Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2013-12-11:
10. juni i år vedtok vi her i salen en stortingsmelding som het Verdens fremste sjømatnasjon. Med forbausende små unntak var det stor enighet både om at dette var en visjon som viste nasjonens muligheter, og at dette var en visjon som ga både det offentlige Norge og norsk næringsliv noe å strekke seg etter. Det hersker i dag bred enighet om at sjømatnæringa er en av de viktigste eksportnæringene vi har. Den omtales også som en av de tre viktigste kunnskapsklyngene vi har. Sjømatnæringa treffer oss på så mange andre måter også: på det kulturelle plan, som tradisjonsbærer, som bærer av kystkultur og som identitetsskaper for folk som har sitt virke i næringen. I tillegg skal det nevnes at det hjelper på interessen når man leverer vel 60 mrd. kr i eksportinntekter i året. I Høyre mener vi at konkurransekraft er en av de aller viktigste innsatsfaktorene vi kan by norsk næringsliv. For oss betyr det å legge til rette slik at norsk næringsliv innoverer mer, har forutsigbare rammer for vekst, og at det er tilgjengelig kapital for utvikling og nyinvesteringer. Vi mener også det er viktig at næringslivet har så god infrastruktur at det fremmer og ikke hemmer konkurransen. For alle disse faktorene har regjeringa tatt grep i det budsjettet vi debatterer her i dag. Høyre ser på forutsigbar vekst som et godt verktøy for at næringa skal forske mer og utvikle både flere produkter og flere markeder. Vi tror også at kravet om bærekraftig vekst best oppnås ved at man tilrettelegger for forutsigbar vekst. Regjeringa Solberg leverer altså med dette budsjettet. Når vi diskuterer skattelettelser for næringslivet, er det litt merkelig å registrere at formuesskatten ikke omtales som skattelette for næringslivet. Det er så man nesten lurer på om noen lever i den vrangforestilling at man henter penger ned fra himmelen når man skal betale formuesskatten. Godt over halvparten av de 14 mrd. kr som kreves inn i formuesskatt, er hentet rett ut fra norsk næringsliv for at eierne skal kunne betale skatten sin. Til representanten Knag Fylkesnes, som var så bekymret for at man dreide seg mer mot sentrale strøk, vil jeg si at for den landsdelen vi kommer fra, vil fjerning av arveavgiften og formuesskatten si at nordnorsk næringsliv har 750 mill. kr ekstra i kapital hvert år for å utvikle, innovere, skape nye markeder og skape sikrere arbeidsplasser. Det er jaggu penger, det òg, for en landsdel med et privat næringsliv. Denne regjeringen leverer på vei, med 1,3 mrd. kr mer til vei og 150 mill. kr mer til jernbane – dette bare for å vise at jeg også evner å se landet som helhet, at jeg ikke bare ser Nord-Norge. Det opprettes også et infrastrukturfond på 100 mrd. kr. Når jeg reiser rundt, er ikke den store skjelven i norsk næringsliv at regionutviklingsmidlene forsvinner. Den store skjelven er hvis man ikke får fraktet varene inn og ut av landet. Her leverer dagens regjering. Så til forskning. Skal vi fortsette å ha et høyt kostnadsnivå, må vi forske mer, og vi må være klokere. Det er to måter å gjøre det på. Den ene måten er å levere – i siste sekund, den siste uka av valgkampen – en pakke der man løfter norsk næringsliv. Den andre måten er å ha ordninger, sånn at norsk næringsliv nærer seg og forsker selv. SkatteFUNN er en sånn ordning, der vi gir norsk næringsliv incentiv til å forske selv og øke egen konkurransekraft. BIA, Brukerstyrt innovasjonsarena, er en sånn pakke, der vi lærer norsk næringsliv å forske mer og innovere mer. Man står altså mer på egne ben. Så til forenkling. Det var faktisk flott å høre representanten Botten stå her og lovprise tidligere næringsminister Trond Giskes innsats for forenkling for næringslivet i Norge. Da detter man litt når representanten, nesten i samme setning, kritiserer nåværende regjering for at Eksportkreditt blir for komplisert. I forrige periode fikk vi nesten inntrykk av at vi dro næringsministeren til skafottet da vi ba ham om å komme med en ordning for eksportkredittloven. En samlet komité uttalte da: «Komiteen ser det som viktig at den nye statlige eksportfinansieringsordningen skal være robust, pålitelig og kostnadseffektiv, og sikre norsk eksportindustri gode, forutsigbare og konkurransedyktige vilkår.» Jeg kan ikke lese oppslaget i Dagens Næringsliv i dag på noen annen måte enn at representanten Botten mener at tidligere næringsminister Giske overhodet ikke har levert. Det er klart at hvis det kommer sånne faresignal, må vi nesten ta en runde til. Her følger regjeringen med. Næringsministeren var overtydelig på at kontakten med næringslivet er god. Denne regjeringen leverer en næringspolitikk som næringslivet vil ha, og som næringslivet kan utvikle seg med.