trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Iselin Nybø (Venstre), 2016-03-15:
Gjennom denne debatten har ulike innvendinger mot dobbelt statsborgerskap kommet fram. Det er i og for seg relevante og slik sett gode innvendinger som har kommet fram, men jeg har likevel lyst til å understreke at de mange e-postene og telefonsamtalene jeg har fått i forbindelse med denne saken, ikke kommer fra internasjonale kriminelle, fra fremmedkrigere, fra dem som sitter i fengsel og trenger diplomatisk hjelp, eller fra folk som er fortvilet over at de får dobbel militærplikt. De telefonene og de e-postene som jeg har fått, kommer fra helt vanlige folk som føler en tilknytning til to land, eller som har unger, som de synes er vanskelig at ikke skulle få dobbelt statsborgerskap. Det handler rett og slett om en problemstilling som vanlige folk opplever i sitt liv, og som vi har anledning til å løse. Så er det slik at det er «bare» ti år siden vi hadde den diskusjonen sist, men det er faktisk ti år siden vi hadde denne diskusjonen sist, og det skjer litt på ti år, ikke minst i et samfunn som blir mer og mer internasjonalt, mer og mer globalisert. I utdanningssektoren er det en uttalt målsetting at studentene våre skal til utlandet og studere, og helst vil vi ha dem langt vekk. Vi vil gjerne ha dem til USA, vi vil gjerne ha dem til Østen. Komiteen min har vært i Sør-Afrika for å se på det samarbeidet som vi har der. Så det er et ønske at nordmenn drar ut, og det gjør nordmenn. Faktisk er det slik at av norske studenter som studerer medisin, studerer nesten halvparten av dem utenfor Norge. Og det er klart at dette får konsekvenser – når man bor i et land over tid, når man treffer andre folk som ikke er nordmenn. Det er klart at folk blir forelsket, at de vil bosette seg et annet sted – de bor der lenge, de begynner å jobbe der, de får en tilknytning til et annet land. Dette er den problemstillingen som mange opplever i sitt liv, og som vi har en anledning i dag til å gjøre noe med. Det ligger – dessverre, vil jeg si – ikke an til å bli flertall for Venstre og SVs forslag, men jeg er likevel glad for at flertallet i komiteen ser disse problemstillingene og ønsker å adressere dem, for dette er noe som er høyst relevant, som er aktuelt. Og jeg sier som Sveinung Rotevatn, at når man ikke kan vinne saken fullt og helt, får man ta de seirene man får. Og jeg anser dette for å være et viktig skritt på veien til dobbelt statsborgerskap.
Odd Gunnar Tveit (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Det var en dramatisk økning i ankomster av enslige mindreårige asylsøkere i fjor. I hele 2014 kom det ca. 1 200 til Norge, men ca. 3 800 fra januar til oktober 2015. Ja, det er helt «hardleg». Vi vet at enslige mindreårige i stor grad er sendt til Europa og Norge av sine foreldre. Muligheten for varig opphold og en bedre økonomisk framtid også for familien i hjemlandet kan være årsaken til at mindreårige sendes vekk fra familie og kjente. Barna benyttes i et kynisk spill der foreldrene går i kompaniskap med hardbarkede menneskesmuglere. Vi må gjøre det vi kan for å unngå at barn sendes ut på en livsfarlig reise over Middelhavet og gjennom Europa. Ordningen med begrenset tillatelse for enslige mindreårige asylsøkere mellom 16 og 18 år er et viktig og nødvendig virkemiddel for å kunne begrense ankomstene og forebygge at barn uten beskyttelsesbehov og annet grunnlag for opphold sendes på reise alene. Vi har også problemer med enslige mindreårige asylsøkere i Aust-Agder, som alle andre plasser. Formålet med bestemmelsene gjør seg sterkere gjeldende med de høye ankomsttallene vi så i fjor høst. De barna som kommer seg til Norge, skal likevel ha god oppfølging. Arbeidet mot menneskehandel må foregå på tvers av sektorene, og både utlendingsmyndigheter, politi og barnevern har viktige roller. Barnevernsloven gjelder for alle barn i Norge, uavhengig av om de har fått asyl og statsborgerskap. Det har i årevis vært et problem at barn forsvinner fra asylmottak. Jeg er derfor kjempeglad for at regjeringen følger problemet tett, og at det bl.a. blir offentliggjort forskning om barn som forsvinner fra asylmottak, i en rapport som kommer i løpet av våren 2016. Vi må tenke nytt i flyktningpolitikken og ta inn over oss at verdens 61,5 millioner flyktninger ikke kan bosettes i Norge. Flyktningene bør hjelpes i nærområdet gjennom FN-systemet og ikke sette livet på spill i et desperat forsøk på å søke asyl i Europa. Dagens asylsystem er fullstendig utdatert, og det er barna som betaler prisen – enten for mangel på hjelp i nærområdet eller i klørne på menneskesmuglere i Europa.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-03-15:
Det er en målsetting å få til gode, trygge løsninger for syklende over det ganske land. Så oppleves det i en del sammenhenger – statsråden var også inne på det i sitt innlegg – at vi har et rigid regelverk, håndbøker osv., som faktisk hindrer gode, praktiske løsninger på anleggelse av gang- og sykkelvei, med bl.a. en del minimumskrav til både bredde, akseltrykk osv. Hva vil statsråden foreta seg for å kunne få til gode, praktiske løsninger på anleggelse av gang- og sykkelveier utover det ganske land, uten at det skal gå utover trafikksikkerhet?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-03-15:
I dag behandler vi forslag som skal gjøre bruken av sykkel tryggere. I et intervju med Morgenbladet den 4. mars siteres samferdselsministeren på følgende: «Jo flere som sykler, jo mer vanlig blir det for andre trafikanter å ta hensyn til dem.» I ministerens svarbrev til komiteen står det imidlertid: «Det er også slik at syklistenes sikkerhet i trafikken ikke bare er avhengig av reglenes innhold, men også av om reglene etterleves.» Mitt spørsmål til statsråden blir da følgende: Mener statsråden at bare syklistene blir mange nok, så vil sikkerheten deres i trafikken også øke?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-03-15:
