trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-17:
Omfanget av omsorgstenester har auka over tid, og kommunane har gjort og gjer fortsatt ein stor innsats for å kjempe mot dei helsemessige konsekvensane av koronaepidemien. Samtidig skal kommunen sørgje for at innbyggjarane kan få dei tenestene dei er avhengige av kvar dag. Det har vore ei dreiing i retning av at det har blitt gjeve meir heimebaserte omsorgstenester. Det er ønskeleg. Vi blir fleire eldre innbyggjarar, særleg i aldersgruppa over 90 år, men det har òg vore ei sterk auke i talet på unge mottakarar, under 67 år. Regjeringa er oppteken av at kommunane skal ha ein god og føreseieleg kommuneøkonomi, og frå midten av mars fram til 7. april vedtok Stortinget i fleire omgangar auka løyvingar til kommunesektoren på i alt 6,5 mrd. kr. Eg vil vende fokus mot kvalitetsreforma Leve hele livet. Den skal bidra til at eldre kan meistre livet sitt lenger og ha tryggleik for at dei får god hjelp når det er behov for det, at pårørande kan bidra utan å bli slitne ut, og at tilsette kan bruke kompetansen sin betre i tenestene. Vi treng eit meir aldersvenleg Noreg, og kommunane sit med nøkkelen. Det har vore heilt essensielt at dei sjølve har vore og er aktive bidragsytarar i dette arbeidet med reforma. Vi som samfunn må saman finne nye, innovative løysingar på dei kvalitative utfordringane knytt til aktivitet og fellesskap, til mat og måltid, til helsehjelp og til samanheng og overgang i tenestene. I debatten i dag har dei raud-grøne løfta si bekymring i flokk, men er det verkeleg på den måten vi best møter dei utfordringane vi står overfor? Eg meiner at framtida møtest best med framtidstru. Om ein får eit godt liv eller ein god alderdom, skal ikkje vere tilfeldig, det skal vere eit resultat av god ressursbruk. For at det skal kunne skje, er vi nøydde til å sikre at alle gode krefter slepp til. Samarbeid kan vi faktisk ikkje vedta, det er nøydd til å bli utvikla. Arbeidet med å realisere pasientens helseteneste blir av regjeringa utvikla på ei berekraftig og god måte, ved involvering og gjennom riktig ressursbruk.
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-17:
I Noreg har vi hatt store investeringar i digital infrastruktur: 12,2 mrd. kr i fjor. Breibandsutbygginga går raskare enn nokon gong, og digitaliseringa av offentleg sektor sørgjer for at folk får eit enklare liv, heilt uavhengig av kvar dei bur. Ein høyrer lite om kva Senterpartiet meiner om digitalisering utover breibandsutbygging. I replikkordskiftet i dag lét Senterpartiet vere å svare på kva for overslag dei opererer med for statlege bidrag, og korleis dei ser for seg at denne modellen skal gje insentiv for rask 5G-utbygging. Med respekt må eg seie at eg i dag undrar litt på om Senterpartiet faktisk forstår denne utviklinga, når vi ser at 5G vil kome til å overta for dagens separate nett.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Senterpartiet snakkar masse om sentralisering. Folk har kanskje gløymt korleis det var då Senterpartiet satt i regjering, då det vart sentralisert ein grendeskule kvar åttande dag og lokalsjukehus vart sentraliserte. Så dei slepp unna med retorikken sin der dei snakkar om sentralisering. Men der dei styrer lokalt, ser vi eit heilt anna bilde. I mitt heimfylke, Vestland, var me på førre fylkesting vitne til at Senterpartiet, med fylkesordføraren i spissen, gjekk inn for å ta ifrå små barn og unge bokbåttilbodet, som har gått i 60 år mellom øyer og små grender og servert bøker og kunst og kultur til desse samfunna. Er dette ein politikk som Senterpartiet sentralt synest er god, eller beklagar ein at ein lokalt står for ei stor sentralisering frå barn og unge?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Det var nytt for meg at regjeringa som me var ein del av, var leia av Framstegspartiet. Sjølv om Framstegspartiet fekk solide gjennomslag då me sat i regjering, får med òg solide gjennomslag når me no er eit parti på vippen i Stortinget, som dreiar ting i vår retning. Me kunne godt sett i bakspegelen, og då kunne eg fortalt at då me kom i regjering, reverserte me eit kutt frå Stoltenberg-regjeringa til ressurskrevjande brukarar. Så alle kan godt gå til historiebøkene og sjå at dei har føreslått ulike ting. No konsentrerer me oss om å sjå framover, og me er veldig glade for at me har fått på plass ei forbetring for dei kommunane som opplever at denne ordninga slår uheldig ut, som Moskenes, Lødingen, Fitjar og andre små kommunar som har peikt på at det er veldig urimeleg. Eg har ikkje merka at Arbeidarpartiet føreslo noko sånt då dei sat i regjering, men no får Framstegspartiet det på plass gjennom denne kommuneproposisjonen. Det bør me gleda oss over heller enn å sjå i bakspegelen og påpeika kva ein ikkje har gjort før.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Premissen til Senterpartiet om at kommunane får eit nedtrekk, er jo totalt feil. Norske kommunar har aldri fått meir inntekt frå havbruksnæringa enn etter at Framstegspartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre danna fleirtal i 2013 i politikken. Eg fortalde i innlegget mitt at eg var ordførar før eg kom på Stortinget, og eg hadde ein del møte med den raud-grøne regjeringa om akkurat dette feltet. Eg var i Finansdepartementet og bad om liknande løysingar som det me no har fått på plass med fleirtalet vårt. Svaret frå SV, Senterpartiet og Arbeidarpartiet var nei. Dei sa: De kan få ein liten del gjennom eigedomsskatten på oppdrettsanlegg. Så det vart nokre få hundretusen, mens f.eks. min heimkommune, Austevoll, no i år får nærmare 30 mill. kr. Det låg an til 15 mill. kr før Framstegspartiet forhandla i revidert. Fylkeskommunen som eg bur i, har budsjettert med 2 mill. kr. No får dei 40, 50, 60 mill. kr frå havbruksfondet. Det er formidable inntekter, så Senterpartiet må ikkje stå og snakka om at det er eit nedtrekk og flytting av pengar til Oslo. Dette er flytting av pengar frå Oslo til kysten, og det er det me som har fått til. Senterpartiet ville ingenting på dette feltet då dei sat i regjering.