Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Den 22. juli 2011 vil prege Norge som nasjon i lang, lang tid. Mange mistet livet i regjeringskvartalet og på Utøya. Mange mennesker ble skadd, og enda flere ble berørt som ofre eller pårørende. I tillegg ble vi pådratt store materielle skader. Mange mannskaper deltok i arbeidet under og etter angrepene mot regjeringskvartalet og Utøya, og det ble nedlagt en enorm innsats i alle ledd. Jeg vil understreke at det er legitimt å stille spørsmål rundt hvordan politiets aksjon og redningsarbeidet ble gjennomført. Samtidig er det betimelig også fra denne talerstol å gi honnør til dem som var i aksjon, både fra de profesjonelle nødetatene og andre offentlig ansatte, og ikke minst til frivillige som gjorde en formidabel innsats under svært vanskelige forhold. Jeg er beredt til når som helst å komme til Stortinget for å informere om ulike forhold vedrørende disse grufulle hendelsene. Jeg gjør også oppmerksom på at det vil bli redegjort nærmere for disse angrepene i budsjettproposisjonen som blir framlagt fra Justisdepartementets side nå på torsdag, og for tiltak som vil bli iverksatt, i budsjettet som vil bli lagt fram. Jeg legger til grunn at ytterligere informasjon også kan gis i forbindelse med Stortingets behandling av regjeringas forslag til statsbudsjett for 2012 og i budsjettdebatten. Innledningsvis ønsker jeg å minne om at regjeringa i samråd med de politiske partiene på Stortinget jo har oppnevnt en kommisjon for å gjennomgå angrepene på regjeringskvartalet og Utøya. Hensikten med kommisjonens arbeid er å foreta en gjennomgang og evaluering for å trekke lærdom fra angrepene, med sikte på at det norske samfunnet skal stå best mulig rustet til å avverge og å møte eventuelle framtidige angrep, samtidig som en tar vare på sentrale verdier i Norge. Jeg er opptatt av at vi får fram fakta og drar lærdom av de erfaringene som er gjort. Vi må tåle at kritiske spørsmål stilles. Dette bidrar til at vi kan forebygge bedre, forsterke beredskapen mot terror og forberede et bredt og nært samfunnssikkerhetsarbeid. Jeg er også fornøyd med at politidirektøren har besluttet å gjennomføre en omfattende evaluering av politiets håndtering av angrepene, samtidig som sjef PST har besluttet å gjennomføre evalueringen av PSTs arbeid både før og etter 22. juli 2011, og har opprettet to arbeidsgrupper til dette arbeidet. Dette er materiale som blir gjort tilgjengelig både for kommisjonen og for EOS-utvalget. Regjeringa har som en av sine viktigste oppgaver å bekjempe alle trusler mot vårt demokrati og sikre befolkningens trygghet. PST og det øvrige politiet er sentrale aktører for å sikre nasjonens og befolkningens sikkerhet. Mye har vært gjort både av denne regjeringa og av tidligere regjeringer for å styrke beredskapsarbeidet også forut for 22. juli. Regjeringa er opptatt av å ha en sikkerhetstjeneste og et politi som jobber målrettet med å forebygge og avverge slike grufulle handlinger. Kampen mot terror er en kontinuerlig prosess. Trusselbildene er i endring. Jeg vil allerede nå varsle om at det er tatt grep for å styrke beredskapen. Vi venter ikke på kommisjonens konklusjoner, og igangsatt arbeid vil bli fulgt opp av regjeringa før kommisjonens arbeid er sluttført og evalueringene til politiet og PST foreligger. Det er de senere årene gjennomført flere organisatoriske endringer for å styrke samfunnssikkerhetsarbeidet, bl.a. gjennom etableringen av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap i 2003 og ved å gi Nasjonal sikkerhetsmyndighet en faglig rapporteringslinje til Justisdepartementet. Regjeringa etablerte videre Direktoratet for nødkommunikasjon i 2007. Skiftende regjeringer har styrket PST både økonomisk og bemanningsmessig for å kunne håndtere mer komplekse saksforhold bl.a. knyttet til terror. Bevilgningen til PST er siden regjeringa Stoltenberg tiltrådte i 2005, nominelt økt med 61 pst., fra 240 mill. kr i 2005 til 386 mill. kr i 2011. I revidert nasjonalbudsjett for 2011 ble PST styrket med ytterligere 5,3 mill. kr, bl.a. til etterforsknings- og spaningskapasitet samt til nødvendige investeringer. I tillegg foreslår regjeringa å øke bevilgningene til PST med ytterligere 21,9 mill. kr i 2011, og bevilgningene vil også bli foreslått økt i forbindelse med statsbudsjettet for neste år. PST er helt avhengig av et nært og tillitsfullt samarbeid med andre aktører både nasjonalt og internasjonalt for å lykkes. Jeg er enig med parlamentarisk leder i Høyre i at vi trenger all den åpenheten vi kan, knyttet til PSTs situasjon. Det er også bakgrunnen for at regjeringa har valgt å være åpen de siste årene, både med hensyn til