trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg blir litt overrasket over at det i det hele tatt er et spørsmål til en justisminister som gjør det klart at han ikke kommer til å blande seg inn i en straffesak. Det jeg sa, var at Stålsett må straffeforfølges på lik linje som alle andre – altså at det skal være likebehandling av personene i Norge. Vi skal ikke gjøre forskjell på kong Salomo og Jørgen hattemaker. Jeg regner med at representanten Andersen er enig i det. Hvorvidt en sånn sak skal bli prioritert innenfor politi og påtale, er det helt opp til påtalemyndigheten å avgjøre, og påtalemyndigheten er uavhengig. Det ble bekreftet i denne sal senest i forrige måned.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Kristelig Folkepartis representant Bransdal ønsket å få en bekreftelse på at regjeringen jobber med gjennomføring av Granavolden-punktet om at eldre ureturnerbare asylsøkere som har bodd her lenger enn 16 år, skal få en engangsløsning. Jeg kan bekrefte at det jobber regjeringen med. Granavolden-plattformen er en god plattform der vi har flere innstrammende tiltak, men vi har også en balanse, som gjør at de som kanskje er mest sårbare, får en løsning på sin sak når de har vært i Norge veldig lenge. Så ja, vi jobber for å få til en god løsning på dette, sammen med våre regjeringspartnere. Jeg har lyst til å si at dette kommer til å bli en god løsning for dem det gjelder, men jeg kan ikke her og nå stå og si hvor mange det er, for det er egentlig fakta som kommer til å bli avgjørende, etter hvert som vi har fått innretningen på selve forslaget. Jeg må si at jeg reagerer lite grann på all den kritikken som Kristelig Folkeparti får her i salen, for dette med eldre ureturnerbare er jo ikke en ny ting som bare har dukket opp nå i det siste. Dette er en ting som har vært her over lengre tid, og jeg kan ikke huske at SV i sine åtte år i regjering fikk til et sånt punkt som det Kristelig Folkeparti nå har fått til i Granavolden-plattformen.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Dette er en viktig sak, og jeg har stor forståelse for at det for dem det berører, er svært viktig å ha et tempo i saken. Flertallet i justiskomiteen fremmer nå på nytt et forslag om å be regjeringen foreslå nødvendige endringer i voldsoffererstatningsloven og forskriften, slik at tidspunktet som legges til grunn ved vurdering av voldsoffererstatning i gjenopptakelsessaker, går fra å være tidspunktet for den skadevoldende handling til tidspunktet for en domfellelse av skadevolder. Som komiteen peker på, vedtok Stortinget to anmodninger til regjeringen 10. april 2018. Regjeringen ble der bedt om å sikre at voldsoffererstatningsordningen omfatter voldsofre fra eldre saker og gjenopptakelsessaker, og at dette skulle gjøres i forbindelse med oppfølgingen av NOU 2016: 9, Rettferdig og forutsigbar – voldsskadeerstatning. Jeg mener at det nettopp er her dette arbeidet hører hjemme. Jeg registrerer at et flertall i komiteen ikke er fornøyd med oppfølgingen av anmodningsvedtakene, men det har vært og er viktig at vi ser på hele voldsoffererstatningsordningen og hvordan den bør innrettes. Bakgrunnen for det er at voldsoffererstatningsloven er komplisert. Den er vanskelig tilgjengelig, og vi er nettopp derfor nødt til å ta et helhetlig grep for å sikre en mer treffsikker, effektiv og ikke minst forutsigbar ordning. Det er en rekke endringer og en rekke endringer i satser. Det viser at denne ordningen trenger å bli mer forutsigbar. En av grunnene til at vi står med denne saken nå, er at det har vært mange forskjellige satser opp gjennom tidene. I tillegg til NOU-en fra 2016 har departementet innhentet en omfattende kvalitativ kartlegging av ordningen og en kvalitativ analyse som tar for seg virkningen av voldsoffererstatning, med brukere og samfunnseffekter i fokus. Regjeringen tar nå sikte på å legge fram en ny lov om erstatning fra staten for Stortinget i 2020. Som nevnt i mitt brev til justiskomiteen er målet at arbeidet som nå legges ned, vil resultere i et forslag som sikrer likebehandling, effektiv saksbehandling og et klart og enkelt regelverk, herunder også et forslag om hvordan anmodningene fra Stortinget i 2018 kan imøtekommes. Det er altså ikke en politisk uenighet vi står igjen med. Det det egentlig koker ned til etter denne dagen, er når lovforslaget skal fremmes. Er det i løpet av våren 2020, eller er det i løpet av 2020? Jeg tror det av og til kan være lurt å ta seg den lille tiden det tar å kvalitetssikre loven – for dette skal være en god lov, det skal være en lov som fungerer for alle – og at vi da forhåpentligvis slipper å komme tilbake igjen til Stortinget for å korrigere loven fordi den får uheldige utslag. Derfor kan jeg ikke love at jeg greier å få loven ferdig før våren 2020, men det skal ikke herske noen tvil: Denne saken kommer til å bli prioritert i departementet.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Vi mener jo at vi skal følge opp anmodningsvedtaket, og at vi kommer til Stortinget med de endringene som er nødvendige for å gjøre det. Men vi må samtidig se på at når vi innfører ett tidspunkt, skjæringstidspunktet, for når voldsoffererstatning skal utbetales i gjenopptakingstilfeller, må vi også se på om det da blir prinsipielt viktig å gjøre det i alle typer saker. Så det er mer der problemstillingene har stått for departementets arbeid. Vi er fullstendig klar over at denne enkeltsaken har gitt et urimelig resultat for den familien.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Lovsaker tar tid. Dette er viktig, og det er store lovsaker. Her har det vært en NOU på over 186 sider som har reist mange prinsipielle problemstillinger. Det er mange ting her som skal avklares. Det er mange viktige ting her for brukerne som skal avklares. Det handler bl.a. om retten til advokat, hvordan man skal gjøre det når det f.eks. er to voldsmenn som sammen har blitt dømt for samme beløp, hvor den ene kan betale og den andre ikke kan betale. Det er så mange sånne typer problemstillinger. Jeg mener at de som har blitt utsatt for vold, fortjener å få en ordentlig og god voldsoffererstatningslov nå, som er basert på gode og gjennomtenkte tanker. Det er nettopp derfor man har fått en NOU, for å kunne ha et godt grunnlag for en sånn type lovarbeid, og da tar det av og til litt tid.