trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Ein nyvald representant undrar seg svært over å høyre at denne saka har vore debattert gjentekne gonger i denne salen. Det gjeld personar som er blitt ramma av sjukdom som gjer at dei må få ei tilrettelagd ordning, og så skal ikkje eit land som er kalla verdas rikaste, ha råd til å strekkje ut ei hand til desse menneska, som treng den hjelpa for å kunne fungere i kvardagen. Det gjeld hjelp til ein sjølv, det gjeld hjelp til barna, det handlar om ein aktiv kvardag, der vi veit at alternativa er få. Vi veit også at nettverka deira forsvinn dersom dei ikkje kjem seg ut, og ikkje minst barna deira blir ramma og blir isolerte. Det er veldig kritikkverdig at vi som politikarar ikkje klarar å få på plass ei nasjonal ordning som kan gi eit likt tilbod over heile landet. At Noreg, ein nasjon på 4,7 millionar innbyggjarar, skal ha eit system som er forskjellig frå region til region, frå fylke til fylke, når vi veit at vi dersom vi samanliknar oss med ein by i Europa, representerer ein forstad, og så skulle det altså der vere 19 forskjellige ordningar for denne typen tilbod, er rett og slett skammeleg, etter mi oppfatning. Nasjonale retningslinjer hadde vilja rette opp dette på ein måte som var hensiktsmessig, og som hadde vilja gi rettferd for dei som hadde bruk for det. Eg vil takke interpellanten som tek opp spørsmålet i dag. Vi høyrde også i eit tidlegare innlegg, frå representanten Andersen Eide, ei skildring frå eit møte som Møre-benken hadde med ein person som vart ramma av dette. Eg må seie at det gjorde eit veldig sterkt inntrykk å høyre at ein far ikkje kunne vere med barnet sitt ut og gjere det som dei fleste andre kunne, fordi det denne tenesta representerte i verdi, allereie var oppbrukt. Og grunnen var faktisk at vi har hatt ein vinter som har vore uvanleg kald, med uvanlege snøforhold, langvarig, som har gjort at dei ressursane som vedkommande hadde, var oppbrukte. Det gjorde at han måtte sitje heime med tiåringen sin. Det er etter mi oppfatning ikkje verdig. Så eg håpar og trur at ei forsøksordning, som er skissert her av interpellanten, kjem raskt og godt på plass, slik at vi får sjå om det er dette som må til for å løyse problema – desse problema som ikkje burde vere større enn at vi klarer å løyse dei.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Dette er førebels ei tapt sak. Fornuftig hausting av naturen representert ved selfangst er bannlyst av mektige EU, og bannlyst gjennom forbodet av omsetnad av sel og selprodukt. Sjølv inuittane på Grønland føler seg svikta av sine skandinaviske brør. Det kom tydeleg fram under Nordisk Råds møte, der den grønlandske statsråden ordla seg nettopp slik som eg gjer no. Slik føler også næringa at myndigheitene her til lands har gjort det for deira del. Og det er trist. Dei tradisjonelle fangstmiljøa vil forsvinne. Sjølv har eg fått lov til å vere med ei av selfangstskutene i Vestisen, vore med å fangste nokre tusen dyr. Eg synest det er forferdeleg trist at denne tradisjonsrike næringa forsvinn. Ei fornuftig fangsting av sel, der ein også tok ut ungdyr – eg kan hugse at vi tok ut både blueback og kviting – gav faktisk inntekter som gjorde at ein fekk lønsemd. Det er det største problemet i dag for næringa: å skape ei lønnsemd som gjer at ein kan fortsetje, for dei statlege bidraga til næringa er altfor små når ein går inn og forbyr uttak av ungdyr. Vi ser at det urbane samfunnet ikkje lenger treng hausting av naturen. Men likevel ser vi at spanske tyrefektarar lever godt framleis, jamfør dette med å kunne ta ut ungdyr. For kvalfangsten føler eg meg sikker på at det går same vegen. Det er eg ikkje ein augneblink i tvil om. Men også sjøpattedyra, selen spesielt, beskattar òg eit fiskeri der behovet for større uttak til menneskemat er stort og vil bli større. Eg er ikkje ein augneblink i tvil om at bestandane kjem til å kome opp på eit slikt nivå at det vil gå ut over menneske si hausting av fiskeria, og då er vi nøydde til å gå inn og hauste betydeleg meir enn det vi har gjort hittil. Ei fornuftig forvalting vil presse seg fram, og vi vil vere nøydde til å hauste av desse pattedyra for å skape balanse i naturen. Men då vil nok den tradisjonelle selfangstnæringa og selfangstkulturen vere borte for godt. Vi ser i oppslag no at det er berre tre skuter igjen, og to av dei ligg faktisk ute for sal, så det går mot slutten for norsk selfangst, melder TV 2. Og dei 45 tilsette på selfangstskutene «Kvitebjørn» og «Kvitungen» er sagde opp. Dei har også vore blanda inn i ei mislykka satsing på fiske av kongekrabbe, som har tappa rederia for eigenkapital. Og lønnsemda, som det er blitt vist til frå mange, er vanskeleg å få på plass i dag, men ho vil ikkje bli enklare framover og når denne næringa er borte, for då må ein til å designe og byggje nye skip, fordi dei gamle skipa dessverre er borte, og det vil koste fellesskapet betydeleg meir enn å lyfte næringa i dag.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Bakgrunnen for at jeg gjentar dette, er at jeg føler at den vurderingen som er foretatt, ikke er gjort grundig nok. Derfor ber jeg om at man ser på disse tingene på nytt, der perspektivet skal være at vi ønsker å utvide hvalfangsten, at vi ønsker å utnytte de marine ressursene på en bedre måte enn vi gjør i dag. Derfor ber vi om at man ser på dette på nytt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
I forbindelse med en sak knyttet til feilskyting og skadeskyting av sel var en representant for Fremskrittspartiet ute og sa at vi må ha en kvalitetsmessig avliving av selen, som gjør at dyret ikke lider. I den forbindelse sa man at enten må man gjøre det på en skikkelig måte, eller så må man eventuelt vurdere at de som driver med det, må slutte med den fangsten. Jeg har full tiltro til kvaliteten i den næringen i forbindelse med avliving av dyr. Fremskrittspartiets utgangspunkt kan også representanten lese av innstillingen. Vi ønsker å utvide antallet dyr som skal tas ut, både for å kunne bruke det som en ressurs og for å forebygge fiskesykdommer, kveis etc., slik at vi får en bærekraftig næring i framtiden.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
