Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2000-02-01:
Eiksundsambandet med ny Rv 653 vil gi et ferjefritt samband for øykommunene Hareid, Herøy, Sande og Ulstein. Når vegforbindelsen står ferdig, vil ferja bli lagt ned på strekningen Eiksund-Rjånes, og 22 000 personer vil få et heldøgns samband med fastlandet. Eiksundsambandet vil i denne sammenheng binde en region med 40 000 personer sammen med fastlandskommunene Volda og Ørsta. Etter en planleggingsperiode på mer enn ti år ble det lokal enighet om linjevalget for sambandet med fylling/bru over Eiksund, ca. 8 km undersjøisk tunnel mellom Eika og Steinnesstranda, veg overfor Sørheim, tunnel fra Sørheimstranda til Hovdevatnet og videre i tunnel gjennom Åsen til påkopling med E39, på grensa mellom Ørsta og Volda. Samlet veglengde er på ca. 15 km, til en totalkostnad på 750 mill. kr. På mange måter er dette et omfattende prosjekt. Eiksundsambandet er omtalt av Stortinget i flere sammenhenger, bl.a. i vegplanen for 1994-97. Arbeiderpartiregjeringen la våren 1997 fram en proposisjon med forslag om å tillate innkreving av forskuddsbompenger for sambandet. Stortinget sluttet seg til dette framlegget. I denne proposisjonen ble det lagt til grunn en bompengeandel på 20 pst. Sambandet ble videre omtalt som et prioritert riksvegprosjekt i vegplanen for 1998-2007. I vegplanen ble prosjektet prioritert for oppstart i perioden 1998-2001 og med sluttføring i perioden 2002-2007. I dagens innstilling legger flertallet fortsatt til grunn at prosjektet skal realiseres i denne perioden, dvs.1998-2007. Som jeg tidligere har omtalt, er totalkostnaden for sambandet satt til 750 mill. kr med en usikkerhet på pluss/minus 10 pst. Komiteens flertall er tilfreds med at det er foretatt en kvalitetssikring av kostnadsoverslaget ved at NTNU/SINTEF har utarbeidet en selvstendig kostnadsanalyse av prosjektet som faktisk ligger 7 pst. lavere enn det som nå legges til grunn fra departementet og Vegdirektoratets side. Flertallet slutter seg til at bompengeselskapet fortsatt får kreve inn forhåndsbompenger begrenset til 2005. Så langt er alt vel. Men det var nok flere enn jeg som sperret opp øynene da Regjeringen valgte å legge fram en skisse til finansieringsplan uten at denne var behandlet lokalt. Det er nok mange tanker man kan gjøre seg i denne sammenheng. Er det slik at Regjeringen nok en gang ønsker å bruke Stortinget som høringsinstans? Eller har Regjeringen behov for Stortingets hjelp i en sak hvor det mellom Regjeringen og lokale myndigheter ikke ville oppnås enighet? Det mest ryddige i et slikt tilfelle ville ha vært at Stortinget hadde returnert saken til departementet med krav om lokal behandling og tilslutning til Regjeringens opplegg – dette på grunn av at alle bompengesaker skal ha en lokal forankring, både når det gjelder ønsket om bompengefinansiering, garantier, finansieringsplan og ikke minst plassering av bomstasjoner. Når flertallet ikke fant grunn til å gjøre dette i denne saken, var det bl.a. ut fra sakens forhistorie, som jeg tidligere har omtalt. Men flertallet, som også omfatter regjeringspartiene, understreker at det er en uheldig framgangsmåte at Stortinget behandler en finansieringsplan som ikke er behandlet av lokale myndigheter. Det samme flertallet forutsetter for ettertiden i liknende bompengesaker at en lokal behandling og enighet må være på plass før sakene fremmes for Stortinget. Komiteen valgte ut fra den spesielle situasjonen å høre de lokale myndighetene før innstillingen ble skrevet. Fra lokalt hold har det i forbindelse med komiteens arbeid kommet klart fram at man anså en lokal finansiering på 30 pst. som meget vanskelig. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet, har valgt å legge vesentlig vekt på disse synspunktene. Det samme flertallet legger i denne sammenheng til grunn at dagens beregninger og ikke minst tidligere forutsetninger viser at det ikke er trafikkgrunnlag for en lokal finansieringsandel på 30 pst. Det er viktig at det legges til grunn tallmateriale som gir et realistisk finansieringsgrunnlag for prosjektet. Jeg vil understreke at det gjelder alle bompengeprosjekt, enten vi åpner for høyere eller lavere bompengeandel enn hovedregelen med 50-50-fordeling mellom statlig og lokal finansiering. Det er viktig at det ikke skapes usikkerhet rundt inntektsgrunnlaget i disse prosjektene. Derfor foreslår Arbeiderpartiet og Høyre at det i dette prosjektet legges til grunn en lokal finansiering på 25 pst., noe som Fremskrittspartiet slutter seg til. Komiteens flertall viser til at sambandet har topp prioritet i Møre og Romsdal fylke, og forutsetter at sambandet fortsatt blir prioritert på topp i forbindelse med Nasjonal transportplan for perioden 2002-2011. Under forutsetning av dette og at nødvendige avklaringer og vedtak for det lokale finansieringsbidraget og nødvendige garantier fra fylkeskommunen foreligger, vil det ikke være nødvendig at endelig finansieringsplan legges fram som egen sak for Stortinget før anleggsstart. Flertallet legger til grunn at Stortinget orienteres om dette på en egnet måte. Ellers vil Stortinget på vanlig måte måtte komme tilbake til de statlige bidragene i de enkelte budsjettproposisjonene. Under forutsetning av lokale vedtak, som tidligere nevnt, fremmer Arbeiderpartiet og Høyre forslag om at prosjektet Rv 653 Eiksundsambandet blir opptatt som riksveganlegg bompengeselskapet får tillatelse til å kreve opp bompenger av trafikk i sambandet til delvis finansiering av anlegget departementet år nødvendige fullmakter i denne sammenheng Med disse ordene vil jeg anbefale innstillingen. Forhåpentligvis vil det bli en gledens dag på Sunnmøre når Stortinget i dag fatter vedtak i denne saken.