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Som jeg sa fra talerstolen nå nettopp, kan det av og til være greit å bruke den tiden man trenger, til å kvalitetssikre, og at man er sikker på at man faktisk greier å treffe på en riktig måte, slik at man ikke må komme tilbake til Stortinget med uforutsette problemstillinger som dukket opp fordi man skulle skynde seg og lage ferdig en lov. Lovarbeid tar lang tid, og denne salen har jo mange ganger vært vitne til at hvis man skynder seg for mye, kan det oppstå uforutsette problemstillinger som man ikke tenkte over. Jeg tror dette kommer til å bli en veldig god lov for dem som er så uheldige å være utsatt for vold, og jeg tror det blir en lov som kan ha et varig stempel, og det er det vi søker. Derfor kan jeg ikke stå her og love at den skal være ferdig våren 2020, men jeg skal love at den blir ferdig i løpet av 2020.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Det er mange prosesser, og jeg har nevnt noen av dem allerede. I det arbeidet som Domstolkommisjonen har lagt ned, har man også tatt hensyn til hva de forventer av innkomne saker. Når vi holder på med en kriminalomsorgsmelding, vil det selvsagt være veldig viktig å se på hva slags type kriminalitet som skjer, og hva slags type kriminalitet vi kan forvente skal skje. Det er nettopp derfor vi har satt i gang disse prosessene i kriminalomsorgen: for at vi skal tilpasse fengselskapasiteten sånn at vi er sikre på at når pedofile blir tatt, skal de bli satt i et høysikkerhetsfengsel og ikke bare gå rundt i åpen soning.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg tror ikke man løser alle problemstillinger ved å lage ulike budsjettposter, f.eks. for hvem som er påtaleadvokater, og hvem som skal være politi. Det må være slik at den politimesteren som får tildelt et budsjett, må kunne forvalte dette på en sånn måte at hans eller hennes distrikt får en nedbygging av straffesaker. Vi er klar over at det å bare tilføre penger til politiet nå for å ansette flere politifolk gjennom øremerking, er ikke godt nok. Derfor har regjeringen tatt konsekvensene av det og også foreslått 83 mill. kr til styrking av etterforskningssiden, som blir gitt til politidistriktene, slik at politimestrene, som kjenner forholdene best, i motsetning til det vi gjør i Oslo, kan fordele de pengene, enten det da er å ansette flere påtalejurister eller å ansette flere etterforskere. Jeg tror de som er nærmest brukerne, kjenner situasjonen best.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg tror representanten har litt for store forhåpninger til hvor stor den straffesaksrestansen er. Det er ikke slik at vi kommer til å sprenge verken domstoler eller fengsel hvis vi tar unna og kommer ned på et lavere nivå, slik man hadde f.eks. for et par år siden. Vi snakker om at vi er på det nivået som bl.a. den forrige regjeringen var på. Men det er ikke noen tvil om at vi jobber for å få ned restansene, og det går sakte, men sikkert nedover. Så er det enkeltdistrikt hvor det henger igjen, og det er noe vi jobber med. Vi har erkjent at dette ikke går raskt nok, derfor har vi foreslått en bevilgning på 83 mill. kr i statsbudsjettet til å håndtere dette, slik at vi får styrket etterforskningskapasiteten.
Jøran Kallmyr (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Nå har representanten konkludert med at vi skal legge ned rettssaler. Det har ikke regjeringen gjort. Vi har mottatt kommisjonens arbeid, et forslag til hvordan man skal innrette domstolene i Norge. Det er et forslag vi tar oss tid til å se nøye på, for den kommisjonen har også mange andre viktige elementer i seg. De tar opp viktige problemstillinger som at kvaliteten må bli bedre, og de tar opp viktige problemstillinger som rettssikkerhet. Så vi, i motsetning til Arbeiderpartiet og SV, legger det ikke bare ned i en skuff og later som om problemet ikke eksisterer. Vi tar det på alvor. Men vi har ikke konkludert med at vi skal legge ned noen rettssaler, slik representanten indikerer at vi har gjort.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg tror man må ha sittet relativt lenge på Stortinget med relativt god lønn for å mene at 8 000 kr mer i pensjon på grunn av at vi reduserte avkortingen for gifte og samboende, ikke merkes og er småpenger. Det synes jeg vitner om en manglende forståelse for hverdagen til landets pensjonister. Jeg mener det er riktig at landets pensjonister ikke skal straffes på grunn av at de er gifte eller samboende, som representanten Grande og Arbeiderpartiet mener. Og ja, jeg er stolt av at vi totalt sett har klart å få ned innvandringen til Norge. Jeg er også glad for at vi har en regjering som våger å stille krav til dem som kommer, også krav om at man må ha bodd i Norge noen år før man har rett til visse ytelser. Alternativet er ikke automatisk sosialhjelp, som representanten Grande tydeligvis tror. Alternativet kan for veldig mange være å hjelpe folk ut i jobb gjennom å stille krav. Det er trist at Arbeiderpartiet ikke står for det lenger.