trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-08:
Jeg deler det engasjementet som medrepresentanten fra Senterpartiet viser gjennom representantforslaget som vi i dag diskuterer. Kristelig Folkeparti og undertegnede har fremmet representantforslag om dette tidligere, og også interpellasjoner, og vi har stilt spørsmål. Det er bra at det er et stort engasjement rundt dette. Det står i sammendraget til dagens sak at man ønsker å redusere mengden mat som kastes i Norge i alle ledd av verdikjeden. Ja, det er ønskelig. Men jeg skal ikke bare si at det er ønskelig. Det er noe vi må gjøre. Vi må gå fra å ønske til å gjøre noe konkret. For meg er dette et etisk spørsmål, og for meg handler det også om det miljømessige. Vi skal senere i dag diskutere jordvern. Det er behov for hvert et dekar til å dyrke mat på i dette landet. Vi skal ta vare på den beste jorda vår, men da må vi også ta vare på den maten vi dyrker. Det gjøres mye. Det er gjort et godt stykke arbeid, og jeg vil rose næringsmiddelindustrien. Det er egentlig de som har gått i bresjen for dette gjennom ForMat og den sterke fokuseringen som næringsmiddelindustrien selv har hatt på det over mange år. Der har også resten av samfunnet mye å lære. Man har nå fått til en bra intensjonsavtale fra primærleddet og helt opp til forbruker. Den er bra. Vi ser at teknologene og teknologien kommer etter. Når kjøleskapsprodusentene nå produserer kjøleskap som gjør at holdbarheten på mat opprettholdes – og kanskje varer lenger enn det som står på pakningen – viser det at man har tatt viktige steg. Kristelig Folkeparti klarte gjennom det budsjettforliket vi har med regjeringen denne høsten, også å styrke Matsentralen, som har vært omtalt tidligere i debatten, med 300 000 kr. Det er bra at vi skal ha en gjennomgang av merverdiavgiften, men vi har også lagt til rette gjennom budsjettavtalen at Matsentralen allerede fra 1. januar får en bedre økonomisk situasjon for å gjøre den jobben de gjør og ta vare på mat som kan brukes, og gi den til andre som virkelig trenger den. Vi er utålmodige fra Kristelig Folkepartis side. Derfor er vi med på forslaget om at vi både må få på plass en tiltaksplan, og også at vi skal sette oss et måltall om halvering av matkasting innen 2030. Vi tror vi må være så konkrete som mulig. Vi mener at det ikke bare er ønskelig å redusere mengden mat, men at vi også må gjøre det. Da er det viktig med handlingsplaner, og det er viktig med konkrete målsettinger, slik at vi har noe å strekke oss etter med hensyn til hvem vi er, og hvilken hatt vi til enhver tid har på hodet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-12-08:
Alt dyrehold skal baseres på god dyrevelferd. Vi stiller strenge krav til dyrevelferd – det er rett, og det er riktig. Da er det helt uakseptabelt når pelsdyroppdrettere ikke forholder seg til lover og regler som er vedtatt for å sikre dyrevelferden, som vi dessverre har sett en del eksempler på. Så det er bra at vi denne høsten har sett eksempler på det motsatte, der pelsdyroppdretterne selv og organisasjonene deres tar til orde for sterkere lut når det er avdekket ting som man ikke kan akseptere. Jeg har lyst til også å vie NRKs dokumentar fra i fjor høst en liten visitt. Denne dokumentaren viste at vi har regelverket på plass, men at regelverket ikke følges. Da er det holdninger det går på, og det er kanskje enda mer krevende å endre holdninger når vi som lovgivere ikke klarer det gjennom lovgivning, og vi heller ikke klarer det gjennom forskrifter. Da ser vi at vi har et stort forbedringspotensial. Vi i Kristelig Folkeparti ser derfor fram til den saken som regjeringen har varslet vil komme til høsten, for å få den grundige gjennomgangen som vi trenger av denne næringen, basert på den NOU-en som statsråden og regjeringen fikk i fjor til jul. Vi mener at denne næringen trenger en helhetlig gjennomgang og kan ikke støtte dagens representantforslag, men vi ser fram til å gå inn i alle deler av denne problemstillingen og ta en helhetlig vurdering i løpet av neste vinter.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Jeg vil også starte med å gi saksordføreren ros, og jeg vil slutte meg til hans innlegg. Jeg ønsker også å gi ros til både forslagsstillerne og representanten Knag Fylkesnes fra SV, som har vært aktiv i form av å stille spørsmål i saken. Denne saken handler om viktigheten av tilstedeværelse. Den er viktig av beredskapshensyn, og den er ikke minst viktig for at vi skal greie Stortingets mål om å øke norsk matproduksjon. Da må vi ha et levende landbruk i hele landet. Vi må ta i bruk ressursene i hele landet for å nå det. Jeg vil også slutte meg til det som representanten Storberget var inne på, om forholdet mellom storting og regjering. Det er ganske overraskende at vi har en statsråd som i så liten grad er i stand til å lytte og fange opp politiske signal og politiske strømninger at det blir nødvendig for Stortinget å fatte et slikt vedtak. Når det i tillegg er en samlet komité som går inn for vedtaket, burde dette vært håndtert på en annen måte. Jeg startet med å gi ros til saksordføreren, men det er litt underlig når representantene fra regjeringspartiene feirer sine distriktspolitiske seire. Vi har en regjering som sentraliserer, og som ikke er særlig opptatt av om dette vil gi en bedre ressursutnyttelse eller ikke. Da får vi slike eksempler, som at en i nord nå kan feire at alt blir som før. Da får vi slike signal, som vi så f.eks. i Egersund – først satte fiskeriministeren i gang en prosess med å nedlegge