Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Så langt har fleire frå regjeringspartia hatt ordet, og dei har ein heilt annan innfallsvinkel med omsyn til ein aktiv næringspolitikk enn det vi var vitne til frå regjeringa Bondevik. Vi ynskjer å gi nokre styringssignal til ein politisk kurs med bruk av verkemiddel og ser St.meld. nr. 13 for 2006-2007, Eit aktivt og langsiktig eigarskap, i samanheng med det. Soria Moria-erklæringa gir klare føringar. Årets budsjett for næringspolitikken er eit langt steg på veg til å innfri forventningane til dei som gav Stortinget den samansetjinga vi no har. Satsinga på reiseliv har representanten Oppebøen Hansen sagt ein del om. Auken på 100 pst. på to år er svært godt motteken. Ei av dei store utfordringane reiselivsbedriftene kom med innspel til i budsjetthøyringane, var gjengroing. Dei snakka om å køyre gjennom dei grøne tunnelane overalt. Andre oppgåver vi har, er å vareta kulturlandskapet, f.eks. i Nærøyfjorden. Det følgjer forpliktingar med å kome på UNESCO si verdsarvliste. Når det så gjeld reiselivssatsinga på Svalbard, står vi framfor større utfordringar der enn på fastlandet. Det er derfor med undring eg har merka meg at ingen andre parti enn dei raud-grøne støttar merknaden vi har, om å fokusere på naturen si tåleevne, samstundes som svingingane i årsdøgnstrafikken gir store utfordringar for innteninga i reiselivsnæringa. Vi må ha ein klar profil når det gjeld bruk og vern for å vareta dei sårbare områda, floraen og faunaen. Noreg har fått ein ny landbrukspolitikk. Eg var på eit bondelagsmøte fredag kveld. Dei fleste som var der, var ikkje gråhåra, men yngre, optimistiske yrkesutøvarar med framtidstru. Dei tok opp ein del utfordringar som eg lovde at eg skulle bere til torgs og sjå nærare på, men det skal ministeren få høyre om ved eit anna høve. Eg konstaterer at alle partia utanom Høgre og Framstegspartiet meiner at vi skal ha eit overføringsnivå som gir grunnlag for å delta i ei inntektsutvikling, og ha sosiale kår på linje med andre yrkesgrupper. Eg konstaterer at bøndene har langt fleire oppgåver enn å produsere trygg mat – som kulturlandskapspleiarar, som leverandørar til lokal næringsmiddelindustri, og dermed kan skape arbeidsplassar både direkte og indirekte. Også innan grøn turisme har bøndene mykje å bidra med. Økologisk satsing på 15 pst. fram til 2015 gir oss store utfordringar. Samtidig registrerer eg at bruken av sprøytemiddel går ned, og da blir vegen kortare til økologisk produksjon. Vi vil også sørgje for at det framleis blir eit mangfald i bruksstrukturen. Det må vere rom for både samdrift, familiebruk og attåtnæring. Noreg treng alle kategoriane. Så til veterinærvaktordninga som no er på plass. Det er berre Framstegspartiet som vil «kaste» pengar etter ei framforhandla avtale. Mattilsynet har hatt – og har – store oppgåver, både når det gjeld E. coli og trugsmål om fugleinfluensa, men også når det gjeld avdekking av hygienen på serveringsstadene. Vi må halde trykket oppe og bruke alle ressursar som jobbar med motsvarande oppgåver, til å dra lasset i lag. Framtida krev meir kontroll, ikkje mindre. «Samvirkets rolle som markedsregulator skal sikres,» står det i Soria Moria-erklæringa. Det er viktig å ha dette med seg i desse dagar. Det går føre seg ei rettssak om Tine si rolle. Regjeringa skal snart leggje fram ein ny samvirkelov. Under budsjetthøyringane var det berre godord å få om ny skogpolitikk. Vi måtte gjere nokre grep, vi held på å gro ned av skog. Biobrenselsatsinga skal avhjelpe dette. Nye moglegheiter for fondsavsetning og nye skattereglar fører til at avverkinga aukar. Eg er glad for at Dyrevernalliansen får økonomisk støtte. Det same gjeld organisasjonen «Slipp oss til – Ungdom inn i landbruket». Gardsbruk.no formidlar sal av ledige bruk, og bidreg til busetjing. Eg meiner også det er riktig at organisasjonen «Folkeaksjonen ny rovdyrpolitikk» får støtte. Det er mange utfordringar i samspelet mellom husdyr og rovdyr. I Soria Moria står det mykje om å ta heile landet i bruk. Det er dette landbruksbudsjettet gir føringar for. Styrking av tiltak sørgjer for at utmark og tilleggsnæringar får eit større fokus enn på lenge. Dette er det fyrste budsjettet dei raud-grøne har bygd opp frå botnen av, og det borgar for tru på framtida hos dei som produserer – eg vil understreke – den billige maten vår.