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Det er to spørsmål. Først pensjonsbiten: Det er underlig å stå i denne sal og høre Arbeiderpartiet kritisere pensjonssystemet de selv innførte mot Fremskrittspartiets stemmer. Og når Fremskrittspartiet har fremmet forslag om å endre det, har Arbeiderpartiet stemt imot. Arbeiderpartiet har fremmet budsjettforslaget i denne sal som innebærer at gifte og samboende pensjonister skal få 8 000–9 000 kr mindre i årlig pensjon. Da synes jeg de bør gå noe mer stille i dørene. Jeg synes også representanten Grande viser at han har veldig liten tro på dem som faktisk kommer til Norge. Jeg har tro på at veldig mange innvandrere, flyktninger og andre som kommer til Norge, skal kunne klare å integrere seg i samfunnet og komme seg ut i jobb. Det virker som om representanten Grande nesten automatisk vil gi opp folk og tror at de må over på forskjellige offentlige ytelser med en gang. Nei, med god integrering, der vi stiller krav, kan vi også klare å hjelpe flere innvandrere ut i jobb.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Konsekvensen av regjeringens budsjett og den politikken som føres, er at man hjelper flere ut i jobb. Det viser også resultatet. Vi ser at arbeidsledigheten faller. Vi ser at sysselsettingsgraden øker. Vi ser at utgiftene til velferdstiltak gjennom folketrygden har økt fra 370 mrd. kr til 440 mrd. kr. Da er ord om at alt er rasering, eller at det er skammelige kutt osv., påstander jeg ikke er enig i. Men ja, vi foretar justering i velferdsytelser når det er riktig og behov for det. Den hjelpen og de ytelsene man hadde for 30–40 år siden, var riktig da, men i dag kan systemet være annerledes, det kan være at behovene er annerledes, og at det er andre virkemidler som må til for å hjelpe den enkelte. Verden står ikke stille, som representanten Lundteigen ser ut til å tro.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg mener dette var en riktig begrensning. Vi har sagt at man ikke kan få mer enn 99 pst. av tidligere lønn i uføretrygd med barnetillegg. Det synes jeg er helt rett og rimelig. I motsetning til representanten Lerbrekk synes jeg det er galt at noen skal kunne få mer i forskjellige ytelser enn det de fikk da de jobbet. Det skader arbeidslinjen, som tidligere et relativt bredt flertall i denne sal har stått bak. Det jeg lurer på, er: Hvor er representanten Lerbrekk og Sosialistisk Venstrepartis omtanke overfor alle arbeidstakerne i Norge som faktisk står opp og drar på jobb hver eneste dag og er med på å finansiere dette, hvis de ser at andre kan få mer i forskjellige ytelser enn de som jobber? Det er ikke rettferdig, og derfor synes jeg dette er riktig.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Vi har ingen tid å miste, sa nestlederen i Arbeiderpartiet Hadia Tajik i 2017, da hun også foreslo å halvere AAP-ordningen. Denne regjeringen gjorde ikke det, men vi har foretatt fornuftige og riktige justeringer, som riktignok er mer moderate enn det Arbeiderpartiets nestleder selv foreslo. Hovedspørsmålet mitt til representanten går på særfordeler for flyktninger. For representanten Rigmor Aasrud og Arbeiderpartiet ønsker jo at flyktninger skal ha bedre ordninger enn nordmenn, at en nordmann som kanskje har jobbet fem–seks år i utlandet, som kommer hjem igjen og så utsettes for en ulykke, skal ha vesentlig dårligere ordninger enn en flyktning. Hvor er rettferdigheten i det? Hvorfor er Arbeiderpartiet imot at vi skal ha ett sett regler, som likebehandler alle i Norge?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Representanten Lundteigen var tydelig på hvilke internasjonale samarbeid og organisasjoner han var imot, men i budsjettet vi behandler, legger jo Senterpartiet opp til å overføre myndighet til FN over norsk flyktningpolitikk, at de skal kunne bestemme antallet Norge mottar. Tidligere har også representanten Lundteigen åpnet opp for at vi skal kunne øke mottaket i Norge til opp mot 100 000. Han har også vært tydelig på hvordan det skal finansieres, og det var ved å kutte i lønnen til sykepleiere og lærere. Representanten Lundteigen har også vært tydelig på at han har som mål å liberalisere og endre Senterpartiets politikk så man blir mye mer liberal i innvandrings- og integreringspolitikken. Vi ser i budsjettet vi behandler her i dag, at Senterpartiet ønsker at flyktninger skal ha særfordeler i folketrygden. Er dette et gjennomslag for representanten Lundteigen – har hans nye linje med en mer liberal politikk på innvandrings- og integreringsfeltet vunnet igjennom?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Når man hører på debatten som har vært her i dag, kan man spørre seg hvor givende debatten i utgangspunktet er, for det blir gjentatt direkte feil fra denne talerstolen. Hadde det ikke vært uparlamentarisk, ville jeg også sagt at noen sågar har kommet med løgn fra denne talerstolen. I 2013 var det, som jeg sa i sted, 370 mrd. kr man brukte over folketrygden til forskjellige velferdstiltak. Det er økt til 440 mrd. kr. Det er en økning. Det er fakta. Så kan man godt være uenig i hvor den økningen har kommet innenfor folketrygden. Jeg registrerer at det fra denne talerstolen blir brukt ord som «banditter» om dagens regjeringspartier, uten at presidenten reagerer. Det ble sagt at vi går etter folk, at man har som mål nesten å gjøre livet ille for folk. Sånn er det ikke, og alle i denne salen vet det. Ingen blir med i politikken for å skape et dårligere samfunn. Alle blir med i politikken for å skape et bedre samfunn. Så kan man godt være uenig om hvilke virkemidler man skal ha. Sosialistisk Venstrepartis Karin Andersen kommer med direkte feil. Sosialistisk Venstreparti stemte for pensjonsreformen, stemte for underreguleringen, stemte for det lov- og avtaleverk som regulerer pensjonene. Det ligger heldigvis i referatet og i voteringene i Stortinget fra 2008, 2009 og 2011, og da synes jeg representanten Karin Andersen bør være såpass redelig at hun innrømmer det. Arbeiderpartiet snakker om sin skattepolitikk overfor pensjonistene. Statistisk sentralbyrå beregnet konsekvensene av Arbeiderpartiets skattepolitikk overfor landets pensjonister. 