trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg har følgende spørsmål til statsministeren: «Aftenposten har dokumentert mer enn 30 alvorlige hendelser knyttet til rasisme og diskriminering i Norge. Offentlige rapporter, jf. UDI, viser at rasisme er utbredt. Samtidig får Norge kritikk for manglende overholdelse av menneskerettighetene av internasjonale overvåkingsorganer. Derfor må handlingsplanen for menneskerettigheter og handlingsplanen mot rasisme raskt og effektivt følges opp. Hvordan vil statsministeren sikre at planene omsettes i handling og konkrete resultater?»
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg takker statsministeren for svaret – det vil jo være bred enighet om alt han nå sa. Det er bra at det skal utarbeides en ny handlingsplan mot rasisme når den gamle løper ut, men det er vel så viktig å følge opp de planene som allerede er vedtatt, og som statsministeren sa at Regjeringen er enig i. Det er her det etter vårt syn mangler nødvendig politisk trøkk for at så skal skje. Menneskerettighetsorganisasjonene melder om for lav aktivitet fra Regjeringens side. Vi får påtale fra internasjonale organer. Derfor har representanter for sentrumspartiene stilt en rekke spørsmål omkring menneskerettigheter og rasisme i denne spørretimen. Når det gjelder oppfølgingen, svarer Regjeringen som regel at utenriksministeren har ansvaret. Det gjelder selvsagt de internasjonale menneskerettighetstiltakene, som er ca. 150 i den menneskerettighetsplanen vi la fram, og det gjelder rapporteringsansvar til internasjonale organer for de nasjonale menneskerettighetsspørsmål. Men så vidt jeg vet har ingen statsråd et koordinerings- og pådriveransvar for de nasjonale menneskerettighetstiltak. Dette lider nå oppfølgingen av. Mitt spørsmål til statsministeren er derfor: Vil statsministeren sørge for at én statsråd får ansvar for koordinerings- og pådriverrollen for de nasjonale menneskerettighetstiltak, i tillegg til at alle statsråder har ansvar på sitt område?
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Selvsagt er det bred enighet om mål og om de fleste virkemidler for oppfølging av både Handlingsplanen for menneskerettigheter og den mot rasisme. Men det er dessverre ikke slik at dette nå følges opp punkt etter punkt. Da hadde ikke menneskerettighetsorganisasjoner meldt om utålmodighet, og vi hadde heller ikke fått påtale. Når det gjelder Handlingsplanen mot rasisme, vil jeg spesielt henlede statsministerens oppmerksomhet på den utilfredsstillende situasjon på arbeidsmarkedet og på boligmarkedet. Når det gjelder Handlingsplanen for menneskerettigheter, vil jeg igjen utfordre stasministeren til å vurdere om han ikke trenger én statsråd som har et koordinerings- og pådriveransvar, slik det var i vår regjering, med en egen menneskerettighetsminister som hadde dette. Når det gjelder det internasjonale, har det omtrent ikke skjedd noe når det gjelder menneskerettighetsdialogene med Tyrkia og med Kina. Det har skjedd lite når det gjelder menneskerettigheter og næringsliv. Det varslede pilotprosjektet på dette området har stått omtrent stille. Hva vil statsministeren gjøre for å sikre en koordinering og oppfølging av de nasjonale tiltak og bedre påtrykk når det gjelder de internasjonale?
Anne Enger (Senterpartiet), 2001-02-14:
Det er fint at utenriksministeren gleder seg til en ny EU-debatt. Det er viktig at dette blir et tema også i valgkampen, fordi man altså åpner for både å sende en søknad og eventuelt ta opp spørsmålet igjen. Så viser utenriksministeren til folkeavstemning, og da er mitt enkle spørsmål, for denne debatten hadde vi også før folkeavstemningen i 1994, om Arbeiderpartiet vil støtte forslaget om bindende folkeavstemninger – det ligger jo forslag om det til behandling i Stortinget – når han så klart viser til folkeavstemningsresultatet, eller om han vil opprettholde det syn som tidligere har vært Arbeiderpartiets, nemlig at en folkeavstemning er rådgivende og ikke bindende.
Anne Enger (Senterpartiet), 2001-02-14:
Jeg vil også gjerne gi utenriksministeren honnør for en offensiv og positiv holdning til dette gamle forslaget om en såkalt Tobin-avgift. Men når utenriksministeren sa at dette var oppe i Stortinget i 1998 som et ensidig nasjonalt tiltak, mener jeg det er helt feil. Alle som har vært opptatt av dette, har sett betydningen av og vært opptatt av at det skulle være en internasjonal avgift på valutatransaksjoner for å finansiere FN bl.a. Den muligheten ligger der. Jeg vil gjerne utfordre utenriksministeren spesielt på dette med vårt medlemsskap i Sikkerhetsrådet og muligheten for å arbeide innad i FN-systemet med et slikt forslag, fordi det er helt avgjørende viktig at den folkelige bevegelsen som er Attacs bakgrunn, kombineres med at man f.eks. i FN-systemet tar initiativ for å få etablert en så viktig ordning som en Tobin-avgift vil være.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Jeg har et spørsmål til nærings- og handelsministeren: Norske utenriks ferjerederier sliter. De har lenge bedt om signaler fra Regjeringen om endrede rammebetingelser. Vi ser hva som har skjedd i Danmark, der man har fått langt gunstigere vilkår, og det samme holder nå på å skje både i Sverige og Finland. Sammenlignet med disse landene har konkurransedyktigheten til norske ferjerederier blitt sterkt forverret. Hva har Regjeringen tenkt å foreta seg i sakens anledning? Og hvor står saken i departementet?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Det er helt klart hva konsekvensene vil bli. Fjord Line har alt varslet utflagging av to av sine passasjerferjer hvis det nå ikke kommer signaler fra Regjeringen innen 1. mars. Og det famøse er jo at andre sosialdemokratiske land kan legge seg på ordninger med nettolønn og dermed være mer konkurransedyktige. Vi vil kunne tape tusenvis av norske arbeidsplasser i denne ferjevirksomheten, og det vil da få betydelige følger. Vil Regjeringen nå vurdere en ordning med nettolønn og harmonisere dette regelverket i tråd med hva man har bl.a. i Danmark?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Det er riktig at innenfor den nye økonomien og IKT forsøker nå EU og USA å støvsuge ikke-vestlige land for deres ekspertise for å få økt verdiskapning og konkurransedyktighet. Og USA er jo i ferd med å vinne den konkurransen, noe som EU irriterer seg meget over. Jeg vet at statsråden uttalte til mediene i fjor høst at hun har sympati for dette grønt kort-systemet for å få større fleksibilitet til å importere f.eks. IT-ingeniører til Norge. Nå vet vi at LO har et helt annet synspunkt. De sier at først stjeler vi den tredje verdens råvarer, nå skal vi også stjele den kunnskap og kompetanse de møysommelig har bygd opp og har altfor lite av for å øke sin egen levestandard. Så dette har LO vært uenig i. Står statsråden fortsatt på egne standpunkter og er uenig med LO i denne saken?
