trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg skjønner ikke hva man skal basere disse beslutningene på, hvis det ikke er faglighet. Det må jo være hva som er risikoen for spilleavhengighet ved spillene. Her har vi gjort en rekke ting som den forrige regjering ikke gjorde. Vi har innført seddelforbud og strengere regler for omsetningshastighet og for hvilke typer spill som vi skal ha, vi har forbudt de enarmede bandittene osv., ut fra et faglig vurdert skjønn. Det må jo være den type faglighet man også bruker i kommunene. Hvis 431 kommuner skal ta disse beslutningene, må man ha den ekspertisen. Jeg mener at vi har et nasjonalt ansvar, ikke bare for å si nei til farlige spill i alle kommuner. Det kan ikke være slik at hvis vi mener at et spill er farlig, så skal det være helt greit for en ordfører i en kommune å si at nei, det er ikke så farlig likevel. Det må være vi som tar ansvaret for at befolkningen i Norge er trygg i forhold til spill. Det gjorde ikke den forrige regjering. Det gjør dagens regjering. Jeg skjønner jo heller ikke hvordan det skal være i framtiden hvis spillterminalene f.eks. også kan tilby Lotto. Hvordan skal det være, at en ordfører sier nei til at kiosken på hjørnet kan ha en terminal som tilbyr Lotto i sin kommune.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg sa før rettssaken var avgjort, at det er helt uaktuelt å videreføre dagens regime. For meg var det ulevelig å ha et system hvor man omsatte for 28 milliarder kr, og hvor mange, mange tusen var spilleavhengige. Heldigvis vant vi den rettssaken, så vi kan gjennomføre den politikken som Kristelig Folkeparti stod for, bortsett fra at vi gjennomfører den på en mye strengere måte. Det er rett og slett ikke riktig når Kristelig Folkeparti sier at man ikke hadde kjennskap til det den gangen, og at man nå har snudd, for nå vet man mer. I de dokumentene som Kristelig Folkepartis statsråd og regjeringsadvokaten la fram under rettssakene – også da de satt i regjering – står dette så godt og gripende beskrevet at det rett og slett er tilnærmet en forbrytelse at man ikke gjorde mer da man satt i regjering. Hvordan kunne man la spillingen øke til 28 milliarder kr? Hvorfor innførte man ikke seddelforbudet? Kan ikke representanten Molvær Grimstad ta en replikk til og forklare det norske folk hvorfor man ikke tok opp et så enkelt forslag, som lå på bordet fra de spilleavhengige? Hvorfor innførte man ikke merking? Hvorfor lot man ikke folk som stod og spilte, gå hjem om natten? Man stod bare og så på.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Representanten siterer meg feil. Jeg sa at uansett hvordan rettssaken går, skal alle dagens automater bort fra 1. juli, og så skal vi vurdere hva vi gjør. Dagens marked er uaktuelt å videreføre. Nå har jo Kristelig Folkeparti fått hard medfart her, både fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Fremskrittspartiet og SV. Men jeg mener faktisk at vi har et krav på å få vite hvorfor man lot omsetningen gå fra 8 milliarder kr til 28 milliarder kr uten å gjøre noen ting. Jeg registrerte at Kristelig Folkepartis leder var på besøk i Drammen kretsfengsel. Jeg antar at de aller fleste av dem som hadde problemer med spilleavhengighet som var der, ble spilleavhengige da Kristelig Folkeparti satt i regjering. Bad Høybråten der om unnskyldning for at man ikke gjorde mer? Bad han om unnskyldning for at man ikke innførte nattestenging? Bad han om unnskyldning for at man ikke innførte seddelforbudet? Bad han om unnskyldning for at man ikke ryddet mer opp? Nå har vi redusert omsetningen med mange milliarder bare på grunn av seddelforbudet. Henvendelsene til Hjelpelinjen ble halvert da seddelforbudet kom på plass. Hvorfor innførte man ikke det? Hvis ikke representanten Molvær Grimstad kan stå her og svare på det, mener jeg at hun har veldig liten troverdighet med den populistiske linjen som Kristelig Folkeparti kjører nå.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Lotteritilsynet er blant dem som advarer mot å lage lokale spillregimer. De sier at det ikke finnes ett land i verden som har delegert til kommunenivå å styre spillmarkedet, for også med et regionalt forbud kan man få illegale markeder, og det vil være tilnærmet umulig for Lotteritilsynet å følge med i 431 forskjellige spillmarkeder. Jeg skal gi Høyre honnør for én ting, og det er at Høyre i hvert fall klart sier at dersom det er lokale forbud, må også lokalpolitikerne ta ansvaret for frivillighetens kompensasjon. Det er ikke det budskapet som Høyre-ordføreren i Drammen eller Høyre-ordførere mange andre plasser kommuniserer. De sier at det er en selvfølge at staten skal betale dette. Det er også et argument. Vi vil ikke at frivillige lag, idrettslag og organisasjoner skal bli kastet ut i uvisshet og uforutsigbarhet fordi vi får 431 forskjellige regimer. Bare en siste ting: Venstre sa her i stad at alle de som kjører ordføreropprør, ikke var for forbud. Jo, de står på en liste på et nettsted som heter automatfri.no. Jeg antar det forteller det meste om hva de egentlig mener.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det er virkelig ikke Regjeringen som bruker de store ordene i denne saken. Hvis man ser på referatet fra representanten Molvær Grimstads innlegg, vil man se at hun snakker om Regjeringens politikk på spillområdet i svært negative ordelag. Før vi innfører monopolet, har vi redusert omsetningen på automatene med mange milliarder kroner. Henvendelsene til Hjelpelinjen ble halvert. Disse tiltakene kunne ha vært innført i forrige periode. Jeg kan gjenta spørsmålet til Kristelig Folkepartis nestleder, for hun har også muligheten til tegne seg til et treminutters innlegg: Hvorfor gjorde man ingenting for å redusere omsetningen på automatene? Den gikk fra 8 milliarder kr til 28 milliarder kr. Det ligger dype sosiale tragedier i den passiviteten. Det er vel og bra at man kjørte rettssak i EFTA, vel og bra at man argumenterte imot, men det må også handles. Man kan ikke komme etterpå og stemple andres politikk, som er langt strengere enn den man selv la opp til. I 2004 ble regelverket for de framtidige spillterminalene laget. Vi har strammet det kraftig inn.