Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-03-03:
Når nordmenn blir spurt på generelt grunnlag om hva de er opptatt av i landbruks- og matpolitikken, svarer de: trygg mat, høyere dyrevelferd, bedre miljø, osv. Likevel er det blitt typisk norsk at vi ser etter pris. Vi bruker en rekordlav andel av inntekten vår på mat, og det vi har kjøpt, kaster vi omtrent en tredjedel av. De store butikkjedene og de store landbrukssamvirkene vet godt at forbrukerne responderer veldig raskt på ny informasjon, og at de endrer trender og holdninger hvis informasjonen treffer riktig. Det er en av grunnene til at vi på den ene siden er veldig opptatt av tilliten til norsk mat, men at vi på den andre siden veldig ofte ikke får informasjon om f.eks. forholdene for jorda, dyrene, bonden osv. Det holdes borte fra oss, og det har sin grunn. Dette er altså bakteppet. Forbruk, og hvordan forbrukerne opptrer, handler om både pris, kultur og politikk. Det er veldig viktig å huske på når noen synes å begrunne landbruks- og matpolitikk nesten utelukkende med at forbrukerne ønsker billigst mulig mat. Det blir lett en selvoppfyllende profeti, og det er en profeti som langt fra er helt sann. Forbrukerinformasjon er et demokratisk spørsmål, for forbrukeren har svært stor innflytelse på markedet og på landbruks- og matpolitikken, forutsatt at forbrukeren får en informasjon som gir ham eller henne et grunnlag for å handle – bokstavelig talt – riktig. Dessuten er informasjon og produktmangfold et spørsmål om forbrukerfrihet. Mange av oss ser etter mange flere faktorer enn pris når vi handler mat, bare vi kan få øye på den informasjonen. Vi er dessuten interessert i allergihensyn, etiske valg osv. i tillegg til hensyn jeg har nevnt før. En elektronisk portal som gjør det mulig å skaffe denne informasjonen, gjør det ikke bare mulig å gjøre de riktige innkjøpene, den gjør det også mulig å planlegge sine innkjøp, planlegge sitt forbruk, på en mye bedre måte. Derfor er det viktig hva en dagligvareportal inneholder. Den må kunne vise alle produktene som er tilgjengelige i Norge, ikke bare de som er tilgjengelige fra de største kjedene – den må vise hele mangfoldet. Miljøpartiet De Grønne vil derfor stemme for å be regjeringen om å etablere en dagligvareportal, og vi er takknemlige for at dette forslaget er kommet. Vi vil også stemme for opprinnelsesmerking av kjøtt, som er ett av flere grunnlag for bevisste valg. På torsdag blir det klart om Coop og ICA får slå seg sammen. Hvis de får det, får vi tre dagligvarekjeder i Norge som vil dominere noe sånt som 99 pst. av markedet. Merking og en dagligvareportal er et veldig viktig steg i motsatt retning, mot maktkonsentrasjonen i dagligvarehandelen, men det er langt fra nok. For Miljøpartiet De Grønne er det også viktig i seg selv å styrke posisjonen for mindre leverandører, nye dagligvarekjeder og enkeltstående lokale utsalg. Derfor har vi fremmet et forsiktig forslag nylig om å be regjeringen vurdere å senke grensen for det som regnes som dominerende aktører i dagligvaremarkedet, fra 40 pst. til 30 pst., slik de har gjort i Finland. Det ble dessverre nedstemt, men vi minner om at dette er en del av helhetsbildet. Tidligere i dag debatterte vi hvordan staten aktivt gjennom omsetningsloven bidrar til økt kjøttreklame og derfor økt kjøttkonsum, stikk i strid med det som allment sett regnes som helsepolitisk og miljøpolitisk gode mål. Det som for borgerne ser ut som forbrukerinformasjon gjennom matprat.no, er altså i realiteten generell reklame for kjøtt, opprettholdt gjennom en lovfestet ordning. Dette er nok et eksempel på forhold som motvirker det frie valget som forbrukeren bør ha i et godt opplyst marked. Miljøpartiet De Grønne vil derfor i sak nr. 4 stemme for forslag til romertallsvedtak I i innstillingen – også gjengitt i forslag nr. 1 til sak nr. 5 – om å opprette en dagligvareportal, slik Forbrukerrådet også anbefaler – og for romertallsvedtak II, om opprinnelsesmerking av kjøtt som en forutsetning for gode og bevisste matvarevalg.