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Det er alltid slik når ein les ting, at viss ein les med SV-briller, blir alt oppfatta negativt og lite konkret. Viss ein les det slik som me les det, er det altså ei klar forventning om at Stortinget som løyvande myndigheit skal koma tilbake til desse felta om prognosane ikkje har slått til. Viss Finansdepartementet har hatt rett i sine prognosar, treng ikkje kommunane å få kompensert meir enn det som dei reelt sett skal ha, men viss analysane og prognosane er feil, må me som løyvande myndigheit koma tilbake med pengar. Derfor formulerer me oss på denne måten. Eg registrerer òg at ein trekkjer fram fylkesvegnettet. Eg hadde berre eit kvarters innlegg, så eg fekk ikkje tid til å skryta av at me skal koma tilbake til styrking av fylkesvegnettet. Men det er heilt riktig at me òg ser at ein del raud-grøne fylkeskommunar ikkje prioriterer fylkesvegnettet sterkt nok, og at me kanskje må få på plass betre ordningar og belysa betre ordningar for det. Difor har me fått inn formuleringar om det. Me vil sjølvsagt følgja opp alle desse formuleringane i statsbudsjettet. Men det er Stortinget som er løyvande myndigheit, og då veit regjeringa at skal dei ha løyvd pengar, må dei koma hit.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Det er trygt å høyra at Arbeidarpartiet definerer framtida så lenge ho berre er eitt år. Men dei er nærmast på autopilot når dei behandlar kommuneproposisjonen. Sånn har det vore i åtte år: Uansett kva me fire har kome med, har Arbeidarpartiet meint at det var litt for lite, og så har sluttresultatet dei sju åra me har lagt bak oss, vore at kommunane aldri har hatt det betre. Det har faktisk òg vorte bevist at kommuneøkonomien under vårt styre er sterkare enn det han var dei åtte åra med raud-grønt styre. Eg registrerer også at ein på autopilot fører retorikken om dei som har mest frå før. Eg synest det er litt hult å snakka om i den tida me står i, der næringslivet slit, der det er folk som har satsa alt dei har på å skapa arbeidsplassar som me no treng meir av. Ser ikkje Arbeidarpartiet at dei bør endra retorikken litt overfor dei som er rike på ansvar, som skaper arbeidsplassar og skal sørgja for at me får inntekter vidare? Då må ein ikkje berre ha ein retorikk herfrå om dei som har mest frå før. Det er faktisk dei som sørgjer for at me har så mange milliardar som me kan disponera.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Eg merkar meg at representanten Moxnes seier at det lovar godt for kommunesektoren dersom det blir eit nytt fleirtal i 2021. Då anbefaler eg Moxnes å studera kva dei han håpar blir eit fleirtal, dreiv med då dei sat med regjeringsmakt. Då var det langt fleire ROBEK-kommunar, og kommuneøkonomien var langt strammare enn han har vore dei siste sju åra. Så eg trur nok ikkje kommunane skal stola på at ein i posisjon leverer noko anna enn ein gjorde i posisjon sist. Grunnen til at eg tek replikk, er forslaget som Raudt la fram no, der ein i realiteten legg opp til eit system der kommunepolitikarane kan senda skatterekning til folk som ikkje har demokratiske rettar i val i dei kommunane. Ein legg i realiteten opp til eit system der ein kan frita eigne innbyggjarar, som har røysterett i kommunevalet, for eigedomsskatt og senda heile rekninga til folk som har hytte eller sekundærbustad i kommunen. Er det slik ein ser på demokratiet i Raudt, at ein skal utstyra Kommune-Noreg med moglegheiter til å senda heile rekninga til folk som ikkje har røysterett?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
No omgjekk Moxnes å svara på spørsmålet mitt om demokrati. Eg registrerer at ein i programmet til Raudt er oppteken av at det skal vera folkestyre og demokrati. Dette forslaget er jo stikk motsett. Her seier ein at ein skal få ein faktura frå kommunen for å betala for at ein har ei hytte der, men ein har ingen demokratiske rettar til å setja saman det kommunestyret på den måten ein ønskjer. Skal me verkeleg ta på alvor eit slikt folkestyre som Raudt beskriv, at ein skal kunna senda ein stor skatterekning til folk som ikkje har røysterett til å kunna påverka det kommunestyret som sender rekninga? Det blir i alle fall dårleg nytt for mange som har hytter i kommunar der dei ikkje har nokon påverknad på kva dei skal måtta betala for å ha hytte, i ein tvangseigedomsskatt – kanskje fordi kommunane ikkje effektiviserer eller tek i bruk dei moglegheitene dei har.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Etter å ha høyrt spørsmålet frå representanten Lauvås er det nesten freistande å seia at han må setja seg inn i inntektssystemet og skjøna at små kommunar har fått solide overføringar av dette stortingsfleirtalet dei siste sju åra. Det er betydeleg både for små kommunar og for regionale tiltak. Grunnen til at eg tok replikk, er noko eg hadde trudd ministeren skulle snakka om, nemleg digitalisering, men eg gjev henne sjansen til å svara på spørsmålet mitt. Er ein einig med Framstegspartiet i at når det gjeld planprosessar, treng kommunane å digitalisera og bli meir like, slik at innbyggjarar og utbyggjarar kan halda seg til eit meir likt system? Me ønskjer òg å forenkla plan- og bygningslova, slik at det går fortare å planleggja bustader i heile Noreg, og at dei prosessane kan bli meir digitaliserte. Er statsråden einig med Framstegspartiet i at det her er mogeleg å ta initiativ for å gjera det enklare for utbyggjarar og folk flest å få igjennom planprosessar raskare?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Eg takkar statsråden for svaret. Det er positivt at ein er einig med Framstegspartiet i at ein kan gjera meir for å digitalisera. Når statsråden nemner Statens hus, skal eg ikkje seia at det går kaldt nedover ryggen på meg, men det gjev meg assosiasjonar til fylkesmenn, som ofte sit i Statens hus. Dei er kanskje den største grunnen til at distrikta ikkje får byggja bustader og ikkje får planleggja, fordi dei legg seg borti lokaldemokratiet i altfor stor grad. Heldigvis har regjeringa gjort noko for å forenkla dispensasjonspraksisen, og me har ein del ting på høyring – men langt frå nok. Framleis opplever lokaldemokratiet at staten sin representant i fylket som sit på Statens hus, lagar vanskar. Eg lurer på: Vil ein ta ytterlegare initiativ for å streka under at lokaldemokratiet skal stå sterkare, og at Fylkesmannen skal fremja færre innseiingar og leggja seg mindre borti ting som lokalpolitikarane ønskjer skal skje?