trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Børge Brende (Høyre), 2005-12-12:
Det er iallfall interessant å merke seg at dagens regjeringspartier har en offensiv holdning til kraftbalansen. Man mener at den tidligere regjeringen har forsømt seg med tanke på å rette opp kraftbalansen, og man skal her gjøre vei i vellinga. Det skal bli interessant å følge dette i de fire neste årene og se hvilke konkrete tiltak man kommer med for å minske Norges avhengighet av import av meget lite miljøvennlig energi fra andre land. Når det gjelder Bondevik II-regjeringen, gjennomførte vi flere vannkraftutbygginger de fire årene vi satt, enn man gjorde gjennom hele 1990-tallet. Man fikk også en ny fart når det gjelder fornybare energikilder knyttet til Enova, og man satte seg ganske høye mål knyttet til vindkraft. Men jeg er enig i at det er synd at vi ikke fikk gjennomført gasskraftverk som kunne ha kommet til erstatning for forurensende kullkraft. Det virker jo som om den nye regjeringen skal ta tak i dette, men da kan man ikke sende en ekstraregning slik at det blir enda mindre lønnsomt å gjennomføre det. Der må man finne en løsning.
Børge Brende (Høyre), 2005-12-12:
I motsetning til Fremskrittspartiet har jeg ikke noe problem med å redegjøre for hva mitt klimapolitiske standpunkt er. Jeg er tilhenger av Kyotoprotokollen, og jeg tok initiativet til at Norge fikk den ratifisert. Det var det bred enighet om i Stortinget, med unntak av Fremskrittspartiet. Jeg mener at de menneskeskapte klimaendringene vi står overfor nå, krever globale tiltak. Det krever tiltak i Norge, som vi har startet med å gjennomføre, og det krever også globale tiltak. Nå er det jo slik at tiltakskostnadene globalt sett er lavere i en rekke land enn de er i Norge. I Norge er vi i den situasjonen at 97 pst. av elektrisiteten kommer fra vannkraft, så vi kan ikke stenge et gammelt kullkraftverk for å oppfylle våre klimaforpliktelser. Jeg mener at vi skal gjøre en betydelig jobb fremover nasjonalt, men også internasjonalt. Så kan man si: Er det ikke et paradoks at vi er en olje- og gassnasjon? Jeg mener at vi må greie å ha en offensiv olje- og gasspolitikk i Norge, men innenfor Kyoto-forpliktelsene og innenfor klimaforpliktelsene.
Børge Brende (Høyre), 2005-12-12:
Den forrige regjeringen fikk klar beskjed fra ESA, altså EUs overvåkingsorganisasjon i forhold til EØS-avtalen, om at det regelverket knyttet til hjemfall som vi har i dag, ikke er i tråd med den gjeldende politikken. Derfor må man gå gjennom det og se på en ny utforming av dette regelverket. Det arbeidet hadde den forrige regjeringen startet på, og jeg har merket meg at den nye regjeringen nå jobber videre med å utforme et regelverk som skal være robust, også i forhold til det indre marked og EUs krav. Jeg ser selvsagt frem til at et slikt arbeid blir fremlagt.
Børge Brende (Høyre), 2005-12-12:
Miljøvernministeren hadde en offensiv holdning til klimautfordringene da hun var i Montreal under de klimaforhandlingene som var der. Miljøvernministeren har også i ulike intervjuer gitt uttrykk for at nå skal man også redusere de norske klimagassutslippene. Senest i Aftenposten den 29. november i år garanterer statsråd Bjørnøy bedring. Det står: «Helen Bjørnøy garanterer at norske miljøtall vil se annerledes ut ved neste femårssjekk.» Videre står det: «Dette bekrefter at tidligere regjeringer ikke har tatt Norges klimautfordringer på alvor.» Og videre: «Ja. Det skal ikke være noen som helst tvil om at denne regjeringen vil gjøre det som er mulig for å oppfylle våre internasjonale klimaforpliktelser.» Jeg lurer på om miljøvernministeren kan utdype overfor Stortinget hvilke tiltak hun har i tankene i forhold til å redusere de norske klimagassutslippene i årene framover. Hvor mye vil statsråden at de skal reduseres?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Det var for så vidt et forutsigbart spørsmål med tanke på at til og med Høyre ikke helt klarer å lese våre merknader på området klimapolitikk. Vi sier ikke, som enkelte her prøver å legge i munnen på oss, at menneskeskapte klimaendringer ikke kan være en mulighet. Det vi sier, er at det i dag er for tidlig å konkludere med at det er menneskeskapte klimaendringer og CO2 som er årsaken til absolutt alle effekter som vi ser på klimaet i dag. Når det gjelder gasspolitikken, sier vi: La oss møte vårt energibehov slik det er i dag. Vi har tross alt en industri som lever av produksjon basert på strøm. La oss møte behovet vi har i husholdningene for å få varme, og sikre at vi får den kraftproduksjonen vi har behov for. Så kan vi godt gjøre parallelle løp med forskning på CO2-håndtering og på andre alternative energikilder. Men vi må ha en viss realisme i det vi gjør, slik at de behovene vi har i dag, blir møtt i dag. Så kan vi også løse ting som går under internasjonale miljøtiltak, men da må en få internasjonale avtaler om det og ikke en rekke særnorske avtaler.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Som sagt, vi er ikke like overbevist som representanten Brende og andre representanter om at det er påviselig menneskeskapte klimaendringer vi står overfor. Jeg tror også at den tidligere miljøvernministeren, Børge Brende, vil kjenne til at flere forskere i FNs klimapanel har sagt seg uenig i at sterke orkaner i Golfen nødvendigvis har noe med klimaendringer å gjøre i det hele tatt. Faktisk gikk orkanforskeren Landsea i klimapanelet ut på grunn av at han mente at det var en politisert forskning som pågikk, som ikke hadde noe med realitetene å gjøre. Når det gjelder føre var – ja, selvsagt skal man være føre var. Men når man ser på hva som har blitt konsekvensene av Kyotoavtalen, vil jo det sannsynligvis – hvis alt blir gjennomført og alle prognoser stemmer – innebære at en får redusert en eventuell temperaturøkning med 0,14 grader pluss/minus bitte litt. Det er en såpass liten effekt av avtalen, og vi har tross alt sju år på oss, at om vi venter noen år før en iverksetter tiltak, fordi en gjerne vil ha et enda tydeligere bevis på hva som er årsaken, så er vi villig til å vente et par år for å få bedre tiltak.