trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-18:
Denne saken berøres jo av EØS-regelverket, og det er vel grunn til å anta at det også er grunnen til at regjeringen har endret regelverket – at de ser at det er i strid med det. Vil man foreta seg noe for dem som har blitt utsatt for en uriktig begrensning ut fra EØS-regelverket – fordi man har hatt disse innreiserestriksjonene, der noen kan ha tapt muligheter til å komme i jobb, og der man kanskje må betale på en husleie et sted man ikke lenger få lov å reise til, osv.? Det kan jo være ganske mange personlige tap og også andre tap knyttet til en slik nektelse. Vil regjeringen foreta seg noe overfor dem som kan ha fått et urimelig eller uriktig vedtak knyttet til disse reglene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-18:
Jeg skjønner begrunnelsen at det er mye som skjer i en pandemi. Det er helt riktig, men det er noen formelle sider ved det. Hvis man bryter EØS-reglene, vil det i andre tilfeller f.eks. medføre krav om tilbakebetaling av midler – hvis man har fått det uriktig – eller at man kan reise krav mot noen som bryter reglene. Har regjeringen gjort slike vurderinger? Et spørsmål til i samme anledning: Det statsråden var inne på i sitt innlegg, dette med innreise for kjærester, osv.: Det er vel ikke dokumentert at det er spesielt den gruppa som har bidratt til smittespredning? Hvis det er det, vil jeg veldig gjerne vite det – at det i så fall er begrunnelsen – for da blir det noen som rammes veldig hardt av en oppførsel som de sjøl kanskje ikke har hatt noe ansvar for.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-18:
SV ønsker ikke at det blir utviklet fritidstilbud i regi av Islam Net, og vi er kritiske til at det i mange religiøse sammenhenger drives virksomhet som gjør at det er vanskelig for unger og ungdommer å bryte ut. Det vet vi, for det er det mange som forteller om, og det er ikke bare i muslimske sammenhenger dette er en realitet. Derfor er det behov for en ordentlig, bred gjennomgang av dette, slik at vi har mulige regler vi kan styre etter, både på statlig og kommunalt nivå, både for å kunne sette grenser for slike aktiviteter og selvfølgelig også se på det som skal være statsstøtte eller eventuelt kommunal støtte til slike tilbud. Slike tilbud må jo ha veldig klare krav knyttet til seg om at det ikke skal foregå noen form for segregering eller trusler mot dem som ønsker å tenke annerledes eller gjøre noe annet. Det er også nødvendig å se på hvordan finansieringen av deler av disse tilbudene faktisk foregår. Det har SV foreslått før, og vi har ventet på at regjeringen skulle komme med forslag om hvordan det skal reguleres. Nå fremmer vi altså dette forslaget på nytt, om at man må kartlegge hvordan pengestøtte til religiøse organisasjoner fra utlandet kommer. Det er veldig viktig når vi snakker om fritidstilbud til ungdom i utsatte bydeler og lokalsamfunn at vi sørger for at kommunene og frivillig sektor har muligheter og rammer til å drive gode fritidstilbud, og at det ikke blir tilbud som blir for dyre eller så spesielle at de skyver ungdom ut. For det vi vet, er jo at ungdom som ikke føler at de hører til noe sted, har lett for å bli fanget opp av ulike mer ekstreme grupper, enten det er trossamfunn eller andre grupper. Så SV fremmer et forslag her der vi ber om at man skal komme med forslag som gir kommunene bedre virkemidler for å hindre fritidsaktiviteter for barn og ungdom som kan bidra til radikalisering eller være i strid med barnas rettigheter og diskrimineringsloven, og mulighet til å føre tilsyn og kartlegge slike fritidsaktiviteter for barn. Grunnen til at vi fremmer dette og ikke går inn i Arbeiderpartiets forslag, er at de har et punkt i det som handler om en forpliktende samfunnskontrakt, som vi mener er feil, og som blir for snever. Derfor mener vi at vårt forslag er bedre. Jeg tar dermed opp SVs forslag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-18:
Når det gjelder saken om Islam Net, har jo denne aktiviteten ikke kommet i gang ennå. Og det er jo bra. Men den aktiviteten som vi vet har foregått på noen av disse andre såkalte fritidsaktivitetene med overnatting, det har jo foregått en stund. Det er grunnen til at jeg må spørre statsråden, når vi nå har hatt to runder på det, der regjeringen har blitt pålagt å komme tilbake med regler der vi kan se hvordan vi kan hindre den type tilbud. Sist, da Prop. 130 L ble behandlet i Stortinget, skrev en samlet komité: «Komiteen ber regjeringen fremme saken senest våren 2021.» Regjeringen har hele tida sagt at de skal komme tilbake denne våren. Så da er jo spørsmålet: Når kommer saken?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-18:
Alle er klar over at det kan være veldig mange vanskelige avveininger i disse sakene. Men et annet forslag fra Arbeiderpartiet og SV – nå hørte jeg at også Senterpartiet skulle støtte det, jeg tror også Fremskrittspartiet sa de skulle støtte det – burde det jo ikke være veldig vanskelige avveininger knyttet til, nemlig å få kartlagt omfanget av pengestøtte fra utlandet til religiøse organisasjoner, uavhengig av om organisasjonene mottar statsstøtte. Det forslaget i seg sjøl sier jo ikke at det skal være forbudt, men det sier at vi i hvert fall er nødt til å vite om det kommer penger, og hvor de pengene kommer fra. For det kan si ganske mye om det alle sammen er opptatt av, nemlig å hindre at man bygger opp organisasjoner som kan fremme både segregering og ekstreme holdninger. Så hva er grunnen til at regjeringen ikke vil kartlegge utenlandsk pengestøtte til religiøse organisasjoner i Norge?
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-18:
Det er andre gang jeg står her med et forslag fra regjeringen om å forlenge den midlertidige loven om innreiserestriksjoner. Da jeg sto her forrige gang, i oktober i fjor, virket utløpsdatoen for regelverket den 1. juni langt fram i tid. Jeg sa da at det ikke var sikkert at det ville være behov for innreiserestriksjoner helt fram til denne datoen, og understreket at lovforslaget sikret at innreiserestriksjonene ville kunne oppheves så snart det ikke lenger var behov for dem. Lovforslaget her i dag sikrer også dette, men dessverre virker det ikke nå usannsynlig at behovet for innreiserestriksjoner fortsatt vil være her ved lovens utløpsdato. Jeg synes derfor komiteens avgjørelse om å utvide virkeperioden til 1. desember er fornuftig. Likevel understreker jeg, slik regjeringen også har gjort i lovforslaget, at det ikke er usannsynlig at det blir aktuelt med ytterligere forlengelse etter denne datoen. Pandemien er ikke over før den er over i alle land. Det kommer til å ta tid. Selv om vi etter hvert får kontroll på smittenivået innad i Norge, vil vi fortsatt kunne ha behov for å begrense importsmitte fra andre land. Regjeringen har stor forståelse for de vanskeligheter disse restriksjonene medfører for privatpersoner, næringsliv og kulturliv. Vi vurderer hele tiden om smittesituasjonen tilsier at det kan gjøres oppmykninger. Men det er viktig at lemping skjer gradvis og kontrollert. Vi har ofret mye for å få smitten under kontroll i Norge, og det er viktig at vi bevarer denne kontrollen. Hvis jeg kort skal kommentere noe av det representanten Andersen var inne på, er det riktig at ventetiden hos både politiet og UDI er for lang. Målet er at den skal kortes ned. Det er ulike grunner til dette. Politiet har fått mange nye oppgaver, og UDI har et enormt press, spesielt knyttet til å bidra med veiledning. Det å greie å holde åpne publikumsarealer hvor man skal holde avstand, ha smittevern etc., har også vært en utfordring, kombinert med at enkelte er gått i karantene, blitt syke eller den type ting. Men dette jobbes det med hele tiden, ikke minst med digitale løsninger. Når det gjelder bosattkravet, er det riktig at det er vedtatt endret: Det blir iverksatt 21. juni sammen med en del andre endringer. Det er veldig forståelig at kjærester har lyst til å møte hverandre. Det er bare det at kjærester ikke er et veldig ensartet begrep – det kan innbefatte mye – og det var slik at når vi åpnet for kjærester, måtte dette være helt tillitsbasert. Vi så at vi gjennom både sommeren, høsten og julen fikk økt reiseaktivitet og økt importsmitte. Derfor velger vi nå å avvente situasjonen litt. Det er fortsatt mye, spesielt i denne kommunen, som er helt nedstengt, og vi er nødt til å prioritere det først.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-18:
Vi innførte strengere regler, vi innførte krav om at man må være folkeregistrert, rett og slett fordi det var håndterbart for alle, både de som reiser, og de som kontrollerer reisende. Vi er nå kommet opp i en ganske kraftig økning i passkontroll, for hver enkelt reisende må registreres og framlegge dokumentasjon. Vi ser nå at det har rammet en del som også bor her, men som ikke er folkeregistrert. Så må vi skille dem fra pendlere, arbeidsinnvandrere og andre. Da må vi kreve en viss tilknytning. Man må ha dokumentasjon på boligen, på at man bodde her før vi innførte disse restriksjonene – man kan ikke få tak i en leiekontrakt i dag – og man må framvise hvorfor man har vært ute av landet. Vi har et skille mellom nødvendig og unødvendig, det handler om karanteneopphold og hvor man kan ta det. De samme reglene vil gjelde for dem som kan framlegge bosituasjonen, slik vi nå gjennomfører det nye regelverket.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-18:
Nei, det er ikke planlagt. De nye reglene vil gjelde dem som ankommer fra 21. mai. Det er helt riktig at noen kan ha blitt rammet av de reglene som da gjaldt. Sånn er jo denne pandemien. Den rammer absolutt alle. Den rammer arbeidsplasser, kulturliv, frivillighet, unge, eldre og syke. Den rammer alle på ulikt vis, og vi kan ikke drive med enkeltordninger for enkelte grupper. Da vi innførte dette grepet, mente vi at det var forholdsmessig, at det var nødvendig, og at det var det vi kunne håndtere. Så ser vi nå at vi har fått en del eksempler på at vi også hadde folk som var bosatt uten å være folkeregistrert. Det har vært nødvendig å bruke tid på hvilke dokumentasjonskrav vi da skal ha, fordi vi altså ikke kan ha det tillitsbaserte systemet som vi hadde tidligere i høst og vinter, med den importsmitten vi da fikk. Det har tatt tid å få dette på plass, men når det kommer på plass, vil alle framover i tid kunne forholde seg til de nye reglene.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-18:
Når det gjelder å vurdere om noen kan ha krav som de vil ha krav på å få dekket, vil jo hver enkelt kunne vurdere det. Alle kan ta ut søksmål mot staten, og så vil domstolen måtte avgjøre om det kravet er rettmessig eller ikke. Vi mente at bostedskravet vi innførte, var innenfor EU-retten, og så har vi gått nøyere igjennom og sett på hvordan vi også kan ha et system når man ikke er folkeregistrert. Men dette er ikke helt enkelt. Hele poenget med reglene er at de skal treffe flest mulig mest mulig rettferdig, og det skal kunne håndteres. Det svarer egentlig på det andre spørsmålet også, om kjærester. Jeg kan si at jeg har en kjæreste, det kan alle si. Det vi så gjennom sommeren, høsten og julen, var økt reiseaktivitet generelt. Vi kan ikke si at kjærester reiste mer, men vi kan si at summen av reisende ble altfor stor. Summen av importsmitte ble for stor. Da har vi prøvd å ramme dette inn til nær familie, til partnere, til gifte, til ting som lar seg enkelt dokumentere. Det har vært hensikten bak dette. Alle skal reise mye mindre, helst ikke i det hele tatt.
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-05-18:
Vi skal som referert behandle Prop. 143 L for 2020–2021 om interkommunale selskaper, elektronisk signering. Siden pandemiens begynnelse har det vært gitt midlertidig unntak fra kommuneloven og IKS-loven for å gjennomføre fjernmøter og gå fra fysisk til elektronisk signatur. Unntakene ble gitt fordi ulike smitteverntiltak gjorde det vanskelig å arrangere fysiske møter og fysisk å underskrive protokoller. Den teknologiske utviklingen og erfaringen fra de midlertidige unntakene viser at dette er en ordning som bør bli permanent. Det er en samlet komité som støtter proposisjonens forslag om at IKS-loven endres slik at det gis en permanent adgang til bruk av elektronisk signering for å signere møteprotokoller, og at representantskapet, styret og avviklingsstyret skal kunne ha fjernmøter dersom de ønsker det. Videre tar proposisjonen opp forslag om å videreføre § 1 i midlertidig lov av 6. november 2020 nr. 126 om unntak fra kommuneloven og IKS-loven. Paragrafen foreslår at folkevalgte organer i kommunene kan gjennomføre fjernmøter også i de tilfeller hvor møtet skal være lukket etter kommuneloven. Den utvidede adgangen for lukkede fjernmøter i kommuner og fylkeskommuner skal gjelde midlertidig frem til 1. desember 2021, noe komiteen også støtter. Komiteen har merket seg at det i høringen om lovforslaget er påpekt at spørsmålet om kommunelovens regler om møteoffentlighet også bør gjelde IKS-ene, og at departementet har igangsatt et arbeid for å vurdere andre endringer i IKS-loven enn dem som foreslås i denne proposisjonen. En samlet komité imøteser dette og mener at nye arbeidsformer i det offentlige krever fokus på hvordan åpenhet og medvirkningsmuligheter kan ivaretas. Jeg viser også til at Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet i merknadene peker på at det på prinsipielt grunnlag er uheldig at permanente endringer foreslås i proposisjoner som omhandler midlertidige endringer for å avhjelpe konsekvenser av covid-19. Med dette som bakgrunn anbefaler jeg herved komiteens innstilling, som også er enstemmig.
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-05-18:
Det at enkelte muslimske organisasjoner og trossamfunn har drevet ungdomsarbeid der aktiviteter som – satt inn i en tradisjonell norsk kontekst – fremstår som indoktrinerende og fremmedgjørende, vakte selvsagt sterke reaksjoner da nyheten kom. Det er ganske lenge siden, men allikevel; det er viktige perspektiver som blir tatt opp. Det er bred enighet om at dette motvirker god integrering og er svært uheldig både for den enkelte ungdom og for det norske samfunnet i sin alminnelighet. Samtidig lever vi i et demokratisk land som holder prinsippene om organisasjonsfrihet, forsamlingsfrihet, religionsfrihet og ytringsfrihet høyt, og det er i kampen mot de antidemokratiske holdninger vi utfordres på å huske hva som er demokratiets spilleregler, og at de må gjelde for alle. Har vi glemt det, har vi også tapt. Samtidig skal vi selvsagt heller ikke være naive, men møte antidemokratisk virksomhet med de virkemidler som er forsvarlige innenfor vårt demokratis rammer. Dette er en meget krevende balansegang. Stortinget har i forbindelse med behandlingen av tros- og livssynsmeldingen tidligere anmodet regjeringen om å komme tilbake til Stortinget med et forslag til nødvendige lovendringer med sikte på å forby faste etter-skole-tilbud med overnatting over lengre tid for å forhindre segregering, parallellsamfunn, negativ sosial kontroll eller radikalisering. Dette arbeidet er i gang, og jeg tipper – uten at noen har sagt noe om det – at dette er en meget krevende oppgave. Det skal også bli interessant å se hva som faktisk er mulig å lovregulere, tatt i betraktning de skjønnstemaene som naturlig vil komme opp. Min overbevisning er at demokratiske verdier til syvende og sist må utvikles og beskyttes av folket selv gjennom holdninger, deltakelse og i offentlig debatt. Ikke alt kan overlates til staten. Demokratiet er, når alt kommer til alt, vårt felles ansvar. Jeg ser selvsagt frem til at vi får på plass målrettet lovgivning på dette området, men jeg mener det er like viktig med godt integreringsarbeid generelt, og som økonomisk lønner seg for våre nye borgere, hvilke holdninger som formidles gjennom skoleverk, gode debattarenaer, ikke minst i innvandrermiljøene selv, klar grensesetting fra offentlige myndigheter, eksempelvis knyttet til kvinners og barns rettigheter eller sosial kontroll generelt. Alt dette er eksempler på tiltak som i det lange løp vil være de mest egnede til å bekjempe de antidemokratiske kreftene vi her snakker om.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-05-18:
Dette er i utgangspunktet en proposisjon som handler om forlengelse av midlertidige endringer i lov om interkommunale selskaper knyttet til pandemien, en av mange covid-19-proposisjoner som handler om forlengelse av midlertidige lover. Senterpartiet støtter proposisjonen, også den delen som omhandler en permanent endring, men vi er ganske kritiske til at det i en såkalt covid-proposisjon blir foreslått permanente endringer. Vi vil understreke, som representanten Olemic Thommessen var inne på, at på prinsipielt grunnlag mener vi det er veldig uheldig at permanente endringer foreslås i en proposisjon som omhandler midlertidige endringer for å avhjelpe konsekvenser av covid-19. Vi ønsker at slike permanente endringer framover behandles i egne proposisjoner som er atskilt fra foreslåtte midlertidige endringer som er begrunnet med å avhjelpe konsekvensene av pandemien.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-05-18:
Fellesskapets politikk overfor ulike tros- og livssynssamfunn må utformes opp mot viktige fellesverdier som demokrati, rettsstat, menneskerettigheter, ikke-diskriminering, likestilling og trosfrihet. Jeg deler bekymringen til Likestillings- og diskrimineringsombudet om konsekvenser for barn og unge som deltar i kjønnsdelt ungdomstilbud i regi av religiøse foreninger etter skoletid. Forslagsstillerne viser til Islam Nets oppkjøp av en eiendom i Oslo, med planer om å utvikle det til et aktivitetssenter for barn og unge. Islam Net er registrert som en forening og ikke som et trossamfunn og er dermed ikke omfattet av den nye trossamfunnsloven og medfølgende rapporteringskrav. Aktivitetssenteret er registrert som en stiftelse, men skal også ha vært promotert som en moské og et forkynnelsessenter. Senterpartiet mener det er bekymringsverdig at en organisasjon tuftet på salafisme, en bokstavtro tolkning av islam med klare antidemokratiske grunnverdier, har planer om å drive et slikt aktivitetssenter for barn og unge uten at de vil bli underlagt tilsyn og rapporteringskrav. Det vises til at selv om Islam Net selv tar avstand fra terror, viser erfaringer fra resten av verden at salafistiske miljøer likevel kan utgjøre en trussel ved at de kan fungere som en inngangsport til videre radikalisering. Jeg mener også det er bekymringsverdig at det per i dag ikke ser ut til å være klarhet i hvordan Islam Net har klart å samle inn 60 mill. kr til oppkjøp av denne eiendommen. Det er uklart om utenlandske aktører har bidratt til denne finansieringen. Det er viktig å kartlegge omfanget av pengestøtte fra utlandet til religiøse organisasjoner, uavhengig av om organisasjonen mottar statsstøtte eller ikke. Senterpartiet vil derfor støtte forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet og SV. Senterpartiet støtter intensjonen om å gi kommunene lovhjemmel for å hindre integreringshemmende aktivitet. Samtidig er det behov for å understreke at dette må gjøres på en måte som ikke svekker friheten til å utøve religion. I kampen mot antidemokratiske krefter må vi passe på så vi ikke selv tyr til antidemokratiske virkemidler som krenker tros- og foreningsfriheten. Det er likevel avgjørende at storsamfunnet ikke utviser naivitet overfor krefter som kan true våre grunnleggende samfunnsverdier, og at vi sikrer trygge rammer for de fellesarenaene som våre barn og unge skal delta i. Senterpartiet mener en slik lovhjemmel som forslagsstillerne etterspør, må utredes grundigere før vi kan stemme for et slikt forslag. En utredning om en slik lovhjemmel må også vurdere om andre offentlige myndigheter i tillegg til kommunen skal kunne ta grep som hindrer integreringshemmende virksomhet. Til slutt vil jeg ta opp Senterpartiets forslag.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-05-18:
Representanten Thommessen har redegjort godt for proposisjonens innhold, så da har jeg ikke behov for å gå i detalj på det, men jeg er glad for at komiteen har sluttet seg til de endringene vi foreslår. Til representanten Grenis innlegg: Det er ikke slik som Senterpartiet har tolket det, at vi har fremmet permanente endringer i en proposisjon om forlengelse av en midlertidig lov, men vi har lagt inn et forslag om forlengelse av midlertidig lov i en proposisjon om permanente endringer. Jeg håper det oppklarer saken, og med det takker jeg for oppmerksomheten.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Norge handler om et fellesskap der vi stiller opp for hverandre med trosfrihet og sjenerøst statstilskudd, men også stiller krav til hverandre. Det handler om norske verdier som likestilling, frihet og demokrati. Jeg regner med at integreringsministeren er enig med meg i at religiøse organisasjoner er en viktig møteplass i veldig mange lokalsamfunn. Kan da integreringsministeren forklare hvorfor høyreregjeringen er imot å stille krav om en samfunnskontrakt som skal bidra til felles integreringsarbeid i mange lokalsamfunn, og hvorfor regjeringen er imot å stille krav om at også likestilling må gjelde for trossamfunnene, ved at man har et krav om minst 40 pst. kvinner i styrene?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Vi ser jo at det stadig vekk kommer situasjoner som viser at kommunene trenger flere virkemidler for nettopp å sørge for at integreringsarbeidet foregår i de religiøse organisasjonene. Gjennom trossamfunnsloven foreslo Arbeiderpartiet dette med samfunnskontrakt og krav om 40 pst. kvinneandel i styrene – det stemte regjeringen imot. Vi ser også at det kommer nye foreninger, som Islam Net, som velger å etablere seg. Det forslaget vi fremmer i stortingssalen i dag, er jo nettopp at regjeringen skal kartlegge alle de virkemiddelapparatene kommunene kan bruke nettopp for å hindre framvekst av uønskede miljøer som kan bidra til radikalisering blant barn og ungdom, og også at det f.eks. kommer pengestrømmer inn til Norge, hvor man ikke helt har oversikt over hvor pengene kommer fra. Hvorfor er det slik at man ikke kan støtte dette arbeidet? For man ser jo behov for at disse virkemiddelapparatene må komme på plass.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Da nyheten kom om at Islam Net hadde skaffet seg lokaler i Groruddalen i Oslo, var alle partier raskt ute med å kritisere og advare mot etablering av et aktivitetssenter i regi av Islam Net. Fremskrittspartiet fremmet da et forslag som bør være konstruktivt nok til å få flertall i denne sal. Forslaget går ut på at vi trenger en bedre lovmessig beskyttelse av integreringsarbeid, dvs. at kommunene trenger et verktøy for å gripe inn mot aktiviteter og virksomheter som hele denne salen mener er uheldig og uønsket. Da er det veldig rart at når vi kommer til votering i denne saken, ser det ut til at ingen av de andre partiene som var høyt ute med at de ikke ønsket dette, vil støtte vårt forslag. Da var det helt åpenbart mye viktigere å snakke på en måte som man trodde folk ville like, enn å handle. Vi kan se rundt oss hvordan det går dersom man ikke lykkes med integreringen. Andre land i Europa har mislyktes mye mer enn Norge, og har nå store problemer. Vårt forslag er så lite inngripende at det nå kan ta tak i problemene uten å sette andre verdier og frihetsrettigheter på spill. Førsteamanuensis Eivor Andersen Oftestad ved Høgskolen i Innlandet var også ute og kommenterte vårt forslag, og mente at dette var et konstruktivt, riktig, balansert og godt forslag, og da synes jeg det er enda mer merkelig at de andre partiene ikke støtter det. Det kommer en rekke andre forslag i saken som er vel og bra, men det vil ikke ivareta hensynet i denne saken. Man kan ikke bruke noen av de forslagene som fremmes i denne saken, bortsett fra Fremskrittspartiets, til å stanse Islam Nets planer om et aktivitetssenter i Groruddalen, som ingen i denne salen vil ha. Fremskrittspartiet kommer likevel til å støtte andre forslag subsidiært, dvs. forslag nr. 1, fra SV og Arbeiderpartiet, og forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet. Men forslag nr. 4, fra Senterpartiet, ligger egentlig i vårt forslag – man må jo utrede et sånt lovforslag, og forslag nr. 5, fra SV, er egentlig ivaretatt i Arbeiderpartiets forslag. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag, med denne stemmeforklaringen.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
I sitt svarbrev til komiteen refererer statsråden til et tidligere vedtak gjort i Stortinget, i forbindelse med Prop. 130 L for 2018–2019. Det forslaget tar for seg å forby faste etter-skole-tilbud med overnatting over lengre tid for å hindre segregering, parallellsamfunn, negativ sosial kontroll eller radikalisering. Det er altså begrenset til å forby tilbud med overnatting over lengre tid. Videre skriver statsråden: «Hvorvidt det er behov for øvrige tiltak eller regler må derfor vurderes etter at nevnte arbeid er ferdigstilt.» Da vil jeg spørre statsråden: Er det sånn at man først har tenkt å svare ut dette og eventuelt få et lovforslag vedtatt om det, så skal man se om det fungerer opp mot slike tilbud som fra Islam Net, og så skal man gå i gang med et nytt arbeid?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Takk til statsråden for den oppklaringen. Det står nemlig ikke det i svarbrevet. Der står det at dette skal gjøres etter at det andre arbeidet er ferdigstilt. Men da regner jeg med at man vil sette i gang et parallelt arbeid. Ut fra innlegget til statsråden kan det være litt uklart om statsråden egentlig mener det er viktig eller mulig å stanse planer som Islam Net har for et aktivitetssenter. Bekymringen som ble delt, var klar og tydelig, men det virker som det er en viss handlingslammelse når det gjelder hva man skal gjøre. Er det sånn at statsråden egentlig har slått seg til ro med at man ikke liker utviklingen, men man har ingenting å gjøre med den?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Nå har ikke jeg sittet på Stortinget så lenge, så jeg har ikke all historikken, men jeg tror det er sjelden man har en debatt i denne salen der det er så bred enighet om et uønsket fenomen, men også tilsvarende bred enighet om ikke å gjøre noe med det. Det har vært veldig mange gode innlegg her som veldig godt synliggjør den risikoen det er dersom man ikke gjør noe. Det er veldig mange som har beskrevet godt hvordan Islam Net opererer, hva de står for, og hvordan det utfordrer våre demokratiske verdier. Men fortsatt ønsker man ikke å gjøre noe med det. For hvis man hadde ønsket å gjøre noe med det, ville man stemt for vårt forslag, som selvfølgelig skal utredes på en grundig måte og ville ivaretatt de aller, aller fleste bekymringene, kanskje bortsett fra Kristelig Folkeparti, som etter min tolkning ikke ønsker å gjøre noe med utfordringen, og som heller ikke er bekymret for det som skjer. Det kom noen påstander om at dette er et forslag som ville ramme én religion. Det er feil. Dette har lite med religion å gjøre. Dette er et forslag som skal beskytte integrering og gjøre kommunene i stand til å handle dersom noen ødelegger for integreringsarbeidet. Den loven skal gjelde likt for alle, uansett hva man står for, eller hva man tror på. Det har lite med religionslovgivningen å gjøre, som flere har påpekt. Jeg synes også ministeren var veldig klar og tydelig i sin bekymring for hva dette kan bety. Likevel pekes det på at våre demokratiske friheter hindrer oss i å gjøre så mye med det. Jeg er veldig enig i at våre demokratiske frihetsverdier, som ytringsfrihet og religionsfrihet, må stå høyt, men det er en avveining hvor langt vi skal la ting gå før vi begynner å handle. I Frankrike har man nå sett seg nødt til å gå til svært inngripende tiltak fordi man i altfor mange år ikke har ønsket å gjøre noe på et tidlig nok tidspunkt. Da har man gått inn og stengt trossamfunn, man har til og med gått til arrestasjoner som kan sies å være svært dårlig begrunnet, fordi man har ventet og ventet og ventet og latt ting skure og gå. Det finnes organisasjoner og grupperinger som er mer enn villige til å bruke våre demokratiske friheter til å fremme antidemokratiske holdninger. Hvis vi er naive og ikke gjør noe med det – noe denne salen ikke ønsker – kommer ikke den utviklingen til å stanse. Det er rett og slett trist å se at det er så bred enighet om trusselen som venter, og så bred enighet om ikke å gjøre noe med det.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2021-05-18:
I Norge har vi en lang tradisjon for å forsvare trosfriheten, også når vi er uenig i hvordan ulike organisasjoner eller trossamfunn velger å organisere seg. Vi har en stolt tradisjon for meningsmangfold og for at friheten til å utøve sin tro kommer foran hva vi politikere til enhver tid måtte mene er rett og galt. I denne saken ser vi en rekke eksempler på at trosfriheten og retten til å organisere seg er under politisk press. Vi ser det med Fremskrittspartiets forsøk på politisk å ramme inn et helt klart angrep på et enkelt trossamfunn, og vi ser det på Arbeiderpartiet, som viser sitt stadig økende behov for mer kontroll og styring over trossamfunn. Disse to står forbausende nær hverandre både i innvandringspolitikken og i tros- og livssynspolitikken. Vi har allerede eksempler på at enkelte kommuner begynner å bruke offentlig støtte som pressmiddel mot bl.a. kristne organisasjoner de er uenig med. Nå foreslås det å gi en hjemmel til kommuner for å gripe inn og stanse trossamfunn eller andre religiøse virksomheter. Jeg må spørre meg selv: Hvor er vi på vei? Fra denne talerstolen vil jeg presisere at det ikke er Kristelig Folkepartis politikk å begrense en religions frihet eller troende menneskers rett til å organisere seg. Derfor står vi sammen med andre troende i et demokratisk samfunn med ytringsfrihet og for full religionsfrihet. Vi vil ha tillit og dialog framfor kontroll og styring. Vi vil ha et livssynsåpent samfunn med plass til alle. Jeg står ikke her for å forsvare lovbrudd. Lovbrudd skal ikke skje, heller ikke i trossamfunn. Om loven brytes, bør vi kunne legge til grunn at norsk lovverk må heves, og at likhet for loven må opprettholdes som et viktig juridisk prinsipp. Men jeg blir ikke med på at vi som stortingspolitikere begynner å forby det vi ikke liker. Vi må la trossamfunn gjøre som de ønsker innenfor lovfaste rammer. Religionsfriheten gir oss foreldre frihet til å oppdra våre barn slik vi ønsker, og i tråd med vår egen tro. Flertallet kan derfor ikke begrense et trossamfunns aktiviteter fordi de har feil tro, eller fordi foreldre velger å la sine barn bli påvirket og oppdra dem i tråd med sin tro. Så lenge det ikke har foregått noe ulovlig, kan man ikke innskrenke religionsfriheten. Det er diskriminerende. Dette må vi faktisk tolerere.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-18:
Dette representantforslaget fra SV som vi har til behandling i dag, er noe underlig. Intensjonen med forslaget om miljødifferensiert bompengebetaling i Trondheim og mellom Trondheim og Stjørdal er flott. Formålet tror jeg ikke Stortinget på noen som helst måte vil motsette seg. Trondheim får nok innføre at nullutslippsvarebiler, sammenliknet med passasjerbiler, fortsatt skal få større rabatt – i hvert fall innenfor Miljøpakkens område. Men prosessen er vanskelig å forstå. Hvorfor søker ikke Trondheim og Trøndelag om dette i stedet for at SV sender inn et representantforslag for Stortinget? I tillegg, når vi vet at SV har varaordføreren i Trondheim og sitter i posisjon i fylkestinget, er det enda rarere. Visste ikke SV at dette initiativet skulle komme fra lokale myndigheter, behandles av Samferdselsdepartementet og regjeringen og legges fram for Stortinget? Underveis har Miljøpakken blitt gjort oppmerksom på at de må søke, og ordføreren sendte søknad to uker etter at representantforslaget ble lagt fram. Det er vanlig at bypakker får gjennomslag for innføring av miljødifferensierte satser, men mer strekningsvise bompengepunkt er det ikke gitt adgang til. Jeg regner med at regjeringen kommer tilbake med en proposisjon som gjør Stortinget forberedt på å fatte et klart vedtak.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-18:
Jeg hører at enkelte representanter tror at det er en glipp at Trondheim ikke har hatt muligheten til å differensiere tidligere, men det er det slett ikke. Trondheim har ikke hatt behovet. De har ikke søkt om dette fordi det har vært gratis for alle nullutslippskjøretøy i Trondheim, helt fram til nå. For en måned siden vedtok bystyret 20 pst. av maksimal pris, altså av det som vanlige biler betaler. Fylkestinget vedtok 50 pst, så de er ikke helt enige. Det sitter altså ordførere fra Arbeiderpartiet som styrer begge disse politiske arenaene, og SV har mye med dem å gjøre, og Senterpartiet også. Men det er det som er saken, at det de søker om nå, er selvfølgelig å få innføre dette. Trondheim har vært veldig langt bak andre byer når det gjelder antall elbiler. Det er ca. 17 pst. av bilene som passerer bomsystemet i Trondheim i dag, som er elbiler. Det er veldig lavt i forhold til Bergen og Oslo. Eierskap til en elbil er det bare 12 pst. som har i Trondheim. Så vil man innføre en differensiering, opp til 20 pst. – det skal altså bli dyrere for elbiler nå enn hva det har vært tidligere. Det er det mange som er bekymret for, at det kan ødelegge det videre salget. Så det er den veien det går, ikke mot et miljøfortrinn, som man kanskje kan oppfatte det som. Men det SV spør om i sitt representantforslag, er at man kan differensiere mellom elbilene. Elbilen, en passasjerbil, skal betale 20 pst. av maksimal pris, mens elvarebilen fortsatt skal gå gratis. Det er derfor vi må ha et vedtak, og det er derfor vi må beregne både kostnader og nytteverdi og ikke minst hva slags innflytelse dette får for det videre trafikkmønsteret i Trondheim. Vi må huske på at Trondheim var den eneste byen som faktisk ikke hadde nedgang i biltrafikken i 2019, og det er et faresignal. De har hatt god nedgang før det i Miljøpakkens levetid, men vi skal være oppmerksom på at Trondheim må virkelig kjøre inn med flere tiltak. Det kan også hende at man må øke bomsatsene generelt både ut mot Værnes og også i Miljøpakken.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-18:
Denne sertifiseringen er et internasjonalt miljøsertifiseringssystem for anleggsprosjekter som stiller krav til miljøvennlighet og bærekraft. Først til det internasjonale: Vi er medlem av EØS, og vi har mange prosjekter som det er internasjonal konkurranse om når det gjelder både veibygging, brobygging og forskjellig, og da må man ha likt regelverk for det. Fotballkampene har også regler. Det er likt om en spiller fotball i Norge, eller om en er i Japan, eller hvor en skal være. Sånn må det også være innenfor en anleggsbransje som konkurrerer på like vilkår. Når det da gjelder denne bærekraftsituasjonen – som vi andre er opptatt av – er det skuffende at Fremskrittspartiet framstiller det som at dette er bortkastet arbeid. Det er det vi hører fra representanten Johnsen, at dette trenger vi ikke fordi vi har så mye natur ved siden av. Jo, men det er slik at vi har ikke råd til å ødelegge denne naturen hvis den skal være bærekraftig, og hvis vi skal nå klimamålene. For eksempel myr: Den kan ikke bygges ned hvor som helst, fordi den fanger opp mye CO 2 . Jeg tror at vi må innføre kanskje enda strengere regelverk, men det viktige i denne sammenhengen er at vi faktisk har en sertifisering, slik at alle har noe å forholde seg til når de skal by i konkurransen, med tanke på å gjennomføre et prosjekt. Vi har Parisavtalen, der vi har forpliktet oss til å nå målene, og jeg håper at det fortsatt er et stort flertall, og at det blir et stort flertall i Stortinget, for å nå disse målene. Det skulle tatt seg ut om vi skulle begynne å fire på de kravene som er i dagens Parisavtale.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-18:
Vi i Venstre synes også det er veldig bra at vi har FOT-ruteordningen. Vi må være klar over hva som egentlig ligger i den. Jo, det blir en subsidiert pris. Det er ca. 1 million som benytter seg av FOT-ruter i dag, dvs. i 2019 – ikke i 2020–2021, det glemmer vi lett i all statistikken. Bevilgningene var på 720 mill. kr. Det betyr at det var ca. 720 kr per billett som ble subsidiert. I forslag nr. 1, som representanten Siv Mossleth refererte til, sier man at det kanskje bør økes, og det mener jeg er en budsjettsak. Jeg stiller meg ikke avvisende til det, men det er noe som hører til i et budsjett. Men det forundrer meg at man i komiteens forslag til vedtak skal ha dette til staten. Her prøver regionreformen virkelig å få mer makt ned til lokalsamfunnene, til regionene. Det vi hevder, og som flere partier enn Venstre har hevdet, er at man tar bedre beslutninger dess nærmere man er der folk bor. Jeg tror at fylkeskommunene klart hadde vært i stand til å prioritere hvilke flyruter som skal være innenfor FOT-ordningen, og ikke minst kriteriene for anbudet. I min tid som både kommunepolitiker og samferdselspolitiker har det vært veldig mye om å gjøre at avgangene må være til rett tid. For eksempel må Røros–Oslo gå om morgenen, og det må gå tilbake om ettermiddagen. Det må ikke gå midt på dagen, for da er det ikke noen passasjerer. Det må tilrettelegges for å nå passasjergruppen. Og hvem er det som er best i stand til det? Jeg tror det er fylkeskommunene og de regionale politikerne som er best til å vurdere anbudskriteriene overfor flyselskapene. Det forundrer meg at man nå skal ha det over på staten igjen. Jeg kan forstå det akkurat i en overgang, at man kanskje hadde utsatt overgangen til regionene på grunn av pandemien, men at man tar det som en varig ordning, synes jeg er veldig synd.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Dette er en spesiell sak, men den er også ganske klargjørende. Hvis vi har forstått denne saken riktig, er det ikke mulig for Miljøpakken i Trondheim og E6 Trondheim–Stjørdal å innføre miljødifferensierte bompengetakster fordi det ikke var en del av bompengeproposisjonen da den ble vedtatt i Stortinget i sin tid. Statsråden skriver i sitt svarbrev til komiteen at det er opp til berørte kommuner og fylkeskommuner å ta initiativ og treffe vedtak om et fleksibelt takstsystem. Statens vegvesens ansatte i Miljøpakken har tidligere sagt til politisk nivå i Trondheim og Trøndelag at dette ikke kan gjøres, så det er helt tydelig at det er noen uklarheter i formidlingen av beskjedene. Det skal være både faglig begrunnet og lokalpolitisk forankret, og det er ulike regler for Miljøpakken og for strekningsvise prosjekter. I denne saken gjelder det å gi nullutslipps næringstransport fritak av bompenger, et tiltak som vil bidra til å øke andelen klimavennlige varebiler. Nå hørte vi også saksordføreren si at dette fullt ut er mulig, og at det er kommet en anmodning fra ordføreren i Trondheim, datert 21. april. Vi ber derfor i vårt forslag, som Arbeiderpartiet er en del av, om at regjeringen legger fram forslag til Stortinget om miljødifferensierte bompengetakster for Miljøpakken i Trondheim og E6 Trondheim–Stjørdal. Dermed er forslag nr. 1 i saken tatt opp, og vi håper at dette kan gjøre at vi får en fortgang i denne saken.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Jeg trodde denne saken var klargjørende, men kommentarene fra statsråden gjorde at jeg ble litt usikker. Det er jo gjort vedtak i fylkesting og i bystyre både når det gjelder det strekningsvise fra Trondheim til Stjørdal, og også innenfor bypakken. Så spørsmålet mitt er egentlig om statsråden nå forventer at det skal komme en formell søknad i tillegg til brevet fra ordfører og de vedtakene som er fattet.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Dette Dokument 8-forslaget har overskriften «kostnadseffektive veiinvesteringer» – mens en samtidig ber om at investeringsprosjekter ikke skal sertifiseres i tråd med CEEQUAL, The Civil Engineering Quality Assessment & Awards Scheme, eller lignende. Arbeiderpartiet er enig med forslagsstillerne i at det er behov for mer kostnadseffektive veiinvesteringer, og at dette samt kvalitetskrav skal veie tungt i vurderingen av investeringsprosjekter. Men da kommer forskjellene fram – det er andre ting enn mer vei for pengene som må telle. Samferdselsinvesteringene vi skal gjøre, og som vi planlegger gjennom Nasjonal transportplan, må også legge til rette for lokal og regional verdiskaping. Vi i Arbeiderpartiet vil styrke norske, seriøse bedrifter ved å stille krav i anbudsutlysning som gir dem like konkurransemuligheter. Andre momenter som vi mener må vektes høyt, er trafikksikkerhet, naturens egenverdi, redusert bruk av dyrka jord og ikke minst klimavennlig utbygging. Dette systemet vil være et nyttig verktøy i det videre arbeidet for en mer bærekraftig veisektor og på sikt gi en mer kostnadseffektiv gjennomføring. Arbeiderpartiet støtter Entreprenørforeningen – Bygg og Anlegg, som mener CEEQUAL i større prosjekter kan gi bransjen en felles oppfatning og plattform rundt hva bærekraft er. At alle forholder seg til det samme systemet, vil igjen bidra til bedre langsiktighet i satsingene og til at det konkurreres på like vilkår. Det systemet er dermed godt og forutsigbart for vår entreprenørbransje. Vi er derfor en del av komitéflertallet, som avviser dette forslaget fra Fremskrittspartiet.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-18:
Dette er ingen enkel sak, men Arbeiderpartiet støtter forslaget fra forslagsstillerne om at det fremmes en sak om å myke opp adgangen til begrunnet dispensasjon. Det har skjedd mye når det gjelder standardisering av førerkort, både gjennom EU og gjennom norske krav, bl.a. når det gjelder syn. For Arbeiderpartiet er det viktig at trafikksikkerheten blir ivaretatt, men vi ser også at noen urettmessig har mistet dispensasjonen sin. Svaret fra statsråden til komiteen viser at førerkortdirektivet er under revisjon, og at det nå utvikles en ny synsfeltstest. Vi mener at dette er ytterligere moment for å legge til rette for en mer individuell vurdering, og det er det vi legger i komiteens tilråding. Vi ber dermed om en sak om å myke opp adgangen.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2021-05-18:
I representantforslaget fra stortingsrepresentantene Lars Haltbrekken og Arne Nævra bes det om at det innføres miljødifferensierte bompengetakster for Miljøpakken i Trondheim og E6 Trondheim–Stjørdal Høyre. Høyre støtter intensjonen i forslaget. Selv om det er et lokalt anliggende, er det viktig at innføringen av et slikt system er bredt forankret både i det politiske miljøet og hos innbyggerne. Det har vist seg at det kan være forskjellig entusiasme for dette systemet lokalt. Bompengefinansieringen må være basert på lokalpolitiske initiativ og vedtak. Så må det være opp til berørte kommuner og fylkeskommuner, i samarbeid med departementet, å fremme forslag om et fleksibelt og godt takstsystem innenfor lovens rammer. Departementet viser til at det formelle grunnlaget ikke foreligger på det nåværende tidspunkt i den aktuelle saken. Det vises imidlertid til at når det formelle og faglige grunnlaget foreligger, samt de nødvendige lokalpolitiske vedtakene, vil departementet kunne legge fram en sak for Stortinget. Jeg er ikke i tvil om at det er bred støtte for dette i Trondheim, men det blir for enkelt å ettersende et brev fra ordføreren i kommunen for å hoppe bukk over en skikkelig og grundig utredning og involvering, slik Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti ønsker. Som beslutningstakere må Stortinget få seg forelagt både pro et contra i alle saker. Dette gjelder ikke minst for saker med potensial for en betydelig motstand lokalt. Vi kan ikke se bort fra at nettopp denne type saker har ført til store protester over hele landet. Statsråden legger vekt på at kommunene skal ha en rikholdig verktøykasse av tiltak de kan bruke i arbeidet med å redusere lokal forurensning og utslipp av klimagasser. Dette har kommunene allerede. I vegloven § 27 andre ledd åpnes det for at man i byområder kan ta i bruk et fleksibelt takstsystem for bompenger, bl.a. ved at takster kan fastsettes etter tid på døgnet og kjøretøyets miljøegenskaper. For strekningsvise prosjekter er det ikke åpnet for et slikt fleksibelt takstsystem, men det vil være en mulighet for lokale myndigheter til å fastsette en takst på mellom 0 og 50 pst. for nullutslippskjøretøy. I forslaget til Nasjonal transportplan legger regjeringen opp til at nye og mindre byområder skal kunne få byvekstavtaler. Erfaringene fra de fire største byområdene er gode. Miljøpakken i Trondheim har også fungert godt, og dette er erfaringer en ønsker å bygge videre på.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Dette er en helt fantastisk sak. Jeg er litt spent på om dette er en ny kurs for SV – at SV tar opp bompengesaker og ønsker å gi bompengefritak, varmer hjertet til oss FrP-ere. Selv om bompengefritaket bare skal gjelde for noen få og for nullutslippskjøretøy, er det en herlig følelse. Men jeg må si det er litt merkelig at SV bare løfter fram én enkelt bompengepakke og én enkelt sak og ikke tar det mer helhetlige perspektivet. Vi i Fremskrittspartiet er veldig opptatt av å vise til vårt representantforslag, Dokument 8:275 S for 2020–2021, hvor vi foreslår å nedbetale bompengegjelden i alle bompengeprosjekter i hele Norge, ikke bare i Miljøpakken Trondheim og på prosjektet E6 Trondheim–Stjørdal, men på alle andre prosjekter. Det vil nettopp løse de utfordringene som bl.a. SV her påpeker. Da får man fordelen med rimeligere mobilitet for næringslivet, men også for folk flest i Trondheims-regionen, som er avhengige av bil for å komme seg på jobb og fritidsaktiviteter – også for nullutslippsbilene, som representanten Nævra her viser til i forslaget sitt. Jeg håper det blir en spennende votering når vi kommer tilbake med Fremskrittspartiets forslag om å fjerne bompenger. Det blir spennende å se om vi kan få med SV på laget i kampen mot bompenger, spesielt i Trondheims-området. Når det gjelder saksordfører Gunnes’ kommentar om at han regner med at Stortinget kommer tilbake med et klart vedtak som kanskje åpner for slike ønsker som SV har i denne saken, er ikke det noe vi i Fremskrittspartiet akkurat ser fram til. Det vil bekymre oss, og konsekvensen av det vil ikke nødvendigvis bli at det blir flere som får bompengefritak. Det kan bli verre, at de som må betale bompenger, må betale enda mer, en enda høyere takst. Det reagerer vi i Fremskrittspartiet på. Hvis det ligger an til det som saksordføreren sier, at regjeringen, som opposisjonen, sannsynligvis støtter et slikt forslag, er vi sterkt skeptisk til det.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-18:
Det er helt korrekt som representanten Orten sier, at takket være godt samarbeid mellom Høyre og Fremskrittspartiet fikk vi gjennomført en historisk kursendring i samferdselsbyggingen i Norge, både i antall meter vei som blir bygd, og ikke minst i kostnader og kutt i kostnader. Hadde vi klart å kopiere den suksessen med Nye Veier på flere samfunnsområder, hadde vi virkelig effektivisert dette landet og gitt folk flest skattelette så det monner. Utover etablering av Nye Veier, som vi har god erfaring med fra Høyre-samarbeidet, må jeg si at for Fremskrittspartiets del er respekt for skattebetalernes penger avgjørende viktig – og det er det vi snakker om her. Vi snakker om respekt for skattebetalernes penger. Ved å etablere Nye Veier har vi spart nesten 30 mrd. kr, og samfunnsnytten har økt med ca. 60 mrd. kr. Det overrasker oss egentlig at komiteen her, fullt vitende og frivillig, uten å bry seg om kostnader, skriver: «Komiteen ser at det har høye kostnader å knytte alle anleggsprosjekter opp til denne typen sertifiseringsordninger, men komiteen viser til at det er nødvendig for å nå miljø- og klimamålene som Norge har forpliktet seg til gjennom internasjonale avtaler.» Det er helt utrolig. I klimahysteriets navn er det tydeligvis ingen grenser for hvor ukritisk pengebruken kan være blant flertallet i denne sal. At SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke har respekt for skattebetalernes penger, overrasker oss ikke. Men at Høyre med sine to kamerater i Venstre og Kristelig Folkeparti også beveger seg inn på det sporet, må jeg si er overraskende og skuffende, for vi vet at i hvert fall Høyre er et parti som vanligvis er opptatt av kost–nytte og skattebetalernes penger. Dessverre fraviker de nå det prinsippet når det gjelder klima og miljø. Det er også et viktig poeng at Norge har allerede vanvittig mange lover, regler, restriksjoner, føringer og reguleringer for det å bygge veier, for store offentlige veiprosjekter. Blant annet det at Mjøsbrua kommer til å bli bygget i tre, er en føring som vi, sammen med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, har fått inn i dagens NTP, at det skal brukes miljøvennlige materialer for å få mindre CO 2 -avtrykk. Når man snakker om kulturminner og naturens egenverdi, som representanten fra Arbeiderpartiet nevnte, er det tydeligvis ingen grenser. Hadde det bodd 50 millioner i Norge, eller 500 millioner personer, hadde jeg forstått bekymringen fra Arbeiderpartiet og stortingsflertallet for naturens egenverdi og det å ta vare på hver lille busk og hvert lille tre man finner rundt om i naturen. Det er tross alt heldigvis ikke så mange mennesker i Norge. Vi har mer enn nok med natur, og vi har ikke for mye veier. Vi må beskytte også dem som skal bygge veier, og jeg tar da opp Fremskrittspartiets forslag.