210 000 av landets pensjonister ville fått økt skatt med skatteopplegget Arbeiderpartiet lanserte for noen år siden. Vi kan legge til at både Arbeiderpartiet og ikke minst Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet ønsker en avkorting for gifte og samboende pensjonister. De stemte imot da vi fikk gjennomslag for å redusere avkortingen fra 15 pst. til 10 pst., noe som utgjorde 8 000–9 000 kr. Arbeiderpartiets representant sa i sted at 8 000–9 000 kr tydeligvis ikke var så mye, men for landets pensjonister er det mye penger. I meldingen som vi har til behandling i dag – selv om noen later som om vi ikke har den til behandling – står det svart på hvitt at landets pensjonister har fått bedre økonomi, og det fortjener de. Fremskrittspartiet skal jobbe for å styrke den ytterligere.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Løftet for pensjonistene som representanten Wiborg avsluttet med, tror jeg det er få av pensjonistene som har lagt merke til. Tvert imot hører vi at pensjonistene føler seg sviktet av et Fremskrittsparti som glemte dem idet de gikk inn i regjering. Men det jeg skulle spørre om, gjelder endringene regjeringen nå gjennomfører når det gjelder botidskravet for flyktninger. Nå har Fremskrittspartiet og regjeringen invitert 9 000 kvoteflyktninger til Norge. Det er jeg for så vidt glad for, men det jeg ikke er glad for, og det Arbeiderpartiet er kritisk til, er at regjeringen velter kostnader over på kommuner som allerede har en presset økonomi. For resultatet av politikken, nemlig økt botidskrav og kutt i statlige ordninger for flyktninger, noe som vil tvinge flere over på sosialhjelp, vil være at kommunene må kutte i kommunale tjenester som skole, barnehage og eldrehjem på grunn av regjeringens politikk. Er Fremskrittspartiet stolt av å gjennomføre en politikk som vil presse flere over på sosialhjelp og redusere kommunale fellesoppgaver?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Politikken til regjeringen fører til økte forskjeller for pensjonistene. At underreguleringen fortsetter – når Arbeiderpartiet prøver å rette opp den feilen og sørge for at pensjonistene ikke taper i år hvor det ellers er lønnsutvikling og økt kjøpekraft i befolkningen – er for meg en gåte. De grepene regjeringen gjennomfører når det gjelder økt botidskrav, vil støte flere over på sosialhjelp. Det har vi sett har vært konsekvensen av regjeringens politikk på flere områder: Flere havner på sosialhjelp. Regningen for regjeringens manglende innsats veltes over på kommunene. Hvor skal kommunene kutte når de ikke får den statlige overføringen som kreves av de kuttene som regjeringen gjennomfører?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Det er et uttrykk som sier: Vis meg dine venner, og jeg skal si deg hvem du er. I perioden som Høyre har styrt, har vi sett hvem de er venner med: millionærene. Folk som allerede vasser i gryn, har fått slengt enda flere penger etter seg. Og hvem er det som må betale for dette? Jo, vanlige arbeidsfolk og barn. Det er blitt dyrere å pendle, det er blitt dyrere barnehager, og det blir kutt i brillestøtte – for å nevne noe. Dette er ikke bare urettferdig, det er direkte smålig. Arbeiderpartiet ønsker et samfunn med mindre forskjeller, der de med sterkest rygg tar den tyngste børen, og der vi støtter opp om familien. Er representanten Heidi Nordby Lunde glad for at forskjellene i Norge øker?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
For eller imot EØS-avtalen er det behov for arbeidsinnvandring. Representanten Lundteigen snakket selv mye om behovet for å regulere arbeidsinnvandringen. Det er vi helt enige om. Og vi deler veldig mye i de forslagene vi står sammen om i budsjettet. Det jeg imidlertid synes er rart, er at Lundteigen og Senterpartiet ikke er villige til å være med og regulere arbeidsinnvandringen godt nok. Vi har fremmet forslag som Senterpartiet har stemt imot, bl.a. om å heve adgangen til å kunne gjennomsnittsberegne arbeidstid. Det stemmer Senterpartiet imot, noe som ville ha ryddet opp voldsomt i den uregulerte arbeidsinnvandringen. Vi har foreslått at mer av velferdsproduksjonen skal kjøres i egenregi, uten konkurranseutsetting. Det diskuterte vi forrige uke. Senterpartiet stemte imot. Hvis Senterpartiet mener alvor med at vi må regulere arbeidsinnvandringen, hvorfor er ikke Senterpartiet med på de forslagene Arbeiderpartiet fremmer for å rydde opp en gang for alle?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Politikk handler om å prioritere. Det var bare Fremskrittspartiet i opposisjon som lot som om det gikk an å si ja til alt som var populært. Da de kom i regjering, fikk pipa en annen låt, og de viste seg som et helt ordinært høyreparti – et høyreparti som prioriterer tydelig, sammen med de andre høyrepartiene i regjering, som viser at de er på feil lag. Høyrepartiene er på lag med millionærene – Arbeiderpartiet er på lag med folk med vanlige lønninger, med pendlere og med barnehageforeldre. Høyrepartiene er på lag med aksjonærene – Arbeiderpartiet vil stoppe privatiseringen og heller sikre folk faste, hele stillinger. Høyrepartiene er på lag med toppene – Arbeiderpartiet er til for dem som jobber på golvet. Høyrepartiene er på lag med klimarealistene – Arbeiderpartiet vil løse klimaproblemene gjennom å satse på industriarbeiderne våre og bidra til tusenvis av nye industriarbeidsplasser. Høyrepartiene er på lag med fondsforvalterne – Arbeiderpartiet velger heller pensjonistene. Høyrepartiene er på lag med bandittene – Arbeiderpartiet krever opprydding i det useriøse arbeidslivet. Høyrepartiene er på lag med ludittene – Arbeiderpartiet skal sørge for at alle er klar for det nye arbeidslivet. Det er nemlig millionærene, aksjonærene og fondsforvalterne som tjener mest på regjeringens politikk. Ved manglende satsing på klima og kompetanse svikter regjeringen kommende generasjoner. Useriøse arbeidsgivere kan fortsette sin lyssky virksomhet nesten uten risiko for å bli avslørt og straffet. Arbeiderpartiet velger også side. Vi er på lag med arbeidsfolk. Derfor øker vi pendlerfradraget, senker barnehageprisene og gir lavere skatt til alle som tjener under 750 000 kr. Derfor stopper vi