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Det er heilt utruleg å høyra Senterpartiet snakka om at kystkommunane får kutt i havbruksfondet. Etter at Framstegspartiet bidrog den til løysinga, har ein faktisk fleire milliardar på plass til kystkommunane, og det er føreseieleg at dei får meir òg i framtida. Eg trur ingen kystkommunar opplever det som eit kutt, men i Senterpartiet si beskriving av verkelegheita passar det sikkert fint å seia at det er eit kutt. Men det er faktisk ei påplussing og ei styrking av kommuneøkonomien til kystkommunane. Det har vore veldig interessant å høyra på Arbeidarpartiet i dag. Eg trur nesten heile Noreg har fått med seg at statsråden har sagt at kommunane må halda hjula i gang. Han har sagt det same i mars, april, mai og no i juni. No går plutseleg ljoset opp for Arbeidarpartiet, og Eirik Sivertsen, etter å ha høyrt kva vi har høyrt i fire månader, seier det var veldig klargjerande og skaper føreseielegheit for Kommune-Noreg. Endeleg har Arbeidarpartiet vakna og fått med seg det som alle andre har høyrt lenge. Så går det to innlegg, og representanten Nina Sandberg kjem opp her og har med seg eit manus – som ho sikkert har skrive på førehand – og seier akkurat det same, at ein ser for seg at det er uføreseieleg, det som kommunane går i møte. Arbeidarpartiet klarer i same debatt å seia at det er både klargjerande og føreseieleg, og at det er uføreseieleg. Det einaste som er føreseieleg, er at Arbeidarpartiet er seg sjølv likt, ein seier ting som ein ynskjer. Så kan ein uansett spola tilbake og seia at ein hadde rett, for ein har ulike representantar som seier ulike ting. Eg er veldig spent på kva fraksjonsleiar Lauvås, som kjem opp etter meg, seier – om han delar Sandberg si uro eller Sivertsen si oppklaring av at det no er føreseieleg. Det er òg interessant å høyra representanten Mossleth snakka om ferjefylka som at dei ikkje har fått meir pengar. Går ein tilbake i inntektssystemet til fylkeskommunane er nesten ein halv milliard stilt til rådvelde på ferje- og båtkriteriet. Fylkeskommunane har fått pengar. Dei har òg generert store overskott. Som fylke trakk ho fram Møre og Romsdal. I fjor gjekk dei med eit gedigent overskott samtidig som dei ikkje prioriterte å setja ned ferjeprisane eller trua med å auka dei. Det er ikkje mangel på pengar, men mangel på prioriteringar i det fylkestinget som gjer at ferjeprisane og ferjeopprøret i Møre og Romsdal var eit faktum. Eg er òg interessert i å høyra kva Senterpartiet vil røysta for når det gjeld vårt forslag om å disponera pengar til ferjefylka for at dei som har gått føre i det grøne skiftet, får meir pengar. Vestland fylkeskommune f.eks. vil få ein betyedeleg del av det fordi dei har teke pionerarbeidet med å gå i front. Vil Senterpartiet støtta det forslaget? Eller må fylkesordføraren frå Senterpartiet takka dei fire borgarlege partia for pengane medan Senterpartiet ikkje støttar det?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Sidan presidenten seier ein føreset at representantane forstår sakene dei debatterer, legg eg det til grunn, men kanskje prøver enkelte representantar å villeia befolkninga til ikkje å forstå. Då tenkjer eg på SV, som gjev inntrykk av at havbruksfondet blir mindre neste år fordi prosenten går ned, men det er betre å få 25 pst. av eit kjempehøgt beløp enn å få 80 pst. av eit lågare beløp. Faktum er i alle fall at kystkommunane får meir pengar i år enn dei har fått tidlegare, og at Stortinget gjer eit fornuftig vedtak som er raust med kystkommunane, etter at Framstegspartiet forhandla. Eg håpar at ein ikkje villeier befolkninga ved å gje inntrykk av at dette er lite. Grunnen til at eg teikna meg, var Senterpartiet som snakka om frivilligsentralar og at fleirtalspartia har kome med eit laust forslag i salen. Eg skal prøva å forklara kvifor me gjorde det. Det er fordi me ønskjer å øyremerkja midlane og har skrive det i merknadene. Når ein går inn i forslag til vedtak II som me står inne i, står det at dei blir særskilt fordelte, altså tabell c over kommuneramma. Det er midlar som er frie for kommunane, juridisk sett. Staten har inga moglegheit til å etterprøva kva kommunane har brukt pengane til. Ein har ikkje noko rapporteringssystem for korleis bruken av særskilt fordelte pengar er. Difor ønskjer me å endra det til eit øyremerkt tilskot. Me veit at det frivillige ligg under Kulturdepartementet. Det er dei som har system for øyremerkte midlar i den sektoren. Difor plasserer me det der. Eg trur frivilligsentralane er glade for vedtaket me gjer i dag. Ei krone frå Abid Raja er like god som ei krone frå Nikolai Astrup til det frivillige. Det viktigaste er at pengane blir målretta og øyremerkte. Difor trur eg intensjonen til alle i salen er at ein heller stemmer for det lause forslaget om ein er oppteken av øyremerking, slik me føreslår. Til slutt skal eg koma med ei lita helsing til Vestland fylkeskommune, som har vore masse debattert i dag, seinast ved representanten Trelleviks engasjerte innlegg. Han brukte ord som «vanstyre». Eg ville ikkje brukt akkurat det ordet, men heller illustrert det med at mykje av forklaringa jo ligg i at den eine parten i samanslåinga brukte opp pengane før ein slo seg saman. Det blir som nokon som inngår ekteskap, der den eine parten bruker opp alle pengane før bryllaupet. Då kan ein ikkje koma etterpå og klaga over at ein ikkje har råd til å kjøpa ny sofa eller gjera investeringar i ekteskapet, når ein brukte opp pengane på andre ting først. Der ligg ein del av forklaringa. Representanten Navarsete seier fylkeskommunen Vestland vil kutta i distriktet. Det trur eg gjerne på når me ser korleis dei oppfører seg med Senterparti-fylkesordførar. Dei legg altså ned ein bokbåt, som er eit tilbod i distriktet til barn som får bøker og kultur på øyar og i bygder, til store protestar frå heile fylkeskommunen. Dei skjønar ikkje kva Senterpartiet driv med. Det veit nok representanten Navarsete meir om, korleis fylkesordførarane tenkjer, enn kva me gjer.