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Kan jeg gjøre det her? – Jeg skal da ta opp Fremskrittspartiets forslag.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Det virker som om tidligere regjeringsparti og dagens regjeringsparti har funnet tonen etter regjeringsskiftet, og det er jo hyggelig. Når det gjelder klimaet, er Fremskrittspartiet ikke så unyansert som enkelte medier liker å framstille oss. Faktisk har vi vært veldig interessert i å følge det forskningsarbeidet som har skjedd. Men i motsetning til dagens og tidligere regjeringspartier opplever vi også at det faktisk finnes en rekke forskermiljøer som ikke er så bastant med å hevde at de klimaendringene som eventuelt nå finner sted – vi vet jo ikke om de er langvarige eller kortvarige – er menneskeskapte. Jeg blir ikke særlig berørt av at en rekke politikere står og holder halleluja-taler i Montreal om at de menneskeskapte klimaendringene må reduseres nå. Jeg ønsker heller å lytte til forskningsmiljøene. Derfor ser jeg fram til neste rapport fra FNs klimapanel. Hvis den da entydig sier at klimaendringene er menneskeskapt, ikke nødvendigvis 100 pst., men i alle fall at det er overveiende sannsynlig at de er menneskeskapt, er det selvsagt at vi også vil være med og se på om vi kan få andre tiltak. Men pr. i dag mener jeg at usikkerheten er så stor at det er andre miljøtiltak som man burde fokusere mer på enn en mulig CO2-greie, som koster veldig mye og gjør stor skade for norsk næringsliv på den måten det gjennomføres på i dag.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Jeg deler representanten Holten Hjemdals kritikk av kjøpet på Huk. Det er hårreisende bruk av skattebetalernes penger, og det undergraver også handlingsregelen ved at bevilgningen tilleggsbevilges på årets budsjett istedenfor på neste års budsjett. Men jeg forstår ikke helt logikken i standpunktet til Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre når det gjelder Hardangervidda. De tre partiene var pådrivere for salget av Bolærne, der allemannsretten var sikret uavhengig av kjøper, ifølge den forrige regjeringen. Men nå ønsker de altså at Hardangervidda skal kjøpes for ca. fire ganger de årlige bevilgningene til slike kjøp under Bondevik II-regjeringen. Dette er områder der miljøet og naturområdene faktisk er sikret ved lov, fordi de ligger i en nasjonalpark. Det eneste en da hadde kjøpt for ca. 120 mill. kr, hvis de gamle regjeringspartiene hadde fått viljen sin, er jakt- og fiskerettighetene. Da er mitt spørsmål: Hva er den store forskjellen mellom Østre Bolærne og Hardangervidda, siden Bolærne godt kunne selges, mens Hardangervidda absolutt skal kjøpes?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-12:
Det har vært et stort engasjement for klimasaken i dagens debatt. Det mangler ikke på gode ønsker om tiltak, noe statsråden også har uttalt. Samtidig frykter industrien at det innføres mange særnorske restriksjoner og avgifter for CO2-utslipp, som dermed vil skade norsk industris konkurranseevne. Konsekvensen kan være at vi opplever en økt utflytting av industrien, spesielt til land utenfor kvotesystemet. Faren er da at man i det godes hensikt flytter norsk industri uten at man får miljøeffekter tilbake. Tvert imot kan man risikere dårligere miljø hvis den industrien havner i Kina, som ikke på langt nær har de samme restriksjoner som i Norge. Kan statsråden forsikre Stortinget om at det ikke vil bli innført særnorske reguleringer som ødelegger norsk industris konkurranseevne, og at man når man skal ha restriksjoner på CO2-utslipp, i stedet i størst mulig grad sørger for å binde seg opp til EUs kvotesystem?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2005-12-12:
Når det gjelder Fremskrittspartiet, er kanskje ikke det viktigste hva de sier, men hva de ikke sier. Gasskraftverk og mer bruk av gass er viktig, men det er også vårt miljøansvar. Og Fremskrittspartiet mener jo at dagens klimapolitikk er symbolpreget. Vi har også registrert gjentatte ganger at Fremskrittspartiet ikke tar innover seg alvoret klimaproblemene medfører. Ikke minst har Solvik-Olsens innlegg her i dag understreket nettopp dette. Derfor synes jeg det er grunnlag for å spørre Solvik-Olsen om hvorvidt Fremskrittspartiet er av den oppfatning at det ikke finnes menneskeskapte klimaproblemer. Hvis han svarer ja, at det ikke finnes, er det grunn til å spørre hva som skal til av forskning og naturhendelser for at Fremskrittspartiet skal bli overbevist. Hvis han svarer nei, har jeg lyst til å spørre representanten Solvik-Olsen om hvordan de kan forsvare at Miljøverndepartementets budsjett omtrent er radert bort med Fremskrittspartiets budsjettforslag.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-12:
Representanten Børge Brende var i en replikk tidligere i dag og nå i sitt innlegg så vidt innom kraftbalansen. Det har jeg også hørt andre representanter fra Høyre uttrykke bekymring over. Jeg mener at det er riktig og viktig å ha oppmerksomhet rettet mot dette. Men det kan umulig være en ny erkjennelse fra Høyre etter at de i fire år i regjering har forsømt seg når det gjelder å gjøre noe med dette, enten vi snakker om bygging av gasskraftverk eller å satse på alternativ energi. Jeg greidde ikke å oppfatte – det kan være at det er på grunn av et litt feberhett hode – at representanten Børge Brende hadde et svar på den utfordringen som lå nettopp i mangelen på kraftbalanse i Norge. Så jeg vil gjerne utfordre Brende på følgende: Hvorfor gjorde Høyre i sin regjeringstid så lite for å rette opp dette misforholdet?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2005-12-12:
Representanten Børge Brende var ikke innom hjemfallsretten i sitt innlegg, og det var kanskje som forventet. Hvorfor det? Jo, komiteens flertall, med unntak av Høyre og Fremskrittspartiet, er enig om at man i det videre arbeidet med hjemfallsretten må beholde tilstrekkelig nasjonal styring og kontroll. Dette har ikke Høyre funnet å kunne slutte seg til, mens Kristelig Folkeparti og Venstre – Høyres tidligere regjeringskamerater – er enig med komiteens flertall i dette standpunktet. Er det fra borgerlig side full splittelse i prinsippene om hjemfallsretten? Er det virkelig slik at Høyre mener at nasjonal styring og kontroll ikke er viktig når vi snakket om vannkraftressursen, vårt arvesølv?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-12:
Det har skjedd noe med SV og representanten Heidi Sørensen etter at partiet kom i regjeringsposisjon. SV har beveget seg bort fra sitt ultimative nei til petroleumsvirksomhet i nord, et kompromiss som jeg går ut fra at Heidi Sørensen, som lenket seg fast i forbindelse med Snøhvit-utbyggingen, må synes er et betydelig nederlag. Videreutvikling av petroleumsvirksomheten i nord er viktig for næringsutvikling i Nord-Norge, og for et mer likeverdig samarbeid med russerne. Hvor likeverdig dette samarbeidet kan bli, vil være svært avhengig av innholdet i den forvaltningsplanen som Regjeringen skal komme med til våren. På SVs landsstyremøte nylig kalte miljøvernministeren Helen Bjørnøy forvaltningsplanen for verneplan. Jeg vet ikke om det var for å mildne klimaet i landsstyremøtet, eller er det SVs oppfatning at forvaltningsplanen skal være en verneplan? Det er i så fall dårlig nytt for Nord-Norge.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2005-12-12:
Jeg skal også oppholde meg litt ved småkraftverk, for det er uomtvistelig slik at småkraftverk kan gi mye og ny miljøvennlig energi. Det kan bli en viktig distriktsnæring, gi kjærkomne arbeidsplasser og inntekter for grunneierne i distriktene. Da er mitt spørsmål til representanten Borten Moe: Hvorfor er det da så viktig for den nye regjeringen – det er til og med nedfelt i Soria Moria-erklæringen – at man skal ha fylkeskommunale planer for å gjøre denne type utbygginger. Det vil jeg si er det motsatte av en offensiv distriktspolitikk. Det er en antipolitikk, og det er ikke det som stimulerer til utbygging. Senterpartiet var i forrige periode – sammen med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre – en forkjemper for å gjøre det enklere å bygge ut slike typer kraftverk. Vi har forenklet der den nye regjeringen nå vil byråkratisere. Jeg lurer på om representanten Borten Moe er enig med Høyre i at Soria Moria-erklæringen på dette punktet faktisk er et gedigent tilbakeskritt for dem som ønsker å bygge småkraftverk?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
I en fersk undersøkelse som er gjort for Aftenposten, sier hele 81 pst. av de spurte at de i stor eller i noen grad frykter klimaendringene som skyldes drivhuseffekten. Likevel sier hele 54 pst. at de ikke vil endre sin egen bruk av bil for å ta hensyn til miljøet. I innlegget til representanten Sørensen fikk vi høre at vi skal handle lokalt, og vi skal være foregangsland. Ja, her er det mulighet til både å handle lokalt og være foregangsland hvis SV vil arbeide for at Regjeringen vil øke bensinavgiften for å bedre miljøet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
Jeg er glad for dette spørsmålet. Jeg er glad for den satsingen som denne regjeringen gjør. Det er jo en videreføring av det Bondevik II-regjeringen gjorde i forbindelse med to gassmeldinger som det forrige stortinget behandlet. Om vi hadde fått munnkurv? Nei, det hadde vi ikke, på ingen måte. Vi stod på Sem-erklæringen, og vi står også på vårt partiprogram, som sier svart på hvitt at vi ønsker petroleumsfrie soner i Vesterålen og i Lofoten. Så det bør ikke være noen tvil om Kristelig Folkepartis politikk på dette området.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
Når det gjelder dette spørsmålet, er det slik at den avgåtte regjeringen kjøpte 29 områder som militæret ikke lenger ville bruke, for å legge dem til rette for allmennheten. Vi brukte ca. 25 mill. kr på dette kjøpet i vår. Det som er så unikt med Hardangervidda i forhold til Østre Bolærne, er at dette er en eiendom av en størrelse som sjelden kommer på salg. Å ta dette taket for framtidige generasjoner mener mitt parti og de to andre tidligere regjeringspartiene, Venstre og Høyre, at den nåværende regjeringen burde gjøre, i stedet for å bruke 30 mill. kr på 63 meter strandlinje.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
Når det gjelder interpellasjonen som Børge Brende hadde, og de signalene som ble gitt der, er det signaler som Einar Steensnæs og den tidligere olje- og energiministeren la fram i forhold til politikken som Kristelig Folkeparti den gang stod for, og står for pr. i dag. Når det gjelder et bredere borgerlig samarbeid, var min tidligere regjeringskollega Børge Brende og Høyre ute med dette på en klar måte i forrige uke. Her er det så store forskjeller for både Høyre, Kristelig Folkeparti og jeg vil også tro Venstre at innenfor dette området er det langt igjen. Jeg tror kanskje det aldri blir et tett samarbeid. Jeg skal love meg selv at jeg skal ikke spå om framtiden helt kontant, men pr. i dag vil jeg si at det må renne mye vann før det kan bli et bindende samarbeid mellom disse partiene på det området som vi snakker om her.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
Skogvern er viktig for friluftslivet og for å sikre det biologiske mangfoldet. Gjennom behandlingen av stortingsmeldingen om rikets miljøtilstand har Stortinget lagt til grunn at frivillig skogvern skal være en viktig strategi i arbeidet for å øke skogvernet i Norge. Senterpartiet har lenge ønsket er vernepause, og tok til orde for det senest i budsjettdebatten i fjor. I Soria Moria-erklæringen står det: «Regjeringen vil øke barskogvernet slik at det biologiske mangfoldet ivaretas.» I innlegget så Borten Moe på seg selv som en brobygger. Han skulle være brobygger, bl.a. i vernesaker. Mitt spørsmål blir da: Har Senterpartiet nå innsett at vern er viktig for å sikre det biologiske mangfoldet, eller har brobyggeren Senterpartiet bare tapt en sak i forhandlingene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2005-12-12:
«Vi er kommet et skritt videre, selv om skrittet ikke var så veldig stort,» kunne vi lese i Aftenposten i går angående forhandlingsresultatet etter forhandlingene i Montreal. Klimaproblemet er den største miljøutfordringen vi står overfor, selv om det har vært en liten diskusjon om dette i denne debatten. Men det må iallfall føres en offensiv klimapolitikk. Den må føres internasjonalt, og den må også føres nasjonalt. Derfor vil jeg be statsråden garantere at det blir stilt krav til CO2-håndtering ved eventuelle nye konsesjoner både på Tjeldbergodden og på Mongstad, og at konsesjonene ikke bare skal baseres på, men skal være CO2-håndtering. Statsråden sa i tidligere svar til representanten Brende at Kårstø skulle ha CO2-håndtering, men jeg spør altså om det også gjelder konsesjonene for Tjeldbergodden og Mongstad.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-12-12:
Under valgkampen i høst ble det gjentatt til det kjedsommelige av Høyre-representanter at bare de fikk bli sittende i maktposisjon, ville det bli fart i olje- og gassvirksomheten i Norskehavet og Barentshavet. Det verste som kunne skje, mente de, var om de rød-grønne overtok med SV på laget. Det var nok en stor overdrivelse, for det viser seg nå i innstillingen til budsjettet at både Venstre og Kristelig Folkeparti vil ha petroleumsfrie soner i disse havområdene før forvaltningsplanen legges fram. Hva betyr det? Jo, farten ville nok ikke blitt større med de blå, gule og halvgrønne. Det som er merkelig, er at Venstre antydet verneområder i valgkampen, men Kristelig Folkeparti var helt taus. Spørsmålet mitt er da: Hadde Kristelig Folkeparti ingen mening om dette i september, eller hadde de fått munnkurv av Høyre?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2005-12-12:
Jeg vil først si at jeg er glad for den relative enigheten som har hersket i komiteen ved behandlingen av budsjettet, og ikke minst for de signalene som Kristelig Folkeparti har sendt. Da tenker jeg på den interpellasjonsdebatten som var om energibalansen i Norge for litt siden. Vi har den siste tiden registrert at det er en tiltakende debatt rundt et nytt bredt borgerlig samarbeid i Norge. Ikke minst har Erna Solberg kommet med slike signaler. Jeg har lyst til å utfordre Kristelig Folkeparti på hvordan de vil forholde seg til et slikt samarbeid, der det største partiet ser ut til å bli Fremskrittspartiet, et parti som ikke aksepterer at det eksisterer menneskeskapte klimaforandringer, et parti som vil kutte så mye i budsjettet at det knapt er et budsjett igjen, og et parti som mener at rømt oppdrettslaks bare er en berikelse for det biologiske mangfoldet i elvene våre. Jeg ønsker å utfordre Kristelig Folkeparti på dette. Hvordan stiller de seg til en slik partner?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2005-12-12:
Vi hadde for kort tid siden en bred debatt i Stortinget knyttet til kraftbalansen i Norge og om ulike tiltak som måtte på plass for at vi skulle klare å få orden i det. Det gikk på økt produksjon, og ikke minst gikk det på en offensiv satsing på alternative energikilder og redusert forbruk. Når det gjelder småkraft, er nok det en stor del av løsningen, men jeg tror ikke det representerer hele løsningen. Fremskrittspartiet skal føle seg trygg på at denne regjeringen kommer til å legge til rette for en fortsatt offensiv satsing på småkraft. Hvorvidt det kommer til å ligge under den grønne sertifikatordningen eller ikke, får man vente og se. Der venter vi – som dere – på Regjeringens framlegg til grønne sertifikater.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2005-12-12:
Jeg skal begynne med å si at det at jeg i stad satt på statsministerens stol da jeg ventet på replikkordskiftet, nok var et uttrykk for en praktisk tilnærming til hvordan man kunne komme seg på talerstolen raskt og effektivt – ikke noe annet enn det. Så har jeg lyst til å si at heller ikke under Høyre, heller ikke under den forrige regjering, var det slik at man etablerte noe grønt regime for småkraftverk. Det var ikke slik at man etablerte et offensivt regime for å få på plass dette. Så uansett hva denne regjeringen klarer eller ikke klarer å få til, vil det ikke være noe tilbakeskritt i forhold til det som har vært situasjonen fram til nå. Men vår klare holdning, både i Senterpartiet og i regjeringen, er at man skal klare å få på plass mest mulig fornybar energi, mest mulig fornybar miljøvennlig energi. Da er det sånn at vi skal sette oss ned i denne salen, og vi i komiteen, og ha en bred debatt om hvordan dette på best mulig måte kan skje. Akkurat like lite her som ellers skal vi forskuttere resultatet før saken ligger på bordet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2005-12-12:
Det er ingen tvil om at vern er en viktig del av det å bevare det biologiske mangfoldet i Norge. Det er heller ingen tvil om at vern vil være en viktig del av norsk miljøpolitikk også i framtiden. Men det er også viktig å understreke på hvilken måte man skal gjennomføre dette vernet. Der er min oppriktige mening at forrige regjering ikke var like heldig med måten de gjennomførte alle sine prosesser på, og at det med fordel kan tenkes nytt på dette området, og at en kan ha en annen tilnærming der man i større grad spiller på lag med lokale krefter. Erfaringene så langt fra de gangene man har gjort det, er udelt positive. Jeg tror Regjeringen og Stortinget har alt å vinne på at man nå lokalt får et eierskap til det vernet som gjennomføres, og at det legges til rette for at dette representerer noe positivt i form av utvikling av arbeidsplasser og næringsutvikling – ikke en statlig overtakelse av eiendom, selv om det har slått meg at både Høyre og Kristelig Folkeparti virker å være veldig glad i det siste.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-12:
Det er all grunn til optimisme i Nord-Norge, og særlig knytter det seg optimisme til at vi skal føre en politikk som er framtidsrettet, og som dermed også tar nødvendige miljøhensyn. Regjeringen har sagt at vi skal sluttføre den 19. konsesjonsrunden som forutsatt, men vi har også sagt at det er når den helhetlige forvaltningsplanen foreligger, at vi skal avgjøre hvilke områder som eventuelt skal åpnes, og hvilke områder som det ikke skal foregå petroleumsaktivitet i. Dette skal bestemmes av Stortinget, men Regjeringen vil altså påse at den nødvendige samordningen mellom den helhetlige forvaltningsplanen for Barentshavet og tildeling av blokker i 19. konsesjonsrunde vil bli samordnet når det legges fram for Stortinget.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-12:
Jeg er glad for at debatten så langt har vist at det er tverrpolitisk enighet om at reduksjon av klimagassutslipp er helt nødvendig. Vi har sagt at vi skal oppfylle våre forpliktelser under Kyotoprotokollen, og en betydelig del av forpliktelsene må skje gjennom nasjonale tiltak. Vi startet arbeidet med sektorvise klimahandlingsplaner og sektorvise mål. Dessuten startes det mye arbeid med fornybare energikilder og energisparing, og i transportsektoren vil Regjeringen også iverksette betydelig satsing på biodrivstoff. CO2-håndteringen på Kårstø er også et ledd. I tillegg er vi i gang med det langsiktige arbeidet gjennom Lavutslippsutvalgets arbeid, hvor det skal utarbeides en generasjonsmålsetting for reduksjon av norske klimagassutslipp.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-12:
Jeg er glad for at vi får økt oppmerksomhet rundt klimaproblemet. Det er ingen tvil om, som representanten for Kristelig Folkeparti nettopp sa, at det er et av framtidens største problem. Kravet til CO2-håndtering har vi sagt gjelder for Kårstø, men det er også klart at når det gjelder framtidige gasskraftverk, vil det ikke være naturlig for denne regjering å tenke at det skal etableres uten CO2-håndtering.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-12:
Det som er klart, er at denne regjeringen ser at det er behov for å ta noen helt nye grep i den nasjonale klimapolitikken som vil føre til større begrensninger i klimagassutslippene i Norge enn det vi inntil i dag har sett. Jeg vil ikke tallfeste hva som ligger i «betydelige deler». Men vi har altså varslet og er allerede i gang med å utarbeide handlingsplaner med sektorvise mål. Det skal gjøres mye arbeid i tiden som kommer, nettopp for at vi skal klare forpliktelsene, og for at vi skal ta en betydelig del av våre Kyoto-forpliktelser nasjonalt.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-12:
Jeg ønsker å bekrefte at den endelige utformingen av kvotesystemet for perioden 2008–2012 bl.a. må ses i lys av hvordan oppkoblingen til EUs kvotesystem blir etablert. Regjeringen er i dialog med EU-kommisjonen for å sikre en praktisk kobling mellom de to kvotesystemene, men det er altså ennå ikke avgjort hvordan det blir. Vi jobber tett og nøye med den saken.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2005-11-10:
På vegne av representantene Børge Brende, Line Henriette Holten Hjemdal og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om statlig erverv av eiendommen Vestre Vollene på Hardangervidda.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2005-11-10:
På vegne av meg selv og Øyvind Korsberg fremmer jeg et forslag om at investeringsfondet for Nordvest-Russland flyttes og legges til Kirkenes. Det innebærer også at man foretar en omprioritering av Øst-Europa-fondet og overfører midler derfra til fondet for Nordvest-Russland.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-10:
Jeg vil gjerne takke Ulf Leirstein for hans foreløpige kommentarer til det budsjettet som er lagt fram. Jeg synes han hadde en ganske konstruktiv tone. Jeg hadde ikke forventet at vårt budsjett skulle skape den store jubelen i Fremskrittspartiet, selv om jeg nok tror at mange av de tillitsvalgte som Fremskrittspartiet har rundt omkring i kommunene, også noen ordførere etter hvert, vil puste litt lettet ut fordi de ser at dette er et godt opplegg for dem. Det er riktig som representanten Leirstein sier, at vi ikke følger hver krone som brukes i kommunene, med argusøyne, for vi tror at det fins vett og forstand lokalt i Norge. Det fins vett og forstand lokalt i Norge, for vi vet at 30 pst. av det kommunene bruker over sine budsjetter, går til skole, og 40 pst. går til omsorg. Vi vet derfor at de kan tilpasse dette lokalt. Men en del kommuner er så hardt ute å kjøre at de har stor gjeld, og de kommer til å starte med å nedbetale den gjelden. Men etter hvert kommer dette til å bety økt velferd i kommunene. Vi har beregnet at 4 000 arbeidsplasser vil kunne opprettes på grunn av den direkte økningen i kommunene – det er innen omsorg, det er lærere. Vårt mål er at nå skal bunnen være nådd. Nå skal det være mulig å puste ut i skolene og tenke at nå må det være slutt på å si opp lærere, nå må det være slik at vi kan ansette flere og se hvert enkelt barn og oppmuntre hvert enkelt barn. Så til sykehusgjelden: Det er riktig at det ikke er løst med dette budsjettet. Men hvis Bondevik-regjeringens forslag hadde fått gjennomslag i Stortinget, hadde aktiviteten, dvs. pasientbehandlingen, gått ned. Så det samme høye nivået vil opprettholdes videre. Politiet kommer til å være ganske fornøyd, for de har fått en betydelig økt satsing. Vi vet at vi må sørge for at kriminalitetsbekjempelse holder et høyt nivå. I forhold til valgfrihet: Noe av det vi satser mest på, er å få gjennomført barnehagereformen, som gjør at vi skal få full dekning av barnehager. Veldig mange av dem som føler at de absolutt ikke har valgfrihet, sliter med mangelen på følgende valg: Muligheten til å velge en barnehageplass.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-10:
Jeg hadde vel ikke ventet at representanten Sanner skulle gå i håndstående og juble. Det ligger ikke til hans lynne – det er mulig det gjør det i andre sammenhenger, men jeg har i hvert fall aldri opplevd det i en politisk debatt. Det er riktig at det ikke skal tegnes et svart bilde av tilstanden i norsk økonomi slik den var da vi overtok. Det er en situasjon som er solid. Desto viktigere er det at vi gjør de rette prioriteringene for neste år i forhold til det handlingsrommet vi faktisk har i politikken. Derfor er det vi satser på det som er viktigst. Høyre har jo bare hatt ett svar på alt som har skjedd i løpet av de siste årene, nemlig skattelette. Er det enkeltpersoner vi snakker om, er det bedrifter vi snakker om, er svaret uansett skattelette. Vi reverserer den politikken, det er riktig. Men det må jo ikke tegnes noe dystert bilde, som om dette er kjempeskatteskjerpelser i forhold til det som gjelder for 2005. Vi nuller ut de skattelettelsene som representanten Sanner og hans parti og regjering lovte for 2006. Men det er ikke noen kraftige skatteskjerpelser i forhold til det som er nivået for 2005. Vi har vært helt klare på at vi ønsker å vri og å bruke pengene til det som er viktigst. Derfor er det riktig at vi mer enn fordobler det offentlige forbruket. Det er fordi vi ønsker at de pengene skal brukes til skole og omsorg. Så dette er en villet politikk.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-10:
Jeg tror kanskje at representanten Hans Olav Syversen nå presenterer noe som kutt som egentlig er en opprettholdelse av viktige tiltak på dagens nivå, men med en liten reversering av påplussinger som Bondevik II-regjeringen la fram. Så jeg synes ikke at representanten Syversen fra Kristelig Folkeparti skulle se så mørkt på dette. Etter min oppfatning burde dette være et godt budsjett også for representanter fra Kristelig Folkeparti. Det er et godt budsjett fordi det er en bedre fordelingsprofil i dette budsjettet enn i det budsjettet representanten Syversens eget parti la fram for Stortinget. Vi har klart å gjennomføre skattereformen slik at fordelingsprofilen er langt, langt bedre enn det Bondevik II-regjeringen la fram, men samtidig slik at næringslivet kan drive godt med dette. Så vil jeg be opposisjonen om å være veldig forsiktig med å påstå at dette budsjettet kommer til å øke renta eller å styrke kronekursen, for det er det intet belegg for. Det er ingen saklige belegg for at dette budsjettet – hvor vi bruker de samme oljepengene som Bondevik-regjeringen og vrir og gjør andre politiske prioriteringer – i seg selv skulle øke renta. Så det vil jeg bare be opposisjonen om å slutte med. Det kan selvfølgelig være fristende å gjøre det, men det kunne jo tenkes at noen hørte på opposisjonen, som ikke burde høre på opposisjonen. Jeg vil anmode markedene om å høre på meg istedenfor. Så til dette som gjelder avskrivningssatser og sjokoladeavgiften. Det er riktig at sjokoladeavgiften ble foreslått fjernet av Bondevik-regjeringen fra 1. desember 2006. Vi skal ta den debatten skikkelig. Sjokoladeavgiften gjelder på all forbrukt sjokolade, ikke bare på norsk sjokolade. Men både det og det vi gjør på sukkeravgiften, er saker vi må se nærmere på. Når det gjelder avskrivningssatsen på maskiner, er det også en skattelette til næringslivet på over 1 milliard kr med virkning for 2007, som vi er nødt til å se nærmere på, for nå går det ganske bra i næringslivet. På et senere tidspunkt er det et forslag som kan vurderes på nytt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-10:
Jeg får takke representanten Lars Sponheim for at han begynner raust. Vi har tilbrakt mange sene kvelder sammen på hjørnet i finanskomiteen, og vi kommer sikkert til å tilbringe mye tid her framover også. La meg starte der Sponheim slutter. Det er jo helt opplagt når jeg ser nøye på det budsjettet som Bondevik II-regjeringen etterlot, at det ble gjort noe i siste sving, etter at han skjønte at han tapte et valg, f.eks. å barbere ymseposten, som altså er det man skal ha som ekstrapenger å gå på. Det hører hjemme i kategorien for sleipe triks. Å øke Forskningsfondet med 25 milliarder kr mer enn det regjeringspartiene selv gikk inn for, hører også hjemme i kategorien sleipe triks fra den regjeringen som gikk. Forskningsfondet øker med 14 milliarder kr fra i år til neste år. Det er en meget bra økning av Forskningsfondet, og det er i tråd med det som stortingsflertallet gikk inn for. Så synes jeg at representanten Sponheim ikke skal se så mørkt på situasjonen for norsk næringsliv, for vi kommer til å ha en betydelig vekst i sysselsettingen neste år, anslått til 22 000 personer. En del av dette kommer til å være i kommunene, og der trengs det flere hender. Men det er en god situasjon for norsk næringsliv. Den kommer til å fortsette. Den viktigste jobben denne regjeringen gjør i den sammenheng, er å legge fram et budsjett som har den samme stramheten som Bondevik-budsjettet hadde. Da kan markedene i tillegg vite at nå starter ikke spillet og spetakkelet i Stortinget. Dette er et budsjett som har flertall. Dette er et budsjett som i all hovedsak kommer til å gå igjennom akkurat slik som foreslått. Det gir forutsigbarhet både når det gjelder rente, og når det gjelder kronekurs, som vil være en stor fordel for norsk næringsliv.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-11-10:
Jeg får takke for denne runden med posisjon og opposisjon. Jeg synes jo at opposisjonen kom omtrent der jeg hadde forventet. Det er en tydelig ny orientering i det budsjettet som er lagt fram for 2006 fra denne regjeringen, i forhold til budsjettet fra den regjeringen som gikk etter valget. Og den tydelige nyorienteringen dreier seg om at vi drar inn de skattelettene som Bondevik lovet. Vi tar litt i økte skatter fra 2005, og vi bruker det på det fellesskapet som velgerne ønsker skal styrkes, for det store paradokset for de aller fleste er at et så rikt land som vårt ikke sørger for å bruke pengene på det som er viktigst. Vi vet at vi ikke er helt i havn på det, men det hadde vært veldig bekymringsfullt om vi nå lente oss tilbake og syntes at dette var bare jubel, etter å ha jobbet i litt mer enn tre uker. Vi er utålmodige på områder som vi ikke har klart å nå helt i havn på, men vi har ambisjonsnivået på plass i forhold til Soria Moria-erklæringen. Det betyr at vi har startet nå og skal fortsette videre. La meg ta noen av de innvendingene som har kommet fra partiene i den regjering som har gått av, særlig når det gjelder det som dreier seg om næringspolitikken. For det første er det ingen