trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Representanten Lundteigen ser talsmenn for det helt frie marked hos alle som er på den andre siden av streken, men slik er det jo ikke. Høyre har alltid vært for en blandet markedsøkonomi. Jeg tror ikke representanten Lundteigen finner noen gode eksempler på den virkelig liberalistiske politikken i Høyre. Vi er for reguleringer, det viser jo historien. En kan gå tilbake bare til den nære historie de senere årene. Jeg husker ikke et eneste eksempel på at vi har stemt imot de endringene som har kommet fra denne regjeringen. Det kom også reguleringer under den forrige regjeringen. Så kan man sikkert diskutere om dette – både under den forrige regjeringen og under denne – har vært tilstrekkelig; burde vi gjort ting på en annen måte? Men at Høyre har vært talsmann for det totale frislepp i økonomien, som en kan få inntrykk av når en hører på representanten Lundteigen, er jeg uenig i.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg tror representanten Klungland oppfattet mitt innlegg og min lille korreks til representanten Jakobsen feil. Det jeg forsøkte å si, og som ikke har gått helt opp for representanten Klungland, er at ingen vet hva som kommer til å skje. Det bør vi ha ydmykhet i forhold til. Og det blir helt feil når representanten Klungland spør om hvilke steder jeg vil peke på som gjør det mer riktig enn her – altså hans utsagn er at her er alt optimalt. Det kan jeg ikke svare på. Det kan ingen svare på. Men jeg tror det er viktig at vi har den ydmykheten alle sammen, inklusiv representanten Klungland.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg håper det er greit at jeg ikke svarer på spørsmålet som representanten Holmås stilte til Fremskrittspartiet. Holmås har flere ganger i dag tatt et sterkt oppgjør med markedsøkonomien. Jeg må si han har kommet sterkt tilbake etter sin rekonvalesens, og har snart tatt igjen det han har tapt i den tiden han har vært borte! Denne krisen går jo over hele verden. Men jeg oppfattet – det er mulig jeg oppfattet feil – at representanten Holmås sier at den rammer mindre i Norge. Kan representanten Holmås peke på land i verden som har en annen innretning i sin økonomiske politikk, som kommer godt unna krisen, fordi de har vært så lure å holde seg godt unna markedsøkonomien?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg hører at representanten Lundteigen mener at den saken vi nå behandler, kanskje er forløperen til en statlig utlånsinstitusjon, en statlig bank. Jeg er glad for at finansministeren tidligere har avvist det. Jeg har heller ikke tenkt å spørre Lundteigen om det, så han behøver ikke svare på det. Det jeg håper han vil svare på, gjelder innledningen hans, hvor han sa at vi trenger en systemdebatt, og at det må komme en systemdebatt – etter at han også hadde gitt til beste hva han syntes om markedsøkonomien. Kan representanten Lundteigen si noe om hvor den systemdebatten kommer fra? Kan Stortinget forvente at det er Regjeringen som kommer med den, i revidert eller på andre måter, eller er det noe som kommer til å foregå bare i Senterpartiet?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg har vanskelig for å kunne akseptere – jeg må si – anklagen om ikke å være prinsipiell når representanten Aasen plukker ut enkeltgrupper som kommer godt eller dårlig ut. Det har ikke vært min misjon eller mitt ærend her. Vår primære innstilling til dette er at for pensjonistgruppene som helhet, er det for mye usikkerhet, for dårlig utredning. Jeg er fullstendig klar over at noen vil komme bedre ut, men så er det også slik at noen risikerer å komme dårligere ut, og så er det ikke tilrettelagt for at det kan være en automatikk i denne beskatningen – mye er overlatt til skattyterne selv. Med det systemet vi har, er det allerede en rekke eksempler på at mange kommer i en situasjon med dobbeltbeskatning.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Nei, det mener jeg ikke. Men jeg mener ikke at man skal erstatte et for svakt system, som vi vet det er mangler ved, med et annet som vi på forhånd er ganske sikker på vil by på nye mangler, for det eksisterende systemet med de manglene det har, har tross alt mange mennesker tilpasset seg til over tid, og nå snakker jeg ikke om tilpasning for å betale minst mulig skatt, men rett og slett at de har fått orden på de praktiske tingene i forhold til de myndighetene de skal forholde seg til. Derfor er det vår klare advarsel at dette bør man ikke gjøre før man har sett nærmere på en rekke av de forskjellige forholdene som pensjonistene kommer opp i. Det er helt utvilsomt at det vil bli på den måten.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Det er to ting. At kildeskatt har vært en gjenganger i Stortinget, er ikke riktig. Jeg har sittet i Stortingets finanskomité i to perioder og har ikke sett kildeskatten tidligere. Så er det heller ikke slik at vi med vårt tilbakesendelsesforslag ønsker å beskytte enkelte skattytergrupper. Vi sier tvert imot i innstillingen at man burde sett på overgangsordninger, og samtidig med overgangsordningene burde man sett på om det var opplagte skattehull som man kunne tette på andre måter. Vi er fullstendig klar over at de finnes, men som jeg sa i mitt innlegg, gjelder det svært små beløp. Og da må man ikke helle barnet ut med badevannet, for her er det snakk om 40 000 mennesker hvorav kanskje bare et fåtall går fri. Så da må vi ha ordninger som fungerer.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Representanten Aasen tar her Skattebetalerforeningen til inntekt for sitt syn. Det er viktig å være klar over at Skattebetalerforeningens forutsetning var at mulighetene for dobbeltbeskatning skulle være eliminert, og at ingen skulle betale mer skatt enn man ville ha gjort i Norge hvis man bodde der. Representanten Aasen innledet sitt innlegg med å si at mye av motstanden – jeg vet ikke om hun mente fra oss eller fra pensjonistgruppene – bygger på misforståelser. Jeg mener at jeg har brukt relativt mye tid på å sette meg inn i denne saken. Den er komplisert, og det som er poenget, er at de som er engstelige for dette, selvfølgelig har sett at det er de selv som må ta ansvar for ikke å bli dobbeltbeskattet. Det går ganske klart frem av svar fra departementet. Mener representanten Aasen at også det at man får vanskeligheter med byråkratiet, og at man må gjøre det selv, er en misforståelse?