Ifølge klimaforliket i Stortinget, som Fremskrittspartiet valgte å stå utenfor, heter det at veksten i trafikken skal tas ved hjelp av kollektiv, sykkel og gange. Flere storbyer har nå tatt gode grep for å øke kollektivtilbudet, samt at de legger godt til rette for flere syklende og gående. I mange tilfeller vet vi at dette handler om tøffe prioriteringer. Statsråden har jo selv tatt til orde for at samferdselsprosjekter heretter skal bygges raskere og rimeligere. For så vidt et bra tiltak, men på hvilken måte vil ministeren sikre at trafikksikkerhetshensyn for myke trafikanter ikke blir en salderingspost i slike prosjekter?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2016-03-15:
I tilknytning til denne saken ble det gitt et svarbrev fra departementet om hva man gjorde med de ulike forslagene som lå i forslaget fra forslagsstillerne. Mange av disse sakene var det under utarbeidelsen dialog om. Poenget vårt i denne saken var vel egentlig at det å gå igjennom det som egentlig er lover og regler for syklende, og å ta ut enkeltelementer, er dette forumet ikke veldig godt egnet til. En av de klare tilbakemeldingene som vi fikk i det seminaret som Kristelig Folkeparti og Venstre arrangerte, og hvor jeg var til stede, var at mange av disse forslagene måtte utredes. Det er ikke utelukkende gitt at svaret er at det er slik vi skal gjøre det – det kan være andre forhold. Statsråden var inne på noe som jeg tror man ikke skal undervurdere: Når noe er vanlig i trafikkbildet, tar man hensyn til det. Vegvesenet sier ofte at de ikke kan lage et gangfelt et sted hvor det nesten aldri er en person som går. Slike gangfelt er livsfarlige, fordi han som tilfeldigvis bruker gangfeltet, tror at alle andre skjønner at nå krysser han det gangfeltet, og når han er den første den uken eller det halvåret, er det en viss risiko ved det. De fleste syklister har selvfølgelig et ansvar for å oppføre seg i trafikken, på lik linje med alle andre trafikanter. Mitt inntrykk er at vi egentlig er opplært til – som bilister – å ta hensyn til syklistene. Det er ikke slik at man sneier unna en syklist i 80 km/t – man er nødt til å ta hensyn til trafikkbildet. Det som ligger i saken, og som vi er opptatt av, er at dette må gjennomgås. Jeg er enig i at vikeplikten er en av de viktige tingene. Normalt sett har man vikeplikt for dem som kommer fra høyre – det ansvaret har man. Hvis man skulle få et trafikkbilde hvor én har vikeplikt fra høyre og en annen har vikeplikt fra venstre, er man på en måte ute å kjøre. Så jeg er veldig opptatt av at dette er et moment som absolutt bør gjennomgås, men det kan ikke gjøres i en sak av denne art. Så har jeg lyst til å si at vi er opptatt av at man skal komme tilbake til dette i en trafikksikkerhetsplan. Vi peker også på muligheten man har til å ta dette opp i Sykkelhåndboka. Så er det – som jeg nevnte i mitt innlegg – en utfordring når vanlige syklister ikke har hatt den opplæringen som man får via bilsertifikatet. Det er i utgangspunktet et spørsmål om hvor mye de egentlig kan om trafikkreglene. Så her må det gjøres en jobb. Men man kan ikke vedta dette stykkevis og delt i Stortinget. Derfor mener vi det er mer naturlig at vi nå gir beskjed om at dette må komme i de fora hvor det hører hjemme.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Representantforslaget om bedre trafikksikkerhet for syklende tar opp mange problemstillinger – og flere gode problemstillinger. Jeg vil takke saksordføreren for stor tålmodighet og for komiteens evne til å slutte opp om de viktigste tingene i denne saken. Forslagsstillerne tar opp dette med sport og transport. Jeg tror nok at Fremskrittspartiet og komiteen for øvrig har vært mest fokusert på hvordan vi rett og slett kan trygge syklende – fortrinnsvis barn og unge – rundt skolene. Det mener Fremskrittspartiet er det viktigste vi kan gjøre før vi endrer trafikkreglene. Fremskrittspartiet mener at vi skal ha gode trafikkregler, og har tro på at det man lærer som barn, også gjelder når man blir voksen – enten man sykler fort eller sakte. Ofte handler det rundt om i landet – mer enn bare i de store byene – om å få en gang- og sykkelsti for å skille myke og harde trafikanter. Jeg er derfor glad for at KS har fått et pilotprosjekt hvor de kan se på hvordan man kan fravike standardene i dag, slik at kommunene rett og slett har råd til å bygge gang- og sykkelstier. Dette er for mange kommuner rundt i landet den største utfordringen – og kanskje det man best kan hjelpe til med for at flere kan lære å sykle som barn. Jeg er glad for at man har samlet seg om å sørge for at det ikke er noen tvil: Stortinget sender en klar beskjed om at man ved sykkelritt ønsker at man skal kunne bruke flere mobile vakter, og at myndighet her tilligger politimesteren. Jeg tror det er fint for de fleste sykkelklubbene rundt om i de fleste fylker i landet at det er et godt samspill hvor man nytter mobile vakter, men komiteen – og Fremskrittspartiet likedan – er veldig klar på at tilstrekkelig opplæring skal bli gitt. Da er vi inne på at det viktigste for sykling er – som jeg sier – at det faktisk er en gang- og sykkelsti. Fremskrittspartiet er nok ikke så for at syklister på ekspressykkelveier nødvendigvis skal ha fortrinn overalt. Jeg tror det er viktig at det er regler som sier at når man ikke er i veibanen, har man vikeplikt for dem som er i veibanen. Som sagt tar representantforslaget opp mange gode forslag og mange gode problemstillinger. Jeg er glad for at regjeringen kommer tilbake med en felles transportpolitikk som ivaretar hensynet til alle trafikantgrupper og transportformer, i NTP. Med dette takker jeg for ordet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
