Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2014-02-25:
I denne saken om ny uførepensjonsordning er det et bredt politisk flertall, som faktisk er enige om det meste. Det er kun på noen få punkter at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har funnet det nødvendig å skrive egne merknader. Saken følger opp pensjonsforliket, som Fremskrittspartiet for øvrig ikke var med på. Fremskrittspartiet var som eneste parti i Stortinget imot innføringen av ny alderspensjon i folketrygden. Fremskrittspartiet ønsket ikke å kutte opptjente rettigheter for folk flest. Reformen er begrunnet i at det er nødvendig å justere ned utgiftsnivået fordi antallet pensjonister øker sterkt i tiden framover, og at utgiftene til helse og omsorg også vil øke sterkt. Siden Fremskrittspartiet gikk mot pensjonsforliket, har det ikke nødvendigvis vært gitt at vi skulle stille oss på flertallets side i saker som følger opp forliket. Men de senere års utvikling, med et økende antall pensjonister og mennesker som forlater arbeidslivet og går over i varig uføretrygd, er bekymringsfull. Jeg vil samtidig understreke at personer som på grunn av sykdom, skade eller lyte ikke er i stand til helt eller delvis å delta i arbeidslivet, selvfølgelig skal gis en inntektssikring fra samfunnet som gjør det mulig å ha en verdig tilværelse. Det er nettopp en slik inntektssikring Prop. 202 L for 2012–2013 skal sørge for at blir utformet på en best mulig måte. Regjeringspartiene vil legge til rette for at uføre skal kunne ta i bruk restarbeidsevnen ved å gjennomføre uførereformen. Det vil være et mål at uføregraden i hvert tilfelle skal reflektere den reelle arbeidsevnen, og at gradert uføretrygd skal tas i bruk i langt større grad enn i dag. Det legges det nettopp opp til i denne saken. Blant annet vil det bli enklere å ha delvis uføregrad når alle i yrkesaktiv alder blir beskattet etter de samme reglene. Det vil også være ønskelig med likere regler for de ulike uføretrygdeordningene. Prop. 202 L for 2012–2013 viser at det er fullt mulig å ha to tanker i hodet samtidig. Det er først og fremst viktig for å sikre at de som har en reelt nedsatt arbeidsevne, får et verdig liv. Et verdig liv består i at man har en stødig økonomisk plattform, men også at man gis mulighet til å benytte sin restarbeidsevne for på den måten å kunne ta del i arbeidslivet. Samtidig er det meget viktig å stimulere til at det skal lønne seg å jobbe – dette for at enkeltmennesket skal kunne realisere seg selv, men like viktig for at velferdssamfunnet skal forbli bærekraftig. Det tas flere grep for å bygge opp under arbeidslinjen. Øvre aldersgrense for å være uførepensjonist endres fra 70 til 67 år. Komiteen påpeker at med dagens regelverk får de som blir uføre, medregnet en lengre tjenestetid enn dem som ikke blir uføre. En enstemmig komité er enig med regjeringen i at dette er urimelig. Det er tross alt ikke vanlig å arbeide utover 67 år, så hvor er logikken i at alle uføre automatisk skal få opptjening som om de faktisk hadde vært i arbeid helt fram til 70 år? Andre viktige tiltak for å bidra positivt til arbeidslinjen er at noen urimelig høye kompensasjonsgrader reduseres. Normen for offentlige pensjoner er at man får utbetalt 66 pst. av tidligere inntekt i pensjon. Flere i privat virksomhet får faktisk ikke engang så mye som 66 pst. Kompensasjonsgraden for uføre fra offentlig tjenestepensjonsordning kan faktisk ligge på over det dobbelte av 66 pst., opp mot hele 150 pst. Jeg har lyst til å tillate meg å påpeke – litt tilbake til replikken min i stad – at jeg ikke helt forstår hvordan de rød-grønne kan forsvare at man skal få en økt kompensasjonsgrad som ufør i forhold til at man er arbeidsfør. Får man for høye kompensasjonsgrader, innebærer det en risiko for at arbeidslinjen svekkes. Komiteens flertall påpeker at selv om det er foreslått en reduksjon i forhold til det som er vanlig i dag, legger proposisjonen fortsatt opp til svært høye kompensasjonsgrader. Følgelig er komiteens flertall veldig tilfreds med at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, basert på regjeringsplattformen, skal gjennomgå dagens velferdsordninger for å sikre at det skal lønne seg å jobbe. Flertallet, bestående av Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet, legger til grunn at en slik gjennomgang også vil inneholde en vurdering av kompensasjonsnivået i det samlede uføreregelverket.