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg tolker da det svaret fra representanten Aasen slik at når man innfører dette nye systemet, vil man ikke legge noe spesielt til rette for pensjonister som bosetter seg i utlandet. Det er det representanten Aasen sier. Da må man ta hensyn til hvor man kommer. Det er jeg i og for seg enig i, men jeg mener at et skattesystem som den norske stat innfører, bør ta visse hensyn til at det skal være praktikabelt for skattyterne. Forstår jeg da representanten Aasen slik at det bryr hun seg ikke noe om, at skattyterne skal kastes ut på dypt vann? Er det slik at de får greie seg som best de kan under skiftende sosiale forhold og det skattesystemet de er påført?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Det er overfladiske rettferdighetsbetraktninger representanten Holmås nå fremlegger. Han skal være klar over at gjennomsnittsinntekten for de menneskene han snakker om, er 85 000 kr. Egentlig er vi på Holmås' hjemmebane når det gjelder mennesker. Vi snakker ikke om jakt på rikinger, slik det høres ut på Heikki Holmås. Det som er problemet her, er at veldig mange mennesker føler en stor usikkerhet. Så kan det godt hende at noen kommer bedre ut – det vil noen gjøre – og noen kommer dårligere ut, men hovedsaken, og det som har vært vårt anliggende, er – og det har departementet vært klar på i svarene – at de selv må ta aksjon for å avverge sin dobbeltbeskatning. Deri ligger usikkerheten, deri ligger urettferdigheten i forhold til den beskatning man ellers ville hatt i Norge, og de systemene man ville hatt. Det er ikke sagt noe om hvordan dette skal arrangeres.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg synes det er fint at representanten Holmås nå har skrudd seg ned et hakk i forhold til hva debatten egentlig gjelder. Hvis det er slik at han akter å påvirke hva man kan hjelpe skattyterne med, fremfor å fremstille dette som en jakt på skatteflyktninger, er man i hvert fall et stykke på vei. Det er nemlig det saken gjelder, og jeg tror vi må komme dit. Hvis ikke vil Regjeringen, når den skal lage detaljene, støte på store problemer. Her trengs det mye informasjon. Det trengs mye informasjon om hva som er rettferdig, altså at folk vet hva de skal forholde seg til. Jeg skjønner at Holmås er litt på vei. Det gleder meg. Han får kommentere det hvis han vil, det er stort sett ikke nødvendig.
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Jeg har i denne saken vært opptatt av skattyterne og hvordan de skal forholde seg til et endret system. Nå snakker representanten Lundteigen, og tidligere også representanten Aasen, om pensjonistene i EØS-området, at de kommer godt ut, og at det skulle være uproblematisk. Jeg tenker ikke så mye på beløpene, for de blir litt forskjellige alt etter hvor man bor. Det som er mitt hovedanliggende, er følgende: Har representanten Lundteigen den forståelsen at etter at dette er gjennomført, og man har innført kildeskatt på norske pensjoner, vil pensjonister bosatt i EØS-området kunne unngå dobbeltbeskatning uten at de selv må avverge det? Er det hans forståelse av lovforslaget?
Svein Flåtten (Høyre), 2009-02-26:
Finansministeren har gjentatt en rekke ganger i innlegget sitt at opposisjonen uroer pensjonistene. Nei, de var uroet lenge før denne saken kom til komiteen. De var uroet av Regjeringens forslag. De var uroet fordi det går klart frem at man selv i mange tilfeller må sørge for å avverge dobbeltbeskatningen, og det bekrefter for så vidt finansministeren nå. Men hun går ganske lett over det og sier som så at man må forutsette at dette får de til, osv. Men jeg skal gi finansministeren en anledning til å roe pensjonistene ned. I pressemeldingen den 20. februar skriver hun følgende: «Noen er bekymret for at det nye lovforslaget kan føre til dobbeltbeskatning. Det kommer ikke til å skje.» Kan finansministeren garantere de pensjonistene det gjelder, at det ikke kommer til å skje?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Høgre hevdar i innstillinga at ein bør vere forsiktig med absolutte utbytteavgrensingar. Regjeringa legg ikkje opp til eit generelt forbod mot utbytte. Forslaget om ein generell utbytterestriksjon blir støtta av regjeringspartia. Vi meiner òg at Statens finansfond kan utforme nærare vilkår om utbytteavgrensing. Bakgrunnen for dette er at ein bank som blir tilført kapital gjennom fondet, ikkje skal kunne motverke den ønskte effekten ved å betale utbytte til aksjonærar eller eigarar av grunnfondsbevis. Spørsmålet til representanten Flåtten blir derfor: Er Høgre samd i at det ville vere uheldig dersom bankane bruker den kapitalen som blir tilført gjennom fondet, til å betale utbytte, framfor å auke tilførselen av kreditt til føretak og hushald?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Det er en usikker tid vi er inne i. Representanten Flåtten viste til at det er krise i hele verden, men at «løsningene er forskjellige i de forskjellige land.» Representanten er ikke sikker på om Regjeringen har kommet med de rette løsningene. Da blir mitt spørsmål: Hvilke land er det Høyre vil vise til som har mer rette løsninger enn det Norge har? Vil de da vise til land som har lavere arbeidsledighet, som har større velferd eller høyere levestandard? Hva er egentlig kriteriene for Høyres rette medisin?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Forslaget om kildeskatt har vært en gjenganger nå i flere år. Det har vært utredet, det har vært på høring, det har vært til grundig komitébehandling, og allikevel ønsker Høyre å sende det tilbake med den begrunnelsen at det er for dårlig utredet. Hva i all verden er det som tilsier at Høyre egentlig skulle gå inn for et skatteopplegg der noen som ikke betaler skatt, skal betale skatt i framtiden?