I mitt innlegg var jeg inne på vedtaket i EU knyttet til at man har innført et forbud mot omsetning av sel og selprodukter i hele EU-området. Norge har som sagt anket denne saken inn for tvisteløsningssystemet i WTO. Men vi må dessverre se for oss at det er ikke alltid man får igjennom sin vilje i WTO-systemet. I overskriften til denne saken i EU står det at saken er EØS-relevant. Hvis dette ikke fører fram i WTO, er Norge forpliktet til å følge EØS-regelverket her. Det vil si at det innføres forbud mot omsetning av sel og selprodukter i Norge, og da er næringen borte – hvis man ikke velger å ta dissens og legge ned veto. Mitt spørsmål til representanten er følgende: Hvis WTO sier nei, vil Regjeringen da legge ned veto?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Representanten sa i sitt innlegg at det er viktig at man får lønnsomhet i næringen, og at Regjeringen har bidratt, ja nesten betydelig, til produktutvikling for å gjøre denne næringen lønnsom. I innstillingen og proposisjonen vises det bl.a. til at det i 2009 ble gitt tilsagn om «hele» 295 000 kr til et forprosjekt for å øke kommersiell utnytting av selskinn. Synes representanten dette er et fantastisk godt forslag som kommer til å redde denne næringen?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
I Fiskeribladet Fiskaren av fredag 26. februar i år kan vi lese i et innlegg av fiskerikandidat Jo Inge Hesjevik at allerede så tidlig som i 2005 kunne man observere store flokker med havert/gråsel i Porsangerfjorden. Blant annet på det som kalles Tamsøya kunne man i februar 2005 observere 150 dyr. De dyrene som lå på den øya, utgjorde ca. 21 tonn med rovdyr. Siden Senterpartiet er relativt opptatt av andre rovdyr, kan det nevnes at den samlede bestanden av de store rovdyrene gaupe, jerv, ulv og bjørn til sammen utgjør ca. 16 tonn, dvs. at selen bare i dette området utgjør mer enn den samlede rovdyrbestanden i Norge. Spørsmålet mitt til representanten er følgende: Hvor mye mer uttak av disse selene vil man sørge for å gjøre nettopp i Porsangerfjorden og langs kysten for å sikre interessene til fiskerne og slik at det er mennesket som er øverst i næringskjeden, og ikke gråselen?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Siden anledningen byr seg, vil jeg følge opp det representanten sa i sitt svar til meg. Representanten sier at man har hatt en betydelig økning i uttaket av kystsel. I det dokumentet som jeg er med og behandler i hvert fall, skriver man fra Regjeringens side at man skal holde bestanden av steinkobbe på 2006-nivå. Hvor betydelig er det uttaket da?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
President!
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Nei.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Takk for det, det er i hvert fall i henhold til min forretningsorden! Et annet område som Senterpartiet også er veldig opptatt av, er EØS, og i hvert fall EU og det indre markedet, som man ikke ønsker å være en del av, riktignok. Dersom Norge og Canadas klage på WTOs tvisteløsning eller noe av det andre som gjelder WTO, ikke fører fram, er spørsmålet mitt: Vil da Senterpartiet gå i bresjen for at Norge eventuelt skal legge ned veto mot at også Norge må innføre forbud mot omsetning av sel og selprodukter?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Statsråden viser i sitt innlegg til viktigheten av at vi opprettholder både tradisjonene og fangsten av sel. I den forbindelse vil jeg vise til at man fra Regjeringens side i meldingen skriver at næringen har vært preget av svak lønnsomhet, og at man i perioden også etter 2004 har utbetalt tilskudd, som har variert mellom 11,1 mill. kr og 15,9 mill. kr. Så har vi for inneværende år sett at nettopp forbudet knyttet til omsetning av sel og selprodukter i EU har gjort at prisene har falt ytterligere, og at det dermed er grunn til å tro at lønnsomheten også går ned. Samtidig satte altså Regjeringen tilskuddet for i år helt ned til 7,5 mill. kr. Spørsmålet mitt til statsråden er da følgende: Er ikke statsråden redd for at man på denne måten nærmest tar knekken på selnæringen fordi forskjellen mellom tilskudd og priser blir så liten at det ikke er lønnsomt lenger?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Jeg har følgende to raske spørsmål til statsråden. Spørsmål 1 dreier seg om at vi tidligere i debatten har hørt representanten fra regjeringspartiet SV påpeke viktigheten av å gi tilskudd eller midler til produktutvikling, og at Regjeringen gjør det. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvor mye gir vi i 2010 til produktutvikling? Spørsmål 2 til statsråden dreier seg om at vi vet at problemene med å få solgt selprodukter er blitt større etter at EU har truffet sitt vedtak, og at prisene har gått ned. Spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Hvilke spesifikke tiltak har Regjeringen satt i verk i ettertid av EUs vedtak for å få opp salget av våre produkter i andre markeder, f.eks. i Japan, for å motvirke EUs tiltak?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Først av alt vil jeg få takke for en god debatt. Den har vært interessant og givende. Jeg ser fram til flere slike debatter også ved senere anledninger, der vi kan få drøfte viktige spørsmål, som dette faktisk er for kystbefolkningen – både for fiskere og for folk generelt sett, men også for nasjonen Norge. Jeg skal ikke drøye dette lenger. Jeg ønsker bare å få replisere tilbake til representanten Holmelid. Mitt spørsmål gikk på å prøve å få konkretisert disse tiltakene som nettopp ville få dette markedet opp å gå. Det er jo det jeg etterspør, og det er det vi dessverre ikke ser konkretisert. Men heldigvis har fiskeri- og kystministeren sagt at hun vil komme tilbake til den biten, slik at man får en oversikt over det. Det setter jeg stor pris på. Jeg ser fram til et ytterligere samarbeid på det feltet.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Stortinget har jo i vedtak bedt om at ein må vurdera å opna for forskingsfangst på andre kvotar enn vågekval, som representanten sikkert er klar over. Svaret frå Regjeringa ligg føre – det er truleg også representanten klar over. Svaret er at ein ikkje bør gå i gang med forskingsfangst. Grunnen til det er at det i dag ikkje er klart nok forskingsmessig behov for slik forskingsfangst. Eg høyrde i innlegget at representanten gjentok dette framlegget sitt. Difor lurer eg på kvifor representanten Nesvik – på vegner av Framstegspartiet, går eg ut frå – held fast ved at vi skal vurdera på ny forskingsfangst på andre kvalartar. Kva nytt er det som har kome i saka, som gjer at han gjentek det?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Eg konstaterer at Høgre vil fasthalde at det skal innførast ei konsesjonsordning for kval og sel. Representanten Bakke Jensen er ofte ute både høgt og lågt og forlangar forenkling og at det skal verta meir føreseieleg for næringslivet. Meiner representanten Bakke Jensen at ei ny konsesjonsordning bidreg til at det vert meir føreseieleg og ei god forenkling for næringa?
