trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Den utviklinga vi har sett under denne regjeringa, er at gjennomsnittsbruket for f.eks. kyr har gått frå 20 til rundt 30 kyr. Da er spørsmålet kva delar av landet ein faktisk kan ta i bruk med så store besetningar. Det avgrensar seg meir og meir. I f.eks. mitt fylke, Troms, har ein sidan 1959 fått redusert bruka med dyrkbar jord og det dyrkbare arealet med 40 pst. Det har akselerert dei seinare åra, fordi ein har lagt opp til større og større bruk, som det ikkje er jord til å utnytte i min region. Min region er ikkje i det heile unik i forhold til resten av landet. Noreg er eit land med veldig spreidde jordbruksresursar. Da må ein leggje ein politikk der ein får mykje meir pengar for dei første dyra, i staden for ein politikk der alle skal bli større og større, for det er ein politikk for færre bruk. Det som ikkje minst er ein fare, er at vi gjennom ein slik politikk, med mykje mindre beite – som f.eks. lausdriftskravet skal prøve å gå imot – legg opp til ein politikk der vi er meir avhengige av innsatsfaktorar frå utlandet, og det er ei livsfarleg utvikling for norsk matpolitikk.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Arbeidande kapital finst, men det er ikkje det regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti trur det er. Det dei kuttar i, er noko heilt anna. Eg har framleis til gode å sjå ein modell som faktisk rettar seg mot arbeidande kapital gjennom formuesskattetenkinga. Det er ingen teikn til det. Vårt forslag er å gjere noko med avskrivingsordninga for industri og næring. Det er ei ordning som rettar seg direkte mot maskinar, utstyr, investeringar, arbeidande kapital. Det å ta fram storkanonane i håp om at det skal føre til ei eller anna form for arbeid for kapital, mens den store delen av formuesskattekutta går heilt andre vegar – som regjeringa ikkje i det heile klarer å dokumentere nokon effekt av, bortsett frå nokre få digresjonar som Framstegspartiet prisverdig klarte å kome med – er det vi står igjen med her. Skattepolitikken til SV er i korte trekk at vi ønskjer å auke skattenivået, men det er jo ikkje sånn at det fordeler seg spreidd ut over heile befolkninga. Med vårt opplegg er det skattekutt for dei som tener under 600 000 kr, mens dei som tener over det, vil betale meir.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg har følgt innlegga til representanten Reiten i denne salen over ei viss tid, og i den seinare tida har representanten tatt opp EØS-spørsmålet ved fleire anledningar. For dei uinnvigde: Det er sånn at Kristeleg Folkeparti og SV deler synet på EU-medlemskap. Både SV og Kristeleg Folkeparti meiner at Noreg er best tent med å stå utanfor EU. Så er spørsmålet: Korleis skal vi stå utanfor EU? EØS-avtalen er ein avtale som er særeigen for EFTA-landa. Det er ingen andre land som har kopiert han. Som alternativutgreiinga har vist, er det andre land som har vesentleg betre avtalar med EU enn det Noreg har, f.eks. har Sør-Korea blitt peikt på. Derfor har SV tatt til orde for at vi skal sjå på andre måtar å vere tilslutta EU på, der vi får vesentleg betre fordelar. Det er standpunktet vårt, altså ikkje å hoppe av EØS-avtalen, gjere det på lykke og fromme, men rett og slett å finne ei betre løysing, utforske det feltet. Kva er det som gjer at representanten er heilt brennsikker på at EØS-avtalen er den absolutt beste avtalen for Noreg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
På onsdag fekk Boreal seglingsnekt av Sjøfartsdirektoratet etter alvorlege avvik i sikkerheitsopplegget deira. Det viser seg også at dei allereie 27. november fekk varsel om dette, og same kveld som dei fekk seglingsnekt, var statsrådar for både fiskeri, næring og samferdsel til stades. Det er næringsministeren som har dette som ansvarsområde. Dette er ein dramatisk situasjon. Det er små og store samfunn som plutseleg blir isolerte. Eg har fått tilsendt bilde av folk som står i kø nede på ferjeleiet og ikkje veit kva som skjer, folk som ikkje kjem seg på jobb, næringsindustri som plutseleg har mista livlina si, osv., osv. Dei fekk heldigvis klarsignal til å gå i gang igjen, etter at dei la fram ein plan for korleis dei skulle utbetre dette, men det er mykje tvil i denne saka. Kva har skjedd? Kan befolkninga no vere trygg? Da er spørsmålet til statsråden: Kan statsråden no garantere at sikkerheita er i behald etter at dei fekk seglingsstart igjen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg vil tilbake til dette med sesongarbeid, for den situasjonen vi hamna i ved fleire tilfelle i sommar, er heilt uhaldbar. Det mest ekstreme er jo charterfly frå Austen som kom til Noreg med arbeidarar som omtrent var på arbeidsleir, noko som sjølvsagt alle her, reknar eg med, synest er fullstendig uakseptabelt. Men den situasjonen vi er i no, det er ein smittesituasjon, kastar lys over ei veldig stor moglegheit vi har. Det er mange ungdomar som kunne trunge og kunne vore brukte i sesongarbeid. Det svaret som statsråden gav tidlegare her, synest eg var lite framoverlent. Ved eit samarbeid med faglaga, med partane i arbeidslivet, ville det vore fullt mogleg å leggje eit opplegg og eit løp som strekte seg inn i trepartssamarbeidet i lønnsoppgjera, men også i jordbruksoppgjeret, der ein kunne sett heilt nye rammer som kunne opna opp for at norsk arbeidskraft kom inn i sesongarbeid i mykje større grad.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg skal byggje bru mellom Riksrevisjonens rapport og brexit, forhandlingane vi har med Storbritannia om fiskeriavtale. Som vi hugsar, er den forståinga som departementet hadde av intensjonen som Stortinget la til grunn i havressursloven, feil. Statsråden har bl.a. sagt at fiskeripolitikken samla sett skal gi eit bidrag til fiskeria sine ringverknader i distrikta som er større enn kva som ville ha skjedd utan ein slik fiskeripolitikk. Eit samrøystes storting har sagt at dette ikkje er i tråd med dei intensjonane Stortinget har hatt, og har bedt statsråden kome tilbake med ein politikk som i større grad er i tråd med det, der ein i større grad legg til rette for kystsamfunna. Det er spesielt den minste flåten ein da peiker på. Så har vi da brexit-forhandlingar, eller den britiske delen av våre forhandlingar. Vil byrdefordelinga på norsk side vere sånn at ein skjermar den tradisjonelle norske kystflåten, når byrdefordelinga etter oppgjeret med Storbritannia er gjort?