Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-06-12:
Den siste bemerkningen fra representanten Hansson ga en annen tolkning enn jeg hadde til det punktet i innstillingen, men vi får høre hva de andre stortingsrepresentantene eventuelt måtte mene om det. Utsirahøyden har uansett i løpet av det siste tiåret utviklet seg til et av de mest interessante områdene på norsk sokkel. Utbyggingen av de tre feltene Edvard Grieg, Ivar Aasen og Gina Krog er allerede i gang, mens rettighetshaverne i det gigantiske Johan Sverdrup-funnet planlegger innlevering av plan for utbygging og drift for første byggetrinn tidlig i 2015. Johan Sverdrup-utbyggingen vil bli blant de største oljefeltene på norsk sokkel når det kommer i produksjon. Ikke siden 1980-tallet har et funn med så store ressurser blitt bygd ut. Operatørene anslår at det er utvinnbare ressurser på mellom 1,8 og 2,9 milliarder fat oljeekvivalenter på feltet, som alene vil stå for om lag 25 pst. av oljeproduksjonen på norsk sokkel når det når platåproduksjonen. Feltet forventes å starte produksjonen sent i 2019 og har en beregnet levetid på 50 år. Sverdrup-feltet planlegges, som komiteen og Stortinget vil være kjent med, bygd ut i flere trinn. I første byggetrinn alene er kostnadene anslått til et sted mellom 100 og 120 mrd. kr. Aktiviteten knyttet til Sverdrup og øvrige felter på og ved Utsirahøyden vil gi svært store og viktige sysselsettings- og verdiskapingseffekter i mange, mange tiår framover. Produksjonen fra disse feltene, med Sverdrup som den klart største bidragsyteren, vil gi betydelige inntekter til det norske samfunnet. Jeg vil si at de enorme verdiene denne utbyggingen representerer for det norske samfunnet, har blitt overskygget av debatten om kraftløsning for Utsirahøyden. Derfor fant jeg grunn til å si litt om det. Spørsmålet om kraftforsyning til felter på Utsirahøyden har vært utredet i flere omganger de siste årene, og det er brukt flere hundre millioner kroner på disse arbeidene. Det har hele tiden vært rettighetshavernes plan at det gigantiske Sverdrup-feltet skulle forsynes med kraft fra land. Regjeringen har i tillegg hatt som mål at de øvrige, mindre feltutbyggingene på sørlige deler av Utsirahøyden skal forsynes med kraft fra land. Jeg synes vi har hatt en god debatt, men jeg synes muligens at representanten Eidsvoll Holmås går litt langt. For det første: Johan Sverdrup blir elektrifisert uansett, uavhengig av dagens vedtak. Det utgjør det aller meste av kraftbehovet på Utsirahøyden. Det representanten Eidsvoll Holmås og jeg har diskutert fra Stortingets talerstol, er et krav om at også de tre mindre feltene skal ha kraft fra land fra det øyeblikket Johan Sverdrup starter opp. Det er nå et standpunkt representanten Eidsvoll Holmås kommer til å stemme for i dagens votering. Men det var ikke bare internasjonale investorer, men også leverandørindustrien og fagbevegelsen som uttrykte sterk bekymring over det som ble lagt fram den 16. mai i år. Jeg har lyst til å benytte denne anledningen til å takke fagbevegelsen for det sterke og tydelige engasjementet i denne saken. Jeg tror at det engasjementet har vært et helt vitalt bidrag til at denne saken fikk den løsningen den fikk. Jeg er glad for at man har funnet en god løsning – og i likhet med mange andre vil også jeg gi honnør til saksordføreren, fra opposisjonen – at man har kommet hverandre i møte og funnet en løsning som sikrer at første byggetrinn av Sverdrup-prosjektet går videre som planlagt. Dette vil gi store – etterlengtede, må jeg si – muligheter for en leverandørindustri under press. Det er avgjørende at første byggetrinn av dette store industriprosjektet går videre som planlagt, sånn at leverandørene kan konkurrere om store kontrakter i 2015. Andre byggetrinn vil kunne starte så tidlig som tre år etter at første byggetrinn er kommet i produksjon. Jeg vil selvfølgelig omtale de andre byggetrinnene i proposisjonen Stortinget etter planen skal få seg forelagt neste år. Da vil jeg også komme tilbake til de forholdene komiteen har tatt opp knyttet til etablering av en områdeløsning. Forutsigbare rammer og klar arbeidsfordeling er helt avgjørende for god ressursforvaltning, høy verdiskaping og høye statlige inntekter på sokkel. Den brede politiske enigheten om de store linjene i petroleumspolitikken har vært avgjørende for å gi næringen de forutsigbare rammene den har bruk for. Dette er et av norsk sokkels virkelig store konkurransefortrinn. Derfor er jeg glad for – og det er det viktig at komiteen har understreket – at denne saken ikke betyr at Stortinget endrer praksis for andre utbygginger på norsk sokkel. Det må fortsatt være sånn at det er rettighetshaverne som er ansvarlig for å gjennomføre aktiviteten på sokkelen, enten det gjelder leting, utbygging, drift eller ansvaret for å planlegge og gjennomføre feltutbyggingen. Dette arbeidet gjennomføres basert på de rammebetingelsene som er fastsatt av myndighetene. Dette er en god og lønnsom rollefordeling. Investeringsbeslutning og innlevering av plan for utbygging og drift for Sverdrup er som sagt planlagt tidlig i 2015. Nå er det viktig at rettighetshaverne får tid til å arbeide videre med Sverdrup-prosjektet, sånn at vi får en best mulig utbyggingsløsning for Sverdrup og de øvrige feltene på Utsirahøyden. Jeg har bare lyst til å kommentere en liten ting som saksordføreren sa. Det var gitt uttrykk for at informasjonen ikke har vært god nok, og jeg har ikke lagt fram noen sak for Stortinget. Hadde vi kunnet gjøre dette arbeidet i forbindelse med behandlingen av planen for utbygging og drift, tror jeg vi alle sammen må være enige om at beslutningsgrunnlaget ville ha vært mer solid. Vi ville i hvert fall hatt mye mer informasjon tilgjengelig, både i departementet og i Stortinget. Så må jeg konstatere at Stortinget tilsynelatende til syvende og sist har funnet ut at de har nok informasjon tilgjengelig, med tanke på at man gjør det vedtaket man gjør.