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Representanten Hagesæter var selv inne på at Gro Harlem Brundtland hadde vært i en situasjon der hun ikke betalte skatt. Konsekvensen av Fremskrittspartiets politikk ville jo fortsatt være at Gro Harlem Brundtland ville ha sluppet å betale skatt hvis hun hadde vært bosatt der hun var bosatt. Er det Fremskrittspartiets politikk at Gro Harlem Brundtland og folk i tilsvarende pensjonsposisjoner skal slippe å betale skatt?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg synes ikke vi burde innføre det i Norge, men representanten fra Fremskrittspartiet, Hagesæter, burde jo vite at Fremskrittspartiet hele tiden har støttet opp under den form for avregulering, deregulering, som man har hatt bl.a. av de amerikanske forretningsbankene, som da Lehman Brothers gikk overende, som var hovedårsaken til og på en måte utløste den dominoeffekten som førte til at vi fikk trøbbel i alle verdens finansmarkeder, nettopp fordi man hadde ingen reguleringer. Fremskrittspartiet har snudd i hele politikken sin og gått fra å mene at man skal ha minst mulig reguleringer til å begynne å si at man skal ha riktige reguleringer. Men poenget er at ingen reguleringer, som Fremskrittspartiet tidligere gikk inn for, er iallfall veldig dumt. Jeg ser at Hagesæter har bedt om en ny replikk. Da er det mulig at representanten selv kan svare på det veldig enkle spørsmålet jeg stilte, nemlig: Kommer Fremskrittspartiet nå til å gå inn for at der staten eier aksjer, skal man også legge begrensninger på lederlønningene?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Nei, det kan jeg ikke gjøre. Jeg har ikke den oversikten foran meg der en går gjennom alle land i verden for å se på det. Jeg vil peke på to gode grunner til hvorfor vi ligger såpass bra an som vi gjør. Den ene grunnen som jeg mener er god, er at vi har en stor offentlig sektor i Norge. Høyre vil som kjent bygge ned og at en mindre andel av økonomien skal være offentlig. Det har de gjennom sin skattelettepolitikk en klar linje på. Gjennom alle programmer, gjennom alle budsjetter de har lagt fram, har de sagt at veksten i det private skal være større enn veksten i det offentlige. Grunnen til at det offentlige er stabiliserende, er for det første at vi er i stand til å tåle risiko. Og for det andre: Vi har såpass mange automatiske stabilisatorer inne i den måten vi driver politikk på, at vi sørger for at gjennom bare det å være stor, stabiliserer vi økonomien. Jeg tror veldig mange, også selskaper, er glad for at de har offentlig eierskap i denne tiden. Det andre er god regulering av finanssystemet. Det er to av de tingene som gjør at vi kommer godt ut.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Hvis en sammenlikner Norge med f.eks. USA, så er det en god del ting som man lar markedet gjøre i USA, som vi utmerket godt klarer å løse i fellesskap her. Jeg ser ikke bort fra at det er flere ting som vi bør løse i fellesskap i Norge – tvert imot, jeg kan peke på flere. Jeg mener f.eks. at det ville være fornuftig om tannhelsesystemet i Norge i mindre grad var overlatt til det private, og i større grad var offentlig finansiert. Barnehager, som tidligere var rent markedsstyrt gjennom at man hadde lav støtte og stort innslag av private, har vi i dag sørget for er et offentlig ansvar. Og sånn kan vi peke på flere områder som jeg mener det er nødvendig at fellesskapet overtar. Jeg tror generelt jeg vil si at de tingene som det er viktig å sørge for at alle har, bør vi sørge for er under offentlig kontroll, i tillegg til det som går på nøkkelverdier og nøkkelinstitusjoner. Jeg tror vi f.eks. – som både finansministeren og jeg har vært inne på tidligere i dag – må se på om vi har større behov for offentlig mulighet til å stabilisere når det gjelder utlån til næringslivet. Det viser nettopp denne debatten oss.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
I dag innfører vi det som i ettertid kommer til å bli kjent som Gro-loven, eller Lex Gro, nettopp fordi vi sørger for, på bakgrunn av akkurat det som Gjermund Hagesæter var innom i sitt innlegg, at folk som flytter ut av landet til land der de ellers ikke ville blitt skattlagt, nå får en kildeskatt på pensjonene sine. Og her tror jeg faktisk at det vi som er på parti med folk flest, og ikke Fremskrittspartiet. Med Fremskrittspartiets politikk hadde det altså blitt null skatt for folk som Gro, når de bor et annet sted. Vi sørger for rettferdighet, og det tror jeg faktisk også Gro Harlem Brundtland er veldig glad for. Folk som flytter ut, skal også betale skatt. Vi er opptatt av å ha et skattesystem som ikke er uthulet. Da er vi nødt til å tette de hullene som fins, nettopp fordi vi er opptatt av en god velferdsstat som også skal sørge for pensjoner til alle. Vi mener at den kildeskatten som vi her nå har utredet og gjennomfører, er mye bedre utredet enn det opposisjonen gir inntrykk av. Dette er altså noe vi har drevet med i mange år. Vi har hatt dette på høring, har fått høringsinnspill, har gjennomført endringer i det lovverket vi har lagt opp til med tanke på nettopp de høringsinnspillene vi har fått, og det er støttet av store deler av pensjonistforeningene, selv om noen av pensjonistforeningene ikke støtter dette. At folk vet at det ikke er stor forskjellsbehandling, at vi sørger for mindre forskjellsbehandling mellom folk som bor her, og folk som flytter ut, tror jeg faktisk de fleste mennesker ser på som et gode. Ja, vi som er i posisjon, vi som er flertallspartiene, vi irriterer oss faktisk over at folk som nyter godt av de gode pensjonsordningene vi har i Norge, ikke bidrar til fellesskapet. Og da synes vi at en kildeskatt er rettferdig og god å innføre. Gjermund Hagesæter har tidligere vært ute og sagt at det er fantastisk med skatteparadiser, de bør vi helst ha flest mulig av, for det vil sørge for lavest mulig skatt og press for å senke skattene i Norge. Jeg legger merke til at Fremskrittspartiet