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-03-09:
Sentrale representanter fra Fremskrittspartiet har tidligere i år uttalt i media at de er for å vurdere avvikling av norsk selfangst. Jeg vil derfor be representanten Harald Nesvik om å klargjøre Fremskrittspartiets syn i denne saken under denne debatten.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-03-09:
Jeg er glad for at representanten Harald Nesvik har fått med seg at Senterpartiet er veldig opptatt av hva slags rovdyrpolitikk man skal føre i dette landet, og det er jeg helt sikker på at også representanten Nesvik er opptatt av. Når det gjelder beskatning av selen, vil jeg vise til at Regjeringen har økt kvoten betydelig. Vi er opptatt av at bestandtilveksten skal reguleres, og vi er fra Senterpartiets side veldig opptatt av å følge denne utviklingen nøye. Som jeg viste til i mitt innlegg, arbeides det nå med langsiktige forvaltningsstrategier også for kystselbestandene, og jeg er helt sikker på at fiskeriministeren vil komme nærmere inn på dette temaet i sitt innlegg.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-03-09:
Kvoten er økt betydelig. Når en går inn på enkelte områder og enkelte arter, vil jeg vise til at det vil helt sikkert fiskeriministeren komme tilbake til. Det jeg kan understreke, er at Senterpartiet er opptatt av en forvaltning av disse ressursene som gjør at man kan få til en ordentlig utvikling også av fiskerinæringen og andre næringer i dette området. Fra vår side vil vi følge denne utviklingen nøye.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-03-09:
Dette spørsmålet har også tidligere vært oppe i debatten. Nå er det sånn at vi skal gå rundene i de systemene som allerede er i gang med hensyn til WTOs tvisteløsningssystem, og det er konsultasjoner med EU som nå føres. Utover det skal man jo også gjennomføre disse prosessene før jeg kan si noe mer om hva som vil være utfallet av det. Så får vi følge denne saken nøye. Det er et stort engasjement, og jeg er veldig glad for at det er et slikt engasjement rundt det. Vi kommer til å følge nøye med på saken.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Det gjenstår å se. Nå er det slik at tvisteløsningskonsultasjonen er det første trinnet i WTOs tvisteløsningsprosess. Det er for tidlig å si om vi kommer til å ta saken videre. Det er et spørsmål som er vanskelig å besvare her i dag. Det er vel et spørsmål som ministeren kanskje kan svare bedre på enn det jeg kan i dag.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Som jeg også sa, er det vanskelig å få lønnsomhet i denne næringen. Hovedvirkemidlet til forvaltningen for å støtte opp om denne næringen de senere år har vært å gi ulike tilskudd. Som jeg også sa i innlegget mitt, ytes det tilskudd til mottaks- og fartøyleddene, både til fangst og produktutvikling. Men det er som sagt vanskelig å få lønnsomhet i denne næringen.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Hvilke tiltak ville Kristelig Folkeparti innføre hvis de hadde muligheten for å få økt lønnsomhet i selnæringen?
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Etter den kraftige kritikken vi hørte i stad bli framført mot Regjeringens politikk, spør jeg nok en gang: Utover det som nå er sagt for å få lønnsomhet – konsesjon og turistnæring er én ting, men jeg tror nok det må mer til – er jeg fremdeles interessert i å høre hvor Kristelig Folkeparti vil sette inn tiltak. Det ble nevnt flere tiltak. Hvilke?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2010-03-09:
De siste fem årene har man gjort en innsats for å øke lønnsomheten i selfangstnæringen, og representanten omtalte det i ganske varme ordelag, så jeg går ut fra at hun er fornøyd med innsatsen. Nå kan man si – i alle fall vi som kjenner næringen – at man har ikke oppnådd lønnsomhet her. Har representanten synspunkter på hvorfor man ikke har klart det på disse fem årene?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2010-03-09:
Nei, ikke nødvendigvis. Det vi har sagt, er at vi ber om det utredes en konsesjonsordning for selfangstnæringen, det er også et ønske som har kommet fra næringen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2010-03-09:
Representanten sa i sitt innlegg at det var viktig at man hadde en balansert forvaltning, og at næringen utøvde en ansvarlig drift, sånn at ikke driften gikk på bekostning av andre næringer. Kan representanten kanskje klargjøre for meg hvor stor belastning næringen bør kunne ta av hensyn til andre næringer?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2010-03-09:
I forrige uke var statsråden i Stortinget for å svare på spørsmål fra Høyre om rammevilkårene for selfangstnæringen. I tillegg til å beklage at statsråden måtte komme til Stortinget for å svare på slike spørsmål så tett innpå debatten om sjøpattedyrmeldingen, unnlot ministeren galant å besvare mitt spørsmål. Derfor vil jeg gjerne gjenta det i dag. Det er vel antakelig bare dommedagsprofetene som ikke vil ha forutsigbarhet når man skal drive næring, og for selfangstnæringen er det i alle fall viktig at man har så forutsigbare rammer som mulig. Departementet har fra næringen flere ganger opplevd kritikk for at sesongens rammer blir klare så sent. I år opplever man faktisk at de kommer senere enn noen gang. Mitt spørsmål blir da: Er statsråden bekvem med at Fiskeri- og kystdepartementet er så sent på banen i forhold til årets sesong?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Det er gjort en del for å leggje til rette for produktutvikling innanfor næringa. No trur eg ikkje eg sa at det var gjort ein betydeleg innsats, men det er gjort ein del innsats, og det er noko av det vi tek opp her at vi må ha meir fokus på at den innsatsen som blir gjord, skal leggje til rette for at næringa sjølv blir konkurransedyktig og ikkje blir avhengig på lang sikt av så mykje offentleg støtte.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Eg trur eg skal prøve å presisere kva eg sa: Eg sa at det er veldig viktig at vi driv ei forvaltning som vi gjer i dag, som skapar eit godt internasjonalt renommé, for å unngå at eit negativt renommé skadar andre næringar. Det er ikkje dermed sagt at det er ei belastning, det er berre ei presisering av at dersom vi driv god forvalting, får vi eit godt internasjonalt renommé. Det er viktig for alle, òg andre næringar.