Svein Flåtten (Høyre), 2012-01-31:
Dette er et tema som mange er opptatt av, ikke minst i norsk næringsliv. Derfor var det litt overraskende for meg å høre representanten fra Arbeiderpartiet beskrive det å ta opp disse temaene som en svartmaling av den situasjonen som er. Ingen har sagt at det er noe galt med de tiltakene som er i gang – tvert imot. Men målene er ikke oppnådd, og spørsmålet fra interpellanten er jo: Hva kan vi gjøre? Da synes jeg det blir helt feil å avfeie det som en svartmaling av situasjonen og svare med utsagn som at Norge er et godt land å drive næringsvirksomhet i. Det er det for så vidt ingen tvil om. Det som nå er saken, er at vår konkurransekraft er blitt betydelig svekket i de senere år. Det har selvsagt også sammenheng med krisen i Europa, som statsråden var inne på. Det betyr nettopp at vi i en sånn situasjon må bruke alle de midler som er tilgjengelig for å reparere på den situasjonen – ikke akutt, men på sikt. Da ligger forskning og utvikling i bunnen. Hvis vi skal bli de ledende i verden på innovasjon, som statsråden er inne på, og som vi for så vidt alle ønsker, er det helt nødvendig. Da mener jeg det ikke hjelper å bombardere Stortinget med statistikk og prosentregning om hva som er gjort. Det viktige for oss, og det som interpellanten er interessert i å høre, er hvordan man tenker seg dette fremover. Jeg er for så vidt enig i at næringsministeren har begrensede tiltak i sin portefølje. Flere har vært innom SkatteFUNN. Der har vi flere ganger foreslått utvidelser. Jeg synes at å møte det, slik representanten Heggø gjør, med avgrensingsproblematikk er å undervurdere næringslivet i betydelig grad. Det betyr at man rett og slett mener at de ikke har tenkt å håndtere dette på den måten de skal gjøre. I stedet for, som statsråden gjør, å fremheve hva det offentlige har gjort og gjør og at bevilgningene vokser, ville jeg heller sett på hva vi kan gjøre for næringslivet, og særlig for de eksisterende bedriftene – ikke bare på det som skal skapes på nytt, men på de eksisterende bedriftene som er i gang, for der foregår det utrolig mye innovasjon, forskning og utvikling. Da blir det også naturlig å gå litt utover statsrådens portefølje. Han liker av og til selv også å gå utover porteføljen sin, særlig i forbindelse med formuesskatt – jeg kan ikke la være å minne ham om det. Hvis norske bedrifter fikk beholde de 12 mrd. kr–14 mrd. kr, som er formuesskatten, til å investere i sin egen virksomhet – og da snakker jeg om dem som er i gang, dem som tjener penger, og dem som, dessverre vil noen si, har formuer som eierne betaler formuesskatt av – ville de helt sikkert satt de pengene inn i forskning og utvikling. Jeg tror at det ville vært et av de svært gode tiltakene. Så vil jeg gjerne nevne et område til. Vi skal få en gjennomgang av Innovasjon Norge. Innovasjon Norge støtter ikke direkte forskning og utvikling, men mange bedrifter og mange søknader om det ligger i grenselandet. Også her bør man se på om virksomheten er fremtidsrettet nok, om den går nok inn mot det vi skal leve av fremover. Det er betydelige midler som ligger i dette området hvert eneste år. Også det burde være gjenstand for en vurdering når vi kommer så langt.