trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Eg kunne jo tilføya på vegner av samarbeidspartia at tiltakspakken vil alle kommunar som har ei arbeidsløyse som er større enn landsgjennomsnittet, nyta godt av, uavhengig av geografi. Men det var ikkje det eg eigentleg skulle stilla spørsmål om. I avtalen om statsbudsjettet for 2016 fekk regjeringa i oppdrag å koma tilbake til Stortinget i revidert nasjonalbudsjett med konkrete forslag til oppfølging av rapporten til Produktivitetskommisjonen, spesielt for å redusera byråkrati og effektivisera staten, eit oppdrag som ein vel ikkje kan seia at regjeringa har følgt veldig sterkt opp. Ein av dei openberre tinga som Produktivitetskommisjonen påpeikar, er at det er lite samanfall mellom fylkesinndelinga og regioninndelinga til statlege etatar, og at ulike etatar har ulike regioninndelingar. Det hindrar eit godt samarbeid mellom stat og fylke og innetter i staten og hindrar ei effektiv forvaltning. Spørsmålet til statsråden er om han vil ta initiativ til å rydda opp i dette konglomeratet av ulike løysinger når nye og større regionar skal erstatta dagens fylke.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Hva Høyre synes om sin statsminister og om lederskapet, tror jeg ikke det er noen premie for å gjette hva er. Jeg synes at i et veldig utfordrende politisk landskap, i et veldig utfordrende økonomisk landskap, i den situasjonen vi er i med økende ledighet og med sviktende sysselsetting, har både statsministeren, finansministeren og regjeringen utvist godt lederskap. De har vært offensive. De har tatt utfordringene. Men jeg vil legge til at de har vist ansvarlighet i doseringene av de tiltakene som de setter inn. Når det for øvrig gjelder den spesielle saken som representanten Tajik tar opp, tror jeg at mange saker i Stortinget – med den sammensetningen det har – får veldig mange forskjellige sluttresultater.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Jeg vil ikke beskrive hvordan de har opptrådt spesielt, for det kjenner jeg ikke i detalj til. Men jeg kjenner jo saken godt gjennom det arbeidet vi har gjort i komiteen. Det jeg er helt enig med Hans Olav Syversen i, er at denne saken viser at rettssikkerhet generelt i forhold til skattemyndighetene er viktig. Jeg har sittet i finanskomiteen i snart tre perioder. Det har vært en rekke saker som har kommet opp, og som har vist at vi aldri må slutte å jobbe med rettssikkerheten, ikke bare på topplanet politisk, men også slik at det forplanter seg ned i systemene til dem som skal forvalte dette. Den saken som representanten Syversen henviser til, synes jeg var et godt eksempel på akkurat det vi har snakket om.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Min erfaring både med Finansdepartementet og skattemyndighetene er at det er vanskelig bare å sende brev uten videre og få særlig mye penger tilbake. Men la meg si at denne avgiften for øvrig ikke heter flyseteavgiften. Uansett hvor mye enkelte partier har vært imot den avgiften her i Stortinget, heter den flypassasjeravgiften, og det tror jeg det er ganske viktig å holde fast ved. Når det gjelder innretningen på dette, er jeg overbevist om at flyselskapene gjennom samarbeid vil kunne få til en innkreving som ikke skader passasjerene unødig. I tillegg er det meget stor konkurranse innen flyreiser, innen luftfarten, og jeg tror vi vil se at på sikt vil ikke passasjerene ha særlige ulemper ved dette. Jeg tror flyreiser vil ta seg opp – det ligger i sakens natur. Denne utgiften er bare en av ganske mange. Noen av dem pålegges også av flyselskaper og lufthavner.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Ja, vi skal ha en ansvarlig oljepengebruk. Men vi skal også ha en oljepengebruk som er tilpasset den økonomiske situasjonen vi er i. Det var grunnen til at jeg brukte ganske mye tid i innlegget mitt på å snakke nettopp om den situasjonen vi er i, med en mer enn halvert oljepris, som gjør at vi er nødt til å ha en ekspansivitet i økonomien slik at vi kan løse de oppgavene vi står foran. Hvor mye det haster med å komme tilbake og redusere oljepengebruken, tror jeg det er vanskelig å si noe om uten å ha sett i krystallkulen hva som blir utviklingen i norsk økonomi. Jeg hører med glede nå at det er signaler om at ting går bedre, men ting kan også gå verre. Hvis vi får en manisk tallfiksering på hva vi skal bruke, tror jeg det vil det gå ut over norsk næringsliv, og det er min største bekymring.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Vi tror faktisk at reduserte skatter stimulerer folk til å arbeide, men også til å investere. Så ser jeg at det lages veldig mange utredninger om at dette ikke virker. Noen av utredningene ser jeg at disse utredningsmiljøene, etter å ha tenkt seg litt om i sitt lønnkammer, går tilbake på. Det var vel Menon som i sin tid gjorde det. Vi holder oss til en litt annen, mer empirisk erfaring på det området. Vi går ut og spør næringslivet hva som er problemet, og da svarer de svært ofte at vi kan skape arbeidsplasser, vi kan investere i arbeidsplasser, men det er ganske vanskelig når vi i f.eks. den type tider vi er oppe i nå, skal betale en skatt, kall det gjerne en avgift, på de midlene som er bundet i nettopp den bedriften som vi skal utvikle videre. Jeg tror at for å forstå det godt må man nok kanskje ha vært veldig i nærheten av der hvor dette foregår.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Det er ingenting som er vanskelig med permitteringsordningen. Hvis man går tilbake og ser hva regjeringen har sagt om det, har man sagt at dette er en ordning som man hele tiden har et øye på hvordan man skal innrette – skal man endre den? Går man litt tilbake i historien, vil man se at lengden har vært økt, og at det har vært gjort forskjellige endringer, alt tilpasset den situasjonen som man er oppe i. Men Arbeiderpartiets problem er at de sier som så at nå har vi denne situasjonen, den er sånn, og da skal vi løse den med akkurat dette. Men her skal vi også ha til en omstilling, vi skal ha til en fleksibilitet som gjør at man ikke låser arbeidskraften inne. Samtidig som det nå kommer gode meldinger fra norsk næringsliv om at det kanskje går litt bedre, kommer det også en del meldinger som jeg hører, som jeg også var innom i mitt innlegg, om at en del bransjer som nå er i vekst, som ikke tilhører dem som er rammet, sier som så at nå får vi faktisk tak i arbeidskraft. Det er fordi det foregår en omstilling, det foregår en fleksibilitet. Det er også en del av det hele, det er også en del av den vurderingen som regjeringen gjør. Derfor følger man ikke slavisk ethvert forslag fra Arbeiderpartiet.