trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Forrige uke kom bomben om at Norge bryter klimamålet for 2020 – klimamålet som Stortinget satte seg for flere år siden, og som regjeringen som Venstre har vært en del av nå, har lovet å nå. Ikke nok med det – siden Parisavtalen ble banket gjennom i Paris i desember 2015, har denne regjeringen lyst ut ikke mindre enn 599 oljeblokker til oljeindustrien. Vi er i en undersøkelse kåret til det femte mest klimafiendtlige landet med tanke på koronapolitikken. Hva er regjeringens og Fremskrittspartiets svar på dette? Jo, nye kutt i revidert nasjonalbudsjett til satsing på bl.a. hydrogen. Mitt spørsmål er: Hvordan kan Venstre forsvare en så elendig klimapolitikk?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Sist uke kom dommen over åtte års høyrestyrt klimapolitikk. Klimamålene for 2020 ble brutt. Ettertidens dom over de siste årenes manglende innsats for de virkelig store utslippskuttene kommer til å være hard. Det har ikke manglet på advarsler om at man med vitende og vilje har styrt mot et brudd. Det har heller ikke manglet på forslag til hvordan man kunne ha kuttet utslippene mer. Problemet har vært at den høyrestyrte regjeringen ikke har vært interessert i noe klimasamarbeid med Stortinget. De har ikke vært interessert i å strekke seg for å gjøre det som faktisk må gjøres for å unngå en alvorlig klimakrise. Etter åtte år med Erna Solberg som statsminister må vi bare slå fast at regjeringen brøt klimamålene. Regjeringen har gitt oljeselskapene subsidier som kan karakteriseres som anabole steroider. Regjeringen har siden Parisavtalen ble inngått i 2015, lyst ut 599 blokker til oljeselskapene – 599 nye oljeblokker for utbygging av mer olje og gass, og det i en tid da advarslene mot ny olje- og gassutvinning bare har blitt sterkere og sterkere. Regjeringens svar på advarslene fra Det internasjonale energibyrået om ikke å sette i gang nye olje- og gassfelt var få dager etterpå å lyse ut 84 nye olje- og gassblokker. Regjeringen har den femte mest miljøfiendtlige politikken for gjenreisningen etter korona, ifølge Greenness of Stimulus Index fra Vivid Economics. I fjor sørget regjeringen for å legge iskanten ikke der den faktisk går, men der oljeselskapene ville at den skulle gå. På toppen av det hele har regjeringens klimapolitikk i flere av de åtte årene vært dynket i palmeolje. Regjeringen har kuttet utslipp ved å putte orangutang etter orangutang på dieseltankene. Regjeringens klimapolitikk har badet i palmeolje og regnskogsødeleggelse. Regjeringens utslippskutt har ført til store utslipp og ødelagt regnskog i andre deler av verden. Alt dette har skjedd mens alvoret har blitt tydelig. Mye står på spill, men er det noe vi skal huske fra dagen i dag, før vi går fra hverandre, så er det: Utslippene skal kuttes, nye arbeidsplasser skal skapes, og landet skal få en rød-grønn regjering.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Norge har økonomiske problemer. Alle de tre viktigste områdene for landet vårt og økonomien går feil vei. Det er en stadig mindre del av befolkningen som har arbeid, for det andre har forskjellene mellom folk økt kontinuerlig i åtte år, og for det tredje blir Norges underskudd i handelen med andre land – hvis vi ser bort fra olje og gass – stadig større. Arbeiderpartiet mener at det nå heller bør være vanlige folks tur til trygghet, jobb, inntekt og velferd. Når representanten Storehaug nå prater om å se framover, bør et viktig poeng være: Når politikken til høyreregjeringen nå har virket i åtte år, er det svært lang tid. Og det ville være et under om politikken skulle virke på en annen måte enn at forskjellene fortsetter å øke. Tror Storehaug på dette underet?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er helt riktig at både tallet på fattige barn og fattige familier øker, og at tallet på unge som står utenfor arbeidslivet, øker. Her om dagen kom det en veldig tankevekkende sak i Østlendingen fra Trysil kommune, om noe som rammer både næringslivet og de unge. Det var en bedrift som trengte arbeidskraft, Økonomidekk, som er et bilverksted, og som ønsket å få bistand til å rekruttere unge. De sa følgende: Vi kan ta inn ufaglærte, vi gir opplæring. Vi trenger nå folk. Jeg har tatt opp dette med arbeidsministeren, men har ikke fått noe svar. Dette viser jo at det er kontinuerlige problemer med politikken. Det er systemet som svikter, og som gjør at forskjellene mellom folk øker, og at flere unge blir stående utenfor. Det svarte ikke representanten på i det hele tatt. Da vil jeg spørre representanten Storehaug: Hvis vi ikke skal snakke til oss i stortingssalen, men snakke til alle barnefamiliene og de unge som står utenfor, hva vil representanten Storehaug si til dem etter åtte år?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Resultatene er det som teller, men tall fra SSB viser at de tre viktigste resultatene for landets økonomi og framtid går feil vei. Det aller viktigste for oss i Arbeiderpartiet er naturligvis at folk har arbeid, men gjennom de siste åtte årene har det blitt en stadig mindre del av befolkningen vår som har arbeid. Og i mitt eget valgdistrikt Hedmark er det flere kommuner hvor det faktisk er mer enn 40 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder som står utenfor, viser tallene til Statistisk sentralbyrå. Forskjellene mellom folk øker. Det er flere arbeidsfolk, bl.a. dem som gjør avgjørende jobber innenfor renhold, servering og byggebransjen, som har mindre å kjøpe melk og brød for i dag enn de hadde for ti år siden. Norges underskudd utenom olje- og gasseksporten øker. Det øker år for år, og det kommer på en veldig betenkelig måte til å påvirke våre muligheter til å ha eldreomsorg, sykehjem, ordentlige felles helsetjenester og utdanning, med mindre vi får opp eksportinntektene fra fastlandsindustrien. Til tross for dette, at det går i feil retning år for år på de tre viktigste områdene, er det likevel noe som gjør meg sterkt optimistisk, og det er når jeg er ute og prater med folk. For det er nå et sterkt ønske om en ny kurs for landet vårt. Her om dagen pratet jeg med ei dame som har lang erfaring i arbeidslivet. Da sa jeg at etter åtte år med økte forskjeller, privatisering og mer til dem som har mest fra før, mener vi at det nå skal være vanlige folks tur. Hun svarte kontant: Dette kunne jeg fortalt deg for flere år siden. Det var veldig godt sagt, for statistikken fra SSB og folks klokskap henger sammen. Folk ser at denne utviklingen er gal, og at det ikke er dette vi ønsker for et rettferdig og sosialdemokratisk Norge. Resultatene er det som teller. Det var det tidligere statsminister Gerhardsen som sa. Dagens statsminister må finne seg et annet slagord på valgplakaten, for hvis ikke er det helt åpenbart i strid med dokumentasjonen som vi år etter år får fra SSB. Jeg sier som den damen jeg snakket med, med lang erfaring fra arbeidslivet: Vi kunne sagt det for flere år siden. Men nå er det vanlige folks tur.