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Eg har no aldri blitt invitert på tur av statsråd Ingebrigtsen(munterheit i salen) (munterheit i salen) Det er interessant at formuesskatten er blitt sentral i næringsdebatten, men det er ikkje utan grunn, for regjeringa har gjort han til det store flaggskipet sitt i næringspolitikken. Det er gjennom formuesskatten ein skal byggje dette landet – ved å kutte formuesskatten, vel å merke. Sånn skal ein byggje landet. Så er det blitt stilt spørsmål gong på gong på gong: Er det nokon effekt av dette? Har det nokon næringseffekt i det heile? Vi får ikkje svar. Vi får digresjonar som er veldig vanskelege å etterprøve. Vi får digresjonar til svar, mens alle dei titals milliardane som no har gått til formuesskattekutt, finst det ikkje noko belegg, inga grunngjeving, ingen dokumentasjon og inga forsking som støttar. Tvert imot finst det dokumentasjon, forsking, empiri og fakta – for dei som er opptatt av det – som viser det motsette. Kutt i formuesskatt er ikkje næringspolitikk. Det er ikkje næringspolitikk. Det er forskjellspolitikk. Det er fakta. Eg håper at statsrådane kjem løpande opp hit, tar ordet igjen, kjem ut av god jul-stemninga, svarer og seier: Nei, det stemmer ikkje, det som representanten Fylkesnes seier. Her er fakta; her smeller vi dei i bordet. Men eg reknar ikkje med at det skjer. Kva står vi igjen med da? Vi står igjen med ein næringspolitisk debatt der formuesskattekutt har vore sentralt, men der formuesskattekutt ikkje har noko med næringspolitikken å gjere. Det illustrerer næringspolitikken til denne regjeringa generelt. Dei har ingen tydeleg næringspolitikk. Dei har gått seg inn i eit blindspor som dei av heilt ideologiske grunnar har rota seg inn i. Med den muntre, glade bodskapen ønskjer eg, viss eg ikkje treng å ta ordet på nytt igjen til ein siste merknad, alle saman ei god jul.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
2020 har vore eit veldig merkeleg år, og dersom 2021 blir enda merkelegare, har vi trøbbel heile gjengen. Måten vi har handtert krisa på, vi ser det allereie no, har forsterka den utviklinga som vi har sett over tid med auka forskjellar i samfunnet. Det er på grunn av at regjeringa ikkje har gjort nok for å skjerme dei gruppene som har tent minst i samfunnet. Måten vi har handtert pandemien på, har også undergrave det grøne skiftet. Det blei spesielt godt illustrert med den store oljeskattepakka, som har sementert oss i ei vidare oljeavhengigheit framover. EU f.eks. går stikk motsett veg, med grøn deal – sagt frå ein SV-ar. Og så har det auka sentraliseringa. Regjeringa sette ned eit NOU-utval som gjorde ein ganske grundig analyse av utviklinga i distriktsnæringane, og den viser at pandemien slår sterkast inn på små og mellomstore bedrifter. Det er dei som har minst eigenkapital og er mest utsett, og dei finn vi veldig mange av i distrikta. Og som ein illustrasjon: Fem selskap har mottatt like mykje som 27 000 småbedrifter til saman, som har gjort at enkelte forskarar meiner at kompensasjonsordninga er rigga for dei rike og mektige. Det kjem til eit punkt der Stortinget må stille seg spørsmålet: Kven er vi for? Er vi for det folket som representerer oss, eller er det ujamt fordelt kva innsats vi set inn? Og uheldig presedens – 2020 er jo ein uheldig presedens i seg sjølv. Prinsippa har fare gjennom heile 2020. Det å halde fast på prinsippa gjennom dette året – vi vassar i brot på prinsipp, vi måtte handtere det som skulle kome, på den måten som vi måtte. Og når Stortinget no gjer seg klar til avstemming og skal stemme ned ei handsrekning til arbeidslause, dei som er hardast ramma av den pandemien vi no har, som hardast merkar dei smitteverntiltaka vi no har gjennomført, som står midt i det, og som no går inn i ei jul med dårleg råd – ja, da blir det ein illustrasjon på kven denne regjeringa er til for.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2020-12-19:
Høyre vil legge til rette for landbruk over hele landet. For å få til det og for å gjøre det attraktivt å være bonde i dag tror vi det er lurt å legge til rette for å bli litt større – ikke noe europeisk industrilandbruk, men litt større, sånn at man får utnyttet ny teknologi, som f.eks. melkeroboten. Vi får nå tilbakemeldinger om at unge bønder står fram og sier at landbruket har blitt sexy, så vi må jo ha gjort noe rett i den politikken vi utøver i dag. SV ønsker ikke å gå i den retningen, men det er et stort paradoks i dette. Under SV i regjering ble det lagt ned langt flere små bruk, og det ble også etablert langt flere store melkebruk enn under Solberg-regjeringen. Her er det stor forskjell mellom liv og lære. Hva er grunnen til det?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2020-12-19:
Etter å ha besøkt jordbruket rundt omkring i hele landet opplever jeg stor optimisme, men det er også noen utfordringer. SV har vært en pådriver for løsdriftskravet, og det er veldig bra. Det dreier seg om dyrevelferd. Men dette tiltaket er også veldig strukturerende, det er kostnadsdrivende, og jeg klarer ikke å se hvordan det kan forsvares med at SV også ønsker å ta besetninger ned. Ved å begrense besetningene kjører man folk ut i gjeldsuføre fordi de da betaler flesk for små fjøs som ikke har muligheter til å skalere opp ved behov. Hvordan kan SV forsvare dette?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2020-12-19:
Dette er et år som vi aldri kommer til å glemme. Da landet stengte ned over natten, var det mange som ble redde, og en slags uvirkelighetsfølelse kom over mange av oss. Vi visste ikke hvilken effekt denne pandemien kom til å få på Norge. Jeg husker at jeg kom sent hjem til Trøndelag fra Oslo den 12. mars. Jeg skulle innom butikken, og der var det faktisk tomme hyller, og da tenkte jeg som så: Får vi også en matkrise nå? Takket være den norske bonden og næringsmiddelindustrien ble det ikke det. De var godt forberedt, og på kort tid hadde de doblet produksjonen av mange landbruksvarer. Matsystemet vårt er robust. Selv om denne krisen har avdekket enkelte hull og svakheter, var det primært på andre områder enn matsikkerheten. I det store og hele har Norge aldri vært bedre rustet til å håndtere en krise av de dimensjonene som vi nå opplever, både økonomisk, matsikkerhetsmessig og beredskapsmessig. Det viktigste vi kan gjøre for matsikkerheten, er å sørge for at det produseres mer mat, og det har denne regjeringen sørget for. Vi har i tillegg lagt til rette for lokal lagring av korn på gårder, og vi har styrket såkornlagrene. Så sa også landbruksministeren her i dag at vi nå har gjort veldig mye rundt reduseringen av nedbygging av dyrka mark, og kornarealene har økt det siste året med 60 000 dekar. Vi har i løpet av de siste månedene hatt heftige debatter om matsikkerhet. Mye er vi enige om, men Senterpartiets og Arbeiderpartiets symbolpolitikk rundt store nasjonale matkornlager er ikke et treffsikkert tiltak. Vi husker fra i sommer at Senterpartiet ba Felleskjøpet om å vente med å rive Stavanger Havnesilo. De ville satse på dette om de skulle vinne valget – dette til tross for at Felleskjøpet var klar på at det ikke var et egnet sted. Jeg skjønner at en stor, sentral, nasjonal mølle full av korn i Stavanger, synlig for alle, er et stort symbol på at man tar matsikkerhet på alvor. Men det blir nettopp det: rådyr symbolpolitikk. Jeg tror at Senterpartiet selv vet det, for det er kun småpenger de har satt av i årets budsjett til å gjennomføre dette tiltaket. Vi vil jobbe for en systematisk utvikling av matsikkerheten og en trygg styring.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2020-12-19:
Opposisjonen synes å glemme her i dag hva som karakteriserer en krise. Beslutninger i kriser er nemlig basert på et usikkert informasjonsgrunnlag, tidspress, stor risiko og store samfunnsmessige kostnader. Jeg sier ikke at det ikke er ting under denne krisen som kunne vært håndtert annerledes, det har vært vanskelige beslutninger i regjering, men foreløpig kan det se ut som om veldig mye er gjort riktig. Norge har langt færre døde enn sine naboland. Takket være trygg styring og en fantastisk dugnadsinnsats fra helsepersonell, lærere, butikkansatte og andre har dette vært mulig. Fortløpende i krisen har regjeringen trukket inn ulike departementer og ulike kompetanser og interessenter for å finne en balanse mellom smittevernbehov, negative økonomiske konsekvenser og samfunnskonsekvenser av smitteverntiltakene. Vurdering av motstridende hensyn er svært vanskelig, for ingen av oss har opplevd en koronakrise før, og ingen av oss sitter med fasiten. Jeg synes det er smålig av representanten Pollestad gang på gang å gjenta at regjeringen er hektet på pressekonferanser. Er det noe alle fagfolk innen krisehåndtering er enige om, er det at informasjon – tydelig informasjon, kontinuerlig informasjon – er kjempeviktig i en krise. Forhåpentligvis skal representanten Pollestad slippe å høre på Høie og Nakstad veldig langt inn i 2021, for nå er det en vaksine på vei som veldig mange av oss har store forventninger til. Så nå tar vi jul og krysser fingrene for at vi får et nytt og lovende 2021.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
I sitt alternative statsbudsjett for 2021 foreslår SV å øke satsen på formuesskatten til 1,1 pst., og så vidt jeg har forstått, vil SV samtidig avvikle rabattordningen for formuesskatt på arbeidende kapital. Det innebærer økte skattekrav på til sammen 11,8 mrd. kr, som for en stor del blir lempet over på eiere av små og mellomstore bedrifter rundt omkring i hele Norge, midt oppi koronakrisen. Med den modellen som regjeringen legger til grunn for formuesskatten, skal private formuesobjekt, som private hus og hytter, biler og fritidsbåter, skattlegges med en høyere sats enn formue som er investert i f.eks. bygninger, maskineri, produksjonsutstyr og varelager, og som dermed genererer verdiskaping og arbeidsplasser. Mitt spørsmål er: Mener SV det er god næringspolitikk å fjerne skatterabatten på arbeidende kapital, slik at f.eks. eiere av et lite familiehotell på Vestlandet må betale økt formuesskatt på hotellets middagsservise og sengetøy midt i den verste krisen i moderne tid for norsk reiselivsnæring?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Jeg vil aller først berømme landbruks- og matministeren, og for så vidt også Stortinget, for at en fant løsninger da krisen rammet landbruket og grøntsektoren veldig hardt i vår. Det har løst seg på en god måte. Når det gjelder det videre arbeidet med lønns- og arbeidsvilkår, tror jeg det er viktig å få en god dialog rundt de viktige spørsmålene mellom bondeorganisasjonene og Landbruks- og matdepartementet, kanskje allerede i forbindelse med jordbruksforhandlingene til våren.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Vi i Kristelig Folkeparti har et helt spesielt forhold til EØS-avtalen. Da den ble framforhandlet på begynnelsen av 1990-tallet, var det noen partier, bl.a. SV og Senterpartiet, som mente at vi ikke skulle ha noen avtale i det hele tatt. Så var det noen partier, f.eks. Høyre og Arbeiderpartiet, som mente at EØS-avtalen bare var en mellomstasjon på veien mot fullt medlemskap. Og så var det ett parti som sa: Nei, denne avtalen er så god at den vil tjene Norge i overskuelig framtid. Det var Kristelig Folkeparti, og Kjell Magne Bondevik hevdet det med styrke. Det har vist seg at vi har fått rett, og vi ser ingen grunn til å reforhandle denne avtalen. Når SV og Senterpartiet f.eks. snakker om at de vil ha en slags sektorvis reforhandling, at en på enkelte sektorer skal framforhandle bedre avtaler, er det en utopi. Her snakker vi om en motpart i forhandlingene med over 300 millioner mennesker, et kjempestort marked. Når vi ser hvilke erfaringer Storbritannia har gjort seg i brexit-forhandlingene, er det for oss fullstendig ubegripelig at den problematikken i det hele tatt blir reist.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Det er iallfall helt sikkert at ting har gått framover siden de rød-grønne partiene styrte, for vi var, som representanten Pollestad sikkert husker, i en tidligere sak inne på at de daværende regjeringspartiene sablet ned et forslag fra Kristelig Folkeparti våren 2013 om å revidere jordvernkravet til 3 800 mål. Det ble så til de grader satt på spissen at de daværende regjeringspartiene ikke engang ville vedlegge det protokollen, men stemte det ned, slik at konklusjonen ble «vedtas ikke». Landbruks- og matministeren har varslet en gjennomgang av jordvernmålet, en revisjon av jordvernmålet. Det er også nevnt i proposisjonen til statsbudsjettet. Vi imøteser den gjennomgangen, og jeg håper at vi kan få det på bordet i løpet av vårsemesteret, uten at jeg kan love det. Det ligger hos departementet, og de vurderingene overlater jeg til landbruks- og matministeren.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