privatiseringen, sikrer heltidsstillinger og involverer ansatte tettere i utviklingen av offentlige tjenester. Derfor rydder vi opp i innleieproblemene én gang for alle med de forslagene vi fremmer i Stortinget, og krever hele, faste stillinger. Derfor prioriterer vi seriøse bedrifter med egne ansatte, fagarbeidere og lærlinger når det offentlige skal bestille bygg og transport. Derfor dobler vi fagforeningsfradraget og foreslår å gi mer makt til de tillitsvalgte og gjeninnføre kollektiv søksmålsrett. Derfor vil vi utnytte handlingsrommet i EØS-avtalen fullt ut for å bekjempe sosial dumping og arbeidslivskriminalitet. Derfor vil vi skape nye industriarbeidsplasser. Norsk industri skal være en sentral del av klimaløsningene. Derfor vil vi gjennomføre en kompetansereform i hele arbeidslivet hvor alle kan lære på jobb. Og derfor vil vi sikre pensjon fra første krone for alle, øke minstepensjonene og endre reguleringen slik at pensjonistene ikke taper i år med lønnsvekst. Jeg tror historien og velgerne vil felle en hard dom over regjeringen til Erna Solberg.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Kristian Tonning Riise har ikke sett noe som helst som tyder på en sammenheng mellom organisasjonsgrad og fagforeningsfradrag. Vel, da skal han få de harde fakta fra talerstolen. En forskningsrapport fra 2018 fra det tyske forskningsinstituttet IZA i Bonn viste nemlig denne sammenhengen. Den viste at økningen i fagforeningsfradrag som den rød-grønne regjeringen hadde fra 2001 til 2012 førte til at organisasjonsgraden var 3 pst. høyere enn den ellers ville ha vært, og at produktiviteten ville ha vært 6 pst. lavere hvis man ikke hadde gjennomført økningen i fagforeningsfradraget. For Norges del ville det ha betydd 170 mrd. kr i tapte inntekter bare i 2017. Vi vet også at dyktige arbeidstakere søker seg til organiserte bedrifter. Vi ser i rapporten at ansatte i organiserte bedrifter er mer lojale overfor sin arbeidsgiver. Bedrifter som har en økning i organisasjonsgrad, viser en klar sammenheng: 1 pst. økning i organisasjonsgrad tilsvarer en produktivitetsøkning på 1,8 pst. Det er selvsagt ikke fordi de vil skade næringslivet at høyresiden svekker fagforeningsfradraget. Det er rent ideologiske årsaker til det. De ønsker å svekke fagbevegelsen. Alle forslag vi fremmer, enten om økning i fagforeningsfradraget eller om å gi mer til makt til fagforeningene, stemmer høyresiden konsekvent ned. All politikken deres for oppsplitting av statlige selskaper og det at man nekter for at man skal ha bedre muligheter for å organisere seg på tvers av statlige selskaper, viser at de ønsker å svekke fagbevegelsens betydning i det norske arbeidslivet. De ønsker økte forskjeller. Nettopp gjennom å svekke fagbevegelsen kan de oppnå det, og det lykkes regjeringen med. Statsråden snakker om ABE-reformen. Det er ingen reform; det er ren kuttpolitikk. Det utløser ingen reform av offentlig sektor. Tvert imot: Det rammer tjenestene, det rammer arbeidslivet – gjennom bl.a. kuttene som Arbeidstilsynet blir påført, som gjør at det blir færre tilsyn – og det rammer ikke minst arbeidsforholdene for dem som jobber i disse virksomhetene. Arbeiderpartiet ønsker verdens beste offentlige sektor. Det får vi ikke ved å sette kniven mot strupen til de ansatte. Det får vi hvis vi lar de ansatte slippe til og utvikle tjenestene sammen med brukerne.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Senterpartiet har aldri beskyldt regjeringa for å rasere velferden eller for å komme med skremselspropaganda. Det som er poenget, er at regjeringa med Høyre og Fremskrittspartiet i spissen tar endringene gradvis. En går inn for en systematisk svekkelse av ytelser til de økonomisk svake gruppene. Nå reduseres minsteytelsene i arbeidsavklaringspenger for nye brukere med 70 000 kr for personer under 25 år. En avvikler uføretillegget for nye brukere for alle mottakere av arbeidsavklaringspenger uavhengig av alder. En øker botidskravet for flyktninger, som ikke har hatt noen sjanse til å opptjene rettigheter i de landene de flykter fra. Mine enkle spørsmål er følgende to: Er konsekvensene av regjeringas forslag at flere vil måtte be om sosialstøtte? Er konsekvensene av regjeringas forslag at det blir større økonomiske forskjeller?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Arbeiderpartiet aksepterte både markedsøkonomien og den private eiendomsretten i – om lag – 1927. Samtidig var Arbeiderpartiet veldig tydelig på at Stortinget, altså de folkevalgte, skulle styre markedsøkonomien, altså blandingsøkonomi, og skulle styre innholdet i den private eiendomsretten, altså eiendomsrett med retter og plikter. Det viktigste formålet var at arbeidsfolk ikke skulle stå med lua i handa; kapitalkreftene måtte styres. Senterpartiet arbeider for å erstatte ukontrollert arbeidsinnvandring med kontrollert arbeidsinnvandring, altså å styre kapitalkreftene strengere for å sikre et velorganisert arbeidsliv for alle. Det som er mitt spørsmål, er: Hvordan vil Arbeiderpartiet nå styre arbeidsmarkedet strengere i stort for å sikre et velorganisert arbeidsliv som gir trygghet for familielivet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Senterpartiet har et løpende kritisk blikk på velferdsytelsene. Det er helt nødvendig. For at vi skal sikre at de skal oppfattes som rettferdige, må vi hele tida endre, og vi må hele tida målrette bedre. Heldigvis er rettferdighetssansen i det norske samfunnet fortsatt stor, og det er noe som er en viktig, viktig verdi å ta vare på. Vi må altså se til at velferdsytelsene fungerer bra, og at vi kan prioritere de svakeste. Regjeringa forestår innstramminger som er i motsetning til dette. De reduserer minsteytelsen på arbeidsavklaringspenger med 70 000 kr for nye personer under 25 år, avvikler ung ufør-tillegget og øker botidskravet i folketrygden for flyktninger. Regjeringa sier at dette vil føre til at det blir flere på sosialstøtte – sosialstøtte betalt av kommunene. Det er det siste sikkerhetsnettet. Fremskrittspartiet var i sitt replikksvar til meg i stad ikke enig. Er Høyre enig i at sosialstøtten vil øke?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