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Eg er einig i at me skal landa denne debatten i tide, sånn at me får gjort vedtak i dag, og at det er føreseieleg for kommunane. Men når representanten Nordlund frå Senterpartiet harselerer med at eg ikkje klarer å seia kor mykje pengar Vestland fylkeskommune vil få frå havbruksfondet, kjem det sjølvsagt av at havbruksfondet betaler ut basert på aktiviteten 1. september. Så det er ingen som kan seia kva nokon fylkeskommune får. Me kan leika oss litt i Excel, og då ser me at Vestland fylkeskommune har budsjettert med 2 mill. kr, og at dei anslagsvis vil få atskilleg mykje meir. Men sluttresultatet får me ikkje før til hausten, sånn som det alltid er. Det er heller ikkje riktig at me kuttar i midlane, noko Senterpartiet no forsøkjer å teikna eit bilete av. Me styrkjer, sånn at havbrukskommunane har fått 2,25 mrd. kr i år. Det er meir enn dei nokosinne har fått før. På Senterpartiet si vakt i regjering fekk ein eit par hundre millionar samla. Så det er eit heilt anna beløp. Når det gjeld representantane Bjørke og Navarsete, som gjer eit nummer av at me ikkje har snakka om bokbåten før, er jo det òg feil. Eg var leiar av kulturutvalet i Hordaland fylkeskommune frå 2007 til 2011, og me kjempa for bokbåten, heldt flammande innlegg for bokbåten og berga bokbåten, som har gått i 60 år til barn og unge langs kysten frå Hordaland til Møre og Romsdal. Det er faktisk no på Senterpartiet si vakt i fylkesordførarstolen at det tilbodet blir lagt ned. Så ein skal ikkje seia at me berre er opptekne av distriktspolitikk for symbola, verken i fylkestinget eller her, me er faktisk opptekne av at barn og unge i Hordaland, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal skal ha gode tilbod.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Hvis kommuneøkonomien skal rekke til alle de gode tingene som Senterpartiet og SV er enige om, er nok Senterpartiets satsinger også litt for lave, men la det ligge nå. Jeg har lyst til å utfordre Senterpartiet på to forslag vi har i denne innstillingen, og som jeg er veldig overrasket over at Senterpartiet ikke er med på. Det ene er å sikre en fast grunnfinansiering til koordineringsfunksjonen for desentralisert høyere utdanning. Det vet vi er helt nødvendig for bl.a. at kommunesektoren skal kunne ha faglært personell rundt omkring, og at folk overalt i hele Norge skal kunne ta utdanning. Studiesentrene har ikke slik finansiering i dag, og det må de få. Det andre er at vi ønsker stimuleringstiltak for flere kommunale tjenester etter modell fra Stangehjelpa, som er nettopp den tillitsreformen som representanten brukte ganske mye tid på i sitt innlegg, der en uten byråkrati har lavterskeltilbud til folk, og de får faktisk hjelp uten at det brukes mye tid på byråkrati. Hva er grunnen til at Senterpartiet ikke støtter disse to forslagene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Jeg har lest de forslagene som Fremskrittspartiet nå skryter av, hva det står der, og hvordan det står. Der står det «gjøre nye vurderinger» når det gjelder kompensasjon for kommunesektoren, og «om mulig gi en løypemelding». Når det gjelder økonomiske konsekvenser av koronapandemien, skal man «legge frem en analyse». Når det gjelder ressurskrevende brukere, skal man finne en egnet måte å «belyse og legge til rette for mekanismer». Når det gjelder fylkesvegnettet, skal man «vurdere å styrke» det. Og når det gjelder kollektivtrafikken, skal man si hvordan fylkeskommunene skal styrkes, ikke at de skal styrkes. Så her er det mye vage formuleringer og lite penger. Hva er grunnen til at Fremskrittspartiet går med på slike vage formuleringer og ikke krever fast fisk, at dette skal gjøres, men bare overlater til regjeringen om det skal gjøres?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Jeg vil bruke anledningen til å invitere Arbeiderpartiet til å være med og stemme for et par av de forslagene som virkelig er framtidsrettede, og som jeg også oppfordrer Høyre til å være med og stemme for. Det handler om å etablere et system som gjør at kommunesektoren og privat næringsliv utover hele landet skal ha bedre mulighet til å skaffe seg den kompetansen de trenger, og at menneskene utover kan gjøre det. Det handler om å få på plass grunnfinansiering for koordineringsfunksjon for desentralisert høyere utdanning. Det har Arbeiderpartiet og SV vært enige om før. Det ser ikke ut som om Arbeiderpartiet er med på det nå. Det andre er å se på det som jeg i forslaget har kalt «Stangehjelpa», noe som de gjør i Fredrikstad nå, som de gjør i Kristiansand, som de gjør i Oslo, som handler om lavterskel tilbud til folk i psykiatri, innen helse og på andre områder, og som gjør at man kan gi folk det de trenger, med mindre byråkrati og til en lavere kostnad. Vil Arbeiderpartiet være med på dette?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Det ble nok ikke særlig mye klarere for kommunesektoren etter den replikkvekslingen. Poenget er: Skal man gi en garanti for koronarelaterte økte utgifter og tapte inntekter? Det er det som er poenget. Det er ingen som har tenkt at det handler om noe annet enn det. Det er den garantien som mangler. Det som står i forslaget som Høyre er med på, er at man skal gjøre en vurdering av behovet for kompensasjon for kommunesektoren. Og man skal, om mulig, gi en løypemelding for dette. Men kommunene har jo disse utgiftene nå. Det er nå koronakrisen er – det er ikke neste år eller året etter det igjen. Representanten Trellevik var jo sjøl saksordfører for saken om kommuneloven, som pålegger kommunene å kutte i budsjettene sine når inntektene svikter. Skal de se bort fra den loven nå?