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Vi meiner at den ordninga vi har i dag, fungerer på ein grei måte, og ser ikkje grunn til å endre på ei ordning som fungerer rimelig bra. Så reknar eg med at fiskeriministeren kan utdjupe svaret.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Fleirtalet i komiteen har ein merknad som lyder som følgjer: «Flertallet er glad for at regjeringen er opptatt av å sikre avlivingsmetoder med minimal lidelse og stress for dyrene.» Kristeleg Folkeparti har så vidt eg kan sjå, ingen merknad som gjeld humane avlivingsmetodar. Er ikkje det ei viktig problemstilling for Kristeleg Folkeparti?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Representantar frå Framstegspartiet har vore opptekne av mine formuleringar om støtte til produktutvikling. Då vil eg berre få lov til å sitere frå det tekniske samandraget i innstillinga frå komiteen. Under 1.3.6 står det: «Den økonomiske stønaden frå staten har teke sikte på å leggje til rette for ei lønnsam næring ved støtte til produktutvikling, vidareforedling og investeringar i fangsteffektiviserande tiltak.» Elles sa eg at det blir satsa på produktutvikling, ikkje eksplisitt at Regjeringa gjorde det. Så der er det ein bom frå Framstegspartiet på to punkt. Punkt 1: Det står i innstillinga, som dei sjølve har vore med på, at Regjeringa brukar midlar til produktutvikling. Punkt 2: Eg sa ikkje at Regjeringa gjer det.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Som representanten pekte på, er det satt en øvre ramme på 7,5 mill. kr for norsk selfangst i Vestisen for 2010. Hva det endelige beløpet til det enkelte fartøy blir, er det litt tidlig å si, all den tid vi ikke har det eksakte tallet. Men på bakgrunn av den oversikten som jeg sitter med nå i dag, legger jeg til grunn at beløpet pr. båt blir det samme som i 2009.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Jeg skulle veldig gjerne ha sett at alt var klarlagt veldig mye tidligere. Forutsigbarhet ligger til grunn for arbeidet innenfor støtteopplegget til selfangsten. Det har vært slik at fra det tidspunktet da budsjettet ble behandlet, og til denne ordningen kom på plass, har det tatt noe tid – ikke minst handlet det om å være i dialog med næringen, for å se på de enkelte elementene i det. Det har hele tiden blitt lagt til grunn at vi vil videreføre et nivå på linje med det som har vært tidligere. Som jeg sa i mitt forrige spørsmål: Med den oversikten jeg sitter med nå, og med interessen knyttet til fangst, vil det bli et slikt regime også for dette året. Men jeg gjentar at jeg kunne gjerne ha tenkt meg å få det på plass tidligere.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Når det gjelder tilskuddet for selfangst for 2010, er det definert slik at det er et fast tilskudd på 800 000 kr pr. fartøy. Det er en verdibasert støtte til kjøtt og spekk som settes til 300 pst. av oppnådd verdi, for skinn til 200 pst. og for øvrige produkter til 100 pst. Når det gjelder det som er direkte knyttet til rene produktutviklingstiltak, har jeg ikke svaret på det i kveld. Jeg må få lov til å komme tilbake med et eksakt svar på det. Så var det spørsmål knyttet til spesifikke tiltak for å få opp salget av produkter. Det er også noe av det som jeg må få lov til å komme tilbake til, i den forstand at nå har fokuset vært knyttet til – punkt nr. 1 – å jobbe med den saken opp mot WTO, og – punkt nr. 2 – støtteopplegget for selfangsten for 2010.
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Komitébehandlingen og debatten her i kveld har vist at det er stor enighet om forvaltningen av sjøpattedyrene våre. At Regjeringen blir pustet i nakken av opposisjonen når det gjelder arbeidet med å skape internasjonal forståelse for den norske forvaltningen av sjøpattedyrbestanden, synes jeg er til å leve med. Også Høyre og Fremskrittspartiets forslag om å få til en økning av fangsten av kystsel, kan jeg for min del langt på vei slutte meg til. Men jeg vil understreke regjeringspartienes merknad, der de er opptatt av at bestanden skal forvaltes innenfor en bærekraftig ramme, og på en slik måte at skadeomfanget holdes lavt. Arbeidet med forvaltningsplaner med langsiktige mål og strategier er, som det allerede har vært nevnt her tidligere, i sluttfasen, og det vil bli etablert mekanismer for internasjonal evaluering av det vitenskaplige grunnlaget for forvaltningsråd. Jeg er enig i denne kunnskapsbaserte tilnærmingen til forvaltningspraksis, som er en måte å arbeide på som jeg håper får økende internasjonal aksept. Så vil jeg ta opp situasjonen i Froan naturreservat og landskapsvernområde som ble etablert den 14. desember 1979. Dette er norskekystens desidert viktigste yngleområde for kystsel, altså havert og steinkobbe. Reservatet ble opprettet for å verne om en fauna, en spennende flora, fugl, sel og andre pattedyr. I reservatet er det forbudt å gå i land i hekketiden, og det er forbudt å ferdes på selens yngleplasser. I landskapsvernområdet er det lov å gå i land, men det er ikke lov å drive jakt. Etter at vernet ble innført, har det skjedd en voldsom utvikling i selbestanden. Det er en dramatisk utvikling. Selen er som kjent øverst i næringspyramiden og har ingen fiender. Fra lokalt hold er det fremmet ønske om å få evaluert utviklingen i Froan etter at vernet ble innført. Det er ikke imøtekommet fra miljømyndighetens side. Det beklager jeg. Heller ikke er det kommet på plass en forvaltningsplan for verneområdet. Det er også beklagelig. Jeg vil be fiskeri- og kystministeren ta med seg en hilsen til sine kolleger i Regjeringen om at det er stor lokal utålmodighet i forhold til dette, og be om at det blir satt fortgang i denne saken. Så over til forvaltningen av kystselbestanden, der jeg nok må innrømme at jeg er helt i ytterkanten av mitt kompetanseområde. Jeg forstår det slik at steinkobben er enkel å beskatte, mens derimot haverten er både vanskelig og sky. Og bare 10 pst. av den kvoten forskerne anbefaler å ta ut, blir tatt ut. Så her må man, etter mitt skjønn, se etter flere metoder og strategier. Kanskje ta ut noe på ynglestadiet, hva vet jeg? Det er i hvert fall behov for å ha trykk på dette temaet for å få til en bærekraftig forvaltning.
