Erna Solberg (Høyre), 2002-06-14:
Jeg er glad for at Stortinget i dag behandler det som må kalles del én av en ny valglov. Det er deler av det forslaget som Regjeringen fremmet, som kommer til behandling senere. Men likevel bærer denne innstillingen preg av at man har fått tilslutning til det som kanskje er den viktigste rammen rundt og det nye elementet i forhold til valgloven, nemlig at man gjennomgående skal ha en større grad av personvalg ved alle typer valg. Her får man etter min mening økt innslag av personvalg gjennom endringer både i forhold til kommunevalg og fylkestingsvalg. Jeg er enig med dem som sier at valgordningen i seg selv ikke er det viktigste for at flere skal stemme eller en garanti for et velfungerende demokrati, men det er en forutsetning at vi har en god valgordning som gjør at de preferanser som velgerne måtte ha både når det gjelder personer og politikk, kan få gjennomslag ved valget. Den viktigste funksjon ved loven er rett og slett, ved siden av det praktiske, å gi legitimitet til folkevalgte organer. Jeg tror at i dagens situasjon er nettopp dette med å få større grad av personvalg, større muligheter for velgerne til å ha innflytelse på personene, en viktig del av det å gi folkevalgte organer mer legitimitet. Så kan vi ta den store debatten om kommunal handlefrihet i en annen sammenheng. Jeg har bare lyst til å minne om to ting i forhold til det. Det ene er å gi handlingsrom, og det andre er et spørsmål om hvor mye penger man skal disponere over. Jeg vil bare si med referanse til debatten i forrige sak, at jeg har en følelse av at handlingsrommet og kommunenes evne til å fatte beslutninger ikke alltid er i tråd med ønskene til dem som vil gi mer penger. La meg så kommentere noen av de enkelttingene som ligger der. Jeg er glad for, som sagt, at vi får mer personvalg også ved kommunevalg. Jeg er glad for at man har innskrenket partienes adgang til å forhåndskumulere kandidater, selv om det ikke går så langt som Regjeringen la opp til. Men det får vi ta med. Jeg og Regjeringen ser også at det er et behov for at vi kommer med forslag til noen endrede regler i forhold til Valglovutvalgets forslag, ved spesielt i de større byene hvor det er flere heltidspolitikere, å ha en noe større adgang til å forhåndskumulere enn det å bare sette grensen på to i alle typer kommuner. Så er det tatt opp noen konkrete spørsmål i debatten. Jeg har lyst til å begynne med spørsmålet knyttet til forslag nr. 10, fra Odd Roger Enoksen på vegne av Senterpartiet. Det er i og for seg et spennende forslag, men det er ikke gjort et forarbeid fra departementet når det gjelder dette. Jeg er innstilt på – hvis Stortinget er enig i det – at vi fra departementets side kunne love å ta en grundig gjennomgang pro et contra knyttet til dette, og legge det frem for Stortinget f.eks. i forbindelse med budsjettet. Er det muligheter for praktisk å gjennomføre det, synes jeg det burde være en god løsning. For jeg synes at når man skal fatte såpass vidtgående nye vedtak, bør man ha gjort en grundig utredning – med erfaring fra at vi har vedtatt ting tidligere som i utgangspunktet har hørtes bra ut, kan det kanskje være god grunn til å gjøre det. Jeg er innstilt på at jeg f.eks. i budsjettet til høsten kan komme tilbake til en gjennomgang pro et contra, og hvordan man praktisk eventuelt kan gjennomføre dette slik at hele Stortinget får mulighet til å ta en gjennomgang og en beslutning knyttet til dette området. Så til spørsmålet knyttet til Vardø. Jeg har lyst til å si at jeg mener at situasjonen knyttet til opplevelsene med Vardø gjør at vi har et behov for å gjennomgå lovverket og se på hva som skjer når en slik situasjon oppstår, spesielt hvis situasjonen skulle vare lenge. Jeg er i og for seg enig i at jeg ikke tror at lovregulering er den beste måten å løse denne typen utfordringer på, men det er nok behov for at vi har et svar på hvorledes rutinene er hvis det først skulle skje, og eventuelt hvilke konsekvenser det har. Fordi om situasjonen løste seg relativt raskt i Vardø, kan det oppstå slike situasjoner i fremtiden. Derfor er jeg innstilt på å følge opp komiteens merknader om å vurdere saken, og komme tilbake til Stortinget med resultatet av den vurderingen. Da kan man jo ta stilling til om man skal gjøre noe eller ikke gjøre noe på det tidspunktet man har fått en gjennomgang av hva som er mulige løsninger på denne typer saker. For øvrig er det mange enkeltting som er tatt opp i innstillingen. Vi følger selvfølgelig opp de tingene som blir vedtatt, og de endringene som vedtas. Selv om det er gjort endringer i forhold til Regjeringens opplegg, mener jeg at vi i sum har fått igjennom det som er Regjeringens mål, nemlig en enklere valglov og mer innslag av personvalg. Så får vi ta til etterretning at det kanskje blir noen små endringer i forhold til Regjeringens opplegg. I helhet er vi også fornøyd med det som kommer ut.