I deler av landet vårt hvor nettopp jord- og skogbruket er de viktige næringene, er det samtidig 40 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder som står utenfor arbeidslivet. Det er kun mulig fordi deler av arbeidsforholdene og lønnsvilkårene er så dårlige at en får dårligere betalt for å jobbe enn for å være på Nav. 10 pst. av de sysselsatte som jobber i privat sektor, har gått ned i realinntekt under Erna Solberg, og mange av disse finner vi nettopp i grønn sektor. Det er også deler av disse arbeidsfolkene våre som er hardest rammet av altfor dårlige helse-, miljø- og sikkerhetsstandarder, og da lurer Arbeiderpartiet på: Hva kommer Kristelig Folkeparti, som har ansvaret for landbrukspolitikken, til å gjøre fram mot denne sommeren? Vil vi igjen se chartrede fly fra Vietnam midt under pandemien, eller vil man nå ta ansvar, slik Stortinget har bedt om, for å rydde opp i arbeidsforholdene?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
I min replikk til representanten Reiten, som er partikollega av landbruksministeren, tok jeg opp den alvorlige situasjonen med arbeidsvilkårene for arbeidsfolkene våre i jordbruket og i grønn sektor. I vår vedtok Stortinget enstemmig at vi skulle sørge for nok arbeidskraft til denne viktige delen av landets beredskap, og det sto klart i vedtaket at det forutsettes ordnede lønns- og arbeidsvilkår. Gjennom sommeren så vi at det åpenbart ikke er tilfelle. Representanten Reiten har nå åpnet for at det kan bli gjort et arbeid på dette viktige området inn mot jordbruksoppgjøret. Det er bra. Men følgende spørsmål gjenstår, for dette handler også om å forsikre oss mot en mulig tredje smittebølge: Vil landbruksministeren umiddelbart sette i gang tiltak for å sikre at vi har rekruttert nok folk når våronna kommer?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
I tillegg til at vi har hatt problemer med smitte det siste året, er det en utvikling i samfunnet vårt generelt – i enda større grad i den økonomiske krisen – at mange tusen ungdommer står utenfor arbeidslivet. Ungdomsledigheten er kraftig og stor. Samtidig så vi i sommer at det ble chartret fly fra Vietnam med lavt betalte jordbærplukkere. Jeg vil utfordre landbruksministeren på følgende: Hvordan tror statsråden at dette påvirker norsk økonomi som helhet, at man flyr inn underbetalte sesongarbeidere samtidig som så mange ungdommer står arbeidsledige? Ville det ikke ha vært bedre å sette i gang et massivt opplegg allerede nå, ved starten av 2021, for å rekruttere arbeidsledig ungdom inn til å bidra og sikre den norske matforsyningen i tiden som kommer?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Den norske befolkningen er gjennomgående blant dem i verden med best helse, så det er klart at folk som bor i landet vårt, kan plukke bær i en åker. Det skal gå veldig bra. Det var høyreregjeringen som bevisst åpnet for muligheten til å chartre fly fra Vietnam, så det går ikke an å legge ansvaret på dem som har brukt den muligheten høyreregjeringen har gitt dem. På samme måte var det høyreregjeringen som lot seg overtale av lobbyister fra NHO til å åpne for importert arbeidskraft til verftene, noe som igjen førte til stor grad av importsmitte. Alt dette er kjempetap for norsk økonomi. Tenk på alle som driver restauranter, kafeer og reiselivsbedrifter som er direkte rammet som følge av importsmitten. Den enes brød har blitt de manges død. Ser ikke landbruksministeren at dette er en helt feil økonomisk måte å styre et land på?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
Arbeiderpartiet er partiet for å sørge for at våre felles norske skoger kommer befolkningen til gode. Det er derfor vi i dag foreslår å stoppe salget av Statskog, der høyreregjeringen nå selger ut eiendommer og 30 pst. av arealene havner på hender til aksjeselskaper eller oppkjøpere som bor andre steder enn der skogen ligger. La oss reise til Engerdal, som er min bestemors oppvekstkommune. Det er den kommunen i Norge som har størst andel statlig eiendom. 80 pst. av denne i sørnorsk sammenheng gigantiske kommunen er direkte påvirket av valg som politisk blir tatt for Statskog. Blant personene som bor lokalt, og som forsøker å skape arbeidsplasser og framtidstro for nye generasjoner, finner vi Ann-Mari Hagen, som driver Sølenstua camping. I ett og et halvt år har jeg forsøkt å ta opp med landbruksminister Bollestad den fortvilte situasjonen Ann-Mari er i når regjeringen over natta tredobler festeavgiften til disse viktige lokale arbeidsplassene i Engerdal. Hvis noen trodde at dette skulle være en regjering som satte ned avgifter for lokale arbeidsplasser, er det totalt feil. Det blir bevisst flyttet penger fra lokalsamfunn i Engerdal til de aller mest sentrale delene av de største byene. Ann-Mari står nå i fare for å måtte legge ned fordi marginene i arbeidsplasser og næringsliv i Engerdal er veldig små. Derfor fremmer vi enda et forslag i dag, om at vi må sørge for at Statskog blir det verktøyet som kan bidra til framtidstro og håp for nye generasjoner, og at våre felles verdier kommer befolkningen til gode. Statskog vil i framtiden med en rød-grønn regjering bidra til å bygge bærekraftige, klimavennlige arbeidsplasser i skogindustrien og legge til rette for det lokale næringslivet, ikke være motstander av dem som forsøker å bygge opp sine lokalsamfunn. Som med alle politiske verktøy er de avhengige av hvordan de styres. Med høyreregjeringen er det kortsiktige, gammeldagse BI-prinsipper som råder i styringen av Statskog, for stadig mer profitt skal hentes ut på kortsiktig grunnlag, noe som spenner beina under det som er en bærekraftig framtid rundt omkring i landet vårt. Dette er en alvorlig sak. Partiprogrammet til Arbeiderpartiet viser hvordan de statlige selskapene skal bidra til å skape framtidstro, og befolkningen i Engerdal er klare på at dette er saken som avgjør om det går an å gi håp til våre ungdommer. Det skal vi bidra til på rød-grønn side.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-12-19:
I dag blir bygningsmateriale og plank fra hus og bygg som rives, i stor grad brent. Imidlertid står det en veldig viktig merknad i innstillingen til statsbudsjettet, der næringskomiteen viser til Forestias prosjekt for rensing av returtre, og der næringskomiteen påpeker betydningen av ny industriutvikling og å skape arbeidsplasser på det verdifulle råstoffet som kan gjenvinnes. Det er et overordnet problem for politikken for skogindustrien å bruke mer av det verdifulle råstoffet i Norge, i stedet for bare å eksportere det rett ut eller brenne den verdifulle ressursen som vi kan skape flere industriarbeidsplasser av. Dette prosjektet vil kunne utløse 100 arbeidsplasser totalt, og investeringen som trengs fra statens side, er kun 80 mill. kr. Dette er av de mest effektive prosjektene som er beskrevet i denne innstillingen når det gjelder å kutte utslipp, skape jobber og bygge framtidstro i en region der 40 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder står utenfor arbeidslivet. I et større bilde er jo dette svaret på hva vi skal ha mer av i Norge, for i fjor gikk landet vårt med et underskudd i handelen med andre land på 277 000 mill. kr. Det er det største underskuddet i utenrikshandelen noen gang i vår historie, korrigert for olje og gass. Norge har aldri vært så oljeavhengig som vi er i 2020, og de siste oppdaterte tallene fra SSB viser at vi allerede innen november i år hadde et enda større underskudd enn i hele fjoråret. I løpet av de elleve første månedene er underskuddet vårt 287 000 mill. kr i handelen med andre land. Det viser at vi trenger slike prosjekter som Forestia setter i gang, og det er der staten må kjenne sin besøkelsestid og sørge for å bidra. Her har vi de ansvarlige statsrådene på plass, på rekke og rad – alt fra skog, næring til klima og miljø – og Arbeiderpartiet forventer at denne merknaden følges opp med rask og konkret handling. Da kan jeg til slutt si: Vi skal ha industriarbeidsplasser på bakken, ikke brent tremateriale i lufta, men vi skal ha en annen ting i lufta i Innlandet, og det er et helikopter, og det skal komme umiddelbart og straks!
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Hvis det er én ting som er helt sikkert under en pandemi, så er det at situasjonen er uforutsigbar. Det er ingen garantier som kan gis, for vi vet ikke hvordan situasjonen blir. Vi vet at det nå er en vaksine på vei. Vi vet at vi nå kan starte vaksineringen av befolkningen før nyttår og fortsette på nyåret, men vi må være forberedt på at ting kan dra ut i tid, vi må være forberedt på at ting kan endre seg. Derfor rigger vi nå en kompensasjonsordning som nettopp skal kunne håndtere det. Den skal kunne tas opp, og den skal kunne tas ned, og regjeringen er beredt til at vi også må bidra til de næringene som kommer til å slite utover februar 2021, om det blir nødvendig.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Det er Stortinget nå i dag som vedtar budsjettet for neste år, og der ligger de rammene som ligger der. Men jeg kan si på vegne av regjeringen at regjeringen er beredt til å bidra også utover det som ligger der. Regjeringen lager nå ordninger som skal kunne vare lenger hvis det er behov for det, og vi vil selvfølgelig følge kontinuerlig med på næringslivet og de ordningene vi har – hvordan de treffer, om det er behov for å utvide dem, og om det er behov for å endre dem eller justere dem. Jeg er uenig i den virkelighetsbeskrivelsen som representanten legger til grunn. Jeg mener ikke at regjeringen har gjort alt perfekt, men jeg mener det er for tidlig å konkludere, for vi står fortsatt oppe i en krise, vi er fortsatt helt avhengige av å jobbe sammen med næringslivet, jobbe sammen med partene i arbeidslivet, ha en dialog om hva som er nødvendig. Det er derfor vi får på plass en ny kompensasjonsordning. Det er derfor vi har endret regelverket rundt låneordningen slik at det skal være enklere å gi statsgaranterte lån. Det er derfor vi har utsatt innbetalinger av skatter og avgifter.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Denne regjeringen stiller opp. Dette stortinget stiller opp. Vi har brukt over 100 mrd. kr under denne pandemien nettopp for å avdempe den vanskelige situasjonen for folk og for næringslivet. Vi er heldige i Norge fordi vi relativt sett har vært forskånet for de verste utslagene av pandemien så langt. Så langt har vi også vært forskånet for de aller verste utslagene i økonomien, selv om vi har store utfordringer både med arbeidsledighetstall og med en dupp i økonomien som vi ikke har sett i nyere tid. Men denne regjeringen stiller opp. Denne regjeringen sier også at vi er beredt til å fortsette ordningene, justere ordningene, gjøre mer for de bransjene som kommer til å slite i det videre, også. Det vi gjør nå, er at vi lager en kompensasjonsordning som i motsetning til den forrige faktisk kan vare så lenge dette stortinget og denne regjeringen ønsker at den skal vare. Den er robust, og den kan tas opp og ned. Det er det som er poenget med den nye ordningen.