Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Det har vært en fornøyelse å være her og høre på den debatten vi har i dag, og se at innvandringsdebatten ikke bare er integrering, men en hel kjede. Derfor er det godt at både kommunalministeren og justisministeren også har vært til stede, for her henger alt sammen med alt. I overkant av 14 pst. av befolkningen har innvandret eller har to foreldre som er innvandret. Mangfoldet er hverdagen i Norge i dag. Integreringspolitikken må ha som mål at innvandrere skal føle tilhørighet og tilknytning til det norske samfunnet. Mennesker som har fått lovlig opphold i Norge, skal møtes med krav om å bidra og delta i det norske samfunnet. Regjeringen er opptatt av at vi skal lykkes med integreringsarbeidet. Så vet vi alle at språk er med og kvalifiserer til deltakelse i arbeidslivet, og klarer du å komme deg ut i arbeid, er det nøkkelen til god integrering. Gjennom introduksjonsprogrammet og norskopplæringen får nyankomne flyktninger og andre innvandrere grunnleggende kvalifisering som skal gjøre veien til arbeid mye kortere. Gode norskkunnskaper vil i de fleste tilfeller være en forutsetning for å få arbeid. Jeg er opptatt av å styrke det lokale integreringsarbeidet, ikke minst ved hjelp av frivillige organisasjoner og kontakt med næringslivet. Det foregår utrolig mye godt arbeid ute i kommunene. For en tid tilbake var jeg og besøkte Ullensaker kommune og fikk se det vellykkede prosjektet som flere kommuner på Romerike har satt i gang som heter «Jobb og skole – hånd i hånd». Det er ildsjeler der ute som vi er så uendelig avhengig av for at vi skal lykkes med integrering. Vi er opptatt av tiltak for dem som står langt fra arbeidsmarkedet, og som samtidig faller utenfor dagens ordninger. Det er en utfordring at det i noen grupper av kvinner med innvandrerbakgrunn er altfor lav sysselsetting. Mange av disse kvinnene har svake norskkunnskaper, og de har også et lite nettverk. Det har vært mye skriverier, og en del representanter har tatt opp flere ganger de siste dagene dette med gratis kjernetid i barnehagene. I vår fremmet de borgerlige partiene et felles representantforslag om bekjempelse av barnefattigdom der akkurat dette feltet, gratis kjernetid, var inne som et av satsingspunktene. Også denne regjeringen vil altså bevilge midler til gratis kjernetid i barnehagen. Foreløpige resultater fra en evaluering av ordningen viser at gratis kjernetid i barnehagen har hatt god virkning for barn med innvandrerbakgrunn. Gratis kjernetid har bidratt både til at flere barn med innvandrerbakgrunn går i barnehage og til at de klarer seg bedre på skolen enn barn som ikke har gått i barnehage. Tidlig innsats nytter. Jeg er opptatt av at vi skal bygge videre på den kunnskapen vi nå har fått fra rapporten om ordningen, og så skal regjeringen komme tilbake med en god innretning på ordningen med gratis kjernetid. I tillegg er det viktig å ta med seg at ifølge kommunenes rapportering har dette også bidratt til at foreldrenes holdninger til bruk av barnehage har blitt mer positive, og en anerkjenner betydningen av norskkunnskaper før skolestart i mye større grad enn før. Jeg tror mye av kjernen ligger der. Vi er nødt til å få innvandrerbefolkningen til å skjønne hvor viktig det er med språkopplæring tidlig for at disse barna skal lykkes på skolen og bli godt integrert i samfunnet. For flyktninger som kommer til Norge, er første skritt på veien til å delta i arbeids- og samfunnsliv å kunne bosette seg i en kommune. Å si at vi har hatt en vellykket integrering i Norge de siste åtte årene, er vel å ta litt hardt i. I dag sitter det altså over 5 000 flyktninger med oppholdstillatelse i asylmottak og venter på en kommune å kunne bosette seg i. Dette er flere enn noen gang. Blant dem er det altså over 800 barn i familier og 120 enslige mindreårige. Det har altså fra 2006 vært en betydelig vekst på dette feltet, som det ikke virker som om den tidligere regjeringen har tatt inn over seg. Saksbehandlingen har gått ned i UDI. Alt henger sammen med alt, det burde også den foregående regjeringen ha tenkt på og satt i gang et skikkelig arbeid for å få bosatt dem som sitter i mottak og har fått oppholdstillatelse. Personer som søker beskyttelse i Norge og får det, må bosettes raskere. I 2014 er det behov for å bosette langt flere flyktninger enn det som IMDi anslår at kommunene vil gjøre. Så lenge kommunene ikke bosetter så mange som det er behov for, fører det til at ventetiden i mottakene blir stadig lengre. Derfor må vi sammen med kommunene få til en bedre og raskere bosetting enn det vi har klart så langt, slik at flyktningene kan få en raskere start på livet sitt ute i kommunen. Jeg er også spesielt bekymret for barna som sitter i mottak. Både barn i familie og enslige mindreårige må prioriteres i det bosettingsarbeidet som det er så viktig at vi får til neste år.