Trond Helleland (Høyre), 2007-04-16:
At IKT-meldingen fra Regjeringen ikke har skapt noen bred offentlig debatt, overrasker ikke. Det er enighet om mange av de politiske målsettingene som beskrives i meldingen. Men det er absolutt grunnlag for debatt om IKT-politikken, for det holder ikke å sette seg ambisiøse mål når en ikke kan ta skikkelig grep. Høyre er opptatt av at når vi som nasjon setter oss ambisiøse mål for kunnskap og forskning innenfor IKT, må det tas noen overordnede politiske grep for å sikre at vi også reelt sett staker ut en kurs som gjør at vi på en god måte møter utfordringene på alt fra kompetanse, forskning og næringsutvikling til personvern. I viktige aspekter som kunnskapsoppbygging hos lærere og elever, forskning og utvikling og ikke minst når det gjelder opplæring av den eldre del av befolkningen, er meldingen på mange måter et slag i lufta når det ikke er friske midler til å satse i budsjettene. En av de hyppigst gjentatte frasene i meldingen er at satsingen skal finansieres over ordinære bevilgninger. Spesielt når det gjelder å få et reelt kompetanseløft rundt omkring på landets skoler, er det i beste fall naivt å innbille seg at vi skal få til det med det hvileskjæret Regjeringen har lagt seg på. Her kan en ikke legge begge hendene på ryggen. Høyre er særlig opptatt av tre hovedformål når det gjelder IKT-politikken. For det første vil vi ha flere og bedre offentlige tjenester, som elektronisk selvangivelse er et eksempel på, til brukerne. For det andre vil vi at mer IKT-bruk skal frigjøre midler til innsats og bedre tilbud på andre viktige områder gjennom effektiviseringsgevinster. Mindre permflytting i det offentlige muliggjør flere varme hender til omsorg, og her er det viktig å ta i bruk IKT-teknologi. For det tredje kan IKT-bruk bidra til forenkling for norske bedrifter, bl.a. ved rapportering til det offentlige. Data må kunne gjenbrukes, så en slipper å rapportere samme informasjon flere ganger. Jeg skal komme tilbake til og gå nærmere inn på flere av disse temaene, men aller først vil jeg nevne det vi i Høyre ser som en helt overordnet faktor for om vi lykkes, nemlig fornyingsministerens mandat i egen regjering. Vi vil ikke gå inn og overstyre departementsstrukturen, ettersom vi har sittet i regjering noen ganger selv, men vi er veldig opptatt av at fornyingsministeren faktisk får mulighet til å gjennomføre det som står i denne meldingen. Den invitasjonen tar sikkert ministeren imot. Spørsmålet er om resten av Regjeringen gjør det. Problemet i dag er altså at vi har 19 statsråder med IKT-ansvar. Bare i staten er det i dag 341 enheter som fatter viktige IKT-beslutninger. Staten må samarbeide tettere med landets 430 kommuner, selv om kommunene faktisk har vært flinkere til å samordne sin IKT-bruk enn det staten har, så jeg mener at staten må gi fornyingsministeren, eller den det måtte gjelde, større muligheter til å gå inn og styre utviklingen på en måte som gjør at en kan nyttiggjøre seg den teknologien som blir tatt i bruk. De rød-grønne lovte med pomp og prakt bredbånd til alle innen utgangen av 2007. Det løftet kommer, som ventet, til å bli brutt. Selv i Oslo er det fortsatt hvite flekker på bredbåndskartet. Høyre ser fram til at Regjeringen leverer bedre tall til Stortinget for hva som er status i bredbåndsdekningen. Bredbåndsdekningen er i mange kommuner langt dårligere enn den statusen en kan få inntrykk av ved å lese den såkalte Nexia-rapporten, som departementet nylig har lagt fram. Vi vil ha full åpenhet om hvilke områder av landet som ikke har bredbåndsdekning. Hvordan skal vi ellers vite hva slags innsats som er påkrevd? Det er også et rimelig krav sett i lys av løftene om 100 pst. bredbåndsdekning i løpet av året. De rød-grønne gikk i sine valgløfter lenger enn stortingsvedtaket i forbindelse med bredbåndsmeldingen. Da må de finne seg i å bli målt på det. Full bredbåndsdekning koster penger. Det skal komme mye penger i revidert nasjonalbudsjett for å nå det målet. Nexia-rapporten, som Regjeringen nylig framla, bygger på en metode med 15 såkalte referansekommuner. I sine anslag for hva full bredbåndsdekning vil koste, bygger den på aggregerte tall ut fra de nevnte referansekommunene. I likhet med Fremskrittspartiet tror vi at rapporten har et altfor optimistisk anslag på pris. I de områdene der kablet samband blir for dyrt, er vi opptatt av at et trådløst alternativ må holde en tilnærmet like god kvalitet. Høyre skal ikke ta stilling til om WiMax eller andre teknologier skal være løsningen, men vi godtar ikke at dekning fra mobiloperatøren ICE regnes som bredbånd. Skal vi bruke statlige bevilgninger på trådløst bredbånd, er ikke tilbudene i dagens norske mobilnett gode nok erstatninger for kabel. Høyre tror at stabilitet og hastighet for Internett over mobilnettene UMTS og CDMA 450 raskt vil forbedres, men vi anser ikke at den Internett-aksess som tilbys over mobilnettet, enten det er med UMTS eller med CDMA fra ICE, i øyeblikket har en faktisk hastighet til å kunne anses som et bredbåndsnett. EU er på offensiven i IKT-politikken. Det bør være en målsetting for Norge å være det land i Europa som ligger lengst framme på IKT. EU har gjennom sitt initiativ i2010 et strategisk rammeverk for IKT- og mediepolitikken. i2010 skal promotere den europeiske utviklingen av en åpen og digital økonomi og utnyttelsen av IKT til å bidra til å oppnå sosial inkludering og økt livskvalitet. Som rammeverk favner initiativet mange programmer og tiltak som adresserer gjennomgående problemstillinger, herunder regulatoriske forhold, IKT-forskningsbehov, standardisering, harmonisering og samarbeid mellom landene. Høyre har merket seg at en hovedpilar i i2010 er utviklingen av et åpent felleseuropeisk innholdsmarked. Dette kan bidra til inkludering og til mer konkurranse og tjenesteinnovasjon. Der EU fokuserer mye på et europeisk innholdsmarked, ser vi her på berget mest på et nasjonalt marked. EU har f.eks. under i2010 sin ambisiøse flaggskipsatsing «Digitale biblioteker». Satsingen skal gjøre flere millioner bøker og andre objekter digitalt tilgjengelige for europeiske brukere innen få år. Vi har merket oss at EU ikke bare er opptatt av tilgjengelighet til kulturarven. Det er også et viktig mål for EU å få på plass en felles europeisk infrastruktur for geografiske data/kartdata. Dette er sentral IKT-politikk og viktig for tjenesteindustrien i årene som kommer. Dette vil bidra til flere nytteanvendelser på tvers av landene og økt verdiskaping på tjenesteområdet. Hvilken fremdrift skal vi ha på dette i Norge? Digitale skiller i norsk utdanning kan føre til kunnskapsskiller, og at elever ikke når de kompetansemål de har krav på. Regjeringen bør ha en nasjonal opptrappingsplan mellom nasjonale og lokale utdanningsmyndigheter for å sikre et minimum av infrastruktur i grunnskolen og videregående opplæring. Dessuten betinger Kunnskapsløftets krav om digitale ferdigheter i grunnopplæringen digitalt kompetente lærere og skoleledere. Høyre har merket seg at bevilgningene til norsk IKT-forskning har vært svært lave de siste årene. SkatteFUNN har vært et viktig og godt tiltak, og jeg er veldig glad for at også Regjeringen nå framhever SkatteFUNN som en svært god ordning. Men det er ikke nok. Norge må satse på forskning i dag dersom vi i fremtiden skal ha konkurransedyktige produkter og tjenester. Et eksempel kan være RFID-teknologi som gjør det mulig å registrere gjenstander med en bitteliten chip festet på seg. Den revolusjonen RFID-teknologien gir grobunn for i forhold til nye produkter og tjenester, må Norge være en del av samtidig som vi selvsagt – sett i lys av forrige replikkveksling – må ta hensyn til personvern. Høyre støtter Regjeringens forslag om å styrke satsingen for å tiltrekke utenlandsk faglært arbeidskraft til norske bedrifter. IKT-næringen lider av mangel på kompetent arbeidskraft, og det er kritisk for denne næringen at UDI blir tilført ekstra midler slik at et tidligere vedtak om en «fast track» for ekspertinnvandring kan bli satt i verk. Tilgang på IKT-kompetanse i form av eksperter er svært viktig for at fornying i offentlig og privat sektor skal fortsette. Høyre vil ellers vise til representantforslag som Høyre fremmet, Dokument nr. 8:32 for 2006-2007. Der er det foreslått en lang rekke tiltak som vil bidra til å sikre nødvendig arbeidsinnvandring og dermed bedre tilgangen på arbeidskraft også til IKT-næringen. Som jeg har vært inne på, er Høyre opptatt av at det overordnede ansvaret for IKT-politikken og IKT-investeringene plasseres i ett departement. Det kunne være grunn til å se på om ikke alle investeringer over en viss størrelse skal godkjennes av Fornyings- og administrasjonsdepartementet. For å sikre gode offentlige tjenester for brukerne, må informasjon og kommunikasjon være uavhengig av brukerens teknologivalg og funksjonsevne. Vi er derfor opptatt av at all offentlig informasjon og offentlige løsninger må bygge på åpne standarder og være universelt utformet. Offentlig informasjon må også kunne benyttes i næringsutvikling. Høyre ber Regjeringen sette fortgang i arbeidet med etablering av elektronisk signatur og elektronisk ID. Verifisering av innhold skal innen 2009 alltid kunne garanteres ved hjelp av elektroniske signaturer. Vi er også opptatt av at nødvendig informasjonssikkerhet ivaretas i alle offentlige tjenester og databaser for privatpersoner og virksomheter. Det bes derfor om at Regjeringen vurderer en endring av anbuds- og innkjøpsreglementet for det offentlige, der informasjonssikkerhet alltid blir vurdert. Personvernet blir satt under kraftig press i et digitalt samfunn, hvor stadig mer blir overvåket og lagret. Derfor er det bra at vi får nedsatt en personvernkommisjon for å få en helhetlig gjennomgang av det mangfoldige og kompliserte bildet disse utfordringene utgjør. Vi ønsker også årlige tilbakemeldinger til Stortinget om statusen i arbeidet med IKT-sikkerhet og sårbarhet, og vil understreke at mye, med relativt beskjedne midler, kan gjøres på den enkelte arbeidsplass og i det enkelte hjem i forhold til IKT-sikkerhet. Vi er derfor opptatt av at det offentlige i samarbeid med arbeidslivets organisasjoner driver holdningsskapende arbeid. IKT-politikken er viktig for innbyggere og næringsliv. Stortingsmeldingen har mange gode ansatser, men det er oppfølgingen som blir viktig og spennende. Jeg håper fornyingsministeren får større fullmakter og større albuerom til å følge opp meldingen. Hvis ikke, frykter Høyre at vi får en offentlig IKT-politikk uten kraft, hvor alle småkonger i alle statlige etater gjør som de vil.