SVs Heikki Eidsvoll Holmås fikk meg til å ta ordet. Det kunne nærmest virke som om han kom med en påstand om at statsråden ikke var opptatt av trafikksikkerhet og syklende. Jeg vil minne om det brevet som er sendt komiteen, hvor statsråden nettopp svarer at han er opptatt av trafikksikkerhet for alle transportformer, og også skriver i brevet om en «spesiell tilpasning for syklister». Å komme med nærmest en påstand om at statsråden ikke er opptatt av trafikksikkerhet for syklister, er spesielt. Så vil jeg henlede oppmerksomheten på at når man drar fram Oslo og hvordan man opplever å sykle her i byen, er ikke det ensbetydende med hvordan det er ellers i landet. Det var det jeg også nevnte i mitt innlegg, og som Janne Sjelmo Nordås fra Senterpartiet var inne på. Norge er et langstrakt land, og vi må ikke basere all sykkelpolitikk på hvordan det fungerer i den byen vi er i nå. Jeg synes for så vidt det er et godt poeng å ta med seg videre at vi faktisk må se landet som en helhet. Jeg er glad for at man bruker tid – også statsråden – og kommer tilbake med en mer helhetlig plan som tar for seg trafikksikkerhet også for syklende, hvor man kan se Norge som en helhet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-03-15:
Jeg har også lyst til å takke saksordføreren og hele komiteen for at man har klart å finne en konstruktiv tilnærming både til de forslagene som ligger her, og også til det videre arbeidet med tanke på gange og sykkel i hele landet. Det synes jeg er veldig flott. Veksten i persontransporten i byregionene skal tas med kollektiv, sykkel og gange. Da må vi øke attraktiviteten for folk som ønsker å sykle, ikke bare for dem som ønsker å sykle fort, men for folk som ser det som en mulighet å sykle til og fra jobben. Da må vi også øke tryggheten, for mange føler det nok litt utrygt i dag. Det er ikke en bra løsning. Vi forventer at Nasjonal transportplan og Handlingsplan for trafikksikkerhet skal ta opp i seg disse ulike forholdene knyttet til trafikksikkerhet og sykling. Det er viktig at man også ser på den infrastrukturen som må til, både i byregionene og i ulike deler av landet. Foregående taler pekte på at man ikke var så veldig interessert i ekspress-sykkelveier. Jeg må vel kanskje tilstå at så langt har jeg ikke funnet den voldsomt store entusiasmen, men det er behov for å gjøre ulike tiltak rundt omkring i et land som er ganske forskjellig fra by til by og i ulike regioner og bygder. Vi ser også behovet for at Sykkelhåndboka revideres, og vi synes det kan være nyttig å se det som en del av det arbeidet som skal gjøres framover. Det er riktig, som komiteen peker på, at gang- og sykkelveier rundt skoler rundt omkring i hele landet prioriteres. Vi ønsker at barn og unge skal bli mer fysisk aktive, og det å kunne gå eller sykle til skolen må være en del av det. Jeg så med glede at samferdselsministeren inviterte barn og unge med i arbeidet med Barnas transportplan. Det er veldig bra, og det er i tråd med det som vi har diskutert tidligere i Stortinget. Jeg tenker at det med trygg skolevei bør være en del av det arbeidet. Mer fleksible løsninger for hvordan man bygger gang- og sykkelveier, er også helt nødvendig. Landet er forskjellig. Det er kanskje ikke behov for en 4 meter bred gang- og sykkelvei 3 meter fra vei på alle plasser. Det kan være andre, mer smidige måter å gjøre det på. Jeg besøkte Østfold i sommer, og jeg besøkte Fosen, som har ulik tenkning knyttet til mer fleksibilitet. Jeg tror det må gå an å gjøre ting på dette området som sikrer at man får skilt de syklende og gående fra vei, og at man også kan gjøre det på et rimeligere vis og kanskje få mer sykkelvei for de pengene som vi ønsker å bruke på det framover. Så er jeg glad for at komiteen har samlet seg tverrpolitisk om å finne løsninger for sykkelritt. Vi har mange sykkelritt i dag. Vi ønsker at det skal være mange sykkelritt i framtiden også, og da er det viktig at man sikrer det som må til for at man skal kunne gjennomføre sykkelritt på en trygg og forsvarlig måte.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-03-15:
Statsråden var innom mange av de temaene som ligger i Dokument 8-forslaget i sitt innlegg, og jeg synes han svarte på en fin måte. Et av de vedtakene som vi skal gjøre i dag, går på å finne løsninger, midlertidige bestemmelser som sikrer muligheten for sykkelritt i denne sesongen. Jeg har merket meg at det er veldig uro ute, man frykter det skal bli dyrere og vanskeligere å få gjennomført. Kan statsråden bidra til at den uroen demper seg, at man føler trygghet for at det er mulig å få gjennomført de planene som er når det gjelder sykkelritt landet rundt i år?
Abid Raja (Venstre), 2016-03-15:
Forutsatt at det komiteen enstemmig legger fram her, blir stemt igjennom og vedtatt, må jeg bare forsikre meg om at statsråden skjønner at det ikke er bare dialog han skal gå i gang med. Stortinget ber regjeringen sørge for at vi får et regelverk på plass som gir arrangørene mulighet til å benytte mobile vakter, og at regjeringen også skal sørge for midlertidige bestemmelser inneværende år. Så er det ikke noen stor nyhet at man benytter seg av mobile vakter i sykkelritt rundt omkring i Norge. Det har man gjort i lang tid, og det har man god erfaring med. Det er ikke slik at det er hvermannsen som skal sette seg på en motorsykkel og bryte fartsgrensene. Dette er folk som har kompetanse til å gjøre det og erfaring med å gjøre det, og det gjøres i organiserte former i regi av Norges Cykleforbund. Bare for å forstå det riktig: Forutsatt at dette blir vedtatt, er det ikke bare snakk om en dialog osv., og at regjeringen skal se på, osv., men at regjeringen skal sørge for at regelverket kommer på plass. Kan jeg nå få høre fra statsråden om han dermed føler seg forpliktet til å følge opp det Stortinget kan komme til å vedta?
