trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Mange av spørsmålene og utfordringene Arbeiderpartiet har servert regjeringen når Arbeiderpartiet sitter i opposisjon, bærer preg av å være som den brasilianske fotballtreneren etter at de tapte 7–1 for Tyskland i semifinalen i VM. Selv om de tapte 7–1, ertet de Tyskland for ikke å vinne med 8–1 eller 9–1. Jeg konstaterer altså at Arbeiderpartiet hadde ikke forslag selv om en lengre parsell. De hadde ikke et annet alternativ. Sjefen for denne strekningen sier i bygg.no at de også er i gang med delstrekningen E18 Langangen–Dørdal gjennom Porsgrunn og Bamble, den er delt i to parseller, «men vi ønsker uansett å se disse i sammenheng og søker å få til en gjennomføring hvor vi etterhvert kan «rulle ut» hele strekningen som del i en helhetlig utbygging. Denne delstrekningen gir oss derfor nå en unik mulighet til å vise i praksis hva som er mulig å få til». Vi er allerede i gang med å gjennomføre det representanten etterlyser. Men istedenfor å vente med å få stortingsvedtatt hele strekningen, mener jeg det er fornuftig at vi får satt i gang der hvor vi nå er klare, og så er poenget nettopp å sørge for å bygge hele strekningene som ennå ikke lå i NTP, på en bedre måte.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg skal jobbe så iherdig jeg kan for å få ned bompengetakstene i dette prosjektet, sånn at de blir lavere enn det som nå foreligger. Vi la i juni i fjor i Stortinget fram en stortingsproposisjon der vi foreslo å endre bompengesystemet for å redusere takstene. Der fikk vi dessverre klare signal fra flertallet om at det ville de ikke bruke penger på. Både Arbeiderpartiet og Senterpartiet var sågar veldig tydelige på at hvis det ble brukt mer penger på å prøve å kutte bompenger, så ville de stemme imot det og heller bruke pengene på å bygge mer vei andre steder. Derfor er det litt rart når de som ikke ville være med og kutte bompenger i fjor sommer, nå plutselig er veldig opptatt av – tilsynelatende – at bompengene er for høye. Så jeg håper at Senterpartiet og Arbeiderpartiet neste gang de begynner å bli opptatt av bompengenivået, faktisk også støtter regjeringens forslag der vi i budsjettet for 2016 la inn 400 mill. kr for å kunne kutte bompenger på ulike steder. Det signaliserte både Arbeiderpartiet og Senterpartiet at de ville stemme imot.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg tror at alle vet at en regjering styrer på basis av de signalene som et flertall i Stortinget til enhver tid gir. Dagens regjering forsøkte å endre på de signalene ved å legge fram bompengeproposisjonen, eller den såkalte bompengereformen. Den fikk ikke flertall i Stortinget. Igjen er det litt rart når enkelte av opposisjonspartiene forsøker å slå politisk mynt på at de mener, eller gir inntrykk av at de mener, at bompengene er for høye, samtidig som de har stemt imot alle forsøk på å endre systemet, altså til tross for at de stemmer imot alle forsøk på å bevilge mer penger for å kutte bompengenivået. Så jeg ønsker jo at Geir Pollestad, når sakene behandles, mener det samme som han mener når sakene ikke behandles, og heller gir støtte til regjeringens forslag om å kutte bompenger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Det er det faktisk opp til selskapet Nye Veier å disponere. Det er de som har bevilgningene, det er de som har den fulle råderetten over hvordan de finansierer dette innenfor de rammene som Stortinget vedtar. Men jeg konstaterer at representanten Pollestad igjen begynner å snakke om rentenivå o.l., ting som en selv ikke gjorde noe særlig med da en satt i regjering, der representanten Pollestad var statssekretær, men som en plutselig er blitt veldig opptatt av når en ikke lenger har ansvar eller innflytelse. Forrige gang representanten Pollestad hadde veldig mange synspunkter på dette, var da vi satte ned takstene på E18 gjennom Vestfold, der representanten Pollestads regjering hadde akseptert bomtakster opp mot 100 kr totalt, men der dagens regjering har satt bomtakster på maks 57 kr totalt. Ifølge TV 2-oppslag med representanten Pollestad ville dette forlenge nedbetalingstiden og gi betydelig økte rentekostnader. Alle tall viser nå at fordi takstene ble satt ned, er trafikken økt såpass mye at vi har større inntekter enn planlagt. Ergo: representanten Pollestad tok feil, dagens regjerings strategi var så langt veldig riktig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg skal bare påpeke noen åpenbart rare ting. Arbeiderpartiet mener at vi bare snakket om Arbeiderpartiet. Det er nok å være litt vel selvopptatt. Vi brukte veldig mye tid, synes jeg selv iallfall, på å snakke om hvor viktig denne veien er for utviklingen av infrastruktur. Men vi påpekte noen ting som ikke henger sammen i Arbeiderpartiets kritikk, og det er mulig det er det eneste Arbeiderpartiet klarer å høre. Men jeg synes det er litt rart når Arbeiderpartiet sier at nå utvikler det seg et A-lag og et B-lag på veisiden. A-laget er riksveiene, som altså får redusert forfallet sitt for første gang på mange tiår, mens B-laget er fylkesveiene, der en ikke klarer å redusere forfallet, ifølge Arbeiderpartiet. Vel, med litt historisk innsikt vil en allikevel kunne si at nå har vi i hvert fall et A-lag på noen av veistrekningene. Da representanten Tungs parti satt i regjering, var det åpenbart bare B-lag, for da økte forfallet på både riksveier og fylkesveier. Det er altså ikke sånn at det ble tatt penger fra fylkesveier og gitt til riksveier, men forfallet økte på alle sektorer, også på jernbane, da representanten Tungs parti styrte. Da er det litt interessant å se at så fort man får et borgerlig flertall i Stortinget, klarer man å gjøre riksveiene til et A-lag. Kanskje vi burde hatt borgerlig flertall i litt flere fylkeskommuner, slik at fylkesveiene også ble gjort til et A-lag. For det er nå engang sånn at bevilgningene til fylkesveier over statsbudsjettet er høyere enn det som Arbeiderpartiet la opp til i Nasjonal transportplan. Dermed er det heller ikke sånn at det bevilges mindre