Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-15:
Dette forslaget, fra representantene Leirstein, Rytman, Hagesæter og Tybring-Gjedde, dreier seg om å få en årlig beregning av en såkalt skattefrihetsdag. Forslagsstillerne viser til at det i noen land og i enkelte miljøer blir forsøkt gjort beregninger på å finne den dagen da en skattyter har tjent nok penger til å betale skatter og avgifter, og at en etter denne dagen kan begynne å tjene penger til seg selv. Disse miljøene har beregnet at den såkalte skattefrihetsdagen f.eks. for USA er i midten av april og for land som Norge og Sverige i slutten av juli. Forslagsstillerne sier selv at de ikke har hatt mulighet til å vurdere om de ulike beregningene er sammenlignbare, men hevder samtidig at å finne en slik dato vil være en god indikator på hvordan skattetrykket utvikler seg i Norge. Vi er også kjent med at Skattebetalerforeningen i Norge har foretatt slike beregninger i flere år. Når en ser begrunnelsen for forslaget, og hvordan tallene brukes, er det vel greit å fastslå at de som ønsker denne type beregning, er folk som gjør det av ideologiske grunner. De mener at så lite skatt og så tidlig dato som mulig er målet, mens en sein dato og høyere skatt er ille – dvs. USA er bra, men Sverige og Norge er fy. Et flertall i komiteen, alle unntatt representantene for Fremskrittspartiet og Høyre, mener at forsøk på slik beregning som foreslått, er lite anvendbart, og at det verken er behov for eller tilrådelig å bruke ressurser på å opprette en slik indikator. Flertallet mener at indikatoren som er foreslått, baserer seg på et resonnement om at skattyteren ikke får noen gjenytelser av innbetalte skatter og avgifter. Flertallet deler ikke et slikt resonnement og mener at størstedelen av skatteinntektene kommer skattyterne til gode. Det norske velferdssystemet er jo nettopp basert på at myndighetene gir sine innbyggere en rekke viktige tjenester, tjenester som en i land en ønsker å sammenligne seg med, må betale helt eller delvis av egen lomme. Om f.eks. sykehusopphold og utdanning ikke var finansiert over offentlige budsjetter, ville det bidratt til at skattefrihetsdagen kom tidligere på året. Vi er kjent med at i enkelte afrikanske stater er det ikke skatt i det hele tatt. Der kan de begynne å feire 1. januar. Det er vel kanskje ikke noe mål verken for Fremskrittspartiet eller andre. Jeg mener at en slik indikator gir liten eller ingen mening, og konstaterer også at denne indikatoren i liten grad brukes internasjonalt. Flertallet mener selvfølgelig at det er viktig å gjøre sammenligninger med andre land, men viser til at det eksisterer en rekke internasjonalt anerkjente indikatorer som er godt egnet til å gi sammenlignende analyser og god informasjon om ulike sider av skatte- og avgiftssystemer. Dette er indikatorer som er kvalitetssikret for å sikre mest mulig internasjonal sammenlignbarhet. Representanten Rytman uttalte i forrige sak at han var bekymret for bruk av sine skattepenger til kulturformål i Nord-Norge. Jeg er bekymret for at det skulle gis beskjed til det offentlige byråkratiet i Norge om at de skulle sitte og utrede saker av denne type for mine skattepenger. Flertallet deler statsrådens konklusjon, at det ikke er behov for eller tilrådelig å bruke ressurser på å opprette en slik indikator som representantene fra Fremskrittspartiet foreslår. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, bifaller derfor ikke forslaget.