Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-04-12:
Aller først har jeg lyst til å gi uttrykk for takknemlighet for den behandlingen som denne saken er undergitt i Stortinget. Det gjelder fra alle aktører og alle partier og til alle aktører og alle partier, og i særdeleshet saksordføreren. Den måten denne saken er blitt behandlet på, viser etter mitt skjønn norsk politikk på sitt beste, der vi står overfor svært alvorlige beskyldninger, med all grunn til å gå inn i dette, samtidig som man i fellesskap også klarer å finne en vei ut av dette med aktuelle og konstruktive tiltak og bra diskusjoner rundt det, og etter mitt skjønn også en god politisk prosess som jeg også vil rette en takk til Stortingets president for å ha fått anledning til. Den 19. januar 2011 ble det avholdt åpen kontrollhøring i justiskomiteen om denne saken. Jeg opplyste da at jeg ikke var kjent med at det har framkommet ny og relevant informasjon av betydning utover det jeg hadde redegjort for tidligere overfor Stortinget. Jeg vil imidlertid nå gjøre oppmerksom på at Utenriksdepartementet etter høringen den 19. januar har mottatt en henvendelse fra herværende amerikanske ambassade der man uttrykker ønske om å reaktivere deres «Surveillance Detection Program» – SDP. I brev til Stortinget av 15. mars 2011 fra konstituert justisminister Grete Faremo ble justiskomiteen orientert om at Utenriksdepartementet har mottatt en slik henvendelse. Henvendelsen kom som svar på Utenriksdepartementets sirkulærnote av 14. januar 2011 til samtlige ambassader i Oslo. I noten ble det jo presisert at ambassader som ønsker sikkerhetstiltak utover de alminnelige tiltak norske myndigheter iverksetter, må notifisere norske myndigheter ved Utenriksdepartementet om dette. Henvendelsen fra den amerikanske ambassaden er foreløpig ikke besvart av norske myndigheter, men er til behandling, og vil bli besvart snarest mulig med utgangspunkt i innspill fra berørte fagmyndigheter, deriblant også Justisdepartementet. I høringen 19. januar 2011 informerte jeg om at samtlige av tiltakene som ble skissert i min redegjørelse av 17. november 2010, nå er påbegynt, eller er i en oppstartsfase. I det følgende skal jeg tillate meg å gi en kort status om dette arbeidet, og jeg ber om forståelse for at gjennomføringen av tiltakene tar noe tid, noen av dem. Justisdepartementet har gjennomgått informasjons- og varslingsplikten fra Politidirektoratet og Politiets sikkerhetstjeneste til departementet for å vurdere om det er grunnlag for å skjerpe inn denne plikten. I tillegg har departementet sett på de rutiner som i dag gjelder for direkte kontakt mellom underliggende etater av Justisdepartementet og øvrige departementer. Jeg har i denne forbindelse merket meg at komiteen i sin innstilling legger til grunn at departementets gjennomgang resulterer i tydeligere ansvarsbeskrivelser for informasjon og oppfølging. Jeg har også merket meg det som har kommet fra EOS-utvalget, selvfølgelig, og også kontroll- og konstitusjonskomiteens behandling i så måte, som representanten Syversen var inne på. Justisdepartementet har på denne bakgrunn i dag sendt brev til Politidirektoratet og Politiets sikkerhetstjeneste som klargjør og presiserer rutiner og forventninger til at departementet får tilstrekkelig og rettidig informasjon fra underlagte ledd. Formålet er å sikre at saker av viktighet varsles og informeres om til departementet, både knyttet til konkrete hendelser og løpende oppgaver, og at underlagte ledd i sin dialog og kontakt med andre departementer mv. forankres i Justisdepartementet. Dette brevet formoder jeg også vil være offentlig om kort tid. Videre har Justisdepartementet bedt Politidirektoratet om å vurdere behovet for en ny bestemmelse om karantene og saksforbud i personalreglementet for politidistriktene mv., eller om slike bestemmelser bør omtales i Politidirektoratets merknader til personalreglementet. Det er gitt en frist på å utarbeide en framdriftsplan, som da skal ende 10. juni 2011. Det er videre aktuelt å be de underliggende etater vurdere om det skal innføres karanteneklausuler i arbeidsavtaler der embetets eller stillingens karakter tilsier det. Det bør også vurderes om de tjenestemenn som allerede er i tjeneste, bør forespørres om å undertegne et slikt tillegg til sine arbeidskontrakter, der arbeidets karakter tilsier det. For øvrig har Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet varslet at det skal nedsettes et utvalg som skal gjennomgå statens karanteneregler, og utvalgets arbeid vil kunne ha betydning for de spørsmålene jeg nå refererte. Jeg vil også vise til at det i politi- og lensmannsetatens styrende personalpolitiske dokument, en etikkveileder utarbeidet av Politidirektoratet, er nedfelt etiske prinsipper for utøvelsen av tjenesten. Hovedmålet er å sikre en høy etisk og moralsk bevissthet i det daglige arbeidet. En slik høy etisk og moralsk bevissthet er det etter min mening viktig å ha stor oppmerksomhet om i etaten. Nå renner tiden min ut, president, men jeg formoder at utenriksministeren kommer inn på de deler av tiltakene som angikk Utenriksdepartementet.