Borghild Tenden (Venstre), 2012-05-24:
Det er utvilsomt et behov for en ny politikk for å hjelpe ungdom i etableringsfasen inn i boligmarkedet. Mange førstegangsetablerere opplever at inngangsterskelen til boligmarkedet nesten er blitt uoverkommelig høy. Dagens boligmarked forsterker skillene mellom unge med rike foreldre og dem uten egenkapitalmuligheter. I en artikkel i Dagsavisen i dag kan vi lese at unge må ta nær sagt alle midler i bruk for å komme inn i boligmarkedet, og mange må finansiere nye krav til egenkapital gjennom svært dyre forbrukslån. Dette skyldes en kombinasjon av flere forhold: krav om høyere egenkapital ved kjøp av bolig, mangel på utleieboliger og et fravær av offentlige virkemidler som gjør det lettere for ungdom å etablere seg i boligmarkedet. Venstre mener at positive stimuleringstiltak er veien å gå for å bedre unges situasjon i boligmarkedet, og at myndighetsstyrte prisreguleringer er feil medisin. Det viktigste tiltaket er å bygge flere boliger. Dette vil kreve nye tomteområder i sentrale strøk hvor presset er størst. Slik tilrettelegging vil ta tid, ikke minst fordi mange kryssende hensyn skal ivaretas ved planleggingen. Blant disse er jordvern, miljø, klima og transport noen av de viktigste. Venstre mener staten, kommunene og de private utbyggerne sammen må utvikle økonomisk robuste og langsiktige utbyggingsprogrammer. Venstre mener staten må ta et større ansvar for økt utbygging, og støtter derfor forslagene nr. 1 og 2 i innstillingen fra Fremskrittspartiet og Høyre, som nettopp berører disse forholdene. Så til «skandalen», som representanten fra Sosialistisk Venstreparti kalte det. Ja, Venstre mener at Husbanken bør omorganiseres, og at virkemidlene må overføres til kommunene. Venstre vil på den måten gi kommunene ansvar og virkemidler for en kommunal boligpolitikk. Dette innebærer bl.a. å overføre Husbankens boligsosiale, bygnings- og miljømessige virkemidler til kommunene og å fusjonere bankdelen av Husbanken med en annen offentlig bank, f.eks. Kommunalbanken AS. Videre bør det innføres en norsk modell for hjemkjøp, hvor leid bolig kan nedbetales gjennom husleie og på sikt bli eid bolig. Det offentlige må bidra til bygging av flere leieboliger, hvor en andel av dem blir hjemkjøpsboliger. Dessuten bør flere få tilgang til Husbankens startlån, bl.a. ved å utvide nedbetalingstiden fra 20 til 30 år og ved å slå fast at også «førstegangsetablering» er en selvstendig kategori for å komme inn under ordningen. I dag er dette definert til å være «økonomisk vanskeligstilte husstander», «barnefamilier», «enslige forsørgere», «personer med nedsatt funksjonsevne», «flyktninger» og «personer med opphold på humanitært grunnlag». Jeg viser til forslagene nr. 10–13, fra Venstre, som er omdelt i salen. For å gjøre det lettere å spare opp nok egenkapital til å kjøpe bolig må BSU-ordningen utvides. Det årlige sparebeløpet må etter Venstres syn økes fra 20 000 kr til 30 000 kr. Taket på hvor mye man kan spare, må økes til 300 000 kr. Sparing til egen bolig er etter Venstres syn utelukkende fornuftig – og det er fornuftig å bruke skattesystemet for å stimulere til slik sparing. Jeg registrerer at regjeringen mener at BSU-ordningen ikke treffer alle likt, og at den derfor ikke bør utvides. Det er en underlig logikk. Regjeringens mening er heller ikke på dette punkt i tråd med den generelle folkemeningen. I dagens Dagsavisen kan vi lese at åtte av ti, eller 80 pst. av alle, synes at BSU-ordningen er en viktig ordning. Det er en vurdering Venstre deler fullt og helt. Bankene må være seg sitt samfunnsansvar bevisst og bidra med faglige råd som ivaretar låntakernes behov for nøkternhet i faser hvor privatøkonomien belastes med store boligkostnader. For mange boligkjøpere utgjør ikke boligfinansieringen alene årsaken til økonomisk uføre. Med store forbrukslån på toppen av høye boligkostnader blir den samlede lånemengden i mange tilfeller uhåndterlig. Slepphendte banker fyrer opp under økningen i boligprisene. Venstre forventer at bankene i fellesskap sørger for å holde utlånsgaloppen under bedre kontroll. Det er Finanstilsynets oppgave å finne gode virkemidler som gjør at bankene holder mer igjen. Det store spørsmålet er om dagens egenandelskrav på 15 pst. er et slikt godt virkemiddel. Det kan det nok i enkelte tilfeller være, men absolutt ikke i alle – og spesielt ikke når det gjelder unge i etableringsfasen. Venstre støtter derfor forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet, om å myke opp noe i egenkapitalkravet til bankene. Til slutt tar jeg opp Venstres forslag, som er omdelt på representantenes plasser i salen.