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Det er en realitet at det er Stortinget som har gjort veldig store forandringer i de krisepakkene regjeringen har lagt fram, og styrket dem vesentlig når det gjelder både arbeidstakernes muligheter til å ha noe å leve av, bedriftenes muligheter til å drive videre og kommunenes inntekter – som det faktisk er Stortinget som har presset på for å få vedtatt. Det er altså ikke regjeringen som har lagt fram disse forslagene. Regjeringens forslag har vært veldig minimale til nå, og ikke engang nå klarer stortingsrepresentanten fra Høyre og regjeringen å garantere at kommunesektoren skal få dekket de ekstrautgiftene de har hatt, og de tapte inntektene de har hatt. Det er den garantien – og ikke hvordan det skal regnes ut – som er viktig nå: at man sier at man skal få dekket de faktisk økte utgiftene og de faktisk tapte inntektene, ellers har kommunesektoren nå ikke penger, og de må kutte. Det betyr flere arbeidsløse og enda dårligere omsorg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Det er jo dette hele kommunesektoren etterspør. KS og alle etterspør det – ikke hvordan man akkurat i dag regner ut krone for krone hvordan dette skal gjøres, men at man slår fast prinsippet, og at man gir en garanti for det. Jeg ser hva som står i forslagene som Høyre er med på. Man skal gjøre en vurdering og «om mulig gi en løypemelding». Kommunestyrerepresentanter, ordførere og rådmenn sitter nå med krav på seg og må kutte i budsjettene når de ser at inntektene svikter og at utgiftene øker. Slik er kommuneloven, som representanten Trellevik var saksordfører for. De kan ikke leve på og budsjettere med en ny vurdering og en mulig løypemelding en eller annen gang. De er pålagt å kutte. Flere kommuner må nå si opp folk, de må legge ned tilbudet til eldre, og de må stoppe de vedlikeholdsoppgavene som privat sektor nå skriker etter å få.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Flere av ferjefylkene har gått foran og gjort veldig viktige vedtak om å legge om til nullutslippsferjer. Men det har kostet mye penger for mange av dem, og de får ikke kompensert de ekstrautgiftene de har hatt, verken fra regjeringen eller i de forlikene som nå er inngått – det er litt mer, men ikke så mye. I dag fremmes det et forslag om at vi i forbindelse med budsjettet for 2021 skal legge om finansieringsordningen slik at staten fullt ut tar merkostnadene ved klimaomlegging av fylkenes hurtigbåt- og ferjetrafikk, og at ordningen må fange opp både gjennomførte og kommende tiltak – altså at staten sikrer at denne omleggingen går framover. Under høringen i forbindelse med kommuneproposisjonen sa flere av fylkene at de neimen ikke visste om de turte å gå videre med dette nå, fordi man ikke fikk kompensert det. Hva er grunnen til at Venstre ikke vil være med på å kompensere dette slik at det blir ført videre nå, og at verftsindustrien da får nye og viktige oppdrag?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Når det gjelder omsorgen i kommunesektoren, har man jo slitt litt fra før, og både under korona og etter har det vært ganske alvorlig for mange – både eldre, funksjonshemmede, foreldre med syke barn, folk som trenger rehabilitering, og unger som trenger hjelp i forbindelse med omsorgssvikt. Det er ganske alvorlig for veldig mange. Representanten har vært ordfører sjøl og vet at når inntektene svikter og utgiftene øker, er en nødt til å revidere budsjettene. Det sitter mange kommunestyrer og gjør nå. Det går ut over akkurat disse tingene som jeg nevnte. Representanten sier at kommunesektoren nå skal få refundert dette, men det skal skje i etterkant. Hvordan skal det foregå, når de allerede har vært nødt til å kutte i budsjettene fordi pengene ikke er der nå? Utgiftene er der nå, de tapte inntektene er der nå.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Forslaget som representanten Greni nå nettopp refererte til, er jo KS’ ønsker, så det er KS’ formuleringer som regjeringen og regjeringspartiene nå velger ikke å stemme for. Det er slik at regjeringen sjøl kunne ha parkert den usikkerheten som ligger der, ved å være tydelig, ved å bruke ordet sjøl, bruke ordet garanti og ikke bruke ord som oppdatert, hvordan, ikke at, nye vurderinger, løypemelding og veldig mange andre veldig usikre betegnelser – ikke fordi noen her tror at man i dag klarer å si akkurat hvor mye penger dette handler om, men for å slå fast prinsippet. Jeg lurer på: Hvorfor er det så veldig vanskelig for statsråden og for flertallet å slå fast prinsippet og skrive det ned sånn at det er mulig for alle å skjønne hva regjeringen egentlig mener?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Det er litt rart å høre, når statsråden i sitt innlegg påstår at kommunesektoren har fått 23 mrd. kr, at 10 mrd. kr er et problem. Poenget her er at regjeringen sjøl ikke har vist at den har vært villig til å kompensere disse tingene. Det var ganske minimalt, det regjeringen la fram, helt fram til siste krisepakke. Da var det altså Stortinget som sørget for at det ble noen bevilgninger til kommunesektoren som monnet noe. Jeg har mye kontakt med kommuner som er fortvilte. Blant annet er de veldig fortvilte over det tilbudet som er til folk som har behov for omsorg og pleie, som nå har måttet stå på vent veldig lenge. De har behov for å øke innsatsen der framover, og da er det jo et poeng å kunne bruke kommunesektoren nå som et slags flomvern mot større arbeidsledighet. Det er en av grunnene til at SV har ment at vi skal sikre de inntektene både nå og til neste år, sånn at vi bl.a. får både bedre kvalitet og volum på de tjenestene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Det er litt oppsiktsvekkende at distriktsministeren ikke vet at det er fylkesveiene som er flaskehalsen for næringslivet i Norge, og tydeligvis heller ikke mener at gods bør over på bane, men at det skal fortsette å dundre forbi ørene på oss som bor langs E6. Det jeg har behov for å spørre statsråden om, gjelder forslag som SV fremmer i denne innstillingen, og som er veldig viktig for kommunene. Jeg skal nevne spesielt to av dem. Det ene er dette med studiesentrene, at de må få en grunnfinansiering. Det holder ikke at man lar høyskole- og universitetssektoren ordne med dette selv, for de fokuserer på helt andre ting og er opptatt av campus. Det andre er 5G, der statsråden sier man skal begynne