penger enn Arbeiderpartiet hadde planlagt, det bevilges mer. Jeg er glad for at det nå er en erkjennelse av at det i hvert fall nå fins ett A-lag, på riksveisiden. Så er det også veldig kjekt at Arbeiderpartiet i opposisjon har sett behovet for å oppjustere bevilgningene til vei. Men jeg konstaterer at mens en i samferdselskomiteen gir inntrykk av at en plutselig har mye mer penger til dette, sitter en i finanskomiteen og klager over at regjeringen bruker 60 mrd. kr for mye oljepenger inn i norsk økonomi. Da lurer jeg på hvor de 60 milliardene skal kuttes. Hele samferdselsbudsjettet i 2016 er på 60 mrd. kr. Det er riktignok 20 mrd. kr mer enn det siste budsjettet som representanten Tungs regjering fikk vedtatt – 20 mrd. kr i økning – men det er altså 60 mrd. kr som brukes for mye hvis Arbeiderpartiet hadde fått styre. Og da er det jo interessant å se hvor mye av de monopolpengene som forsvinner, ikke bare på samferdselssektoren, men også på helsesektoren, justissektoren, skolesektoren o.l.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg forstår godt at representanten ikke har lyst til å bli påminnet historiske fakta om hva ens eget parti har gjort da de satt i regjering. Vi har forsøkt å samordne mest mulig. Vi har lagt fram en bompengereform for Stortinget, som Arbeiderpartiet dessverre valgte å ikke støtte. Det ligger likevel til grunn faglige beregninger for hva bompengenivået bør være, og hva takstene bør være på ulike strekninger – avhengig av hva man anser betalingsviljen å være, og avhengig av hva slags omkjøringsmuligheter som finnes. Det er det som ligger til grunn, og det er ikke så veldig annerledes enn slik det har vært tidligere. Jeg ønsker riktignok å endre det, slik at bompengenivået går ned, for vi vet at det å ha bompenger er å bygge en økonomisk barriere som gjør at en del av dem som burde brukt veien, velger å ikke bruke den. Det er nettopp det samme prinsippet som Arbeiderpartiet i Oslo bruker for å hindre folk i å kjøre inn til byen, når de kraftig øker bompengene her. Så jeg tror Arbeiderpartiet er klar over mekanismen. Jeg representerer en regjering og et flertall som ønsker å redusere bompengebelastningen på bilistene, og jeg håper at Arbeiderpartiet vil være med og støtte det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Det redegjorde jeg nettopp for. Jeg påpekte at Vegvesenet gjør sine beregninger og kommer med sine anbefalinger. Det som derimot er interessant, er at Arbeiderpartiet stiller mange spørsmål der de gir inntrykk av at de er uenig i det som blir vedtatt, men ikke har noen alternative forslag selv. Det hadde vært interessant om Arbeiderpartiet faktisk fremmet sine synspunkter og argumenterte for dem i stedet for å vedta alt det som andre foreslår, men likevel gi inntrykk for verden at de skulle ønske ting var veldig annerledes.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Forhåndsbetalt bombrikke – skal vi først ha bompenger, er det viktig at alle i næringslivet betaler, så vi unngår konkurransefordeler for noen i forhold til andre. Det å sikre at man får et bedre system, er noe Fremskrittspartiet har kjempet for lenge, selv om vi har hatt som primærstandpunkt at bompengene skal vekk. Vi har registrert at under den forrige regjeringen kom vi ingen vei med dette. Under dagens regjering har vi sørget for at vi får et opplegg der man faktisk har krav om bombrikke på alle kommersielle kjøretøy. Så har vi mange ganger redegjort for, både i denne sal og i debatter der representanten Tung har vært til stede – og jeg håper hun har notert seg det – at vi ønsker å få gjort det så fort som mulig. Men det er faktisk noen tekniske utfordringer i systemet, som jeg også har redegjort for tidligere, som har gjort at vi faktisk ikke har fått nytt datasystem på plass i tråd med det vi hadde ønsket. Vi kan faktisk ikke trylle fram et datasystem når de som skulle programmere det for oss, ikke har klart å gjøre det selv. Men vi skal få det på plass så fort som teknisk mulig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg er stolt over at vi er en regjering som vil ha lavere bompengetakster generelt. Vi har redusert bompengeandelen. Vi er også åpne for at vi skal kunne redusere den ytterligere. Samtidig er det også sånn, og det tror jeg representanten Slagsvold Vedum vet etter å ha sittet i regjering selv, at en har en del faglige begrunnelser for, når en først skal ha f.eks. bompenger, hvordan man skal gjøre det slik at en får minst mulig belastning og at det oppleves som mest mulig rettferdig. Hvis jeg får flertall i Stortinget, skal jeg mer enn gjerne fjerne bompenger både her og der. Jeg registrerer at så langt har representanten Slagsvold Vedum og andre stemt imot å bevilge penger til bompengekutt og stemt imot bompengereformen vi la fram. Men vi føler selv, og har vel fått bekreftet gjennom forslag, at vi har fått fullmakter til hele veien å se på hvordan vi kan redusere bompengebelastningen. Noe av det dagens flertall gjorde relativt raskt etter regjeringsskiftet, var nettopp å legge ned en del bomstasjoner som representanten Slagsvold Vedum hadde vært med og opprette.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Det må en se i sammenheng med at hvis en tar vekk inntekten den representerer, og ikke gjør noe annet, må en altså øke takstene på de andre veiene betydelig mer, og da kan en få andre effekter. Så det er en sammenheng her i den totale økonomien. Jeg synes det er veldig bra når Senterpartiet i enkeltdebattene gir inntrykk av at de mer enn gjerne skulle fjernet en bomstasjon, men de gjør ingenting her for å kompensere de tapte inntektene. Det var det regjeringen foreslo både i budsjettet i 2016 og i bompengereformen i juni i fjor, å øke statlige bevilgninger til veiprosjekter for å kunne fjerne bompunkt eller for å redusere takstene. Det fikk vi ikke flertall for. Det må være sammenheng mellom det en argumenterer med, og det man selv faktisk er villig til å bevilge. Jeg registrerer at den sammenhengen ikke finnes når Senterpartiet argumenterer her. Da handler det kun om populistisk å være imot bomstasjoner som de selv, da de satt i regjering og jobbet med Nasjonal transportplan, forutsatte skulle komme på plass.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-06-14:
Jeg tar det med knusende ro, jeg har hørt det mange ganger før fra representanten Juvik. Faktum er likevel at ja, det er riktig at Arbeiderpartiet har sagt, men poenget er at Arbeiderpartiet ikke har gjort. Norges Lastebileier-Forbund har selv påpekt at de i mange, mange år under forrige regjering etterlyste en forhåndsbetalt bompengebrikke, men det ble aldri levert. Det er litt rart at så fort Arbeiderpartiet er ute av regjeringskontorene, er dette plutselig veldig enkelt, selv om de egentlig vet utmerket godt at dagens regjering har satt i gang arbeid nettopp for å få dette på plass. Dessverre – når en ender opp i konflikt mellom bestiller og leverandør, der brikkene teknisk sett ikke blir laget og programmert, er det litt vanskelig for en statsråd å trylle fram et nytt datasystem. Hele veien har intensjonen vår, og det har vi også igangsatt kontrakter på, vært å få dette levert, nettopp fordi det har vært viktig. Jeg skulle ønsket at Arbeiderpartiet hadde satt i gang denne bestillingen for mange år siden, hvis de selv nå mener det er veldig viktig.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg tek ordet for å knyta nokre ord til framdrifta av E39 Rogfast. Det er eit svært viktig prosjekt for Rogaland. Det er eit svært viktig prosjekt for Vestlandet. Det er eit viktig prosjekt for Noreg. Eg registrerer at statsråden, som den 26. februar var på NRK Rogaland og lova byggjestart tidleg i 2017, no brukar ordet «forhåpentligvis» om kor vidt proposisjonen kjem til Stortinget i haust. Det gjer meg uroleg. Eg kan godt leva med at frekkheita sit laust. Me har registrert at prosjekt som skulle ha starta opp i 2015, no vert marknadsførte som ei framskynding. Det har eg vanskeleg for å forstå, all den tid me no er i 2016. Ein kan sjølvsagt forstå at det er mange utfordringar med eit prosjekt som Rogfast, men eg synest regjeringa burde vera ærlegare i sin kommunikasjon. Me har no høyrt nyheiter om at det er funne krevjande fjell med høgt kobberinnhald under Kvitsøy. Kva betyding det har, når ein kanskje ikkje kan fylla massane ut i sjøen, kunne eg tenkt meg at statsråden kommenterte litt på. Så til prinsippet om bompengefinansiering og førehandsinnkrevjing: Det er noko som Framstegspartiet tradisjonelt har vore sterk motstandar av. Det var dei motstandarar av då det vart innført, men no har dei altså gjort det valet at dei ønskjer å vidareføra det. Det er viktig å få fram at her hadde regjeringa eit reelt val: anten vidareføra førehandsinnkrevjinga eller avslutta førehandsinnkrevjinga og finansiera vidare planlegging av Rogfast via statlege midlar. Eg skulle ønskt at statsråden kunne sagt noko om kor vidt det er gjort nokon vurderingar knytt til det at me no har fått eit svært dyrt ferjeanbod på strekninga E39 Mortavika–Arsvågen, der den trafikkavvisinga som dei ekstra bompengane medfører, truleg må ha gjort at ferjeanbodet har vorte dyrare. Kan statsråden seia noko om det? Eg vil berre seia at eg synest det er imponerande når Stortinget bestemmer at førehandsinnkrevjing på rv. 23 Oslofjordforbindelsen skal avsluttast i august 2016. Det vert gjort, og det er altså ein stor bompengesiger for Framstegspartiet. Det er kreativt.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Dette er ei svært viktig sak. E18 gjennom Bamble er ein altfor ulykkesutsett veg. Det har vore eit stort lokalt engasjement for å utbetra vegen, både frå enkeltpersonar, fylkesting og stortingsbenken til Telemark. Eg kan trekkja fram representanten Hoksrud som òg har nemnt vegen både tidt og ujamt dei seinare åra. Det er ein stor siger at vegen no kjem. Så må eg knyta nokre kommentarar til det som er sagt tidlegare i debatten. Representanten Orten lurer på kvifor den førre regjeringa ikkje gjorde noko med berekningsteknisk rente. Eg vil minna om at den førre regjeringa reduserte den berekningstekniske renta. Ein sette òg i gang prosessar for å få vurdert om det var grunnlag for ein ytterlegare reduksjon av den berekningstekniske renta. Representanten Jensen viser til at det ikkje er sant når Senterpartiet seier at den statlege delen i prosjektet har gått ned frå NTP, og bompengedelen har gått opp. Jo, bompengedelen har auka frå 38,6 pst. til 40,6. Så vert det vist til at dette visstnok skal vera Senterpartiet si skyld. Eg vil minna om at det no er tre stortingsperiodar sidan Senterpartiet hadde samferdselsministeren, så det er sjølvsagt ikkje rett. Modellen for kostnadsdeling som det vert vist til, er ein modell som gjer seg gjeldande frå stortingsvedtaket og under byggjeperioden om korleis ein skal fordela kostnadene. Der føreligg det ein modell, men det er regjeringa sitt ansvar kva bompengedel det vert lagt opp til i kvart enkelt prosjekt. Det skal det ikkje vera nokon som helst tvil om. Difor har Senterpartiet fremja eit forslag om at bompengedelen i dette prosjektet ikkje skal vera høgare enn det ein la opp til i Nasjonal transportplan. Framstegspartiet har etterlyst og sagt: Fremj forslag for Stortinget, så skal me stemma for. No har me fremja forslag i Stortinget, det vert spennande å sjå om dette vert følgt opp. Det er openbert vanskeleg for Framstegspartiet, dette med bompengar. Denne saka og den neste saka illustrerer det på ein god måte. Men tala er klare. Det vart sett norsk rekord i bompengeinnkrevjing i 2014 og 2015. Den totale bompengegjelda aukar år for år, og det vert vedteke stadig nye bompengeprosjekt, over 10 mrd. kr berre i dag. Denne regjeringa og dette stortingsfleirtalet ligg bak Nasjonal transportplan når det gjeld løyvingar til investering i veg. Det går det ikkje an å snakka seg rundt. Det er realitetane. Eg synest det er synd at ein ikkje løyver meir pengar til investering i veg. Det er behov for å få bygd nye prosjekt, det er behov for å gjera vegane tryggare, og det er behov for å betra framkomsten for næringslivet. Eg ser at det vert eit stort fleirtal og eit samla storting som støttar forslaget som ligg føre. Det viktigaste er no at ein kjem i gang med bygginga, at private entreprenørar under denne regjeringa, som under førre regjering, kan finna fram gravemaskina og anna utstyr og setja i gang bygginga. Ferdigstillinga vil vera ein stor dag for både Telemark og Sørlandet, delar av Vestlandet og andre som bruker vegen. Med det vil eg ta opp Senterpartiet sitt forslag i saka.