også i denne sammenhengen ønsker at vi skal ha mest mulig press for å sørge for lavere skatter i Norge – gjennom å være imot den kildeskatten som vi nå innfører. Vi bruker et helt år på å innføre denne kildeskatten. Vi skal gjennomføre dette fra 1. januar 2010, nettopp for å sørge for at folk får god informasjon, god tid til å omstille seg og god tid til å forberede seg – både i forhold til det landet der de bor, og i forhold til Norge – på den nye skatten, som etter vår oppfatning bidrar til mer rettferdighet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg legger merke til at representanten Gjermund Hagesæter er atskillig mer opptatt av norsk bistand til Spania enn av norsk bistand til alle andre land i verden som har atskillig mer behov for dette enn Spania. Det synes jeg er interessant. Jeg mener at det er mer rettferdig med et opplegg med kildeskatt, som sørger for at vi faktisk får en skattlegging av de pensjonsinntektene som går ut. Veldig mange av de landene der man risikerer dobbeltbeskatning, er land der man har vesentlig lavere kostnadsnivå enn det vi har i Norge. Disse pengene vil i all hovedsak komme veldig, veldig godt med og være de pengene man lever for når man tar med seg pensjonen til andre land, noe som altså ikke gjør at folk kommer noe dårlig ut. Så lenge man har muligheten til å velge å bli skattlagt i Norge etter norske prinsipper, norske regler, mener jeg faktisk at det for mange av disse menneskene, folk som bor i EØS-området, er noe vi må anse som et anstendig skattenivå.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Dette er en av grunnene til at vi bruker et helt år på å gjennomføre dette. De aller fleste som bor i utlandet, og som er opptatt av denne problemstillingen – tre fjerdedeler – bor som sagt innenfor EØS-området, og da mener jeg at problemstillingen er atskillig enklere enn i forhold til andre land. Det vil altså være fullt mulig for folk å sørge for å få den nødvendige informasjonen. Vi skal bruke et år på å gjennomføre dette, og som kjent har man også hele 2010 på seg til å avklare de forskjellige problemstillingene for den enkelte skattyter som bor i utlandet. Det kommer til å bli gjennomført informasjonsopplegg, og folk som bor i utlandet, og som bor i land som Norge ikke har skatteavtale med, vil ha kontakt med hjemlandet, som er Norge, og vil kunne sette seg i kontakt med skattemyndighetene for å finne ut av dette. Jeg tror at de folkene som bor i utlandet, har ressurser nok til å klare å finne ut av dette.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg kan bare si at jeg mener at dette er en nødvendig og rettferdig ting å gjennomføre. Alle som husker tilbake til den litt opphetede debatten rundt situasjonen da Gro Harlem Brundtland var ute, og det viste seg at hun betalte ingenting i skatt av den pensjonen hun mottok, husker at det var noe som brakte folk fra både høyresiden og venstresiden på banen for å si at her må vi få tettet et skattehull. Å tette skattehull er noe vår regjering har prøvd å gjøre hele tiden mens vi har sittet, og vi mener at det å sørge for at folk betaler skatt når de får norske pensjoner, er noe som bidrar til mer rettferdighet for norske borgere, både for dem som bor i Norge, og for dem som bor utenfor. Så er det helt åpenbart at grunnen til at vi bruker et år på å gjennomføre dette og i tillegg hele 2010 for å sørge for å få tingene på plass, er at vi skal sørge for en best mulig og mest mulig smidig gjennomføring av innføringen av kildeskatt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-02-26:
Jeg så at representanten Holmås gjerne ville bli stående og ha ytterligere replikker. Men det var vel ikke mulig denne gangen. Jeg må si det er virkelig et imponerende comeback når det gjelder energi – om det er Snåsamannen man tyr til i SV, eller om det fortsatt er tran, er jeg ikke sikker på, men noe bra er det helt sikkert – det er åpenbart. Jeg kunne også vært fristet til å gi representanten Sponheim en liten forklaring på hvordan det var mulig for oversetteren å ligge foran Billy Graham, men vi hadde kanskje nok teologisk debatt i Stortinget før i dag. Så over til saken om obligasjonsfond og finansfond. Jeg synes kanskje det er begrenset hvor mye jeg greier å presse ut av den sitronen som vi har hatt til debatt her, annet enn at det er stor enighet. Jeg skal bare peke på et par punkter som vi fra Kristelig Folkepartis side er opptatt av. Det er for det første sparebankenes tilgang til fondene. Jeg har merket meg også at flertallet er opptatt av det i sine merknader. Det ser vi positivt på, fordi akkurat her måtte vi ha en justering av den første bankpakken som vi hadde til behandling i komiteen. Der ble vi også enige om å justere pakken, slik at den traff bedre i forhold til akkurat sparebankene – eller noen av dem i hvert fall. Det andre er knyttet til obligasjonsfondet og hvilken risikoprofil fondet skal legge seg på. I proposisjonen står det jo klart at man skal ha meget moderat risiko, og det ble også underbygget i den høringen vi hadde. Jeg merker meg at flertallet har lagt inn merknader som kanskje modifiserer dette lite grann. Uansett står det vel fast at fondet ikke skal gå inn og fullfinansiere noen bedrifter, men at man skal gjøre det i samarbeid med enkeltstående finansinstitusjoner. Kanskje den største effekten av obligasjonsfondet er at bankene som sådanne indirekte vil bidra til en større grad av finansiering av det næringslivet det er nødvendig å ha, ved at man stiller opp med 50 milliarder kr til de mer sikre investeringene, og at det gir bankene mer mulighet til større risikoplasseringer ellers. Det er et viktig anliggende for oss i Kristelig Folkeparti. Én ting er at vi mister arbeidsplasser fordi det ikke er avsetning på produkter, en helt annen ting er hvis vi mister arbeidsplasser fordi sunn forretningsdrift ikke får tilgang på nødvendig kreditt og nødvendig kapital. Det er det siste jeg håper at denne pakken virkelig vil bidra til å forhindre. Hvis den gjør det, har den oppfylt det som har vært formålet med den, og på den måten også bidratt til å redde arbeidsplasser som vi etter de siste tallene i dag mister så altfor mange av i altfor høy fart.