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg er enig i at vi trenger flere som jobber, og flere som er klare for å jobbe. For meg er det også litt personlig, for denne regjeringen har kuttet i AAP-ordningen. Det er en ordning som er til for at folk skal få en mulighet til å bli bra igjen. Jeg har flere venner som har hatt slag. Det tar tid å lære språk igjen. Det er mange som har psykiske problemer, og det tar tid å bli bra igjen. Regjeringen har kuttet ordningen for å tjene penger til skattekutt for de rikeste. De personene jeg refererte til, trenger også trygd, så de har blitt flyttet over til uføretrygd. Jeg har en venn som gjerne vil jobbe. Hun vil jobbe, men hun har blitt flyttet fra AAP-ordningen til uføretrygd. Hun skal være ufør hele livet. De har mistet muligheten til å bli bra igjen. Mener representanten at det var en god ting å kutte i denne ordningen?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Det var litt morsomt at representanten snakket om at familier bør styre seg selv. Da har jeg en god nyhet: For en uke siden var det en sak om at lesbiske par har brukt partnerdonasjon, den ene kvinnen i paret skal føde et barn fra et egg fra den andre. Jeg vet at Kristelig Folkeparti solgte seg for å prøve å stoppe en moderne bioteknologilov, men Kristelig Folkeparti tapte, noe som er veldig bra for kvinner og skeive i hele landet. Når Kristelig Folkeparti har solgt seg, har de solgt seg f.eks. for å kutte brillestøtten til Emilie på elleve år, som har briller med styrke minus 11,7. Regjeringen har også kuttet AAP for de syke og fattige. Hva tenker representanten fra Kristelig Folkeparti om at ulikhetene har gått opp hvert år partiet har styrt landet?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg er bekymret. Vi har en bemanningskrise i helsesektoren. Det er helsepersonell som redder livet vårt, som tar imot oss når vi er veldig syke, som jeg var. Det er de som loser oss gjennom pandemien. Nå har regjeringen brukt tvungen lønnsnemd, som betyr mindre lønn og svakere streikerett. Vi mangler leger, sykepleiere, helsefagarbeidere, logopeder, fysioterapeuter, jordmødre osv. Og nå har vi fått en sak fra VG om at intensivavdelinger også har en bemanningskrise. Denne regjeringen har ikke sikret landet vårt. 88 pst. av befolkningen bekymrer seg for sykepleiermangelen. Rapporten sier at vi vil mangle 28 000 sykepleiere og 18 000 helsefagarbeidere i 2035. Det var før pandemien traff Norge, og nå sier mange av dem at de ikke vil jobbe lenger fordi det har vært så vanskelig under pandemien. Vi trenger en rød-grønn regjering. En av de første oppgavene er å rydde opp etter høyreregjeringens bemanningspolitikk. De som redder oss, bør få høyere lønn. De bør få bedre faglige rettigheter, og vi må tilby alle hele og faste stillinger. Nå behandler Stortinget et konkret forslag fra SV, som vil gi flere nye leger, noe som også vil spare penger. Både danske og norske legestudenter må studere først og ta turnus etterpå. Vi har mange norske studenter i Danmark, og de må gå gjennom både KBU og turnus i Danmark og ta LIS1 i Norge etterpå. De må ta dobbel turnus. Det er dyrt, gir ikke bedre leger og gir oss færre nye leger per år. Vi har en legekrise. Hvis SV får flertall for en ny ordning der disse studentene ikke må gå igjennom hele LIS1, vil Norge få 40–60 nye leger hvert år. Vi trenger å rydde opp etter bemanningspolitikken fra denne regjeringen. Vi trenger flere hele og faste stillinger i helsesektoren, flere praksisplasser og flere utdanningsstillinger på sykehus, og vi trenger å fjerne bruken av bemanningsbyråene. Da trenger vi en rød-grønn regjering – ikke en sentrumsregjering.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-18:
Jeg takker for spørsmålet. I vår grønne NTP gjør vi en helhetlig gjennomgang av transportbehovet framover, og da ser vi at det er en massiv oversatsing på nye veier, som fortrenger ressurser som trengs for å sikre veistrekninger. Hvis en leser grønn NTP, vil en se at vi trapper opp støtten til alt fra rassikring, veisikring og forbedring av de eksisterende strekningene, slik at de blir tryggere å kjøre på. Vi ønsker også å gjøre transporten grønnere ved å etablere 10 000 ladepunkter, slik at man kan få nye, trygge biler til å kjøre på nye og tryggere veier. Samtidig ønsker vi å avlaste veitrafikken ved å øke bruken av kollektivløsninger, tog og elbusser, som gjør at vi kan få mindre trafikkbelastning også på ulykkesutsatte strekninger.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-18:
Miljøpartiet De Grønne har også lagt inn et forslag om tryggere adgang til nærmiljøet for barn og prioritert det i budsjettarbeidet, at nærmiljøet skal trygges ved veiutbygginger, slik at sikring og trygging av eksisterende veier blir, som sagt, vesentlig trappet opp i forhold til det regjeringen har gjort. Og det inkluderer helt sikkert den strekningen som representanten her tar opp.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-06-18:
Hvis representanten sjekker med internasjonal forskning, bl.a. fra OECD, og også fra norske fagmiljøer, vil man se at det ikke er noen sammenheng mellom økt formuesskatt og færre ansettelser eller nye jobber. Det er faktisk omvendt. Disse analysene viser at ved å gjennomføre et grønt skatteskifte, hvor en stimulerer de ressursproduktive delene av både jordbruk og industri, altså at en øker skattene på ressursbruken, samtidig som en tar ned skatten på inntekt, så vil dette totalt sett gå opp. Det gjelder spesielt hos de som er innovative, som er opptatt av grønn innovasjon og av å være framoverlente og ligge i forkant av de teknologiskiftene som uansett kommer, innenfor både transport, bygg, landbruk – og den mest kjente sektoren, men den ble borte for meg i siste øyeblikk her. Men sånn er det.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2021-06-18:
Vi har nullvisjon på antall trafikkdrepte, og vi ønsker å minimalisere antallet hardt skadde i trafikken. Miljøpartiet De Grønne går til valg på å skrote flere strekninger som ligger inne i NTP, bl.a. E18 Retvet–Vinterbro, den aller siste strekningen av prosjektet E18 Riksgrensen–Vinterbro. Før Miljøpartiet De Grønne plukket ut denne strekningen, kjørte representanten den selv, og talte han hvor mange private utkjøringer det er mellom Kråkstad og Retvet, eller hvor mange livsfarlige kryss det er? Den ligger bare 30 minutter ut fra Oslo sentrum. Hvordan mener representanten for Miljøpartiet De Grønne at det å skrote denne strekningen samsvarer med nullvisjonen for trafikkdrepte?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2021-06-18:
Skal jeg da forstå det slik at representanten fra Miljøpartiet De Grønne går inn for å skrote en strekning hvor han i realiteten ikke har vært, og hvor han i realiteten ikke har sett hvordan strekningen ser ut? Dette er en strekning på 4 km. Reguleringsplaner og alt er lagt for en ny trasé. De som bor langs den veien, vil ikke ha noen mulighet for en midtdeler, eller to og tre felt, slik jeg forstår at Miljøpartiet De Grønne kanskje vil lage, for å komme trygt ut på de veiene. Det er 80 km/t på E18. Jeg vet ikke om en eneste strekning på E18 som har 40 km/t, som ville vært den eneste muligheten for at disse barna skal komme seg trygt fram og tilbake til hjemmet sitt minst to ganger om dagen.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2021-06-18:
Det forundrer meg at Miljøpartiet De Grønne i denne saken er villig til å rasere dyrket mark og dyrkbar skog, istedenfor å flytte den traseen og gjøre det trafikksikkert for barna og de som bor der. Et annet spørsmål, som jeg har stilt tidligere, gjelder formuesskatt. Miljøpartiet De Grønne mener at formuesskatten skal opp, og at den ikke har påvirkning på antallet arbeidsplasser, f.eks. i landbruket og i matproduksjonen, hvor bonden er avhengig av traktor, slåmaskin, harv, tresker osv. Mener Miljøpartiet De Grønne det er riktig at bonden skal betale formuesskatt, eller skatt på arbeidende kapital, på disse helt nødvendige hjelpemidlene, og kan Miljøpartiet De Grønne gi et eneste eksempel på at det å øke skatten på arbeidende kapital vil gi en ny arbeidsplass?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2021-06-18:
Den største ulikheten i samfunnet vårt går mellom dem som har en jobb, og dem som ikke har en jobb å gå til. De aller fleste som har vært eller er permittert, eller har mistet jobben, er ansatt i private bedrifter landet over gjennom pandemien. Derfor må vi legge til rette for at det skapes nye arbeidsplasser i det private næringslivet, og at flest mulig kommer tilbake til de arbeidsplassene de hadde før pandemien traff oss. Ulikhetsdebatten reduseres ofte til en diskusjon om skatter og avgifter. Men en betydelig del av fordelingen bestemmes i markedene før skatter og avgifter trer inn. I kombinasjon med gode velferdsordninger for dem som trenger det mest, er det viktigste vi kan gjøre for å holde ulikhetene nede å sikre et velfungerende arbeidsmarked og en kompetent arbeidsstyrke. Høyres politikk handler om å gjøre noe med årsakene til ulikhet og utenforskap, ikke bare med symptomene. Vi mener at det å hindre stor ulikhet i samfunnet handler om å sikre mer kunnskap i skolen, bedre integrering, hjelpe dem som havner utenfor arbeidslivet inn igjen, og gi næringslivet rammevilkår som gjør at de tør å satse. Et fagbrev eller et vitnemål i hånden er billetten inn i arbeidslivet. Én av våre hjertesaker er å sørge for at flest mulig gjennomfører og består videregående skole, og arbeidet begynner å gi resultater. Nye tall viser at fullføringen ligger på 79,6 pst. nasjonalt, noe som er over 7 prosentpoeng bedre enn i 2013. Helt konkret betyr det at over 5 300 flere elever fullførte i 2020 sammenlignet med i 2013. Vi må fortsette å ha målrettede ordninger for dem som trenger velferdssamfunnet mest. Gode muligheter og gode levevilkår for alle er ikke det samme som like liv, men det bidrar til likeverdige liv. Vi vil at alle skal ha mulighet til å lykkes i Norge, og at alle som av ulike grunner har falt utenfor, skal få en ny sjanse. Tidligere jobbet jeg på et kvalifiseringssenter for flyktninger i introduksjonsprogram. Jeg har ikke tall på hvor mange samtaler jeg har hatt med frustrerte deltakere som enten har kommet i en gruppe med deltakere som kan mye mindre og lærer litt saktere enn dem selv, eller motsatt. Derfor mener jeg at endringene vi har gjort i introduksjonsloven med hurtigspor og utvidet tid for dem som trenger det, er gode endringer som tar deltakerne på alvor. Å kunne godt nok norsk er helt avgjørende for å få jobb og for å føle seg som en del av det norske samfunnet. Helt til slutt: Noen partier vil utrede alternativer og skrote EØS-avtalen. Normeka AS er en hjørnesteinsbedrift i Rømskog Aurskog-Høland med 27 arbeidsplasser. Det er en lærlingbedrift, og de har ca. 60 mill. kr i omsetning. De sier selv at de er helt avhengig av EØS-avtalen for å få solgt lysmaster til flyplasser verden over, med EU som sitt viktigste marked. Hvor mange distriktsarbeidsplasser, som de 27 på Rømskog, vil disse partiene skape usikkerhet for? Høyre er garantisten for fortsatt EØS-arbeid, og vår jobb nummer én er å legge til rette for å skape mer og inkludere flere.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-18:
Jeg kan garantere at Rødts program ligger fast, og at Rødt morgen, middag og kveld – gjerne på natta også – vil jobbe for å erstatte EØS-avtalen med en handelsavtale som gjenreiser vår suverenitet og vår selvstendighet, og at vi ikke er underlagt byråkratene i Brussel. Vi kommer til å presse en ny regjering med all den kraft vi får i valget, for å stå opp mot EU, for å sikre at vi beskytter norsk arbeidsliv mot bemanningsbransjen, mot EØS-avtalens frie flyt, mot sosial dumping og ikke minst sikre selvråderetten til naturressurser og over kraften vår, og at EU ligger langt unna det det norske Stortinget burde styre over. Jeg kan garantere at jo sterkere Rødt blir i høstens valg, jo mer kraft vil vi få til å presse en ny regjering til å stå opp imot Brussel framfor dagens underdanighet under EU.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-18:
Vi har nok tydelige formuleringer på at vi ønsker å bevare et parlamentarisk demokrati. Vi er til og med et parti som i hvert fall her i Stortinget – og også i kommunestyrer og fylkesting landet rundt – slåss for mer demokrati, ofte mot Høyres og Arbeiderpartiets forsøk på hemmelighold og også gjerne å innsnevre Stortingets kontrollmyndighet over regjeringen. Jeg vil si at Rødt både i praksis og i teorien er et parti som går inn for mer demokrati og mer makt til folkevalgte organer. Med et sosialistisk samfunn, altså med et reelt folkestyre over økonomien, tenker jeg det vil bli behov for nye måter å styre økonomien på, f.eks. at man kan ha muligheten til å velge ledelsen i bedriftene på demokratisk vis. Hvis man er myndig nok til å kunne velge ledelsen for landet vårt, bør man også kunne velge ledelsen i bedriftene, for å fjerne siste rest av føydalisme i vårt samfunn, hvor makt og privilegier går i arv, som jo er kjernen i kapitalismen også.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-18:
Det er klart at det er på en måte én ting å ha prinsipper, noe annet er å være spåmann. Jeg skal ikke prøve å oppkaste meg til å kunne spå nøyaktig om framtiden, men det er klart at vi har et veldig solid og rotfestet prinsipp om at vi ønsker også å ha demokrati, et folkestyre, over økonomien. Vi vet at prinsippet i dag er at verdiskapingen er samfunnsmessig. Den skjer ved at verdiskaperne, altså arbeidstakerne, skaper verdiene i bedriftene og også i offentlig sektor. Veldig mye av innsatsfaktorene er betalt og finansiert av fellesskapet, altså det som sikrer at man kan skape verdier, infrastruktur som veier, tunneler, bruer, et helsevesen som gjør en frisk igjen hvis man blir syk, at vi utdanner folk som er til nytte for bedriftene. De som tiltar seg verdiskapingen, det skjer på veldig få private hender. Det å få en samfunnsmessig fordeling også av verdiene er kjernen her, for det er samfunnet som har skapt rikdommen, og da bør også samfunnet få tildelt rikdommen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-18:
Allerede i 2018 innrømte Sanner at barnehageloven var utdatert, fordi de store kommersielle kjedene dominerte sektoren, og lønnsomheten har vært tre ganger så høy i barnehager som på børsen. Men i budsjettforliket får de kommersielle barnehagene og Fremskrittspartiet gjennomslag for å sikre disse velferdsprofitørene økt statlig kapitaltilskudd og fortsatt tilgang til gunstige husbanklån. Nylig kom barnehageutvalget med sine forslag. De ønsker å flytte makt fra konsernene til kommunene, og at tilskudd og foreldrebetaling faktisk kommer barna i barnehagen til gode, ikke de kommersielle investorene. Hva tenker Sanner om regjeringens ettermæle når de har hatt åtte år i regjering uten å ha gjort noe som helst med de kommersielle konsernenes grep om og vekst i barnehagesektoren?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-06-18:
EØS-avtalen sikrer norske bedrifter tilgang på et europeisk hjemmemarked med 500 millioner kunder og er helt avgjørende for norske jobber og velferd. Derfor er det rekordstor oppslutning om avtalen, og derfor er Høyre garantisten for at den skal bestå. På den andre siden sier Arbeiderpartiet at de er for, men deres nærmeste allierte i trespannet SV, Senterpartiet og Rødt vil trosse folkeviljen og skrote EØS. Denne usikkerheten bekymrer norsk næringsliv, så jeg vil gi representanten en anledning til å berolige oss, gjerne med et tydelig ja eller nei: Hvis Rødt kommer på vippen, kommer man til å akseptere at Arbeiderpartiet garanterer for og verner om EØS-avtalen?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-06-18:
Vi merker oss at Rødt vil feie Arbeiderpartiets såkalte EØS-garanti til side, og da er det tryggest å stemme Høyre. Men i går leste jeg en thriller av en bok, og den het Rødts prinsipprogram. Der kunne man lese om et parti som sier at de baserer samfunnssynet på marxisme, bedre kjent som kommunisme. Spesielt spennende var kapittelet om revolusjonen som måtte komme. Riktignok har man i den nye utgaven lagt til ordet demokratisk, hva enn demokratisk revolusjon skulle bety. Jeg har ingen forventning om at forfatteren skal avsløre inndekningen for revolusjonen, for det kan fort bli dyrt, så den revolusjonen tenker jeg vi avlyser med en gang. Men jeg må spørre, for i revolusjonskapittelet står det at det skal opprettes nye styringsorgan i Norge, så sånn helt konkret: Hvilke styringsorgan vil Rødt ha?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-06-18:
Jeg synes representanten skal få være litt mer konkret. Når det står såpass mange spennende kapitler om revolusjon i dette prinsipprogrammet, hadde det vært interessant for velgerne å få høre litt mer om hvordan denne revolusjonen skal gjennomføres. Jeg synes det var litt tynt på hvilke nye styringsorgan som skal opprettes i en eventuell forhandling med andre partier.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-06-18:
Med Høyre i regjering skal vi skape mer og få fart på Norge igjen, og vi skal styrke norsk næringslivs konkurranseevne. Derfor har vi samlet senket skattene og avgiftene med 34 mrd. kr. Jeg tror vi alle deler målet om at de med de bredeste skuldrene skal bære den tyngste børen, og at de med mest skal bidra mest. Men vi må gjøre det klokt. Skatt på arbeidende kapital, traktorer, maskiner og varelager, er ikke klokt. For det første rammer det uavhengig av om man går med overskudd eller underskudd. For det andre blokkerer skatten suksessfulle gründerbedrifter som kan være mye verdt på papiret, men der verdiene i beste fall er teoretiske og ikke-realiserte. Det tapper dem for kapital som heller burde gått til å trygge jobbene og skape nye industrieventyr. For det tredje er denne skatten på arbeidende kapital konkurransevridende. Den betales kun av norske eiere og gir en stor konkurransefordel til utenlandske selskaper. Sånn kan det ikke være, og derfor må denne skatten videre ned. Mer av kapitalen i samfunnet må vris over til å skape jobber og verdier. Derfor har vi økt skatten på sekundærbolig og senket den på arbeidende kapital. Denne vridningen bør fortsette. For å oppnå et næringsvennlig Norge må vi også ha et rettferdig Norge der alle forholder seg til de samme reglene og betaler skatt der verdiene skapes. Derfor må det være en prioritert oppgave å bekjempe skatteunndragelse og aggressiv skatteplanlegging. Regjeringen har derfor innført bl.a. rentebegrensningsregelen og kildeskatt på renter og royalties, noe som begrenser selskapenes mulighet til å bruke kunstig høye renter på å flytte overskudd utenlands og dermed redusere skatteposisjonen i Norge. Framover må vi også følge med på utviklingen og vurdere flere tiltak for å unngå urettferdig konkurranse i disfavør av norske arbeidsplasser. Med Høyre skal vi senke skatten på det vi vil ha mer av, altså verdiskaping og arbeid, og vi skal skjerpe tiltakene mot det vi vil ha mindre av, som er overskuddsflytting og skatteunngåelse. Alle skal bidra etter evne, og alle skal bidra der verdiene skapes, samtidig som vi skal skatte klokt, ikke mer. Med Høyre skal vi skape mer og få fart på Norge igjen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Jeg lytter også ofte til ham, men jeg mener det er et dårlig forslag at eiere i norske bedrifter skal måtte ta ut store utbytter og så selge ned i sin virksomhet for å kunne finansiere formuesskatten. Det er en dårlig løsning. For de av oss som er opptatt av at vi skal ha et sterkt og mangfoldig norsk eierskap, er det viktig at vi også fortsetter nedtrappingen av skatten på arbeidende kapital. Det oppsiktsvekkende er jo at Arbeiderpartiet gir en garanti til utenlandske eiere om at de ikke skal få høyere skatt, og så lover man samtidig at norske private eiere i bygd og by skal få høyere skatt. Også i revidert nasjonalbudsjett øker Arbeiderpartiet skatten på arbeidende kapital på veien ut av krisen. Det er et dårlig signal til alle dem som står på for å redde norske arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Jeg vil bare først gripe tak i en annen problemstilling som representanten tok opp, og det var at Høyre ikke bidrar til fordeling. I denne perioden har vi økt barnetrygden for de minste barna med 8 200 kr per år – for de minste barna. Da Kristelig Folkeparti fikk dette gjennom i 2019, var det første økning på 20 år. Det var SVs ultimatum for å støtte en eventuell Arbeiderparti-regjering i 2017. Det er en borgerlig regjering som har levert på det. Nå er det åtte av ti som gjennomfører videregående skole. Det er kanskje det viktigste tiltaket for sosial utjevning i årene som kommer. For næringslivet er det ikke ett tiltak som er avgjørende. Det er summen av rammebetingelser. Det handler om skatten på arbeidende kapital, selvsagt gjør det det. Det handler om satsing på kompetanse, det handler om samferdsel, det handler om den konkurransekraften som norske bedrifter har. Etter denne krisen har norske bedrifter styrket sin konkurransekraft. Det lover godt for årene som kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Det er jo ikke bare akkurat nå. Vi har systematisk redusert skatten på norsk privat eierskap gjennom de siste åtte årene, og det har vi tenkt å fortsette å gjøre. Det er ikke slik at vi sitter i regjeringskontorene og deler norsk næringsliv inn i hva vi synes er bra, og hva vi ikke synes er så bra. Vi kan ikke lage et skattesystem på den måten. Vi kan ikke skille mellom næringer – at noen skal få redusert skatt på arbeidende kapital, mens andre ikke skal få det. Vi mener at norsk privat eierskap er viktig. Ja, vi har en sterk stat i Norge. Staten bidrar aktivt inn i næringslivet, og det skal den fortsette å gjøre også med en borgerlig regjering. Men vi trenger også en balanse i dette. Vi kan ikke bare lene oss på staten. Vi trenger jobbskaperne, vi trenger det mangfoldige eierskapet i hele Norge, i bygd og by, personer som investerer sine egne penger i norske arbeidsplasser. Da er ikke svaret å øke skatten på norsk eierskap på vei ut av krisen. Nei, vi må fortsette å trappe den ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Det gjorde jeg allerede i svaret på den første replikken. Når det gjelder inntektsforskjellene i Norge, er de jevnere fordelt enn i de aller fleste land. Det skal vi være glade for, det er en verdi vi skal ta vare på. Men det har vært en noe økende forskjell. Den har ikke kommet de siste åtte år, den har kommet de siste 30 år, og i de siste 30 år har ikke Arbeiderpartiet akkurat vært fraværende i regjeringskontorene. Dette har vært en utvikling over 30 år, men fortsatt er det blant de minste forskjellene. Man snakker om kirurgisk presisjon. Det Arbeiderpartiet gjør, er jo med kirurgisk presisjon å ramme det norske private eierskapet. Hvis vi går tilbake i Arbeiderpartiets historie, og vi skal vel ikke lenger tilbake enn til da Arbeiderpartiet sist satt i regjering, hadde man en næringsminister som faktisk tok til orde for å fjerne skatten på arbeidende kapital, fordi man så at dette var noe som rammet norsk næringsliv og norsk privat eierskap.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Jeg vil kanskje ikke si at Fremskrittspartiet alene går i bresjen for å redde norske arbeidsplasser, men Fremskrittspartiet har gått i bresjen for å senke avgiftene på grensehandelsutsatte varer. Det er det ingen tvil om. Det er Fremskrittspartiet som fikk gjennomslag for å fjerne sjokoladeavgiften, og det er Fremskrittspartiet som nå fikk gjennomslag for å fjerne avgiften på alkoholfri drikke. Det er et gjennomslag for Fremskrittspartiet som helt sikkert kommer til å gi positive konsekvenser. Men det er også andre ting som betyr noe for grensehandelen – kostnadsnivået, toll på varer, vareutvalget. Det er flere faktorer som betyr noe for grensehandelen, enn avgifter. Jeg underslår ikke at avgifter har en betydning, men det er også andre forhold som betyr noe. Det er ikke slik at vi gjennom å redusere disse avgiftene fjerner grensehandelsproblematikken. Den vil fortsatt være der. Men Fremskrittspartiet har fått betydelig gjennomslag på disse to avgiftene og også på andre i budsjettet for inneværende år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Jeg merker meg det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
