Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-03-07:
Regjeringa har som første prioritet å sørge for at folk får god helsehjelp i rett tid. Det innebærer at vi har gjort en rekke tiltak for å behandle flere pasienter og holde ventetidene lave. Det var vel representanten Sjøli som hadde noen utsagn i retning av at ventetida hadde økt voldsomt, særlig innenfor psykisk helsevern. Da har jeg lyst til å si at tallene er som følger: Når vi sammenligner med samme tertial i 2006, er det en økning på én dag for voksne innenfor psykisk helsevern, og det er en reduksjon på fire dager når det gjelder barn og unge innenfor psykisk helsevern. Så er det naturlig med litt svingninger, og det er usikre tall. Men det er i hvert fall ikke noe grunnlag for å gi inntrykk av at her er det en voldsom økning i ventetider. Jeg vil understreke at jeg er helt enig i at det er viktig at sjukmeldte og de som står i fare for å bli sjukmeldte, får nødvendig behandling så raskt som overhodet mulig. Nettopp derfor ble ordninga «Raskere tilbake» etablert i 2007. Målet var nettopp å få ned sjukefraværet ved å sørge for at sjukmeldte kom raskere tilbake i arbeid. I 2007 var det 9 400 personer som fikk tilbud gjennom denne ordninga - 8 500 gjennom de regionale helseforetaka. Vi forventer at det er betydelig flere som kommer til å få tilbud gjennom denne ordninga i inneværende år. Et viktig poeng med denne ordninga var at det skulle opprettes tilbud om utredning og behandling i spesialisthelsetjenesten, i tillegg til det som fantes allerede. Alle de regionale helseforetaka har satt i gang særskilte tiltak, og det finnes nå mange tilbud til pasienter som omfattes av denne ordninga. Som representanten Olsen og flere andre har vært inne på, har en stor del av de sjukmeldte sjukdommer i muskel- og skjelettsystemet. Det gjenspeiler seg i «Raskere tilbake», der nær 80 pst. av de henviste pasientene har slike sjukdommer. Før jul fikk alle landets fastleger brev med informasjon om kontaktpersoner, telefonnumre og henvisningsadresser i regionen. Dette er et ledd i en nasjonal informasjonskampanje som Sosial- og helsedirektoratet og Arbeids- og velferdsdirektoratet har ansvaret for. Regionale helseforetak er spesielt bedt om å benytte private leverandører der disse kan tilby sjukmeldte kortere ventetid enn det helseforetaka kan. I økende grad er det derfor inngått avtaler med private, herunder private rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner. Takket være oppdrag fra Arbeids- og velferdsetaten og avtaler med de regionale helseforetaka er kapasiteten i private rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner godt utnyttet i 2008. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre mener det er beklagelig at deler av midlene i «Raskere tilbake» overføres gjennom basisfinansieringa til de regionale helseforetaka - slik jeg leser innstillinga. Til det vil jeg si at disse midlene er øremerka «Raskere tilbake», og de kan derfor ikke brukes til andre formål. Det tok litt tid å få på plass tiltaka i «Raskere tilbake», men fra høsten 2007 økte etterspørselen etter tjenester i ordninga meget raskt. I august i fjor var det henvist 2 460 pasienter til de regionale helseforetaka, mens det ved slutten av året var henvist hele 8 500 pasienter. Både helsetjenesten og Arbeids- og velferdsetaten har fått på plass en rekke godt behandlingstjenester som er tilpasset sjukmeldtes behov. Det er helt klart at når det er så mange mennesker som har muskel- og skjelettlidelser, tar det noe lengre tid å få på plass den type ordninger. Som representantene Olsen, Skjælaaen og andre har sagt fra denne talerstolen, er ikke dette veldig kjapt å behandle. Man må ha mer tverrfaglige team og tverrfaglige tilnærminger. Det betyr at en også må ha andre tilbud. Det har vi nå i stor grad fått opp og stå, og vi skal videre på den veien, men det har altså tatt litt lengre tid. Vi forventer at antallet henvisninger fortsetter å øke kraftig i inneværende år, og at tilbudet som er etablert i helseforetaka - ikke minst gjennom samarbeid med private - er stort nok til å dekke den etterspørselen som er der, og den vi antar vil komme. Til forslaget om å etablere ei ordning som skal erstatte dagens avtalesystem for private tjenestetilbydere: Jeg vil minne om at det er en grunn til at vi har et system som krever avtale mellom private tjenestetilbydere og regionale helseforetak eller kommuner for at det offentlige skal finansiere tjenesten. Pasienters rett til å benytte private sjukehus er betinget av at det private sjukehuset har avtale med det regionale helseforetaket om dette. De regionale helseforetaka er da forpliktet til å dekke utgiftene. Gjennom slike avtaler sikres både riktig pris, kvalitet på tjenestene, effektivitet, fleksibilitet og tilgjengelighet for pasientene. Avtaler er også nødvendige for å sikre at tilbudet omfatter prioriterte tjenester og pasientgrupper, og at det tilrettelegges for et samarbeid på en god måte.