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Representanten Breivik er opptatt av ansvarlighet og bærekraft i oljepengebruken, og han refererer til Thøgersen-utvalget, som har sagt en del om dette. Men Thøgersen-utvalget og Thøgersen har også sagt at man må tilpasse oljepengebruken til den aktuelle situasjonen i norsk økonomi. Er representanten Breivik enig med meg i at den situasjonen vi har i øyeblikket, bl.a. med en halvering av oljeprisen og den betydningen det har for norsk økonomi, gjør at vi ikke er i den normalsituasjonen som Thøgersen-utvalget egentlig beskrev, men mer i en situasjon der vi må tilpasse oljepengebruken på en noe annerledes måte?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Da må jeg få lov til å forlenge den smule diskusjonen litt og si at jeg er helt enig i at det er viktig det med de fremtidige generasjonene. Men er Venstre da enig med meg i at enda viktigere enn å ha noe på den såkalte sparegrisen for fremtidige generasjoner er det kanskje å bruke pengene nå på en måte som gir de fremtidige generasjoner en jobb, noe å leve av, og noe som gjør at deres fremtid også kan sikres ved deres egen innsats? Er ikke det også et viktig tema, og kanskje vel så viktig?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Representanten Gahr Støre kritiserer også oljepengebruken, slik Arbeiderpartiet har gjort tidligere her i dag. Faktum er at vi ligger godt under handlingsregelen, og at det er tilpasset den situasjonen vi har, men ja, det er et ekspansivt budsjett. Det jeg gjerne vil ha oppklart, er det Arbeiderpartiet skriver og ofte sier, om at man nå nærmest har innført en ny regel som går på uttaket fra fondet. Det at man nå tar penger ut av fondet, er kort og godt fordi det er en lavere tilførsel. Er det fortsatt slik at Arbeiderpartiet står på handlingsregelen og ikke henfører dette til hvor mye eller lite man tar ut av fondet, eller kan vi vente at Arbeiderpartiet i sitt budsjett til høsten f.eks. vil kutte tilsvarende det man nå må ta ut av fondet, eller øke skattene tilsvarende? Det er et ubesvart spørsmål for meg.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Ja, NHO har mye klokt å si, bl.a. sier de noe nå om at det kanskje er bedring i situasjonen. Jeg vil gjerne vite mer om det å ta penger ut fra fondet. Retorikken skjønner jeg, at man skal si at Johnsen satte inn og Siv Jensen er den første som tar ut, osv. Men har Arbeiderpartiet tenkt å kompensere disse uttakene på noe vis i sin politikk i budsjettet? Kan vi f.eks. vente at de skal fortsette på samme måte som de gjorde i budsjettet for 2016, og øke skattene for næringslivet i den situasjonen vi nå er oppe i? Mener ikke også Jonas Gahr Støre at vi må tilpasse bruken av oljepenger, nettopp pga. ledigheten som han veldig malerisk har beskrevet i sitt innlegg?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Nesten litt leit å måtte avbryte denne hyggelige passiaren. Representanten Lysbakken var inne på ledigheten og tiltakene. I en replikkveksling tidligere i dag mellom Høyre og SV spør Høyre om det SV skriver om at staten som eier skal sørge for å skaffe oppdrag til norsk industri. Representanten Snorre Serigstad Valen utdypet det i et svar og sa at da skal man instruere Statoil om å gjøre forskjellige tiltak, plugging av brønner osv. Er det en ny eierskapspolitikk fra SVs side at enten a) Stortinget, eller b) regjeringen nå skal instruere delvis eide selskaper forretningsmessig – hvilke prosjekter de skal gå inn i, og hva de skal drive med?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Når man periodevis lytter til denne debatten, kan man stille seg spørsmålet: Har Arbeiderpartiet et alternativt budsjett? Eller vil de bare ikke snakke om det? Det er sånn jeg opplever debatten tidvis. Det er to sentrale poeng som de ikke ønsker å snakke om – minst. Det ene er at de har inndekninger som består i betydelig økte avgifter som kommer til å ramme norsk næringsliv. På den annen side øker de utgiftssiden. Til dette bombardementet av argumenter om oljepengebruk: De presterer å bruke tre ganger så mye penger over ymseposten for å finne inndekning for sitt reviderte budsjett – og da vil jeg ikke snakke om deres ordinære budsjett, hvor de sendte en regning på 10 mrd. kr til norske skattebetalere, mye til norsk næringsliv. I tillegg sier representanten Gahr Støre i en replikkveksling her at de brukte fire milliarder mindre enn oss av oljepenger. Det var disposisjoner som ikke var gjennomførbare i 2016, og det vet Arbeiderpartiet veldig godt. De gjorde ingenting i fjor høst, og de gjør ingenting nå for å reparere på det som de kritiserer posisjonen sønder og sammen for. Av det slutter jeg bare én eneste ting: De er egentlig enig i det vi har gjort. En ting til som har vært sentralt her, er spørsmålet om hvor mange arbeidsplasser som skapes av reduksjoner i formuesskatten. Det vet jeg ikke, men jeg er helt sikker på at det er riktig som Arbeiderpartiet har fått i sin rapport: Hvis vi etablerer flere offentlige arbeidsplasser, kan vi ansette folk mye, mye raskere enn det gründere og næringslivsfolk rundt omkring i hele Norge greier å sette i gang i sine bedrifter og i sine nyetableringer. Det tar år å etablere kanskje tre, fire, fem, ti eller femten nye arbeidsplasser mens du samtidig skal drive i dårlige tider og betale formuesskatt på de verdiene som står og ikke kaster noen ting av seg. Når representanten Truls Wickholm presterer å si at dette er gavepakker til de aller rikeste, er det en hån mot det næringslivet som hver dag jobber – eiere, ledere og arbeidstakere side om side – for å prøve å skape verdier. Jeg skal ikke gå så langt som å si at man ikke vet hva man snakker om, for det ville være utilstedelig, men det røper i hvert fall en mangel på innsikt i hvordan dette landet fungerer.