distriktskontoret, og så ser vi glade representanter fra regjeringspartiene som er ute og feirer og spiser kake fordi alt blir som før. Da får vi slike bilder i avisene som vi hadde da regjeringen ville legge ned en rekke avdelinger i Bioforsk, hvor vi fikk se glade representanter fra regjeringspartiene som feirer at alt blir som før. Denne saken er nok et uttrykk for at regjeringen og regjeringspartiene har gått seg vill i sin sentraliseringsiver. En bør i større grad fange opp argument for og mot, en bør være mer kritisk når en kommer til svaret sentralisering. Mitt klare inntrykk er at regjeringen starter med ordet «sentralisering», at det er løsningen, og så gjør en ikke mer for å utrede fordeler og ulemper – for sentralisering er per definisjon rett. Senterpartiet er glad for det vedtaket vi gjør i dag, men vi vil på det sterkeste oppfordre statsråden til å bli flinkere til å fange opp politiske signal. Det må jo være kjekt for en statsråd å få flertall for noen av sakene, og jeg vil oppfordre til en mer ydmyk holdning til den kompetansen som er spredt rundt om i landet, og som er bygd opp over tid.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Regjeringen styrer på bakgrunn av en samarbeidsavtale med Kristelig Folkeparti og Venstre. I denne avtalen står det noen punkt om samarbeidet, men nå har vi sett at saken om priskontroll har fått et ublidt møte med Stortinget. Vi skal senere i dag behandle en jordvernstrategi der regjeringens vilje blir satt til side, og nå i denne saken har det altså vært nødvendig for Stortinget å gi beskjed om hvordan organiseringen og kontorplasseringen i Veterinærinstituttet skal være. Mitt spørsmål til statsråden er ganske enkelt: Snakker dere ikke sammen?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Det vanlige i replikkrundene er at det er representantene som stiller spørsmål, og statsråden som svarer. Jeg tror vi skal holde oss til den formen videre også. Det er ikke sånn at denne representanten hyler og skriker. Det er sånn at denne representanten jobber for ting han tror på, og han tror grunnleggende på å øke norsk matproduksjon og et levende landbruk i hele landet. Men han er også opptatt av at det skal være ryddige forhold mellom storting og regjering, derfor gjentar jeg mitt spørsmål som jeg ikke fikk svar på: Hvordan fungerer det, hvordan blir denne typen saker håndtert i samarbeidet mellom de fire partiene? For det burde være mulig å legge om kursen når det er en så enstemmig stemning for å opprettholde Veterinærinstituttets virksomhet i nord.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Jeg vil starte med å takke forslagsstillerne. Jeg kan slutte meg til mye av det som er sagt i de foregående innleggene, inkludert de huslige rådene fra representantene Storberget og Ørsal Johansen. Det er ingen tvil om at vi kaster for mye mat i Norge. Blant annet kaster vi 850 tonn egg i året – egg som er fullt ut brukbare – på grunn av et meningsløst EU-regelverk. Det må det bli stopp på. Denne innsatsen må gjøres både i butikkene og hjemme hos folk. Forslagsstillerne og Senterpartiet hadde opprinnelig lagt inn et ønske om et mål om en halvering innen ti år, og hadde satt årstallet 2026. Vi ser det som hensiktsmessig at vi knytter dette opp til samme «målår» som det som ligger i FNs bærekraftmål, altså 2030. For å nå dette er det for veikt å sette alt inn på en bransjeavtale. Vi trenger også en plan for hvordan en kan nå dette målet. Vi har i innstillingen pekt på flere tiltak, bl.a. at dette bør inn som en del av læringsmålene i faget mat og helse i skolen. Jeg er overrasket over at vi i denne saken opplever at partiet Venstre vender tommelen ned for forslaget. Det undrer meg, for dette er en miljøsak, det er en sak om rettferdighet, og jeg skulle så gjerne ha ønsket at Venstre senere i dag kunne gi sin støtte til de to forslagene som representanten Storberget tidligere tok opp. Vi må ha hardere lut, vi må ha flere virkemidler, dette er mål som ikke oppnås av seg selv. Det pågår for tiden en ganske uverdig priskrig om mat i norske butikker. Julemat blir solgt til priser som er langt under prisen på katte- og hundemat. Det er uverdig, og det er umoralsk. Det bør ikke være et mål at en kan kjøpe seg julemiddag for under ti kroner. Jeg reagerer når jeg ser at statsråden er ute og hyller denne priskrigen. For det første synes jeg det er på grensen til naivt, for jeg tror at kjedene tar inn igjen dette på andre varer. For det andre går det ikke an å være for å redusere matkastingen samtidig som man hyller gi-bort-priser på verdifull julemiddag. Når regjeringen ønsker å få redusert sløsingen med strøm, innfører den økt elavgift. Når regjeringen mener at vi reiser for mye med fly, kommer det forslag om seteavgift på fly. Når regjeringen mener at anleggsbransjen og bønder bruker for mye diesel, kommer det økt avgift på diesel. Men hvor er logikken i at når en mener at vi kaster for mye mat, er det det å hylle lave matpriser som er rett svar? Det henger definitivt ikke på greip. Vi må øke verdien av maten hvis vi i det hele tatt skal lykkes med å få redusert kastingen av mat. Jeg tror at maten i Norge er for billig, og det bør eksemplet med at vi kaster hver fjerde pose med mat, være et sikkert bevis på. Jeg vil igjen oppfordre Venstre til å tenke seg om i denne saken. Er det ikke verdt noe at vi vedtar også et nasjonalt mål som samsvarer med FNs bærekraftmål, og er det ikke verdt noe at vi faktisk krever å få en plan for hvordan dette målet skal nås? Dette burde ikke være den saken som setter samarbeidsklimaet på spill. Jeg går ut fra at Venstre innerst inne støtter de forslagene som foreligger fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Arbeiderpartiet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
