Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Situasjonen i kraftmarkedet er fremdeles ekstraordinær, og det gjelder både i Norge og i landene rundt oss. De siste månedene har strømprisen økt til svært høye nivåer, noe som har gitt folk betydelig høyere strømregninger. Regjeringen har tatt dette på alvor, og vi presenterte før jul en rekke tiltak som skal avhjelpe situasjonen. Blant tiltakene var den midlertidige strømstønadsordningen som sikrer stønad til husholdninger. Vi har også besluttet at det skal gis en egen strømpakke til idrettslag og andre frivillige organisasjoner, og at landbruk og veksthus skal få stønad til å håndtere de ekstraordinære strømprisene. Regjeringen tar strømsituasjonen på alvor. Selv om vi fikk på plass en ordning for husholdningene like før jul, er det fremdeles mange som har problemer med å betale strømregningene. Jeg foreslår derfor at den statlige strømstønadsordningen for husholdninger forsterkes og økes fra 55 pst. til 80 pst., slik at staten tar en større del av regningen når prisene er ekstraordinært høye. Denne oppjusteringen vil gjelde fra og med januar og vil bli synlig på den strømregningen som blir sendt ut i februar. Det foreslås også en justering for fjernvarme. Et sentralt prinsipp i reguleringen er at fjernvarmeprisen ikke skal overstige strømprisen. Endringen gjør det mulig å kunne gi nærmere regler om dette i forskrift, sånn at tiltaket gjelder for alle kunder uavhengig av om de har tilknytningsplikt til fjernvarme eller ikke, og det betyr at fjernvarmekunder skal få det samme avslaget som andre. I proposisjonen om strømstønadsloven som ble lagt fram før jul, Prop. 44 L for 2021–2022, er det forutsatt at husholdningsforbruk i sameier, borettslag og aksjeleilighet skal inkluderes i strømstønadsordningen. Dette skulle gjøres så snart det var praktisk mulig. Olje- og energidepartementet har i dag fastsatt en midlertidig forskrift om stønad til husholdningsforbruk i boligselskap, og regjeringen har også fremmet en proposisjon til Stortinget om nødvendig bevilgning til dette. Tiltaket innebærer at borettslag, sameier og aksjeleilighet også får strømstønad, hvilket er gledelig. Som jeg har forklart i brev til energi- og miljøkomiteen den 14. januar, fastsettes prisen i kraftmarkedet ved hjelp av tilbud og etterspørsel. Dette er avgjørende for å sikre balanse i et komplisert og sammensatt kraftmarked fra dag til dag og time til time. Prissignalene som markedet gir, er viktige for å synliggjøre knapphet på strøm, at vi bør spare på strømmen og gjøre energieffektive valg, og for at vi skal få import av strøm når vi virkelig trenger det. En prisregulering i kraftmarkedet kan medføre tilpasninger og ha konsekvenser i kraftmarkedet som er vanskelige å overskue. En maksimalpris kan føre til at markedet tilpasser seg slik at prisene blir høyere i de periodene hvor de ellers ville være lavere. Det kan også dempe insentivene til energieffektivisering og til utflating av strømforbruket. Jeg deler representantenes syn på at det er viktig å sikre norske forbrukere og bedrifter stabil tilgang til strøm til en rimelig pris. Samtidig deler jeg den samme bekymringen som kommer fram fra flere i innstillingen, om at høye priser er klart negativt for forbrukerne og næringslivet. Regjeringen er opptatt av at norske strømkunder skal beskyttes mot ekstreme priser, og av å ha en rettferdig politikk for håndtering av energiomstillingen i Europa. Jeg mener likevel at å innføre pristak eller andre tiltak som påvirker kraftmarkedets funksjonsmåte, ikke er tilrådelig. Vi vet ikke hvilke virkninger det ville hatt på kort sikt, og i verste fall kan det forverre situasjonen. For regjeringen har det vært viktig å finne løsninger som ikke svekker forsyningssikkerheten, eller har utilsiktede prisvirkninger i den ekstraordinære situasjonen vi er inne i nå. Intensjonen i forslaget om et toprissystem er også forståelig, men har blitt foreslått og vurdert flere ganger tidligere. Dessverre viser det seg at dette ikke er funnet å være en treffsikker måte å oppnå omfordeling mellom husholdninger med høy inntekt til dem med lavere inntekt. Høstens og vinterens strømpriser har vært ekstraordinært høye, og kriser må møtes med krisetiltak, slik Stortinget har gjort og gjør i dag. Framover vil regjeringen jobbe med hvordan vi unngår at Norge havner i en slik situasjon i framtiden. Vi må bl.a. se på hvordan vi kan bygge ut mer fornybar kraft, slik at vi sikrer lave norske strømpriser for husholdninger og industrien også i framtiden.