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det siste innlegget synes jeg var et enestående innlegg i forhold til en appell til Kristelig Folkeparti om å erindre hva man selv har stått for. Det er jo ikke det at det ikke er lov å skifte mening, men her går man på talerstolen, som Ingebrigt S. Sørfonn gjør, og sier at nå legger Regjeringen opp til at de spilleavhengige skal finansiere norsk frivillighet, og så gjennomfører altså Regjeringen Kristelig Folkepartis politikk, bortsett fra at den er langt strengere! Jeg ser representanten Sørfonn rister på hodet. Det er jo full anledning til å gå på talerstolen og si hva som er forskjellen på dagens regjerings politikk og det Svarstad Haugland stod for. Bortsett fra at det er innført seddelforbud, nattestenging, merking, avgift, støtte til de spilleavhengiges forening, reduserte inntektsmål, fjerning av enarmede banditter og et par andre tiltak, er politikken den samme som Kristelig Folkepartis politikk, dvs. at de hadde sedler, de hadde nattåpent, de hadde mulighet for enarmede banditter, og de hadde flere automater og større inntektskrav. Når man bruker så sterke ord som at spilleavhengige skal finansiere norsk frivillighet, hvilke ord vil representanten Sørfonn bruke om den politikken som Kristelig Folkepartis regjering stod for? Det er ikke slik at en ikke kjente til problemene. Det står beskrevet i dokumentene fra Kristelig Folkepartis egen regjering. Det var derfor man møtte i rettssaken i EFTA, fordi de store sosiale problemene var kjent. Så sier man at man ikke hadde politisk handlingsrom. Jo! Det er helt korrekt som Gunn Karin Gjul sier: Seddelforbud kunne blitt innført ved forskrift. Nattestengning kunne blitt innført ved forskrift. Det er innført ved forskrift. Man hadde ikke trengt å gå til Stortinget. Men som representanten Lund Bergo sier her, man hadde jo fått SVs støtte helt sikkert for de tiltakene. Tror virkelig Dagrun Eriksen at opposisjonen i Stortinget ville motsatt seg at folk ble nektet å spille fra kl. 24 eller 02 om natta til 07 om morgenen? Vi hindret i hvert fall at de ikke stod på bensinstasjonen med ungene liggende i bilen. 28 milliarder kr var resultatet da Dagfinn Høybråten gikk av som helseminister da Kristelig Folkeparti gikk ut av regjeringen. Man skal ikke snakke om fortiden, sier May-Helen Molvær Grimstad. Ja, det er en stor trøst for dem som sitter med stor gjeld, sosiale tragedier – alvorlige forhold. Vi reduserte altså spillingen med mange milliarder kroner før vi vant rettssaken. Det er helt greit å skifte mening, men man må i hvert fall bruke ord om andres politikk som er langt strengere, som er så noenlunde i overensstemmelse med hva man selv stod for. Det er ikke tilfellet i denne saken. Det hadde saken fortjent, fordi den er litt for alvorlig til å drive populistisk utspillspolitikk på.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Dette er kanskje en av de mest debatterte sakene i løpet av våren ute i media og andre steder, så det bør vel settes av litt tid til å diskutere den også i stortingssalen, der den faktisk bestemmes. Jeg konstaterer nå på tampen av debatten at Kristelig Folkeparti – jeg tror de nå har hatt ordet åtte ganger – ikke følger den oppfordringen vi har gitt dem, å nevne ett eneste tiltak som bremset spillveksten i forrige periode. Det er selvsagt slik fordi det ikke ble innført noen tiltak som bremset spillveksten. Så til slutt: Det framstilles som at nå skal disse spilleavhengighetsproblemene fortsette. Nei! Om 16 dager fjernes alle de automatene som har skapt disse problemene, fra alle norske kommuner. Det kommer ikke til å bli innført et eneste spill i en eneste kommune som skal skape slike problemer igjen. Kristelig Folkeparti argumenterer med at det må være lov at kommunene sier nei til skadelige spill. Jeg vil argumentere med at det skal være ulovlig for kommunene å si ja til skadelige spill. Vi skal ikke ha skadelige spill i noen kommuner. Det er helt riktig som representanten Erling Sande bl.a. har sagt her, at hvis man mener at spillene er skadelige, da er det eneste logiske argumentet å stå på at det må forbys i hele Norge – ikke at det skal forbys i Drammen, men være lov i Lier, eller forbys på Hønefoss, men være lov på Jevnaker. Det hjelper ingen spilleavhengige i Norge. Så aller sist. Jeg registrerer også at Kristelig Folkeparti i denne debatten i hvert fall ikke har brukt mye tid på frivilligheten, som er avhengig av trygge, forutsigbare rammer. Man har sagt at man skal kompensere. Det siste den avgåtte Bondevik-regjeringen gjorde før de gikk ut av kontorene i 2005, var å sette en strek over de 900 mill. kr som frivilligheten skulle ha i kompensasjon i overgangsåret mellom automatinntekter og inntekter fra Norsk Tipping i framtiden. Jeg ser at representanten Molvær Grimstad rister på hodet. Da foreslår jeg at hun leser St. prp. nr. 1 for 2005-2006 fra Kultur- og kirkedepartementet, for der er nemlig hele den summen – 900 mill. kr – som frivilligheten var lovt, fjernet.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Dette synes jeg er trist. Jeg er glad for at det er sent på kvelden. Jeg håper faktisk at ingen av de som er spilleavhengige, har hørt statsrådens replikkveksling og angrep på Kristelig Folkeparti i denne saken. Kristelig Folkeparti har hele tiden vært opptatt av å stå i bresjen for å komme lengst mulig, slik det politiske miljøet ønsket. Hvorfor satt statsråden og hans parti ganske stille og lot Kristelig Folkeparti ta «krigen» sist, når Kristelig Folkeparti også nå ønsker å gå enda lenger, av hensyn til alle de spilleavhengige som har fått problemer med automatene? Jeg synes at det blir uverdig av statsråden å være så «høy» i denne saken, når man ikke har en veldig god sak.