For det første tror jeg ikke at vi kan rydde opp en gang for alle. Her må det være en dynamisk opprydding, det må være en opprydding hver eneste sesjon i Stortinget, for vi har i dag en rekke arbeidsgivere som utnytter smutthull i lovverket til enhver tid. Det er svar én. Når det gjelder det som var nevnt her, om gjennomsnittsberegning av arbeidstid og velferdsproduksjon i egenregi, er det mange forslag som er fremmet i denne sal som går på det. Senterpartiet er tilhenger av det representanten sier her, tilhenger av at vi skal ha ordnede forhold innenfor det som det er mulighet til i vårt lovverk, og vi går utover det og regulerer også i de store linjene.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Når regjeringa snakker om effektiviseringstiltak, så er det strukturendringer. Regjeringa går ikke inn i det som er den største utfordringen i offentlig sektor, nemlig organisasjonskultur og ledelse. De går ikke inn i det som er det aller viktigste, nemlig at offentlig ansatte i førstelinja, enten det er i Nav, i skolen eller i sjukepleien, får mer ansvar og mer innflytelse. Det er det som er Senterpartiets hovedsvar på omstillingen i offentlig sektor. Man må gi fagfolka større ansvar og større myndighet, for da yter de mer. Når det gjelder kuttet på 1 mrd. kr i konsulentbruk, er det et meget godt forslag. Det er så omfattende konsulentbruk i dag til ting som med rimelighet ikke trenger å utredes, at det skulle vært satt store streker over mange tiltak for mange, mange år siden.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
I motsetning til Fremskrittspartiets representanter har jeg vært på Lésvos og møtt flyktningene. Jeg har møtt det faktum at Schengens yttergrenser brøt sammen, møtt det faktum at det ikke var grensekontroll, møtt det faktum at her kom det stor tilstrømning til Norge, og jeg ga uttrykk for hvilke utfordringer det ga. Senterpartiet og jeg er sterke tilhengere av FN når det gjelder å sikre mottak av flyktninger på internasjonal basis. Det står som en påle i Senterpartiets politikk, og den er grundig grunnfestet. Senterpartiet er ikke for noen liberal innvandringspolitikk. Vi er for en kontrollert innvandringspolitikk, enten det gjelder flyktninger eller arbeidssøkere. Senterpartiet er den sterkeste tilhengeren av nasjonalstaten, en nasjonalstat som ikke er bedre enn andre nasjonalstater, en nasjonalstat som ikke er seg sjøl nok. Vi er altså for grensekontroll.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Representanten Breivik tok et kraftfullt oppgjør med arbeidslivskriminaliteten, og det er meget bra. Representanten mente at den ikke var økende. Det har vi vel liten oversikt over, for den tar stadig nye former. Jeg refererte til Dagbladets dokumentar «Fishy business», om fiskeforedlingsbedriftene i Nord-Norge, der det er helt klart at det er kattens leik med musa, der katten er kjeltringen og musa de offentlige etatene. Man blir ganske trist når man leser hvordan dette spillet foregår. Mitt spørsmål er todelt: Vil representanten Breivik gå inn for at vi får flere uanmeldte tilsyn fra Arbeidstilsynet, som vår komité har ansvaret for, og vil representanten gå inn for å presisere lov- og forskriftsverk, slik at kontrollmyndighetene kan ta kjeltringene, så de ikke, som nå, glipper unna fordi lov og forskrift er for uklare?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Kristelig Folkepartis sosialpolitiske talsperson sa nå at budsjettet hadde en god sosial profil. Det var enkelte ytelser som måtte tilpasses for å sikre godene framover, og det var ikke alltid det nødvendige var populært. Jeg hørte ingen forbehold i innlegget fra representanten Toskedal. Det blir da sagt samtidig som en reduserer minsteytelsene i arbeidsavklaringspengene med 70 000 kr for nye personer under 25 år, avvikler ung ufør-tillegget for nye brukere, for mottakere av arbeidsavklaringspenger, og flyktninger får økt botidskrav. Har Kristelig Folkeparti virkelig ingen forbehold knyttet til dette? Det er mitt enkle spørsmål.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Arbeidstilsynet har ansvar for at arbeidsmiljøloven følges ute på arbeidsplassene. Arbeidstilsynet har sjølsagt ulike former for oppfølging og kontroll for å gjøre det mest effektivt, men det er kjent i praktisk arbeidsliv, ikke minst hos seriøse arbeidsgivere, at det må være en reell risiko for å få et uanmeldt tilsyn fra Arbeidstilsynet. Imidlertid er det en kraftig nedgang i antall tilsyn, 25 pst. fra 2015 til 2018, fra 18 000 til 13 500, og årets budsjett fra regjeringa legger ikke opp til å øke antall tilsyn. Mitt spørsmål er følgende: Vil statsråden i tildelingsbrevet for Arbeidstilsynet for 2020 kreve at antallet uanmeldte tilsyn økes radikalt innenfor utsatte bransjer for å øke risikoen for å bli tatt for arbeidslivskriminalitet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2019-12-05:
Nav-reformen ble iverksatt 1. juli 2006. Den har ikke vært vellykket. «Én dør inn» var den store parolen. Det fungerer ikke for dem som trenger det mest. Det trengs derfor flere fagfolk ved de kommunale Nav-kontorene og færre ved spesialavdelingene, og de fagfolkene som er ved de kommunale Nav-kontorene, må få større ansvar og mer makt. Senterpartiet er derfor svært fornøyd med at Arbeiderpartiet og SV er med på følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen sikre Nav-kontorene myndighet til å fatte beslutninger angående både ytelse og oppfølging av arbeidsavklaringspenger.» Det er altså en av de midlertidige ytelsene. Når det gjelder pensjon, er Senterpartiet for forhandlingsrett. Det framgår av forslag nr. 4 i innstillinga om regulering av pensjon i 2019 og pensjonistenes inntektsforhold. Sammen med SV fremmer vi følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen fremme de nødvendige forslag for å sikre at organisasjonene som deltar i trygdeoppgjøret, får forhandlingsrett i 2020.» Det er et forslag som Pensjonistforbundet og alle pensjonister bør merke seg. Vi går sammen med Arbeiderpartiet og SV inn for å regulere de løpende pensjonene på en ny måte. I stedet for å ha et fratrekk fra lønnsutviklingen på 0,75 pst. går vi over til faktisk gjennomsnitt av lønn og pris. Videre går vi inn for at hvis det blir en positiv forskjell mellom regjeringas regulering av alderspensjon og forslaget om et gjennomsnitt av lønns- og prisveksten, skal det legges til rette for at dette kan settes av til å øke minstepensjonen ytterligere. Det er å følge opp arven fra tidligere sosialminister Magnhild Meltveit Kleppa, som gikk inn for noe omprioritering innenfor de rammene som er. Senterpartiet går også inn for å øke de årlige minstepensjonene for enslige med 2 000 kr fra 1. oktober 2019. Vi går imot å øke botidskravet i folketrygden og å avvikle folketrygdens særskilte bestemmelser for flyktninger. Argumentasjonen er sjølsagt: Regjeringa legger med sin politikk opp til en politikk som vil øke forskjellene i Norge og stille noen av de svakeste utenfor ordningen, som til nå har vært regnet som et minstenivå for alle. Det vil endre samfunnet vårt og virke konfliktskapende i stedet for konfliktdempende. Vi går imot å redusere minsteytelsene på arbeidsavklaringspenger for personer under 25 år og avvikling av ung ufør-tillegget. Jeg blir noe overrasket når både statsråden og Kristelig Folkeparti bruker sysselsettingsutvalget som begrunnelse for dette. Jeg trodde at sysselsettingsutvalget skulle ut på høring, og at en da skulle ha en samlet behandling av sysselsettingsutvalgets mange forslag. Senterpartiet går inn for å prisregulere en rekke tilskuddssatser. Vi er de eneste som bevilger penger til det. Vi går inn for å beholde brilleordningen, og vi går inn for å bevilge penger for å opprettholde nivået for cøliakere.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Det er snart jul, og dei som har lite, merkar endå betre enn elles at dei ikkje har råd til det same som andre. Nokon av dei som kjenner ekstra godt at lommeboka ikkje strekk til, er barnefamiliar der ein eller begge ikkje er i stand til å jobba. Kutt i barnetillegget som vart innført frå 2015, rammer fleire enn tidlegare berekna. Det gjer at regjeringa sparar meir pengar. Regjeringa sparar no 89 mill. kr på dette kuttet. Det er nær dobbelt så mykje som føresett då innstramminga kom. Mens regjeringa i 2015 anslo at det ville gjelda 1 400 personar, viser oppdaterte tal no at det gjeld 1 900 personar. Meiner representanten Wiborg at dette kuttet, som rammer dei som ikkje kan jobba, vil få fleire i jobb, eller kva er eigentleg motivet bak dette kuttet?
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
På nokre måtar vil eg seia at eg trur det. Samtidig forstår eg veldig godt at den store mengda av organiserte arbeidstakarar, som jo er organiserte i LO, støttar partiet på venstresida, som i større grad enn parti på høgresida står for den same politikken som dei står for. Det er klart at LO har lange og tette historiske band til Arbeidarpartiet. Slik har det alltid vore, og slik kjem det nok alltid til å vera. Det skjønar eg til ein viss grad òg. Ein kan f.eks. sjå på Danmark og Sverige, der dette i nokon grad har løyst seg meir opp. Det har bl.a. ført til ein lågare organisasjonsgrad, som er uheldig.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Nei, eg trur ikkje det er eit riktig prinsipp at fagforeiningar skal vera politisk nøytrale. Eg forstår veldig, veldig godt at fagforeiningsfolk støttar og jobbar for dei partia og politikarane som i størst grad er einige i deira politikk.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Viss du vel å omtala politikken vår slik, så ja. Eg står for politikken vår, med bl.a. ein meir miljøvenleg næringspolitikk, som i nokon grad vil ramma oljepolitikken. Eg trur på ein politikk der arbeidstakarar bidreg til auka produktivitet og lønsemd gjennom arbeidstida si. Og eg trur på ein politikk der me brukar meir av pengane i fellesskap, i staden for at dei er på private hender og ein skal prioritera auka kjøpekraft.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Frå og med 2020 får flyktningar som kjem til Noreg, dårlegare moglegheiter til ei trygg pensjonisttid, då regjeringa vil auka kravet til butid for ei rekkje ytingar i folketrygda frå tre til fem år. I 2017 sa Marianne Øren frå Venstre om forslaget om å flytta eldre og uføre flyktningar over frå alders- og uførepensjon til supplerande stønader: «Me kan vanskeleg sjå kva som skal vere føremålet med dette, anna enn å skape meir byråkrati og eit svekt sosialt tryggingsnett. Heller ikkje forslaget om å innføre butidskrav for at flyktningar skal kunne nyte godt av viktige ordningar som t.d. stønad til einsleg mor eller far, ser Venstre som særleg fornuftig.» Kvifor vil Venstre svekkja det sosiale tryggingsnettet til eldre med flyktningstatus no?
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Etter at det vart klart at regjeringa ville spara 122 mill. kr på kutt i ordninga med barnebriller, har det vore veldig mange som har reagert. Augelegeforeininga, optikarane og foreldre til ungar med nedsett funksjonsevne har allereie åtvara mot konsekvensane av desse kutta. Det har vore store og mange oppslag i media om korleis dette forslaget vil ramma spesielt hardt dei som treng aller mest støtte. Representantar frå regjeringspartia har fleire gonger lovt at dei ungane med størst behov skal skjermast og få dekt dei reelle behova som dei har. Kuttet på 122 mill. kr står framleis fast i budsjettet. Kan statsråden fortelja korleis ho konkret har tenkt å sørgja for at dei ungane som har størst behov for kanskje dei dyraste brillene, skal vera sikra det?
