Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-12-16:
Stortinget behandler i dag en sak av største betydning for den offentlige bygg- og eiendomsforvaltning i Norge. Forslaget til omorganisering av Statsbygg er først og fremst et nødvendig skritt for best mulig å kunne ivareta statens totale ressursforvaltning. Staten sitter med en svært betydelig eiendomsportefølje og skal dekke et bredt behov for større og mindre lokaliteter. Statsbygg er statens viktigste redskap for å realisere disse behovene. Det er Statsbyggs ansvar å utvikle spisskompetanse på mer kompliserte byggeoppdrag og fungere som statens rådgivende fagorgan på sitt område. Statsbygg skal drive eiendomsutvikling, drive planlegging og utredning, være byggherre og ikke minst ivareta drifts- og vedlikeholdsansvar. For å kunne møte disse svært komplekse utfordringene inn i en ny tid trengs en mest mulig effektiv og fremtidsrettet organisasjon. Kristelig Folkeparti har med tilfredshet registrert at det er gjennomført et omfattende arbeid med tanke på å utvikle et mer tidsriktig konsept for en effektiv og styringsdyktig organisasjon. Det er bred enighet om at tiden var overmoden for å foreta et nytt grep. I hvilken grad det vil være vellykket, kan bare tiden vise. Men med bakgrunn i det svært omfattende arbeid som er lagt ned, er det all grunn til å ha forventninger. Ut fra ønsket om å gjennomføre et skarpere skille mellom den forvaltningsmessige og forretningsmessige delen for derved å få en klarere ansvars- og rollefordeling, er det utviklet et todelt konsept. Det foreslås at Statsbygg som forvaltningsbedrift skal fortsette å forvalte, vedlikeholde og utvikle bygg til spesielle formål, såkalt formålsbygg, samt enklere bygg i geografiske områder der det ikke finnes et velfungerende leverandørmarked. Den andre delen omfatter det som betegnes som konkurransebygg, og utskilles i et eget aksjeselskap, Statens utleiebygg AS, som vil ha ansvar for konkurranseutsatte, statseide bygg og med rammebetingelser på linje med private aktører. Vi konstaterer med tilfredshet at Regjeringen har fått bred tilslutning i komiteen til sine vurderinger, og at et flertall bestående av Arbeiderpartiet, sentrumspartiene og Sosialistisk Venstreparti står sammen om å støtte Regjeringens hovedkonklusjoner. Saksordføreren, Gunnar Breimo, skal ha ros for godt saksordførerarbeid. Han har redegjort for de ulike sidene av saken. Jeg slutter meg også til de fleste av hans synspunkter. På et par punkter har imidlertid Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti gjennom sine merknader tilkjennegitt divergerende synspunkter. Arbeiderpartiet og SV ønsker å få utredet i hvilken grad Statsbyggs gjenværende bolig- og eiendomsmasse kan brukes til å løse boligproblemene for vanskeligstilte på boligmarkedet. En slik løsning ville imidlertid, om den hadde fått flertall, bryte med de prinsipper som har ligget til grunn for Statsbyggs utleiepolitikk, bl.a. gjelder dette utleie til kostnadsdekning. Dette ville få konsekvenser for kravet om avkastning som er satt til virksomheten. Det ville bety å pålegge Statsbygg oppgaver av sosial karakter som krever betydelige administrative ressurser. I tillegg er Statsbyggs boligmasse forholdsvis liten, samtidig som boligene for en stor del er bortleid til statsansatte. Boligtiltak for vanskeligstilte er for øvrig et kommunalt ansvar. Selv om man i utgangspunktet burde være positivt innstilt til å hjelpe mennesker i bolignød, sier det seg selv at en løsning med Statsbygg i en slik rolle ville være lite hensiktsmessig. Arbeiderpartiet og SV mener videre at avhending av eiendom skal forelegges statsråden som generalforsamling, fordi dette dreier seg om selskapets substansverdier, og det kan tenkes å foreligge politiske argumenter mot salg. Vi kan imidlertid ikke se at salg av eiendom i et aksjeselskap er en sak for generalforsamlingen. En slik binding vil kunne gjøre virksomheten mer tungrodd og svekke konkurranseevnen. Dersom det er frykt for at det finnes sterke politiske argumenter mot et salg, bør ikke de angjeldende eiendommer overføres til et eget aksjeselskap. Et punkt som har vakt en viss diskusjon, er i hvilken grad Statens utleiebygg AS skal pålegges å følge veilederen «Estetikk i statlige bygg og anlegg». Komiteens flertall er opptatt av at det offentlige på alle nivåer går foran med et godt eksempel når det gjelder å framvise god arkitektur og estetisk utforming som også omfatter utsmykning. I dag ser vi en økt bevissthet i befolkningen når det gjelder utformingen av det offentlige rom. Vi har også fått lovverk som forplikter kommunale myndigheter til å ta estetiske hensyn ved godkjennelsen av byggesaker. En kan vanskelig heller se at kravet til kunstnerisk utsmykning overfor Statens utleiebygg AS vil føre til svekkelse av konkurransevilkårene. Det må like gjerne kunne betraktes som et komparativt fortrinn å kunne tilby bygg som også holder høy estetisk kvalitet og standard. Til slutt vil jeg bare gi uttrykk for at Kristelig Folkeparti tror det forslag som i dag blir vedtatt, vil danne en god plattform for videreføringen av Statsbyggs ansvarsoppgaver innenfor bygg- og eiendomsforvaltningen i Norge i tiden som kommer. Vi viser for øvrig til merknadene.