i byene. Hvorfor kan man ikke heller gjøre slik SV vil, og begynne med denne teknologien i distriktene, slik at de kan få utjevnet de avstandsulempene de faktisk har? Nå forsterker jo regjeringen forskjellen mellom by og land ved å starte også dette i byene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Når det gjelder garantier, har erfaring lært meg at de bør være skriftlige, stå på et papir og bli vedtatt. Det er ingenting av det som har blitt sagt her i salen i dag, som er det. Vedtakene er tvert imot ulne og uklare. Jeg hører igjen at det var åtte år i regjering for de rød-grønne. Nå har denne regjeringen sittet i sju år. Før koronakrisa i år tror jeg man hadde brukt 234 mrd. kr mer av oljefondet enn vi brukte. Da er det vel ikke så rart om man har brukt noen av de pengene til noe vettug og ikke har kastet alle pengene ut av vinduet eller gitt dem til de aller rikeste. At det da har kommet noe mer penger til vei og kommunesektoren, skulle da bare mangle. For SV er det et verdivalg at vi vil styrke fellesskapet mer. Vi gjør det fordi vi mener det er det som tar oss tryggest inn i framtida. Jeg hører at representanten Thommessen mener det er kortsiktig å sikre oppdrag til privat næringsliv nå, til å sette kommunene i stand til å investere i velferdsteknologi og universell utforming, som vil gjøre dem klare for framtida og gjøre at det blir mer effektivt. Jeg hører at det er kortsiktig å gi rom for investeringer i f.eks. desentralisert høyere utdanning, som SV har tatt til orde for, og som er helt nødvendig for å sikre den kompetansen som både kommunesektoren og privat sektor trenger framover. Vi ønsker å gjøre langsiktige og gode investeringer – i motsetning til Høyre, som deler ut skatteletter også nå i krisepakken på formuesskatten, men de klarer ikke å peke på en eneste arbeidsplass skapt av det. De milliardene SV legger på bordet til kommunesektoren, både nå og til neste år, blir til arbeidsplasser og til utvikling av det alle sier er viktig, f.eks. utbygging av bredbånd, penger til rassikring og penger til bedre veier i distriktene. Vi har en distriktsminister som trekker fram E18 inn til Oslo, et gigantisk motorveiprosjekt, som det viktigste for distriktene. Det er ikke det. Det er bruksveiene i fylkene og kommunene som er viktige, og vi legger penger på bordet til det. Det blir det også mange arbeidsplasser av i distriktene. Det er bedrifter som nå sliter med å holde hjulene i gang fordi kommunene, med den usikkerheten som er nå, må legge veldig mange prosjekter på is. De har ikke råd og kan ikke ta sjansen på å sette i gang det som hadde vært så viktig nå. Det er her vi nå, i denne krisa, kunne ha brukt kommunesektoren som et flomvern mot økt arbeidsledighet og fått gjort endringer i offentlig sektor som hadde modernisert den og satt oss bedre i stand til å møte framtida, både befolkning og næringsliv.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
I koronakrisen har det vist seg hvem det er som har samfunnskritiske funksjoner. Mange av dem er lavtlønte, og mange jobber i kommunesektoren. Det burde være rammer nå til å gi dem et lønnsløft, men det registrerer jeg at regjeringen og flertallet ikke er interessert i. SV har valgt å prioritere kommunesektoren opp, og det gjør vi fordi vi ønsker god kvalitet og moderne kommuner og fylkeskommuner med godt barnevern og tjenester for mennesker med utviklingshemming og for sjuke og eldre. Der trengs det virkelig et løft, særlig for ressurskrevende tjenester. Det er derfor det er så viktig å ha rom både til å kunne kvalifisere folk og til å ansette dem i fulle, trygge stillinger. Det gir god kvalitet i omsorgen, og det gjør det mulig å rekruttere. Det er et stort vedlikeholdsetterslep som må tettes. Det må bygges ut både universell utforming og 5G i hele landet. Det er vi nødt til å ta konsekvensen av, og derfor fremmer vi disse forslagene. Jeg har også behov for å gi en stemmeforklaring. SV kommer til å stemme for begge de to ferjeavløsningsforslagene i innstillingen.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Jeg har med stor interesse lyttet til Fremskrittspartiets framheving av sin eminente innsats i saken om kommuneproposisjonen. Blant annet brukte representanten Njåstad mye tid på å snakke om ordningen med ressurskrevende tjenester, der det har vært en betydelig vekst i mange år nå. Det er et stort behov ute i kommunene, og vi har vært godt kjent med at det har vært krevende for enkeltkommuner med de reduksjonene som regjeringen gjennom flere år har lagt opp til – en regjering som har vært ledet av Fremskrittspartiet, med finansministeren i spissen. Jeg undrer meg: Har ikke Fremskrittspartiet før nå vært kjent med at dette har vært en vanskelig situasjon? Eller er det sånn at man ikke har brydd seg, siden det er først når man går ut av regjering, man blir opptatt av situasjonen og faktisk tar på alvor de signalene som kommunene har kommet med i mange år nå?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Jeg tror vi alle står oss på å se, som også regjeringen framhever i sine dokumenter til Stortinget, den ekstreme usikkerheten som hersker omkring konsekvensene og den økonomiske situasjonen som følge av virusutbruddet. Skatteinntektene er kommunesektorens viktigste inntektskilde, så det er ikke uvesentlig for kommunene hvordan de utvikler seg gjennom året, og det er riktig at sluttoppgjøret ikke foreligger før langt ut i neste år. Men vi vet hele tiden noe om skatteinngangen annenhver måned, for da kommer pengene inn på konto til det offentlige. Jeg hører statsråden ramse opp alt som er gjort overfor kommunesektoren. Og det er riktig, det ble foreslått bevilget mye fra regjeringen. Mye er også forsterket her i Stortinget, og vi har vært opptatt av det – begge parter – å sikre kommunesektoren. Men: Statsråden bruker gjentakende det å stille opp for kommunesektoren. Jeg har bare et enkelt spørsmål: Mener statsråden at kommunesektoren skal få kompensert bortfallet av skatteinntekter i forhold til det anslaget som ble gjort i statsbudsjettet for 2020? Ja eller nei.