Svein Flåtten (Høyre), 2016-06-17:
Jeg forsto at representanten Gahr Støre var misfornøyd med at det ikke var noen ledende fra regjeringspartiene til stede. Dette innlegget er for å oppklare en misforståelse, om at han ikke hørte særlig godt etter da en ikke-ledende hadde ordet, nemlig undertegnede. Jeg sa ikke at Arbeiderpartiet og Høyre var enige om formuesskatten. Det jeg sa om den, var at jeg syntes det virket som om kontakten med virkeligheten var relativt beskjeden. Der snakket jeg ikke om enighet. Da jeg snakket om enighet, var det om det forholdet at Arbeiderpartiet ikke gjorde noe reelt for å bruke mindre oljepenger i budsjettet i fjor høst, og de gjorde ikke noe nå – og så sa jeg at det må bety at vi egentlig er enig.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Eg høyrde med interesse representanten sitt innlegg om bl.a. sparegrisar. Spørsmålet mitt handlar nok om litt andre grisete handteringar. Arbeidarpartiet er eit parti som ønskjer å ta ansvar uansett om me er i posisjon eller i opposisjon. Det er grunnen til at når me meiner at det tener landet og det er ei stor sak det er snakk om, inngår me gjerne forlik med dei andre partia. Det er bakteppet for at seks parti før jul gjekk i lag for å inngå eit forlik om bl.a. å få kontroll på grensene. Men då dette skulle behandlast i Stortinget, gjekk det statsberande partiet Høgre og såg på at Framstegspartiet ikkje berre dreiv eit politisk spel, men gjekk ganske langt i å undergrava forliket, heilt bevisst. Me opplevde med andre ord ein statsminister som fyrst sa at regjeringa er på tilbodssida, så lét vera å praktisera det tilbodet, og så lét seg overkøyra av Framstegspartiet. Til og med TV 2 sin politiske kommentator har sagt at statsministeren i denne saka har vist seg som ein svak leiar av regjeringa. Spørsmålet mitt er kva Høgre sjølv synest om leiarskapen sin.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-17:
Senterpartiet føreslår å avlysa flyseteavgifta. Høgre og Framstegspartiet seier nei til det. Dette er ei avgift som har svært liten miljøeffekt, kostar arbeidsplassar, fører til byråkrati, ein av våre to store private flyplassar vert lagd ned, og avgifta knuser regjeringas eigen plan om å gjera OSL om til ein hub for internasjonale flyruter. Stortinget har sagt at folk berre skal betala éi avgift per reise sjølv om ho består av fleire flyturar med ulike selskap. Det finst i dag ikkje i det heile noko system for å sikra dette. Så mitt spørsmål er: Kva skal ein person som feilaktig har vorte pålagd fleire avgifter på ei reise, i strid med Stortingets vedtak, gjera? Vil det f.eks. vera mogleg å senda eit brev til Finansdepartementet og be om å få pengane tilbake?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-17:
Senterpartiet og Venstre har eit felles engasjement for å ta vare på den dyrka jorda – matjorda vår. Me står felles bak eit mål om maksimal omdisponering på 4 000 dekar årleg og eit forslag som seier at regjeringa i revidert 2016 skal levera positive verkemiddel for kommunane, slik at me kan unngå nedbygging av matjord. Etter lang tid med nedgang viser fasiten at i 2014 bygde ein ned meir matjord, og i 2015 toppa ein det og bygde ned endå meir. Svaret frå regjeringa er å koma med nokre kreative reknestykke som viser at det ikkje står så ille til. Mitt spørsmål til Venstre er: Kor lenge vil Venstre godta at regjeringa dei har innsett og støtta, gjer lite og ingenting for å ta vare på den dyrka jorda?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det er litt oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet fortsatt er så veldig opptatt av den flypassasjeravgiften, i og med at de selv har et landsmøtevedtak og har i programmet sitt at de vil innføre en tilsvarende avgift. Som representanten Wickholm vet, ble dette en del av budsjettforliket for 2016 fordi det var et press for å finne frem til løsninger rundt avgifter som kunne bidra til bl.a. et grønt skifte. La nå det være sagt. Så langt har det ikke oppstått noen situasjon verken på Rygge eller andre steder, men det er klart at det kan skje at man får en konsekvens spesielt på Rygge som er veldig uheldig. Noen vil hevde at det er på grunn av avgiften, andre vil nok se at det er på grunn av at Rygge har gjort seg veldig avhengig av ett flyselskap, som benytter anledningen til å gjøre om på sin virksomhet i Norge, ikke trekke seg ut av Norge, og uansett hvor de flyr fra eller til, vil de jo betale den samme avgiften. Jeg tror det dreier seg om helheten for folk flest i det skatte- og avgiftsopplegget som gjennomføres(presidenten klubber)(Presidenten klubber.) (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det er vel i hvert fall ikke galt at Arbeiderpartiet har et landsmøtevedtak på at man ønsker å utrede en tilsvarende avgift. Det har vel egentlig ikke så stor hensikt å spole tilbake til i fjor høst, for jeg tror også Wickholm vet hva som foregikk i forhandlingene for å få på plass et godt budsjett for 2016. Så er det klart at det er ingen, og i hvert fall ikke Fremskrittspartiet, som liker å måtte øke avgifter eller innføre nye avgifter. Det ble et kompromiss, vi fikk et godt budsjett og ivaretok helheten. Men det som Arbeiderpartiet og Wickholm må ta inn over seg, er at når Arbeiderpartiet foreslår å øke skatter og avgifter med over 10 mrd. kr, er det noen som betaler den regningen. Det er noen som da får økt sine utgifter. Kostnadene veltes over på bedriftene. Øker man drivstoffavgiftene, er det transportnæringen som må ta mesteparten av den regningen, så det har noen konsekvenser. Derfor er det viktig å se på helheten, og vi har tross alt redusert, totalt sett, både på skatter og avgifter.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Den historiebeskrivelsen som representanten gjorde, er i beste fall veldig misvisende. Situasjonen var at de rød-grønne, og spesielt Senterpartiet, kanskje hadde sovet litt på vakt, for de reagerte ikke på verken EU-kommisjonens eller ESAs vedtak om begrensninger i den differensierte arbeidsgiveravgiftsordningen som vi hadde i Norge. Det var faktisk først den nye regjeringen som tok kontakt direkte med EU-kommisjonen og fikk gjort tilpasninger, som i hvert fall førte til at vi kom noe bedre ut enn det som alternativet kunne vært, og så fikk man i tillegg lagt inn kompensasjon, slik at man skulle kompensere de næringene som ikke lenger kunne være under den gamle ordningen. Så til det som er i revidert: Det er helt riktig, det er 40 mill. kr. Man kan jo ikke kompensere for kostnader som ikke er der. Det er ikke dermed sagt at de pengene blir borte, men for 2016 var det altså ikke nødvendig å kompensere så mye, og da er det 40 mill. kr spart i det forliket som de fire partiene har blitt enige om.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Tusen takk til Valen! Det var vel det siste jeg trengte nå –(munterhet i salen) (munterhet i salen)