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Det er riktig at både Color Line og Fjord Line har henvendt seg til Nærings- og handelsdepartementet for å be om tilsvarende ordninger som de som nå er innført i Tyskland, Danmark og Irland, og som Sverige og Finland også er i ferd med å innføre. Samtidig er det en realitet at våre nærmeste naboland har langt færre egne sjøfolk, samt at de heller ikke har den samme rederibeskatningsordningen som Norge har innført. Det betyr at også når vi diskuterer Fjord Line og Color Line spesielt, må vi gå igjennom konsekvensene av en eventuell endring i våre ordninger. Nettolønnsordningen til danskene var også kjent da Norge innførte sin rederibeskatning. Men dette vil være en sak som med det første vil bli diskutert i Regjeringen, slik at vi kan gi et tilfredsstillende svar tilbake igjen til de to nevnte rederiene.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Vi vil gå inn på alle sider av denne problemstillingen. Det er en realitet at Fjord Line har meldt fra om at de 1. mars flagger ut til Danmark om de ikke får en annen melding. Men samtidig – og det vil jeg sterkt understreke – var nettolønnsproblematikken vel kjent da Norge la seg på en annen rederibeskatning. Og det er klart at hvis man nå da, uten å se andre sider av dette, skal gå inn og ha skattefrihet for sjøfolkene pluss at man skal betale deres pensjonsordninger, i tillegg til den rederibeskatningen som allerede er innført, må vi i hvert fall se på konsekvensene av dette, for i neste omgang vil det også gjelde hele vår utenriksflåte. Derfor må vi bruke noe tid på å gå igjennom hele denne problematikken.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Vi skal opprettholde tidsfristen, slik at Fjord Line skal få beskjed før de har tatt den endelige avgjørelsen sin om en utflagging.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Som følge av den stortingsmeldingen om forskning som tidligere statsråd Lilletun la frem, hadde også kirke-, utdannings- og forskningskomiteen en uttalelse om at man bør åpne opp for mer faglært arbeidskraft, og spesielt var IT-området nevnt. Det samme gjorde justiskomiteen. Det er i gang et statssekretærutvalg som ser på alle sidene ved dette – hvordan en skal åpne opp for flere, enten ved et såkalt grønt kort der en begrenser dette til en bestemt yrkesgruppe, eller noe utvidet ved at man også kan se på annen høyt kvalifisert arbeidskraft. Dette arbeidet skal være ferdig i mars, og da går jeg ut fra at man også får diskutert dette på egnet måte. Men jeg er enig med representanten Lilletun i at det haster. Når det gjelder utdanningen, utvidet man også en del på multimediesiden innenfor fagopplæring, og det skal også kunne være et positivt tilskudd til å få dekket den siden når det gjelder videregående nivå. Men utover det, hva som har skjedd på de høyere nivåene, må jeg bringe med til utdanningsministeren.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg kan bare si at det er jeg helt enig i, så jeg håper at dette må det kunne gjøres noe med, for dette er jo et område som er i hurtig vekst. Når det gjelder økt arbeidsinnvandring, regner jeg med at den saken vil komme på Stortingets bord i en eller annen form, slik at man kan få dette raskt iverksatt. Men her dreier det seg også om f.eks. hvor lenge de skal være her, om det skal dreie seg om hele familier, og om man også skal få en ordning med at den enkelte bedrift må gå god for dem som kommer inn. Og det må være slik at man ikke kan greie å skaffe denne arbeidskraften via det vanlige EØS-området.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg forholder meg her faktisk til hva både utdanningskomiteen og Stortinget og justiskomiteen og Stortinget tidligere har sagt. Jeg mener også at Fremskrittspartiet var med på å åpne opp for at man skulle ha noe mer arbeidsinnvandring i tilknytning til høykompetent arbeidskraft. Når det gjelder støvsuging av f.eks. India, som er det landet som har vært nevnt, tror jeg nok at det er riktig også å ha den holdning at folk, og spesielt kanskje IT-folk, nå viser seg å være nomader, de forflytter seg dit vilkårene er best. Og jeg tror at det er en god lærepenge å ha med seg for noen og enhver av oss at det dreier seg om myndige mennesker som kan bestemme over seg selv, enten de er fra det ene eller det andre landet.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Det har vært viktig for Regjeringen også der å se alle sider av denne saken. Og jeg nevnte de konkrete områdene, f.eks. hvor lenge et opphold skulle dreie seg om, tre år eller fem år osv. For man har lagt til grunn både den praksis som man nå har lagt opp til i Tyskland med det såkalte grønne kortet, og en mer liberal ordning f.eks. over en lengre periode. Og dette er noen av de forholdene som ennå ikke er avklart i Regjeringen.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Ja, jeg står bak det forslaget som Regjeringen har fremmet. Og jeg går ut fra at i første omgang skal ikke en omorganisering få negative følger, om en der ikke følger opp det en del fra Stortinget har ment, om å lage et eget nivå mellom videregående skole og det statlige høyskolenivå.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg er helt enig i den beskrivelsen som representanten Kongshaug her gir av vår nærskipsfartsflåte. Som en konsekvens av dette har jeg etablert en egen gruppe som nå skal gå igjennom rammevilkår og behovet for fornying, men også kompetansesiden for nærskipsfartsflåten. Det første møtet i den gruppen skal være førstkommende fredag. Da vil vi gå igjennom og vurdere flåten også i forhold til fastlandsnæringene. Det har også tidligere vært diskutert her at man har sett på denne flåten på linje med utenriksflåten som sådan, men denne flåten har jo aldri kommet i en slik skatteposisisjon at de har kunnet ta ut de såkalte lettelsene som fulgte av det systemet. Derfor vil vi gå gjennom næringen på nytt, samtidig som det også er en realitet at mye av den blir nødt til å saneres.