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-17:
På vegne av representantene Trond Helleland, Ingjerd Schou, Arve Kambe, Torbjørn Røe Isaksen, Erna Solberg og meg selv har jeg gleden av å fremsette et forslag om styrking av personvernet.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
På vegne av Trine Skei Grande og meg selv ønsker jeg å fremme et forslag om fremtidens nasjonalmuseum og en demokratisk behandling av Nasjonalgalleriets skjebne.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
Hva er en e-bok? Det er en ny plattform for det skrevne ord og litteraturen. Det er mulig å lese en bok på lesebrett og iPad. Forslag om likebehandling av e-boken med papir- og lydboken har vært fremmet før i salen her og blitt nedstemt. Men det kan virke som noe gammeldags og lite framtidsrettet ikke å likestille litteraturen – likestille papirbok, lydbok og e-bok med parallelle utgivelser. Vi prøver å følge med i tiden, men vi har mange eksempler på at det ikke alltid er tilfellet her i salen. Vi kommer ofte bakpå, og i ettertid diskuterer vi hva vi burde ha gjort. Men hvorfor ikke gjøre det nå? Jeg er redd for at vi kommer til å miste det norske språket, i hvert fall at det får konkurranse. Jeg er redd for at vi får problemer for norsk litteratur – norske forfattere, norske forleggere, norske bokhandlere, som er ekspertisen. Norsk litteratur og det norske språket trues. E-boken er den nye plattformen, en leseplattform der man kan laste ned, som jeg sa – et lesebrett og en iPad. Det er en moderne distribusjonsform. Man skal ikke være en snåsamann eller prinsesse for å se at det norske språket vil møte sterk konkurranse fra det engelske språket, som også er en markant aktør innenfor dette viktige kulturfeltet. Det gjør ikke noe at Stortinget følger med i tiden. Bransjene – og da mener jeg bokhandlerbransjen, forleggerbransjen – har fortalt hvor viktig dette er nettopp for å likestille dette litterære organet. En storstilt lansering av norske e-bøker er blitt lagt på is, noe som jeg synes er beklagelig i disse juletider. Det er nettopp nå man kunne ha lastet lesebrettene og iPad-ene sine fulle av gode norske bøker. Dette er kulturpolitikk, ikke avgiftspolitikk. Påstanden min er at det ikke vil koste staten fem øre. Norge er det land i Europa der man leser mest. Man vil bare flytte lesingen fra papirbok til e-bok, altså til det nye lesebrettet. Det er en uforståelig forskjellsbehandling av trykte og elektroniske utgaver, og begrunnelsen er at man skal ha inntekter, man skal ha flere avgifter. Dette vurderes av økonomene i Finansdepartementet, mens sentrale kulturverdier står i fare, og kulturministeren er plassert på sidelinjen. Dette vil være starten på en nedbygging av det litterære Norge. I går la Mediestøtteutvalget fram sin innstilling når det gjelder aviser. Nå ser man hvor dette bærer hen for norsk litteratur. Utvalget har innstilt på at det skal være moms på alt som er digitalt. Deler av utvalget vil også ha moms på papiraviser – 8 pst. på alt. Men det er bare starten på at det også vil bli moms på litteraturen. Jeg skal ikke sette mange kroner på at dette også vil være et aktuelt tema neste år, og at vi da diskuterer nesten det samme eller kanskje akkurat det samme, og det er nettopp at papirboken likestilles med e-boken – at den får moms. Så dette er et vendepunkt for litteraturen. Jeg vil ta opp det forslaget som Fremskrittspartiet har sammen med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
Dette er en ny kulturpolitikk. Dette er også en ny måte å behandle litteraturen på. Jeg forstår nå at finansministeren har lest gjennom Mediestøtteutvalgets innstilling og sett at alle er enige om der at man skal legge moms på alt digitalt. De ser på og vurderer om det også skal legges på papiraviser. Så det jeg skjønner, er at finansministeren ønsker å likebehandle papirbøker og e-bøker, og da ser jeg at man også nå legger moms på papirbøker. Er det slik at statsråden ved neste års budsjett vil legge fram et forslag om at det også blir moms på papirbøker? Jeg tenker det er en fordel også å forberede bransjen på dette.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-12-17:
På vegne av representanten Borghild Tenden og meg sjøl vil jeg fremme forslag om tiltak for å sikre større handlingsrom og forutsigbarhet for barne- og ungdomsfrivilligheten.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
På vegne av representanten Ketil Solvik-Olsen og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å gi regjeringen fullmakt til å redusere merverdiavgift på strøm og elektrisitetsavgift i perioder med ekstraordinær høy strømpris.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
La meg aller først få ønske god jul til finansministeren og takke for det samarbeidet vi har hatt i løpet av det året vi nå legger bak oss. Vi setter veldig pris på den dialogen som finansministeren har med oss i finanskomiteen, og ønsker lykke til videre. Så til spørsmålet. Nå er det jo slik, som jeg var inne på i innlegget mitt tidligere i dag, at budsjettbalansen er bedret med nesten 100 mrd. kr i forhold til det budsjettet som ble vedtatt for 2010. Ut fra et budsjett på rundt 1 000 mrd. kr er det 10 pst. vi snakker om – det er en ganske stor andel av dette budsjettet som er i bedringens tegn. Gjør det at finansministeren reflekterer noe over hvordan budsjetteringssystemet og måten man regner på i Finansdepartementet, slår ut, når det kan bli så store svingninger i løpet av et år?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-17:
På vegne av representantene Geir Jørgen Bekkevold, Dagrun Eriksen, Knut Arild Hareide og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om 20 tiltak for å motvirke en ny finanskrise.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-12-17:
Bare en kommentar til den forrige replikken. Jeg håper det er noe man vil melde fort. Jeg tror ingen er i tvil om, hvis man leser stortingsflertallet, at det er en sterk utålmodighet også i de rød-grønne partiene for å få endret den jeg vil kalle ganske passive tilnærmingen som regjeringen har hatt på området hittil. Så til det som finansministeren tok opp, som en kan kalle litt fremadskuende blikk på økonomien. En viktig sak som vel antakelig kommer i 2011, er jo ny uførepensjon. Hvor viktig mener finansministeren at en reformert uførepensjon er, i tilknytning til det behovet han pekte på, for en sunn og sterk økonomi?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-17:
Den ser jeg frem til å benytte meg fullt ut av. – Nei, dette skal gjøres særdeles kort. Komiteen har gjennomgått statsrådets protokoller for perioden 1. januar–30. juni 2010, i samsvar med de bestemmelser i Grunnloven og Stortingets forretningsorden som instruerer oss om å gjøre det. Det har ikke vært noen dissenser i regjeringen i denne aktuelle tidsperioden, og det er heller ikke noen merknader fra komiteens side hva gjelder utnevning av embetsmenn i perioden. Komiteen har også gjennomført forskriftskontroll, og vi har også gjennomgått oversikten over forskrifter gitt ved delegert fullmakt som rutinemessig oversendes fra departementene. Det er mange slike forskrifter, og på bakgrunn av den gjennomgangen som vi har tatt for dette halvåret, er det ikke grunnlag for merknader. Komiteen vil tilstrebe å velge ut enkelte slike forskrifter for nærmere gjennomgang ved senere behandlinger av statsrådsprotokollene. På det drøye minuttet er den enstemmige innstillingen fremlagt. Siden det ikke er noen merknader, er det vel også passende å ønske regjeringen god jul.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Jeg skal legge fram en enstemmig innstilling fra komiteen om en tilleggsbevilgning på budsjettet for i år på 3 mill. kr i forbindelse med installasjon av et helt nødvendig brannslukningsanlegg på Kongsseteren. En branninspeksjon der har vist at det er helt nødvendig å lage et nytt stasjonært brannslukningsanlegg, og komiteen slutter seg til regjeringens syn når det gjelder denne bevilgningen.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Det såkalte Frøiland-utvalget fra mars 2001 ble særskilt bedt om å utrede betydningen for etterkontrollen av Stortingets forhåndsinstrukser til regjeringen, og implikasjonene når det gjelder ansvarsfordelingen mellom Stortinget og regjeringen. Utvalget definerte forhåndsinstrukser som «formelle stortingsvedtak, truffet ved votering i plenum, der Stortinget pålegger regjeringen å gjøre noe(eller ikke gjøre noe) (eller ikke gjøre noe) En stor del av dette er anmodningsvedtak, som det heter, mente utvalget. Kontroll- og konstitusjonskomiteen behandlet Frøiland-utvalgets innstilling i Innst. S. nr. 210 for 2002–2003, og viste der til at regjeringen fra og med 1999 ble pålagt å oversende en egen melding til Stortinget om oppfølgingen av Stortingets anmodnings- og utredningsvedtak. I henhold til nåværende forretningsorden i Stortinget § 12 andre ledd nr. 9 b under kontroll- og konstitusjonskomiteens arbeidsfelt tilligger det komiteen å behandle regjeringens årlige melding om anmodnings- og utredningsvedtak. Det forutsettes at regjeringen i den årlige meldingen skal redegjøre for hva den har gjort, eller tenker å gjøre, med vedtakene som altså er fattet i Stortinget. Erfaringene med meldingene, er så vidt jeg kan bedømme, ganske positive så langt. Årets melding er oversiktlig, og den er tydelig. Det går fram av meldingen at antallet anmodningsvedtak nådde en topp i perioden 2002–2003 med 247 vedtak. Vi kan bare spekulere på hvorfor. Til sammenlikning er det i den perioden vi behandler i dag, bare åtte anmodningsvedtak. Antallet sank kraftig fra stortingssesjonen 2004–2005 til sesjonen 2005–2006. Det er vel kanskje ikke så merkelig tatt i betraktning at vi nå har en flertallsregjering, og at det er det som er årsaken til at det er betydelig færre anmodningsvedtak. Jeg har merket meg at regjeringen i meldingen legger vekt på at Stortinget alltid skal få en tydelig tilbakemelding om regjeringens oppfølging av de enkelte anmodningsvedtak, og at tilbakemeldingen gis i proposisjoner eller i meldinger. For øvrig er det ikke fattet noen utredningsvedtak i sesjonen 2009–2010. Av anmodningsvedtakene fra 2009–2010 kan ett kvitteres ut, mens de øvrige opprettholdes i påvente av oppfølging. Komiteen registrerer også at av tolv saker fra 2008 og 2009 er fortsatt åtte under oppfølging. Komiteen har for øvrig innhentet kommentarer fra de ulike fagkomiteene. Det er også en del av den prosedyren som er her i huset når det gjelder behandlingen av Meld. St. 4. La meg til slutt understreke det som en enstemmig kontroll- og konstitusjonskomité sa ved behandlingen av Frøiland-utvalget, nemlig at vedtak som klart og entydig er en beslutning som krever en bestemt handling, bare kan endres ved et nytt vedtak i Stortinget. Dersom regjeringen ikke kan, eller ikke vil, følge opp et vedtak, må den legge fram ny sak for Stortinget med forslag til nytt vedtak.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Vi hadde jo en interessant debatt her i går om både budsjettsystem og budsjetteringssystem. Det er klart at det som er krevende når det gjelder anslag i økonomien, er at i tider da økonomien svinger mye, blir det å råke anslagene mer krevende. Så det er for så vidt viktig at vi har det med oss i denne diskusjonen. Men først og fremst er det slik at de resultatene vi nå ser, i 2010, er et resultat av at det går bedre i norsk økonomi. Vi har fått en sterk vekst i de underliggende skatteinntektene. Vi ser nå, mot slutten av året, at det blir en reell nedgang i uttellingen både til sykelønn og til asylsøkere. En engangseffekt av at vi legger ned Statens petroleumsforsikringsfond, som vil virke innover i 2011, er viktig, og det er først og fremst det som styrker budsjettbalansen.