Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-06-11:
Vi behandler i dag to viktige saker med to helt forskjellige bakgrunner. Jeg er veldig glad for at vi nå endelig vedtar dette lavterskeltilbudet for håndtering av saker om seksuell trakassering. De siste et og et halvt til nesten to årene har metoo-kampanjen satt flomlyset på samfunnsproblemet seksuell trakassering. Jeg er glad for at denne grasrotkampanjen fikk dette opp i den offentlige debatten. Vi er alle blitt mer bevisst på omfanget av det, på at det skjer overalt rundt oss, og vi har blitt mer bevisst på at politikken må stille opp med flere verktøy for å få bukt med det. Det å vedta et lavterskeltilbud for håndtering av seksuell trakassering når seksuell trakassering har skjedd, er ekstremt viktig. Vi vet at terskelen for å gå til politiet for å ta det til rettssystemet er for stor. Mange kvier seg for å gjøre det, og enda flere lar være. Det å kunne henvende seg til nemnda vil forhåpentligvis gjøre at flere har et sted de føler de kan gå til med denne type saker, som kan løse det, slik at de kan få saken sin behandlet og få en oppreising. Det er bra. Men vi må ikke glemme at politikken rundt metoo ikke er ferdig med dette vedtaket. Et lavterskeltilbud for håndtering av seksuell trakassering handler om å løse de tilfellene der det har skjedd. Det viktigste politikken kan stille opp med, er politikk for å forebygge at seksuell trakassering skjer. Da er vi nødt til å jobbe med den brede likestillingspolitikken på alle fronter – i barnehagen, i skolen, i arbeidslivet – med holdninger og kjønnsstereotypier som gjør at mange, spesielt jenter, blir utsatt for seksuell trakassering. Den andre saken vi vedtar i dag, er en såkalt styrking og endring av aktivitets- og redegjørelsesplikten. Veien hit har vært kronglete og lang. Det er snart tre år siden Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti i forbindelse med likestillingsmeldingen den gangen foreslo at regjeringen skulle komme tilbake til Stortinget med en styrking av aktivitets- og redegjørelsesplikten, i tråd med det Skjeie-utvalget foreslo i sin NOU et par år tidligere. Dette fikk vi flertall for – mot Høyres og Fremskrittspartiets stemmer. Det var slik at samtidig som vi vedtok dette i denne sal i 2017, var Fremskrittspartiet og Høyre opptatt av at de ville avvikle redegjørelsesplikten og svekke aktivitetsplikten. Det var deres fortrinnsposisjon den gangen, men Arbeiderpartiet, SV, Venstre og Kristelig Folkeparti fikk hindret dem i å avvikle redegjørelsesplikten og svekke aktivitetsplikten. Mot Høyres og Fremskrittspartiets vilje har de jobbet fram det forslaget vi har til behandling i dag. Det var også slik at finanskomiteen ved en inkurie – vil jeg si – avviklet redegjørelsesplikten i forbindelse med budsjettet i 2017, da de unntok små og mellomstore bedrifter fra årsrapport. Det ble da ingenting å rapportere om likestillingen i. Men nå er vi her at vi skal gjeninnføre den. Vi er fornøyd med mye av det som ligger i forslaget. Vi mener at det oppfyller anmodningsvedtaket på ett punkt, nemlig det å gjøre aktivitetsplikten mer kvalitativt god. Men vi mener at anmodningsvedtaket ikke følges opp på et annet punkt, det at en også skulle styrke rapporteringsplikten. Tidligere var det slik at alle bedrifter skulle rapportere når det gjaldt kjønn – «alle bedrifter» er alle bedrifter som jevnlig sysselsetter flere enn fem personer – mens regjeringens løsning nå handler om, som saksordføreren sa, at alle bedrifter med over 50 ansatte får rapporteringsplikt. Alle bedrifter med over 20 ansatte kan få rapporteringsplikt dersom partene krever det. Det betyr at fortsatt vil 98 pst. av Norges bedrifter ikke være underlagt rapporteringsplikt. Hva er problemet med det? Jo, det er litt som å si til en skoleklasse at dere er nødt til å gjøre lekser, men vi kommer ikke til å sjekke. Derfor har opposisjonen igjen samlet seg om et forslag som vi mener er bra, som sier at alle bedrifter med over 20 ansatte skal ha rapporteringsplikt. Det vil være en forbedring av regjeringens forslag, men samtidig vil det være en liberalisering av det regelverket som var for noen år siden. Mener vi at vi vil likestilling, må vi også har verktøy som sørger for det. Aktivitets- og redegjørelsesplikten er et av de viktigste verktøyene vi har.