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg sa i mitt første svar at vi også må gå gjennom den problematikken og se på den i forhold til våre fastlandsnæringer, fordi akkurat denne type båter ikke har kommet i skatteposisjon til å ta ut noe positivt av den ordningen som Stortingets flertall gjennomførte. Og i det svaret mitt ligger det også implisitt å drøfte SNDs virkemiddelapparat, både når det gjelder finansieringsordningen og den nye dreiningen som SND får i retning av en kompetansenæring. SND er også medlem av gruppen.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Nei, det er vi ikke. Også Forskningsfondet – det er sikkert representanten Lønning kjent med – er økt ganske meget på svært kort tid. Så gjelder det oppfølging av det helt konkrete med å få næringslivet til å øke sin forskningsinnsats, og det kan godt være at Inge Lønning synes at de 200 mill. kr som nå kommer inn siste halvår inneværende år, er for lite. Men det betyr altså at det er noe mer på årsbasis. Det er en helt konkret oppfølging også av mindretallets innstilling i Hervik-utvalget, nemlig å få en mer regelbasert, men direkte tilskuddsordning istedenfor en skatteletteordning, som var det flertallet gikk inn for, og som også Høyre og Fremskrittspartiet har satt frem forslag om her i Stortinget, men som ikke fikk flertall.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg kan forsikre representanten Lønning om at vi har høye ambisjoner, og det var også en konkret økning innenfor næringsforskning i forhold til foregående år. Vi vil videre nå legge om bl.a. SND i langt mer kompetansegivende retning – det vil være med understrekning av U-en i FoU-delen – som også Stortinget har vært engasjert i. Men det er helt riktig som Inge Lønning sier, at næringspolitisk vil forskning stå sentralt, og det vil være et stort ansvar for denne regjeringen også å vektlegge.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg tar med det som representanten Lilletun her bemerker. Jeg er også kjent med at både Kristelig Folkeparti og andre sentrumspartier har stilt seg bak det forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet fremmet i forbindelse med budsjettet.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Det er et beklagelig faktum at en del skip i verdensflåten er av dårlig standard, også hos oss, og at disse representerer en risiko for alvorlige ulykker og forurensningskatastrofer. Det er videre et faktum at land i Sentral- og Øst-Europa har forholdsvis mange skip av dårlig standard, og at disse landene ikke har en havnestatskontroll som er så god som i Vest-Europa. Jeg deler derfor representanten Kleppes bekymring over situasjonen, og denne må vi møte ved å holde god kontroll i egne havner og ved å arbeide internasjonalt for at kravene til skip blir fulgt opp. En fremtidig transport av atomavfall langs vår kyst er foreløpig en hypotetisk problemstilling, men Regjeringen følger denne situasjonen nøye og ser på hvordan beredskapen skal styrkes for bedre å kunne møte en eventuell transport av atomavfall langs kysten. I prinsippet, slik vi ser det, bør hvert enkelt land behandle og ta vare på sitt atomavfall, slik at vi unngår internasjonal transport av slike laster.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
En del av dette arbeidet, spesielt når det gjelder oppfølgingen langs vår egen kyst i forhold til de ulykkene som vi har hatt den senere tid, er Regjeringen i gang med. Det arbeidet vil vi legge frem i revidert nasjonalbudsjett, og det vil jo si inneværende år.
Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Som følge av de ulykkene vi har hatt den senere tid, hvor mye har vært knyttet til forurensing og oljesøl, har akkurat i denne forbindelse miljøvernministeren på vegne av Regjeringen et koordineringsansvar, og der vil også det vi kan få av hjelp fra forsvarsmyndighetene tas med. Det er den rapporteringen vi tar sikte på skal legges frem i revidert nasjonalbudsjett. I tillegg til dette kommer det en egen oppfølgingsrapport helt konkret om «Sleipner»-ulykken. Men det kommer da som en egen sak.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Eg trur næringsministeren og eg kan vere einige om at eit system for nettoløn ikkje er ynskjeleg, og at den måten dei andre landa har gjort det på, er sterkt beklageleg. Men konsekvensane må vi likevel ta på alvor, og då er det tidsperspektivet som eg er uroleg for, når eg har registrert næringsministerens forskjellige utsegner. Den fyrste gongen eg såg saka omtalt, trur eg var i desember, og då rekna ein med at ein nokså snart, og vonleg i løpet av året, skulle ha klarlagt det. Så var det ei utsegn om at i løpet av januar skulle ein i alle fall ha det klart. Svaret til representanten Hedstrøm no er at nokså snart skal Regjeringa avklare dette. Eg trur det er naudsynt at vi får vete kva som etter næringsministeren og Regjeringa sitt syn er, nokså snart. Vil det skje i løpet av månaden? Vil det skje i løpet av mars? Eg trur næringa no har krav på å få vete kva tidsperspektiv næringsministeren ser for seg.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Eg har eit spørsmål til næringsministeren. Eg vil fyrst rose næringsministeren for stort engasjement når det gjeld IKT og IKT-satsing og for den posisjonen ho har i forhold til det. Men det er to område som uroar meg sterkt. Det eine er at Arbeidarpartiet og Framstegspartiet så lenge trenerte moglegheita for å få kompetente arbeidstakarar utanfrå til Noreg. Og når ein no har varsla ordninga med grønt kort, som vi støttar, tek dette òg tid. Det kjem meldingar om at det framleis ikkje er noka betring for dei bedriftene som prøver å få arbeidstakarar inn. Det andre er utdanninga. IT-Akademiet og ei rekkje private tilbydarar som representerer 12 000 studieplassar innanfor IKT, er varsla å få mykje dårlegare forhold etter at St. meld. nr. 20 om mellomnivået er lagd fram, m.a. vert studiefinansieringa sterkt forringa. Korleis kan det ha seg at ein faktisk forverrar situasjonen på eit av dei viktige områda der vi skal få kompetent arbeidskraft?
