Henrik Asheim (Høyre), 2021-12-21:
Jeg vil også begynne med å takke komiteen for et godt samarbeid i en litt ekstra krevende prosess – med regjeringsskifte etter det opprinnelige forslaget til budsjett, så en tilleggsproposisjon fra en ny regjering og deretter et forhandlingsresultat mellom flertallspartiene her i Stortinget. Like fullt har godt samarbeid på tvers av partiene i komiteen ført til en innstilling som tydelig viser forskjellene mellom oss og også hvor vi er enige. Denne komiteen har ansvaret for områder som angår ekstremt mange mennesker: fra alderspensjonisten som ønsker en god og trygg pensjon, til tenåringen som lurer på om det er penger igjen til hun skal gå av med pensjon – fra hun som mangler bare ett fag fra videregående for å få vitnemålet på plass, men dermed også sliter med å få den første jobben, til han som har slitt med store plager gjennom livet og bare drømmer om å få kunne gå på jobb så ofte kroppen eller hodet lar ham gjøre det. Og det handler om helt vanlige arbeidsfolks rettigheter og plikter på jobben og om dem som driver bedriftene de jobber i. I enkelte bransjer er mange nå bekymret for om de overlever, og i andre bransjer er den største utfordringen å skaffe nok kompetent arbeidskraft til å sikre videre vekst og muligheten til å ta nye oppdrag. Og så er det alle mellom disse ytterpunktene. I tillegg til det står vi nok en gang i nye koronatiltak og dermed også nye restriksjoner. Prioritet nummer én må alltid være liv og helse først. Men de nye tiltakene sliter også på mange av dem som siden mars 2020 har betalt en høy pris – restaurant-, serverings-, kultur- og eventbransjen – de som lever av at mennesker samles. Litt ekstra vondt gjør det når disse restriksjonene kommer i den tiden hvor omsetningen skulle skyte i været og det skulle være mer enn nok jobb til alle i en ellers hardt prøvet bransje. Derfor er det helt naturlig at diskusjonen nå går om hvilke kompensasjonstiltak som er nødvendige fremover. Målet må være å redde levedyktige arbeidsplasser over hele landet i en situasjon der myndighetene innfører helt nødvendige restriksjoner på driften deres. Høyre har tidligere løftet frem lønnsstøtte som et nødvendig tiltak, men det er viktig at dette skal kunne kombineres med permitteringer. Fristen for å trekke tilbake permitteringsvarsler går ut lille julaften, og for bedrifter som må velge mellom permittering av mange og en lønnsstøtte de mener ikke treffer godt nok, kan dette gå hardt ut over mange arbeidsfolk. Mange unge – studenter med deltidsjobb og unge lønnsmottakere med lav lønn – merker nå konsekvensene. Hjemmekontor er mulig for mange, men en del kan rett og slett ikke flytte jobben sin hjem. De må også møtes med tilbud om kompetanseheving som gjør dem enda bedre rustet i arbeidslivet når restriksjonene heves og jobbene kommer tilbake. Dette er jo endringer som skjer med en stor grad av uforutsigbarhet, og som vi dermed også har vent oss til at skjer utenom de vanlige budsjettprosessene. For Høyre er det viktig å få på plass ordninger som gir mer trygghet for folk. Noe av det siste Solberg-regjeringen gjorde, var å legge frem sitt forslag til statsbudsjett for 2022. Dette er et budsjett som videreførte en linje som de fire ikke-sosialistiske partiene har ført gjennom de åtte årene vi i fellesskap bar ansvaret for å styre dette landet. Det er verdt å minne om hva vi fikk til på de åtte årene: Vi har fortsatt innsatsen mot langtidsledighet og ungdomsledighet, bl.a. gjennom å satse på arbeidsmarkedstiltak i Nav og å gjøre langtidsledige og unge til en prioritert gruppe i Navs arbeid. Vi har etablert ungdomsinnsatsen fra 2017 i hele landet og innført mål om at unge under 30 år skal få tilbud om jobb, utdanning, arbeidstrening eller annen arbeidsrettet bistand innen åtte uker. Vi har opprettet et nytt arbeidsmarkedstiltak med tilskudd til arbeidsgivere som tar inn unge med behov for arbeidsrettet bistand til sommerjobb. Det ga rundt 2 000 nye sommerjobber i 2021. Vi har endret regelverket for å øke bruken av lønnstilskudd og arbeidstrening i ordinære virksomheter. Endringene har økt bruken av lønnstilskudd til nær det dobbelte fra 2013 til 2021. Vi har gjort endringer i AAP-ordningen for å øke arbeidsinsentivene og få tettere oppfølging, slik at flere kommer raskere ut i arbeid. Vi har innført aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere under 30 år, inkludert krav om deltakelse i norskopplæring for mottakere av økonomisk sosialhjelp dersom det er manglende norskferdigheter som hindrer dem i å komme inn i arbeidslivet. Vi har fremmet lovforslag som vil gjøre det enklere å kombinere dagpenger med utdanning og opplæring. Vi fremmet