Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Det å sikre sterke, gode familier er noe av det mest meningsfulle en kan gjøre i politikken. Vi vet at familien er det aller viktigste fellesskapet for de fleste av oss, og det å ha gode, trygge familier sikrer enda flere barn og unge en trygg og god oppvekst. Dessverre ser vi samtidig at det er for mange som faller utenfor i samfunnet i dag. Derfor er regjeringas profil og satsing i dette budsjettet veldig tydelig. Vi ønsker en styrket innsats for familiene. Vi ønsker et bedre barnevern. Vi ønsker mer kraftfulle tiltak for å bekjempe fattigdom og for å bekjempe vold og overgrep. For første gang på over 20 år økte regjeringa barnetrygden med 1 000 kr i år, og for neste år skal vi øke den med 3 600 kr for dem med barn under seks år. Det er et viktig grep, spesielt for de familiene som har dårlig økonomi, som vil gi dem større mulighet til å klare utfordringene de har i hverdagen. Samtidig har vi en satsing på familievernet. Jeg fikk nettopp en NOU om et nytt, forsterket og forbedret familievern, som det blir veldig spennende å jobbe videre med. Det å ha et godt og sterkt familievern vet vi er viktig for dem som har utfordringer i hverdagen. Det har vi alle, derfor satser vi også på samlivskurs, spesielt rettet inn mot førstegangsforeldre. Vi vet at overgangen fra to til tre kan være ekstra krevende, og det å ha verktøy når en vet at utfordringene kommer, tror vi vil være viktig. Det vil være viktig for dem som bor sammen, men det vil også være viktig for ungene for at overgangen skal bli best mulig. Så er vi veldig opptatt av å styrke barnevernet. Om det har vi hatt mange debatter i denne sal, og i budsjettet for 2020 viderefører vi de viktige satsingene for å styrke barnevernet. Jeg vil spesielt trekke fram at vi øker kompetansesatsingen. Den er nå på rundt 90 mill. kr. Det blir også viktig med videreutdanning – å styrke kompetansen der – og jeg vil også si veiledning av de kommunene som vi vet sliter mest. Komitélederen var inne på at de ulike kommunene skal få krav om å ha rapporter om tilstanden i sin kommune, og vi jobber også for å få enda bedre oversikt over landets kommuner, slik at vi kan gå målrettet inn og hjelpe de kommunene som trenger det mest. Der skal vi prøve ut en ny modell for hjelpetiltak for å forsterke den tidlige innsatsen og for å unngå at en må gå til det steget å beslutte omsorgsovertakelse. Vi jobber også med fosterhjem fordi vi vet at det vil være noen barn som trenger et nytt sted å bo. Det aller viktigste er å få et trygt og godt fosterhjem. Hvis man ikke lykkes med det eller barnet har ekstra behov, skal vi ha gode institusjonsplasser. Det satses i budsjettet for 2020 300 mill. kr mer, noe som betyr bedre tiltak for de aller mest sårbare. For ikke så veldig lenge siden fikk jeg overrakt en rapport om vold og overgrep fra NKVTS, Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress: UEVO – Ungdomsundersøkelsen om erfaringer med vold og overgrep. Der var det over 9 000 barn og unge som hadde svart på spørsmål uten at foreldrene hadde samtykket til det, og svarene er bekymringsfulle. De bekrefter for så vidt mange av de tallene vi har sett fra før, men at ett av fem barn og unge opplever vold og overgrep, er dramatisk. Derfor er vi i full gang med å følge opp opptrappingsplanen mot vold og overgrep. Som representanten Hjemdal var inne på i sitt innlegg, er det mange nye tiltak også i neste års budsjett: programmene «SNAKKE» og «Jeg vet», en utvidelse av Alternativ til vold for å få et nytt kontor i Finnmark, noe jeg tror er spesielt viktig, og en egen lavterskel hjelpetelefon. Vi satser mer på forskning – og der er UEVO-undersøkelsen viktig – fordi vi vet at forskning, kunnskap, gjør at vi kan sette inn enda mer treffsikre og viktige tiltak. Alt dette er viktig for å sikre enda flere barn og unge en trygg og god oppvekst. I budsjettet for 2020 har vi også en videre satsing på fritidskort. I 2019 har Vadsø og Arendal gjennomført pilotprosjektet. Neste år øker vi støtten. Vi bruker 60 mill. kr på å inkludere enda flere forsøkskommuner. Målet er å kunne rulle ut en modell som sikrer alle barn og unge mellom 6 og 18 år et fritidskort der de selv kan velge aktivitetene som de ønsker å delta i, for å få et enda bedre nettverk, få flere venner og oppleve mestring, i tillegg til at vi i 2020 bruker over 300 mill. kr på en tilskuddsordning for å hjelpe dem som lever i vedvarende fattigdom, og å sikre dem et fritidstilbud og et ferietilbud. Så ligger det en stortingsmelding til behandling snart, Framtidas forbrukar – grøn, smart og digital, som jeg ser fram til å diskutere i Stortinget.