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Mitt spørsmål går på kva som er bakgrunnen for at ein har valt ein bompengedel i dette prosjektet som er to prosentpoeng høgare enn det som ligg i Nasjonal transportplan som er vedteken.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det enkle er ofte det beste, og dersom ein vil redusera bompengedelen, er det å auka det statlege bidraget inn i prosjektet. Det som er i denne saka, er at det er 2 prosentpoeng differanse, altså høgare bompengedel med denne regjeringa. Så sa representanten Jensen tidlegare i debatten at dette var Senterpartiets feil. Og då er mitt spørsmål til statsråden: Er det denne regjeringa eller førre regjering som bestemmer kor høg statleg del det skal vera i dei sakene som vert lagde fram for Stortinget?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Noko av det som vil påverka den totale rentekostnaden ved bompengar, er tidspunktet dei statlege midlane kjem inn på. Då selskapet Nye Veier vart presentert på NRK Debatten, vart det vist til at ein skulle få 5 mrd. kr første året. Fasiten vart at det vart 1,3 mrd. kr. Er det sånn at det her er tenkt at når det gjeld E18 Rugtvedt–Dørdal, skal ein først ta opp bompengelån, og at dei statlege bidraga frå Nye Veier skal koma mot slutten av byggjeperioden, noko som vil bidra til at rentekostnadene i prosjektet aukar, eller vil dei statlege pengane koma først i prosjektet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg registrerer at representanten Hoksrud er såpass imponert over den offensive transportplanen som førre samferdselsminister Marit Arnstad la fram, at han til og med kalla ho for statsminister. Det er verdt å notera. Saka i dag handlar ikkje om kva som skjedde då bompengereformen vart behandla. Det handlar ikkje om kva den førre regjeringa måtte meina om bompengar. Det handlar om éin ting: Det handlar om at det er eit forslag frå Senterpartiet her som ønskjer å auka det statlege bidraget med to prosentpoeng og redusera bompengedelen med to prosentpoeng i dette prosjektet. Det er slik at viss regjeringspartia – som no har sagt at dei slit med å få med seg Stortinget – stemmer for forslaget frå Senterpartiet, så har det fleirtal i denne salen. Poenget er at Framstegspartiet må slutta å skulda på alle andre. Framstegspartiet krev inn meir bompengar enn det har vorte gjort nokon gong før i noregshistoria. Bompengegjelda aukar. Det renn inn med nye prosjekt, og ein er mest oppteken av flosklar og historier om f.eks. E18 gjennom Vestfold og nokre bompengesatsar på 116 kr, som aldri var i nærleiken av å verta ein realitet. Det er bra at ein har fått ned bompengane på det prosjektet, men det går ikkje an å berre forlenga bompenginnkrevjinga meir og meir for å få ned satsen. Det enklaste grepet er å auka det statlege bidraget. Det er det Senterpartiet har føreslått i denne saka, og det er det me inviterer Framstegspartiet til å vedta. De har sete i regjering i tre år. No er det på tide å ta ansvar for den politikken som regjeringa fører.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg vil følgja opp det same temaet. Det er rett som representanten Foss seier, at det handlar om overføringar, og det handlar om prisar i marknaden. Men alt dette er ein del av inntektene i jordbruket og som er omhandla i jordbruksoppgjeret. Prosentvis lik utvikling vil bidra til auka forskjellar. Her ser eg at Høgre er med på merknaden om å redusera inntektsgapet mellom jordbruket og andre i samfunnet. Spørsmålet mitt er om det betyr at Høgre i framtidige oppgjer meiner at det er eit mål å redusera den kronemessige forskjellen målt pr. årsverk.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det er rett at det er vanleg å måla inntektsutvikling i prosent, men når ein snakkar om eit inntektsgap, handlar ikkje det om prosent. Eit gap består av kroner. Ønskjer ein å tetta det gapet, må ein redusera den kronemessige forskjellen mellom jordbruket og andre grupper. Mitt spørsmål er: Når Høgre har valt å stilla seg bak at det er viktig å redusera inntektsgapet mellom jordbruket og andre i samfunnet, må ikkje det bety at Høgre meiner at i kroner bør jordbruket i komande oppgjer få ei høgare utvikling enn det andre grupper gjer, for å nå det som ein samla komité seier, nemleg å redusera inntektsgapet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Framstegspartiet gjekk til val på at ein ville halvera overføringane, redusera matprisane, ein skulle kutta tollvernet, og ein skulle fjerna forhandlingane. Så kom ein i maktposisjon, og då har ein auka overføringane, maten har vorte dyrare, ein har gjort seg heilt avhengig av ostetollen og tollvernet, og no har me opplevd at Framstegspartiet har kjefta på SV for ikkje å respektera forhandlingane. Mitt spørsmål er: Har Framstegspartiet innsett at deira politikk ikkje har tolt møtet med verkelegheita?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Årets jordbruksoppgjer aukar, ifølgje proposisjonen, inntektsforskjellane med 2 000 kr. Difor er det svært gledeleg at ein samla komité har sagt at det er viktig å redusera inntektsgapet. I innstillinga frå 2014 ligg det ei formulering som peiker på dågjeldande inntektsmål, som vil vera prosentvis lik utvikling, altså eit inntektsmål som vil auka inntektsgapet. Så mitt spørsmål til Kristeleg Folkeparti er: Når Kristeleg Folkeparti no har stilt seg bak ein merknad om å redusera inntektsgapet, betyr det at den formuleringa frå 2014 ikkje lenger er gjeldande?