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Eg takkar for svaret og vil minne om at dersom tidlegare statsråd Sponheim sitt framlegg om liberalisering når det gjeld arbeidsinnvandring hadde vorte vedteke, hadde vi ikkje hatt dette problemet å måtte ha endå ei utgreiing før ein kan kome i gang med dette. Eg synest det er bra at utvalet blir ferdig i mars. Då må dette raskt setjast i verk, for det er stadig bedrifter som tek kontakt. Dei har sett signala frå næringsministeren, som har vore positive, og så er det like vanskeleg. Så er det heilt rett det næringsministeren seier i forhold til at det andre eg tok opp, høyrer under utdanningsministeren, men samordninga for IKT-området høyrer under næringsministeren. Og når dei som er tilbydarar for så mykje som 12 000 plassar, faktisk roper eit varsku i forhold til St. meld. nr. 20, ber eg om at næringsministeren tek det med seg, og at ein ser på det på nytt. Det ville vere dramatisk om dei plassane skulle ryke.
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Litt korreksjon til historia, for det Stortinget har stemt over, er systemet med overavskriving. Heile meininga med Hervik-utvalet var at ein skulle prøve å kome fram til konsensus og finne andre, meir treffsikre ordningar som ikkje skulle kunne ha det grunnlaget for misbruk i seg. Eit stort fleirtal, inklusiv LO, gjekk for ei ordning som ville lyfte på ein heilt annan måte. Eg har utfordra LO i forhold til dette, og dei står framleis på det standpunktet dei hadde. Sjølv om eg ikkje er glad for det, hadde eg forståing for at ein ikkje klarte det lyftet i budsjettet no, det var ikkje det ein hadde sagt før, men ein klarte det ikkje. Eg synest det er veldig sørgjeleg dersom næringsministeren og Regjeringa no går i skyttargravene og ikkje vil følgje opp det som det store fleirtalet, inklusiv LOs representant, seier er nødvendig. Eg ber difor om at næringsministeren og Regjeringa vurderer det ein gong til og kjem meir positivt tilbake.
Jan Petersen (Høyre), 2001-02-14:
Jeg har et spørsmål til utenriksministeren. La meg først si at jeg synes det var veldig bra det han sa, nemlig at det er viktig å vise kort i alle viktige saker før et valg. Så jeg vil håpe at partiformannen hvisker sin statsminister et par ord i øret – statsministeren nekter jo konsekvent å vise sine skattekort før valget. Men det var for så vidt ikke det som var mitt hovedanliggende. Jeg har et helt konkret spørsmål om norsk utenrikstjeneste. Jeg tror det er svært viktig at Norge er synlig ute gjennom en godt utbygd utenrikstjeneste, særlig når det gjelder våre hovedallierte. Vi har gjennom mange år hatt viktige generalkonsulater for å holde kontakt med det norske Amerika, som jeg mener er en politisk viktig faktor. Vi fikk dessverre mange nedleggelser på 1980-tallet, og nå har åpenbart turen kommet til å nedlegge generalkonsulatet i Minneapolis, og det har kommet protester, mange protester, til og med fra kongressmedlemmer i Washington. Kan utenriksministeren si noe om han nå vil snu i denne saken og bekrefte at han ikke vil nedlegge generalkonsulatet?
Jan Petersen (Høyre), 2001-02-14:
Takk for det svaret. Det var et mer imøtekommende svar enn det Bjørn Hernæs fikk i sitt skriftlige spørsmål til utenriksministeren, hvor det var tydelig at et valgkonsulat var under vurdering. Nå er utenriksministeren mer forsiktig, og det er noe jeg hilser velkommen. Jeg har lyst til å nevne at når Utenriksdepartementet samtidig er i ferd med å opprette ambassade på Cuba, slik Aftenposten meddelte 20. desember i fjor, vil man sende helt avsindige signaler hvis man altså nedlegger i USA og oppretter på Cuba. Derfor er det utenriksministeren nå sier, et skritt i riktig retning.
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Jeg registrerer med interesse at det synes å være nyanser i oppfatning innad i Regjeringen når det gjelder sider ved St.meld. nr. 20. Men det får vi anledning til å komme tilbake til i Stortingets behandling. Jeg bad om ordet fordi næringsministeren viste til Stortingets innstilling om forskningsmeldingen. Der gikk samtlige partier, bortsett fra Fremskrittspartiet, inn for umiddelbart å gjøre noe med både praksis og regelverk når det gjelder forskere som har fått forskerutdannelse i Norge, og som i dag tvinges til å forlate Norge i det øyeblikk de er ferdige med sin utdannelse. Mitt spørsmål er: Når det er helt åpenbart at det er et overveldende flertall for dette i Stortinget, mener statsråden da at det tempoet man har fulgt når det gjelder å tilrettelegge for dette, er tilfredsstillende?
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Jeg har et spørsmål til næringsministeren, men da nærmest i hennes egenskap av forskningsminister. Da Stortinget behandlet forskningsmeldingen i fjor, uttalte en enstemmig komite følgende: «Komiteen legger også vekt på at en kraftig økning i den privatfinansierte næringslivsforskningen er helt avgjørende for om det skal være mulig å nå Regjeringens forskningspolitiske mål.» Som næringsministeren sikkert husker, var ikke minst Arbeiderpartiet meget utålmodig når det gjaldt realiseringen av dette, og påla regjeringen å komme tilbake med konkrete tiltak allerede i revidert nasjonalbudsjett i fjor. Nå kom det et regjeringsskifte like etterpå, slik at Arbeiderpartiet selv fikk regjeringsmakt. Det kom ingen konkrete forslag i revidert nasjonalbudsjett. Det fikk Stortinget til å gjenta bestillingen, og i statsbudsjettet for inneværende år er det kommet ett konkret tiltak: en støtteordning som i og for seg er bra, men som samtidig svekkes ved at man innfører moms på det utførende leddet. Er det riktig at Arbeiderpartiet er blitt svært mye mer tålmodig enn de var i opposisjon?