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg synes nesten det er litt uvirkelig at man under den alvorligste krisen globalt sett i verdensøkonomien siden den andre verdenskrigen – på 60 år – snakker om bobler som om det er noe som oppstår i dette omfanget annethvert år. Jeg tror ikke at en markedsøkonomi og en kapitalisme vil være på det jamne hele veien. Man vil ha svingninger. Men dette er jo hinsides det vi har sett før! Dette er en enorm nedgang i økonomien, med veldig store konsekvenser for veldig mange mennesker, for verdiskaping, for nesten alt vi kan tenke oss. Problemet er at det ennå ikke er fremmet forslag til virkemidler som gjør at vi vet at nå har vi nådd bunnen, og at pilene går oppover igjen. Jeg synes det er en oppsiktsvekkende beskrivelse av den finanskrisen som vi nå er inne i, og som er så enormt alvorlig. Vi trenger internasjonale spilleregler, som jeg var innom i mitt innlegg, og vår regjering vil stå på for å få dem på plass.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Ja, jeg regner med at de pensjonistene som i dag bor i Frankrike, og som ikke betaler skatt, verken til Frankrike eller til Norge, synes det er rimelig at de begynner å betale 15 pst. skatt. Det skulle bare mangle. De har tilgang til alle tjenester i Norge. Hvis de betaler trygdeavgift, har de også tilgang til alle tjenester i helsevesenet – og de pengene kommer fra Norge. Jeg forstår ikke at Fremskrittspartiet synes det er rimelig at de skal fortsette som nullskattytere. Jeg skjønner ikke at Fremskrittspartiet synes det er rimelig at svenske pensjonister i Norge betaler skatt til Sverige, og norske pensjonister i Norge betaler skatt til Sverige. Det er nemlig det som er situasjonen i dag. Jeg forstår heller ikke at Fremskrittspartiet synes det er rimelig at minstepensjonister som kunne ha fått nedsatt skatt gjennom skattebegrensningsregelen og vårt forslag, hvis Fremskrittspartiets forslag ble vedtatt, fremdeles skulle betale en høy trygdeavgift. Det er resultatet av å gå imot dette forslaget. Å reforhandle en skatteavtale er en utrolig møysommelig og lang prosess. Jeg ser ingen rimelighet i å sette i gang en slik prosess i forhold til Frankrike. Det er mye enklere å innføre kildeskatt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg kan ikke garantere for 346 pensjonister som bor i land vi ikke har skatteavtale med, men også de skal i utgangspunktet sikres gjennom vanlige kjøreregler når det gjelder beskatning. Men for alle andre land, som vi har skatteavtale med, har vi skatteavtaler for å hindre dobbeltbeskatning. Hele poenget med skatteavtaler er at man skal ha avtaler som fungerer sånn at du ikke betaler dobbelt opp av skatt, til to land. Det betyr at når man tar kontakt med norske myndigheter og med myndighetene i det landet som man er bosatt i, ryddes det opp i dette, sånn at man ikke betaler dobbelt skatt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Jeg tror ikke Hagesæter har satt seg godt nok inn i hva denne saken gjelder, for hele poenget med skatteavtaler er å hindre dobbeltbeskatning. Det betyr at hvis du betaler kildeskatt til Norge på 15 pst. og er bosatt i et annet land og betaler skatt der, skal du trekke fra den. Det er ikke sånn at du får dobbeltbeskatning, med mindre du bor i et land der vi ikke har en skatteavtale. Det gjelder f.eks. Seychellene, Angola og enkelte andre land, men de aller fleste land har vi skatteavtale med. Da er det ikke spørsmål om å øke skatten for pensjonister. Da er det spørsmål om at deler av den skatten pensjonistene betaler, eller kanskje hele, skal gå til Norge istedenfor til det landet de bor i. Det er ikke slik at de får kildeskatten på 15 pst. på toppen av den skatten de allerede betaler. Det er hele poenget. Denne saken dreier seg ikke om å øke skatten for pensjonister. Det dreier seg om at hvis du betaler 15 pst. i skatt, skal den skatten gå til Norge og ikke til det landet du bor i.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg må si jeg er overrasket over den mangelen på prinsipiell tilnærming som Høyre viser i denne saken. Vel å merke er jeg uenig med Høyre i noen saker, jeg er enig i andre saker, men jeg er vant til at de er litt mer prinsipielle enn det man kan lese ut av merknadene. Kristelig Folkeparti f.eks. støtter prinsipielt innføringen av kildeskatt, det gjør ikke Høyre. Særlig er Høyre konsekvente i forhold til å jobbe for skattelettelser, som vi har hørt i debatten før i dag. Særlig har skattelettelser for dem som har lav inntekt, vært mye omtalt. Derfor lurer jeg på: Hvorfor går dere imot innføring av kildeskatt? Det er mange minstepensjonister, bl.a. i EØS-området, som på grunn av skattebegrensningsregelen vil oppleve å få lavere skatt ved innføring av kildeskatt, og likevel går dere mot det. Hvorfor velger dere et sånt standpunkt?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Mener representanten Flåtten at dagens system er mer forutsigbart og ryddig for pensjonistene enn det vi nå vil innføre?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Pensjonister som er bosatt i andre EØS-land, og som har inntekten sin fra Norge, vil, når vi innfører denne nye loven om kildeskatt, som vi vil vedta i dag, ha mulighet til å kreve seg liknet etter skattelovens regler i Norge. De vil derfor ikke få noen strengere beskatning enn pensjonister som er bosatt i Norge, og jeg mener også det er et riktig prinsipp at man skatter til det landet man får inntekten sin fra. Det er mulig å bo i Spania og tjene penger i Spania og ha pensjon fra Norge, og da skal man skatte til de to forskjellige landene. Det kan man altså kreve.