I dag pågår det en priskrig i norske butikker som har resultert i at flott julemat nærmest gis bort, og det jeg gjorde tidligere, var ikke å sammenligne matvarene, men prisene på julemat og dyremat. Mitt spørsmål er: Tror statsråden at de prisene som vi nå ser på julemat, vil føre til mer eller mindre kasting av mat?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Jeg fikk ikke svar på mitt spørsmål, men jeg vil gjøre det litt om. Det er noen som har produsert denne maten som nå nærmest blir gitt vekk i norske butikker. Har statsråden gjort seg opp noen tanker om hva dette kan bety for respekten og forståelsen av verdien av mat som sådan, og respekten for dem som produserer maten?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Senterpartiet ønsker å videreføre en norsk pelsdyrnæring. Senterpartiet støtter flertallet i utvalget som forrige regjering satte ned for å se på pelsdyrnæringen, som avga NOU 2014:15. Norsk pelsdyrnæring er en lønnsom næring. Det er en distriktsnæring med betydelig potensial. Det er en næring som håndterer avfallsstoff fra bl.a. slakteri. Og det er en næring som driver under et strengt regelverk og med mye tilsyn. Jeg opplever at debatten om pelsdyr er vanskelig. Det er mange som argumenterer på en forstandig og god måte for hvorfor de ikke ønsker en pelsdyrnæring. Der kan en godt ta den diskusjonen. Samtidig er det en debattarena som nærmest legitimerer ekstremisme. Dagen etter Paris-angrepene var det en stor demonstrasjon i Oslo, og det opprører meg at man – uten at noen grep inn – fikk gå med banner der det sto: «Kill the farmers!» Det er ikke akseptabelt, det er det all grunn til å reagere på, og jeg mener også at de som sto som arrangører, burde ha grepet inn for å hindre at det skjedde. Det jeg opplever som vanskeligst, og det som ser ut til å være vanskeligst for næringen, er den usikkerheten som en lever under. I valgkampen 2013 var jeg på pelsdyrbesøk sammen med nåværende statsråd Solveig Horne. Hun uttrykte veldig klar støtte til pelsdyrnæringen. I et oppslag i Stavanger Aftenblad i forkant av valget 2013 lovte Siri Meling at de måtte vinne valget, og da skulle det legges en blå hånd over norsk pelsdyrnæring. Såpass har jeg erfart at når noen kommer med blå hender, da bør man være litt skeptisk og aller helst stikke av. Det vi har sett at denne regjeringen har gjort med pelsdyrnæringen, er at den har gjennomført litt underlige saker. For eksempel har en fjernet tilskuddet til transport av fôr, og så har dette blitt markert som en stor dyrevelferdsseier. Det er det ikke. For det kan ikke være sånn at det er noe dyrevern i å si at det er greit å drive på med noe i sentrale strøk, men vanskeliggjøre muligheten for å opprettholde det i distriktene. Nå går jeg ut fra at næringen håndterer denne situasjonen selv, sånn at pelsdyrnæringen fortsatt skal være en distriktsnæring. På samme måte vil jeg advare mot å fjerne avløsertilskudd til næringen og kalle det dyrevern, for bønder uten ferie og fritid blir ikke bedre i stand til å ta seg av sine dyr. Det er lang tid å vente for næringen. Først etter tre år vil regjeringen konkludere med sitt standpunkt. Men en skal vite at Senterpartiet står på og ønsker å videreutvikle pelsdyrnæringen, og det skal være en næring i Norge som er best i verden på dyrevelferd innen pelsdyr. Det betyr at det vil være nødvendig stadig å gjøre endringer, stadig gjøre forbedringer for næringen, men en må vite at en har et politisk flertall bak seg. Det er viktig for dem som vurderer å investere, og det er viktig fordi mange av disse investeringene er investeringer i dyrevelferd.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Jeg forstår at regjeringen ikke har bestemt seg i denne saken. Det har jeg respekt for. I de årene som denne statsråden har vært landbruksminister, har jeg kritisert statsråden for mye, men jeg har aldri kritisert henne for ikke å ha meninger om mye. Så da er mitt spørsmål: Hva mener statsråden selv om framtiden for den næringen som hun er statsråd for?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Vil landbruksministeren innen utgangen av året sørge for at det går et rundskriv til landets fylkesmenn der de blir orientert om Stortingets nye jordvernmål?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-08:
Jeg har noen få kommentarer til ting som har vært framme i debatten. Vi setter oss nå et nasjonalt mål, og selv om kommunene er planmyndighet, er jo matjord en nasjonal ressurs og det er også et nasjonalt ansvar å bidra til at den blir tatt vare på. Så er dette en sak der det blir brukt mye statistikk. Jeg tror det er viktig å holde fast ved at dette er de lange linjers politikk – den politikken som blir ført i dag, kan det gå noe tid før vi ser virkningen av. Det understreker betydningen av å komme i gang med tiltak raskt. Så to punkter som statsråden var innom: transport og bygging av vei og jernbane. Der anslår Nasjonal transportplan at en vil kreve 760 dekar i året i planperioden. Så sier statsråden at siden en har bygd ut så mye under denne regjeringen, må en forvente at det går mer. Det er da jeg vil minne om at etter tre fjerdedeler av planperioden har en bevilget tre fjerdedeler av de pengene som er til samferdsel. Så en er altså helt i rute, og derfor burde ikke samferdsel