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Da skal jeg følge opp med å si takk for svaret, og min intensjon er nettopp å avklare noe av den usikkerheten som hersker rundt om i kommunesektoren, og som vi også har hørt det har vært referert til flere ganger i dag. Jeg er nå opptatt av skatteinntektene for 2020, som selvfølgelig også er et grunnlag for kommunesektorens muligheter i 2021. Jeg har lest regjeringens anslag for hva skattesvikten er anslått å være basert på de opplysningene vi har nå under den store usikkerheten. Men kommunene styrer jo på bakgrunn av de budsjettene de vedtok i 2020, og da baserte man seg på den antatte skatteinngangen for 2020. Det er grunnlaget for driftsbudsjettet for kommunesektoren. Vi har gitt en del kompensasjon, men mitt spørsmål gjelder garantien. Er det sånn at statsråden mener at kommunesektoren skal få kompensert bortfall av skatteinntekter i forhold til det antatte nivået i statsbudsjettet for 2020? Det er et spørsmål om statlig garanti overfor kommunesektoren.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-17:
Da enigheten med regjeringspartiene ble presentert, merket jeg meg spesielt at Fremskrittspartiets medlemmer i finanskomiteen skrev at endringen som man nå klarte å få på plass for havbruksfondet, sikrer forutsigbarhet og et system over tid. Det eneste som i hvert fall er sikkert og forutsigbart, er at Fremskrittspartiet fortsatt er et godt støtteparti til denne regjeringen. Videre er det også helt forutsigbart at Fremskrittspartiet mener det er sånn at når man får det som jeg oppfatter er – i hvert fall hvis jeg ikke har misforstått alle regnestykkene – ca. 50 pst. vekst i det forslaget man har, er man altså ikke interessert i å sørge for enda mer penger til havbrukskommunene nettopp for å skape vekst, gi rom for å fylle på de kommunale næringsfondene og ikke minst sikre viktige næringsveier, som bl.a. mange av fylkeskommunene har brukt sine andeler av utbetalingen fra havbruksfondet til. Da blir egentlig spørsmålet: Er det sånn at Fremskrittspartiet er veldig fornøyd med det store nedtrekket som kystkommunene nå får med det forslaget som Fremskrittspartiet mener sikrer forutsigbare systemer over tid – altså at de trekker fra kommunene for å gi til Oslo?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-17:
Jeg merket meg at representanten Bransdal var veldig opptatt av å gi honnør til Fremskrittspartiet for endelig å ha klart å se behovet for en sosial dimensjon over det som ble foreslått i kommuneproposisjonen. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har tidligere vært veldig enige om at frivillighetssentralene skal sikres en finansiering som også gjør at man beholder sentralene i de små kommunene. Jeg vil gjerne gi Kristelig Folkeparti honnør for å ha klart å presse støttepartiet til regjeringen, Fremskrittspartiet, på plass på dette området. Siden Kristelig Folkeparti ikke egentlig lot være å ta anerkjennelsen selv, lurer jeg på om Kristelig Folkeparti kan bruke den nyvunne makten over Fremskrittspartiet til å sørge for at man beholder denne innflytelsen også når det gjelder spørsmålet om man skal bruke inntektssystemet eller ikke for å framtvinge sammenslåinger. Kan man også bruke makten til å sørge for at eventuelle kommunesammenslåinger i perioden utelukkende skal baseres på frivillighet?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-17:
Det var jo interessant å høre statsråden være inne på den store samferdselssatsingen til regjeringen, at det liksom var det store grepet for å skape regional utvikling og ikke minst nye arbeidsplasser osv. Jeg tror kanskje at jeg skylder statsråden å gjøre oppmerksom på at det er fylkeskommunene som faktisk foretar investeringer, f.eks. i nye fergekaier, nye fylkesveier, nye tunneler, rassikring osv. Det er for så vidt helt riktig at det har vært en økning i den delen av potten som Stortinget har ansett kan avsettes, men det er fortsatt frie midler som fylkeskommunene disponerer fritt videre. Jeg kunne videre tenke meg å snakke om desentraliserte og nettbaserte studietilbud og hørt om statsråden er enig med representanten Gudmundsen fra hennes eget parti i at en halvering av antall studieplasser innenfor det området på Helgeland er en styrking av desentralisert utdanning. Det mente jo representanten i går. Men statsråden mente altså at bygging av infrastruktur er avgjørende for å få nye arbeidsplasser. Hvilke konsekvenser ser da statsråden for seg at endringer i fergeavløsningsordningen vil ha for mulighetene for nye arbeidsplasser og bedre bo- og arbeidsmarkedsregioner?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-17:
Ny kunnskap er jo alltid bra. Derfor ser jeg for så vidt fram til ny kunnskap om regjeringens forslag om fergeavløsningsordningen, som det for øvrig er komiteen som har fremmet i denne saken. Det skal bli spennende å se når distrikts- og digitaliseringsministeren skal fremme det. Saken vi diskuterer her i dag, dreier seg om det grunnleggende velferdstilbudet norske innbyggere får i kommunene og gjennom fylkeskommunene. Saken dreier seg altså om hvordan vi skal få finansiert skolene, hvordan vi skal få finansiert ny veibygging, og hvordan vi skal sørge for at det er nok ansatte i heltidsstillinger i eldreomsorgen. Saken er derfor egentlig mye større enn man ofte får inntrykk av, ikke minst når man prøver å få dratt temaet opp i en større kontekst. For Senterpartiet er det helt åpenbart at tjenester nær folk gir muligheter til verdiskaping – at vi sørger for at folk tar i bruk de naturressursene som finnes i hele landet, og ikke minst bruker den kunnskapen og kompetansen de sitter på. Samtidig ser vi at det opplegget som legges fram av regjeringen, er en videre sultefôring av norske fylkeskommuner og kommuner. Man legger ikke til rette for å ta i bruk alle mulighetene som ligger der. Man sørger ikke for at det er nok midler til at det går et tilstrekkelig antall båter tilstrekkelig ofte, eller at ferger skal rekke fram for bl.a. å få laksen på den transportåren som ministeren for så vidt var inne på. For Senterpartiet er det avgjørende viktig at man lager et økonomisk opplegg for kommunesektoren, for