Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste, til daglig omtalt som EOS-utvalget, leverer årlig melding om sin virksomhet til Stortinget. I denne meldingen – og i den debatten vi kommer til å ha i dag – er det én sak som kan virke litt spesiell, i den forstand at den prinsipielle holdningen som en del av komiteens medlemmer har om ikke å kommentere en sak som er for retten, gjør at en del av medlemmene vil fokusere på den som en av de viktigste delene i denne rapporten, mens andre medlemmer ikke kommenterer denne biten. Det skyldes utelukkende at en del av medlemmene er av den helt klare prinsipielle oppfatning at man ikke i Stortinget håndterer, behandler eller kommenterer en sak som er for domstolen, mens andre ikke har den samme holdningen til dette. Det er også kommet fram påstander om at hvis vi ikke er noe mer spenstige i saker som dette, så er det fare for rettssikkerheten. Det er altså vår oppfatning at rettssikkerheten for den enkelte blir ivaretatt vel så godt av rettsapparatet som av Stortingets kontroll- og konstitusjonskomite. Dessuten er det slik at når det etter hvert foreligger en rettskraftig dom i denne saken, vil komiteen i etterhånd kunne gå inn i saken og ta for seg hva som er riktig eller eventuelt galt med saksbehandlingen og hendelsesforløpet i denne saken og tilsvarende saker. EOS-utvalget har sin virksomhet rettet inn mot Politiets overvåkingstjeneste, Forsvarets sikkerhetstjeneste og Forsvarets etterretningstjeneste, og er pålagt å føre regelmessige tilsyn med disse tjenestene. Historien i vårt eget land og i andre land har vist behovet for og viktigheten av systematisk tilsyn også med denne type virksomheter. Det skal utøves kontroll med at lover og direktiver ikke overskrides, at de ikke benytter sterkere eller mer inngripende midler enn hva situasjonen og forholdet krever, og at ingen lider urett som en følge av disse virksomhetenes nødvendige aktiviteter. All offentlig virksomhet er og skal være under kontroll. Men det spesielle med de virksomhetene som skal ivareta overvåking, sikkerhet og etterretning, er at de som en logisk konsekvens av sin virksomhet ikke er under samme innsyn eller kontroll av eksempelvis allmennhet, media osv. Derfor er det nødvendig med et slikt utvalg som EOS-utvalget. EOS-utvalget har derfor en svært viktig og omfattende oppgave på vegne av oss alle, og komiteen er derfor svært tilfreds med at utvalget så klart og presist har forstått og bidratt til å definere sin rolle. Utvalget har en overordnet og meget prinsipiell tilnærming til de aktuelle problemstillinger og representerer derfor en sikkerhetsventil i situasjoner der vi alle kan fristes til å gripe til litt ekstraordinære virkemidler. Når det er en truende situasjon, som f.eks. tiden etter 11. september – som ikke lenger bare er en dato, men nærmest et begrep – er det betryggende også for våre folk innen overvåkings-, sikkerhets- og etterretningstjenestene å ha et kontrollorgan med denne meget solide forankringen. Samarbeidet mellom tjenestene og utvalget er, så langt komiteen kan se, svært bra – bra i den forstand at utvalget uten hinder får utøve sin kontroll på den måten som utvalget finner hensiktsmessig og nødvendig. Det er også av viktighet at den politiske ledelse i de aktuelle departementene gjenkjenner EOS-utvalget som et av Stortingets kontrollorganer og ser den rolle og den funksjon dette utvalget har. Det er altså svært viktig for kontrollkomiteen å påpeke at den kontakt som er mellom politisk ledelse i aktuelle departementer og EOS-utvalget, må ha en slik måte å fungere på at EOS-utvalget kan fullføre og utføre sine oppgaver på vegne at Stortinget på en tilfredsstillende måte.