Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Den norske kirke er inne i en stor og viktig reformperiode – mange utfordringer ligger foran. Likevel står noe fast: Den norske kirke skal bevares og utvikles som en åpen og inkluderende folkekirke, med bred forankring blant kirkemedlemmene. Kirkeforliket fra 2008 danner en viktig bærebjelke i arbeidet med å realisere dette målet for folkekirken. Gjennomføringen av forliket er i gang. I forrige måned var jeg til stede på åpningen av Kirkemøtet i Tønsberg. Der kunne jeg som kirkeminister for første gang tale til et kirkemøte hvor en stor andel av delegatene var valgt inn ved direkte valg. Ordningen med utprøving av direkte valg til bispedømmeråd og kirkemøte er en del av den pågående demokratireformen i Kirken, i tråd med de forutsetninger som er nedfelt i kirkeforliket. Erfaringene fra kirkevalgene i 2009 vil danne grunnlag for ytterligere utprøvinger i 2011. Deretter skal vi gjennomføre en grundig evaluering av valgene og demokratireformen. Kirkebudsjettet innebærer en bevilgning på rundt 72 mill. kr til gjennomføringen av valgene neste år. Det er mye penger og sier noe om hvor viktig det er å utprøve og legge til rette for deltakelse og engasjement ved kirkevalgene. Demokratibygging vil ikke i seg selv være nok til å skape tilhørighet og engasjement i Kirken. Den norske kirke skal bevares og fornyes som folkekirke, og da må også nye generasjoner finne sin plass. Jeg er derfor svært glad for at en samlet komité så tydelig har understreket trosopplæringens betydning. Kirkebudsjettet for 2011 betyr en rekordhøy økning på 27 mill. kr til reformen, og akkurat som i fjor er det friske midler. Den samlede bevilgningen er nå tett oppunder 200 mill. kr. Regjeringens mål er å gjøre reformen landsdekkende i alle menigheter. Jeg er glad for at komiteen støtter opp om dette målet. En landsomfattende folkekirke er avhengig av en velfungerende prestetjeneste som er nærværende i alle lokalsamfunn. Gjennom de senere årene er det gjennomført flere tiltak for å bedre prestenes arbeidsvilkår. Likevel har vi erfart at det i deler av landet er utfordringer å få rekruttert nok prester, og at arbeidsbelastningen for prester flere steder har økt som følge av befolkningsvekst. Vi arbeider stadig med å legge til rette for at den daglige arbeidssituasjonen kan oppleves god for den enkelte prest. Jeg er derfor glad for at vi har lagt inn en bevilgingsøkning på 5 mill. kr til nye prestestillinger i de deler av landet der prestedekningen per kirkemedlem i dag er lavest. Jeg håper og tror at dette gir et signal om at prestetjenesten er sett på som viktig, og at vi ønsker flere prester. Det folkelige engasjementet for Kirken er ikke minst knyttet til kirkebyggene. Derfor er det svært gledelig at vi i de siste fire–fem årene har registrert en kraftig forbedring i vedlikeholdsinnsatsen overfor kirkebyggene. Den totale innsatsen er mer enn fordoblet. Den statlige rentekompensasjonordningen har vært et bidrag for økte kommunale bevilgninger til kirkene. Innsatsen på området skal fortsette. Jeg er glad for at investeringsrammen for denne ordningen utvides med 400 mill. kr i 2011, slik at den samlede ramme nå kommer opp i 2,5 mrd. kr. Selv om vedlikeholdstilstanden er vesentlig forbedret, gjenstår det fortsatt utfordringer på dette området. Det er urovekkende at det er avdekket elektriske feil ved mange av kirkene, og at det er mangler med hensyn til brann- og innbruddssikring. Det er mitt håp at kommuner og kirkeeiere vil ta i bruk den muligheten som rentekompensasjonsordningen gir også på dette området. Det er grunn til å uttrykke stor tilfredshet med økningen i kirkebudsjettet for 2011. Jeg har da også merket meg at det fra kirkelig hold er uttrykt større tilfredshet med budsjettet enn på mange år.