Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-11-25:
Jeg vil takke utenriksministeren for en reflektert redegjørelse. Representanten Arnstad redegjorde godt for Senterpartiets primære standpunkt i forhold til både EU og EØS, og ikke minst styring gjennom samarbeid og kompromiss. Det synspunktet deler jeg fullt ut. Nasjonalstaten vil alltid være den viktigste rammen for politisk virke og ikke minst ansvarliggjøring for de vedtak som påvirker hverdagen for folk flest. Dette må ikke pulveriseres slik at det går ut over rettssikkerheten og våre klare målsettinger for en velferdsstat. Likevel er vi selvsagt avhengig av et velfungerende internasjonalt samarbeid, felles forståelse for viktige globale spørsmål må ligge til grunn. Det er derfor viktig at debatten om europapolitikken på nytt løftes inn på Stortinget, slik utenriksministeren nå inviterer til. Hurdalsplattformen slår fast hvor viktig nordiske og europeiske land er som samarbeidspartnere. Dette gjelder på mange områder, både politisk og økonomisk. Jeg er veldig enig med utenriksministeren i at det nordiske samarbeidet er en viktig del av regjeringens europapolitikk, fordi det nordiske samarbeidet øker sjansene for å få gjennomslag på den europeiske arenaen. I 2022 overtar Norge formannskapet i Nordisk ministerråd og det nordiske samarbeidet. Den rollen må vi bruke til å løfte viktige saker inn i det europeiske arbeidet. Vi står foran store omstillinger på mange områder som krever at vi står sammen. Politiske beslutninger på områder innenfor energi, miljø og arbeidsliv vil være krevende, men også skape rom for utvikling. Det må vi aldri glemme. Uavhengig av alliansetilknytning har vi et sterkt nordisk interessefellesskap, og uavhengig av landets tilknytning til EU deler vi ambisjonen om at Norden skal være en foregangsregion når det gjelder industriutvikling, klima og miljø. Debatt om Europa er bra for Norge. EØS-avtalen og samarbeidet vårt med Europa berører norske interesser i stor grad både direkte og indirekte. Jeg imøteser regjeringens raske initiativ for å få på plass en utredning om erfaringene fra EØS-samarbeidet de siste ti år. EØS-avtalen er den mest omfattende avtale og kanskje ikke minst den mest inngripende avtale Norge noensinne har inngått. Den er til dels svært utilgjengelig for de fleste, og få evner å se helheten. Det er derfor helt avgjørende med en grundig, åpen og sunn kritisk gjennomgang av de erfaringene som er gjort fra EØS-samarbeidet. Jeg vil nok gå lenger enn utenriksministeren, som vektlegger oppdatering av kunnskap. Det viktigste for framtiden må være å forme en avtale som gir et handlingsrom for Norge og ikke minst utnytter det handlingsrommet som finnes. En slik inngang vil være svært viktig, nyttig og ikke minst positiv for den norske samfunnsdebatten. Slik jeg oppfatter det, vil utredningen komme i gang på nyåret, og det er bra. Omstilling byr på muligheter til å utvikle teknologi, konkurransekraft og vekst i årene framover. Vi skal ikke være et europeisk grønt batteri, vi skal være en viktig del av motoren. Norge har en unik kompetanse som har utviklet seg i sykluser der naturressursene i bredeste forstand har vært svært viktige for Norges velstandsutvikling. For Norge har det vært en suksesshistorie med et sterkt nasjonalt eierskap til fellesskapets ressurser. Den forrige regjeringen varslet i Prop. 1 S et arbeidsprogram for EU/EØS allerede i januar. Vi – denne regjeringen – vil ha en total gjennomgang av EU-samarbeid på viktige områder i tråd med Hurdalsplattformen før man lander på et arbeidsprogram. Denne regjeringen ønsker ikke å gå i oppgåtte spor, sporene må vi sette selv. Vi ønsker også å ha særlig vekt på å sikre kontroll på områder som norsk arbeidsliv, energi og jernbane, og det skal være norske lønns- og arbeidsvilkår som skal gjelde. Dette markedet som disse skal inn og jobbe i, må vi som politikere bidra til å gjøre tilgjengelig for norske forsknings- og innovasjonsmiljøer.