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Først vil jeg si at jeg er enig med representanten i at det har vært et godt samarbeid. En av tingene som har vært diskutert her, er den såkalte nettolønnsordningen, der regjeringen foreslo å gjøre det samme som den rødgrønne regjeringen gjorde, nettopp å ha et tak for ordningen. Vi foreslo altså det som var før denne regjeringen tok over, men der har vi fått et godt forlik, vil jeg si. Når det gjelder pakkereisearrangørene og de utfordringene de står overfor, ser vi at en del av dem har utfordringer med å få garantier for fortsatt å være med i Reisegarantifondet. Det skyldes bl.a. at en av disse forsikringsaktørene har trukket seg ut av markedet. Vi vurderer nå ulike tiltak. Ett av tiltakene er en ordning gjennom GIEK. Vi har ikke konkludert ennå, men jeg kan forsikre representanten om at departementet hos meg jobber med ulike tiltak for hvordan vi kan avhjelpe situasjonen for dem som ikke får garantier til å fortsette med lønnsgapet i Reisegarantifondet.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Nå skal jeg være litt forsiktig så jeg ikke går inn på området til samferdselsministeren, som er den som har hovedansvaret for luftfarten og eventuelle kompensasjonsordninger som måtte komme der. Men jeg vil korrigere det inntrykket representanten gir her, for samfunnet og fellesskapet har virkelig stilt opp også for flyselskapene i denne perioden. For det første har vi brukt mye penger på rutekjøp. På et tidspunkt var Widerøe det flyselskapet i Europa som var størst på antall flyvninger fordi staten stiller opp og kjøper ruter. For det andre har de hatt stor nytte av permitteringsregelverket, som har gjort at staten har tatt store deler av kostnadene som også flyselskapene hadde. Så har vi garantifasiliteten på 6 mrd. kr, som enkelte har benyttet seg av, og flere nå vurderer, for den er utvidet, og sånn sett er muligheten fortsatt der. Men også luftfarten kommer til å ha utfordringer framover, og vi vurderer også andre tiltak for dem.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-12-19:
Dette er en sak som er håndtert og fortsatt håndteres av Sjøfartsdirektoratet. Sikkerhet til sjøs har høy prioritet. Det er selvfølgelig viktig å fokusere på det hele veien. Det er riktig som det ble sagt, at vi hadde et møte med Sjøfartsdirektoratet den kvelden, og det var nettopp på grunn av den situasjonen representanten beskriver. Dette skjedde brått, dette var dramatisk for store og små samfunn langs hele kysten vår. Vi hadde selvfølgelig behov for å få informasjon: Hva har skjedd? Hva er tidshorisonten på dette? Vi hadde behov for å høre om det var nødvendig å sette inn ytterligere eller andre tiltak i en periode framover. Derfor vil jeg si at vi hadde et godt møte med Sjøfartsdirektoratet, der vi også fikk vite at de ventet på en rapport eller et notat fra DNV GL, som var leid inn av Boreal. Det er den Sjøfartsdirektoratet har vurdert, og sånn sett gitt en midlertidig seilingstillatelse på bakgrunn av.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Jeg har som statsråd allerede hatt møte med partene om våren og sommeren 2021. Jeg har hatt møte med grøntnæringen og bondeorganisasjonene, men også de fagforeningene som står bak, for det er forhandlingene mellom partene som gjelder. Jeg er opptatt av at vi skal sikre arbeidskraft inn i 2021. Situasjonen i 2020 var at vi forlenget periodene for dem som allerede var her til å kunne være her lenger. Nå går de avtalene ut. En må sikre de ordinære avtalene om at folk kan være her som sesongarbeidere. De kommer inn, men med noen utfordringer. Det er fortsatt problemer med flytrafikken og grenser som er stengte. Derfor må næringen – ut fra det vi hadde møter om – også gjøre det de kan for å sikre seg arbeidskraft med norske arbeidsvilkår.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Det var ikke den norske stat som sendte fly og hentet arbeidstakere fra tredjeland, det var arbeidsgivere selv. Det er fortsatt slik at verken norske gartnere eller norske bønder er statsansatte. De er private og har gjort det de har ment har vært rett for seg. Jeg har vært opptatt av at en skal legge til rette for og ta ansvar for dem som kommer hit. En må også sikre de lønnsvilkårene en har framforhandlet mellom partene – det skulle blott bare mangle. Jeg har som sagt hatt møter – og vil fortsatt ha møter – med næringen for å bruke norske arbeidstakere. Vi gjorde noe med arbeidsledighetstrygden for dem som er arbeidsledige, og vi ba også bøndene om å bruke ungdom. Men en trenger også en viss kompetanse. Det er ikke bare å gå inn i en åker. En må ha kompetanse. Vi la også til rette for at det skulle brukes midler på å øke kompetansen hos norsk ungdom for å kunne bruke dem i norsk landbruk.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
For det første må jeg si til representanten at de som kom fra tredjeland og inn i norsk landbruk, er en liten prosentandel. De fleste sesongarbeiderne kommer fra EU- og EØS-området. Det må vi legge til grunn for denne debatten. Jeg er like opptatt av smitte og smittespredning som representanten er. Det betyr at landbruket tok det ansvaret, hadde folk i karantene og tok alle forholdsregler for å sikre at en ikke skulle spre smitte. Når det gjelder arbeidsvilkår, er jeg også opptatt av at utenlandsk arbeidskraft, gjennom å forlenge avtaler, ikke skal skyve ut norske eller andre arbeidere fordi de er billig arbeidskraft. En må sikre at vi til enhver tid har et reglement som ivaretar arbeidstakerne, men som også gir muligheter når det trengs.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Vi hadde rammeforskriften ute på høring, det vet representanten veldig godt. I den høringen tok vi inn over oss mye av det som ble lagt på bordet. Vi var opptatt av en annen ting som også sto i Granavolden-plattformen, som representantens parti var med på, nemlig et landbruk over hele landet. Skal man ha et landbruk over hele landet, må man også ha slakteri og meieri som tar imot over hele landet. Det gjorde at vi valgte å prioritere at vi skal ha et landbruk over hele landet og la rammeforskriften til grunn for det, og dermed ble det vedtaket gjort ut fra det henseende.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Jeg tror jeg og representanten Pollestad har et felles engasjement for jordvern. Forskjellen på oss er at mitt parti faktisk la fram et forslag som ble vedtatt, mens representanten ikke ville vedta jordvernmål i 2013. Når vi ser verdien av å ha jordvernmål, at man faktisk både legger dem og fyller dem, får man resultater. Derfor vil jeg både se på å redusere dekarene i en ny strategi samtidig som jeg også ønsker å se på dyrkbar jord. Dette ønsker jeg å levere så fort som mulig, og vi er i gang med den jobben. Jeg satser på at det skal kunne behandles til våren.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