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg er glad for den presiseringa. Eg trur kanskje eg har litt tungt for det, men eg vil utfordra endå meir konkret: Er det sånn å forstå at for å redusera inntektsgapet og ha ei lønnsutvikling på linje med andre grupper, så må framtidige oppgjer minst ha lik kronemessig inntektsutvikling som andre grupper målt per årsverk?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg takkar for spørsmålet. Sjølvsagt gleder eg meg over dei pilane som måtte peika rett veg, men eg meiner at dette ikkje er ei heilt sannferdig beskriving av verkelegheita. For det første meiner eg at regjeringa måler ting for kortsiktig. Det er klart at det er gledeleg med eit godt kornår, at det er fint vêr og sol, men det betyr ikkje at regjeringa sin politikk verkar – det betyr at det var godt vêr det året. SSB sine tal viser at kjøtproduksjonen fell i Noreg. Når me ser på tala for nedbygging av matjord, har den positive nedovergåande trenden som har vore, snudd. Men regjeringspartia – i sin kreativitet – bruker nokre gjennomsnittsmålingar som får deira tal til å framstå positivt. Faktum er at pilen har snudd. Og som eg sa i innlegget mitt, 145 mill. kr har landbruket fått i auka budsjettstøtte over tre år. Tilsvarande tal under førre regjering var 1 mrd. kr. Så eg trur det tryggaste for matproduksjon er å byta regjering.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det dyraste me kan gjera, er å ikkje satsa på norsk matproduksjon. Ser ein litt bak dei tala som det vart referert til her, er det først og fremst frå 2014 til 2015 det var ei svært positiv utvikling – 42 000 kr kom det året. Året etterpå er det forventa ei lågare inntektsutvikling i landbruket enn for andre grupper. Dette er beskrive i proposisjonen, der det bl.a. vert vist til redusert rentekostnad og marknadsbalansen for svin som medverkande årsaker. Marknadsbalansen for svin er oppnådd på grunn av ein god grillsesong – godt vêr. Det er ingen grenser for kva Høgre og Framstegspartiet tek æra for. Det som eg meiner at Høgre og Framstegspartiet burde ha gjort, var å sørgja for eit jordbruksoppgjer som gjorde at inntektsforskjellane gjekk ned og ikkje opp, slik årets avtale legg opp til.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det min nestleiar gjorde i Politisk kvarter, var for så vidt det same som eg gjorde tidlegare under replikkordskiftet. Det var å synleggjera at den politikken som Framstegspartiet står for, er ein annan enn den dei fører i regjering, og at Framstegspartiet sin politikk ikkje har tolt møtet med verkelegheita. Når det gjeld min kommentar om at dette er ein svak og dårleg avtale, er det fordi det står i proposisjonen at han vil auka inntektsforskjellane med 2 000 kr. Det synest eg er ein dårleg avtale. Men eg registrerer at leiaren i Noregs Bondelag sa at dette var så langt ein kom. Eg registrerer at ein held seg til det politiske fleirtalet som ligg føre, og inngår og vurderer avtalar på bakgrunn av det. Eg vil òg halda fast ved at forhandlingsretten inneber Bondelagets suverene rett til å inngå dårlege avtalar.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg meiner det absolutt viktigaste som står i innstillinga, er komiteens merknad om at det er viktig å redusera inntektsgapet mellom jordbruket og andre i samfunnet. Så mitt spørsmål er: Etter Venstres syn, betyr dette at gjeldande inntektsmål er prosentvis lik inntektsutvikling, eller at det kronemessig minst er lik inntektsutviklinga til andre grupper?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg har eigentleg eit kort og greitt spørsmål. Er det eit mål for Miljøpartiet Dei Grøne å auka produksjonen av norsk storfekjøt for å dekkja etterspurnaden i den norske marknaden?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det var eit svar med litt dobbel botn, så eg trur eg skal prøva å konkretisera spørsmålet ytterlegare. Dersom den norske marknaden etterspør 100 kg kjøt, meiner då Miljøpartiet Dei Grøne at det er eit mål at norsk landbruk skal produsera dei 100 kg kjøt, eller meiner ein at ein skal redusera det til 70 kg – og heller importera dei siste 30?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Regjeringspartia er glade i utviklinga frå 2014 til 2017. Me kan vera einige om tala: 56 500 kr, 42 000 kr av dette er frå åra 2014 til 2015. Etter det ligg det an til ein dårlegare kronemessig vekst enn andre grupper. I høyringa understrekte statsråden at han betrakta ei prosentvis lik utvikling som gjeldande inntektsmål, slik eg har oppfatta han. No har han fått ei innstilling som seier at ein samla komité står bak det å redusera inntektsgapet mellom jordbruket og andre. Meiner statsråden fortsatt at prosentvis lik inntektsutvikling er gjeldande inntektsmål for landbruket, eller oppfattar statsråden det som Stortinget har sagt, slik Stortinget har sagt det?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg opplever at me har hatt ein ganske avklarande debatt, men det er mange tal – og mykje informasjon – som vert brukte på kreative måtar. Det vert hevda at inntektsforskjellane auka under den raud-grøne regjeringa. Ein er veldig oppteken av inntektsveksten frå 2014 til 2017, utan å vilja seia at den store veksten kom frå 2014 til 2015. Ein unngår å fortelja at pilene for jordvern har snudd, og av Oskar J. Grimstads siste innlegg her kunne ein nærmast få inntrykk av at årets oppgjer inneber ein reduksjon av inntektsforskjellane. Det står i proposisjonen at inntektsforskjellane auka med 2 000 kr per årsverk. Då trur eg me bør halda oss til det. Den same Oskar J. Grimstad viste til at Småbrukarlaget har brote i seks av dei sju siste åra. Han kunne like godt ha sagt seks av dei siste åtte, men ei slik verkelegheitsforståing passar openbert ikkje inn. Så er Senterpartiet dei første til å gleda seg over ting som går godt i norsk landbruk. For det første gleder me oss litt over at me har fått ein ny statsråd på området. Partiet er det same, men det er langt enklare å ha ein fornuftig landbruksdebatt. Det trur eg er positivt for landbruket. Det andre me kan gleda oss over, er at me har ein bondestand som er robust nok til å stå opp