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Fremskrittspartiet vil stemme for de forslagene vi har fremforhandlet og blitt enige med våre samarbeidspartier i Stortinget om. For det er en helhet i dette opplegget også, selv om det gjelder revidert nasjonalbudsjett. Så er det ikke dermed sagt at jeg ikke er enig i intensjonen til Senterpartiet i det forslaget Slagsvold Vedum nå refererer til. Det er klart at regjeringen vil hele tiden følge den situasjonen som er, se på nødvendigheten av å forlenge grensekontrollen inn til Norge og ta de initiativ som trengs opp mot EU for å få gjennomslag for det. Så jeg er ikke uenig i innhold, men vi velger å stå på det opplegget som vi har fremforhandlet med våre samarbeidspartier i Stortinget.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Først vil jeg henlede oppmerksomheten på et forslag fra Arbeiderpartiet som står under kapittel 4 i innstillingen. Det gjelder finansiering av barnevernstjenesten i Oslo. Det er et forslag som egentlig griper litt inn i budsjettet for 2017, så jeg vil henstille til Arbeiderpartiet å gjøre det om til et oversendelsesforslag. Jeg håper at de kan akseptere det, for dette er egentlig et tverrpolitisk innspill fra alle partiene i Oslo bystyre. Så til debatten. Jeg hadde egentlig tenkt å takke Truls Wickholm for et meget informativt innlegg om Arbeiderpartiets politikk, eller kanskje sparepolitikk, men det var det nest siste innlegget, så jeg skal la det ligge. Jeg registrerer at Arbeiderpartiets Torstein Tvedt Solberg ble litt fornærmet over spørsmålet fra Roy Steffensen som gjaldt Arbeiderpartiets regnestykke i revidert. Det er ikke noen grunn til å bli fornærmet over det. Det ble stilt som et spørsmål, og det er ikke unaturlig at Steffensen tar det opp, for vi har jo avdekket både regnefeil og urealistiske inndekninger i Arbeiderpartiets alternative budsjettopplegg tidligere. Så det er en viss grunn til at vi tar opp det spørsmålet når det er vanskelig å få summene til å henge helt sammen. Så vil jeg anbefale både representanten Tore Hagebakken og andre i Arbeiderpartiet å se litt på den rapporten de har bestilt fra Statistisk sentralbyrå. Det er jo riktig som det ble sagt her, at den er finansiert av Arbeiderpartiet, eller betalt. Det er ikke noe spekulativt i det. Men det står faktisk at dette er en rapport og en analyse med utgangspunktet: Hvordan stimulere arbeidsmarkedet på kort sikt? Og som i hvert fall jeg sa i mitt innlegg, er det ikke noen motsetninger mellom offentlig pengebruk, kortsiktige tiltak for å løse en akutt situasjon, og det å tenke langsiktig og tilrettelegge for fremtidig vekst og velstand. Det er to sider av samme sak, og det ene ekskluderer overhodet ikke det andre. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet er veldig opptatt av regjeringens og regjeringspartienes skattelettelser og ikke i positiv forstand. Da må jeg bare minne om at det er jo en av flere satsinger til denne regjeringen. Det er vel så viktig det som satses på kunnskap, forskning, utdanning og helse og ikke minst infrastruktur og å redusere det vedlikeholdsetterslepet som de rød-grønne etterlot seg. Det er en grunn til at det har vært viktig å prioritere opp disse områdene, og det har vi gjort i hvert eneste budsjett. Så skattelettelser er bare en del av denne regjeringens prioritering, men det er allikevel en viktig del.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
En viktig satsing fra Limis parti han ikke snakket så mye om, er flypassasjeravgiften, en avgift som ikke er utredet, og som det fra ulike hold i regjeringen har blitt hevdet skulle være noe som absolutt ikke hadde noen betydning, at det bare var en fiskalavgift, at det hadde stor betydning for klimaet, og fra andre hold også at det rett og slett var et oppgjør med Ryanair. Realiteten er at dette er en avgift som har hatt stor betydning negativt for arbeidsplasser i Rygge og i distriktene, og i det flytilbudet distriktene nå kan vente seg. Regjeringen kunne valgt å holde litt igjen på skattekuttene til dem med absolutt mest i Norge, men det gjorde de ikke. Tror representanten Limi at folk flest i landet synes at det er viktigere at de med mest får litt mer penger, framfor at vi i distriktene har et flytilbud en kan bruke til Spania, eller andre ting?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det som vel er oppsiktsvekkende her, er at Limi spør hvorfor vi er så opptatt av denne flypassasjeravgiften. Jeg synes han skal reise ned til Østfold og spørre de tusen som kanskje kan miste jobben sin der nede: Hvorfor er dere så opptatt av denne avgiften, egentlig? Jeg vet ikke om han hadde vært like høy og mørk i den typen diskusjon. Arbeiderpartiet har ikke dette i programmet sitt. Det er rett og slett ikke sant, og det er godt at Limi ikke er statsråd, for ellers ville han blitt tatt i å gi feil informasjon til Stortinget. Så sier Limi at det har oppstått et press for å skaffe til veie penger gjennom avgifter. Ja, det presset har oppstått fordi Limi har vært så opptatt av å gi mye penger til dem som har absolutt mest. Og da gjenstår spørsmålet: Tror han folk flest synes det er viktigere å gi skattekutt til dem med mest i Norge – eller å innføre en uutredet flypassasjeravgift som har de konsekvensene som jeg tidligere har nevnt?