Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-03:
Komiteen har hatt til behandling mange gode forslag – og et par ikke fullt så gode forslag – som vil bidra til å bedre norsk integreringspolitikk. Fremskrittspartiet står bak de aller fleste av disse forslagene, og sammen med Høyre om noen av dem. Det er altså noen forslag vi ikke er like enig i, men i det store og hele så står vi sammen her. Det er litt merkelig egentlig at når man får såpass mange forslag på bordet å ta stilling til, som åpenbart har som siktemål å bedre norsk integreringspolitikk – for der har vi altså store utfordringer – er ikke flertallet i komiteen villig til å ta inn over seg at man har store utfordringer, endog problemer innenfor integreringen i Norge. Når man klarer å produsere en merknad som sier at «norsk integreringspolitikk i stor grad har vært vellykket», da må jeg si at jeg stusser litt over det. I en situasjon hvor vi opplever økt segregering i en by, i hovedstaden, som er i ferd med å dele seg i to, med svært høy konsentrasjon av innvandrerbarn på enkelte skoler, utfordringer i forhold til likestilling, arbeidsdeltakelse, forbruk av offentlige ytelser osv. – det er mange problemstillinger på integreringsfeltet – så vil jeg hevde med ganske stor styrke at det å si at norsk integreringspolitikk har vært vellykket, er å gå noe langt. Jeg tror endog en statsråd har innrømt tidligere at det ikke nødvendigvis er en korrekt beskrivelse av situasjonen. Men det er noe veldig bra som kommer ut av dette – det har representanten Arild Stokkan-Grande gjort rede for – bl.a. har Regjeringen nå snudd i holdningen til obligatorisk språk- og kunnskapstest for å få innvilget norsk statsborgerskap. Det synes Fremskrittspartiet er særdeles bra. Dette har vært et tiltak som vi har kjempet for lenge, altså at det å bli norsk statsborger skal være endepunktet i en integreringsprosess i Norge, alt skal peke frem mot det statsborgerskapet. Da har man bevist at man er en fullverdig borger i Norge, kan demonstrere språklige og andre kunnskaper som gjør at man er i stand til å ivareta det statsborgerskapet. Det er veldig flott at man fra Regjeringens side har innsett dette, selv om jeg ikke tror at regjeringspartiene nødvendigvis er 100 pst. enig i denne saken heller. Høyre har også stilt seg bak det forslaget. Men jeg vil gjerne bare vise til at Fremskrittspartiet for noen måneder siden deltok i en rekke debatter om dette, ikke minst med representanten Reikvam fra SV, som syntes det representerte et fælt menneskesyn osv. at man skulle ha testing, språk- og kunnskapstester, av personer som søkte statsborgerskap, for det skulle man da virkelig få uansett. Men det er veldig interessant at Regjeringen har snudd. Vi er veldig glad for det, Fremskrittspartiet støtter det, og vi markerer slutten på en lang kamp gjennom mange år for å få på plass obligatorisk språk- og kunnskapstest. Som jeg forstår, går Regjeringen nå også inn for en obligatorisk seremoni hvor man får overrakt statsborgerskapet. Det er svært bra. Jeg skal ikke gå igjennom alle enkeltforslagene her, men jeg vil understreke at når man søker å få til en bedre integreringspolitikk, må det være et bærende prinsipp at man i det ikke legger opp til særbehandling av enkeltgrupper, at man ikke, som Regjeringen har gått inn for tidligere, gjennomfører f.eks. gratis kjernetid i barnehager, i realiteten for innvandrere, selv om man sier at det er i områder av byen hvor det er stor konsentrasjon av innvandrere. Fremskrittspartiet tror overhodet ikke at det tjener saken, tvert imot må det være generelle tiltak, generelle virkemidler som virker likt. Men i dette dokumentet er det heldigvis svært mange gode forslag i så måte. Jeg tar herved opp forslagene nr. 6–15.