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Jeg synes det er tappert av statsråden og andre fra regjeringspartiene å prøve å gjøre dette til en vinnersak for seg. Jeg har fulgt denne saken i mange år. Ja, vi visste mye da monopolet ble vedtatt, men det var det lengste vi kunne klare å komme. Jeg husker et arbeiderparti som satt ganske musestille da Kristelig Folkeparti og Valgerd tok den utrolig tøffe kampen det var å begynne å røre i dette markedet. Det var så mye økonomi på spill. Det var så mye usikkerhet i Frivillighets-Norge om hva som ville skje med dem. Ting måtte modnes. Hvis representanten Sande og statsråden etterlyser hva Kristelig Folkeparti gjorde, kan jeg si at Kristelig Folkeparti stod på barrikadene for å begynne å tørre å ta i noe som alle hadde sittet musestille og sett på. Jeg beundrer sterke politikere. Jeg beundrer sterke politikere som viser handlekraft, men jeg beundrer dem mer når den handlekraften går i favør av dem som trenger det mest i solidaritet, og ikke for å prøve å forsvare en sak som ikke er god. Vi har elta statsråden, og vi har heiet på statsråden når han har kommet med tiltak for innstramminger i markedet som skal hindre at flere blir spilleavhengige. Så har jeg også lyst til å si fra denne talerstolen – i og med at jeg satt i komiteen i forrige periode – at SV også har rett i at de stod på barrikadene i denne saken. SV gikk også foran. De hadde et Dokument nr. 8-forslag som representanten fra SV snakket om her, men Kristelig Folkeparti og SV hadde ikke fått politisk flertall for å få dette igjennom. For at dette skulle bli gjennomført, var det noe som måtte modnes i vår nasjon. Det måtte modnes i det frivillige Norge. Det måtte modnes i det politiske miljøet. Og når noen spør om vi diskuterer forbud her i dag, har jeg lyst til å si, også til representanten Sande, at et forslag om forbud er fremmet her i denne salen, og det stemte Senterpartiet imot. Det var Kristelig Folkepartis primære forslag. Når det ikke går, så ønsker vi at de 200 ordførerne som har ønsket det, da skal få en mulighet til selv å si nei. Det er kommunalt selvstyre. Jeg skulle ønske at den handlekraften og energien vi ser fra mange politikere i dag, hadde gått i favør av og til solidaritet med dem som faktisk trenger oss mest, og det er de spilleavhengige.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
I Lyngen kommune har 12 av 13 familier mistet sitt spilleproblem etter at kommunen ble automatfri. Men hvorfor skal bare noen få kommuner få muligheten til å bli automatfrie? 209 ordførere rundt om i landet stiller seg det spørsmålet og har sluttet seg til et opprop der de tar avstand fra gevinstautomater. De ønsker lokal selvråderett over automatplasseringen, ettersom de nå blir påtvunget gevinstautomater de ikke ønsker. Ordførerne er ikke interesserte i å eksperimentere med Norsk Tippings såkalte snille automater. De opplever selv hva gevinstautomatene gjør med folk og økonomien deres. De vil forebygge framfor å reparere. I tillegg til at man i dag kan tape opptil 400 kr i minuttet på automatene, rammes de med dårlig økonomi hardest. Dette gjenspeiler seg i utplasseringen av automatene. Oslos gevinstautomater er f.eks. plassert ut på Østkanten, men er nesten ikke å finne på Vestkanten. Kjøpesentrene CC Vest og Stovner Senter omsetter for omtrent like mye, men automatomsetningen er ti ganger så stor på Stovner Senter som på CC Vest. Det hevdes at uten Norsk Tippings spilleautomater vil illegale automater oppstå, men Regjeringen har bestemt at det skal være en automatfri periode fra 1. juli 2007 fram til 31. desember 2007, og da vil det i så fall være en like stor utfordring med illegale automater i den perioden, uten at det er blitt satt i verk tiltak for å motvirke dette fra Regjeringens side. Det hevdes også at mange automatspillere vil gå over til å spille på Internett, men dette er i svært liten grad påvist hos Hjelpelinjen, behandlingsinstitusjoner og selvhjelpsorganisasjoner for spilleavhengige. Ikke engang da seddelforbudet ble innført, og omsetningen på gevinstautomatene raste med flere milliarder, så man en merkbar økning på pengespill på nett. Det skal ikke være opp til kioskeierne, men lokalpolitikerne å bestemme hvorvidt en kommune skal være spillefri. Derfor mener Kristelig Folkeparti det er viktig å gi kommunene fullmakt til å kunne takke nei til disse utnyttende gevinstautomatene. I Soria Moria-erklæringen under kapitlet «Folkestyre» står det: «Folkestyret er under press. Beslutningene overføres i økende grad til aktørene i markedene, til kapitalsterke privatpersoner, organisasjoner, byråkrater og andre som ikke står til ansvar overfor folket i valg. Dette fører til sviktende tillit, avmakt og mindre engasjement og deltakelse i samfunnsspørsmål hos folk flest. Dersom viktige politiske målsettinger skal ivaretas, må markedene korrigeres gjennom styring fra folkevalgte organer.» Dersom regjeringspartiene skal ta sin egen politikk på alvor, vil det bety at det er lokalpolitikerne som skal bestemme, ikke kioskeierne.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Me begynner å forstå at det har gått prestisje i denne saka for kulturministeren, for han verkar ein smule fastlåst. I replikkrunden greidde han ikkje å halda seg frå å skulda på førre regjering – det har jo vorte bortimot eit varemerke for denne regjeringa. Men å kritisera Kristeleg Folkeparti for at me var handlingslamma i speleautomatsaka medan me sat i regjering, er ganske drygt, og det fell på si eiga urimelegheit. Det som er komplett umogleg å forstå for meg, er at Senterpartiet og SV godtek eit opplegg som i realiteten betyr at speleavhengige skal finansiera norsk frivilligheit. Det er uforståeleg at SV sviktar somme av samfunnet sine mest utsette for å berga freden i regjeringa. Det er uforståeleg at Senterpartiet legg så mykje inn på støtta statsråd Giske at dei nektar kommunane sjølvstyre i denne saka. Eller meiner Senterpartiet og SV at det er ordførarane i landet som ikkje forstår dette, og at dei 209 ordførarane som til no har skrive under på oppropet for lokalt sjølvstyre, har misforstått det heile? Meiner Senterpartiet at leiaren i Senterungdommen har misforstått når han seier: «Dette går ikke an! Giske driver utpressing av lokalpolitikerne(...) Ingen kommunepolitikere skal tvinges til å velge mellom idrettsanlegg og sosiale tragedier i eget lokalsamfunn(…) (...) (…) Kanskje meiner Regjeringa at 70 pst. av det norske folket som ønskjer automatane vekk, ikkje forstår saka? 9 av 10 kr frå automatinntektene kjem frå speleavhengige. Dei nye automatane er snillare, heiter det, dei skapar ikkje speleavhengigheit. Likevel er Regjeringa sitt argument for å behalda automatane at staten treng dei for å få inn pengar til frivillig sektor. Ja, forstå det den som kan! Eg har forstått at Senterpartiet og SV har tenkt å stemma imot folket, ordførarane og dei speleavhengige sine krav, og for ein ny siger for fleirtalsregjeringa – men eg har inga forståing for det.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2007-06-14:
Jeg må få kommentere noe av det Solvik-Olsen tok opp i sitt innlegg. Blant annet problematiserte han dette med kraftunderskudd i BKK-området. Hvis man hadde gått inn og lest de brevene vi har fått, ville man ha sett at det er ingen som er uenig i at BKK-området som sådant har et stort og etter hvert dramatisk kraftunderskudd. Men det er riktig at det er kraftunderskudd/kraftoverskudd bak såkalte snitt. Hvis man så leser resten av brevet, ser man at de snittene er planlagt utbedret, ikke minst den strekningen som heter Mongstad–Kolsnes. Den vil gjøre at det ikke lenger er et overskudd av kraft på Mongstad, og dette er planlagt ferdig i 2011. All den tid Gjøa skal være i drift i oktober 2010, er det altså snakk om tre måneder med en slik teoretisk situasjon. Ellers ville det vært en betydelig svekkelse av forsyningssikkerheten i BKK-området, samtidig som man ikke får tatt ut den kraften man har for mye av i Sogn og Fjordane. Det er derfor slik, i hvert fall når man kommer fra Trøndelag og nå får erfare hva dårlig planlegging på kraftsiden har å si når Ormen starter uten at ny produksjon er inne, at vi i alle fall må sørge for at vi ikke gjør de samme tabbene her. Det virker det som om Fremskrittspartiet har et ønske om å gjøre. Så drar Solvik-Olsen noen resonnement knyttet til elektrifisering av sokkelen, og sier at Fremskrittspartiet er for elektrifisering av sokkelen fordi det i gitte tilfeller kan være fornuftig. Jeg er usikker på hvor mye Fremskrittspartiet mener at man ønsker å elektrifisere norsk sokkel. Man har i alle fall ikke vært spesielt progressive på det området tidligere. Man har ikke villet bruke de virkemidlene som har vært nødvendige, verken når det har vært snakk om CO2-avgift eller kvoteplikt. Jeg er helt sikker på at skal man lykkes med å elektrifisere sokkelen på en fornuftig måte, er man nødt til å ville det, og man er nødt til å gi signaler fra dette huset for at så skal skje. Derfor er jeg glad for at det er et så bredt flertall som er glad for det arbeidet som Statoil og andre har lagt ned. Når det gjelder kablingsproblematikken, synes jeg man snakker med to tunger. Der sier man på den ene siden at man trenger en gjennomgang av regelverket, og på den andre siden sier man at man er nødt til å tenke over de økonomiske konsekvensene. Det er i grunnen det som er dagens politikk, og man har mulighet til å legge alle høyspentlinjer i Norge i kabel. Det er selvsagt teknisk mulig. Det er et spørsmål om kostnader, som Solvik-Olsen så vakkert uttrykte det. Da er det kanskje ærligere om man sier hvilke strekninger man vil kable, og hvilke strekninger man ikke vil kable.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2007-06-14:
Jeg skal være veldig kort. Når det gjelder kabling, åpner gjeldende politikk for kabling der spesielle miljøhensyn taler for det. Det er ikke sånn at man trenger å gjøre om på en instruks eller på en politikk. Det Senterpartiets landsmøte bad om, var at disse vurderingene ble gjort i hvert enkelt tilfelle, og så gav vi et signal om at vi ville vektlegge de miljømessige konsekvensene noe tyngre. Så opplever vi at Fremskrittspartiet trekker fram dette og sier at man skal utrede en ny politikk. Så sier man på den annen side at man er nødt til å ta kostnadene med i betraktningen. Mitt poeng er at da må man heller være ærlig og si hvor man ønsker at det skal være kabling, og hvor man ønsker at linjene skal gå i luften, slik de gjør i dag. Når det gjelder Lutelandet, står det i flertallsmerknaden at det kan bli valgt såfremt det er «teknisk mulig og miljømessig forsvarlig». Det er definert til å gå på tid. Det er den tydelige bestillingen som ligger fra Stortinget til statsråden, og som statsråden selvsagt forventes å følge opp.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Saksordføreren har redegjort for saken og komiteens innstilling på en meget klar og grundig måte. Jeg vil likevel understreke at utbyggingen av Gjøa, Vega og Vega sør representerer et flott tillegg til olje- og gassproduksjonen vår. Selv om dette ikke er de helt store utbyggingene på sokkelen, representerer denne utbyggingen og senere driftsfaser meget stor verdiskaping i landet vårt. Eksempelvis er investeringsutgiftene ved utbyggingen bare av Gjøa beregnet til å bli 26,7 milliarder kr, med årlige driftsutgifter på ca. 800 mill. kr. Jeg er opptatt av at hver gang vi foretar slike utbygginger, skal vi være oppmerksomme på oljenæringens «bibel», som er petroleumsloven. Den forteller oss at vi skal ta hensyn til norsk næringsliv og industriell utvikling, og at distriktspolitiske interesser skal veie tungt. Dette gjelder for de vurderingene som gjøres, både av utbyggerne og av myndighetene, inkludert regjering og storting. Derfor har det vært et prinsipp i petroleumsforvaltningen at ressursene skal være under norsk kontroll, og at verdiskapingen bør skje i Norge. Derfor er også komiteen i sin fulle rett når vi ønsker at effekten av Gjøa-utbyggingen også skal komme Sogn og Fjordane til gode. Dette poengterer vi gjennom våre merknader, som er klare føringer for både berørte oljeselskaper, direktoratet og departementet. Vi har en enorm petroleumsvirksomhet langs kysten vår, ikke minst utenfor Sogn og Fjordane, med f.eks. Snorre, Gullfaks, Oseberg og Troll, men svært lite av dette har ført til landbasert virksomhet i fylket. Nå plikter mange å gjøre det de kan for at effekten av Gjøa kan bli en suksesshistorie for Sogn og Fjordane. Økonomien i Gjøa tilsier at de hensyn som petroleumsloven sier vi skal ta, bør etterkommes. Olje- og energidepartementet har lagt et godt grunnlag, og vi i komiteen har vært meget tydelige på hva vi vil. Produksjonsprosessene på plattformen, unntatt gasskompressor for gasseksport, skal dekkes av strøm fra