generelle kutt i forskning i dette budsjettet. Det er en omprioritering på Næringsdepartementets budsjett for å skape rom for andre satsinger innenfor næringspolitikken, som kommer til å være veldig etterlengtet. For eksempel er det viktig å få på plass nettolønnsordningen. Det vil mange representanter – ikke bare fra regjeringspartiene, men også fra opposisjonen – mene er helt nødvendig for at vi fortsatt skal ha norske sjøfolk. Det vil også være slik for norsk næringsliv at den innsatsen som skjer på samferdselssektoren – selv om vi ikke er helt i mål, selv om vi vet at vi må ha mange flere milliarder kroner på dette feltet i løpet av denne stortingsperioden hvis vi skal klare å nå de målsettingene vi har satt på jernbane og på vei – vil være noe som bedrer mulighetene for næringslivet i distriktene. Det er en viktig og vesentlig næringspolitikk. Så til det som dreier seg om det som er viktigst, uansett, nemlig investering i folk. Ja, det er det dette budsjettet først og fremst gjør. Dette budsjettet investerer først og fremst i mennesker. Når kommunenes budsjetter øker, er det slik at kommunene kommer til å ha mulighet til å gjøre den jobben som vi har tillit til at de kan gjøre, hvis de får penger til å gjøre den, nemlig til å satse på omsorg og på kunnskap. Den viktigste opprustingen i forhold til skole – og der vet jeg, med en liten hilsen til Sponheim, at også de har en stor hjertebank – må være at Skole-Norge nå ser at vi ikke står foran nye runder med omfattende kutt igjen. Nå er det slik at det skal være mulig å få ressurser nok til å se hver enkelt unge. Klarer vi det, så klarer vi å investere i kunnskap for framtiden.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-10:
Jeg er glad for at jeg har fått bekreftet at Fremskrittspartiet og den nye regjeringen fortsatt står langt fra hverandre på enkelte områder. Det er godt å ha med seg med tanke på framtiden. Denne representanten ser også behovet for at våre norske kommuner kanskje får en noe bedre kommuneøkonomi. Det synet deler Fremskrittspartiet. Men det vi stusser over, er: Når man er opptatt av å styrke eldreomsorg og skole, hvorfor kan man ikke kan gjøre det direkte overfor dem som skal nyte godt av disse tjenestene, framfor å gå omveien om lokale politikeres prioriteringer? Det er vårt hovedpunkt. Det er mange andre poster jeg kunne ha kommentert i forhold til budsjettframlegget fra Regjeringen. Den har hatt 24 dager på seg, ble det sagt. Denne representant har hatt et par timer. Det er en forskjell. Vi skal komme tilbake til mer siden. Men det er en del ting som finansministeren utelot å nevne i sitt innlegg. Jeg ser med glede fram til debatten f.eks. om pendlerfradraget og hyretillegget for sjøfolk. Fremskrittspartiet var med på å få snudd det. Denne regjering vil nå at dette skal bort. Den gangen ble Fremskrittspartiet æreskjelt av LO. Det blir spennende å se den nye regjeringens skjebne i forhold til LO på dette området. Men representanten konstaterer at fagforeningsfradraget økes betydelig med 450 kr, så slik sett skaper det vel litt ro i rosenes leir.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-10:
Det er interessant at mange europeiske land nå ser til Norge og Norden for å lære av vår suksess. De ser ikke til Norge og Norden først og fremst for å lære av vår velferdspolitikk, men de ser til Norge og Norden for å lære av vår arbeidsmarkedspolitikk og vår næringspolitikk. Det ser ut til at Halvorsen og Stoltenberg ser til andre europeiske land for å lære av deres fiasko. Det vi ser, er at Regjeringen nå fjerner de virkemidlene som har skapt en positiv utvikling i Norge, og det er ikke slik at det bare knytter seg til skattelettelser. Det knytter seg også til en politikk som har skapt lav rente, en konkurransedyktig kronekurs og en kraftig satsing på forskning, utvikling og innovasjon. Jeg registrerer at i det budsjettet som nå er lagt frem, er det kuttet 65 mill. kr i forskning og utvikling. Til Norges Forskningsråd, til romprogrammet, til Innovasjon Norge er det kuttet. Også til SIVA og ikke minst til Forskningsfondet ligger det et kraftig kutt. Dette er nå såkornet for fremtidens velferd. Når Høyre er opptatt av verdiskaping, er det jo nettopp fordi vi ønsker å trygge og bygge ut velferden i Norge. Jeg registrerte at Stoltenberg i valgkampen sa: Ikke en krone i skattelettelse før eldreomsorgen skinner. Men det var åpenbart et lite unntak, og det er for LOs medlemmer og for landbruket, for i dette budsjettet får LOs medlemmer skattelettelse, og så får bøndene skattelettelse. Men for alle andre inntektsgrupper innebærer dette et høyere skattenivå. Det er interessant at en regjering hvor Senterpartiet er representert, som alltid har vært opptatt av det nasjonale eierskapet, at nordmenn skal eie norske bedrifter, øker skatten, den særnorske skatten på norsk privat eierskap.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-10:
Jeg følte rett og slett at finansministeren ikke svarte på det jeg tok opp, men var i ferd med å fortsette med et svar til forrige hovedtaler fra opposisjonen. Jeg har ikke nevnt sjokoladeavgiften med én setning, f.eks. Det er sikkert riktig at markedene hører på finansministeren. Men utfordringen er om de er tilfreds med det de hører, og hvordan de reagerer på det. Hvorvidt de hører på opposisjonen eller ikke, får vi komme tilbake til. Jeg har ikke sagt at dette budsjettet behøver å gi en høyere rente. Da må finansministeren ha hørt feil. Jeg sa tvert imot, og berømmet, at man ikke bruker mer oljepenger enn det Bondevik-regjeringen la opp til. Men jeg regner med – og det vil jeg gjerne ha en bekreftelse på fra finansministeren – at hun er enig i at vi må balansere bruken av offentlige kroner hvis vi kommer i en situasjon hvor det blir konkurranse om arbeidskraften. Er finansministeren enig eller uenig i det? Så til slutt: Er det ikke et løftebrudd det Regjeringen nå gjør overfor barnefamiliene, som har trodd på regjeringspartienes løfter om at kontantstøtten ikke skulle røres før man hadde oppnådd full barnehagedekning?