For alle andre partier i Stortinget enn Senterpartiet var lav moms et krisetiltak. Det var et krisetiltak. For Senterpartiet er det en kamp som fortsetter fordi man mener at momsen skal være lavere. Moms er ikke et tiltak for bedriften, det er forbrukeren som betaler momsen. Når vi mener at det er riktig å fase dette ut fra 1. oktober, er det fordi vi ser på utsiktene for norsk økonomi. Også administrerende direktør i Virke sier at den negative utviklingen for handels- og tjenestenæringene har snudd. Rapporten fra Norges Bank i går viser at arbeidsledigheten i 2022 vil være tilbake på lave nivåer. De ser for seg en sterkere vekst enn man gjorde tidligere, og har derfor også varslet flere renteøkninger. Ja, det er fortsatt noen som sliter, men vi ser nå at det går riktig vei. Folk kommer tilbake i jobb, og aktiviteten i økonomien tar seg opp. Da er det riktig å avvikle krisetiltak.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Vi har ikke foreslått en enda høyere moms. Nå har jeg akkurat i denne timen satt ned et nytt skatte- og avgiftsutvalg, som også skal se på momssystemet. De skal levere sin innstilling i slutten av 2022. Det er viktig at vi nå også tenker igjennom hvordan vi skal avvikle støtteordninger på vei ut av krisen. Norsk politikk kommer til å bli målt på vår evne til å få Norge godt ut av krisen og vår evne til også å ta oljepengebruken ned. Det er viktig av hensyn til fremtidige generasjoner, vekstkraften i norsk økonomi og for at Stortinget og regjeringen også skal kunne ha økonomiske muskler til å kunne håndtere neste krise når den kommer. Det er kanskje den vanskeligste jobben som vi nå står overfor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Det er viktig å sørge for at vi har et land med små forskjeller. Jeg googlet for moro skyld tilbake til 2017 for å se hva som var SVs viktigste krav for å støtte en eventuell Gahr Støre-regjering. Da hadde SV som ultimatum at barnetrygden måtte opp. Det var for å bekjempe forskjeller og ulikhet. Det var en borgerlig regjering som økte barnetrygden for første gang på 20 år, etter krav fra Kristelig Folkeparti. Barnetrygden er 8 200 kr mer per år for de minste barna. Jeg tror det betyr ganske mye for familier som har dårlig råd. Vi har økt engangsstøtten. Det betyr også mye for mange av dem som har dårligst råd. Og ikke minst har vi nå løftet antallet og andelen som fullfører videregående skole; ungdommer med innvandrerbakgrunn og alle ungdommer samlet er nå oppe i åtte av ti. Det er kanskje noe av det viktigste vi gjør for å bevare et samfunn med små forskjeller.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Jeg har merket meg at representanten Moxnes i alle debatter som handler om barnehager, snakker om konserner, organisasjonsform og eierskap, ikke om barna. Jeg tror det som betyr mest for familiene og for barna, er at de har gode barnehager. Vi har sørget for å sikre gode ordninger for familier med dårligst råd – gratis kjernetid og lavere foreldrebetaling i barnehager og også i SFO. Så er det riktig at vi har forlenget å ha kapitaltilskuddet. Dette er ikke det som betyr noe for de store konsernene. Det betyr noe for de små, frittstående private barnehagene. Og det er forskjell på hvor godt disse barnehagene går. Noen av konsernene går veldig bra, mens en del av de mindre private barnehagene sliter. Derfor mente vi det var riktig også å forlenge det forhøyede kapitaltilskuddet ut 2021.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Hovedsaken i de 40 punktene for 100 dager er å få fart på å få flere inn i arbeid, tiltak for å hjelpe de små og mellomstore bedriftene, tiltak for å komme i gang med et løft for eksporten. Og som Arbeiderpartiet alltid gjør: Vi ser innsats for arbeid i sammenheng med et seriøst arbeidsliv, og vi vil starte arbeidet med å gjøre vårt arbeidsliv seriøst, få en norgesmodell. Arbeiderpartiet leverer ansvarlige budsjetter. Vi kan finansiere det vi foreslår. Vi har vist til omprioriteringer i alternativt budsjett for 2021, og vi viser det i revidert budsjett, og vi omprioriterer for å kunne rydde plass. Det er det vi skal starte på 100 dager. Noe får effekt umiddelbart, og noe annet er starten på et arbeid vi skal gjennomføre om vi får flertall i en regjeringsperiode. Jeg er glad for at representanten Helleland har lest planen, og som sagt: Mellom en fjerdedel og halvparten av punktene er direkte knyttet til arbeid og verdiskaping.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er ingen grunn til å være bekymret. Det er, som representanten sa, vel og bra. Det er ikke overraskende at Høyre leser grunnlaget for verdiskaping på en annen måte enn Arbeiderpartiet. Høyre kutter i formuesskatten, som går til de aller rikeste, uten noen gang å klare å dokumentere effekten. Erna Solberg sier at det er for å hjelpe bedrifter i distriktene, og halvparten av kuttene går til Oslo, Bærum og Asker. Det er altså distriktene i Norge: Bærum og Asker. Det ligger et sted mellom der representanten Helleland bor, og der jeg bor i Oslo. Det er feilslått politikk. I vårt program satser vi på menneskers kompetanse. Vi viser retning for et yrkesfagløft, for et fagarbeiderløft. Dette er 40 punkter for å komme i gang. Så kan jeg anbefale representanten på vei inn i sommerferien å lese Arbeiderpartiets glimrende program. Det er på mange flere punkter. Det er helhetlig, og det viser retningen for hva vi ønsker å få gjennomført om vi får flertall i valget.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Her står representanten som har vært garantisten for politikken de siste åtte årene, som har hatt ansvar for politikken når det gjelder både innvandring, integrering og kvoteflyktninger og det som er, så de svarene får hun gi. Vårt program for 100 dager er for hele Norge. Uansett hvilken bakgrunn man har, skal vi satse på at man får en trygg barnehageplass, at man får en SFO-plass man kan betale for. Det er viktig for den sosiale fordelingen. Det kommer mest de som har lave inntekter, til gode, og der er det mange innvandrerfamilier. Satsing på et kompetanseløft og å få folk i arbeid – vi skiller ikke mellom folk når vi satser på denne måten. Så kan jeg også anbefale representanten, på vei inn i sommerferien, å lese vårt program, som har gode formuleringer for en human, konsekvent innvandrings- og asylpolitikk som satser på å hjelpe dem som kommer til Norge, på en god måte – og for øvrig opprettholder gode regler og orden ved norske grenser.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
