Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
Statistisk sentralbyrå har en viktig oppgave for samfunnet. Siden opprettelsen i 1876 har SSB bidratt til å gi både politikere og folk flest oversikt over hvordan Norge ser ut, i tall og statistikk. SSB holder styr på bl.a. hvor mange vi er i Norge, hva pengene brukes på, prisutviklingen, forurensning, natur, areal og økonomiske forskjeller. SSB er en viktig del av vår felles kunnskapsbase og nasjonale hukommelse, og for å kunne utøve denne viktige samfunnsoppgaven er SSB helt avhengig av tillit i samfunnet. Det har SSB hatt i lang tid, og dette er en tillit vi må passe på at også holder seg i framtiden. En viktig del av diskusjonen rundt SSB den siste tiden har dreid seg om SSBs faglige uavhengighet. En av bekymringene som har vært løftet fra flere hold, ikke minst i kjølvannet av tidligere SSB-direktør Christine Meyers avgang, handler nettopp om den faglige uavhengigheten til SSB. I denne proposisjonen legges det opp til at departementet kan pålegge SSB å gjennomføre «beregninger på særskilte modeller eller med bestemte forutsetninger, og om overordnede metodevalg». Videre står det at departementet som en del av styringsdialogen kan «avgrense omfanget og styre den tematiske innretningen av oppdragsfinansieringen». Samtidig som det kan finnes gode grunner til en slik styring, er det helt avgjørende at dette skjer med tilstrekkelig åpenhet. Det oppstår fort dilemmaer knyttet til nettopp det at departementet kan styre SSBs virksomhet. For eksempel beskrev tidligere forskningsdirektør i SSB, Kjetil Telle, i en høring i kontroll- og konstitusjonskomiteen i januar 2018 hvordan analyser av økonomiske fordeler og ulemper med innvandring sterkt påvirkes av hvilke modeller man legger til grunn. Det er derfor viktig at SSB påpeker det dersom metodevalg har stor innvirkning på resultatene. Det er også bra at SSB har adgang til å avvise oppdrag om de mener oppdraget er faglig uansvarlig, ikke gjennomførbart eller for ressurskrevende. Stortinget må følge nøye med på at den faglige uavhengigheten til SSB ikke utfordres. Så foreslår regjeringen å erstatte styret i SSB med et råd. Dessverre kommer ikke flertallet i dag til å benytte muligheten til å sørge for at rådet får en større bredde og bedre representasjon. SV foreslår to grep for å sikre det. For det første foreslår SV at rådet skal utvides til 15 medlemmer i stedet for bare 7. Der sju personer ofte er en god størrelse på et styre, vil et råd med fordel kunne være større. På den måten kan man sikre at flere stemmer fra f.eks. forskningssektoren, interesseorganisasjoner, fagbevegelse og miljøbevegelse får mulighet til å være representert, for å sikre både den faglige kvaliteten og det samfunnsoppdraget som er gitt til SSB. For det andre foreslår SV at de ansatte i SSB skal være representert i rådet, med representanter valgt av og blant de ansatte. Dette vil styrke rådets funksjon. Rådet skal ikke ha et eget sekretariat, og det vil i stor grad være avhengig av den informasjonen det får fra administrasjonen. Ansattrepresentasjon vil gi bedre tilgang til informasjon for rådet. De ansatte har en særlig innsikt i hvordan det daglige arbeidet i SSB foregår. Dette er viktig innsikt å ha med seg når rådet skal diskutere effektivitet og kvalitet i SSBs arbeid. Det er uforståelig at overgangen fra styre til råd skal brukes som anledning til å fjerne de ansattes representanter fra styringen av SSB. Med dette tar jeg opp SVs forslag i Innst. 342 L.