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg tror det i høyden er tre stykker fra Fremskrittspartiet som har tatt ordet i dagens debatt, men det er vel kanskje et resultat av at hjertet ikke banker så hardt for dette avgiftsbudsjettet. Når det er sagt, har vi en regjering som sier noe om at den vil bidra til omstilling og et grønnere samfunn – men vi ser lite konkrete spor. Arbeiderpartiet ville valgt en litt mer aktiv tilnærming. Man kunne f.eks. valgt å sette i gang et pilotprosjekt for utvikling av elferje på persontrafikkmarkedet. Vi har en kjempebra klynge mellom Stavanger og Bergen som har jobbet lenge med å utvikle muligheten for et norsk marked, men ikke minst også muligheten for eksportmarkedet. Et eksempel på en slik løsning, som er ganske klart, er utredet av Urban Water Shuttle sammen med Hurum og Nesodden, hvor det kan bygges et fjordsamband mellom Sætre, Fagerstrand og Aker Brygge. Det ville blitt et elektrisk nullutslippsfartøy. Dette er fullt ut teknologisk gjennomførbart. I dag går det en elferje på Sognefjorden, og når disse ferjene kommer i større produksjon, vil de være like dyre eller like billige å bygge som konvensjonelle ferjer. Forskjellen er bare at det er ingen klimautslipp. En tur over Sognefjorden koster i dag 70 kr i energiutgifter. Det er nesten helt magisk. Urban Water Shuttle er utviklet av et konsortium av bedrifter med ekspertise innen design, bygging og utrustning av hurtigbåter med nullutslippsteknologi. De er lokalisert på Sør-Vestlandet, og det ville vært en riktig satsing. Konseptet kan bety ny og viktig eksport for Norge. Byer som London, Paris, Berlin, mfl. vil lett kunne sette inn denne typen nullutslippsfartøy på eksisterende elver og erstatte arealkrevende trafikk som også har høyere klimautslipp. Her er det egentlig bare fantasien som setter grenser. Norge har vært et testland for elbiler, fordi vi har hatt avgiftsfritak og ladestasjoner. Det har mange internasjonale bilselskaper nytt godt av. Spørsmålet blir om vi vil gjøre noe lignende for vår egen verftsindustri. Sjøens «Tesla-er», for å si det på den måten, kan bygges i Norge, selges fra Norge, og en aktiv regjering ville ha tatt grep for å gjøre noe mer. Det er et eksempel på hvordan man kan bruke offentlige penger gjennom kjøp og andre støtteordninger for å skape en ny eksportindustri. Fremskrittspartiet har ofte litt allergi mot ting som er klimavennlige, men hvorfor Kristelig Folkeparti og Venstre ikke er med på dette forslaget, som kan redusere utslippene i byene våre og gi økt verdiskaping og arbeidsplasser på Sør-Vestlandet, er vanskelig å forstå. Jeg oppfordrer særlig Kristelig Folkeparti og Venstre i dag til å støtte vårt forslag: «Stortinget ber regjeringen sørge for at staten i en overgangsfase dekker merkostnader ved bruk av ny teknologi i fergeanbud.» Dette kan gjøres innenfor eksisterende ordninger, men vi trenger en regjering som vil noe. Har vi ikke det, får vi alternativt bruke et storting som vil noe på vegne av regjeringen.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg får bare beklage til Høyre. Jeg skjønner at de har det vanskelig når de skal forhandle med Fremskrittspartiet i regjering, som tror det er greit bare å dundre inn med 4 pst. oljepengebruk i budsjettet, og at det er en god forståelse av handlingsregelen. Til representanten Limi: Vi er ikke fornærmet over at dere spør oss om ting. Vi er bare litt forundret over at dere ikke skjønner det som står på arkene. Vår tabell handler om påplussing i forhold til regjeringens forslag. Og så er det en del forslag som delvis blir dekket inn av forliket, som f.eks. når regjeringen gir 250 mill. kr til kommunalt vedlikehold. Arbeiderpartiet foreslår å øke det med 250 mill. kr. Forliket dekker inn 150 mill. kr, og da må Arbeiderpartiet dekke inn 100 mill. kr. Det er ikke så vanskelig. Det er bare å lese bokstavene, bruke de riktige tallene og ikke bruke feil tall med feil bokstaver. Jeg er helt sikker på at hvis Steffensen tar imot den invitasjonen fra Tvedt Solberg om å komme på kontoret, så skal han også få orden i det.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Ja, det er korrekt, president. Det gjelder forslag nr. 24, fra Arbeiderpartiet, som lyder: «Stortinget ber regjeringen i statsbudsjettet for 2017 sørge for å rette opp skjevhet i finansiering av barnevernstjenesten i Oslo.» Vi ble bedt av Fremskrittspartiet under debatten om å gjøre det om til et oversendelsesforslag, og det går vi med på, så da gjør vi det.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-06-17:
I forliket mellom Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringspartiene er det et kutt på 40 mill. kr som kalles «Lavere kostnader for prosjektet E6 Kvænangsfjellet». Går man inn i statsbudsjettet og ser på hva posten egentlig handler om, er navnet: kap. 1320, Statens vegvesen, post 34, Kompensasjon for økt arbeidsgiveravgift. De som husker fra noen år tilbake, vil huske at regjeringen høsten 2014 etter flere måneder med hardt press endelig kom på banen med kompensasjon fordi de hadde gått med på å ta transportnæringen ut av det viktigste distriktspolitiske virkemidlet vi har, den differensierte arbeidsgiveravgiften. Distriktsnæringslivet, særlig transportbransjen i Nord-Norge, tapte om lag en halv milliard kroner på endringen. Etter et massivt press fra Senterpartiet kom endelig regjeringens kompensasjonsforslag, på over 300 mill. kr. Mener Fremskrittspartiet at det er forsvarlig næringspolitikk å kompensere transportnæringen ett år, for så å kutte kompensasjonen når det har gått et og et halvt år?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2016-06-17:
Senterpartiet beskriver det helt riktig i sine merknader i innstillingen til revidert budsjett, at Norge opplever en «asymmetrisk» sysselsettingskrise, der noen deler av landet opplever vekst, mens andre opplever tilbakegang. Det stiller «krav til målrettede finanspolitiske tiltak» siden asymmetrien gjør at generelle tiltak blir litt «mindre egnet». Det jeg lurer på, er hva som er spesielt målrettet og treffer de regionene som trenger det mest, når Senterpartiets forslag er generelle, nye anbudsregler, SMB-rabatt i kapitaldekningskravene, reduserte bompengesatser for større kjøretøy og styrking av bredbåndsutbyggingen og skatteFUNN-ordningen, som alle er generelle tiltak. Jeg ser ikke helt hvordan det å redusere bompengesatsene for kommersielle bedrifter – slik at barnefamilier og andre privatbilister må betale mer – eller det å svekke soliditeten i norske banker gjennom en SMB-rabatt bidrar til økt sysselsetting, men det kan kanskje Senterpartiet svare på.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2016-06-17:
Eg har lyst å gje representanten Serigstad Valen eit Olav Duun-sitat i retur: «Verda er vakker ho, berre du ser ho frå den rette kanten.» SV skriv i merknadane sine til revidert at kampen mot arbeidsløysa er ei av dei sakene som krev mest merksemd i årets reviderte budsjett. Dei skriv vidare at SV «mener en arbeidsløshetskrise som den nåværende er et riktig tidspunkt for å gjenreise en mer aktiv nærings- og industripolitikk, med sikte på å skaffe oppdrag i dag for industrien ved bruk av de virkemidlene som er tilgjengelig for staten ikke bare som regulator og innkjøper, men også som eier». Spørsmålet er da: Kan representanten Serigstad Valen utdjupe korleis SV meiner staten som eigar skal kunne skaffe oppdrag for industrien?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Jeg har vært noen år på Stortinget og sett utviklingen i SV, fra å være et rent byparti til å bli et bykjerneparti. Det er slik her i Oslo, med SV i styret, at det nesten er straffbart å vise seg offentlig i en bil. Jeg bor litt utenfor Fauske, 6–7 km utenfor Fauske. Der går det en buss med skoleelever om morgenen, og så går det en buss fra skolen på ettermiddagen. Naboene mine jobber i forskjellige bransjer – dagligvarebransjen, kafébransjen, noen er hjelpepleiere – og de er avhengige av å komme seg på jobb. Da er det bare ett alternativ, og det er å bruke bilen. Da lurer jeg på hvorfor SV vil straffe denne lavinntektsgruppen utenfor bykjernen, mens lavinntektsgruppene innenfor bykjernen skal få beholde kjøpekraften sin.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det er sånn – i hvert fall i Fauske kommune – at kommunen ikke driver med transport, så det hjelper ikke å gi kommunen penger, for det hjelper ikke dem som skal på jobb. I Nordland fylke sitter SV med styringen når det gjelder kollektivtransporten ute i distriktene. De har ikke gitt mer penger til at det skal gå flere busser forbi. Den politikken man viser til at man har, gjennomføres altså ikke ute i distriktene. Jeg går ut fra at vi kan være enige om at det ikke er aktuelt å legge jernbane eller trikkespor rundt Fauske. Det håper jeg i hvert fall. Det gis tilbake til lavinntektsgruppene, sier SV, men dette treffer jo ikke i det hele tatt. Den lavinntektsgruppen man gir tilbake til, kommer kan hende godt ut i byene, som igjen er subsidiert gjennom kollektivtransporten, men bor man utenfor byene, får man det samme skattefradraget. Men det utgjør en stor forskjell om man bor innenfor bykjernen enn utenfor bykjernen. Hvorfor ønsker SV at det skal være en sånn forskjell mellom lavinntektsgruppene?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Jeg skal ikke oppfordre Lysbakken til å drømme. Jeg tror det er bedre å holde seg til fakta i denne saken. Etter Snorre Serigstad Valens innlegg for litt siden, hadde jeg en replikk om at SV bruker 3 mrd. kr til å øke bilavgiften, altså en økning i bensin- og dieselavgiften på langt over 1 kr per liter, som rammer lavinntektsgrupper som er avhengig av bilen for å komme til og fra arbeid. Serigstad Valen svarte i sitt innlegg at disse midlene ble brukt til å gi skattelette til dem med lavest inntekt. Jeg skal være ærlig og si at jeg ble usikker på om det var et forslag fra SV jeg hadde gått glipp av. Jeg har da gått tilbake og sett på forslagene fra SV, og jeg klarer ikke å finne det forslaget fra SV om å redusere skattene til noen lavinntektsgruppe. Kan Lysbakken rettlede meg om hvor jeg kan finne disse skattelettene til disse gruppene, eller er det faktisk sånn at man ikke foreslår skattelette, men bare krever inn avgift?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Jeg er glad for å få det spørsmålet, for jeg tror det er viktig at vi alle sammen retter blikket mot Rygge for å se hvilke utviklingsmuligheter som ligger i denne regionen – gitt at Ryanair nå gjør alvor av de truslene de har kommet med. Det er helt riktig at Stortinget før jul vedtok å innføre en passasjeravgift, først med virkning fra 1. april, men den ble gjennomført med virkning fra 1. juni. Dette er altså et flyselskap som velger å fly fra andre destinasjoner i Norge, hvor den samme avgiften eksisterer. Når det sagt: Jeg tar på alvor den usikkerheten og uroen som har oppstått i Rygge-samfunnet, og regjeringen har varslet at vi vil gå nærmere inn i den situasjonen. Jeg registrerer også at det er solide merknader fra flertallet i finanskomiteen som støtter opp under det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det jeg sa i mitt forrige svar, handler om å ta den utviklingen som nå oppstår i Rygge-samfunnet, på alvor, og det har denne regjeringen tenkt å gjøre. Men så synes jeg kanskje at representanten Gahr Støre skal gå litt i seg selv. For det er mulig at Arbeiderpartiet nå er imot denne avgiften, men det gjør de altså i en situasjon hvor de samlet sett skjerper skatte- og avgiftsbelastningen i Norge med over 10 mrd. kr i sitt eget alternative budsjett. I innstillingen for revidert budsjett øker Arbeiderpartiet avgiftene med 1,3 mrd. kr – langt mer enn det vil koste å reversere flypassasjeravgiften alene. Så Arbeiderpartiet må ikke forsøke å fremstille seg som partiet i Norge som plutselig har blitt opptatt av å redusere skatter og avgifter, når de samlet sett skjerper skattene med over 10 mrd. kr, noe som ville vært svært dårlig medisin for et samlet norsk næringsliv i den situasjonen norsk økonomi nå er i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det bekrefter jeg mer enn gjerne. Som jeg også sa i et av mine tidligere svar, er regjeringen svært opptatt av hvordan vi kan finne alternative utviklingsmuligheter for Rygge-samfunnet. Det er utrolig mange kompetente mennesker som nå går rundt og er urolige for situasjonen. Det har regjeringen til hensikt å prøve å gjøre noe med. Derfor tar vi på alvor den situasjonen som har oppstått, og vi er glad for at et flertall i finanskomiteen er så tydelig i sin bestilling. Det gir regjeringen kraft i det arbeidet vi nå skal i gang med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
