel, ja, nesten uavhengig av sektorer og områder, svaret har stort sett vært det samme: Tjenestetilbudet må sentraliseres for å gi et robust og godt tilbud. Det vi ser, er at staten trekker seg tilbake og blir mer utilgjengelig for de fleste av oss. Resultatet har vært at distriktene og de små kommunene opplever befolkningsnedgang. Nedleggingstruede bygder er ytterste konsekvens. Nå trenger vi en ny kurs. I Senterpartiet har vi hele veien vært tydelige på at vi vil det annerledes. Vi tror på hele Norge og på at en sterk bosetting i distriktene har en verdi både for enkeltmenneskene og for samfunnet vårt som helhet. Men skal vi få til dette i framtiden, må vi ha ungdommen med oss, for enten vi vil innse det eller ikke, er det nettopp de som er framtiden, og det er de som skal bo i distriktene i årene framover. I 2020 ble Ungdommens distriktspanel satt ned. De gjorde et omfattende arbeid rundt om i hele landet for å samle inn ungdommens råd for framtidens distriktspolitikk. Resultatet ble ti konkrete råd til hva som må være på plass for at ungdommen skal ønske å bosette seg i distriktene, flytte hjem etter endt utdanning. Disse rådene var omfattende og nytenkende om alt fra hva som skal til for at man skal ha tilgang til jobbfellesskap og varierte arbeidsplasser gjennom f.eks. regionale jobbkoordinatorer, som skal koble ungdom til lokalt næringsliv – til helt kjente problemstillinger som f.eks. at det må være enklere å komme seg fra a til å i distriktene, at vi trenger attraktive lokalsamfunn, en boligpolitikk som fungerer, og at man skal føle seg trygge, uansett hvor man bor. Dette understreker mangfoldet i distriktspolitikken, og at distriktspolitikken omfattes av alle politiske vedtak vi gjør. Samtidig som vi må tenke på det, må vi også ha konkrete ambisjoner og snakke om hva slags ambisjoner og konkrete tiltak vi vil sette i verk. Nettopp derfor er også rådene fra Ungdommens distriktspanel et godt og viktig kunnskapsgrunnlag. Dessverre ble ikke disse rådene fulgt opp, for da Solberg-regjeringen la fram sin stortingsmelding om distriktspolitikk, gjorde de det før de hadde lagt opp til at panelets arbeid var ferdig. Det var synd, fordi det var mange gode råd som de skulle ha hatt med seg i arbeidet. Likevel må jeg få presisere at det er et godt bilde på hvordan distriktspolitikken har vært de siste årene. Den skulle se fin ut på papiret, men betydde ikke så mye i praksis. Men nå har vi en ny mulighet, for ved siden av fortløpende krisehåndtering er det nå den nye regjeringen setter arbeidet sitt i gang og legger grunnlaget for det vi skal få til de neste årene. Hurdalsplattformen har store ambisjoner i distriktspolitikken. Der slår vi fast at distriktspolitikken skal forsterkes og styrkes og fornyes, og at vi nå skal føre en politikk for sterkere fellesskap, vekst og utvikling, der by og land nok en gang skal gå hand i hand. Så mitt spørsmål til statsråden er derfor: Hvordan vil han følge opp rådene fra Ungdommens distriktspanel i sitt videre arbeid?