Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2013-12-10:
Høyre ønsker også at kulturpolitikken skal legge til rette for at vi kan både delta i og oppleve et mangfoldig kulturliv. Dette tror vi at vi oppnår best når vi stimulerer til vekst nedenfra, i stedet for å styre ovenfra. Vi vil spre makten, vi vil gi mest mulig tillit, og vi vil invitere med alle gode krefter. Vi tror at når vi sprer makten og gir tillit, gir vi bedre vekstvilkår, og det skaper grobunn for bedre løsninger. Regjeringen ønsker å gjennomføre en frihetsreform i kulturpolitikken. Det er ikke politikernes oppgave å detaljstyre innholdet i kunsten og kulturen. For ofte og for lenge har det vært for sterke politiske føringer på innholdet, og det ønsker vi å fjerne oss mer fra. Norsk medievirkelighet har alltid vært i endring, men endringene skjer raskere nå, og nordmenn tar i bruk nye plattformer i større skala enn i de fleste andre land. Det er betydelige utfordringer som er knyttet til leverandørene av innholds hverdag når de skal tilpasse seg det stadig endrede forbruksmønsteret, samtidig som de konkurrerer seg i mellom. Regjeringen sier nå tydelig at den mediepolitiske utviklingen står på dagsordenen. Med denne bakgrunnen er det viktig å peke på at en plattformnøytral mediestøtte vil bli en virkelighet om ikke lenge. Det er også klart at dagens støtteordninger skal gjennomgås, legges om og etter hvert reduseres. Vi er opptatt av mangfold og et godt utbud av lokale aviser, og vi ønsker også å redusere medienes avhengighet av statlig støtte. Derfor er det et mål å gjøre ordningen mer treffsikker. Det vil også være logisk med plattformnøytral tenkning at momsregimet for papiraviser og e-aviser likestilles med en felles momssats. NRK er i en særstilling i den norske mediehverdagen. Slik vil det være framover også, men de må ikke bruke denne posisjonen til å svekke andres aktivitetsgrunnlag. Det er behov for en gjennomgang av NRKs virksomhetsområder for å klargjøre kjernevirksomheten, og vi ser fram til en stortingsmelding om NRKs virksomhet og lisensordningen holdt opp mot alternative finansieringsformer. Det frivillige Norge får betydelige bidrag fra nordmenns spilleglede. En liten slant satset, noen timer eller dagers spent forventing, og en sjelden gang noen ekstra kroner i retur. Men som oftest finner pengene veien til det frivillige Norge. Viktigheten av inntekter fra pengespill til ideelle formål er stor, samtidig som vi også skal videreføre en politikk som ivaretar hensynet til spilleavhengige. Derfor er det gledelig at Norsk Tipping fortsatt presenterer gode tall. Men det er et faktum at Norsk Tippings overskudd ser ut til å minke, noe som utfordrer hvordan vi skal sørge for tilsvarende inntekter også i framtiden. Norsk Tippings overskudd minker ikke fordi vi plutselig har fått en veldig moderasjonslyst når det gjelder spill. Utenlandske aktører forsyner seg i økende grad av den totale spillomsetningen, og dette løser seg ikke av seg selv. Det blir derfor viktig å se på hvilke muligheter vi har til å sørge for at ideelle aktører også i årene som kommer, har en like stor kake å dele. En måte er å utrede spørsmålet om lisensordning for utenlandske spillselskaper for å se om det er mulig å kombinere sosialpolitiske hensyn og økte totale inntekter til frivilligheten innenfor EØS-avtalen. Det må også vurderes i større grad å åpne for ikke vanedannende lotterikonsepter, hvor humanitære organisasjoner prioriteres ved innføringen av disse. Slike konsepter skal godkjennes, og beslutningen skal tas av Lotteritilsynet. Når Norsk Tipping nå etablerer spillkonseptet Nabolaget, vet vi ikke hvor mye nye penger dette vil bidra med til humanitære organisasjoner, men det er viktig å understreke at de såkalte 10H – en gruppe humanitære organisasjoner – skal motta en del av overskuddet i en overgangsperiode, satt til fire år. Et stort antall andre organisasjoner utenfor 10H har framført kritikk mot denne fordelingen, og 10H bør trolig innstille seg på en større grad av likebehandling etter overgangsperioden. Vi vet også at under den forrige regjeringen var det aktører som forsøkte å starte liknende konsepter, og Lotteritilsynet var positive. Foreløpig har slike konsepter blitt stanset av overstyring fra departementet, men det er altså Høyres politikk at dette i framtiden skal ligge hos tilsynet. Det er gode eksempler fra utlandet, bl.a. har det svenske PostkodLotteriets Kulturstiftelse på to år bidratt med over 210 mill. svenske kroner til ulike kulturformål. PostkodLotteriet er verdens tredje største filantropiske virksomhet og bidrar med store inntekter til gode formål gjennom et ansvarlig lotteri. Slike og liknende prosjekter kan være en av måtene å demme opp for en framtidig nedgang i overskuddet til fordeling til ideelle formål. Jeg tror ikke at vi kan tviholde på gamle modeller for å møte framtidens utfordringer innenfor kulturpolitikken.