Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-01-30:
Innledningsvis vil jeg si at Oslo politidistrikt har mange utfordrende oppgaver, og at de ansatte i distriktet gjør en stor innsats for å bekjempe kriminaliteten og oppklare saker. Jeg mener at Oslo politidistrikt har grepet fatt i mange av de nye utfordringene på kriminalitetsområdet på en veldig god måte i løpet av de siste årene. I løpet av de senere år har Oslo politidistrikt fått store økninger i budsjettene for å løse disse oppgavene. Bare fra 2007 til 2008 har bevilgningene økt med 73 mill. kr. Oppklaringsprosenten for forbrytelser i Oslo var pr. 1. januar 20,8. På landsbasis var tallet 36,5. Det viser jo litt av utfordringene - ikke bare med hensyn til de rent politiære oppgaver, men også med hensyn til kriminalitetsbildet i Oslo. På linje med politiet i Norge for øvrig har Oslo politidistrikt en særlig utfordring knyttet til oppklaring av vinningsforbrytelser. Det er dette som ligger i det lave oppklaringsprosenttallet. Per 1. oktober var oppklaringsandelen på 9,2 pst., som jo er for lavt. Landsgjennomsnittet var på 16,7 pst. Det bør legges til at Oslo politidistrikts andel av den totale vinningskriminaliteten på landsbasis er 27 pst., og at den delen av vinningsforbrytelser hvor det ikke er noen mistenkt eller noe åsted, har økt ytterligere. Folk mister lommebøker og mobiltelefoner, og det blir også stjålet andre ting der man nærmest ikke har noen spor å gå etter. Oslo politidistrikt har en særlig tung og viktig rolle i det kriminalitetsbekjempende arbeid som norsk politi samlet sett utfører. Dette gjelder særlig innenfor de deler av straffesaksarbeidet som kan karakteriseres som alvorlig organisert kriminalitet. Oslo politidistrikt har over tid arbeidet med en endringsprosess i organisasjonen der forutsetningen er at «de foreslåtte organisasjonsendringene skulle bedre utnyttelsen av politidistriktets samlede kompetanse og ressurser og gi en mer fleksibel organisasjon med formål å løse distriktets fremtidige oppgaver, jf distriktets visjon og strategi». Det er i denne prosessen foretatt en del organisatoriske endringer, bl.a. med opprettelse av en egen strategisk stab og en mer rendyrking av kjerneoppgavene i ordens- og kriminalavdelingen ved distriktet. Imidlertid gjenstår arbeid bl.a. i forhold til organisering av politistasjonene der arbeidet med vinningskriminaliteten er sentralt. Jeg vil her føye til at fra Justisdepartementets side fokuserer vi nå på spørsmålet om utviklingen av antall politiposter i Oslo. Det er Regjeringas ambisjon at vi skal øke antall politiposter i Norge, og Oslo er her et sentralt område. Politidirektoratet hadde tilsyn ved Oslo politidistrikt i september-oktober 2007, hvor bl.a. organiseringen ble tatt opp, som også spørreren var inne på. Direktoratets tilbakemelding fra tilsynet behandles nå i Oslo politidistrikt. Distriktet oppnår gode resultater innenfor en rekke områder som det er grunnlag for å bygge videre på. Jeg vil i denne forbindelse vise til eksempler som gjengprosjektet, gjengangerprosjektet og innsats mot menneskehandel, som det har vært viktig for oss i Justisdepartementet å få i gang. Jeg vil også tro at satsingen på utvidet bruk av DNA, som skal skje i løpet av dette året, vil bidra til å høyne oppklaringsprosenten også for vinningskriminaliteten i framtida. De erfaringene man har gjort i Storbritannia, viser at oppklaringen av innbrudd økte fra 14 pst. til 45 pst. der DNA-register kunne brukes. Jeg tror at det faktisk er det viktigste strategiske grepet vi kan ta for å få opp oppklaringsprosenten, slik situasjonen nå er. Det vil også bli innført en sentral finansiering av DNA-analyser, noe som har vært et sentralt krav både fra Arbeiderpartiet og fra Fremskrittspartiet. Det vil etter planen skje fra 1. september i år. Som representanten Ellingsen er kjent med, er det lagt inn i inneværende års budsjett. Jeg har fått forsikring om at Politidirektoratet i samarbeid med politimesteren vil følge opp tilsynsrapporten for Oslo politidistrikt, slik at politidistriktet vil lykkes i sitt arbeid med å få til en best mulig organisering som på sikt, sammen med DNA-reformen, vil kunne gi gode resultater på alle områder innenfor straffesaksfeltet.