Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-12-20:
På Stortingets siste møtedag før juleferien skal vi behandle nysalderingen. Det er på mange måter nå «oppgjørets time» har kommet. Anslagene for statens inntekter og utgifter skal nå tilpasses det vi tror blir resultatet, og slik sett behøver vi ikke vente i spenning til statens regnskaper kommer på nyåret en gang. Stortinget har jo det privilegium at man først behandler budsjettet for kommende år i desember året før, for deretter å revidere budsjettet i juni, og så avslutte året med å tilpasse budsjettet til anslagene for faktiske inntekter og utgifter. Jeg viser til at det oljekorrigerte underskuddet nå anslås til 70,6 milliarder kr, som utgjør en reduksjon av underskuddet på 3,7 milliarder kr siden budsjettet ble vedtatt høsten 2005. I tidligere år har avviket vært enda større. For statens inntekter har anslagene vært enda mindre treffsikre. Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås nå til 283 milliarder kr, som er 78,5 milliarder kr høyere enn i saldert budsjett for 2005. Dette betyr at man pr. i dag anslår at man får nesten 80 milliarder kr mer i inntekter fra petroleumsvirksomheten enn det man antok da nasjonalbudsjettet ble vedtatt i desember i fjor. Netto kontantstrøm er sågar nesten 23 milliarder kr mer enn det som Stortinget budsjetterte med i juni i år. Slik Fremskrittspartiet ser det, viser dette på en glimrende måte at det å budsjettere på krona og tro at man treffer eksakt, ikke lar seg gjøre. Dette underbygger derfor også vår påstand om at man faktisk kan tillate seg en noe mer ekspansiv bruk av statens inntekter enn det den til enhver tid sittende regjering mener er forsvarlig, og at man kan tillate seg alternativ plassering av midler, for eksempel i realkapital framfor fondsplassering i utlandet. Når Fremskrittspartiet har sagt at vi kan foreta noen fornuftige investeringer uten at dette setter kronekurs og rente i fare, hagler det som vanlig med en rekke motargumenter fra de øvrige partier. Men når vi i dag behandler nysalderingen, viser jo de usikre anslagene for statens inntekter og utgifter at man faktisk kan tillate seg en noe annen disponering enn det man året før tror er fasiten. Vi kan konstatere at når man foretar en nysaldering av budsjettet, er det åpenbart ikke like viktig å forholde seg til den samme stramheten som i det opprinnelige budsjettet. Undertegnede konstaterer derfor at handlingsregelen ikke er til hinder for en faktisk bruk av oljepenger i et større omfang enn hva som foreslås i ordinært statsbudsjett. Da blir også merknaden i dagens innstilling fra de tidligere regjeringspartiene noe underlig. Vi kan se av innstillingen følgende merknad fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre: «Disse medlemmer er overrasket over at Fremskrittspartiet(…) fortsatt ikke har tatt inn over seg at bruken av oljepenger påvirker renten og kronekursen.» (…) Denne merknaden blir ekstra underlig all den tid de tre partiene i dagens innstilling faktisk er med på store endringer av budsjettet på flere områder, når det gjelder både anslaget for hva staten faktisk vil få av oljeinntekter for 2005, og nye utgifter som nå skal bevilges. Det er faktisk ikke slik at det kun er den sittende regjerings anslag for inntekter og utgifter som er fasiten på hva man kan tillate seg å bruke. Nysalderingen viser med all tydelighet nettopp Fremskrittspartiets poeng gjennom flere år. La meg så kommentere noen forhold i proposisjonen fra Regjeringen. Anslaget for samlede skatte- og avgiftsinntekter fra Fastlands-Norge i saldert budsjett har økt med ca. 35,3 milliarder kr. Inntektsprovenyet fra tobakksavgiften foreslås nedjustert med 9,1 pst. Jeg har i den sammenheng lyst til å bemerke at Regjeringen ikke har gode tall for salg av tobakk gjennom grensehandel, tax free eller smugling. Regjeringen burde derfor interessere seg mer for sammenhengen mellom sviktende avgiftsbelagt omsetning og størrelsen på avgiftene. Inntektsprovenyet for engangsavgift for motorvogner foreslås oppjustert med hele 13,4 pst., uten at det levnes én kommentar fra Regjeringen. La meg henvise til kap. 732 post 81 Tilskudd til store byggeprosjekter. Jeg merker meg at Regjeringen foreslår å bevilge 2,9 milliarder kr over inneværende års budsjett i stedet for å følge Stortingets vedtak om å bevilge disse midlene over en periode på tre år. Fremskrittspartiet er noe forundret over dette forslaget, all den tid Stortinget nå akkurat har hatt til behandling statsbudsjettet for 2006. Bevilgninger av denne størrelse burde blitt håndtert i form av en bevilgning i neste års statsbudsjett. Etter de debatter som har vært de senere år, der en antyder at en ikke kan bruke mer enn en eksakt sum penger fastlagt av den til enhver tid sittende regjering, for å unngå inflasjon og renteoppgang, settes denne bevilgningen fra Regjeringens side i et noe underlig lys. Men når det er sagt, får selvfølgelig denne bevilgningen støtte fra Fremskrittspartiet. Dette viser igjen vårt poeng at man faktisk kan foreta fornuftige investeringer innenlands uten at det setter landets økonomiske utvikling i fare. Fremskrittspartiet fremmer i forbindelse med dagens sak forslag om at staten skal slette 1 milliard kr av sykehusenes gjeld. Vi mener det er uheldig at Regjeringen ikke sletter noe av sykehusenes gjeld. Vi frykter at konsekvensen blir at dette i neste omgang går ut over pasientbehandlingen, ettersom kravet om balanse innen utgangen av 2006 står fast. For å bedre sykehusenes økonomiske situasjon foreslår vi ettergivelse av deler av sykehusgjelden. Jeg tar opp forslaget fra Fremskrittspartiet som er gjengitt i innstillingen.