en stortingsmelding om utenforskap i juni 2021. Denne inkluderer tiltak for å hindre at personer faller varig utenfor jobb, aktivitet og utdanning, som bl.a. å satse mer på nye og innovative tiltak og sette i gang forsøk med arbeidsorientert uføretrygd. Denne meldingen ble dessverre trukket av den nye regjeringen, men vi kan love at Høyre vil løfte mange av disse forslagene her i Stortinget. Vi har fjernet fratredelsesplikten for offentlig ansatte med særaldersgrenser, slik at nær en tredjedel av ansatte i offentlig sektor kan velge selv om de vil jobbe etter aldersgrensene, og ikke være prisgitt arbeidsgivers avgjørelse. Vi har gitt pensjonistene skattelettelser på om lag 5 mrd. kr og økt minstepensjonen i fem omganger med totalt kr 21 000 kr i perioden 2016–2021. Vi har redusert avkortingen i pensjonen for gifte og samboende med til sammen om lag 8 000 kr kroner for et par. Vi har styrket barnepensjonen for etterlatte barn. Vi har fremmet forslag om å øke den alminnelige aldersgrensen i staten til 72 år, slik den jo er i arbeidsmiljøloven. Dette ble dessverre trukket av den nye regjeringen. Vi har utvidet ordningen med gratis kjernetid i barnehage og utvidet moderasjonsordningene. Vi har innført inntektsgradert foreldrebetaling i SFO på 1.–4. trinn og gratis SFO for elever med særskilte behov på 5.–7. trinn. Vi har økt barnetrygden med til sammen 7 200 kr i året for barn opp til 6 år. Vi har styrket bostøtten for barnefamilier og store husholdninger. Vi har etablert en nasjonal tilskuddsordning for inkludering av barn og unge fra lavinntektsfamilier, slik at 50 000 barn i lavinntektsfamilier kan delta på ferie- og fritidsaktiviteter. Den blå tråden i Høyres arbeids- og sosialpolitikk kan oppsummeres slik: Vi mener utdanning og kompetanse er nøkkelen til arbeid. Derfor må vi ha en god skole, men også flere muligheter til å få på plass vitnemål eller fagbrev gjennom livet. Derfor er det uforståelig at den nye regjeringen som et av sine første grep kuttet ut forsøket med tilrettelagt videregående opplæring. Vi skal møte alle dem som sliter med å komme i arbeid, med aktivitet og med forventinger, men det må også følge med hjelp og støtte. Derfor er det synd at flertallet stoppet forslaget til endringer i avkortingsreglene i uføretrygden, for dermed fratok de også flere uføre retten til hjelpemidler for å komme seg i jobb fra første krone tjent. Vi skal stille opp med skikkelige ordninger for dem som trenger tilrettelegging. Derfor er det trist at det nye flertallet fjernet vår satsing på å utdanne opptil 25 flere døvetolker, noe som ville betydd mye for dem det gjelder. Tolkeområdet er i dag under hardt press, og hørselshemmede får avslag på et nødvendig hjelpemiddel for å kunne stå i utdanning eller i jobb. For å sitere Morten Buan i Hørselshemmedes Landsforbund da tilleggsproposisjonen kom – jeg tok ut det første, for det er uparlamentarisk, men deretter: «For mange er skrivetolken døråpneren til samfunnsdeltakelse. Dette er å gå til angrep på hørselshemmede i Norge.» Vi skal være kompromissløse mot arbeidslivskriminalitet. Folk har krav på å bli behandlet med respekt på arbeidsplassen, og utnytting av folk eller lønnstyveri skal straffe seg. Derfor opprettet vi også syv a-krimsentre og foreslo et åttende i Alta i dette budsjettet. Det er viktig også på grunn av utfordringene som gjelder fiskerinæringen. Vi mener ikke løsningen er å lage generelle forbud mot f.eks. hele bemanningsbransjen eller å fjerne adgangen til midlertidige ansettelser. De som bryter arbeidsmiljøloven, skal virkelig merke konsekvensene. Derfor kan jeg allerede nå varsle flere forslag fra Høyre til harde tiltak mot dem som bryter loven. Opp mot Høyres linje for inkludering, at det skal lønne seg å komme i arbeid, og et skikkelig sikkerhetsnett står en samlet venstreside. Der handler det mest om å øke ytelsene for dem som mangler en jobb, fremfor tiltak for å gi flere sjansen til å komme i jobb. På venstresiden er det viktigste å regulere arbeidsmarkedet rigid der det fungerer godt, fremfor å fokusere på dem som faktisk bryter reglene. Høyre kan love å være både konstruktive og løsningsorienterte i komiteen, men vi kommer også til å være gjenkjennelige i vår politikk for at flere skal oppleve den viktigste velferden som finnes: å ha dårlig tid om morgenen, at noen ringer og spør hvor det blir av deg, følelsen av å glede seg til helg eller til å ta ferie og det å kunne forsørge seg selv med sin egen lønn. Derfor er Høyres viktigste sosialpolitikk at enda flere skal komme i arbeid. Til slutt vil jeg bare gi en stemmeforklaring. Høyre kommer til å stemme for forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet.