Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-12-01:
St.meld. nr. 22 for 1999-2000 har vært en interessant melding, som komiteen både har jobbet med på Stortinget og har vært på komitereiser i forbindelse med i inn- og utland. Komiteen har både samlet og enkeltvis fått mange henvendelser fra dem som blir berørt av denne meldingen. Fremskrittspartiet er glad for at meldingen kom og at vi i dag står her med et produkt som vi er rimelig godt fornøyd med. Fremskrittspartiet ser at de tre områdene arkiv, bibliotek og museum har mye felles, og dermed bør og må inngå i et tettere samarbeid for nettopp å utnytte fordeler hos hverandre. Disse tre skal forvalte materiale fra og formidle kunnskap om både fjern og nær fortid. De forvalter dermed muligheten til å sette nåtid inn i et historisk perspektiv og således fremme forståelse av at samfunnet i vår tid bygger på det tidligere generasjoner har etterlatt seg. Fra et forbrukersynspunkt er det ofte nødvendig å oppsøke både arkiv, bibliotek og museer for å få fullstendig kunnskap om et spesielt tema. I et slikt perspektiv er det særdeles viktig for myndighetene å legge til rette for god samhandling mellom disse, for dermed å trygge at samfunnet/brukerne kan få best mulig glede og nytte av arkiv, bibliotek og museum som levende samfunnsinstitusjoner. Meldingen legger opp til betydelig vekst, noe Fremskrittspartiet må se nærmere på. Men Fremskrittspartiet har stor tro på at denne samhandlingen vil innebære en stor effektivisering og dermed besparelse, som totalt sett vil gi brukerne enda bedre service. En slik samhandling vil også være med på å ta vare på våre kulturskatter og norske tradisjoner på en mye bedre måte. Men Fremskrittspartiet mener at en sterkere prioritering må til, om bl.a. hvor mange museer som skal få støtte, og hvorledes denne skal regnes ut. Når det gjelder økonomi, er gratisprinsippet et av de temaer som blir berørt, noe jeg skal ta for meg noe senere i innlegget. Tilbake til arkiv. Det er et område hvor Fremskrittspartiet deler forståelsen av hvor viktig dette er å ta vare på for ettertiden. Fremskrittspartiet ser positivt på en større bruk av elektronisk teknologi i arbeidet på arkivene. Dette vil da også føre til en effektivisering og dermed en mer kompakt lagring av verneverdig materiale. Fremskrittspartiet ser ikke bort fra at dette vil være besparende på flere områder. Fremskrittspartiet ser viktigheten av å sette Arkivverket i stand til å ta vare på de ulike former for elektronisk arkivmateriale. Så til bibliotekområdet. Fremskrittspartiet har registrert det store antall mennesker som besøker bibliotekene hvert år, nemlig ca. 21 millioner, og at disse menneskene har ca. 23 millioner utlån pr. år. Dette forteller oss at biblioteket er en viktig del av manges liv, både sosialt, jobbmessig, underholdningmessig og ikke minst skolerende. Norges biblioteker går inn i en omstillingstid, og forandringene vil i stor grad være knyttet til utviklingen av IKT-bruken i forbindelse med desentralisert utdannelse, fjernlånstjenester, innhenting og bearbeidelse av informasjon og tilgang på databaser. Etter Fremskrittspartiets syn bør folkebibliotekene stimuleres til å utvikle nye og alternative samarbeids- og samordningsmodeller for organisering av bibliotektjenestene. Særlig er det viktig at de mange små bibliotekavdelingene på kommunenivå kan utvikle samarbeid over kommunegrensene. Fremskrittspartiet ser også at det er behov for etter- og videreutdanning for dem som jobber i folkebiblioteksektoren, særlig med tanke på å utnytte IKT-potensialet i bibliotekarbeidet. IKT vil gi bibliotekene muligheter nettopp til å samarbeide om innkjøp og lagring av forskjellig informasjon. Dette vil gi brukerne et bredere og ikke minst et bedre tilbud. Man må heller ikke se bort fra at det vil gi bibliotekene muligheter til diverse innsparinger. Når det gjelder økonomi, er det kanskje her Fremskrittspartiet og de andre partier skiller lag i større eller mindre grad. Fremskrittspartiet vil selvfølgelig på lik linje med de andre partiene at bibliotekene skal legge til rette for at folk skal kunne skaffe seg kunnskaper, informasjon