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Forskningsfondet har intet med dette spørsmål å gjøre. Vi snakker om den næringslivsfinansierte del som må være på plass dersom den vedtatte målsettingen skal realiseres. Jeg sa at det ene skrittet som er gjort, i og for seg er et skritt i riktig retning, men det kommer heller ikke til å gi resultater som er i nærheten av det ambisjonsnivået som Arbeiderpartiet og Høyre bl.a. var helt enige om da vi behandlet forskningsmeldingen. Og mitt spørsmål er: Har Regjeringen større ambisjoner enn dette, eller er ambisjonene nå lagt til side? Hvis man nøyer seg med slike ambisjoner, må man konstatere som Norges forskningsråd, som skal forvalte ordningen, har konstatert i inneværende år: Med det budsjettet som er vedtatt, opprettholder vi i beste fall status quo, og vi kommer ikke til å nærme oss den vedtatte målsetting om en forskningsinnsats på gjennomsnitt av OECD-landene.
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Jeg har følgende spørsmål til kirke-, utdannings- og forskningsministeren: «Norge har ennå mulighet til å kunne delta i den internasjonale leseundersøkelsen for 4. klassinger(PIRLS) (PIRLS) Vil statsråden sørge for at Norge kan delta i dette prosjektet?»
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Jeg takker statsråden for et svært langt svar. Det kunne også ha vært kortere, nemlig «nei» – hvis jeg oppfattet det riktig. Jeg har ingen problemer med å slutte meg til alle statsrådens generelle synspunkter, og synes også en del av de tiltak han sa han ville vurdere, er positive. Men statsråden gjorde seg vel skyldig i en liten misforståelse når han henviste til at representanten Lønning mener at norsk deltakelse i denne undersøkelsen vil være nyttig. Det er faktisk vårt nasjonale senter for leseforskning som har bedt om at Norge skal delta i denne, og har begrunnet hvorfor de anser det som en viktig del av senterets arbeid for å kartlegge leseferdighetene på ulike trinn i norsk skole. Hensikten med det er jo også å kunne gi et helhetlig bilde av progresjonen fra 1. til og med 10. klasse, for det er nødvendig hvis man skal få et riktig bilde og dermed også ha grunnlag for å sette inn de riktige tiltak. Så mitt spørsmål er: Er det riktig oppfattet – var statsrådens svar nei? Betyr det at statsråden vurderer dette helt annerledes enn vårt nasjonale senter for leseforskning?
Inge Lønning (Høyre), 2001-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret, og antar at det må være en liten erindringsforskyvning ute og går. Det er faktisk ikke denne regjering som har tatt det initiativet som ble nevnt, det var det den forrige regjering og den forrige statsråd som gjorde. Men nytten av det er jo like god for det. Mitt spørsmål var om statsråden vil sørge for at Norge kan delta i den internasjonale undersøkelsen som nå er på beddingen – hvis man skal delta, må det skje umiddelbart at man melder seg på. Jeg oppfattet at hans svar på det er nei, og det må jeg jo ta til etterretning. Men jeg synes ikke de undersøkelser han viser til, er noe fullgodt alternativ. Poenget med internasjonale undersøkelser er jo at de gir et komparativt perspektiv, og alle våre nordiske naboland har ansett denne internasjonale undersøkelsen for så nyttig og så viktig at de er med. Da har jeg litt vanskelig for å forstå at Norge har råd til å gi avkall på å delta i en faglig sett så vesentlig undersøkelse som dette.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-02-14:
Det er selvfølgelig rett at Stortinget senere skal behandle det såkalte mellomnivået i St.meld. nr. 20. Men statsråden er jo ansvarlig for IT-området, så jeg vil stille statsråden følgende spørsmål: Var statsråden kjent med hvilke konsekvenser omorganisering av mellomnivået kunne ha for IT-næringen? Og står hun bak den stortingsmelding som Regjeringen har framlagt på dette området?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-02-14:
Jeg tillater meg å stille dette spørsmålet til utenriksministeren: «Europarådets erklæring mot rasisme, som Norge har sluttet seg til 16. oktober 2000, forplikter statene til forsterket innsats mot rasisme innenfor juridisk regelverk, politikkutforming, utdanning og informasjons- og kommunikasjonsområdet. Hvilke tiltak vil Regjeringen iverksette for å følge opp erklæringen, og hvorfor underskrev ikke Norge protokollen for vern mot diskriminering på etnisk og annet grunnlag under Den europeiske menneskerettighetskonvensjon nr. 12, 2. november 2000?» Jeg gjør oppmerksom på at 2. november er feil. Det skal være 4. november.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-02-14:
Jeg oppfatter utenriksministerens svar på det siste spørsmålet som at det ikke er et spørsmål om man vil underskrive, men om når, fordi bakgrunnen er at man vil være sikker på at det man tegner for, det står man for. Det er et standpunkt jeg har forståelse for. Jeg regner selvfølgelig da med at det vil bli påskyndet et arbeid slik at man snarest mulig kan underskrive. Jeg konstaterte også at Kommunal- og regionaldepartementet har et ansvar for å forberede den store internasjonale konferansen. Mitt spørsmål er: Hvordan vil man da i praksis legge trykk på at dette også blir politikk her hjemme? Jeg har selvfølgelig stor forståelse for at den politikken vi skal melde ute, både på vegne av oss selv og på vegne av andre vi vil påvirke, er godt forberedt. Men hva gjør vi for systematisk å feie for egen dør som oppfølging av dette dokumentet av 16. oktober 2000?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-02-14:
Jeg er definitivt ikke ute etter kunstige skillelinjer. Jeg er ute etter aktive og gode handlinger. La meg da vise til det spørsmål som representanten Bondevik stilte til statsministeren, hvor statsministeren nevnte en serie statsråder. Han kunne på den lange listen tatt med sosialministeren, som besitter de lovregler som har med skjenkebevillinger å gjøre. Det er klart at en del av hverdagsrasismen i Norge handler om ungdom som med mørk og hvit hud blir atskilt i døren på utesteder, bl.a. i denne byen, fordi man i dag ikke har lovhjemmel til å true med å frata skjenkebevillingen til dem som praktiserer denne formen for hverdagsrasisme. Det er ikke så lenge siden sosialministeren ikke uttrykte noen holdning til dette standpunktet som var på linje med det som både statsminister og utenriksminister har sagt er Regjeringens samlede politikk. Jeg vil oppfordre utenriksminister Jagland, også som partileder i Arbeiderpartiet, til å bidra til at Arbeiderpartiet kommer på banen raskt og klart når det gjelder å bekjempe denne utestedsdiskrimineringen, for dette er hverdagsrasisme.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-02-14:
Jeg ønsker å stille et spørsmål til nærings- og handelsministeren. Landet vårt har et vareproduserende næringsliv som er sterkt eksportrettet. I årene som kommer, forventer vi en sterk økning, ja, noen snakker faktisk om tidobling, i produksjon og eksport av fisk og havbruksprodukter for øvrig. Skal vi lykkes med dette, er det under en del gitte forutsetninger. En av disse forutsetningene er effektiv transport. Etter min mening peker sjøtransporten seg her ut som et naturlig satsingsområde. Problemet er bare at vi i dag har en kystfrakteflåte som er svært gammel, med en gjennomsnittsalder på 40 år, en flåte som sliter med rekruttering, sliter med lønnsomhet og sliter med fornying. Det er i grunnen pessimisme som preger næringen. Spørsmålet mitt blir da: Hva kan og vil nærings- og handelsministeren gjøre for at kystfrakteflåten fornyes og det kan skapes ny optimisme i en næring som trues med utflagging eller i verste fall utradering?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-02-14:
Jeg vil takke for svaret, og jeg er glad for at dette arbeidet er godt i gang. Litt tilbake til havbruksnæringen og den forventede veksten der. En annen forutsetning som må innfris, er jo nettopp tilgang på proteiner til fôrproduksjon. Bedre utnyttede biprodukt i fiskenæringen vil være viktig, men det fører òg til økt behov for befraktning av slike ting. Så etter min mening må det satses på nye båter, spesielt tilpasset de ulike behov i fraktenæringen, og jeg er opptatt av at vi skal få fartøy som er godt tilrettelagt for slik befraktning. Er nærings- og handelsministeren enig i at det nå er viktig å få til rammebetingelser for frakteflåten som òg innebærer at SNDs virkemiddelapparat kan tas i bruk, og òg at det blir tung satsing på forskning og utvikling for å frambringe nye fartøy og nye konsept som er moderne og innrettet mot de utfordringene vi har i framtiden på dette området?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-02-14:
Jeg ønsker å rette følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I Budsjett-innst. S. nr. 13 for 2000-2001 gikk samferdselskomiteen inn med 52,5 mill. kroner i økt støtte til ferjedrift. Begrunnelsen var å forbedre rabattordningene for de som reiser mest med ferje. Det har nå kommet fram at de nye takstene fra Vegdirektoratet ikke gir billigere ferjetilbud til storbrukerne. Om dette medfører riktighet, hva kan statsråden gjøre for å rette opp forholdet?»
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-02-14:
Næringslivet i kystfylkene har ved siden av avstandsulempene til markedet, en ekstra ulempe med dyre ferjer samt tidskostnadene som venting osv. medfører. Vi vet at bare i Vest-Norge har næringslivet en ekstra kostnad til ferjer som dreier seg om 400-500 mill. kr. I komiteinnstillingen ble det sagt: «Komiteen viser … til at næringslivet og pendlere som er avhengige av ferje påføres store kostnader. Komiteen ønsker derfor å forbedre rabattordningene for de som reiser mest med ferje.» Og i Stavanger Aftenblad av 7. februar i år står det: «I brevet setjar transportnæringa store spørsmålsteikn ved Vegdirektoratets motiv og deira lojalitet i høve til oppdragsgjevar Stortinget i denne saka. «Som sentrale representanter for transportnæringen på Vestlandet er vi sterkt provosert av Vegdirektoratets handlemåte i denne saken,» heiter det i brevet» Da er spørsmålet mitt: Er det en rett fordeling mellom storforbrukere, som reiser mye, og næringslivet, når en ser på det som er gjort?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-02-14:
Jeg tror nok vi er enige om at bevilgningene skulle vært større, og at bevilgningene er brukt som det blir sagt her. Men å fokusere på billigere ferjer var en god start på dette budsjettet. For første gang på lange tider har vi fått redusert ferjekostnadene i stedet for å øke dem, når prisene ellers har gått opp. Men jeg tror nok det er en forskjell i oppfatningen av hva som er næringslivets bruk av kort, og hva som er nyttetransportens bruk i dette tilfellet. De såkalte verdikortene synes for meg som om de er mindre brukt av storforbrukere fra næringslivet, og i den artikkelen i Stavanger Aftenblad som jeg nevnte i stad, står det videre: «Dette gir truleg mest nytte og glede for hytteeigarar som kan nytta ulike ferjesamband …» Jeg ber derfor om at en kanskje ser på hvor mye verdikortet er brukt av næringslivet i forhold til den andre type kort, der næringslivet må ha ett på hver ferjestrekning de reiser. Det er en ting jeg vil be statsråden se på for å påskynde prosessen og få til ordninger som gjør at en storforbruker, eksempelvis et vogntog, som reiser gjennom et kystfylke, kan få maksimal rabatt ved å bruke ett og samme kort.