land, slik Borten Moe nevnte. Med den knapphet på kraft som man kan komme til å få i Hordaland, tilsier det varsomhet med å hente strøm til plattformen derifra. I Sogn og Fjordane er situasjonen motsatt, og det er behov for utvikling av f.eks. Lutelandet. Derfor sier også komiteen, unntatt Fremskrittspartiet, at tilkobling til nettet fra Lutelandet skal legges til grunn om det er teknisk mulig og miljømessig forsvarlig. Jeg sitter ikke inne med noen opplysninger som skulle tilsi at det er vanskeligere teknisk eller miljømessig mer uforsvarlig å velge Lutelandet enn andre alternativ. Det er også grunn til å understreke at Stortinget gjennom denne innstillingen er tydelig på at logistikkorganisasjonen med forsyningsbase og helikopterbase, inkludert driftsstøttepartnernes landorganisasjon, legges til Florø. Det betyr at basene skal fungere som baser for forsyning, innkjøp til drift og transport av personell, og inneholde lager og verksted for både utbygging og driftsfase. Alt dette vil gi Gjøa en god og tidsmessig utbygging og drift, og lokalsamfunnene deres rettmessig del av virksomheten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Som statsråden var inne på, har komiteen bedt om at alternativ kraftforsyning blir utredet. De øvrige partiene har sagt at tilkobling via Lutelandet skal velges, så lenge det er teknisk og miljømessig mulig. Nå sa også statsråden at han ville ta med en tidsdimensjon i den sammenheng, og det er fornuftig. Spørsmålet er: Vil han ta med en økonomisk dimensjon når valget skal tas, og når vil dette valget bli gjort?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
President! Får jeg en replikk til, hvis ingen andre tegner seg?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Komiteen sier også at en ønsker å bruke Florø mest mulig i utbyggingsfasen. Enkelte har påpekt at det ikke er kapasitet til det, så en må gjøre noe med kapasiteten i Florø. Hva gjør statsråden for å sikre at det følges opp?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Av og til virker det som om representanten Borten Moe gjørs på å misforstå for å kunne skape debatt, og jeg er som regel dum nok til å bite på. La meg først reflektere litt over hva statsråden har sagt. Statsråden har altså gått med på det som er Fremskrittspartiets merknad i denne saken. Han skal ta hensyn til ikke bare det tekniske og miljømessige, men også til økonomi og framdrift. Det er veldig hyggelig. Det viser at statsråden handler forsvarlig og tenker gjennom det han gjør, i stedet for flertallet i komiteen, som skriver noe som åpenbart ikke er godt fundert. Nå ser jeg fram til NVEs arbeid. Jeg ser fram til å få en god rapport og får håpe og krysse fingrene for Lutelandet og for at vi kan få etablert noe der. Så får en også håpe at den klimakvoteloven som Stortinget skal vedta neste uke, ikke blir så streng som Regjeringen har lagt opp til, slik at samtlige bedrifter som kunne tenke seg å etablere seg på Lutelandet, ikke får en eneste klimakvote og dermed heller ikke vil finne det økonomisk å starte opp. Så til elektrifisering. Fremskrittspartiet har vært positiv til elektrifisering. Jeg forstår ikke hvorfor representanten Borten Moe later som det motsatte. Det vi har sagt, og som er i tråd med flertallets syn, er at vi må gjøre det når det er fornuftig, og ikke sånn som representanten Langeland, som later som om du kan gjøre det når det passer deg, bare fordi det er symbolsk viktig, uavhengig av kostnad, uavhengig av feltets gjenværende levetid, og uavhengig av om det er teknisk mulig på kort sikt. Jeg viser her til Fremskrittspartiets Dokument nr. 8-forslag om tiltak for å innfri Kyoto-avtalen, der elektrifisering av sokkelen er nevnt. Så til høyspentpolitikk. Hvis det er sånn at Borten Moe er så fornøyd med dagens høyspentpolitikk, hvorfor trengte da Senterpartiet en lang resolusjon om temaet nettopp for å påpeke at her var det mange forhold som man måtte legge vekt på? Hvis det er sånn at politikken faktisk fungerer, er det vel ikke noen vits i å ha en resolusjon på et landsmøte, faktisk ikke på to eller tre regjeringspartiers landsmøter heller, hvis politikken fungerer. En pleier vel å ta opp i resolusjoner politikk og situasjoner som en ikke er så fornøyd med. Det er jo nettopp derfor Fremskrittspartiet og resten av opposisjonen har sett på muligheten for å gjennomføre en evaluering, slik at Senterpartiets landsmøtes røst blir hørt og ikke bare ignorert, sånn som representanten Borten Moe gjør her. Helt til slutt en liten visitt til representanten Langeland. Det er mulig han slapp en nyhet som ingen andre enn han selv kjente til, om at nå er det bare Fremskrittspartiet som ikke ønsker to tredjedels kutt. Men faktum er at inntil Arbeiderpartiet snur, er det et stort flertall i denne sal for å gjennomføre et CO2-kutt der en får mest nytte av det. Det er et stort mindretall som mener at det er geografiske grenser som skal gjelde for kuttene. Så en bør ta hensyn til hvem som utgjør flertallet i akkurat den saken.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-06-14:
NVE har bedt om at den utredningen blir gjennomført relativt raskt fra Statoils side, og for meg er det faktisk viktig at det som NVE har bedt om, blir gjort, nettopp av hensyn til forsyningssikkerhet i Bergensområdet, hvor kraftsituasjonen er anstrengt. Det er da også bakgrunnen for at NVE har bedt om denne alternative utredningen. Så det viktigste i denne sammenheng er faktisk tidsperspektivet. Så som det er sagt bl.a. fra saksordføreren, innebærer det også et betydelig ansvar for aktørene i Sogn og Fjordane, at man på den siden kan bidra. Kostnader er det selvsagt nesten umulig å uttale seg om på dette tidspunkt. Det viktigste i denne sammenheng er faktisk tidsaspektet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det er jo slik som komiteen har understreket, at det er mulig å utvide kapasiteten i Florø. Det forutsetter da også at operatøren i utbyggingsfasen følger opp slik Stortinget ber om, og vurderer de mulighetene som foreligger. Og jeg vil selvsagt som statsråd også se til at de vedtak Stortinget fatter, og det Stortinget ber om, blir gjennomført, så langt som det overhodet er praktisk mulig.