isolert sett begrunne behov for mer matjord enn det som allerede ligger i Nasjonal transportplan. Det ble også vist til andel matjord per innbygger. Da tenker jeg det er viktig å være klar over at det ikke bare er antall dekar matjord som bestemmer hvor mye mat vi er i stand til å produsere. Klimaet spiller også inn her. Vi i nord har behov for mer areal per innbygger for å produsere tilsvarende mengde mat som det en produserer i land lenger sør i Europa. Men jeg synes dette er en dag da vi skal glede oss over at en samlet komité står bak dette. Vi får legge litt bak oss det som var regjeringens forslag – det viktigste er at komiteen står samlet. Jeg setter veldig pris på representanten Ørsal Johansens engasjement for forliket. Jeg tror at det også kan ha en viss overføringsverdi til neste år, når en er ferdig med forhandlingene om statsbudsjettet, at en er så ivrig etter å ta ansvar for det vi har blitt enige om. Det som blir viktig videre, er at partiene på Stortinget og de organisasjonene som var på høring, følger med – følger med på at regjeringen faktisk tar inn over seg det målet som Stortinget vedtar i dag, at det blir omsatt til konkret politikk som gjør at nedbyggingen av matjord i Norge går ned.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-08:
Jeg vil takke forslagsstillerne og ikke minst saksordføreren for arbeidet, og jeg er glad for at en samlet komité står bak tilrådingen om å videreføre Veterinærinstituttets kompetanse og virksomhet innenfor grønn sektor og havbruk i henholdsvis Tromsø og Harstad. Komitéhøringen om saken underbygde på en tillitvekkende og god måte viktigheten av å ivareta og videreutvikle den stedlige kompetansen innen veterinærmedisin for å utvikle den fagkunnskapen som tar utgangspunkt i lokale og regionale forhold. Jeg syns det er god grunn til å vise til komiteens fellesmerknad, som understreker viktigheten av den spisskompetansen som tilegnes gjennom å ha bosted og base i det miljøet man skal betjene. Det er særdeles viktig. Likeledes at veterinærkompetansen i Nord-Norge utgjør et viktig supplement til de kunnskapsmiljøene som finnes i regionen om arktiske forhold, knyttet til utdannings- og forskningsinstitusjoner. Jeg syns denne saken på en utmerket måte viser at komiteen ønsker størst mulig nærhet mellom den som skal betjenes, og den som skal betjene.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-08:
Først vil jeg si at jeg deler de betraktningene som saksordføreren brakte fram i sitt innlegg, der han pekte på viktige ting. Det er flott og på sin plass at matsvinn, eller matkasting, har fått økt oppmerksomhet, for i likhet med resten av komiteen deler jeg forslagsstillernes bekymring over at det kastes så mye spiselig mat i Norge. Det er derfor gledelig at myndighetene og de ulike deler av matsektoren – fra primærprodusent til forbrukerledd – har inngått forpliktende samarbeid for å redusere matsvinnet. Resultatene for dagligvarehandelen viser at denne bransjen, i likhet med næringsmiddelindustrien, har et relativt høyt svinn for en del sentrale varegrupper. For første gang er det nå gjennomført en omfattende bransjeundersøkelse blant bedrifter i næringsmiddelindustrien som viser hvordan bedriftene arbeider med matsvinn. De viktigste funnene er at et stort flertall av bedriftene anser arbeid med matsvinn for å ha stor betydning for sin bedrift framover, uavhengig av bransjetilhørighet og størrelse. Reduksjonen av matsvinn i egen bedrift vil ha betydning for både lønnsomhet og omdømmet til bedriftene. Det ser bedriftene. En stor del av bedriftene har startet arbeidet med kartlegging av matsvinn i egen virksomhet – meget positivt. Over 60 pst. av bedriftene oppgir å ha potensial for reduksjon i matsvinn med inntil 10 pst., mens større bedrifter oftere oppgir et potensial som er vesentlig høyere, opp mot 25 pst. I tillegg til at hver nordmann kaster så mye mat i året, kastes det mat gjennom hele matkjeden, fra primærnæring til forbruker. Det er både et miljøproblem og et ressursproblem. Det er åpenbart både økonomisk og ikke minst miljømessig lønnsomt å redusere matsvinnet. I tillegg er det viktig at ikke-spisbart matavfall fra butikker, restauranter og andre storkjøkken sorteres ut for utnyttelse som dyrefôr eller går til produksjon av biogass, biogjødsel eller kompost. Saken er klar: Matsvinnet bør, må og skal reduseres i Norge. Men spørsmålet er hvordan dette skal skje. For å holde meg helt konkret til de forslag som det skal voteres over i dag: Jeg mener at det foregår så mye positivt i ulike bransjer og verdikjeder knyttet til mat at aktørene på egen hånd må fortsette arbeidet gjennom forpliktende avtaler. Det er begrunnelsen vår for den posisjonen vi har inntatt. For som det vises til i innstillingen til saken, er det allerede mye bra arbeid i gang i dag for å redusere matsvinnet. I mai i år undertegnet flere statsråder og en samlet matbransje en intensjonsavtale om reduksjon av matsvinn, slik det er blitt redegjort for. Formålet med intensjonsavtalen er å styrke samarbeidet mellom myndighetene og aktørene i hele matbransjen for ytterligere å redusere matsvinnet. Det er hovedfokuset for vår del nå. Venstre vil følge utviklingen nøye, og det forventer jeg at regjeringen også vil gjøre. Venstre støtter intenst det arbeidet som nå gjøres av aktørene i bransjen og myndighetene. Ikke minst når det gjelder miljøperspektivet, som representanten Pollestad utfordret på, ønsker vi å se hva som kommer ut av de forpliktende avtalene som nå er inngått, før vi går videre.