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Mitt spørsmål går til kulturministeren. Det har i den senere tid vært en debatt om hva som bør sendes på TV før og etter kl. 21. Kulturministeren har til og med sagt at det vil komme et forbud mot å sende visse TV-programmer før kl. 21. Jeg er enig i at ikke alle TV-programmer passer for barn. Men det store spørsmålet er hvem som skal kunne regulere dette, hvordan og på hvilket grunnlag. Hva med de enkelte innslag i Dagsrevyen? Og hva med alle de andre TV-kanalene utenom NRK? Hvordan skal dette kunne løses i den store medieverden vi lever i i dag?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret, som er noe uklart. Jeg forstår statsrådens visjon når det gjelder dette temaet, og vi er sikkert ikke uenige om hovedprinsippene. Men spørsmålet er hvordan dette skal løses. Klager i ettertid er kanskje ikke nok, for da er jo allerede programmet sendt. Så det må komme klare regler på forhånd om hva som kan sendes eller ikke sendes. Som sagt, i den medieverdenen vi lever i, med mange TV-kanaler, må dette være et veldig vanskelig spørsmål. Jeg nevnte også Dagsrevyen med alle de la oss kalle det stygge innslag som kommer der, som også som kan være skadelig. Jeg ser for meg at statsråden har en veldig stor oppgave foran seg hvis hun mener at hun skal løse dette.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Jeg ønsker å stille samferdselsministeren følgende spørsmål: «Rørosbanen er i dårligere forfatning enn før, innrømmer Jernbaneverket i et oppsiktsvekkende brev til Riksadvokaten. Dette står i sterk kontrast til det som er hevdet i de siste 3 år. Det sies at sikkerheten mot kollisjon er noe dårligere ivaretatt enn tidligere. Er statsråden fornøyd med dette ca. ett år etter Åsta-ulykken, og hva vil statsråden gjøre for at sikkerheten skal bli så god som mulig?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret, som etter min mening ikke står helt i forhold til de opplysninger som kom fram i en artikkel i Hamar Arbeiderblad den 7. februar 2001. Der står det: «Konklusjonen er at de nye avgangsprosedyrene ikke gir svekket sikkerhet på strekninger med ATC. Men på baner som Rørosbanen, Raumabanen og Nordlandsbanen heter det svart på hvitt at «sikkerheten mot kollisjon er noe dårligere ivaretatt enn tidligere». Dette gjelder selv om stasjonene er betjent med togekspeditør.» Litt lengre ned i artikkelen sier informasjonssjef Kjell Bakken i Jernbaneverket at «den nye erkjennelsen kan få konsekvenser for driftsmåten på Rørosbanen fram til ATC tas i bruk». Dette synes jeg er urovekkende, og jeg ønsker statsrådens videre mening om dette.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2001-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Han sier at han vil gå videre inn i dette, og det er jeg veldig glad for, for dette med sikkerhet er jo veldig viktig. Vi har ganske friskt i minne de tragiske ulykkene som har skjedd, og noe sånt må ikke gjenta seg. Statsråden sier i sitt svar følgende: «Tilsynet har opplyst at med de vilkår som er satt, vil sikkerhetsnivået med dagens driftsform på Rørosbanen, ikke være dårligere …» Statsråden opplyser da, slik jeg forstår det, at de vilkår som skal settes, er satt, og at tiltak er iverksatt og på plass.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Spørsmålet om programmer som er egnet for mindreårige barn, var oppe i denne sal for ikke så lenge siden. Det det dreier seg om, er et fjernsynsdirektiv fra EU som innebærer at det henstilles til TV-kanalene å ikke sende programmer som kan være til alvorlig skade for mindreårige, før kl. 21. Det er opp til de enkelte redaktørene i de enkelte kanalene å gjøre disse vurderingene, og dette EU-direktivet vil nå bli inkorporert i det norske fjernsynsreglementet. Det er vanskelige avveininger som representanten Bredvold kommer inn på, og jeg som kulturminister har ikke fremmet forslag om noen spesielle programmer, men jeg har vist til direktivet og sagt at det vil bli opp til Statens medieforvaltning og Filmtilsynet å vurdere klager som måtte komme fra våre fjernsynsseere i disse spørsmålene.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Dette er en utfordring. Det er en eksplosiv mediesituasjon vi lever i i dag, med ganske mange ekstreme bilder som flimrer over våre TV-skjermer som vi gjerne vil beskytte våre mindreårige mot. Til syvende og sist er det som sagt redaktørene i de enkelte fjernsynskanalene som sitter med dette ansvaret, og som må bruke sitt skjønn til å vurdere hva som skal sendes før og etter kl. 21. Så vil myndighetene følge opp gjennom Statens medieforvaltning, som har fagpersonell på området og vil gjøre vurderingene i etterkant. Men jeg setter min tillit til at redaktørene er seg sitt ansvar bevisst.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2001-02-14:
Jeg har ikke endret syn på dette. Jeg mener at det at dette regelverket nå innføres i norsk rett og i det norske fjernsynsregulativet, gjør det enda tydeligere for våre fjernsynskanaler at de har regler som de er pålagt å rette seg etter, og som avtvinger den største aktsomhet fra de enkelte redaktørene som har ansvaret.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Dette spørsmålet var oppe i spørretimen for en uke eller to siden. Da svarte statsråd Horn på et spørsmål fra meg om nettopp Hotel Cæsar og de såkalte drittsekk-TV-programmene. Da viste også statsråden til dette EU-direktivet og bekreftet at det skal implementeres i norsk rett. Jeg synes nok at når statsråd Horn nå svarer på spørsmål fra representanten Bredvold, så ordlegger hun seg atskillig annerledes enn hun gjorde i spørretimen forrige gang. Jeg har referatet her, og der står det: «Men vi har nå, slik jeg ser det, en bedre mulighet når reguleringen, som jeg har nevnt, kommer på plass – et EØS-direktiv som har et forbud mot å sende programmer som i alvorlig grad kan skade mindreårige seere, før kl. 21 om kvelden.» Betyr det at statsråden har forandret syn i forhold til det hun sa i forrige spørretime?
