Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Mer enn to milliarder mennesker har ikke tilgang til moderne former for energi. Det innebærer at de verken har tilgang til elektrisk lys eller muligheten for å operere moderne maskiner. Fornybar energi åpner muligheten for en pålitelig og rein energiforsyning, spesielt i spredt befolkede områder. En mer bærekraftig energiforsyning er avgjørende for å bekjempe fattigdommen i verden og dermed nå FNs milleniumsmål for utvikling. Økt satsing på fornybare energikilder er altså et spørsmål om makt, spesielt for fattige land i sør, som i større grad kan bli selvforsynt. Energi er sikkerhetspolitikk. Flere internasjonale eksperter mener en oljekrise kan komme når som helst. I et intervju med The Guardian i juni i år påpekte oljeanalytiker Fadel Gheit at det vil ha dramatiske konsekvenser for den internasjonale oljeprisen dersom terrorister f.eks. skulle slå til mot oljeterminalen Ras Tanura i Saudi-Arabia. Når du kan sprenge Pentagon på høylys dag, kan du også krasje et fly inn i Ras Tanura, hevdet han. En slik situasjon vil kunne medføre oljepriser på over det dobbelte av det vi har sett den sisten tiden, med priser på over 50 dollar fatet. I 1996 tok Kåre Willoch til orde for å begrense bruken av fossile brensler. Ett av hans hovedargumenter den gangen var at «man må gjøre verden mindre avhengig av olje fra ustabile regioner, av sikkerhetspolitiske grunner». I et slikt perspektiv vil det for USA ha en tilleggsdimensjon å ratifisere Kyoto-avtalen, fordi det ville måtte bety tiltak for å redusere utslippene fra den amerikanske bilparken, noe som igjen ville ha bidratt til å gjøre USA mindre avhengig av Midtøsten. Men som vi vet, har USA valgt en helt annen strategi. Det er i dag få som er så naive å tro at invasjonen av Irak handlet om å kvitte seg med en brutal tyrann og innføring av demokrati og menneskerettigheter. Masseødeleggelsesvåpen, «Weapons of Mass Destruction», ble brått til «Weapons of Mass Disappearance». Nei, det var kontrollen over oljeressursene det hele egentlig handlet om. Og nå vil Kyoto-avtalen tre i kraft. Forrige uke kom gladmeldingen om at Russland nå vil betale for et WTO-medlemskap med en ratifisering av Kyoto-avtalen, og avtalen vil dermed tre i kraft fra 2008. Dermed øker også sannsynligheten for en høyere prising av fossil energi, ikke bare på grunn av begrensede reserver og en produksjon som på ingen måte ser ut til å holde tritt med forbruksøkningen i land som Kina og India, men også som en følge av at mange land gjennom ulike kvote- eller avgiftsordninger forsøker å vri energiforbruket i en mer fornybar retning. CICERO meldte nylig at temperaturen på kloden i juli 2004 var 0,4 grader over det globale gjennomsnittet. Dette gjør måneden til den sjette varmeste juli sidene målingene startet i 1880. Ifølge Det europeiske miljøvernbyrå, EEA, må Europa tilpasse seg klimaendringer for å forebygge og redusere skadevirkningene. Hyppigere og kraftigere stormer, flom, tørke og andre ekstreme værfenomener, mer nedbør i Nord-Europa og tørke i sør, mer intense hetebølger – det er noen av virkningene vi allerede kan se nå i dag i Europa som resultat av globale klimaendringer, sier EEA i en omfattende rapport som ble lagt fram i august. Selv om vi ikke vet om de ekstreme nedbørsmengdene med påfølgende flom som nylig rammet Trøndelag, skyldes globale klimaendringer, så vet vi at dette er noe vi får mer av i årene framover. Disse langtidsvarslene er grunnlaget for SVs motvilje mot å satse på å øke bruken av fossil energi i Norge. Vi er heldige som bor i et land som er rikt på fornybar energi. I dag kommer størsteparten av strømproduksjonen vår fra vannkraft, samtidig som vi har et enormt potensial i forhold til ny fornybar energi, som vindkraft, bioenergi, småskala vannkraft og energigjenvinning. Ifølge NVE kan vi realisere en produksjon på 20 TWh innen 2016 dersom en ordning med grønne sertifikater innføres fra 2006. Det tilsvarer så mye som 17 pst. av dagens norske kraftproduksjon i et normalår. Svaret på framtidens klimaendringer og energiutfordringer er derfor ikke gasskraft. Det kan også vise seg å bli en svært dyr affære, både for utbyggere og for myndighetene. Som vi vet, følger jo også gassprisen den internasjonale oljeprisen. SV ønsker derfor i Stortinget å videreføre sine forlik med Regjeringen i klima- og gasspolitikken. En ansvarlig og langsiktig energipolitikk er fornybar. Det gjelder også om SV etter neste valg inntar regjeringskontorene. SV er miljøpartiet i Norge, og det er velgerne i valget som vil avgjøre tyngden til SVs ansvarlige linje i energi- og klimapolitikken.