Torill Eidsheim (Høyre), 2019-12-09:
I Noreg har vi gode helsetenester. Innbyggjarane våre får tenester av god kvalitet, og helsetilbodet er godt tilgjengeleg. Helsetilstanden i Noreg er god, vi har høg forventa levealder, og vi har låg dødelegheit etter kreft, hjarteinfarkt og slag. Samtidig er det òg fleire utfordringar og forbetringspunkt. Det er vårt ansvar å sikre at barna våre skal kunne ha dei same eller til og med høgare forventningar til eiga helse, velferd og omsorg enn vi har i dag. Vår felles hovudutfordring vil bli å bruke ressursane våre på ein slik måte at det strekk til for oss alle. Japan er det landet i verda som først møtte utfordringane med eit aldrande samfunn, der 28 pst. av befolkninga er over 65 år. Landet slit med mangel på tilsette i eldreomsorga, og dei opplever at familiemedlemer må slutte i jobben for å ta seg av dei eldre. Prognosen for Noreg tilseier at i 2060 vil den delen hjå oss ha stige til 19 pst. på landsbasis. Utfordringa vil ramme distrikta hardast, først og fremst på grunn av demografi. Det er fleire eldre innbyggjarar i fylke som Telemark, Oppland og Hedmark enn det er i Oslo. Og når vi veit dette, er det opplagt at raud-grøn løysing med høg skattlegging ikkje er eit einsidig svar for å sikre vår felles velferd, helse og omsorg. Å ta i bruk ny teknologi og innovasjon i eldreomsorga blir sentralt for å gi gode omsorgstilbod til dei eldre når vi veit at det kjem til å bli relativt færre i yrkesaktiv alder. Budsjettet for 2020 representerer eit betydeleg lyft for den nasjonale e-helseutviklinga med ytterlegare 131 mill. kr til arbeidet med å realisere ein nasjonal helseanalyseplattform, og 84 mill. kr til betre pasientsikkerheit og samhandling med standardisert språk. Noreg er langt framme. Vi har dei aller beste føresetnadene for å lykkast med innovasjon og meir bruk av teknologi i helsetenestene. Dette vil bli nødvendig for å klare å oppretthalde omsorgstilbodet generelt, ikkje berre for gruppa eldre. Høgre er oppteke av at vi kontinuerleg skal lære. Kommunane har ei viktig rolle for å sikre innbyggjarane sine ei trygg framtid. Ingen vil kunne klare dette lyftet åleine, og evna vår til samspel og kompetansedeling mellom ulike ressursgrupper vil vere heilt vesentleg. Næringslivet er nøydt til å få lov til å sleppe til. Vi må òg ta lærdom av andre land. Regjeringa føreslår 138 mill. kr til å styrkje forvaltinga og drifta av nasjonale e-helseløysingar og Helsenettet. Forslaget inneber at det blir etablert ein ny finansieringsmodell med samfinansiering av forvaltning og drift av eksiseterande nasjonale e-helseløysingar frå 2020. Samtidig skal òg personvernet styrkjast gjennom betre innsynsteneste, betre moglegheiter til å gi og trekkje samtykke og betre sporing av bruken av opplysningane. Målet er å forbetre utnyttinga av norske helsedata samtidig som vi klarer å vareta både personvern og sikkerheit, at ho blir styrkt. I Teknologirådets etterrapport om teknologi og omsorg for eldre blei det vist til Vesterås, som har vore ein pioner innan velferdsteknologien. Deira berekningar viser at for kvar krone investert i slik teknologi i heimane våre, får kommunen 5 kr tilbake. Sentralt for satsinga er at behovet til den enkelte står i sentrum. For eksempel er mobil alarm kostnadseffektivt. Sist, men ikkje minst er den aller mest positive effekten at brukarane blir meir fornøgde, og at både dei og deira pårørande føler seg tryggare.