Kent Gudmundsen (Høyre), 2015-04-28:
På samme måte som statsråden er også undertegnede opptatt av at norsk arbeidsliv har god tilgang på IKT-kompetanse, slik at vi kan dra nytte av de framtidige mulighetene som teknologiutviklingen gir i alle deler av samfunnet. Dette krever at vi arbeider målrettet og vurderer en rekke virkemidler på alle utdanningsnivå. Jeg er derfor svært fornøyd med at regjeringen og kunnskapsministeren varsler at de vil følge opp dette både i arbeidet med lærerutdanningen og også i grunnopplæringen, høyere utdanning, forskning og ikke minst arbeidslivet. I DAMVAD-rapporten ble det vektlagt et stort behov for at flere ph.d.-kandidater måtte komme innen IKT. Dette er et behov som det også er pekt på i andre rapporter. At de borgerlige partiene styrker utdanningsbudsjettene og høyere utdanning slik at Kunnskapsdepartementet og ministeren kunne fordele 30 nye rekrutteringsstillinger i 2015, og dermed følge opp MNT-fagene med særlig vekt på IKT, er derfor veldig gledelig i denne sammenheng. Grunnlaget legges imidlertid tidlig i utdanningsløpet. Søkertallene fra Samordna opptak viser at det de siste årene har vært en økning innenfor informasjonsteknologi og informatikk. Nye tall for 2015 viser en økning i antall førstegangssøkere med over 17,5 pst. på dette området, så det er altså nå totalt 3 473 førstevalgssøkere til informasjonsteknologi. Dette gir institusjonene muligheter til eventuelt å øke opptaket ved utdanningene, som er helt i samsvar med DAMVAD-rapporten, og det er et godt utgangspunkt for framtidig vekst og muligheter. Med 2,2 søkere per studieplass er det også et poeng at vi får økt konkurranse om studieplassene, og det igjen bidrar til et høyere inntaksnivå og dermed mulighet for at flere faktisk fullfører raskere og ikke minst består studiene. Det er også godt nytt i målet mot flere IKT-utdannende på høyt nivå i Norge. Det er også viktig å tenke enda tidligere på IKT i utdanningsløpet, ikke minst for å sikre en god fordeling av nødvendig kompetanse og senere rekruttering inn i høyre utdanning. Jeg har derfor med interesse fulgt bl.a. Akershus fylkeskommunes søknad om et eget IKT-fag ved Bleiker videregående skole. Jeg vet at fylkeskommunen i disse tider er i dialog med Utdanningsdirektoratet om å starte opp sitt forsøk, og forslaget har bl.a. vakt interesse og fått støtte fra NHO, Abelia, Virke, IKT-Norge og et stort antall bedrifter både i og utenfor disse organisasjonene. Det er viktig med gode fagutdanninger på videregående nivå, slik at disse kan bidra i digitaliseringen av offentlig sektor, bl.a. fordi det kan frigjøre IKT-ansatte med universitets- og høyskoleutdanning til mer prosjekterende oppgaver, og som krever høyere kompetanse. Dette kan bidra til å bedre ressursutnyttelsen i både privat og kommunal sektor, som er viktig når vi skal bredde ut IKT-utdanningen i hele utdanningsløpet. Jeg ser derfor også fram til resultatene fra arbeidet med en ny stortingsmelding om IKT-politikken som kommunal- og moderniseringsministeren har igangsatt. Dette vil utgjøre Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens digitale agenda, og arbeidet vil skje i nær dialog med berørte departementer, deriblant Kunnskapsdepartementet, og kunnskapsministeren. Gjennom mange erfaringer med IKT-prosjekter i offentlig sektor ser vi at det er behov for en generell IKT-kompetanse i de offentlige lederstillingene. Det er sånn vi i framtiden kan unngå de mange store overskridelsene som vi dessverre har lest om, og som har bidratt til store milliardunderskudd i viktige IKT-tiltak i tjenesteytingen vår. Avslutningsvis vil jeg si at i sum vil de grepene som regjeringen er i gang med, og de tiltakene man vil se framover fra regjeringen, være viktige og gode tiltak for å møte de mange ukjente behov vårt voksende kunnskapssamfunn vil møte.