Abid Raja (Venstre), 2016-03-15:
Innlegget fra statsråden – og noen av svarene her – har gjort meg litt usikker på hvilket fokus statsråden har tenkt å ha på syklistenes sikkerhet, og om statsråden er nok framoverlent og offensiv når det kommer til trafikksikkerhet også for syklistene. Her har Kristelig Folkeparti og Venstre fremmet forslag om at man skal lage en stortingsmelding nettopp for å få fram tiltak som kan bedre trafikksikkerheten for syklende trafikanter, og at man skal revidere statens sykkelhåndbok og oppdatere denne. Dette får dessverre ikke regjeringspartienes tilslutning. Vi må da vente på at regjeringen på et eller annet tidspunkt skal komme tilbake med noe, samtidig som vi vet at sykkelsesongen starter nå, og det er et potensial for sykkelulykker dersom man ikke har klare kjøreregler her. Så noterer jeg meg at statsråden i sitt innlegg peker på at det er syklister som er litt uvørne, at det er de som ikke tar nok hensyn, og at blir bare syklistene mange nok, blir dette helt fint. Men jeg tror dette handler om mer enn som så. Det er derfor et av forslagene våre i utgangspunktet gikk ut på at man skal endre læreplanene for kjøreopplæringen, slik at samspillet mellom motoriserte kjøretøy, syklende og gående får høyere prioritet i opplæringen. Det gjelder alle. Det har noe å gjøre med at man er myk trafikant som syklist, man er veldig utsatt når man møter bilister som ikke tar de nødvendige hensyn. Så kan det være slik at enkelte syklister opplever at man sendes blandede signaler fra politikernes side. På den ene siden ønsker vi at sykkelandelen skal gå opp, vi ønsker at flere skal ut og sykle. Samtidig legger man gjennom de uttalelser man kommer med, skylden nærmest på syklistene for at man ikke er forsiktig nok i trafikken selv, eller bryter trafikkreglene. Alle skal selvfølgelig følge trafikkreglene, og hvis det er noe jeg kan si til dem som er organiserte syklister gjennom Norges Cykleforbund, er det det at der slås det hardt ned på dersom man bryter trafikkreglene. Det er en opplæringskultur i sykkelklubbene som politikerne kanskje ikke i stor nok grad kjenner til, f.eks. at statsråden er skeptisk til å tillate mobile vakter. Man bør kanskje være med i en sykkelklubb og se den interne justisen som er på å følge trafikkreglene, holde seg to og to i bredden, stoppe opp når det er rødt lys, osv. Den sykkelopplæringen gis også til barn og unge. Jeg skulle gjerne sett at flere av de forslagene som flere av oss i Venstre – ikke bare jeg, men også Ketil Kjenseth, Pål Farstad og Terje Breivik – har fremmet, hadde fått nødvendig flertall. Når de ikke har fått det, forventer jeg at statsråden raskt kan komme tilbake med noe som er forpliktende, slik at vi kan sikre bedre trafikksikkerhet for syklende.
Abid Raja (Venstre), 2016-03-15:
Jeg noterte meg at statsråden sa at dette jobbes det med, og at dette vil man komme tilbake til i forbindelse med NTP for å se på hvordan man kan øke trafikksikkerheten for syklende. Ettersom statsråden allerede har jobbet med det, vil kanskje statsråden kunne fortelle komiteens medlemmer her i salen og Stortinget om hvordan man faktisk kan bedre trafikksikkerheten for syklister. Hvilken plan har man, hvilke ideer jobber man med, og hvor langt har man kommet på dette stadiet?
Abid Raja (Venstre), 2016-03-15:
Jeg viser til en samlet komité også i denne saken. Bakgrunnen for denne proposisjonen er EUs vedtak nr. 80/2009 om regler for bruk av edb-baserte reservasjonssystemer, som EØS-komiteen har vedtatt tatt inn som en del av EØS-avtalen. Forordningen inneholder regler om reservasjonssystemer som skal brukes av reisebyråer og andre selgere av flybilletter og tilhørende jernbanebilletter. Reglene skal sikre at reisebyråene og passasjerer mottar objektiv informasjon fra reservasjonssystemene om reise- og prisalternativer, og at alle flyselskaper skal ha rett til å delta i et ERS-system på like og ikke-diskriminerende vilkår. Systemene anvendes i flyselskapene i forbindelse med plassreservasjoner og inneholder informasjon om alternative reisemåter, avgangstider, tilgjengelighet o.l. Den nye forordningen er en konsekvens av at flybilletter ikke lenger selges på samme måte som før. I tillegg er det slik at flyselskapene ikke lenger er eiere av de selskapene som driver rapporteringssystemene. Som en følge av at en stadig stigende andel av flybillettene selges via flyselskapenes egne internettsider, har forordningen også styrket muligheten til å drive med frie pris- og vilkårsforhandlinger for salg via reservasjonssystemer. Det er en samlet komité som stiller seg bak regjeringens proposisjon. Komiteen bemerker at både den gamle og den nye forordningen innebærer at ansvaret for håndhevingen ligger hos Europakommisjonen og EFTAs overvåkingsorgan, ESA, men at forslaget innebærer at Konkurransetilsynet ikke lenger vil bistå ESA i disse sakene. ESA vil skaffe seg nødvendig informasjon om norske foretak ved hjelp av revisorrapporten som er omtalt i forordningens artikkel 12, eller ved å stille skriftlige spørsmål direkte til foretaket i tråd med bestemmelsene i artikkel 14. Komiteen viser til at om ESA kommer til at regelverket brytes, kan det i medhold av artikkel 13 gis pålegg om at det ulovlige oppholdet skal opphøre. Etter den gamle forordningen har ESA allerede i dag den kompetansen som forordningen angir. Etter komiteens vurdering innebærer ikke innlemmelsen av forordning(EF) nr. 80/2009 avståelse av ny suverenitet utover den som allerede er avstått ved innlemmelsen av forordning(EØF) nr. 2299/89. (EF) (EØF) Jeg viser til at en samlet komité ber regjeringen samtykke i innlemmelse av forordningen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Det er ingen motstrid mellom de to sitatene som representanten Tung kom med. Jeg tror det er en ganske normal observasjon at jo flere personer som er ute og går, jo lettere er det for bilistene å legge merke til dem og ta hensyn til dem. Og jo flere syklister en har for vane å se i trafikkbildet, jo mer legger en merke til dem. Det er dermed ikke en oppfordring til at en skal være hensynsløs om en treffer en syklist alene, men det er noe med at jo flere som sykler, jo flere vil få den erfaringen også når de av og til er bilist og sørge for å ta hensyn. Jeg mener at regelverk skal være tydelig, slik at en vet hvilke regler en har å forholde seg til når en er i trafikken. Men uavhengig av reglene, som jeg sa i innlegget mitt, så handler det om at det er vanlig god folkeskikk å vise ansvar og hensyn når en ferdes i det offentlige rom. Det er viktig. Det er ikke alt du klarer å regulere med regler – av og til er det faktisk folks gode samvittighet og folkeskikk som også må være på plass.