budsjett og antall ansatte og også med hensyn til å gi åpne årlige trusselvurderinger. Regjeringa presenterte i desember 2010 handlingsplanen «Felles trygghet – felles ansvar» for å forebygge radikalisering og voldelig ekstremisme. De som hevder at det ikke fins planverk på dette, tar feil. Planen bygger på fire hovedinnsatsområder som også anses som svært relevante områder internasjonalt: økt kunnskap og informasjon, styrke myndighetenes samhandling, styrket dialog og økt involvering og støtte til sårbare og utsatte personer. Dette var altså i desember 2010. Forebygging er avgjørende for å forebygge først, før voldelige ekstreme holdninger blir til handlinger. Politiets og påtalemyndighetenes budsjetter er økt fra om lag 8,2 mrd. kr i saldert budsjett 2005 til om lag 12,2 mrd. kr i saldert budsjett 2011. Jeg hilser velkommen den invitten Høyres leder kom med i sitt hovedinnlegg, om at vi skal dreie debatten til bl.a. å se på: Hva er det faktiske ressursbehovet, hvordan anvender man bl.a. denne budsjettveksten som man har fått i løpet av de siste årene, på henimot 50 pst.? Det er en debatt jeg hilser velkommen. Justisdepartementet er tillagt en samordningsrolle for å sikre en helhetlig og koordinert beredskap. Den sentrale krisehåndteringen er styrket ved presisering og klargjøring av ansvaret for krisestyring i lederdepartementet, styrking av krisekoordinering gjennom opprettelse av regjeringas kriseråd og etablering av en krisestøtteenhet. Justisdepartementet har videre igangsatt et arbeid med tilpasning og omstilling av Sivilforsvaret. Vi har i en egen proposisjon foreslått å øke bevilgningen til investeringer i sivilforsvarsmateriell med 30 mill. kr nå i år. Erfaringer fra Justisdepartementets tilsyn med departementene i sivil sektor viser at øvelser er et viktig element i vår krisehåndteringsevne. Vi ønsker framover også å gi sivile øvelser høy oppmerksomhet. Jeg minner også om i vurderingen av beredskapsarbeidet at vi nå har foreslått fra regjeringas side å gå til anskaffelse av inntil 16 nye moderne allværs søk- og redningshelikoptre. Det er en betydelig investering i redning og beredskap i Norge. Justisdepartementet har det overordnede ansvaret for etableringen av et nytt digitalt radiosamband til nød- og beredskapsetaten. Dette har også vært en diskusjon i kjølvannet av 22. juli. Utbyggingen av nødnett, som er en del av samfunnets kritiske infrastruktur i hele landet, er en betydelig satsing på økt samfunnssikkerhet. Derfor vedtok Stortinget 9. juni 2011 at nødnett skal bygges ut for hele Fastlands-Norge. Det er et godt eksempel på at beredskapsarbeidet er en kontinuerlig prosess. Dette nødnettet vil gi nød- og beredskapsetaten i Norge et nytt og moderne radiosamband både i deres daglige arbeid for publikum og ved større ulykker og kriser, og er en milliardsatsing for nettopp å styrke beredskapen vår. Jeg har sammen med forsvarsministeren og helse- og omsorgsministeren startet et arbeid med å gjennomgå retningslinjene som Hovedredningssentralen skal benytte når de vurderer politiets anmodning om bistand fra redningshelikoptrene. Jeg er også glad for å kunne meddele at det er etablert en militær helikopterberedskap med Bell 412-helikoptre på Rygge flystasjon, som etter anmodning kan yte administrativ transportbistand til politiet. Jeg er ydmyk overfor det arbeidet som er nedlagt i forbindelse med håndteringen av angrepene 22. juli. Samtidig er jeg åpen for at vi skal lære av de erfaringene vi har gjort oss. Angrepene vil sette sitt preg på arbeidet med å forebygge og bekjempe terror i særdeleshet, og styrke samfunnssikkerheten i sin alminnelighet, i tida framover. Jeg er opptatt av at arbeidet med krisehåndtering er bredt forankret på tvers av fagmiljøer, for på den måten best å kunne utnytte de til enhver tid tilgjengelige ressurser. Vi er som folk blitt utsatt for dramatiske, grufulle og ekstreme handlinger i ytterkant av hva flere av oss kunne forestille oss. Mange har det vondt. Regjeringa vil bidra til en konstruktiv politisk debatt i kjølvannet av 22. juli. Alle partier i Stortinget har bidratt godt etter hendelsene for å sikre en oppfølging som gagner oss alle. Slik sørger vi for at de som er rammet, får den støtten de trenger. Slik sørger vi for at rettsstatens prinsipper fortsatt legges til grunn for straffesaksbehandlingen. Slik sørger vi for at vi fortsatt kan forbedre og forsterke beredskapen. Alle partier i Stortinget la et godt grunnlag for et slikt arbeid i sommer, bl.a. da den uavhengige kommisjonen ble utnevnt. Terroristene skal ikke vinne over oss. Derfor skal debatten etter 22. juli bidra til mer demokrati, mer åpenhet og ikke naivitet.