Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Jeg må nesten legge bort innlegget mitt, for når statsråden svarer så ullent som hun gjør her, må vi bore litt videre i dette med digital post. I statsbudsjettet side 21 beskriver statsråden overgangen til digital post til innbyggere og næringsliv. Der står det at man skal ta i bruk digital post til dem som ikke har reservert seg. I eForvaltningsforskriften er det innført reservasjonsadgang for alle som ikke ønsker å få posten digitalt. Den må følges. I det samme statsbudsjettet beskriver statsråden en innsparing på 87,5 mill. kr ved at man tar i bruk digital post. Det er vel og bra, men det står altså ingenting om at man skal kutte ut å sende viktig informasjon til dem som trenger det. Så statsråden må gå hjem og lese eForvaltningsforskriften som sier hvordan man skal forholde seg, og så må man sørge for at alle som ikke vil ha digital post, får posten på papir. Det er ingen mellomting mellom digital post og post i den grønne postkassen. Det måtte vært morse eller brevduer, da. Jeg håper ikke det er det statsråden tenker på. Når statsråden da sier at de som ikke klarer å løse dette digitalt, skal begynne å ringe Nav, tror jeg de fleste som har vært borti noe som heter økonomi, vil skjønne at hvis man skal ha bemanning og ta imot telefoner fra alle dem som ringer, vil besparingen i alle fall være borte for lenge siden. Så her må statsråden rett og slett gå hjem og gjøre leksen sin en gang til. Men det er ikke bare digital post som er viktig i dette statsbudsjettet. Det er 135 000 personer uten arbeid, og de blir flere. Det er ingen trøst for dem det gjelder, at veksten i antallet har blitt litt slakkere nå enn for ett år siden, og at det heller ikke gjelder i alle fylker. Det er fortsatt vekst. 135 000 er uten arbeid, og de fortjener en regjering som har noen ideer om hvordan de skal komme seg ut i arbeid. Det er en lavere andel av befolkningen som er sysselsatt nå enn før, og det er et stort problem, for arbeid er grunnleggende for alle, og vi må bruke de verktøyene som finnes, for å hindre at flere havner utenfor arbeidslivet. Regjeringen løser dette med nye lover, men en lovhjemmel skaper ikke nye jobber. Arbeiderpartiet foreslår flere tiltaksplasser, fordi det bidrar til aktivitet og kunnskapspåfyll for dem som trenger det. Det har blitt 25 000 flere som jobber midlertidig. Samtidig har det blitt færre faste jobber. Faste oppgaver gjøres nå i større grad av midlertidig ansatte. Høyre sier det er resultatet av en vellykket politikk. Vi mener det er resultatet av en mislykket politikk. Midlertidige ansettelser skaper større utrygghet for de ansatte. I tillegg sier nyere forskning at det tyder på at midlertidige jobber er dårlig både for psyken og for karrieren. Det er avduket flere brudd på arbeidsmiljøloven i 40 pst. av bedriftene med mange midlertidig ansatte, leser vi i Dagsavisen. Høyre sier dette er resultatet av en vellykket politikk. Vi lover å endre loven når vi kommer i regjering. Flere jobber deltid nå. For mange jobber deltid. Ufrivillig deltid er et uvesen. Regjeringen gleder seg over at noen færre kvinner slipper unna deltidsfella. Arbeiderpartiet synes den gleden må være betinget, siden det er langt flere menn enn før som nå er i deltidsfella. Arbeidsoppgaver endres, veletablerte bedrifter må endres om de skal følge med. Ny og fornyet kunnskap er nødvendig. Derfor trengs det flere studieplasser og bedre muligheter for etter- og videreutdanning. Det har også vi lagt inn i vårt budsjett. Vi ser at det er færre uten arbeidsplass og flere med skyhøye skattelettelser. Når trygdeytelsene til dem som har minst, ikke justeres, viser det veldig tydelig hvilken retning vi går i. Forskjellene øker, og det som undrer meg, er at Kristelig Folkeparti og Venstre er med på denne veien. Den ledighetssituasjonen vi har i Norge i dag, trenger handling, ikke slagord som Nye ideer og bedre løsninger, og gjennomføringskraft. Situasjonen krever handling, og den er ikke regjeringen i stand til å komme med. Gjennomføringskraften er erstattet med handlingslammelse.