For å være helt tydelig: Jeg er helt enig i at hovedprinsippet er at norske arbeidsgivere skal bruke norsk arbeidskraft så langt det er mulig, eller også arbeidskraft innenfor EØS-området, som vi har avtaler om. Jeg har tatt dette som skjedde i år, på største alvor. Jeg har derfor allerede nå hatt møte med partene, hatt møte med Gartnerforbundet, med grøntnæringen, med Bondelaget, med Bonde- og Småbrukarlaget og med NHO, nettopp for å sikre at vi kommer i en situasjon som stiller seg annerledes til neste år. Så langt jeg kan se, vil vi la de vanlige reglene som ASD har ansvaret for, gjelde til neste år. Vi har hatt en mulighet til å omstille oss så langt vi kan. Det er allikevel vanskelig å se inn i 2021, men jeg skal gjøre det som står i min makt for å bruke mest mulig norsk arbeidskraft.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Etter landbruksmeldinga i 2016 var dei fire borgarlege partia einige om fleire grep i marknadsreguleringa i jordbruket. Eitt av dei var dobbel mottaksplikt for industrien for aktivt å sørgje for at det vart ein effektiv konkurranse i næringsmiddelindustrien, og ikkje minst å sørgje for at dei som har marknadsreguleringsansvaret, har alle insentiv til faktisk å utføre det etter best moglege evne, med utgangspunkt i at dei faktisk kan risikere at alle varer hamnar på deira lager. Det er ein effektiv måte å sørgje for at lagra ikkje hopar seg opp. Denne doble mottaksplikta har statsråden 25. november i år avlyst, trass i at det ikkje er gjennomført noka form for konsultering med dei av oss som var med og gjorde det vedtaket. Korleis har statsråden tenkt å få dette igjennom i Stortinget?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Eg vil starte med å seie at eg diverre er einig med statsråden i at han har ryggdekning for den situasjonen, i lys av at både Arbeidarpartiet og Senterpartiet, i lag med regjeringspartia, røysta for Arbeidarpartiets forslag nr. 1 sist. Det var krevjande, og difor gjorde ikkje Framstegspartiet det. Men det er utfordrande at tilliten til forvaltninga no vert sett hardt på prøve, for folk opplever at det er avstand mellom stortingsvedtak og det som faktisk skjer på bakken. Men eg er roa over at statsråden har garantert for at desse no vert ståande om nødvendig gjennom jula, og at flytting skjer så raskt vêret tillèt det. Men det er to forhold til som det er nødvendig at ein avklarar. Det eine er at det, i den augneblinken dei er flytta, straks vert opna for jakt. Og det andre er om statsråden kan forsikre at ulven får GPS-merking, slik at ein har kontroll, og at han ikkje vert tillaten å reetablere seg i det området han no eventuelt vert flytta frå.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Eg set pris på forsikringane om det, men eg håpar jo, til liks med statsråden, at forvaltninga no snart har teke hintet. For Stortinget trur eg det er ganske avgjerande at ikkje fylkesmannen, verken på dette eller andre område, no prøvar å tolke seg bort frå det som Stortinget eksplisitt har gjort vedtak om. Men det som er utfordrande med den situasjonen vi er i no, er at når ulven eventuelt skal flyttast, vert han flytta inn i ei overfylt ulvesone. Kan vi forvente at statsråden så raskt som i det heile mogleg, og helst før julaftan tikkar inn, har avklart spørsmålet om moglegheit for felling av ulv i ulvesona, i tråd med rovviltnemndene sine vedtak?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Noreg har vore gjennom krevjande tider, men for store delar av industrien vår er det enno ikkje over. Tvert imot ser vi f.eks. på store delar av vestlandskysten ein maritim industri som hittil har klart å berge stumpane gjennom krevjande tider etter oljeprisfallet i 2014 og 2015, på veg inn i nye marknadssegment som cruise bl.a., og no dett også den planken ned. Framover kjem det til å verte krevjande for dei. Difor har det vore avgjerande at vi i den budsjettavtalen som vi no har fått på plass med regjeringa, har gjort viktige og nødvendige strategiske grep for å sikre heile den maritime verdikjeda, ikkje berre reiarlaga, men også sjøfolka og verftsindustrien. Då er det også heilt avgjerande at oppfølginga av den budsjettavtalen sikrar at det faktisk betrar likviditetstilgangen til verfta i månadene som kjem. Hittil kjem det bekymringsmeldingar om korleis ein skal forstå ulike ting av det, men eg har lyst til seie veldig klart til regjeringspartia no: Dette handlar eigentleg ikkje om politisk spel eller ulike posisjonar – berre om å tryggje ei av dei lengste verdikjedene vi har i dette landet. Går verftsindustrien over ende dei neste par åra, er det liten eller ingen grunn til å tru at han vert reetablert i Noreg. Difor er det heilt avgjerande at vi lukkast med å tildele likviditet til verftsindustrien dei komande månadene, ganske enkelt fordi dei har kapasitet til å ta oppdrag. Dei har ein viss eigen likviditet til å vere med og konkurrere. Dei kan vere konkurransedyktige i ein marknad for brønnbåtar eksempelvis. Men utfordringa er at når ein skal inn og gjere investeringar, vert likviditeten bunden til det enkeltståande prosjektet til det er ferdigbygd, og ein går med andre ord ikkje ut og begynner å byggje ordrereservar i marknaden. Vi er på veg til at det vert eit vere eller ikkje vere for verftsindustrien. Der må regjeringa i den vidare oppfølging stille klart opp, og med det sikre både heile den maritime verdikjeda og den maritime klynga og også tusenvis av norske arbeidsplassar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Det er lystig å vere vitne til representanten Martin Kolbergs ektefølte indignasjon over den norske høgresida. Men vi som er her, er ganske stolte over at vi i den situasjonen landet vårt er i no, sørgjer for at verftseigarane på Vestlandet no beheld dei siste kronene