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Jeg mener at hvis man velger å flytte til et annet land, må man legge ulike vurderinger til grunn for å orientere seg på et boligmarked, på et eventuelt arbeidsmarked, om rettigheter, om det landets servicetilbud i det offentlige og i privat sektor, og når det gjelder trygghet – altså mange forhold som er viktige for å kunne leve i et godt samfunn. Hvis man velger å flytte til et annet land, må man selv ta ansvar for å vurdere om det er hensiktsmessig. Velger man å flytte til et land hvor det er uklar jus, hvor det er vanskelig å hevde sine rettigheter overfor landet man bor i, hvor det er utrygge sosiale vilkår, vil man oppdage at i Norge er det mange ting man tar for gitt, bl.a. et godt servicenivå i det offentlige, som man ikke får med på kjøpet.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Da trekker representanten Flåtten feil slutninger. Jeg mener at det er viktig at norske skattemyndigheter tar hensyn til og gir god service til norske skattytere. Derfor blir det også opprettet en egen avdeling i Skatteetaten – Skatt nord – som skal håndtere disse sakene. Men norske myndigheter kan ikke ta ansvar for alle, for hvordan skattemyndighetene opptrer, og for hva slags regler de har i alle andre land i hele verden. Når det da dreier seg om ca. 350 personer som bor i land vi ikke har skatteavtale med, og som ikke er innenfor EØS-området, er det, etter min oppfatning, et begrenset problem i forhold til den store gevinsten dette vil være. Vi får et mye mer forutsigbart og mer rettferdig system enn det vi har i dag, og så må den norske stat jobbe det den kan for å få på plass så mange skatteavtaler som det er mulig å få i havn. Men det avhenger jo ikke bare av oss, det avhenger av andre land og deres velvillighet.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
Minstepensjonister som har bosatt seg i EØS-land, vil nå få lavere skatt, uavhengig av om de har skatteavtale, fordi de heretter vil slippe å betale trygdeavgift, som de i dag betaler. Er representanten Gjermund Hagesæter enig i den beskrivelsen? Hvorfor er Fremskrittspartiet i tilfelle imot akkurat det?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-02-26:
De pensjonistene som bor i EØS-området, og som er omfattet av kildeskattendringene, er tre fjerdedeler av alle de pensjonistene som bor i EØS-området. Fremskrittspartiets representant og Høyres representant har nå sagt opptil flere ganger at de som rammes av dette, er ressurssvake og har veldig lave inntekter. Hvordan kan representanten Hagesæter hevde at det er noen få som får lavere skatt, når de som bor i EØS-området, slipper trygdeavgift – altså tre fjerdedeler av alle de 40 000? Hvordan kan representanten Hagesæter si at det bare er noen få?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
For det fyrste er det litt uoversiktleg kor mykje pengar Framstegspartiet har tenkt å bruke i kommande periode. Eg refererer til tal som ligg inne i forslaget til Nasjonal transportplan, og det er litt over 900 mill. kr. Så refererer eg samtidig til i Drammens Tidende, der det er sagt at ein skal bruke 1 000 milliardar kr berre til veg. I tillegg opererer ein med fond, avkastning av fond, ein opererer med låneordningar, og så har eg registrert at frå nyttår og fram til no har ramma for Framstegspartiets transportplan auka formidabelt. Derfor har ein eit inntrykk av at Framstegspartiet strør om seg med milliardar i eit valår. Når det gjeld høgfartstog, seier vi heilt klart at vi ikkje har godt nok avgjerdsgrunnlag for å vedta å byggje eit høgfartstog no. Dei utgreiingane som har vore lagde fram – av Deutsche Bahn og andre miljø – viser at det er eit potensial. Derfor ønskjer vi å gå vidare med utgreiingar og har eit mål om at dei utgreiingane skal føre til bygging av høgfartsbane på sikt. Så vil utgreiingane vise om det er mogleg å nå …(Per Sandberg avbryter.) (Per Sandberg avbryter.)
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Det er nemnt i innstillinga, det står heilt klart at dette er vår modell for prosjektfinansiering. Prosjektfinansiering er jo å finansiere prosjekt. Vi er opptekne av at det skal gjerast på ein slik måte at ein får ein rask, effektiv og rasjonell framdrift i prosjektet. I framdriftsplanen og i finansieringsplanen er det lagt opp til at tre store utbyggingar – to på veg og ein på jernbane – skal få eigne postar på statsbudsjettet, som Stortinget då vedtek, slik at det er mogleg for Stortinget å følgje dei prosjekta spesielt. Det har eg tru på vil auke framdrifta og gjere prosjekta meir føreseielege på ein veldig god måte. OPS er evaluert. OPS har mange gode eigenskapar, det er rask framdrift. Eg var inne på at det å ha kontraktar med entreprenørar som har ansvar for drift og vedlikehald, er positivt. Men OPS er ingen billig utbyggingsmåte, og det er ingen grunn til at den norske staten skulle late private finansiere og forskottere. Eg stussar litt over Høgre sine mange forslag til OPS-prosjekt som ligg inne i innstillinga. Og så blir det … – Ja, unnskyld.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Det er vel ikkje mitt ansvar å passe på det, president.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Ja.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Regjeringspartia har understreka heilt klart i innstillinga dei spesielle behova som ungane har i trafikken. Det gjeld gang- og sykkelvegar rundt skular og trafikksikkerheitstiltak på andre måtar. Vi er einige med Kristeleg Folkeparti i at det i tida framover er veldig viktig å ha eit spesielt fokus på dei utfordringane som ungane har i trafikken. Det har vi understreka klart og tydeleg i innstillinga. Eg føreset då at Regjeringa i arbeidet med å gjennomføre Nasjonal transportplan følgjer dette opp med eit spesielt fokus på ungane sine behov, utan at ein treng å ha ein eigen plan øremerkt ungane sine behov. Det bør vere ein integrert del av det arbeidet som Regjeringa no skal gjere i tida framover.