For det første: Det er feil. Her er det tiltak for å få en forsterket klimainnsats fra dag én, skape jobber, kutte utslipp. Representanten står som representant for et flertall som nå gjør at vi – vi kan se på tallene – står på stedet hvil. Utslippene er ikke gått ned. Vi har tapte år. Arbeiderpartiet har lagt fram budsjett for hvordan vi kan nå våre klimamål. De forbedres fra ett år til et annet. Jeg kan ta ett eksempel – landbruk: Regjeringen ventet og ventet med å engasjere landbruket i en dialog om hvordan vi skritt for skritt kunne få utslippene ned. Våre tiltak handler om en rettferdig klimapolitikk. Det ble gitt et veldig godt svar tidligere i dag når det gjaldt dette med elbiler. Måten å nå det målet på er at uavhengig av hvor i landet man bor, skal man kunne kjøre og lade bilen sin. Derfor sier vi at de som vil kjøpe de aller dyreste elbilene, gjerne må gjøre det, men toppen av den prisen får de betale selv. Det har man råd til hvis man kjøper en så dyr bil. De pengene vi sparer, bruker vi til å bygge ladeinfrastruktur i hele landet. Det er et eksempel på en rettferdig klimapolitikk som representanten kan ta med seg når han også skal nå målene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Her var jeg nesten villig til å frasi meg plassen for å høre på den interessante dialogen – de som skal ta ansvaret for Norge og ikke kjenner hverandre igjen. Jeg er imponert over den blide representanten fra Buskerud som får beskjed om at han ikke er til å kjenne igjen, og så takker han og sier takk for samarbeidet. Ja, det lover ikke spesielt godt. Anekdoter bruker vi ofte i politikken. Vi hører eksempler. Dette med formuesskatten kommer ofte opp, og i dag har man nevnt eksemplet med Oda-gründeren, som sier at det går helt greit med formuesskatten, det er rettferdig. Det kommer også anekdoter fra den andre siden som påstår at bedrifter blir rammet. Men hvor ligger kunnskapen? Jeg har hatt debatt med Helleland mange ganger. Han har tatt opp dette i replikkordskifte med meg. De fremste forskerne våre ved Handelshøyskolen i Bergen konkluderer med at det ikke finnes forskningsmessig belegg for det Høyre sier om den skatten. Forskere ved Frischsenteret her i Oslo har sågar funnet at skatten kan være positiv. En lederskribent i Financial Times mente at Norge burde se på og innføre en moderat formuesskatt. Jeg har lyst til å spørre: Hvilken forskning og dokumentert kunnskap bygger representanten på når han gjentakende ganger sier hvor avgjørende det er å kutte ut denne skatten, som treffer dem med aller mest formue?
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Representanten Gahr Støres innlegg var en gjennomgang av økte utgifter og omprioriteringer. I går lanserte også representanten Gahr Støre, som har en ambisjon om å bli statsminister, sin 100-dagersplan i 40 punkter. Det har jo en prislapp. Det er vanskelig å fastsette den prislappen, men jeg har gått igjennom de 40 tiltakene, og for 10 av dem er økningen i offentlige utgifter på 8,4 mrd. kr. Dette er før vi begynner å snakke om gratis tannhelse for unge, reversering av jernbanereformen, mer penger til kommunene, satsing på grønne tiltak, osv. Representanten Gahr Støre har også sagt at han skal begrense skatteøkningen noe. Spørsmålet er da: Når vil representanten Gahr Støre legge fram sin 40-punktsplan for økt verdiskaping i Norge?
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Det er mulig, men av de 40 punktene jeg har foran meg her, har jeg vel klart å finne tre eller fire punkter som vil bidra til økt verdiskaping dersom man lykkes, for det går på utredninger og kommisjoner som skal vurdere ulike tiltak for å øke f.eks. grønn verdiskaping, eller det grønne skiftet. Det er vel og bra, men er det ikke egentlig å holde velgerne litt for narr å si at i løpet av 100 dager skal man øke utgiftene med over kanskje 15–20 mrd. kr uten å vise noen form for inndekning og uten å vise noen form for tiltak som faktisk vil bidra til verdiskapingen? Representanten Gahr Støre er veldig opptatt av å snakke om formuesskatten og penger til de rike. Vi er opptatt av å snakke om norsk eierskap, utvikle verdiskapingen, styrke norsk næringsliv. Dette finner vi svært lite av i Arbeiderpartiets forslag. Hvis han da i tillegg skal ha med seg sine kamerater i Rødt, Miljøpartiet De Grønne og SV, er jeg veldig bekymret for utviklingen.
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Jeg er ikke helt sikker på hvem som ikke er til å kjenne igjen. Vi har sittet sammen i regjering i sju år, og det gikk veldig bra. Så har jeg merket meg at Fremskrittspartiet «har sluppet ut av fengsel», som den nye partilederen og parlamentariske lederen sa. Men det gikk jo veldig bra, og vi fikk gjort veldig mye bra for både norsk næringsliv og for klimaet. At Fremskrittspartiet nå har behov for å blankpusse profilen, har jeg absolutt sansen for, men jeg har først og fremst lyst til å takke for at vi har hatt et veldig konstruktivt samarbeid, og at vi har klart å få på plass viktige saker for landet. Det tror jeg representanten Listhaug burde glede seg over også. Hvis en skal begynne å diskutere velgeroverganger, tror jeg vel egentlig flere velgere har gått til Høyre enn til Fremskrittspartiet. Da jeg kom inn på Stortinget, var Fremskrittspartiet større enn oss. Det er de ikke nå.