La meg først minne representanten Slagsvold Vedum om noe han sa i en tidligere runde i salen i dag, nemlig at helheten var viktig. Det er antakelig en av grunnene til at man ikke vil stemme for Senterpartiets forslag. Det ville hatt som en konsekvens at man måtte skjerpe de samlede skattene i Norge med over 15 mrd. kr. Det er altså Senterpartiets forslag. Hvis man skal være opptatt av helheten, må man se på hvordan den samlede skattebelastningen treffer ulike deler av norsk næringsliv og vanlige folk. 15 mrd. kr i skjerpede skatter er 15 mrd. kr for mye i den tiden norsk økonomi er inne i. Så til det konkrete spørsmålet. Vi har vært helt tydelige på at det skal være fritak for transfer og transitt. Det ligger til grunn for vedtaket som er gjort, og det betyr at man skal betale avgiften én gang. Jeg er helt sikker på at flyselskapene, nå som avgiften er innført, vil finne gode måter å gjøre dette på, slik at man kun betaler én avgift hver vei.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Det er helt åpenbart at Stortinget allerede er kjent med Thøgersen-utvalgets rapport, ellers ville den jo ikke vært gjenstand for så mange replikker i denne debatten. Det jeg kan si, er hva som vil bli konsekvensene av rapporten i tiden fremover. Det handler ikke om hvorvidt vi skal fortsette å fase oljepenger inn i norsk økonomi, det er en forutsetning for hele handlingsregelen: Vi skal øke oljepengebruken fra det ene året til det andre, men vi skal tilpasse det til den økonomiske situasjonen. Vi er nå i en situasjon der norsk økonomi trenger stimuli gjennom en ekspansiv finanspolitikk. Det er helt riktig i den situasjonen vi er i, og Norge har også fått tilslutning fra internasjonale organer til at det er riktig av oss å føre en offensiv finanspolitikk nå. Hva som blir situasjonen for 2017-, 2018- og 2019-budsjettet, må vi komme tilbake til når vi har oppdaterte anslag for hvordan utviklingen av norsk økonomi blir.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
For det første er det galt at denne regjeringen er – hva var det representanten kalte det – «en ulikhets- og forskjellsregjering». Dette er en regjering som er opptatt av at alle mennesker som bor i vårt samfunn, skal dra nytte av de velferdsordningene vi har. Det gjelder også pensjonistene. Det er nettopp derfor vi i budsjettet som ble vedtatt før jul, fikk redusert avkortingen i pensjonen for gifte og samboende pensjonister. Det betyr for et par at man får 8 000 kr mer utbetalt i pensjon, med virkning fra 1. september. Det er en viktig innfrielse av et løfte som Fremskrittspartiet har hatt gjennom mange år, og som aldri ville skjedd uten vår deltakelse. I tillegg har de fire samarbeidspartiene blitt enige om å styrke pensjonen også for enslige pensjonister, med virkning fra samme dato. Dette er bra for kjøpekraften til norske pensjonister, og det er en innfrielse av løfter som Fremskrittspartiet har hatt lenge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Finansministeren sa at det gjelder å tenke seg hvordan det er å miste jobben, og det er det verdt å gjøre. Her i salen i dag, oppe på galleriet, sitter det folk som mister jobben. Det er folk som inntil nå har drevet en moderne flyplass – effektivt, til glede for dem som reiser, og til glede for lokalsamfunnet. De har vært aktive bidragsytere, gått på jobb, betalt skatt, slik vi ønsker det skal være. Nå har altså regjeringspartiene ikke brukt anledningen under behandlingen av revidert til å gjøre en endring de kunne ha gjort for at en miljøavgift, en inndekningsavgift – som kanskje viser seg ikke å være noen av delene – kunne erstattes med noe annet. Det har regjeringen altså valgt ikke å gjøre. Mitt spørsmål til finansministeren er da, hvis hun skal tenke seg hvordan det er å miste jobben: Hvilke tiltak, om noen, tenker regjeringen å sette inn i området rundt Rygge – i Østfold, som har høy ledighet fra før – for å møte den situasjonen tusen mennesker kan stå oppe i om noen få måneder?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Dette er ikke noe svar. Dette handler ikke om Ryanair. Det handler om en Fremskrittsparti-avgift innført en sen kveld for å få et budsjett til å gå opp. Vi hadde det samme med plastposeavgiften. Så gikk det noe tid, og man fant en annen løsning, for avgiften viste seg å være uklokt politisk håndverk. Så har man gjentatt et politisk håndverk som ikke har vært klokt. Da er det mulig å komme tilbake og si at man finner en annen vei. Men Fremskrittspartiets form er altså å ilegge avgifter som miljøpolitisk har svært tvilsom virkning – det er negativt for troverdigheten bak miljøavgifter – og som så har den konsekvensen at en flyplass blir nedlagt og tusen mennesker mister jobben. Hadde finansministeren sett for seg at det kunne være konsekvensen, og er dette en rimelig konsekvens av de avgiftene Fremskrittspartiet gjerne innfører?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Innenfor handlingsregelen, som Fremskrittspartiet har vært så imot, kan det åpnes for at man må ta ut av fondet. Sigbjørn Johnsen var den første som satte inn, Siv Jensen er den første som tar ut. Poenget er at uttaket kommer mye tidligere enn det det behøvde. Fondet skal finansiere barns og barnebarns barns pensjoner og velferd i framtiden. Vi tar ut for mye for fort i den perioden vi er i nå. Det er poenget. Denne regjeringen har altså satt i gang dette før ledigheten viste seg, før nedgangen kom, med en pengebruk som deres egne eksperter sier er for høy og ikke kan vare. Senest i går hørte vi fra NHO, som Flåtten ofte lytter til, og de har også mye klokt å si, at denne pengebruken ikke kan vare, for da blir nedgangen for stor.