Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Jeg går rett på sak. Når vi ikke har støttet tanken om å legge fram en ny helhetlig forvaltningsplan, er det ut fra det ganske enkle at vi mener at den forvaltningsplanen allerede eksisterer i form av Regjeringens proposisjon om vern av villaksen, som gir et godt grunnlag for den framtidige lakseforvaltning, og at det derfor ikke er behov for en ny handlingsplan nå. Det betyr ikke at det ikke er bra og nyttig at saken tas opp her, men bekrefter jo det absolutt tverrpolitiske synet vi har på å gjøre masse for villaksen. Det er et av de relativt få miljøspørsmål hvor Fremskrittspartiets engasjement er like stort som alle andres, og bra er det. Det viser at samtlige partier stiller seg bak det å gjøre vesentlig mer enn det vi til nå har gjort i Norge for å verne villaksen. Det er et høyt ambisjonsnivå som ligger under det alle sier. Jeg vil derfor uttrykke takk til både forslagsstillerne og komiteen for å ha brakt dette opp. Det er bare framtiden som kan vise om det vi gjør nå, er nok. Det er umulig for oss å si. Det som er helt sikkert, er at vi gjør veldig mye mer nå enn hva vi har gjort inntil helt nylig. Årets budsjett er et rekordbudsjett for villaksen, uten at penger i seg selv er det eneste saliggjørende. Det er et langt større budsjett enn tidligere. Vi vil nå sette i gang rotenonbehandling i Vefsna, som Inga Marte Thorkildsen var inne på, og som Tord Lien veldig lenge har vært en ivrig forkjemper for. Vi vil sette i gang tiltak i Steinkjer, i Driva, i Lærdal og flere av vassdragene. Aluminium er en mer skånsom form, og vi vil ikke gi opp det som en framtidig løsning, men vi mener at rotenon er det som vil gi den umiddelbare effekten. Det haster å få gjort det, og derfor vil vi nå basere oss på rotenon som hovedvirkemiddel. I tillegg til dette er jeg glad for at komiteen vektlegger kraftprodusentenes ansvar og betydningen av minstevannføring i lakseelvene som andre vesentlige tiltak. Den framtidige politikken på dette området vil også stille større krav om deling av ansvar og byrder til oppdrettsnæringen. Selv om rømming er vesentlig redusert i forhold til hva det var for en tid tilbake, er rømmingsproblemet fortsatt stort, og en vesentlig trussel mot villaksen. Vi stiller krav til kraftprodusentene, og fiskeriinteressene må være innstilt på forsakelser i årene framover. Da vil jeg peke på at Regjeringen også har gjennomført de strengeste reguleringer av sjølaksfiske som vi har sett til nå. Når det gjelder det spesifikke spørsmålet om Tana, er grunnen til at vi ikke kan anbefale bygging av klekkeri og smoltanlegg i Tana, et helt enkelt faglig råd. Hadde vi trodd at dette ville virke og vært et vesentlig tiltak, tror jeg Stortinget ville samlet seg om det. Men det er ikke belegg for å si at det vil ha den effekten som forslagsstillerne og vi alle ønsker. Det vi derimot tror på, er en dialog med Finland om behovet for innstramminger i laksefiske i Tanaelva. Alle aktører på norsk side er enige om at det er nødvendig. Vi har så langt ikke fått noen klare signaler fra våre finske kollegaer. Men det betyr ikke at vi vil gi opp den dialogen. Vi forsøker å presse på og ta kontakt og se om vi kan komme videre. Norge og Finland er enige om å opprette en felles ekspertgruppe, som gjennom forskning og overvåking skal bedre kunnskapen om Tanalaksen, og gi oss et bedre grunnlag for framtidige tiltak. Denne gruppen vil bli opprettet tidlig i 2009. I tillegg har vi opprettet et utvalg som skal foreslå lokal forvaltning av fiske i tråd med finnmarksloven. Målet er å få på plass et lokalt fiskestyre, som skal bidra til et bedre vern og et mer bærekraftig fiske. Tana er verdens mest produktive laksevassdrag, og dermed en enestående naturverdi. Det er flott at forslagsstillerne og komiteen bidrar til oppmerksomhet om Tanas helt spesielle utfordringer. Og, igjen, vi tror nøkkelen er et bedre samarbeid med Finland for å få til tiltak i Tana.