Pål Farstad (Venstre), 2015-12-08:
Jeg synes dette har vært en god og grundig debatt, med tilløp til temperatur. Det bør det være i en så viktig sak. Jeg har lyst til å kommentere et par ting. Flere har kommentert det, og en har stilt spørsmål ved og uttrykt skepsis til om det er mulig å nå målet om maks 4 000 dekar omdisponert innen 2020. Ja, det blir utfordrende, og vi vil ha behov for at lokal planmyndighet blir klar over det og tar inn over seg dette ambisiøse målet som Stortinget i dag setter. Nettopp derfor har komiteen satt klare krav og gitt bestillinger til oppfølging på flere punkter. Det var selve poenget med å vise hvor viktig det er å få avklart en del punkter, og en del spørsmål og en del utfordringer. Dette er jeg sikker på at statsråden og regjeringen vil ta på største alvor. Jeg sa det ikke i det første innlegget mitt, men også jeg vil gi uttrykk for at dette er en gledens dag, at vi har samlet hele komiteen, og at det nå kanskje er et tilnærmet samlet storting som går ut med et felles vedtak.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det er naturlig for meg å følge opp denne saken i tråd med Stortingets vedtak. Det vil bli gjort overfor Veterinærinstituttet. Da vil vi sørge for å følge opp det som ligger her. Vi vil be Veterinærinstituttet om å gjennomgå disse egenandelene, men de må få noe tid til å gjøre det før de kommer tilbake til oss. Akkurat noen dato kan jeg ikke gi representanten, men vi vil selvfølgelig sørge for å gi den oppgaven til Veterinærinstituttet i løpet av kort tid.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Når det gjelder landbruk over hele landet, ser vi at det satses i landbruket som bare det. Vi er faktisk godt i gang med å øke matproduksjonen, og det er jeg veldig glad for at vi lykkes med, i motsetning til den forrige regjeringen. Så vil jeg si at når det gjelder dette temaet, mener jeg at vi har mye å være stolt av i Norge. Vi har en dyrehelse av en kvalitet som få andre land – om noen – kan skilte med. Det er noe som vi fortsatt skal ha. Da er jeg opptatt av at vi skal bruke disse midlene på en god måte. Så ser jeg at Stortinget ønsker at man aktivt skal være til stede i Tromsø. Det vil selvfølgelig bli fulgt opp, men det er et poeng i denne saken at de obduksjonene som gjennomføres, stort sett er innenfor en seks mils radius. Det betyr at det arbeidet Veterinærinstituttet gjør med å styrke dette ute i felt, uansett vil være svært viktig i den videre prosessen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Når det gjelder egenandelene, vil jeg, som jeg var inne på i mitt innlegg, gi oppgaven til Veterinærinstituttet med å gjennomgå egendelene og se om det er nødvendig å endre på dem for å få flere obduksjoner. Det vil vi selvfølgelig følge opp. Så vil jeg også si at når det gjelder å avdekke dyresykdommer, antibiotikaresistens, er Veterinærinstituttet veldig engasjert i det temaet og en viktig samarbeidspartner for Mattilsynet. Så er det utrolig viktig at vi også driver med aktiv målrettet overvåking. Som jeg var inne på i mitt forrige innlegg, må det være begge deler i det videre arbeidet for at vi skal sørge for at vi er best i klassen også videre når det gjelder dyrehelse.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det er alltid fascinerende når Geir Pollestad stiller den typen spørsmål, for han hyler og skriker over endringer som vi får vedtatt. Det har han gjort nå i to jordbruksoppgjør og påpekt hvor problematisk alle de store endringene som regjeringen får til, er. Det gjorde han senest da innstillingen til globaliseringsmeldingen ble avgitt av komiteen, der regjeringen får flertall for å gjennomføre Senterpartiets politikk om å fjerne eksportsubsidiene på Jarlsberg. Så representanten Pollestad må snart bestemme seg: Mener han at vi får igjennom mye, eller mener han at vi får igjennom lite? For han sier begge deler på en gang, og det er ganske vanskelig å forholde seg til.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Forholdet mellom de fire partiene fungerer bra, det. Vi er enige i mange saker, og så er det noen saker der vi ikke er enige. Vi tar den diskusjonen mellom oss. På samme måte som den rød-grønne regjeringen i forrige periode satt og kranglet på bakrommet, har vi også noen diskusjoner i det offentlige rom, men mye greier vi også å løse sammen. Det er bra når representanten sier at han ønsker økt matproduksjon, at vi da leverer på det. Vi har faktisk, gjennom de endringene som disse fire borgerlige partiene har gjennomført, fått økt matproduksjonen, økt lammekjøttproduksjonen, f.eks. Vi har lagt til rette for økt storfeproduksjon, og vi ser en liten økning også i det. Vi ser at mange bønder ønsker å produsere mer melk. Nå er vi i en situasjon der vi faktisk produserer litt for mye. Så når det gjelder økt matproduksjon, leverer denne regjeringen, og da burde jo representanten Pollestad applaudere i stedet for å problematisere.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
For det første vil jeg avvise at jeg er upåvirket av Stortingets vedtak. Jeg har jo nettopp gjort rede for at vi selvfølgelig vil følge opp Stortingets vedtak. Så er det nok sånn at jeg ikke kjenner meg igjen i at vi har bygd ned dyrehelsearbeidet. Tvert imot har bl.a. denne regjeringen sørget for virkelig å ta tak i utfordringene med MRSA i svineholdet og ESBL i kyllingproduksjon gjennom å satse både på forskning og på omfattende overvåkingsprogram, der vi bl.a. i fjor tok prøver av 1 000 svinebesetninger. Det er gjort et stort arbeid på dette området, og det kommer vi selvfølgelig til å videreføre. Der er også, som jeg var inne på tidligere, Veterinærinstituttet en viktig part for Mattilsynet for å bekjempe antibiotikaresistente bakterier. Det er én del av dette arbeidet. Det er, som jeg var inne på, også viktig at vi jobber utenfor de områdene der disse obduksjonsstasjonene ligger, for å få et best mulig arbeid ute i distriktene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det var representanten Storberget som fikk meg til å ta ordet, for hans innlegg var jo i samme gate som representanten Pollestads. Det er fascinerende når man fra talerstolen etterlyser gjennomføringskraft, samtidig som man både gjennom spørsmål og annet som jeg leser om i avisene, er svært kritisk til at denne regjeringen gjør endringer i landbrukspolitikken som faktisk bidrar til forandringer. Jeg kan nevne konsesjonsgrense for kylling som