Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2002-05-21:
Tenk deg 20 år frem i tid. Er det noen som tror at produksjon og bosetting i Hardanger kun er knyttet til jordbruk? Er det noen som tror at bosetting i Øst-Finnmark er knyttet til malmbruddene? Det vi nå ser konturene av, og som vi som politikere må ta på alvor, er noe helt annet, og stikkordet er ny kommunikasjon. Fra en PC kan en journalist, en sekretær, en politiker og en markedssjef utføre arbeidet sitt fra et helt annet sted enn det bedriften man arbeider for, befinner seg på. Ungdommen på Finse kan ta nyttige kurs og følge undervisningen på alle landets høyskoler og universiteter, via sin PC. I dag kan en markedssjef i Oslo kommunisere i bilde og lyd i realtid med markedssjefen i Sverige. En trussel for flyselskapene? Kanskje, men en stor mulighet for et land som består av distrikter. Innenfor medisin er det nå mulig å foreta til dels kompliserte operasjoner der utførende kirurg befinner seg et helt annet sted enn pasienten. Og gjennom avanserte datastyringssystemer er det ikke bare mulig å styre morsomme kjøretøy på overflaten av Mars. Det er faktisk mulig å styre de fleste prosesser på vår egen klode. Disse drivkreftene vil være svært sterke og bestemmende for utviklingen av produksjon og bosetting i tiden som kommer. Til nå har vi bare latt oss rive med, for så å se hva som kommer. Antagelig er det klokere å sikte inn mot de kraftfulle mulighetene som ligger der til å virkeliggjøre mål og idealer for det norske velferdssamfunnet. Mange har allerede sett at denne nye teknologien skaper helt enestående muligheter for desentralisert produksjon og spennende muligheter for distriktene. Det er lenge siden hjørnesteinsbedriften hadde sin storhetstid. De fleste av oss har innsett at det er små og mellomstore bedrifter som i hovedsak opprettholder bosettings- og produksjonsmønsteret. Ved en satsing på IKT kan disse bedriftene få helt andre vilkår og bli viktige bærebjelker for å oppnå vårt mål om å revitalisere distriktene. For IKT er ikke bare teknologi, Det er også enorme muligheter for å oppnå gamle politiske mål. Kanskje har vi aldri vært nærmere en løsning på å opprettholde en noenlunde spredt bosetting i dette landet? Som næringsministeren nevnte i sitt innlegg, vil bruk av IT kunne redusere avstandsulemper og gi næringslivet mulighet til å konkurrere uavhengig av avstander til markeder. Jeg vil derfor berømme næringsministeren for hans IT-politiske redegjørelse. Tiden for drømmer og visjoner er ikke over, men samtidig som man har visjoner, må man ha realistiske delmål. Det presenterte statsråd Gabrielsen. Skal vi en gang nå målet vi har satt oss, må vi få satt i gang konkrete tiltak som elektronisk signatur, digitalisering av offentlig innhold, bruk av IKT som verktøy i moderniseringen av offentlig sektor m.m. Det har vært bred enighet i Stortinget om at det er markedet som skal dra etterspørselen etter bredbånd. Dessverre har vi sett at markedet ikke har utviklet seg like fort som vi trodde, og at aktørene i markedet ikke har hatt evne eller vilje til å finansiere utbygging av bredbåndstjenester. Skal vi få økt etterspørsel og tilbud av denne type tjenester, er det viktig at offentlige virksomheter aktivt etterspør bredbånd. Det er flere årsaker til dette. For det første vil det gi mulighet for offentlige etater til å yte et bedre tilbud til befolkningen. At så mange som 524 000 nordmenn valgte å levere selvangivelsen sin via Internett, viser at folk er aktive brukere av IT, og at de i fremtiden vil dra stor nytte av et godt nettbasert tilbud fra det offentlige. Det andre er at økt etterspørsel fra offentlige etater vil få fart i utbyggingen av bredbåndstjenester over hele landet. Dette fører igjen til at både privatpersoner og ikke minst bedrifter vil ha mulighet for oppkobling mot det nye nettet. Det er utrolig viktig at vi får utdannelse og kompetanseoppbygging innenfor IT-området. Derfor er det viktig at vi satser sterkt på at alle skoler skal ha bredbåndstilknytning. I Hordaland er det et kraftselskap som har fått i oppgave å bygge bredbånd til alle videregående skoler i fylket. Når dette arbeidet snart er ferdig, blir det lettere å telle antall kommuner som ikke har tilgang, enn antallet som har tilgang. Dette gir enorme muligheter for bedrifter og andre offentlige etater i kommunene. Å satse på at alle fylker vil gjøre det samme som Hordaland, vil være et stort skritt frem mot å tilby alle landets kommuner bredbånd. Jeg mener redegjørelsen viser at Regjeringen endelig handler gjennom å satse på de områder som virkelig monner, nemlig å satse på en moderne offentlig sektor som er aktiv etterspørrer av tjenester innenfor IT, og ved å satse på at alle skoler, biblioteker og kommuneadministrasjoner skal ha tilbud om tilknytning til bredbånd innen 2005. Jeg håper at Regjeringen vil fortsette denne satsingen fremover.