Eldbjørg Løwer (Venstre), 1998-12-08:
Norge er inne i det sjette året på rad med sterk økonomisk vekst. Det har medført en svært positiv utvikling på arbeidsmarkedet: Fra 1993 til 1998 har sysselsettingen økt med 235 000 personer, og arbeidsledigheten er om lag halvert. Ifølge statistikk fra Arbeidsdirektoratet var 2,1 pst. av arbeidsstyrken registrert helt arbeidsledig ved utgangen av november. Dette er det laveste nivå som er registrert siden juli 1998. Resultatet av denne utviklingen er at arbeidsmarkedet er strammere nå enn det har vært på svært mange år. Mange ulike grupper av arbeidssøkere har nytt godt av denne utviklingen: Langtidsledigheten er de siste månedene redusert mer enn den totale ledigheten, ledigheten blant innvandrere fortsetter å falle, og mange yrkeshemmede er formidlet til arbeid det siste året. Arbeidsledigheten er redusert med om lag 14 pst. de siste 12 månedene. Ser vi på summen av ledige og tiltaksdeltakere, har nedgangen vært hele 24 pst. i samme periode. Det er imidlertid enkelte tegn til at etterspørselen etter arbeidskraft er avtakende. Arbeidsmarkedsetaten registrerer redusert etterspørsel etter arbeidskraft i flere næringer, bl.a. i bygge- og anleggsvirksomheten og i industrien. I andre deler av arbeidslivet holder imidlertid stillingstilgangen seg oppe. I nasjonalbudsjettet for 1999 legges det til grunn at veksten i etterspørselen etter arbeidskraft vil avta vesentlig, og at nedgangen i ledigheten stopper opp neste år. Så langt er utviklingen i samsvar med dette. Jeg er kjent med at flere forventer en annen utvikling i 1999 enn det Regjeringen har lagt til grunn. I nasjonalbudsjettet understreker Regjeringen usikkerheten som er knyttet til den framtidige utviklingen. Dette er bl.a. illustrert ved at det skisseres alternative utviklingsforløp for økonomien. Jeg regner fortsatt med at arbeidsmarkedet vil være stramt, og at det vil være mangel på arbeidskraft i mange sektorer gjennom det meste av det kommende året. Regjeringen vil imidlertid følge utviklingen på arbeidsmarkedet nøye. Vi må også ha i mente at vi nå står framfor en periode der normale sesongvariasjoner tilsier noe høyere ledighet. En viss økning i den registrerte ledigheten de nærmeste ukene vil derfor ikke være ensbetydende med et omslag i arbeidsmarkedet. Jeg konstaterer at det trass i uenighet om tiltaksnivået for neste år er betydelig grad av enighet om mange av hovedoppgavene i arbeidsmarkedspolitikken. Formidling av arbeidskraft skal prioriteres høyt. Arbeidsmarkedsetaten skal gjøre det som er mulig for å skaffe arbeidsgiverne den arbeidskraften de etterspør. Ved å være aktive på dette området legger etaten grunnlaget for å skaffe arbeid til utsatte grupper. Det er også positivt at en samlet kommunalkomite slutter opp om den sterke prioriteringen av tiltaksplasser for yrkeshemmede og støtter målet om at tre fjerdedeler av de yrkeshemmede skal være i tiltak. Jeg mener dette er en viktig og nødvendig satsing for at yrkeshemmede skal få bedret sine muligheter til å komme i arbeid. Komiteen støtter også den vridningen i tiltaksstruktur som Regjeringen har foreslått, med vekst i plasser i Arbeid med bistand, Arbeidsforberedende trening og ASVO-tiltak. En samlet komite har spesielt foreslått å øke bevilgningene til ASVO-tiltakene med 10 mill. kr utover Regjeringens forslag. I og med at komiteen har foreslått en generell økning i de faste satsene for ASVO-tiltakene, er jeg innstilt på å dele de økte midlene mellom økte satser og en økning i antall plasser. Som følge av budsjettforliket med Høyre og Fremskrittspartiet ligger det an til en reduksjon i bevilgningene til arbeidsmarkedstiltak på 100 mill. kr i forhold til Regjeringens opprinnelige budsjettforslag. Bevilgningene vil dermed gi grunnlag for å gjennomføre om lag 7 000 ordinære tiltaksplasser i gjennomsnitt neste år. Et flertall i kommunalkomiteen peker på at tiltakene må være målrettede, fokusere på opplæring og være rettet særlig mot langtidsledige. Disse presiseringene er i tråd med Regjeringens vurderinger og prioriteringer. Arbeiderpartiets fraksjon i kommunalkomiteen mener nivået på arbeidsmarkedstiltakene vil være for lavt neste år. Til dette vil jeg si at vi løpende vil følge med på utviklingen i arbeidsmarkedet. Spesielt vil Regjeringen vurdere tiltaksnivået på nytt i forbindelse med arbeidet med revidert nasjonalbudsjett i 1999. Jeg vil også peke på at erfaringer har vist at arbeidsmarkedsetaten på relativt kort varsel er i stand til å tilpasse innsatsen etter endrede betingelser.