og kulturelle opplevelser, men at det til en viss grad skal koste noe. Fremskrittspartiet ønsker dog at rene bibliotektjenester skal være helt gratis for barn og skoleelever. For oss andre bør det enkelte bibliotek ta betalt for sine tjenester, men i en slik grad at folk har råd til dette. Spesielle tjenester skal det tas full betaling for. Det bør også ses på servicetilbudet som bibliotekene gir, slik at dette ikke blir en reell konkurrent til det som det private markedet tilbyr. Et eksempel er utlån av videofilmer fra folkebibliotekene. Mens det i 1988 samlet ble lånt ut 6 000 filmer, ble det i 1997 lånt ut ca. 1 million filmer. Enkelte andre biblioteker låner ut skiutstyr, fiskeutstyr, paraplyer, sykler etc. Det er greit å være fleksibel, men det får være måte på. Ellers ønsker Fremskrittspartiet å fjerne innkjøpsordningen for bibliotekene. Innkjøpsordningen for ny norsk skjønnlitteratur ble innført i 1965. Gjennom midlene fra Norsk kulturfond ble all ny norsk skjønnlitteratur av en viss kvalitet innkjøpt i 1 000 eksemplarer av hver tittel og stilt til rådighet for folkebibliotekene. I 1978 kom i tillegg en innkjøpsordning for norsk barnelitteratur, som fra 1989 ble innkjøpt i 1 550 eksemplarer. I 1989 kom også innkjøpsordningen for oversatt litteratur, der 50 utvalgte ikke-nordiske titler ble innkjøpt i 500 eksemplarer. Senere er det opprettet en avgrenset innkjøpsordning for faglitteratur for barn og ungdom og en for essayistikk. Ved å fjerne denne statlige innkjøpsordningen og overføre disse midlene til bibliotekene som frie midler vil en gi større innkjøpsfrihet for hvert enkelt bibliotek. På denne måten kan hvert enkelt bibliotek tjene sine brukere på en bedre måte. Fremskrittspartiet er dermed svært skeptisk til om de ca. 30 mill. kr i året dette koster, har noen hensikt når svært mange av disse bøkene bare støver ned. Dermed fremmer jeg Fremskrittspartiets forslag om en plan for nedtrapping av innkjøpsordningen for litteratur og at de frigjorte midler tilføres det enkelte bibliotek. Så til museumsdelen. Fremskrittspartiet ser de enorme utfordringene som ligger på flere områder i museumssektoren, og at dette vil koste mye å rette opp, nettopp for at verdifull norsk kulturarv ikke skal gå tapt. Fremskrittspartiet mener at ved en omdisponering av midler og ressurser samt at det skal stilles strengere krav til hvilke museer som skal motta offentlig støtte, vil dette kunne bli fullført. Det viser seg at svært mange av de museer som mottar støtte i dag, har et meget lavt besøkstall og heller ikke har materiale å vise fram som er av nasjonal viktighet. Fremskrittspartiet ønsker heller en reell styrking av de museer som har en nasjonal betydning. De andre må se på sin egeninntjening og søke støtte fra f. eks. kommune, private og næringslivet og ikke minst gjøre seg mer interessante for publikum. Når det gjelder statlig tilskudd, bør dette i større grad enn nå basere seg på besøkstall. Fremskrittspartiet innser likevel at museer med en spesiell nasjonal verdi bør få en egen ordning. Fremskrittspartiet har merket seg at det er et betydelig etterslep innen registrering og konservering på flere områder i museumssektoren, og ser at det trengs en sterkere prioritering når det gjelder hvor man skal bruke offentlige midler. På den måten vil man få mer helhet i dette viktige arbeidet. Når det gjelder bruk av disse tre servicetilbudene, er Fremskrittspartiets tråd gjennom dette at vi skal ta vare på og styrke det som har nasjonal verdi, og prioritere disse. Vi skal la barn og ungdom samt skoleelever bruke bibliotekene gratis, men for å styrke bl.a. bibliotekenes økonomi må andre betale noe for dette. På den måten vil vi få et rettferdig system som vil være med på å rettferdiggjøre bruken av disse tilbudene, samt at bl.a. bibliotekene får bedre økonomi og dermed kan gi oss alle et bedre servicetilbud. Ellers har jeg lyst til å nevne Vestbanen og dens framtid. Fremskrittspartiet har registrert at Nobelinstituttet ønsker å overta disse lokalene. Dette er Fremskrittspartiet positivt til og ønsker at det snarest blir en løsning på dette til alle parters beste.