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Eg vil òg takke komitéleiaren for godt samarbeid i transportplansaka, og òg for samarbeidet i komiteen – i og med at vi er ved slutten av ein fireårsperiode – som komitéleiaren har leidd på ein framifrå måte. Eg har ikkje kritisert Framstegspartiets ambisjonar, men eg peiker på dei urealistiske milliardlovnadene som Framstegspartiet kjem med – ikkje berre når det gjeld samferdsel, men på område etter område. I og med at det er eit valår, står eg ved at Framstegspartiet har tenkt nettopp val når dei har auka ramma på samferdsel så til dei grader. Så seint som i 2008 heldt Framstegspartiet seg til si noverande ramme. Ho var på 233 milliardar kr. Så auka dei til 792 milliardar kr i løpet av våren, og så har dei plussa på, som Sandberg sjølv seier, 100 milliardar kr etterpå. Korleis vil de greie å gjennomføre dette i eit samarbeid i regjering med Høgre og andre, som seier at ein slik økonomisk politikk er fullstendig uaktuell?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Debatten i dag streka under kor viktig politikkområdet samferdsel er. Det er eigentleg så viktig at det er litt underleg at denne sektoren har vore nedprioritert i såpass mange år. Eg nemnde ikkje eit einaste konkret prosjekt i mitt fyste innlegg. Men dei ulike prosjekta rundt i dei ulike korridorane har fått ei grundig omtale – naturleg nok frå ulike representantar, for ein forventar at representantane er opptekne av prosjekta i deira fylke og i lokal- og regionalmiljøa rundt omkring. Elles sa førre talar, Robert Eriksson, at regjeringspartia har forlova seg. Ja, eg lurer på kven som har forlova seg i denne salen. For det som står fast, er at Framstegspartiet vil bruke 900 milliardar kr på veg – eller kanskje 1 000 milliardar kr, som eg refererte til frå Drammens Tidende. Men det gjenstår å sjå kva moglegheiter Framstegspartiet har til å få realisert dei lovnadene. Den einaste sjansen Framstegspartiet har for å komme i regjeringsposisjon, er i eit samarbeid med Høgre. Men både Per-Kristian Foss og Jan Tore Sanner seier at det er fullstendig uaktuelt å gå inn på Framstegspartiet sin økonomisk politikk. Eg har eit avisutklipp frå Dagbladet her. Der seier Jan Tore Sanner: «Min beskjed til Siv Jensen er klar. Høyre blir ikke med på noen økonomiske eksperimenter. Folkes trygghet er det viktigste. Vi samarbeider gjerne med Frp, men den økonomiske politikken skal Høyre styre.» Høgre har jo sete i posisjon, men da prioriterte dei aldri samferdsel. I opposisjon gir dei atter ein gong uttrykk for at no skal det bli ein annan sving på dette. Alt skal løysast gjennom OPS. Eg registrerer at dei er ute og «sel» OPS-prosjekt over heile landet. Høgre har heller ikkje svara på kva bindingar dette kan føre med seg. Statsråden var innom det. Høgre har vore utfordra på det fleire gonger. Det er altså snakk om 22 punkt i innstillinga – 35 OPS-prosjekt. Eit estimat – i og med at Høgre seier at dei skal bruke 57 milliardar kr årleg – viser at det fort vil dreie seg om 90 milliardar kr. Da vil det fort belaste statskassa med 8–10 milliardar kr i året. Så seier altså Høyre at det er viktig at vi investerar no, for om nokre år kjem dei store pensjonsutgiftene, og oljeinntektene går ned. Kvifor foreslår ikkje Høgre da at staten rett og slett skal finansiere dette ved å løyve pengar no, i staden for å skyve dei utgiftene til statskassa 20 år fram i tid?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Det er eit lenge etterlengta vegprosjekt som i dag blir vedteke. Øyer–Tretten utgjer fyrste etappe i ei utbygging av E6 nordover frå Lillehammer. Utbygginga vil føre til langt betre framkomelegheit og tryggare forhold på ei strekning der det har vore veldig mange ulykker gjennom lang tid. Prosjektet medfører òg ei innkorting av E6 med 2 kilometer, og desse effektane, altså reduksjon i talet på ulykker og tidsinnsparingar, medfører at dette er eit prosjekt med stor netto nytte. Det framstår som eit robust prosjekt. For ikkje å dra ut tida viser eg til proposisjonen og innstillinga, men eg må seie følgjande: For det fyrste er det eit fleirtal, alle parti utan Framstegspartiet, som står bak innstillinga. Undervegs i behandlinga har det vore stilt ein del spørsmål til departementet, og det har kome ein del opplysningar som viser bl.a. til tunnelsikkerheitsforskrifta, som gir som konsekvens at Skarsmotunnelen må byggjast ut med rømmingstunnel eller to tunnelløp så fort den årlege døgntrafikken passerer 8 000. Det betyr antakeleg at det iallfall før 2014 må byggjast eit løp til, og ein føreset da at Regjeringa kjem attende til Stortinget med eit eige opplegg på det. For det andre har det vore stilt ein del spørsmål om den vegstrekninga som går oppe i dagen. Her er det lagt opp til ein brei tofeltsveg med nokså lange forbikøyringsfelt. Det er i svar frå departementet vist til at rv. 2 mellom Kløfta og Nybakk er bygd med 16 meter breidd, og at denne løysinga i realiteten er veg med midtrekkverk og gjennomgåande forbikøyringsfelt i begge retningar. Ut frå det seier fleirtalet at ein i staden for å byggje det planlagde prosjektet har moglegheit for å vurdere å byggje ein smal firefeltsveg på 16 meter på heile strekninga, slik at ein då i praksis får forbikøyringsfelt på heile strekninga. Fleirtalet ber altså Statens vegvesen vurdere dette, under tre klare føresetnader. For det fyrste må den vesle endringa i reguleringsplanen som er nødvendig, kunne gjennomførast. For det andre må ein halde seg innanfor det finansieringsopplegget som her er skissert. Og for det tredje føreset ein at dette ikkje skal føre til forseinkingar i gjennomføringa av prosjektet. Ut frå desse føresetnadene skulle det då liggje til rette for at Statens vegvesen kan vurdere å byggje ut ein smal firefeltsveg framfor å byggje ein veg med avgrensa forbikøyringsfelt. Men eg understrekar på nytt at dette skal haldast innanfor den kostnadsramma som er skissert, og det finansieringsopplegget og den tidsramma som det her er lagt opp til.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg registrerer at den eneste kritikken Fremskrittspartiet får, er at rammen, dvs. Fremskrittspartiets ramme, er for stor. Det er jo trivelig. Men mitt spørsmål til representanten Rudihagen går mer på dette med uhemmet pengebruk. Nå er det slik at vi i Fremskrittspartiet i hvert fall har vært ærlige og oppriktige når det gjelder våre planer innenfor 25 år, og vi har også lagt rammene på plass etter det. Så er det slik at Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre i neste periode vil bygge lyntog – til minimum 350 milliarder kr, kanskje så mye som 500 milliarder kr. Hva vil representanten Rudihagen kalle den typen pengebruk? Eller hva vil Rudihagen si om pengebruken f.eks. i Spania, der de skal bruke 2 500 milliarder kr i løpet av fem–ti år for å bygge veier og jernbane – eller i Polen eller andre land i EU, som bruker tusenvis av milliarder kroner på å bygge infrastruktur? Er også det en uhemmet og useriøs bruk av penger? Eller er det bare vi i Fremskrittspartiet, som opererer i verdens rikeste land, og som skal bruke 922 milliarder kr, som er useriøse?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