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Først vil jeg bare si til representanten Sanner at Finansdepartementet hele tiden vil jobbe med stadig å kunne gi bedre anslag, bedre prognoser. Det er et pågående arbeid. I den sammenhengen har jeg merket meg det som representanten Sanner sa. Så er det slik at for denne regjeringen er både frivillig sektor og ideell sektor viktig. Det har jo også framkommet gjennom den styrkingen som vi har gitt, bl.a. gjennom bevilgninger, momsrefusjon mv., som er viktig for frivillig sektor. Så vil jeg også understreke at frivillig sektor spiller en stor rolle, og skal fortsatt spille en viktig rolle når det gjelder arbeid blant rusmisbrukere og andre, fordi dette utfyller det offentlige tilbudet på en god måte. Jeg kan forsikre representanten Sanner om at dette er et område som har stor oppmerksomhet i regjeringen, og vi vil selvsagt også, når vi har noe å melde, komme til Stortinget med det.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Når det gjelder frivillig sektor, vil jeg også vise til det som skjedde i forbindelse med budsjettet for 2011, og det som da ble gjort fra stortingsflertallets side i budsjettinnstillinger for å styrke innsatsen i forhold til de frivillige. De skal fortsatt spille en viktig rolle, både ut fra det behovet som vi ser, men også at de skal gi et godt kvalitativt tilbud. Uførereformen er viktig som en tilpasning til og oppfølging av pensjonsreformen. Det er to ting som jeg vil understreke. Det ene er at det er viktig at en ser på den utfordringen som det store antallet som er utenfor arbeidslivet, representerer. Så arbeidslinja, som vi kaller det, det at så mange som mulig av de som er på uføretrygd, eller de som er midlertidig ute av arbeidslivet, får en mulighet i arbeidslivet. Det er en grunnplanke i hele uførereformen. Det andre er selvsagt å sikre at de som er uføre og blir uføre, får en trygghet for inntekt og en trygghet for framtiden. De to hovedhensynene mener jeg at vi skal være i stand til å oppfylle i uførereformen.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Først så glemte jeg i mitt innlegg å svare på noe som representanten Tenden tok opp i hovedinnlegget sitt om forholdet til Nav og innføring av ny teknologi i Nav. Der er det slik at vi nå skal gjennomføre konsekvensutredninger knyttet opp mot det, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med den saken så fort de utredningene er gjennomført. Når det gjelder kjøp av klimakvoter, er det en viktig del av regjeringens politikk for å overoppfylle Norges mål i forhold til Kyoto-avtalen. Det som er krevende, er å ha en god budsjettering av hva som blir behovet i det året som kommer. Det skyldes både at det skjer ting i klimakvotemarkedet, og også at kjøp kan bli utsatt. Vi skal gjøre det vi kan for å prøve å gi så gode anslag som mulig i budsjettet, men det har vært preget av at det har vært noe vanskelig å budsjettere det reelle behovet. Det er årsaken til at vi har sett store endringer igjennom året på den budsjettposten.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Nå er det slik at denne regjeringen har satset betydelig på å øke inntektene i kommunesektoren. Hvis en ser på økningen siden 2005, er den formidabel. Det har gitt grunnlag for en sterk vekst i det kommunale tjenestetilbudet i løpet av de årene, også på eldreomsorgsområdet, og det skal fortsatt satses sterkt på dette i tiden framover. I budsjettet for 2011 er det også lagt inn en betydelig vekst i kommunenes økonomi, men vi så det slik i forbindelse med nysalderingen at det er et stort udekket behov i kommunene på en del områder, og det er grunnen til at vi foreslår å bevilge 1 mrd. kr ekstra i 2010. 1 mrd. kr er fryktelig mye penger, men jeg ser jo at det kan være ulike oppfatninger om hvor mye 1 mrd. kr er, og at det kanskje skulle vært mer, men vi mener alt i alt at denne regjeringen sikrer kommunesektoren i Norge en god og sterk inntektsutvikling.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Jeg tror det er altfor tidlig å forskuttere en debatt på bakgrunn av Mediestøtteutvalgets innstilling. Av fysiske grunner, for å si det sånn, har jeg ikke hatt tid til å lese Mediestøtteutvalgets innstilling, men jeg har hatt mulighet til å se på en del av omtalen i dagens aviser m.m. Jeg tror det er viktig nå at vi legger opp til en helhetlig drøftelse av det som Mediestøtteutvalget går gjennom, og at vi også legger til rette for en bred diskusjon i Stortinget. Så har jeg også lyst til å si at jeg jo er en ihuga tilhenger av det norske språket og de gode dialekter, og det er viktig å understreke at det fritaket vi i dag har for bøker, gjelder både norsk og utenlandsk tekst. Et eventuelt fritak på e-bøker vil også måtte omfatte det samme. Så jeg tror at utfordringen med å bevare og ta vare på og utvikle det norske språket, nok går langt videre enn en diskusjon om eventuelt momsfritak.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Først når det gjelder revisjonsplikten: Selv om det ikke er et tema for denne diskusjonen, er det et godt, samlet forslag fra hele regjeringen som alle regjeringspartiene stiller seg bak, og det har vært gjort en viktig innsats fra alle regjeringspartiene for å få fram det forslaget vi nå har. Så har jeg fått sagt det. Som jeg sa, når en skal diskutere Mediestøtteutvalgets innstilling og de høringsuttalelsene som kommer, betyr det jo – det ligger i sakens natur – at det vil være en diskusjon innad i regjeringen om hva som skal være hovedlinjene i politikken framover. Det er noe som både finansministeren og kulturministeren selvsagt vil forholde seg til når vi får den diskusjonen. Men mitt syn er at det er viktig at Norge har systemer også når det gjelder avgifter på e-bøker, som for så vidt er det en ser internasjonalt. Det er viktig at vi tar hensyn til den internasjonale utviklingen, og det var jo også noe av hensynet bak det lovforslaget som ble fremmet og vedtatt i forbindelse med finansinnstillingen.