mot fire år med ei blå-blå regjering. Og er avlingane gode, er det slik at me gleder oss over det i Senterpartiet, anten me sit på traktoren, eller me sit i stortingssalen. Når det gjeld inntektsmåla, framstår det som om det er betydeleg forvirring hos Høgre og Framstegspartiet. Eg gleder meg over at Venstre og Kristeleg Folkeparti har vore så tydelege på at her skal ein tetta gap. Når det gjeld det å styrkja differensieringa av verkemidla, er det openbert at her har Høgre og Framstegspartiet forstått kva som står, for den merknaden er dei ikkje med på. Det er like fullt ein fleirtalsmerknad. Det må få konsekvensar. Når det gjeld representanten Lundteigens beskriving av dei konstitusjonelle sidene av jordbruksoppgjeret, deler eg den i all hovudsak, men eg ønskjer at etter valet i 2017 skal Framstegspartiet og Høgre røysta for inngåtte jordbruksavtalar, sjølv om dei måtte meina at dei var altfor gode. Årsverksdiskusjonen er òg relevant. Det vart vist til at størstedelen av produksjonen skjer på gardsbruk over eitt årsverk. Eg har ikkje inntrykk av at det er denne typen bruk regjeringa snakkar om, når ein snakkar om å gjera dei store bruka større.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Det var vel seint i debatten at Høgre sleppte katten ut av sekken og gav norsk landbruk skulda for vanskane med å selja fisk til Russland og Kina. Er det regjeringa sitt syn, får regjeringa leva med det. Dei merknadene me vedtek i dag, er eg sikker på vil verta lesne grundig fram til neste oppgjer, både i faglaga og i departementet. Det finst mange positive trekk her, men eg trur at skal me nå måla, må partia i denne salen, som vil norsk landbruk og norsk matproduksjon vel, samla seg og leggja grunnlaget for eit meir langsiktig opptrappingsvedtak som ungdom og dei som er i næringa, kan halda seg til, slik at ein igjen kan gjera norsk landbruk om til eit generasjonsprosjekt og ikkje til eit prosjekt frå kvartal til kvartal, slik som dagens regjering legg opp til.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-06-14:
Eg vil takka saksordføraren for jobben og kan i all hovudsak slutta meg til dei vurderingane som er gjorde. Det er rett at ein ønskjer ei marknadsorientert næring, men det er viktig å minna om at næringa òg er berebjelken i samisk kultur, og at reindriftsnæringa er ei familienæring. Eg meiner det er viktig å understreka at utfordringane er ulike frå Finnmark til dei sørsamiske områda, og at det er ulike utfordringar som ein står overfor. Eg ser fram til den stortingsmeldinga som me skal få om berekraft. Eg har eit sterkt ønske om at den vil synleggjera dei moglegheitene som ligg i næringa. Eg vil òg peika på at beskrivinga i denne proposisjonen knytt til næringas eigen innsats for å få ned reintalet kan synest som noko meir positiv enn det den gjorde i den proposisjonen som la grunnlaget for endring av reindriftslova § 60, og at næringa har vist ein reell vilje til å ta tak i utfordringa med for høge reintal. Så det er bra at ein har kome til einigheit, og det er ei samla senterpartigruppe som støttar tilrådinga.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Det begynner å bli tradisjon for at Stortingets fullmakt til å starte opp noen av Fastlands-Norges aller største prosjekt skjer ved behandling av samleproposisjoner fra Samferdselsdepartementet. For to år siden ga vi klarsignal til Follobanen-prosjektet, med en kostnadsramme på drøyt 26 mrd. kr, som det for øvrig nå ser ut til at også kan få en kostnadssprekk på grunn av valutakurs. I dag gjør vi det på et annet stort prosjekt, tilsvarende 26,6 mrd. kr, fordelt over en periode på om lag 15 år. Det gjelder signalanlegg på jernbanen. I gjeldende Nasjonal transportplan, som ble lagt fram av Stoltenberg-regjeringen, ble det slått fast at dagens signalanlegg holdt på å gå ut på dato og må erstattes av det nye systemet ERTMS innen 2030. Det er bred enighet om at det er viktig å få dette på plass. Selv om punktligheten i togtrafikken siden 2011 har vært i bedring på grunn av den satsingen som Stoltenberg-regjeringen satte i gang, er feil på signalanlegg en av de største utfordringene i togframføringen framover. Og det er vel ikke noen grunn til å tro at det blir noe bedre framover. Da regjeringen Solberg la fram sin regjeringsplattform, sto det noen få punkter om jernbane, men ett av dem gjaldt ERTMS. Vi kunne lese at regjeringen ville «legge frem en langsiktig plan for konvertering av signalsystemene til den europeiske standarden ERTMS.» I den grad man skulle få forhåpninger om at dette skulle bety at ERTMS-prosjektet ville få høyere prioritet, er det nok mange med meg som har blitt skuffet. Først etter nærmere tre år i regjering, kommer det nå forslag om å starte opp investeringsprosjektet. Det gjør at vi etter all sannsynlighet må bygge såkalte konvensjonelle anlegg – midlertidige anlegg – for store beløp, anslagsvis mer enn 1 mrd. kr, som igjen må erstattes av ERTMS om noen få år. Målet må være å få mest mulig veg og jernbane for pengene. Det oppnår man ikke ved å bygge midlertidige anlegg for milliardbeløp. Så til en annen sak, som ikke har kommet med i denne samleproposisjon, som kanskje vi alle har ventet på: Det gjelder E6 Helgeland nord. Der var det en merkostnad på 450 mill. kr, som statsråden har valgt ikke å komme til Stortinget for å finne en løsning på i samleproposisjonen. Som en representant sa tidligere i dag fra talerstolen, begynner det å bli kritisk for deler av prosjektet. Så vi er spent på når statsråden har tenkt å komme tilbake til den saken. En siste ting: Det gjelder kreativ etablering av selskap. Jeg registrerer at statsråden står rakrygget bak at Avinor omorganiserer på Svalbard for å unndra beskatning til den norske stat.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Noen prøver å framstille det som om man mener at det ikke er en gledens dag. Vi synes selvfølgelig alle at det er en gledens dag når vi kan sette i gang nye veiprosjekt. At noen prøver å fortelle en annen historie, holder ikke, ut fra saken slik den foreligger. Så er det noen påstander her som jeg også har lyst til å kommentere – og vi kan jo ta en lang diskusjon om hvem som er selvopptatt med hensyn til diskusjon om vei, uten at jeg skal gå noe nærmere inn på det. Først til prosjektet Nye Veier AS. Arbeiderpartiet står fortsatt på at det er en byråkratisering, at det er fordyrende. Svar på det siste fikk vi når det gjaldt lederlønningene – altså 30–40 pst. høyere enn om vi hadde organisert det i Statens vegvesen. Det er ingenting som tilsier at Nye Veier ikke kunne ha vært løst på den måten Arbeiderpartiet sa det, uten å lage et nytt selskap som er utenfor politisk demokratisk styring, for det er det som er fakta. Så står man her og skryter av at man ser resultater av Nye Veier. Det er ingenting som tilsier at disse prosjektene ikke kunne ha vært løst om man ikke hadde hatt Nye Veier. Så det er også en påstand. Så prøvde Hoksrud seg med en populistisk sak om at vi tross alt klarer å lage et prosjekt der vi har bare 40,6 pst. bompengefinansiering. Det er helt riktig som Pollestad sa: Opprinnelig var det 38,6 pst. Det var ikke slik at da vi la fram vår transportplan, lå alle prosjektene der med 50 pst. bompengefinansiering – tvert imot. Det kunne være 80 pst., det kunne være 10–15 pst. Så det er også en direkte gal påstand som framsettes i denne debatten. Så er det nå engang slik, om man liker det eller ikke, at det tross alt er ca. 600 mill. kr mer i bompenger på denne delstrekningen enn det som var tenkt i hele dette prosjektet. Det kommer man heller ikke unna. Så tror jeg representanten Jensen da vi diskuterte denne saken, bør sette seg inn i hvor Arbeiderpartiet sto når det gjaldt beregningsteknisk rente. Jeg tror hun blander sakene litt med hensyn til det som går på det, og det som går på rentekompensasjon, som Karianne O. Tung så klart forklarte at vi var imot, og hvorfor. Når det gjelder beregningsteknisk rente, er ikke det noe hokuspokus. I prosjektene som ble løst før, og som løses i dag, er summen den samme. Det er bare måten vi krever det inn på, som er forskjellig. For så og så mange kroner skal inn til et veiprosjekt, og om det blir tatt inn over få år eller mange år, blir summen den samme i forhold til satsen. Det som skjedde før, er at dersom det ble mer trafikk, ble prosjektene avsluttet tidligere. Det var ikke sånn at bilistene måtte betale mer. Men vi har sagt hele veien at tar vi ned renta og frigjør midler, må det gå an å se på om det er lurt å bruke disse frigjorte midlene på mer vei.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Statsråden står her og bløffer. Statsråden står her og sier at Arbeiderpartiet ikke har foreslått obligatoriske brikker. Det var vel den forrige regjeringen med Arbeiderpartiet som jobbet hardt for å få det til, og det står også i transportplanen. Hvis jeg ikke tar feil, stemte faktisk Fremskrittspartiet imot forhåndsbetaling av disse brikkene. Det foreslo faktisk Arbeiderpartiet da de skulle innføres. Jeg husker veldig godt fra markeringen utenfor Stortinget at regjeringen ble kritisert kraftig for at de ikke ville være med på den ordningen. Det er gledelig nå hvis det er slik at regjeringen og statsråden har snudd i denne saken. Men er det ikke korrekt at det sto noe om dette i transportplanen, og at Arbeiderpartiet foreslo forhåndsbetaling da denne ordningen kom på plass?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
La meg først få takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid i saken. E18 Rugtvedt–Dørdal er en av de viktigste veiforbindelsene gjennom Telemark og mellom Østlandet og Sørlandet. Det er nok mange folk i Telemark som nå følger med på forhandlingene i Stortinget, og for mange er dette en stor dag. Stortinget vil i dag gi grønt lys for å bygge ny E18 mellom Rugtvedt og Dørdal i Telemark. Mange har ventet lenge på denne dagen – noen vil vel si at det kanskje har vært unødvendig lenge. Dagens vei har varierende standard, med mye randbebyggelse og mange kryss og avkjøringer. Sammen med stor trafikk fører dette til mange alvorlige ulykker og dårlig framkommelighet, særlig i helgene. Trafikken gir miljøulemper for randbebyggelsen. Nye Veier har besluttet at strekningen E18 Langangen–Dørdal er en av de første delstrekningene i selskapets portefølje som bygges ut. Dette er helt i tråd med Meld. St. 26 for 2012–2013 Nasjonal transportplan 2014–2023, der det legges til grunn anleggsstart i første fireårsperiode, forutsatt tilslutning til et opplegg for delvis bompengefinansiering av utbyggingen. Lokale myndigheter har gjort disse vedtakene, i dag gjør Stortinget det samme. Det legges opp til anleggsstart i 2017, og strekningen planlegges for åpning for trafikk i 2020. Veiprosjektet omfatter bygging av 16,8 km ny firefelts vei. Det vil i tillegg bli bygd 1,2 km tofelts vei for sammenkopling med dagens vei. Dermed reduseres den nye veien med en kjørelengde på 1,6 km. Veien skal bygges ut for ca. 4,4 mrd. kr, hvorav bompengeandelen utgjør 40,6 pst. Det er en enstemmig komité som i dag ønsker å sette spaden i jorda raskest mulig for å få bygget denne veien. Arbeiderpartiet mener selvsagt at det er fornuftig å se på den beregningstekniske renten på bompengelån, både i dette prosjektet og i andre prosjekter. Det vil åpne for lavere takster, kortere nedbetalingstid eller en utvidelse av prosjektet, noe som igjen gir mer vei for pengene. Et enstemmig storting kommer i dag til å gi et signal til samferdselsministeren og regjeringen om å se på den beregningstekniske renten. Arbeiderpartiet vil spesielt peke på de lokale vedtakene i punkt 5, som klart sier at et økt økonomisk handlingsrom ønskes fra de lokale myndigheters side å bli benyttet til lavere takster, bedre rabattordning eller kortere innkrevingstid. Vi vet at det på hovedstrekningen mellom Østlandet og Sørlandet, altså E18, fremdeles vil være behov for å gjøre mer. Dette er en av landets viktigste transportkorridorer. Men i dag dreier det seg om Bamble, Porsgrunn og Telemark, og meldingen fra Stortinget er klar: Sett spaden i jorda, sett i gang og bygg veien.
