Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-19:
I dag skal vi behandle bl.a. tolletatens og skatteetatens budsjett for neste år. Tolletaten har en viktig oppgave når det gjelder å hindre ulovlig innførsel av varer til Norge, og har et samfunnsoppdrag gjennom å sikre at lover og regler for grensekryssende vareførsel blir etterlevd, og både tolletaten og skatteetaten har en viktig oppgave gjennom å sikre at innførsel av varer skjer på en god måte. I denne salen har vi ved en rekke anledninger diskutert den såkalte 350-kronersgrensen, som er en helt urimelig ulempe for norsk næringsliv gjennom at utenlandske nettbutikker blir subsidiert ved at man slipper å betale moms og andre avgifter når man importerer varer under 350 kr. Omsider kom det i budsjettavtalen i år. Etter at et tydelig flertall på Stortinget over lengre tid har sagt at 350-kronersgrensen må fjernes, så kom det i budsjettavtalen i høst at en skulle følge det opp, men først fra 1. januar 2020. Så er spørsmålet: Hvordan skal det da følges opp? Hvordan har flertallet tenkt at kostnadene knyttet til dette skal følges opp i 2019? Regjeringspartiene har jo ved en rekke anledninger problematisert konsekvensene ved å fjerne 350-kronersgrensen – at det skulle være uoverstigelig vanskelig, at det skulle innebære økte kostnader, at det skulle innebære nye ordninger som ville være problematisk å få innført. Så langt jeg kan se, har ikke flertallet bevilget en eneste krone til arbeidet med å innføre 350-kronersgrensen. Og inntektene kommer ikke før i 2020, fordi en satte 1. januar 2020 som dato for innføring. Dette minner om en forhandling som har skjedd i sene nattetimer, der en har blitt enige om å skyve dette foran seg, og så har en ikke lagt en plan for hvordan den konkrete innføringen skal skje. Og jeg vil be flertallet om å konkretisere hvordan en egentlig har tenkt seg dette. Mener en nå at det ikke vil innebære noen kostnader for verken skatteetat eller tolletat å gjøre noe med 350-kronersgrensen? I så fall har en jo endret argumentasjonen betydelig. Eller: Hvis en mener at det innebærer kostnader, hvor skal de pengene da tas fra, og på hvilke andre områder har man tenkt å kutte? Senterpartiet har satt av midler i sitt alternative budsjett til å innføre en elektronisk innbetalingsordning som innebærer at det vil bli enklere løsninger når en fjerner 350-kronersgrensen. Skatteetaten gjør en viktig oppgave sammen med flere andre instanser for å hindre arbeidslivskriminalitet, og det er behov for å styrke innsatsen mot arbeidslivskriminalitet i Norge. Derfor prioriterer vi i vårt alternative budsjett en kraftig satsing i arbeidet mot arbeidslivskriminalitet, en pakke på totalt 230 mill. kr. Innenfor dette styrker vi bl.a. skatteetaten med 25 mill. kr. Det er utrolig viktig at skatteetaten isolert, men også i samarbeid med både Nav, politiet, Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet, får økte ressurser til å kunne sørge for at vi har ryddige forhold i norsk arbeidsliv, og at skatt blir betalt inn i tråd med regelverket. Situasjonen i tolletaten har over lengre tid vært særdeles presset. De tillitsvalgte i tolletaten har ropt varsko ved en rekke anledninger. En har bl.a. sagt at det har blitt enklere å være smugler. En har advart om at en er for tynt bemannet, og at hvis det ikke kommer nye bevilgninger i hundremillionersklassen, vil det gå ut over samfunnssikkerheten. Antallet kontrollerte objekter har gått ned. Ved grensestasjonene er det et stort og økende arbeidspress og kontrolldekningen går ned som følge av økt trafikk, og ressurser går fra kontrollvirksomhet til ekspedisjonsoppgaver. Da er det behov for å øke innsatsen, å øke budsjettet til tolletaten, slik Senterpartiet gjør i sitt alternative budsjett.