President, vi er langt over replikktiden.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Fremskrittspartiet har, i likhet med Arbeiderpartiet, forholdt seg til den NTP-en som ble vedtatt for 2005–2009. Det har jo også Arbeiderpartiet sagt på inn- og utpust og vært stolt av det. Vi er også stolte av at vi har forholdt oss til den eksisterende NTP-en, men vi foreslo også i 2005 betydelig høyere bevilgninger – faktisk 75 milliarder kr mer enn det som ble vedtatt i forliket. Fremskrittspartiet har nå lagt fram en plan som går 25 år framover – fram til 2034 – og vi har, i motsetning til Regjeringen og Arbeiderpartiet, faktisk lagt behovene til grunn for våre planer. Da blir det veldig realistisk. Jeg tror helt sikkert at hvis man snakker med dem som er fagfolk, om behovene – jeg ser ikke minst på etatenes innspill både i forhold til NTP og standardutredningen som kom i 2006 – så forholder Fremskrittspartiet seg til det, og da tror jeg vi har en innertier. Men jeg vil gjenta: Arbeiderpartiet vil altså bruke 350 milliarder kr på lyntog, men vi finner ikke én krone til det i innstillingen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg vet ikke om representanten Langeland bommet litt i innledningen sin, for han sa at han skulle ta opp en sak Fremskrittspartiet var veldig opptatt av, nemlig lyntog. Vi er ikke opptatt av lyntog i det hele tatt, og hele innstillingen vår gjenspeiler det. Det vi er opptatt av, er å gjennomføre en opprustning og modernisering av det eksisterende infrastrukturnettet. Der har Fremskrittspartiet lagt på plass rammefinansiering langt utover det Regjeringen har. Slik jeg har forstått det, er det betydelige deler av den infrastrukturen vi har i dag, som kan moderniseres, og togene kan få en fart opp til 250 km i timen. Da mener Fremskrittspartiet at det må prioriteres foran – som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet nå ønsker seg – å bruke 350 milliarder kr i neste periode på å bygge lyntog. Dette med arealkrav er jo svaret til SV, som bruker det hele veien, også nå i debatten. Det blir interessant å høre debatten når SV skal begynne å ta jord, skog og landområder for å bygge dette lyntoget. Arealinngrepet er nok 13–15 meter, men sikkerhetskravet er nok vesentlig høyere enn det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Nå skal uansett ikke Hurtigruten seile sin egen sjø, det er jo flere skip som seiler på den samme sjøen. Representanten har jo helt rett i at vi har en annen innstilling til hva som skal skje med Hurtigruten framover, og det tror jeg de aller, aller fleste mener et klokt.Nå skal det først og fremst enreforhandling på plass, og dette skal opp til debatt uansett. Vi vil ikke legge noen føringer verken på den sittende regjeringen – noe flertallet her gjør – eller den regjeringen som skal ta over til høsten, i forhold til hva som skal skje med Hurtigruten. Det tror jeg heller ikke Hurtigruten er tjent med. Det som er helt sikkert, er at Fremskrittspartiet vil videreføre Hurtigruten, men hvordan seilingsmønsteret og forutsetningene for at staten skal kjøpe tjenester av Hurtigruten i framtiden, blir, det er ikke vi villig til å slå fast nå, slik flertallet gjør.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg vil henlede representanten Sahls oppmerksomheten på kapittel 8.2 i innstillingen, for der står Kristelig Folkeparti sammen med Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre om en merknad. Der står det: «Derfor ønsker disse medlemmer å prioritere investeringer og vedlikehold av veinettet høyest. Disse medlemmer ser på mulighetene som det enkelte individ har til bruk av bil, både til arbeidsformål og rekreasjon, som positiv, og noe som bedrer den enkeltes livskvalitet. I konkurranse med jernbane har bilen overlegne konkurransefortrinn, det kan her nevnes hurtighet, fleksibilitet, og ikke minst økonomi.» Det står Kristelig Folkeparti bak. Hvordan får representanten Sahl det til å harmonere med forslaget om at man ønsker å bygge høyhastighetstog, eller lyntog, til 350 milliarder kr i neste periode, når man ikke prioriterer veg høyere enn det man gjør i sine alternativer i innstillingen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Det er tydelig at lyntogprosessen innen regjeringspartiene er vanskelig. Jeg registrerte at statsråden i innlegget sitt sa klart og tydelig at det var uaktuelt å bygge lyntog i denne perioden, altså fram til 2019. På en replikk fra representanten Sortevik svarer statsråden: Ja, det kan bli bygd lyntog, men avgjørelsen skal tas under rulleringen av Nasjonal transportplan om fire år. Det hadde vært interessant å vite hva som skjer i forhold til ønsket om å bygge lyntog. Jeg har nærmest blitt kalt en bløffmaker i dag av representanten Klinge fordi jeg påstod at de nye fylkesveiene ikke får de ressursene som er nødvendig. I den sammenhengen kom representanten Klinge fram med et regnestykke som sa at de nye fylkesveiene får 34 pst. økning. Et slikt opplegg har ikke komiteen vært i nærheten av å se. Men hvis det er slik at frie inntekter, rammeoverføringer til fylkeskommunen, rassikringsmidler, rentekompensasjon og ferjedrift legges inn i alt det her, skjønner jeg at man har kommet fram til et annet tall.