ett eksempel. Vi mangler gjennomføringskraft, blir det sagt, men når vi da gjennomfører endringer som gjør at kyllingbøndene kan drive på heltid, ja, da: – Hva er det for noe, da? Jeg var inne på eksportsubsidier. Jeg kan nevne naturskadeerstatningsordningen, en lov som lå i skuffen i årevis før vi kom inn i departementet. Neste år skal endringer tre i kraft, og det er veldig bra, for akkurat nå opplever bønder, bl.a. i Vest-Agder og ikke minst i Rogaland, oversvømmelser, som betyr at man må få erstatning. Dette vil bidra til at en får det mer effektivt. Jordbruksoppgjøret har jeg også vært inne på. Vi så tendenser til at representanten Storberget mente at jordbruksoppgjøret i 2014 skulle avgjøres på hans kontor. Det gjorde det ikke, og de endringene og den gjennomføringskraften som vi faktisk fikk til, var han imot. Jeg er litt forbauset over at man ikke kan bestemme seg for hva man egentlig til slutt mener. På den ene siden er det et problem at vi får gjennomført mye, på den andre siden har vi ikke gjennomføringskraft. Begge disse to tingene kan ikke stemme, så jeg ser fram til at man bestemmer seg snart.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det var representanten Knag Fylkesnes som fikk meg til å ta ordet, fordi han var opptatt av at regjeringen skal prioritere opp dyrevelferd og dyrehelse. Det kan jeg bare bekrefte at vi allerede har gjort. Denne regjeringen har satt inn et nytt gir i arbeidet med dyrevelferd. Vi har fått på plass landets første dyrepoliti. Vi har også fått penger til å opprette ett til. Vi har økt antallet tilsyn som Mattilsynet gjennomfører, og innført en egen avdeling i Mattilsynet som skal drive med dyrevelferd. Når det gjelder omorganisering av Mattilsynet, har det vært en diskusjon som har handlet om sentralisering. Det vi gjorde, var at vi gikk fra tre til to nivå. Vi gikk fra åtte til fem regioner – jeg registrerte ikke at det var noen motstand mot det. Tvert imot har det vært en svært vellykket omorganisering som har gjort at vi har 30 pst. færre ledere i Mattilsynet i dag, som betyr at vi kan bruke mer ressurser ute i felt og føre tilsyn. Så det er en meget bra omorganisering som har fungert aldeles utmerket. Når det gjelder dyrehelse, er det også sånn at denne regjeringen har satt inn et nytt gir i bekjempelsen av antibiotikaresistens. Både innenfor kyllingproduksjon og svineproduksjon er det tatt en rekke grep som har gjort at vi har fått mer tempo på det, både når det gjelder forskning og overvåkning, og når det gjelder å ta ut de besetningene som er smittet. Så vi er meget godt i gang med akkurat den jobben.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Den løsningen man har i Frankrike, er at dette gjelder de butikkene som er på over 400 m2, så det er ikke alle butikker i Frankrike som får disse reglene. Jeg mener at vi nå først og fremst skal få til en god bransjeavtale som gjør at vi kan fortsette å redusere svinnet. Jeg tror det handler mye om kunnskap. Jeg må bare innrømme at jeg selv tidligere var ganske skeptisk når melka gikk ut på dato. Istedenfor å lukte og smake på den, var jeg kanskje litt tilbøyelig til heller å helle den ut i sluket, så det handler på en måte om å lære litt mer om f.eks. hvordan datosettingen på disse varene er. Egg er et godt eksempel som ble brukt her tidligere, det at man vet at norske egg er trygge, så de kan man spise i mange uker etter at de er utgått på dato. Disse tingene er viktig å få ut til forbrukerne. Jeg tror også at det handler om emballasje. Vi vet at mange bor alene. En del av disse pakningene som finnes i dag, er mer egnet til familier enn til enmannshusholdninger(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) å gripe fatt i. Det var det jeg rakk nå. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Jeg tror at mange som sliter i vårt samfunn, nå kan gå jula noe lettere i møte fordi jula er en høytid da det er mange utgifter både til gaver og mat, og man skal kose seg litt ekstra. Man får en enklere hverdag nettopp fordi man kan kjøpe maten billig. Det synes jeg er veldig bra. Det er også slik at det er bra for norsk landbruk, fordi det kan bidra til at færre reiser til Sverige og handler. Det vil si at vi får opp etterspørselen etter norske varer. Så jeg synes at det som skjer nå, er veldig positivt. Vi har også en situasjon at tusenvis av mennesker har mistet jobben det siste året. Det betyr at de også har en økonomi som tillater mindre. Det at man da går inn i julehøytiden med tidenes priskrig, passer veldig godt. Jeg er kjempeglad for priskrigen og tror at forbrukerne er vel i stand til å kjøpe inn det de trenger, spise det og fryse ned det som blir til overs.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Respekten for dem som produserer maten vil være minst like høy. Dette bidrar til at flere har råd til å kjøpe seg god julemat, og ingenting er vel bedre enn at flere får lov til å smake på den fantastiske maten som norske matprodusenter produserer. Jeg synes dette er veldig bra. Når det gjelder bonden, så får han betalt det han skal uansett, fordi det er kjedene som taper på å ha denne priskrigen. Det er bra for forbrukerne, og for bøndene kan det også bidra til at man får økt omsetning av en del produkter. Vi vet at når det gjelder melk, har vi en situasjon der det produseres i overkant mye. Det at risengrynsgrøten er billig, kan føre til at folk spiser mer risengrynsgrøt, noe som gjør at man avhjelper situasjonen for norske melkeprodusenter. Så jeg synes det er veldig bra at norske varer blir rimeligere. Flere handler her istedenfor å reise til Sverige, det blir økt etterspørsel, og bonden får betalt det man skal ha, uansett.