Lars Sponheim (Venstre), 2005-11-10:
Nei, og jeg skal ikke bruke det velkjente uttrykket om at på seg selv kjenner en andre, for det passer heller ikke i stortingssalen. Men la meg få gi uttrykk for det i alle fall, at den fordelen må nå Regjeringen utnytte, at de har et flertall i denne sal, i alle fall hvis finansministeren lykkes med å holde alle i denne sal, at man kanskje har behov for en mindre ymsepost når man skal forhandle fram en flertallsløsning i Stortinget. Det må iallfall være litt av effekten med en flertallsregjering, som vi har blitt lovet. Så vil jeg gjerne kvittere med å si at jeg ikke bruker denne anledningen til å snakke opp renten fra opposisjonen. Det tror jeg ikke det er saklig grunnlag for å si. Nåværende statsminister, tidligere opposisjonsleder, Jens Stoltenberg, sa omtrent det samme da renten gjorde det første lille hoppet under den forrige regjeringen. Jeg har registrert at en del fagøkonomer begynner å snakke om rød-grønn rente. Det tror jeg det er for tidlig å snakke om. Jeg registrerer at det brukes like mye oljepenger. Jeg er nok av den oppfatning at innretningen av dette budsjettforslaget virker noe mer ekspansivt enn det Bondevik II-regjeringens budsjettforslag gjør, men kanskje ikke mer enn at vi foreløpig ikke har grunn til å løfte fingeren for mye. Hva er så det politiske håndverket i det som skjer? Grovt sett er det tre størrelser som er forandret. Det er en betydelig økning til kommunene – vel og bra hvis ikke skadevirkningene er for store av andre årsaker. Det gjelder barnehagepriser – vel og bra, viktig SV-seier. Og så er skattenivået reversert i betydelig grad for bedrifter, men også for helt alminnelige lønnsinntekter. Det er grovt sett de tre store forandringene som skjer. Så er det alltid moro å studere. Det er litt for tidlig å konkludere med hvem som er vinnere og tapere når en har hatt en slåsskamp rundt regjeringsbordet. Jeg ser at statsråd Giske smiler, og det har jeg allerede registrert at han har veldig god grunn til. Jeg har registrert at Senterpartiet har vært flinke til å få til gode løsninger. Senterpartiet er dyktige forhandlere: Er det et lite solgløtt, så får de høye hus. Sånn er det alltid, så også her. Men jeg vil si at jeg hadde vært meget betenkt med å gå inn i hverdagen med dette budsjettet og være næringsminister og kunnskapsminister i den sittende regjering. De har ikke fått det beste grunnlaget.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
På vegne av Fremskrittspartiet framsetter jeg følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:Det henstilles til Odelstinget å henlegge lovforslaget.»
Petter Løvik (Høyre), 2005-06-08:
Eg finn grunn til berre å presisere at det forslaget som representanten Robertsen nettopp sette fram, ikkje gir uttrykk for Høgre sitt syn. Det er eit syn som representanten står for åleine. Resten av Høgre, også i Lagtinget, står på det vi har sagt i Odelstinget, og vi viser til den ganske gode og grundige debatt som var i Odelstinget om denne saka, der eg trur vi fekk eit breitt kompromiss som vil gagne alle grupper i Finnmark. Det vil gagne Finnmark og heile Noreg. Så Høgre, med unntak av representanten Robertsen, står på det vi stod på i Odelstinget – berre så det er heilt klart.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
På vegne av flertallet i denne saken, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, vil jeg si at Ot.prp. nr. 46 om åndsverkloven ble grundig behandlet i Odelstinget sist lørdag. Flertallet endrer ikke standpunkt i denne saken og forholder seg til de vedtak som ble gjort i Odelstinget. Flertallet vil derfor stemme mot forslaget fra representanten Olemic Thommessen om at Odelstinget sender lovforslaget tilbake til Regjeringen.
Torild Skogsholm (Venstre), 2005-03-15:
Målene skal være de samme. Det er ikke målene som vi nå diskuterer. Som jeg sa i min innledning i stad, er det stor enighet om målene, og dem vil jeg legge stor vekt på skal være der fortsatt. Det er viktig at vi har et godt posttilbud rundt om i hele landet. Når det gjelder kostnader, regner jeg med at det kanskje var vist til kostnader for staten. Vi ser nå at etter hvert som vi har liberalisert Posten generelt, har kostnadene for staten gått ned. Vi ser også at vi får bedre og bedre tilbud, slik også Post- og teletilsynet har vurdert det. Jeg tror det er viktig at vi holder fast ved de målene vi har, for det tror jeg landet er tjent med, og at vi nå åpner for å finne fleksible og gode løsninger som jeg mener en liberalisering representerer. Så syns jeg det er viktig at vi som politikere sier, og står ved, at vi er villige til å bevilge penger der det er behov for å kjøpe tjenester fra det offentliges side.
Torild Skogsholm (Venstre), 2005-03-15:
Jeg tror det er veldig viktig at vi her skiller mellom det å ha et stort marked og det å ha et mål om mange aktører. Jeg har ikke et mål om mange aktører, men om at folk, hvor de enn bor i landet, skal få et godt posttilbud. La meg ta et eksempel: Hvis man på Værøy har behov for å sende ut et brev til en del av innbyggerne, må man bruke Posten til dette, i stedet for at man kunne ha sendt dem med f.eks. en som kjørte drosje, som kunne levert dette raskere og billigere. For kommunen – og vi har flere eksempler på det – ville det ha lønt seg å finne en lokal aktør som kunne gjort jobben, framfor at man må satse på den ene monopolbedriften. Ja, det ligger en ideologi bak. Det er helt korrekt. Det er at jeg er opptatt av at vi skal ha et levende Distrikts-Norge med fleksible løsninger. Det er min ideologi, og den er bærende i forhold til dette spørsmålet.
Torild Skogsholm (Venstre), 2005-03-15:
Nå skal ikke jeg gå inn på hva man snakker med journalister om, men når jeg overhører en samtale hvor jeg blir tillagt meninger jeg aldri har gitt uttrykk for, synes jeg faktisk jeg må få lov å gi uttrykk for det. Vi lever i et demokrati, og da synes jeg at jeg må få lov til å stå for det jeg ønsker å stå for, uten at andre skal legge meninger i min munn. Jeg er fortsatt opptatt av at liberaliseringen kan være med og bidra til mer fleksible løsninger i distriktene. Når jeg har reist rundt og vi har snakket om dette, opplever jeg gang på gang å få spørsmålet: Hvorfor skal vi ha et lovgrunnlag som gjør tilværelsen rimelig vanskelig for oss? Hvorfor skal ikke vi få lov til å løse disse oppgavene slik det er mulig å få til? I Sverige, f.eks., har vi en god del eksempler på små aktører som kommer inn lokalt og løser lokale utfordringer. Og det er det viktige. Jeg spør ikke om én stor utenlandsk aktør. Jeg vil gjerne ha noen små, lokale, som kan bidra til at vi får løst de utfordringene vi har, lokalt.