Anne Brit Stråtveit (Kristelig Folkeparti), 2000-06-15:
Kristelig Folkeparti finner det gledelig å konstatere at partene i trygdeoppgjøret har funnet fram til enighet på tross av store avstander mellom kravene fra organisasjonene og tilbudet fra staten. Som kjent krevde organisasjonene en økning av grunnbeløpet på 2 870 kr, mens det ble enighet om 2 140 kr. Dette gir en vekst av grunnbeløpet på 4,2 pst. I tillegg ble det fra organisasjonene krevd en opptrappingsplan for økning av grunnbeløpet. Dette er ikke imøtekommet. Tallmaterialet i proposisjonen viser at grunnbeløpet fra 1997 til 1998 økte med 5, 8 pst., og fra 1998 til 1999 økte det med 4,5 pst. Når man i tillegg ser på den kraftige veksten som var i minstepensjonen ved trygdeoppgjøret våren 1998, viser tallmaterialet klart at det var under Bondevik-regjeringen at pensjonistene fikk de beste trygdeoppgjørene. Samtidig vet vi at i begge disse årene ble det brudd i forhandlingene. Dette finner Kristelig Folkeparti gir grunn til ettertanke. Kristelig Folkeparti finner det viktig at minstepensjonen er av en slik størrelse at man kan leve av den. Den kraftige økningen av minstepensjonen i 1998 var helt nødvendig for at minsteytelsene skulle komme opp på et akseptabelt nivå. Av de trygdemottakerne som i 1997 fikk sosial stønad, hadde om lag 20 000 fått slik stønad hvert år fra 1993 til 1997, 6 000 av disse var uføretrygdede. Én skal ha uttalt at folketrygden er en trygd laget av menn for menn. La oss se på noen tall vi finner i proposisjonen: I 1967 tjente 82 pst. av mennene i yrkesaktiv alder opp tilleggspensjon i folketrygden, mens kun 31 pst. av kvinnene gjorde dette. I 1998 var det 79 pst. av mennene og 66,8 pst. av kvinnene som tjente opp pensjonspoeng. Andelen kvinner som tjener opp pensjonspoeng, har vært i kontinuerlig vekst siden 1967. En annen interessant tabell i proposisjonen er den som viser gjennomsnittlig pensjonspoeng for kvinner og menn. I 1967 var gjennomsnittlig pensjonspoeng for menn 3,55, mens det var 1,88 for kvinner. I 1998 er gjennomsnittlig pensjonspoeng for menn 4,41 og for kvinner 3,13. Vi ser at det har vært en sterk vekst i gjennomsnittlig pensjonspoeng for kvinner, men vi bør merke oss at menn hadde et høyere gjennomsnittlig pensjonspoengtall allerede i 1967. Kvinners lave poengtall skyldes at en stor del av kvinnene er deltidsarbeidende og at vi har et todelt arbeidsmarked hvor de tradisjonelle kvinnearbeidsplassene er lavere betalt enn menns arbeid. I tillegg er det et problem at mange av kvinnearbeidsplassene er de tyngste arbeidsplassene vi har, ikke minst innenfor omsorgssektoren. Dette fører til at mange kvinner ikke klarer å gå ut i fulltidsarbeid. I mange, mange år framover vil menn ha langt høyere utbetalinger fra folketrygden enn kvinner. 39 pst. av alderspensjonistene og 23 pst. av uførepensjonistene mottar minsteytelser fra folketrygden. De aller fleste av disse er kvinner. En av de store utfordringene vi står overfor, er hvordan vi skal møte framtidens utgifter i folketrygden. Proposisjonen viser at antall uføretrygdede fremdeles vokser. Stadig flere makter ikke å delta i arbeidslivet. Vi vet også at mange ønsker å være i arbeid, men makter ikke å komme inn i arbeidslivet, ikke minst gjelder dette mange funksjonshemmede. Kristelig Folkeparti mener vi må sette inn tiltak som medfører at flere kan bli i arbeid. Vi må satse på et mer inkluderende arbeidsliv. Det er viktig at det legges til rette for at den enkelte kan benytte sin restarbeidsevne.