dei har igjen og kan investere i nye arbeidsplassar, i staden for å gjere som Arbeidarpartiet føreslår – å dra dei inn i formuesskatt. Det er konsekvensen. Det er ikkje haugar av pengar i flyt. Det er dei siste kronene som er igjen i mange bedrifter no, og som kan skape nytt arbeid, Martin Kolberg og Arbeidarpartiet vil hente inn. Ikkje berre det, for dei gjev seg ikkje der: I den tida vi er inne i no, skal dei doble den vedtekne årlege veksten i CO 2 -avgifter på norske industriplassar. Det er ei direkte og målretta skattlegging av industriarbeidarar landet over – i ei slags villfaring om at det gjer arbeidsplassane tryggare. Det er greitt at ein levde i 2008, men ein må jo ha levd lenger enn sidan 1908 for å tru på at meir skatt gjev nye arbeidsplassar. Ein etterlyser empiri, men ein har jo ingenting å fare med i den debatten. Dette er målretta skatteskjerpingar for norske arbeidsplassar i ei tid då norske bedrifter vaklar heilt i grunnmuren. Det er svaret frå Arbeidarpartiet. I debatt etter debatt denne hausten har vi sett det, og i den siste diskusjonen vi har før vi skal reise heim til jul og møte folk som har arbeidsplassar som står i fare, er det julehelsinga frå Arbeidarpartiet og resten av norsk venstreside. Viss ein skulle leve i den villfaringa at vi som høyrer til på høgresida, ikkje er stolte av dei prioriteringane vi no får til, må ein tru om igjen. Det er det som gjer at folk kan gå 2021 trygt i møte, med forsikring om at det finst folk på dette storting som har teke signala frå industriarbeidarane der ute, som ikkje har gått seg vill i aksen mellom Youngstorget og Karl Johans gate for å finne fram til dette huset, og som faktisk har høyrt på folk som har skoa på, på industriarbeidsplass etter industriarbeidsplass. Viss ein er redd for ideologiske skylappar, anbefaler eg å starte med å ta av seg sine eigne.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-19:
Framstegspartiets handtering av spørsmålet om ulv i denne salen har handla om å forvalte det ulveforliket som Stortinget har samla seg om. Det forventar vi også at regjeringspartia som ber ansvaret for det, gjer. No har vi fått ein garanti for at Statens naturoppsyn, SNO, vert ståande til ulv er flytta, at flytting skjer så raskt som vêret tillèt det, at heile området då vert opna for jakt, og at ulven vert GPS-merka. Lat meg leggje til at om det i dei dagane vi no går inn i, i jula, skulle vise seg at dette ikkje vert tilfelle, har regjeringa ei betydeleg utfordring. Vi kjem, basert på dei vedtaka som no skjer rundt dette konkrete tilfellet og felling i sona, til eventuelt å vurdere behovet for å reforhandle heile ulveforliket på nyåret om dette ikkje vert oppfylt, slik statsråden har garantert for.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-19:
Vi kommer medio januar, antageligvis i Tromsø, til å legge fram oppfølgingen av ressurskontrollutvalgets 92 forslag. Som jeg nevnte i mitt innlegg, har vi mange hundre tusen landinger av fisk i Norge i dag, og vi har ikke lyktes med å få full oversikt og kontroll gjennom fysiske kontroller – vi kontrollerer bare ca. mellom en halv og én prosent av alle landinger. Vi mener det er viktig, og det er også i tråd med utvalgets forslag, ikke å gjøre mer av det som ikke har fungert. Vi må jobbe smartere og bedre og bruke ny teknologi for å skaffe oss dokumentasjon for å påvise at det eventuelt har skjedd overtredelser. Det er den rette og beste veien å gå, og vi skal lansere forslagene ca. medio januar.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-19:
Jeg opplever at jeg svarte på spørsmålet i forrige runde, men jeg kan si det igjen: Vi har ikke noen intensjon om å unngå Stortinget, tvert imot, men vi følger opp anbefalingene fra Fiskerikontrollutvalget og skulle gjerne fått lagt det fram rett før årsskiftet, men det blir noen uker over nyåret, ca. medio januar. Det som jeg opplever og ser i merknadene, er at Arbeiderpartiet understreker at de er for at vi skal få en bedre ressurskontroll. Jeg registrerer at man har varslet at man skal stemme imot forslaget om en avgift, og dermed får vi ikke finansiert arbeidet hvis det skulle få flertall. Det er en realitet at hvis vi kan komme fortere i gang med arbeidet, er det en fordel, for det er et arbeid som kommer til å ta mange år. Det er viktig å få satt i gang med det første steget på veien, som er det vi skal offentliggjøre i midten av januar.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-19:
Jeg vil si til representanten Myrseth at vi har hatt et NOU-arbeid som har gått grundig igjennom problemstillingene. Jeg opplever for så vidt at det er bred enighet om, eller at alle er enige om, at vi må få bukt med ulovlighetene som foregår. Veien til målet er å følge opp det grundige utredningsarbeidet som er gjort av ressurskontrollutvalget. Jeg tror det er viktig å komme i gang, og derfor har vi tenkt å implementere de aller fleste av forslagene fra utvalget gjennom helt fornuftige og viktige tiltak. Det handler om bedre dokumentasjon og bruk av ny teknologi. Det handler også om at næringen selv må igjennom en holdningsendring, og det handler om at vi skal øke verdiskapingen langs kysten og få bukt med ulovlighetene som foregår. De aller fleste driver seriøst, og det er dem vi skal bakke opp. Det handler også om at landindustrien skal gjøre det bedre enn de gjør i dag.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-12-19:
Vi har fremmet et forslag om at det nye kontrollarbeidet skal finansieres gjennom en avgift på næringen. Fiskerinæringen er lønnsom. Senest i går kunne vi lese at den gjennomsnittlige driftsmarginen i fiskeflåten i fjor var på 21 pst. Det er ganske bra. Også på andre områder er det vanlig at næringen selv betaler for kontrollvirksomhet. Det offentlige har allerede ganske betydelige utgifter til kontrollvirksomhet gjennom en del kontrollfartøyer i Fiskeridirektoratet, analyseenheten i Vardø og det arbeidet som Kystvakten gjør. Så vi synes det er naturlig at næringen selv er med og betaler en del av det kontrollarbeidet som nå skal utvikles, fordi næringen selv også får gevinsten når vi lykkes med å få bedre kontroll.