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til utenriksministeren. I forrige uke skrev utenriksministeren en artikkel i Dagsavisen hvor han summerte opp sitt møte med den amerikanske utenriksminister Colin Powell. Der ble ulike temaer drøftet, men jeg la for min del merke til at utenriksministeren i sin artikkel ikke tok opp spørsmålet om sanksjoner overfor Irak. Der har som kjent Norge påtatt seg en viktig rolle som leder av sanksjonskomiteen. Nå er det vel kjent at Saddam Hussein har mer enn nok penger til å kunne gi sivilbefolkningen mat, klær, hus og alle grunnleggende, livsnødvendige midler. Sanksjonene er på ingen måte til hinder for dette. Men likevel lider altså sivilbefolkningen. Og da står en overfor iallfall to utfordringer. Den ene er hvordan en kan hjelpe sivilbefolkningen i Irak, som nå lider i mangel av grunnleggende menneskerettigheter, og for det andre hvordan en kan stramme grepet, slik at tiltakene rammer regimet mer effektivt.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg takker utenriksministeren for svaret, som jeg oppfatter som positivt. Det er klart at det er veldig mange organisasjoner som følger utviklingen i Irak med bekymring på grunn av menneskerettighetssituasjonen. Det gjør også FN-institusjoner, som UNICEF. Å lette sanksjonene for å hjelpe Saddam Hussein er uaktuelt. Vi vet alle at han har penger til å kunne gjøre det nødvendige for å hjelpe sin egen befolkning. Men samtidig leter en etter grep som mer målrettes mot regimet, og som strammer grepet der, uten at det rammer befolkningen. Jeg oppfatter det slik at utenriksministeren allerede har konkrete tiltak i tankene og har presentert dem for sine utenlandske kolleger. Kan utenriksministeren også i dag overfor Stortinget antyde hvilke tiltak som kan være nødvendige, og som er hensiktsmessige?
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg vil få stille følgende spørsmål til utenriksministeren: «I handlingsplanen for menneskerettigheter ble det varslet økt innsats og aktivitet i menneskerettighetsdialogene med Kina, Tyrkia og Cuba, og mulig igangsettelse av en tilsvarende dialog med Indonesia og Vietnam. Hvilke nye aktiviteter og initiativ har Regjeringen igangsatt under de etablerte dialogene, hva er status for dem, og hvilke konkrete planer foreligger for menneskerettighetsdialogene fremover?»
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg merket meg at de aktiviteter og tiltak som utenriksministeren nå refererte til, ligger i fremtiden. Jeg må nok si at jeg ikke på noen måte er fornøyd med utenriksministerens svar, fordi han var upresis i forhold til hvilke nye initiativ og aktiviteter Regjeringen har tatt og igangsatt under de etablerte dialogene. Utenriksministeren har utvilsomt rett i at menneskerettighetene har en lang linje i norsk utenrikspolitikk gjennom skiftende regjeringer. Men det er likevel utvilsomt at det ble tatt et spesielt initiativ under sentrumsregjeringen. En fikk et momentum i saken, og det var meget viktig at det momentum ble beholdt med nye initiativ, at man fulgte opp dialogene. Jeg må konstatere, ut fra det utenriksministeren nå har gjort rede for, at han ikke har utnyttet det momentum. Jeg er glad for det hvis dette følges opp i fremtiden. Men det er meget viktig at Utenriksdepartementet avsetter nødvendige ressurser og oppmerksomhet til dette feltet.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg vil minne utenriksministeren på at de konkrete tiltak han nevnte, altså ligger i fremtiden. Regjeringen har sittet omtrent et år ved makten. Jeg er ikke imponert over det utenriksministeren har gjort rede for når det gjelder initiativ og oppfølging av menneskerettighetsdialogene og Handlingsplanen for menneskerettigheter. Amnesty International offentliggjorde mandag en rapport om menneskerettighetssituasjonen i Kina. Der meldes det om alvorlige episoder med tortur og mishandling. Opposisjonelle dopes ned og tvangsinnlegges på psykiatriske sykehus. En slik rapport bør få en bred plass i den dialogen som føres mellom Norge og Kina. Vil statsråden ta et initiativ for å fokusere på disse forholdene i dialog med Amnesty og deretter i forhold til Kina?
Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2001-02-14:
I Stortinget i går avviste utenriksministeren at det er aktuelt å gå inn for å heve noen av sanksjonene mot Irak og sitte igjen med de mest målrettede sanksjonene. Regjeringens standpunkt i Irak-spørsmålet synes å skifte med jevne mellomrom. Dersom ikke denne beskrivelsen er riktig, har Regjeringen i dette spørsmålet et fundamentalt kommunikasjonsproblem. Det er svært uheldig med tanke på de mange menneskene både i Norge og i andre land som engasjerer seg sterkt i situasjonen i Irak. Hvordan vil utenriksministeren arbeide for å komme tydeligere ut med Regjeringens budskap når det gjelder Irak? Hvordan vil han overkomme de kommunikasjonsproblemene som tydeligvis har oppstått?
Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
La meg bare først si at for oss er det heller ikke snakk om å heve sanksjonene, men det er snakk om å endre dem – og på to måter: Den ene er å målrette tiltakene mot Saddam Hussein, den andre er å beskytte sivilbefolkningen. Det er på det siste punktet jeg er interessert i å høre utenriksministerens vurderinger etter samtalen med Colin Powell. Er det slik at Colin Powell og amerikanerne nå er interessert i å være med i en dialog om å finne tiltak for å beskytte sivilbefolkningen og hindre at de blir ofre? Det er ingen tvil om hvem som har ansvaret, det er Saddam Hussein, men likevel blir sivilbefolkningen stående som offer, og det er klare, store og sterke overgrep med menneskerettighetsdimensjoner. Det andre spørsmålet er knyttet til hvorvidt amerikanerne er interessert i å være med på å endre sanksjonene i den retning at man målretter dem mot Saddam Hussein – det man i FN gjerne kaller ««smarter» sanctions» – som rammer eliten fremfor å ramme sivilbefolkningen. Er utenriksministerens svar slik å forstå at også amerikanerne nå er interessert i å være med på en endring i denne retning på begge disse punkter?
Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 2001-02-14:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til utenriksministeren: «I den siste tiden er situasjonen betydelig forverret for Falun Gong-tilhengere i Kina. Kinesiske myndigheter har trappet opp sin forfølgelse med omfattende massearrestasjoner og fengsling uten lov og dom. 110 Falun Gong-praktiserende antas å ha mistet livet i fengsel og leire siden juli 1999, da bevegelsen ble forbudt. Hva vil utenriksministeren gjøre for å ta opp slike alvorlige brudd på religionsfriheten, og når vil utenriksministeren ta opp Falun Gongs situasjon spesielt med Kina?»