både fylkene og kommunene, som sikrer innbyggerne grunnleggende tjenester nær folk. Lokalpolitikere og regionalpolitikere sitter bestandig med vanskelige prioriteringer, men de prioriteringene kunne blitt enklere dersom stortingsflertallet i hvert fall var samstemt om at det ikke vil være muligheter for å nå de målsettingene man har satt, med det økonomiske opplegget man nå mener man skal ha på plass. Senterpartiets forslag om 4 mrd. kr i økt ramme utover det regjeringen foreslår, bygger på behovene vi ser for å få flere båter, sørge for at bussene går, og få bygd de skolene som kommunepolitikerne ønsker der ute. Det er det denne saken dreier seg om, og den hadde nok fortjent en enda større debatt enn vi har her i dag, og ikke minst gjennom hele året. Det meste kan altså relateres til denne saken når lokalpolitikerne må fortelle at de skal legge ned fritidsklubben, ikke vedlikeholde veien eller legge ned et fergetilbud. Mulighetene fylkeskommunene skal ha til å være regionale samfunnsutviklere – det å se et større område i sammenheng og legge grunnlaget for å skape flere arbeidsplasser, som vi har et sårt behov for i dette landet – er kraftig redusert under denne regjeringen. Det samlede opplegget med reduserte overføringer til drift og muligheter for investeringstilskudd gir altså et dårlig bilde for framtiden til norske kommuner og fylkeskommuner.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Det er mer penger å dele ut. Det er mer et spørsmål om hvordan man prioriterer de pengene vi faktisk har å dele ut. Som jeg var inne på i innlegget, har representanten Thommessen og hans regjeringsparti nå i løpet av de siste syv årene delt ut noe sånt som oppimot 25 mrd. kr i året i skattekutt, det aller meste av det til dem som har mest fra før. Så kom ikke og belær om at det ikke fins penger, for det fins penger, men det er hvordan man velger å fordele pengene – om det skal gå til dem som allerede har mest fra før i dette samfunnet, eller om vi skal fordele de pengene for å styrke fellesskapet. Det er en prioritering. Jeg registrerer at representanten Thommessen er godt fornøyd med den skjevdelingen han står for. Det er egentlig ikke tid til å gå så mye mer inn i det, men jeg kan bare bekrefte at framtiden varer lenger enn til neste år. Det er også bekymringen for Arbeiderpartiet når vi ser hvilke prioriteringer denne regjeringen har stått for de seneste syv årene og ser ut til å stå for også innen 2021.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
For å ta formuesskatten først: Det er mulig at representanten Njåstad ikke hørte etter eller ikke har lest de svarene som hans eget finansdepartement har måttet gi til Stortinget når vi har spurt om kuttene i formuesskatten, som jo representanten Njåstad er veldig for. Han er veldig glad for alle skattekutt som ikke kommer fellesskapet til gode for øvrig. Men i svaret fra Finansdepartementet om at kutt i formuesskatten skal skape flere arbeidsplasser, sier Finansdepartementet at det klarer de ikke å dokumentere – de klarer ikke å dokumentere det, er det svaret vi får. På det tidspunktet satt også Fremskrittspartiet med finansministeren i departementet. Så til at kommunene aldri har hatt det bedre: Ja, det har vært engangsinntekter på økt skatt, noe som man ikke har klart å regne inn. Jeg tror at som tidligere ordfører vil representanten Njåstad også forstå at å bruke engangs lottoinntekter i varig drift er et dårlig forslag å ha.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Ja, Arbeiderpartiet vil være med på at det blir mindre byråkrati, og at vi får iverksatt den tillitsreformen som jeg vet at Arbeiderpartiet og SV er grunnleggende enige om at må gjennomføres. Dessverre har det ikke vært mulig å få et tilstrekkelig flertall i Stortinget for at vi får gjort det på en skikkelig måte så langt. Så får vi håpe at vi kan få rettet på det om et drøyt års tid ved at vi får et nytt flertall som faktisk tar på alvor tillitsreform og at vi må ha mindre byråkrati og bruke mer tid ute og hjelpe folk på skikkelig vis istedenfor å drive overdreven rapportering. Da er bl.a. dette med å ha desentralisert utdanning viktig, og det er helt riktig som representanten sier, at dette har vi stort sett og grunnleggende sett vært enige om at er viktig å få gjennomført. Vi hadde senest i går kveld en sak her i Stortinget om bygningene på Nesna, som jo illustrerer at vi som ulike partier har likt syn i denne saken.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Jeg ser at statsråden er ute og reiser og besøker ordførere, datasentre og kulturhus, og det er bra. I Sogn Avis står det å lese at statsråden fikk servert både heimebakst og kaffe, og at praten gikk livlig rundt bordet om koronakrise, digitalisering og vigsler i kommunal regi som den store nyvinningen i kommunereformen. Så kan jeg kanskje legge til for egen regning at kanskje kommunen får i oppgave å innvilge skilsmisser også etter hvert – hva vet jeg. Det er litt vanskelig å finne den store politiske saken i dette, så jeg spør derfor statsråden om driftsresultatene i kommunene. Som det var nevnt her, går de altså ned. 212 kommuner har lavere driftsresultat enn det som er anbefalt, og har hatt det minst ett av de to siste årene. Spesielt gjelder dette de mindre befolkede kommunene i distriktene. Hva vil statsråden gjøre for å bedre den situasjonen, slik at driftsresultatene faktisk kan komme opp på det nivået de skal være?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Takk for svaret, det var interessant. Nå signaliserer statsråden at man fra regjeringens side skal se spesielt på de mindre kommunene. Signaliserer statsråden at man da skal endre på inntektssystemet, slik at det blir en bedre utjamning mellom kommunene, slik det var tidligere, før regjeringen endret inntektssystemet til slik det er nå, som favoriserer de større og mer befolkningstette kommunene? Er det det statsråden signaliserer, så er det for så vidt veldig bra, og jeg er glad for å høre at regjeringen nå vil legge seg på den linjen. Hvis statsråden kan bekrefte at det er det hun mener, vil det være veldig fint.