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Utanfor kysten av Sogn og Fjordane finst det, gledeleg nok, store ressursar av olje og gass. Tampen-feltet åleine har nesten 30 pst. av dei norske petroleumsressursane. Når det derimot kjem til sysselsetjinga, er utteljinga for Sogn og Fjordane svært svak. Berre 1 pst. av dei som arbeider innanfor petroleumssektoren, høyrer heime i dette fylket. Vi kan derfor slå fast at det er eit sterkt misforhold mellom ressurs- og aktivitetsdelinga. Petroleumslova slår fast at det òg skal takast distriktsomsyn ved utbygging av olje- og gassfelt i Noreg. I erklæringa som ligg til grunn for Regjeringa sitt arbeid, blir det poengtert at «det vedtatte mønsteret for drifts- og basestruktur i oljesektoren skal ligge fast og brukes aktivt i forbindelse med nye utbygginger på sokkelen». Utbygging og drift av Gjøa- og Vega-felta handlar òg om korleis ringverknadene blir for det området som ligg nærmast desse petroleumsressursane. Eg registrerer at energi- og miljøkomiteen har gjort eit viktig arbeid med denne saka. Det er gjort klare forbetringar på fleire område i forhold til opplegget som er skissert i proposisjonen. Det vil eg gi honnør for, og det var absolutt nødvendig. Utbyggingsoperatøren Statoil har lagt opp til at tilførsel av elektrisk energi skal skje frå Mongstad. Operatøren skal no greie ut eit alternativ med energiforsyning frå Lutelandet i Fjaler kommune. Meldinga frå fleirtalet i komiteen og i Stortinget er følgjande: Elforsyninga skal skje frå Lutelandet dersom det er teknisk mogleg og miljømessig forsvarleg. Eg legg til grunn at olje- og energiministeren lojalt følgjer opp saka i samsvar med forventningane i Stortinget. Når det gjeld forsyningar til utbyggingane, slår komiteen fast at planlagde forsyningar i all hovudsak skal skje frå Florø. Det skal gjelde både for Gjøa- og Vega-utbygginga. Det er ein annan realitet enn utbyggingsoperatørane har lagt opp til. All transport av personell med helikopter burde ha skjedd frå Florø både i drifts- og utbyggingsfasen. Fleirtalet i komiteen meiner det er kurant å auke kapasiteten i Florø, slik at all planlagd transport av personell kan skje derfrå også i utbyggingsfasen. Eg tolkar det slik at dette synspunktet omfattar begge utbyggingane. Eksponeringstida i helikopter må reduserast. Det var ein berande konklusjon i samband med Norne-ulykka. Den føresetnaden blir uomtvisteleg best teken vare på ved utflyging frå Florø. Driftsorganisasjonen har ein nøkkelfunksjon under utbygging og drift av olje- og gassfelt. Komiteen poengterer at det er gode grunnar til at både logistikk og teknisk leiing av driftsorganisasjonen bør plasserast i Florø. Utbyggingsoperatøren skal leggje til rette for dette så langt som mogleg. Også på dette området går komiteen klart lenger enn proposisjonen legg opp til. Eg baserer meg på at olje- og energiministeren følgjer aktivt og lojalt opp forventningane til og føringane frå fleirtalet i Stortinget. Eg lovar at eg òg i tida som kjem, vil ha stort engasjement i saka.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Saksordføreren har redegjort grundig for denne saken. Det han sier, slutter vi oss selvfølgelig til. Jeg skal ikke tilføye så mye, men jeg tok ordet i saken fordi det er nødvendig å understreke, som saksordføreren også var inne på, at det på mange måter er et litt historisk sus over komiteens enstemmige innstilling til vedtak her i kveld. Vi skal nemlig ta stilling til det som på mange måter har vært en arbeidshest på norsk sokkel i mange år. Mannskapene har gjort en glimrende jobb der ute, og det har brakt inn mye penger til statskassen, til fellesskapet, for å utvikle det norske samfunn. Så skjer det samme her som på Ekofisk-feltet, at det er en betydelig nedsynking – 5,7 m fra oppstart. Det er mye. Så var det situasjoner sist vinter, når det var urolige værforhold, som gjør at man må stenge ned feltet hvis man ikke gjør noe. Derfor synes jeg operatørene er tidlig på banen, er framtidsrettet i sine synspunkter på hva som skal skje, og dermed legger grunnlaget for nye investeringer på et felt de ser for seg fortsatt skal ha storproduksjon fram til 2049. Det står det respekt av. Det jeg også synes er viktig å understreke, som saksordføreren sa, er at operatørene, bl.a. BP, har vært aktive og sett hva som må gjøres i forhold til de miljøutfordringene vi har på norsk sokkel. Det at man nå elektrifiserer feltet fra 2009 og legger ut kabel fra Vest-Agder fylke til feltet, vil medføre en formidabel reduksjon av CO2-utslippene, hele 97 pst., samtidig som NOx-en vil gå betydelig ned, med over 90 pst. Ikke minst, som en representant har vært inne på tidligere i en annen sak, vil dette med injisering av vann i havbunnen føre til at utslippene blir mye mindre. Så totalt sett synes jeg dette er en god sak, og det er en meget framtidsrettet sak nå som elektrifiseringen er inne i bildet, og vi vil få en betydelig reduksjon i utslippene. Med disse ordene vil jeg si at denne saken fortjener å bli igangsatt straks.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Soldatinnrykket i januar beskrives som noe av det verste Vernepliktsverket har opplevd. 13 412 unge menn og kvinner ble kalt inn – 275 pst. flere enn det var behov for. Halvparten fikk utsettelse. 