Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-10-22:
Jeg vil takke representanten Syversen for et viktig og dessverre relevant spørsmål. Vi trenger å ha fokus på den humanitære situasjonen i Irak og ikke minst på noen av de mest sårbare gruppene – de mange etniske og religiøse minoritetene. De siste ukene har det kommet urovekkende opplysninger om en tilsynelatende systematisk aksjon mot den kristne befolkningen i Mosul. Denne situasjonen følges nøye både av FN, internasjonale frivillige organisasjoner og irakiske myndigheter. Forfølgelsen av den kristne befolkningen er blitt fordømt av FNs spesialrepresentant for Irak, av Den internasjonale Røde Kors-komiteen og av Iraks regjering. Det er verdt å merke seg. FNs spesialrepresentant i Irak har uttalt at disse angrepene er planlagt, som representanten nevnte, av grupper som ønsker å gjøre situasjonen utrygg nasjonalt og øke spenningene i den kritiske perioden Irak befinner seg i fram mot de planlagte provinsvalgene. Han har videre uttalt at respekt og garanti for de politiske rettighetene til minoriteter i Irak er viktig for den demokratiske framtiden og utviklingen til landet. Det er denne situasjonen vi som internasjonale støttespillere må bidra til å håndtere. Regjeringen er urolig for hvordan Iraks minoriteter behandles i dag, og bekymret for de kristne irakernes situasjon. Det er også flere minoriteter som er utsatt. Fra norsk side fordømmer vi volden som har funnet sted den siste tiden i Mosul, og vi tar klart avstand fra drap og forfølgelse av kristne i landet. Mosul betegnes jo nå som Iraks farligste by. Det var ikke tilfellet for noen tid siden. Antall internt fordrevne i de aktuelle områdene varierer. FN opererer med 1 500 familier, dvs. om lag 8 000 personer. FN opplyser at det er godt samordnet respons mellom høykommissæren, IOM og den internasjonale frivillige organisasjonen Mercy Corps. Disse tre organisasjonene svarer nå på den humanitære krisen med å dele ut mat og annen nødhjelp til familiene som er på flukt. Dessuten samarbeider Det internasjonale Røde Kors med irakiske myndigheter om nødhjelp til trengende i området. Irakiske myndigheter selv tar situasjonen på alvor og har sendt hjelp til de lokale myndighetene i form av ekstra politi og hærstyrker for å beskytte den kristne befolkningen. Den irakiske regjeringens tiltak for å beskytte befolkningen er i denne sammenheng et positivt skritt. La meg også nevne at Norge i år bidrar med om lag 75 mill. kr til humanitær bistand til Irak og til irakiske flyktninger i nabolandene. Støtten er gitt både gjennom den felles humanitære appellen, i FN-regi og gjennom norske og internasjonale organisasjoner. I tillegg gir Norge betydelig støtte gjennom FNs nødhjelpsfond. Hittil i år er 12,5 mill. kr av Norges bidrag til fondet kanalisert til Irak. I EU ønsker kommisjonen å etablere et gjenbosettingsprogram for irakiske flyktninger i europeiske land. Som forberedelse til dette vil kommisjonen, trolig neste måned, i samarbeid med høykommisæren sende eksperter til Syria og Jordan for å vurdere situasjonen for irakiske flyktninger. EU-landene er også invitert til å delta her. Norge følger med på initiativet for å se om vi eventuelt kan bidra også gjennom EU. Vi ser hvordan volden i dag bidrar til ytterligere etnisk og religiøs splittelse i Irak, noe som jo er et klart uttrykk for hvor sårbart landet vil være også i tiden som kommer. Dette må motvirkes gjennom styrking av sentralmaktens evne i Irak til å løse disse grunnleggende oppgavene, både med hensyn til sikkerhet og velferd. Statsbygging er et langsiktig prosjekt, og Regjeringen vil benytte ulike anledninger til å ta opp situasjonen med irakiske myndigheter og bistå humanitært der vi kan. Jeg vil si at den spesielle situasjonen for kristne i Irak vil bli gjenstand for en målrettet henvendelse fra norske myndigheter til irakiske myndigheter.