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Det forslaget ble jo vedtatt i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet, og regjeringens plan og framdrift er at dette skal skje fra 1. juli. Så det er ingen ting p.t. som tilsier at vi skal endre den planen. Vi skal også sørge for å ha en framdrift i saken som gjør at det er mulig å innføre det fra 1. juli. I det arbeidet vi skal drive med videre framover nå, vil vi selvsagt også skjele til det som skjer internasjonalt, for dette er også – som jeg sa i stad – en del av en internasjonal utvikling, der en ser at det er viktig å sikre avgiftsgrunnlaget, fordi en stadig større del av omsetningen vil skje via nettet og via elektroniske medier, noe som ingen hadde tenkt på i Norge da momssystemet ble innført i 1967.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Svaret på alle tre spørsmålene er i grunnen ja. Så vil jeg innledningsvis si at vi får trekke fra litt for kjentfolk: Vi er ikke riktig på 3 500 mrd. kr ennå, men ca. 3 200. Men hvis en ser på det som fondets formål også skal tjene, nemlig de voksende pensjonsuttellinger som vi ser i framtiden, er det også viktig å sammenligne de framtidige pensjonsforpliktelser som representanten Tybring-Gjedde og undertegnede og alle andre har i framtiden, med størrelsen på fondet. De framtidige pensjonsforpliktelsene er godt over 5 000 mrd. kr, så Pensjonsfondet har en veldig viktig rolle i det å sikre generasjonskontrakten, som vi har pratet om ved mange anledninger. Slik sett tror jeg at for de unge generasjoner som kommer, vil vår evne til å forvalte Pensjonsfondet på en god måte antakeligvis bety mye mer enn det å øke grensen for boligsparing for ungdom med noen tusenlapper.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Hvis en ser på fordelingsvirkningen, kan en selvsagt se på fradraget. Men det er også viktig å se på det antallet som benytter seg av spareordningen. Og da er det slik at hvis en ser på inntektsfordelingen her, så framstår disse ordningene som mer favorable for dem som har høyere inntekt. Det har sammenheng med både hvor mye en sparer årlig, og på hvilket inntektsgrunnlag det slår inn. Det er slik at om lag 70 pst. av dem som sparte over 15 000 kr årlig, hadde en bruttoinntekt på over 400 000 kr. Så det er en virkning av både utnyttet sparebeløp, og inntekt, som bidrar til denne fordelingseffekten. Det er viktig å ha det med seg i den vurderingen.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Fagforeningskontingent, renter og desslike får jo den fradragsprosenten som er tilsvarende prosentskattesatsen på nettoinntekt eller alminnelig inntekt. At en har satt prosenten til 20 på BSU, har vel en historisk forklaring. Jeg var ikke i salen da den grensen ble satt, men svaret på spørsmålet er at regjeringen har ingen planer om å øke 20 pst.-en.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-17:
Eg vil starta med å takka riksrevisoren og Riksrevisjonen for den jobben og innsatsen dei har gjort så godt i dette året, og ønskje dei god jul. Eg vil visa til ein studietur som komiteen hadde til Australia og New Zealand. Der møtte me riksrevisjonen i Australia. Dei hadde då eit årleg møte saman med kontrollkomiteen sin der dei drøfta kva saker politikarane ønskte at riksrevisjonen skulle jobba med. Kanskje er det ein idé at me òg gjer det i Noreg, slik at ein får den kontakten mellom oss som politikarar og den revisjonen som me ønskjer oss. Så har eg eit ønske til. Det er knytt opp mot ein ting som eg spurde om då me var i Australia hos riksrevisjonen. Det var nemleg sånn at forsvarsdepartementet der òg hadde mange saker. Riksrevisjonen var kontinuerleg i forsvarsdepartementet. 20 saker hadde dei dette året. Førre året hadde dei 30 saker. Så spurde eg kva grunnen til dette var. Hovudgrunnen, sa riksrevisjonen, er attkjøpsregima, som gjer at ansvaret blir uklårt. Derfor er det eit ønske frå meg at Riksrevisjonen går inn i den problematikken knytt opp mot attkjøpsavtalar. Den australske riksrevisjonen sa at australiarane heldt på med å byggja eit helikopter som riksrevisjonen meinte aldri kom til å koma i lufta på grunn av dette attkjøpsregimet. Så til ei anna viktig sak. Då eg kom på Stortinget i 1997, kunne ein tena pengar på alt i Pensjonsfondet. Det var ingen retningslinjer. I prinsippet tente altså Pensjonsfondet, eller Oljefondet som me kalla det då, pengar på f.eks. mineproduksjon. Dess meir miner me produserte, dess meir klasebomber me produserte, dess meir pengar tente me på det. Men ikkje berre det: Me kunne tena pengar på proteseproduksjon òg, for produksjonen av dei gjekk òg opp så lenge fleire blei lemlesta av dei minene som me tente pengar på. No har Stortinget, etter lang tids jobbing frå SV si side, vedteke etiske retningslinjer for dette fondet, og det er eit stort fleirtal for det. Det er berre Framstegspartiet som vil ha den gamle modellen, som kan gje slike resultat som eg nemnde. Dei ønskjer ikkje at det skal vera etiske retningslinjer for denne politikken, men alle andre ønskjer det. Då er det forunderleg at me ikkje òg skal kunna ha det på meklarsida, at me ikkje skal ha nokre retningslinjer for den kapitalen desse meklarane skal ha, der nokon kan «stikka av» med skattebetalarane sine pengar. At nokon får ein halv milliard kroner i inntekt for å driva som meklar, det forstår ikkje folk. Så eg er glad for at statsråden no seier at dette skal han sjå nærmare på. Me skal koma tilbake til debatten om tak bl.a. til våren, når meldinga blir lagd fram. Det er eg fornøgd med, men eg reknar med at regjeringa tek grep, slik at me ikkje får den situasjonen som me hadde i år. Og så er eg veldig glad for at Riksrevisjonen avslørte dette, slik at me som politikarar kan gripa fatt i dette.