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det som er det aller viktigste for meg, er å sørge for at vi produserer den maten som norske forbrukere vil ha. Jeg er i utgangspunktet ikke veldig tilhenger av at vi stadig skal regulere nye områder, finne nye påbud, finne nye problemer for vanlige folk. Så jeg synes det er et utgangspunkt man ikke skal begynne med. Man skal tvert imot starte med å prøve å få til gode løsninger uten å ty til den typen virkemidler. Det er derfor jeg er så glad for at vi har fått til et så godt samarbeid, både med næringsmiddelindustrien og med dagligvarebransjen, og at man jobber veldig godt med disse spørsmålene. Et eksempel som jeg var inne på, var det med emballasje. Vi vet at mange bor alene, vi vet at mange som går i butikken for å kjøpe de pakningene som er tilgjengelige, ser at de kanskje er mer tilpasset en familie enn de er den ene personen. Derfor er det bra at man f.eks. utvikler emballasje som er mer tilpasset alle de enmannshusholdningene som finnes. Så dette handler om å jobbe videre på disse sporene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det aller viktigste er å få ned mengden som vi kaster ved at vi spiser mer av den maten som produseres. Men det andre er at vi f.eks. jobber med biogassanlegg. Vi ser at en god del av den maten som destrueres, går inn i biogassanlegg og tar den veien. Det handler om å gjøre mest mulig miljøvennlige løsninger når man skal destruere den maten som ikke spises. Så er det det aller beste tiltaket: å sørge for at det blir enda enklere og for så vidt også mer lønnsomt å gi bort maten til de trengende, som vi f.eks. gjør nå gjennom å se på merverdiavgiftsloven. Jeg synes det er et veldig godt tiltak, og vi har også fått tilbakemelding fra f.eks. Tine, som sier at det vil ha mye å si for at man gir bort maten. De betaler faktisk ganske mye i dag i avgifter for å gi bort mat. Hvis man tar bort det, vil det bli mer attraktivt å gi maten til dem som trenger det, i stedet for å kaste den. Det vil være det aller, aller beste tiltaket.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Når det gjelder tydelige stemmer mot matkasting, vil jeg si at jeg har vært en ganske så tydelig stemme mot det, og jeg har selvfølgelig stilt opp i alle de arenaene der det har vært ønskelig, for å promotere at vi ikke skal kaste mat. Det mener jeg er viktig, dette med å få komme ut til forbrukerne og fortelle hva dette egentlig betyr. En familie på fire kan spare 10 000 kr i året hvis man slutter å kaste mat. Det er noe som nesten vil være en Syden-ferie, så det er økonomisk bra, men det er også bra for miljøet. Så gjelder det å jobbe med dem som er nøklene her. Det er næringsmiddelindustrien, det er dagligvarekjedene, og dem har vi et tett samarbeid med når det gjelder akkurat dette. Så vi kommer til å jobbe videre for å få ned matsvinnet og også for å øke verdien på maten, som representanten snakker om, og som jeg er helt enig i at vi må.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Dette er en komplisert sak, for det er ikke hver dag – og glad er jeg for det – vi skal vurdere og gå inn i spørsmålet om å avvikle en næring i Norge. Det er heldigvis svært sjelden at vi får slike oppdrag, men derfor er det jo viktig at vi gjør en skikkelig jobb når det gjelder det økonomiske aspektet. Det handler om hvilken rett de som driver i denne næringen i dag, har til kompensasjon. Det handler i så fall om, dersom Stortinget bestemmer seg for å avvikle næringen, hvor stor denne kompensasjonen skal være. Det er veldig viktige spørsmål som må gjøres rede for. Og det er klart at da skal man gjøre grundige regnestykker, og det tar litt tid. I tillegg må regjeringspartiene ta stilling til spørsmålet om denne næringens framtid, og derfor vil vi nå ha en grundig prosess og komme tilbake høsten 2016, og da vil Stortinget få anledning til å diskutere saken grundig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Jeg er godt kjent med at det er sterke følelser knyttet til denne saken. Jeg er kjent med at det også er ulike meninger. Og som jeg var inne på i mitt innlegg, er det også ulike meninger innenfor fagmiljøene. En har Veterinærinstituttet som er for å avvikle næringen, og en har enkelte veterinærer som jobber med denne næringen i det daglige, som har motsatt syn. De som har gitt sine innspill i denne saken, vil nettopp avspeile at det er forskjellige syn på denne saken. Jeg regner meg selv for å følge ganske godt med, så jeg har sånn sett oversikt over dette. Men nå synes jeg det er riktig at regjeringen får muligheten til å gjøre den jobben som er nødvendig fram mot høsten, slik at vi kan legge fram en god stortingsmelding til Stortinget, som gir muligheten for en bred og god debatt om denne saken neste år.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Nå er representanten Pollestad en så dreven politiker at han vet at når jeg skal uttrykke mine meninger, er det gjennom å forankre det i regjeringen. Det kommer jeg til å gjøre. Det skal vi bruke tiden nå fram mot høsten til faktisk å gjøre. Så vil jeg bare påpeke en annen ting, der jeg er helt enig med representanten Pollestad, og det er at han var i sitt innlegg inne på at dagen etter at 130 personer var drept i Paris, fant det sted en markering her i Oslo mot pelsdyr. For det første kan man sette spørsmålstegn ved timingen for det – i hvert fall hadde ikke jeg vært i modus til å gå i gatene og kjempe mot denne næringen dagen etter at 130 personer er blitt drept i Paris. Det andre er at jeg også, i likhet med han, vil si at det budskapet som blir framført med «kill the farmers», synes jeg er langt utenfor det som er akseptabelt. Så jeg håper at vi slipper å se en sånn type budskap fra pelsdyrmotstanderne igjen. Jeg synes vi bør ha en saklig debatt om dette.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Som sagt skal denne regjeringen legge fram en stortingsmelding til høsten, der vi vil tilkjennegi hvilket syn regjeringen har på dette spørsmålet. Nå er det viktig at vi får gjøre en grundig og god jobb med å beregne og gi de vurderingene som Stortinget har bedt oss om. Det kommer vi til å gjøre. Selvfølgelig vil høringsuttalelsen fra Mattilsynet være noe av det vi ser på når vi skal bestemme oss. Men her er det ulike synspunkt. Det er også sterke følelser på begge sider, så det er en sak som er vanskelig, og som selvfølgelig vil komme til å skape stor debatt når den kommer – enten man faller ned på det ene eller det andre synspunktet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Det er klart at næringen selv ønsker å drive videre. Det er klart at man blant veterinærer som er i kontakt med denne næringen, og som ser hvordan det drives i det daglige, har støttespillere. Det er ulike synspunkt på denne saken, og det er sterke følelser på begge sider. Derfor er det en sak som er vanskelig, og som kommer til å skape stor debatt når regjeringen bestemmer seg for hvilken side vi skal falle ned på. Så neste høst blir det en stor diskusjon, og da skal vi også få fram alle våre argument for det grunnlaget som vi bygger vår konklusjon på. Nå har vi ennå ikke tatt stilling til det, slik at det regner jeg med at representanten Rotevatn ser fram til med spenning. Så skal vi ha en skikkelig god diskusjon når den tid kommer.