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Jeg mener det bare er å se på det vi har gjort – i de snart 30 månedene som denne regjeringen har styrt, så har trafikksikkerheten vært vektlagt veldig tungt. Så nevnes klimaforliket. Jeg vil bare minne om at uavhengig av om en var med på det eller ikke, er det veldig mye i klimaforliket som en uansett støtter. Jernbanebevilgningene har økt med over 50 pst. med dagens flertall. Når det gjelder kollektivsatsingen, f.eks. i Oslo, har Oslo kommune i 2014 og 2015 fått nesten fire ganger større bevilgninger sammenliknet med det de fikk i 2012 og 2013 da forrige regjering styrte. Det bygges mer sykkelveier nå. Vi har også tatt flere grep for å gjøre det billigere å lage sykkelveier. Det at en nå skal ha en egen trafikksikkerhetsmelding, som flertallet ønsker, og at vi får en egen Barnas transportplan, er også eksempel på initiativ som har kommet fra den borgerlige siden, som gjør at vi altså har kommet lenger med kroner og regler når det gjelder å sikre trafikksikkerheten på veiene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Vi har allerede hatt et samarbeid med Kommunenes Sentralforbund, KS, der vi gjennom dem når ut til kommunene for å be dem om innspill på om det er prosjekt som en lokalt mener ville vært fornuftig å gjennomføre, men der en opplever at rigide krav, føringer fra håndbøker eller dialog med Vegvesenet gjør at det framstår som dyrere enn det en lokalt mener er nødvendig. Det er på en måte vår primære hovedtilnærming på dette. Gjennom å få en del prosjekt som vi kan gå inn og gjøre vurderinger på, bygge og så dra erfaringer fra, så kan en se på om noen av håndbøkene er for strenge eller om de burde vært mer skilt ut mellom by og land, geografiske områder o.l. Noen av de eksemplene vi får, er bl.a. at en vektlegger hva slags vedlikeholdsmateriell en gjerne har i et område, sier at for å kunne brøyte den sykkelveien, så må bro og alt annet kunne tåle det akseltrykket som er på det brøyteutstyret. Da bør en f.eks. kunne være mer fleksibel og si at en kjøper inn en egen lett pickup som fikser den samme jobben. Den fleksibiliteten må vi ha.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Jeg ønsker at vi skal kunne avvikle sykkelritt på en best mulig måte. Det pågår nå en dialog med revisjon av regelverket for sykkelritt mellom veimyndigheter, politi og Norges Cykleforbund. Det primære vil være å sørge for at den dialogen er så god som mulig, og at en også har en god dialog lokalt der en skal ha sånne arrangement. Det som er utfordringen – og det gjør også at vi på en måte skal være ekstra oppmerksomme på det – er at når en ønsker mobile motorsykkelvakter, som har vært primærdiskusjonen her, så betyr det altså at en gir fullmakt til at enkelte motorsyklister da skal kunne bryte trafikkregler, fartsgrenser o.l. Det er et ganske tungt ansvar for en politisjef å gi i sitt lokale distrikt, i tilfelle det skjer ulykker. Det har jeg også sterk respekt for, og derfor vil vi sørge for at den dialogen som er på gang, blir best mulig, sånn at vi kan finne regelendringer eller forskriftsendringer som ivaretar begge sider i denne saken her. Men min oppfordring går på at både politi og sykkelrittarrangører finner så praktiske løsninger som mulig seg imellom innenfor det regelverket som vi har, inntil videre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Det er unødvendig å be en statsråd bekrefte at han er forpliktet av det Stortinget vedtar. Det ligger som en selvfølgelighet. Jeg bare påpekte at noen ting tar tid, så at en faktisk får forskriftsendringer eller lovendringer på plass allerede nå, det skjer ikke. Det tror jeg også representanten Raja vet. Derfor handler det om å sørge for å ha en så god dialog som mulig for å finne praktiske løsninger lokalt. Så skal vi gjøre det arbeidet som trengs for å få gjennomført lovendringer og forskriftsendringer. Jeg tror også at hvis vi først skal ha den dialogen på plass, som er i gang, og som jeg meldte til komiteen, for å finne ut – sammen med Norges Cykleforbund og politiet – hvilke endringer som faktisk må på plass, og hvis vi også skal ha de demokratiske høringsprosessene, så vet vi at det tar noen måneder bare å ha noe på høring. Jeg er opptatt av at vi skal være gode folk og finne løsninger sammen, og så skal vi sørge for at lovverket blir så godt som mulig, i tråd med det som de syklende ønsker.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-15:
Generelt vil jeg bare si at vi allerede er i gang med veldig mye som vil legge til rette for mer sykling. Så vil det være ulike vurderinger mellom ulike partier om hvordan man skal gjøre en del detaljarbeid. For meg handler det om å legge til rette overordnet for at flere i alle aldersgrupper og alle kvalifikasjonsgrupper vil kunne bruke sykkel oftere. Jeg tror at retningen vi nå ser, med flere elsyklister, gjør at man i en by som Oslo f.eks., tar bort litt av problemene som en del syklistgrupper gjerne har, med høydeforskjeller. Andre steder vil man kunne få rekkeviddeforlengelse, som er viktig. Det vil f.eks. spesielt være på Jæren. Det gjør at stadig flere vil finne at sykkelen er et interessant transportmiddel i jobbsammenheng, spesielt på dager når man begynner å få godt vær, sånn som nå. Samtidig er det viktig at vi skal ha et transportsystem i byer, og bygder for den saks skyld, som legger til rette for at ikke alle kommer til å sykle like mye om vinteren som om sommeren. Da må man ha en fleksibilitet i hverdagen som gjør at man ikke får kaos i kollektivtrafikken den dagen syklistene blir bussreisende.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-15:
Stortinget kommer i dag til å vedta noen punkter om det som handler om avvikling av sykkelritt. Men saken er mye, mye bredere enn det og handler først og fremst om trafikksikkerhet for syklister. Da vil jeg bare spørre: Når statsråden har lest den enstemmige delen av komitéinnstillingen, der man vektlegger hvor viktig det er å legge til rette for sykling osv., er det én eneste ting i merknadene som statsråden ikke allerede gjør i dag?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-03-15:
Det er en samlet komité som legger fram innstillingen til Prop. 47 S for 2015–2016. Proposisjonen gjelder fastsettelse av krav til kvaliteten på luftfartsdata og luftfartsinformasjon for det felles europeiske luftrom. Hensikten med rettsaktene er å bidra til effektivisering av lufttrafikkstyringen i Europa ved å sikre at oppdatert og nøyaktig informasjon og data, herunder kartdata, til sivil luftfart blir formidlet til brukerne av slike data. Dette vil gi en enda sikrere luftfart i Europa. I og med at gjennomføring av EØS-komiteens beslutning vil kreve bevilgningsvedtak, er Stortingets samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nødvendig. Gjennomføringen av rettsaktene i norsk rett krever ikke lovendring, men vil medføre behov for visse forskriftsendringer. ADQ-forordningen får økonomiske og administrative konsekvenser for Luftfartstilsynet, Avinor og frittstående flyplasser som Moss Lufthavn Rygge og TORP Sandefjord lufthavn mf1. Likeså medfører den økonomiske og administrative konsekvenser for Statens kartverk samt Nasjonalt register over luftfartshindre og Forsvarets militærgeografiske tjeneste i den grad de leverer data til sivil luftfart, samt private oppmålingsfirmaer der disse blir engasjert. Som sagt blir militære instanser primært berørt som eiere av lufthavner med sivil flytrafikk. Avinor vil, som ansvarlig for 46 lufthavner i Norge samt flysikrings- og kunngjøringstjenesten, få om lag 180–200 mill. kr i samlede investerings- og gjennomføringskostnader samt 20 mill. kr i økte årlige driftskostnader. Lufthavnene utenom Avinor-systemet – som for tida er Moss Lufthavn Rygge, Notodden Lufthavn, Stord Lufthamn, TORP Sandefjord lufthavn og Ørland hovedflystasjon – vil også få økte kostnader knyttet til investeringer i kartdata, forvaltning mv. Kostnaden samlet for disse er anslått til inntil 12 mill. kr i prosjektkostnader og inntil 6 mill. kr i årlige kostnader, men dette er svært usikre anslag. Komiteen vil oppfordre Samferdselsdepartementet til å holde tett dialog med de ikke-statlige flyplassene som i dag får tilskudd, med sikte på inndekning av eventuelle økte kostnader. Eventuelle økte utgifter for Luftfartstilsynet vil dekkes innenfor Samferdselsdepartementets gjeldende budsjettrammer. Overordnet vil data fra ny digital høyde- og terrengmodell legge til rette for en reduksjon av risiko forbundet med krevende bakkenære flyoperasjoner som utføres av redningstjenesten, politi, luftambulanse, Luftforsvaret og sivile helikopteroperatører. Det ligger an til en forsinkelse på om lag ett år i Norge i forhold til tidsfristen – som er satt til 30. juni 2017 – for å konvertere alle data til et nytt system. Men vi er ikke alene om ikke å holde fristen. Mange av EU-statene har informert EU-kommisjonen om at de ikke er i stand til å holde denne korte fristen. Komiteen har også forelagt innstillingsutkastet utenriks- og forsvarskomiteen, som i brev av 10. mars 2016 slutter seg til transport- og kommunikasjonskomiteens innstilling, uten ytterligere merknader. En samlet komité vil derfor anbefale innstillingen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Senterpartiet sitt mål med Innovasjon Noreg er at det skal bidra til å skapa arbeidsplassar, men det skal bidra til å skapa arbeidsplassar i heile landet. Men det vil òg seia at om me skal lykkast med det, er det for Senterpartiet svært viktig at det er ei tett forankring mellom Innovasjon Noreg og det lokalsamfunnet og den regionen som verdiskapinga skjer i. Hovudføremålet med den merknaden er nettopp å seia at Innovasjon Noreg skal ha ein tanke om at me skal skapa vekst og utvikling i heile landet. Viss ein kjem til det resultatet at der ein har størst innovasjonseffekt, der me puttar alle pengane, er inn i dei store byane, er Senterpartiet ueinig i det, for me meiner at det aller beste for Noreg på lang sikt er at me har ei jamn geografisk utjamning og nye arbeidsplassar i heile landet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Eg er bekymra for den situasjonen me ser på norsk sokkel no, der leverandørindustrien er veldig pressa, fyrst og fremst på grunn av låg oljepris, men det aktørforholdet som ein har på sokkelen og ved utbyggingar, er òg ein medverkande faktor. Senterpartiet er oppteke av å anerkjenna Statoils betyding, men me ser at det er behov for politikk for å endra maktforholdet for å redda den viktige norske leverandørindustrien. Det faktum at det vert levert ein PUD, ein plan for utvikling og drift, er ikkje noko nytt, og der er det vanleg å leggja enkelte politiske føringar. Det har skjedd før, og det vil skje i framtida òg. For eksempel har ein stilt krav om ilandføring. No ønskjer me å stilla krav om standardkontraktar, rett og slett fordi me meiner det vil betra maktforholdet mellom oljeselskap og leverandørindustri.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Me har ei byråkratiregjering: Det er nye direktorat, nye tilsyn, og byråkratiet veks. Eg vil fokusera på noko som vert kalla Regelrådet. Neste år legg ein opp til å bruka 8,6 mill. kr på å tilsetja byråkratar som har som føremål å kjempa mot byråkrati, vert det sagt, men som i praksis har som ansvar å passa på at utgreiingsinstruksen vert følgd. Dei gjev veldig ofte raudt kort til regjeringa sine utgreiingar, men regjeringa følgjer dei ikkje opp. Leiaren av Regelrådet, Sandra Riise, har sagt til Dagens Næringsliv at viss ikkje regjeringa lyttar til innspela deira, fryktar ho at Regelrådet kan verta eit supperåd. Mitt spørsmål til representanten Gundersen er om han trur at det å tilsetja fleire byråkratar for å sjå etter utgreiingsinstruksen er løysinga for å nedkjempa byråkratiet i Noreg.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Den norske sjømannen, sjøfolk, er grunnlaget for den maritime næringa. Tradisjonelt har Senterpartiet og Framstegspartiet vore einige om at me må ha ein politikk som når både sjøfolka og reiarane. No kan det sjå ut til at regjeringssamarbeidet med Høgre har gjort at det først og fremst er reiarane som ligg Framstegspartiets hjarta nærast. I det førre svaret sa representanten at dette var vanskeleg, umogleg, kanskje var det ulovleg. Eg vil minna om at når det gjeld transportnæringa, på landevegen, har Framstegspartiet vore ein forkjempar i å kjempa mot kabotasje og å få klare reglar for det, mens når det gjeld sjøfolk, er ein redd for å innhenta kunnskap. Kva er det Framstegspartiet fryktar i ei slik utgreiing som gjer at ein ikkje kan stemma for at det skjer?