Mudassar Kapur (Høyre), 2021-12-16:
Etter åtte år med en borgerlig regjering har Norge et godt utgangspunkt for omstilling. Norsk økonomi har blitt grønnere og mindre oljeavhengig, konkurransekraften er styrket, og vi har blitt mer digitaliserte. Jeg vil understreke her i dag at Solberg-regjeringens forslag til budsjett for 2022 i all hovedsak får støtte fra Stortinget. Det har noen usosiale skatteøkninger og en del andre ting – som vi skal komme tilbake til etterpå – fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, men i all hovedsak står budsjettet fortsatt. Det bygger på at vi skal skape mer og inkludere flere. Det var derfor med stor spenning vi skulle se på hvordan regjeringen sammen med SV skulle bygge videre på budsjettet, og når vi nå har budsjettforliket foran oss, ser vi at det fortsatt mangler svar på de store utfordringene Norge står overfor. Høyre er opptatt av å bruke ressursene på best mulig måte. Derfor kommer Høyre fortsatt til å prioritere modernisering og digitalisering av offentlig sektor i vårt arbeid framover. Både politikken og budsjettforslaget til regjeringen peker i en annen retning. Der ser man faktisk at de satser på følgende prestisjeprosjekter: lage mer offentlig sektor, lage flere fylkeskommuner og flere administrasjoner. Den nye regjeringen ønsker at lokalpolitikere, fagmiljøer og næringslivet skal bruke tiden sin på reversering istedenfor utvikling. Det er ganske utrolig at vi i 2021 har en regjering som i all hovedsak drømmer om å endre norgeskartet tilbake til 1960-tallet. Norge skal gjennom en stor omstilling. Vi må få flere ben å stå på og kunne skape verdiene før de kan deles. Her spiller kommunene en avgjørende rolle. Samarbeidet mellom store byer og distriktene rundt er viktig for utviklingen av de ulike landsdelene, for både næringsliv, arbeidsplasser, infrastruktur og boligutvikling. En god regions- og distriktspolitikk gir mer mangfold og dermed også mer vekst og verdiskaping i hele landet. Siden 2013 har de frie inntektene til kommunene økt med omtrent 35 mrd. kr. Frie inntekter betyr mer tillit til det lokale selvstyret. Vi har gjennomført reformer som vi ser gir bedre tjenester, samtidig som vi gjennom effektiviseringen får mer ut av fellesskapets midler. Det er reformer som man nå ser at regjeringen vil reversere. Den regjeringen vi nå har på plass, har sagt at de skal gjennomføre en tillitsreform. I praksis viser de ikke annet enn mistillit til landets innbyggere og landets kommuner, og det gjenspeiles i et budsjettforlik som er preget av dyre ideer og dårlige løsninger for landet. Vi visste at det ville bli SVs oppgave å sette retning på budsjettet, og det har de jammen gjort. De har dratt regjeringen til venstre. Jeg tillater meg å bruke i hvert fall lite grann av den siste tiden på å snakke om forliket i sin helhet fra et økonomisk perspektiv, og ikke minst med tanke på den vanskelige situasjonen landet står i nå. Et helt næringsliv, som var i knestående fra før, opplever at de istedenfor å få litt pusterom får økte skatter. Det er ganske utrolig at regjeringspartiene og SV på bare noen få dager og uker klarte å sette opp skatteregningen for både bedrifter og folk flest med flere milliarder kroner, men at de nå er helt bakpå når det gjelder å hjelpe de samme gruppene med treffsikre kompensasjonsordninger. Det har vi sett i debatten om bostøtten, strøm og kompensasjonsordningen for næringslivet. Jeg håper regjeringen vil være mer framoverlent i tiden framover. Vi i Høyre kommer selvsagt til å fortsette å bidra konstruktivt for å finne gode løsninger for dem som opplever vanskelige tider rundt i hele Norge.