4 865 møtte til innrykk, men allerede etter en uke var en tredjedel sendt hjem. Hvorfor sier jeg dette i en debatt om regulativ for tillegg mv. til utskrevne vernepliktige mannskap? Jo, stadig færre av våre gutter avtjener verneplikten, samtidig som alle partier sier at man skal øke statusen og gjøre det mer rettferdig å avtjene verneplikten. Da mener Fremskrittspartiet at det ikke er nok å øke tjenestetillegget med 4 kr dagen. Da er det ikke nok å øke korporaltillegget med en halv krone dagen – for dem som har det. Da er det ikke nok å øke utdanningsbonusen med 50 øre dagen for dem som er under utdanning. Og det er heller ikke nok å øke dimisjonsgodtgjørelsen med 798 kr for tolv måneder i en militær uniform. Det er 2,18 øre mer pr. dag i økning – ikke så veldig imponerende, synes jeg. Man kan kanskje si at det å øke med 3,4 pst. er bra. Men når vi regner 3,4 pst. av en svært lav inntekt, monner dette svært lite. Ellers vil Fremskrittspartiet også beklage meget sterkt at Regjeringen også i denne saken kom veldig sent, slik Fremskrittspartiet ser det, og at vi ikke får nok tid til å behandle saken på en tilfredsstillende måte. Derfor forlanger Fremskrittspartiet at man neste gang kommer tidligere med sakene slik at behandlingen kan gjøres på en forsvarlig måte. Dette fortjener de jenter og gutter som avtjener verneplikten. Så kan man kanskje si at økonomi ikke er alt for å øke statusen ved å avtjene verneplikten. Jeg er enig i det, men det er en del av det, og en viktig del.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
I innlegget mitt var jeg ganske kvass på dette med hvor lite soldatene fikk, og jeg hadde håpet at statsråden kunne kommentere det lite grann. Synes statsråden at det er å heve statusen til det å være soldat i tolv måneder å øke dimisjonsgodtgjørelsen med 2 kr og 18 øre dagen? Synes statsråden at det er nok å øke utdanningsbonusen med 50 øre dagen? Synes statsråden at det er nok å få 50 øre ekstra pr. dag hvis man er korporal og har ekstra ansvar? Synes statsråden at det er nok å få 4 kr ekstra pr. dag for tolv måneders tjeneste – for dem som sliter?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg vil berømme Ombudsmannsnemnda for en meget god og oversiktlig melding, som gir et godt bilde av situasjonen. Jeg er spesielt tilfreds med at nemnda er opptatt av Forsvarets familiepolitikk, og at konklusjonen er klar på at det her har skjedd gode forbedringer i 2006. Familieliv, trygghet og forutsigbarhet er viktige kjerneverdier for alle yrkesgrupper. Også Forsvarets ansatte må kunne kombinere en yrkeskarriere med et godt familieliv. Jeg er glad for at mye positivt skjer på dette området, og jeg føler det betryggende at nemnda fokuserer så sterkt på disse forholdene. Jeg er ikke i tvil om at dette er forhold som vil ha avgjørende betydning for rekrutteringen til Forsvaret i årene som kommer. Jeg ser også på verneplikten som meget viktig for å kunne rekruttere fagfolk til vårt framtidige forsvar. I den sammenheng er det, som saksordføreren var inne på, svært gledelig at resultatene fra vernepliktsundersøkelsen 2006 viser en positiv retning, at førstegangstjenesten oppleves som meningsfylt, og at den enkelte trives i Forsvaret. Jeg mener også at det er svært viktig at kvinnene nå inviteres til sesjon. Når ca. 6 500 kvinner ved utgangen av 2006 hadde takket ja til frivillig sesjon, viser det med all tydelighet at tiden er moden for å ta ytterligere grep i denne sammenheng. Flere og flere ser det som en folkerett at kvinnene skal ha denne retten på lik linje med menn. Mye kunne vært omtalt i denne sammenheng, men jeg skal avslutningsvis nøye meg med å si at jeg tror at Forsvaret i dag fungerer godt. Vi vet at det fortsatt er store omstillinger og endringer på gang i Forsvaret. I den sammenheng er det viktig at vi har alle sidene av saken med oss, også de menneskelige. Jeg føler det betryggende at Ombudsmannsnemnda følger denne utviklingen så nøye.
Jan Petersen (Høyre), 2007-06-14:
Denne saken er jo enkel, og kaller for så vidt ikke på annet enn en anbefaling. Men den illustrerer også dessverre et poeng som jeg bare skal bruke et par minutter på. Dette er en meget enkel sak. Proposisjonen er prisverdig kortfattet, det kan ikke ha tatt mange minuttene å skrive den. Det kan heller ikke ha tatt mange minuttene å regne ut de beløpene som skal bevilges. Og jeg registrerer at disse beregningene er foretatt på bakgrunn av det statlige lønnsoppgjøret som var ferdig for mange uker siden. På den bakgrunn er det pussig at denne saken først ble referert i Stortinget for tre dager siden. Hva departementet har gjort med den i så lang tid, det er et spørsmål. Dette er dessverre et kjent fenomen. Man har i den offentlige debatten stadig omtalt transportflysaken, som kommer til behandling på tirsdag, hvor opposisjonspartiene i komiteen etter opplegget fikk tre og en halv dag på gjøre klar sine anbefalinger til sine grupper. Ved forlengelse av sesjonen fikk vi jo noen dager ekstra. Men dette var jo departementets opplegg. Vi ser det også i den saken som kommer til behandling i morgen, bevilgning til UNIFIL 2, hvor departementet hadde lovet å få proposisjonen ferdig tidlig i 2007. Det skjedde ikke, men det ble altså smuglet inn i revidert nasjonalbudsjett flere måneder etter at oppdraget ble avsluttet, slik at en kunne få inntrykk av at budsjetteringsopplegget er å summere, og så fremme forslag. Dette synes jeg ikke er spesielt tilfredsstillende, og vil gjerne spørre statsråden om hun synes at hun legger vel til rette for Stortingets behandling av forsvarsspørsmål.
