Vera Lysklætt (Venstre), 2008-06-17:
Jeg vil starte med å rose Regjeringen for St.meld. nr. 18 og den retningen på tiltakene som i dag blir vedtatt. Under debatten om utlendingsloven tidligere i vår tok vi opp mange av våre forslag og bad Regjeringen ta disse på alvor. Vi kan i dag kvittere ut mange av dem, dog ikke alle, og det er fortsatt mulig å gjøre mer for å skaffe oss utenlandsk arbeidskraft. Det viser bl.a. de forslagene som Venstre fremmer sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti. Det er også mulig å innføre noen av tiltakene raskere enn 1. januar 2010, som er antydet. Venstre mener at arbeidsinnvandring er et gode for norsk næringsliv, og at dette ikke må få negative konsekvenser for det norske arbeidsmarkedet. Vi er positive til at vilkårene for å kunne arbeide i Norge fortsatt skal være basert på avtalene forhandlet fram av partene i arbeidslivet. Arbeidsinnvandringsinstituttet er det området der vi skal kunne koste på oss å velge, men det betinger at vi har nok å velge blant. I dag er ikke Norge blant de mest attraktive landene for dem som søker lykken i et annet land gjennom arbeid. Det kommer langt færre enn det maksimale taket på 5 000 fra land utenfor EU. Fram til oktober 2006 har det bare vært rekruttert 1 542 spesialister. Venstre mener det er særlig viktig å legge vekt på rekruttering av arbeidskraft med høyere kompetanse. Det har lenge vært mangel på arbeidskraft i store deler av norsk arbeidsliv, og vi mener det er viktig at Regjeringen evner å profilere Norge og norske arbeidsplasser. Vi ønsker derfor at det skal utvikles en mer aktiv politikk for å tiltrekke oss svært høyt kompetent arbeidskraft og studenter på doktorgradsnivå. Det må utarbeides en egen nasjonal strategi for dette. Det er også viktig at det utvikles systematisk kunnskap om Norges status i det internasjonale arbeidsmarkedet. I dag er det slik at Norge ofte taper i konkurransen i forhold til land som Canada og Storbritannia, til tross for at Norge årlig kåres til et av verdens beste land å bo i. Det må bl.a. drives oppsøkende virksomhet utenfor landets grenser i større grad enn i dag, med informasjon om muligheten for arbeid og studier i Norge. Forskningsinstitusjonene må styrkes for å tiltrekke seg flere utenlandske forskere. Jeg viser i så måte til det forslaget vi har sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti om en nasjonal strategi. Vi mener videre at utenlandske studenter som har fullført høyere utdanning i Norge, bør få rett til arbeidstillatelse i inntil fem år. En slik ordning vil være positiv både for Norge og for studenten, som vil få mulighet til å øke sin kompetanse og arbeidserfaring. Ordningen vil dessuten fungere som et incentiv for å fullføre studiene. De aller fleste arbeidsinnvandrerne i Norge kommer fra nærområdene, spesielt fra de andre nordiske landene, Polen og de baltiske land. Om lag ni av ti tillatelser til arbeidsinnvandrere blir i dag gitt til personer fra EØS/EFTA-området, mens hver tiende arbeidstillatelse blir gitt til borgere av tredjeland, dvs. land utenfor EØS/EFTA-området. Langt de fleste er menn. I min egen landsdel, Nord-Norge og Finnmark, ser vi en økende mangel på arbeidskraft i offentlig sektor, i privat sektor og særlig i fiskeindustrien. Jeg og Venstre er derfor godt fornøyd med at Regjeringen nå åpner for midlertidig tillatelse for russere fra Barentsregionen til å arbeide i de tre nordligste fylkene. Barentsregionen er på mange måter vårt nærområde, både kulturelt og i næringsøyemed. Økt mobilitet og samkvem på Nordkalotten er en styrke for alle, og kan samtidig også bidra til å løse noen av utfordringene vi står overfor i regionen, både med tanke på arbeidskraft og med tanke på kjønns- og alderssammensetning. Det er imidlertid viktig å presisere at det ikke er hjerneflukt vi skal åpne for. Integrering og språkopplæring er viktig også for arbeidsinnvandrere og ikke minst for deres familie som måtte følge med. Press på boligtilbudet i mange kommuner skaper ekstra utfordringer med bosetting av både arbeidsinnvandrere, flyktninger og asylsøkere, og dermed også for integreringsarbeidet. Generelt må kommunene bli bedre til å utvikle et mer mangfoldig og tilpasset boligtilbud. De må også bli flinkere til å utnytte startlånet. Her har staten ved Husbanken en utfordring. Venstre mener det er behov for en gjennomgang av vilkårene for startlån. I en slik gjennomgang bør det bl.a. vurderes om startlån kan gis som støtte til depositum. Mange leietakere, f.eks. arbeidsinnvandrere, er i stand til å betale månedlige husleieutgifter, men mangler ofte kapital til å innløse et større depositum. Vi må også bidra til å utløse kreativitet og mangfold gjennom at arbeidsinnvandrere også kan bli arbeidsgivere og gründere. Gründersenteret i Drammen er et eksempel på at dette er mulig, og vi ønsker å stimulere ytterligere til slike katalysatorer.