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Først har jeg lyst til å si til representanten Gahr Støre at jeg har hatt mange vennskapelige og tøffe dueller med ham gjennom åtte år. Nå tar representanten Gahr Støre nok en gang mål av seg til å bli statsminister. Det å være blid og raus og kunne snakke med sine potensielle samarbeidspartnere på en hyggelig måte tror jeg representanten Gahr Støre også bør ta med seg, for det vil han trenge dersom han skal styre den gjengen som har tenkt å danne ny regjering, eller støtte den. Når det gjelder formuesskatt, er dokumentasjonen veldig enkel. Hvis du er en stor utenlandsk aktør som etablerer deg i Norge, betaler du ikke formuesskatt. Er du en norsk aktør som prøver å vokse, som prøver å skape arbeidsplasser, som prøver å holde liv i Distrikts-Norge, få i gang industri eller fiskeoppdrett eller andre ting, må du betale av overskuddet ditt, du må betale av formuen din. Det er nok dokumentasjon for meg til å si at dette er en urettferdig skatt som vi må fortsette å jobbe for å redusere.
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Representanten Slagsvold Vedum er fra det langt større fylket Innlandet, som er mye større enn Viken i utstrekning. Men det får nå være. For å si det litt spøkefullt: Jeg tror faktisk folk er villige til å betale litt mer i moms for å kunne reise til Hallingdal. Jeg tror reiselivsnæringen er avhengig av kunder som vil kjøpe en god pakke, et godt tilbud. Det er sluttregningen til forbrukeren vi snakker om her. Det at man nå går tilbake til kall det normalen, tror jeg faktisk vi trenger å gjøre for å kunne sy sammen de budsjettene som kommer i årene framover. Reiselivet i Hallingdal og i Innlandet, i Oppland og i Hedmark kommer til å klare seg godt fordi folk nå er sugne på opplevelser. De er sugne på å kunne oppleve den fantastiske norske naturen. Det gjelder ikke minst alle utlendinger som vil komme til landet. Vi trenger av og til noen kroner i statskassen, og de 6 til 12 pst. er ikke avgjørende for det.
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-18:
Folk flest har, som jeg sa i mitt innlegg, fått betydelig mer å rutte med under denne regjeringen. Hvis man tar snittet, er det en betydelig lettelse for barnefamiliene. Det som ofte er problemet med SVs salderinger, er at de kan sette opp noen kutt og gi bistand til enkeltgrupper, men totalsummen vil være katastrofal for norsk næringsliv. Det er de pengene vi skal leve av, det er verdiskapingen. Det er nettopp de som skaper inntekter ute i distriktene, som blir tungt belastet med f.eks. formuesskatt, som representanten naturlig nok tenker på. Det er derfor vi systematisk har jobbet for å øke verdiskapingen – for å legge et godt grunnlag for norsk næringsliv. Det ser vi nå at vi lykkes med. Arbeidsledigheten er raskt på vei nedover igjen, og vi kommer styrket ut av pandemien. Vi vil ha en bedre konkurransekraft mot utlandet enn det de aller fleste andre land klarer.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Arbeiderpartiet prøver å skape en historie om at alle andre har skylden for økende forskjeller i Norge. Sannheten er at økningen i barnefattigdom i stor grad skyldes asylinnvandring. Fremskrittspartiet har gjennom mange tiår advart mot dette, og det har vært to Brochmann-utvalg som også har påvist hvilken utfordring dette er for velferdsmodellen. Det er rett og slett ufattelig å se på forskjellen mellom Arbeiderpartiet i Norge og søsterpartiet Socialdemokratiet i Danmark. Mens Arbeiderpartiet fremdeles har hodet i sanden her, ser vi virkelig at Socialdemokratiet i Danmark har våknet. I 100-dagersplanen som representanten Gahr Støre la fram i går, var ikke innvandring og integrering nevnt med et eneste ord. Vi har skjønt at representanten, etter at han inviterte 10 000 flyktninger i 2015 og det kom over 30 000, vegrer seg litt for å snakke om innvandring, men jeg vil spørre: Hvorfor unnlater Arbeiderpartiet å snakke om elefanten i rommet, innvandring, som en av driverne for økende barnefattigdom i Norge og dermed økt ulikhet?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Høyre er på mange områder ikke til å kjenne igjen. Linda Hofstad Helleland, som representanten Helleland kjenner meget godt, ledet programkomiteen og uttalte at «det er et mer lyseblått Høyre». Tidligere ordfører for Høyre i Sykkylven, Petter Lyshol, har nå meldt seg inn i Fremskrittspartiet, og han sier: «Eg føler ikkje lenger at Høgre har dei verdiane som då eg vart med i partiet. Dei har bevega seg for mykje mot venstresida.» Dessverre er jeg enig med begge to. For Fremskrittspartiet er det uforståelig at Høyre er med på elektrifisering av sokkelen, som vil koste 40–50 mrd. kr og gi norske innbyggere dyrere strøm. Det er uforståelig at Høyre er med på å innføre en skyhøy CO 2 -pris på sikt, som både bidrar til dyrere bensin og diesel, og som kan bidra til utflagging av norske industriarbeidsplasser. Og det er uforståelig at Høyre henter en terrorist til Norge, og flere banker på. Hvorfor prioriterer Høyre – i likhet med Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre – milliarder til bistand, innvandring, integrering og symbolske klimatiltak foran norske pasienter som trenger livsnødvendige medisiner?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Det vi har fått vist, er at det vi alltid har snakket om, nemlig at staten bør ta kostnadene for pleie- og omsorgstjenester – i stedet for å overlate dem til den enkelte kommune, der vi ser at det blir utrolig store forskjeller alt etter hvilken bostedsadresse man har – fungerer i praksis. De kommunene som har prøvd statlig finansiert eldreomsorg, er i det alt vesentlige svært fornøyd. Det det dreier seg om, er at det ikke er pengesekken til kommunen som styrer hvor mye hjelp en får, men hva slags hjelp en faktisk har behov for. Så jeg synes det er rart at Arbeiderpartiet har det som en kampsak å fjerne en ordning mange kommuner faktisk synes fungerer kjempebra. En av de største forsvarerne og for så vidt markedsførerne av denne ordningen er ordføreren i Stjørdal fra Senterpartiet, som har påpekt at uten denne ordningen kunne de ikke ha bygget helsehus. Uten denne ordningen hadde ikke pleie- og omsorgssektoren i kommunen vært så god. Så la oss få inn flere i stedet for å redusere tilbudet til dem som nå har lykkes med å få det bedre.