Jan Petersen (Høyre), 2007-06-14:
Beklager å måtte bruke tid på dette midt på natten den nest siste dagen, men det er jo månedsvis siden vi har hatt saker som har gjort det mulig å komme i dialog med statsråden om denne type ting. Soldatproposisjonen er ikke det store spørsmålet. Vi er vesentlig mer effektive enn regjeringsapparatet når det gjelder den, så vi greier det på tross av fristene. Det som er poenget her, er at alle de sakene vi har hatt, er blitt behandlet på denne måten. Når jeg tar opp saken om UNIFIL nå og ikke i morgen, er det fordi Regjeringen selv, i skriftlig svar til komiteen, sa at saken skulle forelegges oss tidlig i 2007. Det har ikke skjedd. Jeg tror man bare rett og slett har glemt hva man har skrevet, hvis jeg oppfattet statsrådens svar riktig. Det hadde vært nyttig å få saken slik Regjeringen lovte oss den. Når det gjelder investeringsproposisjonen, må man huske at også Stortinget må ha tid til å behandle en sak. Det er ikke bare Regjeringens problemer som er det avgjørende. Hvis man ikke greier å legge opp et behandlingsløp som gjør at opposisjonspartier får mer enn tre og en halv dag på saker – selv om de er kurante – er det noe galt med selve behandlingsopplegget. Jeg vil insistere på at man kanskje tenker igjennom disse tingene. Det er ikke tilfredsstillende at vi kl. 00.30 om natten dagen før Stortinget skulle gått fra hverandre, har den første dialogen med statsråden på fire måneder.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg har lyst til å understreke at jeg er opptatt av å legge til rette for at det skal bli god saksbehandling i Stortinget. Likevel er det slik at vi også må følge lover, regler og vedtatte reglement når det f.eks. gjelder soldatproposisjonen, som er en følge av lønnsoppgjøret, men der man ikke bare kan legge på 3,4 pst. i departementet og sende til Stortinget. Den saken skal innom flere andre departementer for kvalitetssikring og høring. Derfor tar det noe tid, og derfor er det også helt vanlig at den legges fram på denne tiden. Så var det spørsmålet om vi kunne komme tidligere med de andre sakene. Når det gjelder UNIFIL, har vi varslet at den operasjonen var en av dem som skulle tilleggsfinansieres, og vi har da tatt det med i revidert nasjonalbudsjett. Når det gjelder investeringsproposisjonen, så kommer den hver vår, som et tillegg til budsjettet. Jeg ser veldig godt at den store saken der som dreier seg om nye transportfly, hadde det vært ønskelig at Stortinget hadde fått bedre tid på. Jeg er jo glad for at Stortinget og forsvarskomiteen også har gjennomført en høring om denne saken. Men jeg vil også si at kvalitetssikringen av transportflysaken ble gjennomført helt fram til dagen før den gikk i statsråd, og det var ikke veldig lett da å komme til Stortinget med den før saken hadde vært i statsråd.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Man kan alltid komme med vurderinger om hva som er nok. Godtgjørelsen til soldatene har økt betydelig i det siste, og vi er opptatt av at den også skal økes framover. Når det gjelder f.eks. dimisjonsgodtgjørelsen, har det for så vidt vært en avtale med de vernepliktiges egne tillitsvalgte – og også en målsetting – at den skal komme opp i 25 000 kr. Vi ser veldig godt at en skikkelig godtgjøring til soldatene også er viktig for å øke de vernepliktiges status. Denne saken gjelder en automatisk regulering av soldatgodtgjøringene som står i forhold til det statlige lønnsoppgjøret. Den store debatten får man eventuelt ta i forbindelse med budsjettet.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jeg skal ikke si mange ordene på denne tiden av døgnet. Jeg hører stadig at vi må prøve å effektivisere oss, i motsetning til det Regjeringen har gjort i de siste sakene. Jeg slutter meg helt til komiteens leder, Jan Petersen, når han kritiserer det som er gjort – eller det som ikke er gjort. Det forundrer meg at Signe Øye kan si at dette er vanlig, slik er det blitt gjort de siste seks årene. Det er da ingen unnskyldning for at man ikke skal kunne forbedre seg. Dette må vi klare, sier hun. – Ja visst klarer vi det. Komiteen er innstilt på at disse sakene er viktige for dem det gjelder. Derfor tar vi fatt på dem og får dem unna, for å si det slik. Jeg synes denne siste saken, om soldatene og deres inntekt, fortjener en helt annen og grundig behandling. Selv om saken kan virke enkel i utgangspunktet, er den veldig stor og viktig for dem det gjelder. Som komiteens leder sa når det gjelder transportflysaken, er det kritikkverdig at Regjeringen og statsråden behandler komiteen på denne måten. Vi føler at vi ikke får gjort en god nok jobb. Jeg håper ikke man fortsetter med dette. Vi kan ikke leve med at vi får saker på den måten. En så stor og viktig sak som transportfly til 4 milliarder kr kan vi i hvert fall ikke behandle på strak arm. Slik føler vi det – noen av oss i hvert fall – og dette går ikke jeg med på lenger. Hvis det skal fortsette på den måten, må vi til enhver tid få lov til å kritisere framferden til statsråden og departementet.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
President! Jeg har stemt feil.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-14:
President! Forslag nr. 2 skal støttes av Fremskrittspartiet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-05-08:
På vegne av representantene Peter Skovholt Gitmark, Gunnar Gundersen, Kari Lise Holmberg, Børge Brende, Trond Helleland, Svein Flåtten og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å avvikle den såkalte hytteskatten og begrense nivået på eiendomsskatten.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-08:
På vegne av representantene Ivar Kristiansen, Peter Skovholt Gitmark og meg selv vil jeg fremlegge forslag om å innføre et forbud mot deponering av nedbrytbart avfall fra 1. januar 2009.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-05-08:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Petter Løvik, Gunnar Gundersen, Ivar Kristiansen og meg selv fremme forslag om en fremtidsrettet jordbrukspolitikk.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-08:
Det er en glede å kunne legge frem forslag fra representantene Siv Jensen, Carl I. Hagen, Jon Jæger Gåsvatn, Åse M. Schmidt og meg selv om å gjennomføre folkeavstemning om forholdet mellom stat og kirke samtidig med kommunevalget 2007.