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Som jeg sa i mitt forrige svar, er det ulike meninger om denne saken, og det er klart at de veterinærene som er ute på gårdene, har sitt synspunkt på det. Pelsdyralslaget har sitt synspunkt på det, Mattilsynet og Veterinærinstituttet har sitt synspunkt på det – det er mange som har et synspunkt på denne saken. Vi kommer selvfølgelig til å gå gjennom alle sammen og se på dem før vi bestemmer oss endelig for hvilken side vi skal falle ned på. Det som er helt sikkert, er at uansett om man velger den ene eller den andre siden, kommer det til å skape stor debatt. Som sagt så er det å vurdere en avvikling av en næring i Norge ikke hver dag vi gjør, og heldigvis for det. Det er vel få partier som ønsker avvikling av næringen. Miljøpartiet De Grønne er vel ett av få som ønsker å avvikle mange næringer, også den næringen som er den viktigste for landet, nemlig oljenæringen, så sånn sett har vi et ulikt utgangspunkt, men vi får ta diskusjonen om pelsdyrnæringen neste høst, for da kommer den som egen sak til Stortinget.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Jeg regner med at det ikke er noe mål for Stortinget at vi skal få flest mulig innsigelser. Målet må være at vi finner gode løsninger. Det som har skjedd etter at denne regjeringen tok over, er at antallet innsigelser som er sendt til Kommunaldepartementet, er kraftig redusert, ikke minst på grunn av at man finner løsninger lokalt. Fylkesmannen kommer inn i disse planprosessene tidligere, og man avklarer spørsmål f.eks. knyttet til jordvern på et tidligere tidspunkt. Det er en mye mer effektiv måte å jobbe på. Det er også en mye bedre måte å jobbe på for alle dem som er involvert i denne typen saker, for det er ganske mange som er involvert. Jeg mener at det viktigste vi kan gjøre, er å sørge for at disse sakene finner sin løsning lokalt, og at Fylkesmannen er tidlig inne i prosessen for å ta hensyn til de jordvernspørsmålene som er nødvendig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Vi skal selvfølgelig jobbe for å nå de målsettingene som er satt. Det vi vet fra forrige runde, da man halverte tallet – ned til 6 000 – er at det tok ganske mange år, nærmere bestemt ni, hvis jeg har regnet riktig, før man nådde denne målsettingen. Jeg mener at vi skal jobbe for å nå den, men at det blir krevende, er ikke til å stikke under stol. Det handler om at vi er et samfunn hvor vi blir flere, vi skal ha flere boliger, vi skal ha flere arbeidsplasser – mange av disse krever at en har en bygning å ha disse arbeidsplassene i – og vi skal bygge veier og jernbane og få et effektivt samfunn på den måten. Dette er også forhold som selvfølgelig kan ha påvirkning på jordvernet. Men vi skal jobbe så godt vi kan med å ta hensyn til jordvernet og bygge ned så lite som mulig, i tråd med det som Stortinget ønsker.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Jeg mener det er et mål både å ha få innsigelser og bygge ned lite matjord, og jeg mener man jobber godt med disse sakene lokalt. Det er en forutsetning for at man skal greie begge de to tingene, som jeg var inne på tidligere. Så er det sånn at denne regjeringen la fram en målsetting om 6 000 dekar, og det er fordi vi ser hvilke utfordringer vi har framover. Jeg kan også minne om at den regjeringen som representanten Andersens parti satt i, vurderte dette spørsmålet i forbindelse med landbruksmeldingen i 2011–2012, altså for noen få år siden, og da valgte også den regjeringen å foreslå å videreføre 6 000 dekar, og det er jo fordi man ser at det er krevende å nå det. Nå er det målet 4 000 dekar, og da innstiller vi oss selvfølgelig på det, men jeg vil ikke føre noen bak lyset og hevde at ikke det blir krevende.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Vi skal følge opp det som blir vedtatt her nå, men jeg må si at jeg synes innlegget til representanten Andersen oser av mistillit mot lokalpolitikere. Det synes jeg i utgangspunktet ikke det er noen grunn til, for de aller fleste lokalpolitikere gjør så godt de kan for sine lokalmiljø. Så vet vi at i enkelte deler av landet står de oppe i store utfordringer fordi man i denne sal også har vedtatt en kulturminnelov, man har naturmangfoldlov, og man har mange andre begrensninger på andre typer areal, og til slutt står man oppe i ganske krevende saker. Men jeg vil tilbakevise at jeg ikke er glad for dette. Jeg synes det er bra at Stortinget har samlet seg om en målsetting som alle partier står bak. Samtidig er det viktig å være realistisk, og det er derfor jeg sier at dette kommer til å bli krevende – så har jeg sagt det – og vi skal selvfølgelig gjøre det vi kan for å få det til.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Jeg mener at det vil være en båndlegging som vi ikke aner konsekvensene av, fordi man i enkelte kommuner er i en situasjon der det er svært lite å bygge ut. Som jeg var inne på, har man markalov, kulturminnelov og naturmangfoldlov. I tillegg har man hensyn til friluftsområder, man har andre miljøverdier, man har fareområder for flom og skred, og til syvende og sist har man vernet så mange områder og har så mange bestemmelser som unntar området, at man har svært få muligheter til å bygge ut. Det er også sånn at denne regjeringen har en veldig ambisiøs utbygging når det gjelder både vei og jernbane, og når det gjelder det siste, vil jeg jo tro at Miljøpartiet De Grønne er for at vi skal ha en utbygging av kollektivtrafikken. Da er det sånn at man noen ganger faktisk må bygge ned noe matjord. Selv om man ikke liker det, er det det som er konsekvensen. Alternativet er at man ikke får den typen utbygginger. Så av og til må man velge mellom pest og kolera for å få til en god samfunnsutvikling i Norge.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Nå skal vi selvfølgelig sette oss ned og gå gjennom alle vedtak og forslag som har kommet i denne saken, og så skal vi i etterkant av det bestemme oss for hvordan vi skal følge det opp. Det er ikke unaturlig at vi ser på det som ett av virkemidlene. Det som er helt sikkert, er at det samarbeidet som nå er startet med KS, blir viktig i det videre arbeidet. For eksempel er det her sagt at man ønsker en opplæring av lokalpolitikere, at man har mer kontakt med kommunene i så henseende. Så dette er absolutt noe som vi vil kikke på.