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-05:
Eg vil veldig gjerne snakka litt om korleis SV har prioritert i sitt alternative statsbudsjett. Der kjem det heilt tydeleg fram at SV vil satsa klart på å kjempa mot klasseskilje og for ein betre sosialpolitikk der me vil vareta og betra livskvaliteten til folk og få eit tryggare og meir seriøst arbeidsliv. Nokre av våre satsingar vil eg gjerne ta opp her. Me står no overfor ei klimakrise som må løysast i fellesskap. SV meiner at staten må bidra meir for å vri næringslivet i ei meir grøn retning. Difor jobbar me i SV no med eit stort prosjekt som heiter grøn ny «deal». Det står kanskje ikkje til noko språkprismateriale, men innhaldet vil begeistra mange. Eg kan allereie no varsla at eit av tiltaka som ligg i dette prosjektet, er eit kompetansefond som skal bidra til praktisk og nødvendig kompetanseheving for arbeidsfolka på golvet i industribedrifter som har som mål å verta meir miljøvenlege. Dette skal vera eit kompetansefond som skal styrast av partane i arbeidslivet sjølve, som kjenner best kor skoen trykkar. Det er eit fond på 100 mill. kr, som er prioritert i vårt alternative statsbudsjett, og som viss me hadde fått styrt og fått realisert dette, ville vorte tildelt ei samansett styringsgruppe av f.eks. Norsk Industri, Nelfo, EL og IT, Fellesforbundet og Industri Energi. SV har alltid vore og er framleis eit veldig tydeleg likestillingsparti. Me set difor av ein pott som skal gå til fleire langvarige forsøk med sekstimars arbeidsdag. Det kan ikkje vera sånn at det er skrive i stein at normalarbeidsdagen skal vera åtte timar, all den tid me år for år vert meir produktive, og samfunnet vert meir digitalisert. I tillegg set me av heile 200 mill. kr til å starta realiseringa av «Veikart» for skulen. 80 pst. – 80 pst., president – av norske skular har ikkje ein tilfredsstillande standard når det gjeld universell utforming. Dette vil SV gjera noko med. I tillegg til dette har me sett av rikeleg med pengar til å få tett og god oppfølging i Nav samt pengar til 2 000 tiltaksplassar og til totalt 800 nye VTA-plassar.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Det er helt riktig at det ikke blir færre unge på uføretrygd av en sømløs overgang, men det er viktig at man i overgangen fra videregående skole, der man har tett oppfølging og tilrettelegging, som er ganske god for ganske mange, ikke skal komme inn i et Nav-system der man blir satt på vent veldig lenge, sånn som vi ser at veldig mange ungdommer gjør i dag. Da er det faktisk bedre at man får en arbeidssikring, en ytelsessikring, som gjør at man kan komme seg videre i livet og inn på de tilrettelagte arbeidsplassene for disse ungdommene. Der mener jeg at denne regjeringen svikter. Det er ikke nok tiltaksplasser, det er ikke nok fokus på å få verken unge eller eldre som trenger tilrettelagte arbeidsplasser, ut i arbeidslivet. Der burde regjeringen ha vært mye sterkere, og en burde stemt for det forslaget som vi har fremmet, der vi i hvert fall skjermer VTA-plassene fra å bli utsatt for konkurranse av andre.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Det skyldes at vi ser litt forskjellig på mennesker. Hvis du som nordmann har vært bosatt i utlandet, har du tjent opp pensjonsrettigheter der du er. En flyktning – og nå har jeg akkurat registrert at regjeringen vil hente 600 stykker fra Rwanda – kommer uten noe i bagasjen. De har ikke med seg noe pensjonsbevis og trenger å få en anstendig økonomi når de kommer til Norge. Det synes jeg også regjeringspartiene burde tenke på. Og botidskravet som nå blir endret, gjør at folk bare blir stående enda lenger utenfor arbeidslivet. Man kommer hit til Norge uten noen ballast og skal gå i fem år før man kan komme inn på ordningen med arbeidsavklaringspenger, som er en viktig vei – i hvert fall ifølge det som er arbeidsavklaringspengenes intensjon – for å komme inn i arbeidslivet. Dit skal man ikke få lov til å komme før etter fem år. Det gir ingen mening i å holde folk så lenge utenfor muligheten til å få eget arbeid.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Vi er enige om at det er viktig at vi har et velorganisert arbeidsliv i Norge. Derfor har vi hatt behov for å gjøre tiltak mot de arbeidsgiverne som utnytter den arbeidskraften som kommer til Norge. Det synes jeg er ganske viktig, og det håper jeg at også Senterpartiet vil være med oss på: å jobbe for at de som bryter lovverket, de som utnytter folk, ikke får lov til å fortsette den virksomheten de driver med. Derfor er vi nødt til å få på plass flere arbeidslivssentre, arbeidskrimsentre, som sørger for å ta ut de arbeidsgiverne som gjør ting som de ikke burde gjøre. Det tror jeg er viktig framover. At vi har en utveksling av arbeidskraft mellom Norge og utlandet, tror jeg er riktig. Vi har nytt godt av det i de tidene da vi har hatt mangel på arbeidskraft i Norge. Det kommer vi til å fortsette med, men da må vi sørge for at de som kommer til Norge, får de lønns- og arbeidsvilkårene som de skal ha. Det er den viktigste oppgaven i tiden framover.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
Arbeiderpartiet har lenge ment at det trengs en storrengjøring i det norske arbeidslivet. Ut fra dagens presseoppslag kan det se ut som det også trengs en storrengjøring i Arbeids- og sosialdepartementets skuffer. Kan statsråden, ut fra det hun nå vet, forsikre Stortinget om at 45 mill. kr, som vi skal vedta i dag, er tilstrekkelig for å rydde opp i Nav-rotet og sørge for at de som har penger til gode, får det?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2019-12-05:
I løpet av de siste årene er det kuttet 400 mill. kr i den såkalte ABE-reformen i Arbeids- og sosialdepartementets budsjetter. Vi vet at de som jobber i Arbeids- og sosialdepartementet, stort sett jobber med mennesker. Det er veldig få andre innsatsfaktorer. Kan statsråden redegjøre for hvordan dette kuttet er tatt ut i etaten hennes?