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Eg vil til liks med representanten Storberget gje ros til Kristeleg Folkeparti for det som ein oppnådde i budsjettforhandlingane. Eg får òg vera ryddig og seia at eg gjev rosen i noko meir moderat form enn det representanten Storberget gjorde, men rosen er likevel ekte. Mitt spørsmål handlar om den maritime næringa, som Kristeleg Folkeparti har vore oppteke av. Eg registrerer at Kristeleg Folkeparti i innstillinga ikkje støttar forslaget om å greia ut norske løns- og arbeidsvilkår i norske farvatn. Kva er grunngjevinga for at Kristeleg Folkeparti ikkje gjer det? Kan det skje i løpet av debatten at Kristeleg Folkeparti kjem fram til at ein ønskjer å støtta ei slik utgreiing og få den kunnskapen på bordet, slik at me kan ta stilling når me veit kva handlingsrom Noreg har?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Eg ønskjer å følgja opp om temaet Telenor. Det er rett som statsråden seier, at ein sånn samtale og dialog skal vera fortruleg. Samtidig er dette eit børsnotert selskap der likebehandling av aksjonærar er eit viktig prinsipp. Eit anna viktig prinsipp er at det er styret si oppgåve å tilsetja og – om nødvendig – avsetja konsernsjefen. På bakgrunn av det lurer eg på om statsråden kan bekrefta at ho ikkje på nokon som helst måte har hatt dialog med styreleiaren om tillit til konsernsjefen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Når det gjeld dialogen, så er den fortruleg. Eg meiner at statsråden sitt syn bør det vera openheit om. Då er mitt spørsmål veldig direkte: Har statsråden på nokon som helst måte gjeve uttrykk overfor styreleiaren for sitt syn på konsernsjefen i Telenor?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Ettermælet til fiskeriministeren kan verta at han er tidenes byråkratiseringsminister. Forslaga om innføring av journalplikt etter landingsforskrifta møter massiv motstand. Fiskeriministeren forsvarer seg med at dette kunne ha vore så mykje verre. Men det har vorte laga ein tjukk rettleiar til denne journalføringsplikta, som skal innførast frå 1. januar. Der står det: «Journaler skal føres som en egen integrert del av mottakers produksjonsstyrings- og logistikksystem.» Det står vidare at bedrifta skal kunna henta opplysningar frå dei andre informasjonssystema i bedrifta. Dette er ei verkelegheit som mange fiskeribedrifter og fiskemottak i landet ikkje kjenner seg igjen i. Vi skriv no 13. desember, dette skal tre i kraft den 1. januar. Mitt spørsmål er: Synest statsråden det er god nok tid til å tilpassa seg? Vil han ta initiativ til å utsetja forskrifta?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Eit av regjeringa sine glansnummer innanfor landbrukspolitikken har vore å snakka om å forenkla. Det har vorte presentert lange punktlister med forenklingstiltak. I innlegget sitt sa statsråden at han var oppteken av at politikken verka i praksis. Då vil eg utfordra på: Med dei forenklingstiltaka som er gjennomførte fram til no, har ein vanleg bonde spart meir eller mindre enn 30 minutt i papirarbeid og byråkrati? Og då meiner eg ikkje 30 minutt om dagen, eg meiner ikkje 30 minutt i veka, eg meiner ikkje 30 minutt i månaden, men eg meiner: Har ein bonde spart meir eller mindre enn 30 minutt i året på dei forenklingstiltaka? Og før statsråden feier dette bort og seier at her finst det ikkje noka oversikt: Dersom me stiller næringsministeren dette spørsmålet, på hennar felt, får me eit tindrande klart svar. Til no har eg ikkje fått noko klart svar frå landbruksministeren.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Først nokre kommentarar til Senterpartiets stemmegjeving seinare i dag: Me kjem til å støtta forslag nr. 13, frå Arbeiderpartiet, og under punkt C i rammeområde 11 kjem Senterpartiet til å stemma imot V. Så litt om forslag nr. 18, om kongekrabbe: Historia om kongekrabbe starta med kongekrabbemeldinga. Der ønskte Senterpartiet å ta inn at Måsøy-fiskarane òg skulle få rettar, men det var ikkje fleirtalet einig i. No har representantane Frank Bakke-Jensen og Oskar J. Grimstad fremja eit Dokument-8 forslag om kongekrabbefisket, der ein ønskjer å utvida kven som kan delta i fisket. Det forslaget som me har lagt fram i dag, passar veldig godt for å gje statsråden det handlingsrommet han treng for å endra dette frå 2017, fordi vi ber regjeringa om å vurdera å gje fiskarane i heile Finnmark tilgang til fisket. Det vil også verta akseptert om vurderinga endar med at fiskarane frå Måsøy bør koma inn, og at det kan fastsetjast nærmare vilkår – det ligg i forslaget. Men lat meg understreka at det ikkje er ei blankofullmakt til å endra aktivitetskravet som ein har tenkt, men at det er behov for å gjera justeringar for å få eit system som har aksept og tillit i fiskerinæringa. Eg vil oppfordra Høgre og Framstegspartiet, som har lagt inn eit representantforslag tidlegare, til å gje statsråden det handlingsrommet som gjer at når høyringa til direktoratet er avslutta og oppsummert, kan han gjera det som eg oppfattar at eit fleirtal på Stortinget ønskjer. Til representanten Gunnar Gundersen: Han tok opp dette temaet at ingen går i fakkeltog for regionale utviklingsmidlar. Ja, det er rett, men det er ikkje eit uttrykk for at folk ikkje synest at regionale utviklingsmidlar er lite viktige. Det er fordi desse folka er opptekne av å gå i fakkeltog for å bevara lensmannskontoret sitt, for å bevara sjukehuset sitt og for å redda kommunen sin. Det er så mykje sentralisering frå denne regjeringa at ein har ikkje tid til å gå i alle dei fakkeltoga som ein skulle ha gått i. Det blir i debatten ofte snakka om kva vi skal leva av etter olja. Éin ting er eg trygg på: Å gå i fakkeltog er ikkje noko vi skal leva av etter olja.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-13:
Berre til det siste som vart sagt, om Telenor. Eg er hjartans einig i kva styringsformer som gjeld, kva for ansvar styret har, kva for ansvar bedriftsforsamlinga har. Men Stortinget kjenner berre statsråden, det er statsråden me har med å gjera. Det er interessant, og det skal vera av interesse for Stortinget, korleis statsråden opptrer i desse sakene, som den som forvaltar den statlege eigarskapen. Er dei prinsippa Stortinget har vedteke, følgde? Vert selskapet drive på ein måte som sikrar den statlege eigarinteressa i selskapet? Det bør det ikkje vera tvil om.
