Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-02-11:
Jeg vil først takke for hyggelige lykkønsker. Jeg ser også frem til et godt samarbeid med hele finanskomiteen. Jeg vil videre takke for interpellasjonen. Spørsmålet om internasjonal beskatning og skatteomgåelser er et viktig tema, og interpellasjonen fra representanten Kaski berører flere viktige problemstillinger. Det har i de senere år vært stor oppmerksomhet rundt skattlegging av multinasjonale selskap og hvordan slike selskap kan oppnå lav beskatning på deler av overskuddet. En av grunnene til dette er at de gjennom skatteplanlegging kan utnytte svakheter i nasjonalt og internasjonalt regelverk til å flytte skattbart overskudd fra konsernselskap i land med høy skattesats til konsernselskap i land med lav eller ingen beskatning av inntekten. Skatteutvalget påpekte i NOU 2014:13, Kapitalbeskatning i en internasjonal økonomi, at flytting av overskudd ut av Norge er en utfordring i selskapsbeskatningen. Overskuddsflytting svekker skattesystemets legitimitet ved at enkelte selskap kan redusere sin effektive beskatning på bekostning av øvrige skattytere. De fremholdt også at overskuddsflytting gir en uheldig konkurransevridning ved å favorisere selskap som har mulighet til å tilpasse seg vekk fra den høye norske selskapsskatten. Regjeringen har fulgt opp skatteutvalgets forslag med flere endringer i det norske regelverket. Vi har redusert skattesatsen for selskap fra 27 til 22 pst. Det reduserer insentivet til overskuddsflytting. I tillegg er bl.a. rentebegrensningsregelen og hjemmehørendebegrepet strammet inn for å motvirke tilpasninger. Det er innført en unntaksregel i fritaksmetoden for å hindre at utbytte blir skattefritt hvis det utdelende selskap har fått fradrag for utbyttet, og den skatterettslige omgåelsesregelen er nylig lovfestet. Det er viktig å gjøre våre nasjonale regler så effektive som mulig mot overskuddsflytting og andre former for skattetilpasning. Vi arbeider derfor kontinuerlig med å vurdere regelverket. Som vi tidligere har varslet, tar regjeringen sikte på å legge frem forslag om kildeskatt på renter og royalty om kort tid. En annen problemstilling knyttet til skattlegging av selskap som driver virksomhet i flere land, er hvilke land som skal skattlegge inntektene. Etter gjeldende internasjonale skatteregler er fysisk tilstedeværelse sentralt ved skattlegging av selskap som har aktivitet i flere land. Digitalisering av økonomien innebærer at selskap i økende grad kan betjene et marked uten å være fysisk til stede i landet markedet ligger. Det legger press på de internasjonale reglene om hvilke land som skal kunne skattlegge inntektene. Samarbeid mellom skattemyndigheter på tvers av landegrensene er en nødvendig forutsetning for å sikre en riktig og rettferdig skattlegging av internasjonale virksomheter. Utveksling av opplysninger og administrativt samarbeid er også viktig for å motvirke uønskede tilpasninger og skatteunndragelser internasjonalt. Det er også viktig for å motvirke at norske skattytere kan skjule kapital i utlandet og på den måten unndra midler fra skattlegging i Norge. De problemstillingene jeg har nevnt, kan ikke løses gjennom nasjonal lovgivning alene. De omfatter mange land og krever internasjonalt samarbeid og internasjonale løsninger. Vi har de senere år hatt gode resultater av det internasjonale skattesamarbeidet. OECD og G20s BEPS-prosjekt har vært viktig. Norge har deltatt aktivt i dette arbeidet, som er det mest omfattende skattesamarbeidet i nyere tid. Gjennom prosjektet er det oppnådd enighet om en rekke tiltak som skal motvirke overskuddsflytting og annen uthuling av skattegrunnlag. Regjeringen har fulgt opp dette gjennom flere lovendringer i vår nasjonale skattelovgivning. En annen sentral del av skattesamarbeidet i regi av OECD er arbeidet med informasjonsutveksling og administrativt samarbeid mellom skattemyndighetene. På dette området er det oppnådd betydelige resultater på forholdsvis kort tid. Den tradisjonelle banksekretessen utgjør i dag ingen vesentlig hindring for skattemyndighetene. Opplysninger om bankinnskudd og andre finansielle kontoopplysninger utveksles årlig med om lag 100 land. I tillegg utveksler vi land-for-land-rapporter og bindende forhåndsuttalelser med mange land. Samlet sett gir dette skattemyndighetene et godt grunnlag i arbeidet med risikovurderinger og å forebygge skatteomgåelser og skatteunndragelser. De resultatene vi ser av BEPS-prosjektet og arbeidet med informasjonsutveksling og administrativt samarbeid, viser at internasjonalt skattesamarbeid virker. Som jeg nevnte innledningsvis, medfører den teknologiske utviklingen et press på de internasjonale reglene om hvilke land som skal kunne skattlegge inntekter fra selskap. Det pågår nå et arbeid med å finne globale løsninger for mer effektiv og rettferdig skattlegging av multinasjonale selskap som driver virksomhet i flere land. Arbeidet foregår i G20 og OECDs Inclusive Framework, som er et samarbeidsorgan med nærmere 140 medlemsland. Arbeidet består av to deler, som adresserer de to problemstillingene jeg nevnte. Den første delen omhandler endringer i reglene for fordeling av beskatningsrett mellom land. Siktemålet er å gi markedsstaten økt beskatningsrett til deler av inntekten fra store multinasjonale selskap, selv om selskapet ikke er fysisk til stede. Den andre deler omhandler regler som skal sikre at multinasjonale selskap skattlegges over et visst minimumsnivå. Formålet med dette er å motvirke overskuddsflytting og uthuling av skattegrunnlag. Målet er å bli enig om en bred, felles løsning som kan presenteres for G20-landene innen utgangen av 2020. Denne tidsplanen ble senest bekreftet av medlemslandene på et møte 29. og 30. januar. Arbeidet er viktig for å sikre inntekter til fellesskapet, men også av hensyn til tradisjonelle selskaper som møter en høyere effektiv beskatning. Samtidig har flere europeiske land innført eller planlegger å innføre midlertidige tiltak for å skattlegge multinasjonale selskap med digitaliserte forretningsmodeller. Disse tiltakene er i form av avgifter på brutto omsetning av visse digitale tjenester. Generelt vil slike bruttoskatter ha større negativ effekt på handel, vekst og investeringer enn skatt på selskapsoverskudd. Jeg vil også nevne at i EU konsentreres innsatsen om arbeidet i Inclusive Framework. Det synes derfor som om det foreløpig ikke er aktuelt med en felles europeisk omsetningsavgift for digitale tjenester. Jeg mener at vårt primære mål må være å bidra på en god og konstruktiv måte til å finne gode internasjonale løsninger. Internasjonale løsninger skal bl.a. motvirke at enkeltland innfører ensidige tiltak. Dette er viktig for å sikre et stabilt og varig system som gir en rettferdig og effektiv beskatning av multinasjonale selskap. Dersom vi ikke skulle lykkes med å oppnå enighet, mener jeg at vi må vurdere behovet for andre tiltak som sikrer at inntekter og betalingsstrømmer i multinasjonale selskap med tilknytning til Norge ikke underbeskattes.