Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2013-12-12:
For halvannen uke siden ble resultatene av PISA-undersøkelsen offentliggjort, og da var det noen som ble litt skuffet. Norske skoleelever presterer noe under gjennomsnittet i OECD-landene i matte og naturfag og noe over snittet i lesing og skriving. Vi har alle høye ambisjoner for den norske skolen, og da skulle vi gjerne sett at norske elever gjorde det enda litt bedre. Vi må erkjenne at vi har en realfagsutfordring i norsk skole, og vi må finne fram til de rette virkemidlene for å heve nivået. Jeg tror kompetanseheving blant lærere er ett av de virkemidlene som må til, og jeg mener at det lærerløftet som det nå legges opp til, med en systematisk satsing på etter- og videreutdanning av lærere, er et skritt i riktig retning. Men vi må også hjelpe lærerne til å lykkes. Kristelig Folkeparti har lenge ønsket å gjøre mentorordningen for nyutdannede lærere obligatorisk. Da får man hjelp og veiledning tidlig i karrieren til å finne ut hva som fungerer og hva som ikke fungerer i arbeidet med klassen. Jeg tror at kompetanse i nettopp klasseledelse og formidling av kunnskap er like viktig som solid fagkunnskap hos lærerne. Jeg tror også at det handler litt om holdninger hos elever og foreldre. Vi har det materielt sett veldig godt i dette landet. De færreste trenger å slite for sitt daglige brød. Vi kan kanskje fort få en oppfatning av at ting ordner seg uansett. Da har vi alle et ansvar for å dyrke fram motivasjon og gode holdninger hos barna våre ved å snakke positivt om læring, skolen og lærerne. Men selv om mange var litt skuffet over PISA-resultatene, er det viktig at vi klarer å holde hodet kaldt. Løsningen ligger ikke i en omfattende satsing på mer testing, flere krav og mer rapportering. Det kan fort gjøre mer skade enn nytte, og vi kan risikere å ødelegge det som faktisk er positivt i PISA-undersøkelsen, for bildet er ikke bare svart. Det finnes også lyspunkter. Elevene rapporterer om mindre bråk enn tidligere, bedre læringsmiljø og bedre samspill mellom lærer og elev. Det er flott, og et godt læringsmiljø er helt avgjørende for at elevene skal kunne prestere godt. Men det er først og fremst avgjørende for at barna våre skal kunne ha en trygg og god hverdag på skolen. PISA-undersøkelsen tegner heller ikke et fullstendig bilde av skolen og de utfordringene vi står overfor. Vi må ikke kun konsentrere oss om de noe svake matteresultatene. Vi vet at mer enn 40 000 barn mobbes jevnlig. For mange betyr det en hverdag med ubehag og utrygghet. For noen betyr det en ødelagt barndom. I perioden 2001–2005 ble mobbingen dokumentert redusert med 30 pst. På den tiden løftet landets statsminister kampen mot mobbing opp som en viktig verdisak. De siste årene har ikke dette arbeidet fått den samme tydelige prioriteten, og nå har mobbingen igjen blitt et større problem. Stoltenberg-regjeringen satte riktignok ned, like før valget, et utvalg som skal utrede tiltak for å bedre skolemiljøet og bekjempe mobbingen, og jeg ser fram til at denne utredningen legges fram i juni 2015. Nå håper jeg at landets nye statsminister og kunnskapsminister på nytt vil løfte dette temaet. Det handler om verdighet og livskvalitet for barna våre. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti i forhandlingene med regjeringspartiene og Venstre fikk gjennomslag for å sette av 10 mill. kr til en pott som skoler, kommuner og fylkeskommuner kan søke om støtte fra til konkrete tiltak for å bedre læringsmiljøet. Dette er en god mulighet til å teste ut hvilke tiltak som fungerer, og hva vi kan satse videre på. Det kan f.eks. være en mulighet til å prøve ut ordning med mobbeombud i ett eller flere fylker. En annen stor utfordring i den norske skolen er det store frafallet. Det er altfor mange som ikke fullfører videregående opplæring, og det er altfor mange som ikke fullfører høyere utdanning. En viktig nøkkel til å få ned frafallet er å sørge for at flere velger rett utdanningsløp. Da vil jeg spesielt peke på fagskolene, som er et godt alternativ for mange. Jeg er glad for at flertallet i komiteen vil gi elever med generell studiekompetanse mulighet for opptak ved fagskolene og gjøre det lettere å gå videre fra en fagskoleutdanning til f.eks. en ingeniørutdanning. For å få flere studenter til å fullføre utdanningen må vi også gjøre det lettere å være fulltidsstudent. Økningen i studiestøtten i dette budsjettet er den største på mange år, men Kristelig Folkeparti vil jobbe for å øke studiestøtten ytterligere. Det er en god investering i kunnskap og kompetanse. Skole handler om mer enn bare kunnskap. Det handler ikke bare om utdannelse, men også om dannelse. Det handler om å få utvikle seg som menneske. Noen skoler skiller seg litt ut i forhold til andre skoletilbud, og da tenker jeg på folkehøyskolene. Dette er et verdifullt, men ofte litt undervurdert supplement til det øvrige utdanningstilbudet. Mange forteller at året på folkehøyskole er det året som i størst grad har bidratt til å forme dem som mennesker. Nå har det ikke blitt etablert en eneste ny folkehøyskole i Norge de siste ti årene, og jeg er glad for at vi i forhandlinger med regjeringspartiene og Venstre fant rom til å gi etableringstilskudd til Kristiansand folkehøgskole med oppstart i 2015. Dette vil bli en folkehøyskole som skal gi et tilbud til enslige unge mødre, og jeg er sikker på at nettopp denne folkehøyskolen vil bety mye for mange. Det er den offentlige skolen som utgjør bærebjelken i det norske skolesystemet, og slik mener jeg at det må være også i framtiden. Men det er viktig å legge til rette for privatskoler som utgjør et reelt alternativ til den offentlige skolen, enten fordi de tilbyr en alternativ pedagogikk, eller fordi de utgjør et alternativ basert på tro. Slike skoler er nødvendig for å sikre foreldrenes rett til å velge en annen skoletype for barna sine enn det det offentlige tilbyr, og dette er en rettighet som er nedfelt i internasjonale konvensjoner. Det må sikres størst mulig økonomisk likebehandling av offentlige og private skoler, og jeg er derfor glad for at Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for å innføre et kapitaltilskudd til disse friskolene på 10 mill. kr. Dette er en begynnelse, og Kristelig Folkeparti vil jobbe for å heve dette beløpet i framtidige budsjetter. Private aktører utgjør også et viktig supplement innen høyere utdanning, og de private høyskolene bidrar ikke minst til økt bredde og mangfold i studietilbudet. Også innen høyere utdanning er det behov for større grad av likebehandling av private og offentlige aktører. Vi må sørge for at de private høyskolene får på plass en finansiering av sin infrastruktur slik at de slipper å skyve regningen over på studentene. Det private studietilbudet skal ikke kun være et tilbud til studenter med god økonomi. Vi må også sørge for at de private aktørene får sin del av nye studieplasser og stipendiatstillinger. Jeg er derfor glad for at flertallet i komiteen sto sammen om en uttalelse om at de om lag 100 nye stipendiatstillingene som kom på plass etter forhandlingene, skal fordeles på både private og offentlige institusjoner. Jeg vil avslutte med å vise til at Kristelig Folkeparti i flere år har etterlyst en sterkere satsing på kunnskap, utdanning og forskning. Jeg tror vi alle er enige om at dette er nødvendig for å sikre landets velferd i årene som kommer. Det budsjettet som blir vedtatt nå, er et viktig skritt i riktig retning.