Ingunn Foss (Høyre), 2016-12-13:
En samlet komité er enig i at Innovasjon Norge er statens og fylkeskommunenes viktigste verktøy for å realisere verdiskapende næringsutvikling i hele landet, og at målene er flere gode gründere, flere vekstkraftige bedrifter og flere innovative næringsmiljøer. Senterpartiet er med på en merknad hvor det står at man «frykter at et ensidig fokus på innovasjonseffekt, uten samtidig å ta hensyn til lokale ringvirkninger og verdiskapning, vil kunne risikere å få en skeivdeling av innovasjonsmidlene og dermed svekke verdiskapningen i deler av landet.» Hva betyr dette, og mener Senterpartiet at Innovasjon Norge skal ha andre mål enn å fremme innovasjon og næringsutvikling?
Ingunn Foss (Høyre), 2016-12-13:
Arbeidsplasser skapt i privat sektor under den økonomiske oppturen da Arbeiderpartiet styrte, ble i stor grad bekledd av arbeidsinnvandrere – mange østeuropeere i bygg og anlegg og mange svensker i restaurant- og servicesektoren. Det har både LO og SSB pekt på. Rekordmange arbeidsinnvandrere flytter fra Norge, var overskriften våren 2016. SSB-tall for 2016 viste at utflyttingen av utenlandske arbeidere i 2015 var den største som noen gang var registrert. SSB-analysen viser bl.a. at arbeidsinnvandrere fra EUs medlemsland i Øst-Europa i stor grad påvirkes av ledighetsraten i Norge. Når ledigheten stiger, flytter mange av disse hjem igjen. Arbeidsinnvandrere fra andre land påvirkes vel så mye av ledighetsraten i eget hjemland som av ledighetsraten i Norge. LOs sjeføkonom, Stein Reegård, sa i juni 2016: Økningen i arbeidsledigheten har først og fremst tatt seg betydelig opp blant innvandrere med bakgrunn fra EU øst. Og som SSB-analysen viser: Mange av disse flytter hjem igjen, og de som ikke gjør det, blir beklageligvis arbeidsledige i Norge. LOs sjeføkonom sa også at samtlige nye jobber har gått til arbeidsinnvandrere. SSB-tallene viser at de skapte arbeidsplassene ikke var varige. Hele 85 pst. av oppgangen i sysselsettingen fra fjerde kvartal 2012 til fjerde kvartal 2013 hadde sitt motstykke i arbeidsinnvandring. Og hvis man ser på perioden etter 2004 under ett, har innvandrere stått for to tredjedeler av veksten i sysselsettingen. Så Norge og norsk velstand har hatt behov for denne arbeidsinnvandringen, men Arbeiderpartiet kan ikke nå late som om de klarte å skape mange varige arbeidsplasser i privat sektor da de styrte, og at vi ikke klarer å skape arbeidsplasser i privat sektor. Det er rett og slett ikke rett. På Sørlandet merkes oljenedgangen godt, og det er mange som har mistet jobbene sine. Men det meldes fra lokalt nivå om at ledigheten likevel er mindre enn forventet, og at det er rekordmange som i disse dager starter eller har startet egne bedrifter. Det meldes også om at det finnes gode ordninger gjennom virkemiddelapparatet som lokale bedrifter og gründere benytter seg av. Hele landsdelen gleder seg også selvfølgelig over at Mechatronics Innovation Lab nå er finansiert gjennom budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er en ganske unison røst fra næringslivet om at vi må gjøre mer av det denne regjeringen allerede gjør. Da er det underlig å registrere at Arbeiderpartiet tilsynelatende totalt overhører budskapet fra næringslivet.
Ingunn Foss (Høyre), 2016-12-13:
Det var ikke Høyre som sa at arbeidsplasser skapt av den rød-grønne regjeringen ble bekledt av arbeidsinnvandrere, det var det LOs sjeføkonom Stein Reegård og SSB som sa. Selvfølgelig er en arbeidstaker fra et annet land like mye verdt som en norsk arbeidstaker. Norge og norsk velstand var helt avhengig av utenlandsk arbeidskraft, spesielt i denne perioden. Men når Arbeiderpartiet i sin retorikk sier at det var de som skapte arbeidsplassene i denne perioden, og ikke tar med at vi hadde en historisk høy aktivitet i oljenæringen, faller det på sin egen urimelighet. Å påstå at denne regjeringen, som har opplevd et historisk fall i oljeinntektene, ikke skaper arbeidsplasser, høres veldig rart ut, spesielt når næringslivet så tydelig melder om det motsatte.
Ingunn Foss (Høyre), 2016-12-13:
Det er lett for politikere å legge til rette når økonomien går så det suser og tidene er gode. Da tjener bedriftene penger, og det er arbeidsplasser for folk, noe som er grunnlaget for hele velferden vår. Det er mer krevende for enhver regjering å legge til rette for lønnsom virksomhet når prisene på den varen landet har vært så avhengig av, halveres. Men det er feil at det ikke skapes arbeidsplasser, og det er et faktum at næringslivet ber om mer av det samme. Her synes jeg at Arbeiderpartiet burde lytte til næringslivet.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Et av forslagene Senterpartiet står bak, er at regjeringen skal sette krav om standardkontrakter ved behandling av plan for utbygging og drift av petroleumsutbygginger, de såkalte PUD-ene. I dag er det sånn at det er selskapene som har ansvaret for å ta de kommersielle beslutningene på norsk sokkel. At Stortinget skal gå inn og pålegge selskaper hvilke kontraktformat selskapene skal bruke, er ikke veien å gå, og det er stikk i strid med å gi forutsigbare, stabile rammevilkår for industrien. Selskapene har selv ansvar for å redusere kostnadene for å bli mer konkurransedyktige i et krevende globalt marked, uavhengig av oljeprisen. At Stortinget skal legge føringer for dette, er ikke nødvendigvis noe som bidrar til verken at flere norske verft får mer jobb, eller at man blir mer konkurransedyktig. Jeg trodde Senterpartiet var for næringsfrihet og stabile rammevilkår på sokkelen. Når skiftet man standpunkt?