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det mener representanten Gahr Støre. Vi viste i vårt alternative budsjett at vi kunne bruke 3 mrd. kr mer til å bekjempe ledighet, 4 mrd. kr mer til kommunene, og vi gjorde det med 4 mrd. kr lavere oljepengebruk enn regjeringen. Nå skal jeg være forsiktig med å forskuttere hvordan vårt alternative budsjett blir for 2017, vi må se regjeringens opplegg og tallene, men vi har altså vist at ved å prioritere annerledes kan vi få bedre resultater, og vi kan bruke pengene på tiltak som faktisk virker. De undersøkelsene som regjeringens egne organer har for de skattekuttene regjeringen har gjennomført, viser jo at de er svært lite virksomme for aktivitet. Vi kunne fått større aktivitet ved å bruke de pengene på en annen måte. Det tror jeg kommer til å inspirere Arbeiderpartiets budsjettarbeid for 2017.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det er mange interessante debatter i denne sal. Det er særlig tre som tar opp generelle tema – budsjettdebatten, trontaledebatten og debatten om revidert nasjonalbudsjett. Jeg er enig med andre som har sagt at det er ganske påfallende å se passiviteten fra regjeringspartiene og støttepartiene i denne debatten. Det har kommet mange gode innlegg som i denne debatten har påpekt utfordringer med ledighet, utfordringer knyttet til å skape nye arbeidsplasser – i det langsiktige og i det kortsiktige. Det har vært påvisning av ulikhet som vokser i Norge – vi begynner på et beskjedent nivå, men når kursen går i gal retning, er det alvorlig for samfunnet – og en utvikling av sentralisering. Representanten Flåtten har oppsummert det han har hørt, med å si at opposisjonen ikke skjønner hvordan samfunnet fungerer. Opposisjonen skjønner hvordan samfunnet fungerer. Vi skjønner hvordan samfunnet fungerer, fordi vi lytter til folk over hele landet som påpeker at dette er erfaringene de gjør seg. Etter at representanten Flåtten har konstatert at opposisjonen ikke skjønner hvordan samfunnet fungerer, sier han at Arbeiderpartiet egentlig er enig med dem. Mor Nille er fortsatt en sten. Dette henger ikke sammen. Vi har påpekt hvordan samfunnet utvikler seg i negativ retning på viktige områder for Norge. Representanten Grimstad snakket om at ledigheten – vel, vel, den var ikke så høy. Og det er mønsteret for denne regjeringen: Sammenlignet med andre land er tallene lavere og prosenten lavere. Vi har påpekt at det er det høyeste tallet som er målt i Norge i nyere tid, og hvis det biter seg fast, er det alvorlig for enkeltmenneskene og alvorlig for samfunnet: 35 mrd. kr i året i tapt verdiskaping, 16 mrd. kr i dagpenger. Denne debatten burde handle om hvordan vi skal ruste oss for fremtiden, hvordan dette budsjettet skal gjøre det, men også om hva som kommer etter, hvordan vi sikrer kampen mot ledigheten, men også innsatsen for at våre unge får den kompetansen de trenger for å gå i arbeid. Tre av fire av de unge som er uten arbeid, har ikke fullført videregående. Det er en stor kompetanseutfordring. Denne debatten kunne ha vært en engasjert debatt, med utgangspunkt i revidert budsjett, om det samfunnet vi ser tre år inn i valgperioden – hvor vi går. Jeg registrerer at med unntak av min ærede kollega Nesvik – han kommer nå på slutten, på vei inn til sisterunden – har de toneangivende representantene for regjeringspartiene ikke tatt ordet. De har ikke deltatt i én av de debattene der vi kan ha brede diskusjoner. For egen del merket jeg meg at finansministeren gikk under mitt innlegg og ikke hørte på representanten Lysbakkens innlegg. Vel, det er høyttalere rundt om i huset, så jeg går ut fra at hun hørte på det eller får referater, som hun sikkert leser når hun går i ferie. Men jeg synes det har vært talende for en regjering og et flertall som er på defensiven, og som sier at andre ikke forstår hvordan samfunnet fungerer. Realiteten er at denne regjeringen er i utakt med hvordan Norge utvikler seg, og det skal vi ta et oppgjør med om ett år.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Det er ingen overraskelse at da Fremskrittspartiet kom i regjering, så fikk vi en ulikhets- og forskjellsregjering. Men det er nok mange som er overrasket over at det er de eldre som er blant dem som kommer aller dårligst ut, etter 40 år med frierier til de eldre fra Fremskrittspartiet. I år får åtte av ti pensjonister mindre å leve av. Det går særlig hardt ut over enslige alderspensjonister og folk med lave folketrygdpensjoner. Mens Siv Jensen har råd til 18 mrd. kr i skattelettelser, har hun ikke råd til å opprettholde kjøpekraften til pensjonistene. Jeg utfordret Fremskrittspartiets eldregeneral, Carl I. Hagen, på dette i Dagbladet, og han svarte følgende 4. juni: «Jeg kan bekrefte at jeg føler meg tråkket på av Fremskrittspartiet.» Det har han grunn til, og det har også landets pensjonister, ikke minst de pensjonistene som har minst. Men regjeringens plan er å fortsette ikke å gjøre noe med underfinansieringen av pensjonene. Kan finansministeren bekrefte at hun har tenkt å tråkke på Carl I. Hagen også neste år og årene etterpå?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg takker for replikken og anledningen til å drømme. Heldigvis er det sånn at det bare er litt over ett år til det er valg, og da kan drømmer bli virkelighet. Det er vår felles oppgave, og det tror jeg vi skal få til. Vi skal da bruke et nytt flertall til å gjøre akkurat det motsatte av det denne regjeringen gjør. Det er å sette i gang kraftfulle tiltak for å få arbeidsløsheten ned. Da oppnår vi to ting, som er veldig viktig for SV: Vi bekjemper sosiale forskjeller – vi vet at de som blir sittende fast i arbeidsløshet, som blir holdt utenfor arbeidslivet i dag, risikerer å bli stående bak i køen resten av livet, og det øker forskjellene – og samtidig kommer vi i gang med jobben med å få klimagassutslippene ned og få den grønne omstillingen i gang. Det er heldigvis sånn at disse to tingene kan gå hånd i hånd, det å få ned forskjellene og få ned klimagassutslippene, i et stort løft mot arbeidsløshet og for grønne arbeidsplasser. Så skal vi føre en skattepolitikk som omfordeler fra dem som har mest, til dem som har minst, og fra forbruk til fellesskap, slik at vi får et mer rettferdig land.