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Mens den økonomiske rammen for Nasjonal transportplan ser ut til å komme opp i femgangen fra 2005 til 2016, ser vi at vi ikke får fem ganger så mye vei for de samme pengene. I inneværende NTP er kostnadene for strekningen E18 Rugtvedt–Dørdal 3 320 mill. kr. Nå får Stortinget en bompengeproposisjon hvor kostnadene har økt med om lag 30 pst. sammenlignet med Nasjonal transportplan. Det er alvorlig, og jeg kan heller ikke se at det er redegjort nevneverdig i proposisjonen for hvorfor kostnadene har økt med 30 pst. i løpet av fire år for denne strekningen. Mener statsråden at dette er uvesentlig informasjon for Stortinget?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Siden statsråden mener dette ikke er uvesentlig informasjon for Stortinget, ber jeg statsråden om å redegjøre konkret her for hva denne kostnadsøkningen i prosjektet skyldes.
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Jeg hører at statsråden forsvarer den kostnadsøkningen som er i prosjektet. Strekningen E18 Rugtvedt–Dørdal er en del av utbyggingsporteføljen til Nye Veier AS. En av begrunnelsene fra regjeringspartiene for å opprette Nye Veier var å sørge for en mer sammenhengende og helhetlig utbygging, og i dag har vi fått noe av svaret. Nå ser vi at strekningen fra Langangen til Dørdal ikke skal bygges ut som en sammenhengende og enhetlig strekning, men at Nye Veier velger «å bygge ut strekningen i to trinn», som det står i proposisjonen. Mener statsråden at dette er i tråd med intensjonene om en mer sammenhengende utbygging?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Når jeg nå tar ordet, er det fordi jeg har behov for å kommentere innlegget fra Fremskrittspartiets representant Hege Jensen og statsrådens svar. Både representanten Jensen og statsråden velger å bruke nesten hele innlegget sitt til å snakke om Arbeiderpartiets politikk. Det skal også jeg benytte anledningen til å gjøre nå. Representanten Jensen har åpenbart så god oversikt over Arbeiderpartiets politikk at det nesten er fristende å oppfordre representanten, og for så vidt statsråden, til å sende en tekstmelding, SMS, til 2377 – som nytt medlem i Arbeiderpartiet. Det er altså sånn at Arbeiderpartiet i Stortinget stemte imot en rentekompensasjonsordning for bompengelån. Det er fordi vi mener det er en byråkratisk ordning som har mye mer papirflytting i seg enn det reelt sett vil være bare å bevilge penger rett fra Stortinget. Skal man ha mer penger til å bygge vei for, er den mest hensiktsmessige måten å bevilge pengene direkte til veiprosjektene uten å finne opp en eller annen byråkratisk dobbeltsidig ordning. Å bevilge penger direkte til veien kan altså både regjeringen og Stortinget gjøre. Statsråden har full frihet til å foreslå en bompengeproposisjon med en høyere statlig andel hvis han ønsker det. Det trenger han ikke Stortingets vedtak for å gjøre. For statsbudsjettet 2016 foreslo Arbeiderpartiet å bevilge 500 mill. kr mer til vei enn det regjeringen gjør – til riksvei. Da er ikke pengene til Nye Veier en del av det. Vi foreslo også å bevilge 600 mill. kr mer til fylkeskommunene for at de skulle få mer penger til å drifte og vedlikeholde fylkesveiene. Det er sånn at riksveiene får 1 000 kr per meter til drift og vedlikehold, mens fylkesveiene får 133 kr per meter. Det er i ferd med å utvikle seg et A-lag og et B-lag, riksveiene og fylkesveiene, fordi regjeringen svikter fylkesveiene på det groveste. Arbeiderpartiet vil altså bevilge mer penger til riksveier og til fylkesveier enn regjeringen gjør. Jeg er fortsatt glad for at denne strekningen i Telemark nå blir bygd. Men det er behov for å oppklare noen fakta.
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-06-14:
Jeg er veldig glad for at det er Arbeiderparti-styre og rød-grønt styre i veldig mange av fylkeskommunene rundt omkring. For det viser seg at etter at fylkeskommunene overtok ansvaret for disse veiene, investerer fylkeskommunene 146 pst. mer til fylkesveiene enn da de samme veiene var statlige. Det viser at de rød-grønne politikerne rundt omkring i landet tar et betydelig ansvar, selv om regjeringen langt fra bevilger nok penger til fylkeskommunene. Ja, regjeringen bevilger mer penger til fylkene, men man bevilger ikke så mye at man tar høyde for lønns- og prisveksten engang. Ergo må det reelt sett ute i fylkeskommunene kuttes. Det blir ikke brukt mer penger til drift og vedlikehold av fylkesveiene fordi regjeringen bevilger penger. Det blir brukt mer til drift og vedlikehold av fylkesveiene fordi de rød-grønne politikerne der ute tar ansvaret.