Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-06-15:
I dag er en stor dag. Endelig skal Stortinget få vedtatt en kompetansereform. Arbeiderpartiets leder, Jonas Gahr Støre, var en av de første som tok til orde for dette, allerede i 2016, så det var på høy tid at Stortinget nå fikk en kompetansereform til behandling. Koronakrisa har ført til at rekordmange nå står utenfor arbeidslivet, enten som arbeidsledige eller som delvis permitterte, og det gjør denne kompetansereformen enda viktigere. Derfor er jeg glad for at vi får behandlet den nå før sommeren. Jeg må si jeg hadde store forventninger til den kompetansereformen regjeringa skulle legge fram. Den har blitt arbeidet med over mange år. Forventningene som var skapt, var store, men da reformen ble lagt fram av høyreregjeringa 22. april i år, ble det klart for meg og opposisjonen at det regjeringa la fram, var et luftslott. I praksis ville regjeringa sende regningen til arbeidstakerne og bedriftene. De måtte tatt regningen selv for etter- og videreutdanningen. Forslaget var egentlig klassisk høyrepolitikk som ikke ville gitt alle muligheten til å lære hele livet eller satt Norge i stand til å håndtere den omstillingen arbeidslivet nå står overfor. En hører på innlegget til representanten Mathilde Tybring-Gjedde at hun er fornøyd med den stortingsmeldinga som ble lagt fram, som melder lite nytt. Forslagene som regjeringa selv skryter av, er egentlig kun å evaluere, utrede og gjennomgå. Ja, ser en gjennom tiltakene, så framstår stortingsmeldinga mest som et sysselsettingstiltak for regjeringa, ikke et sysselsettingstiltak for arbeidslivet. Regjeringa var fornøyd, men Stortinget var ikke fornøyd. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet og Fremskrittspartiet forhandlet fram en enighet om seks konkrete forslag til en kompetansereform. Arbeiderpartiet har som sagt i flere år jobbet for en kompetansereform, og nå tvinger vi regjeringa til handling og har utarbeidet seks konkrete forslag som faktisk fører til en reform for livslang læring. Vi har tatt styringen i kompetansepolitikken, og jeg er glad for at mange av våre forslag har fått et bredt flertall nå etter at de er lagt fram. Jeg vil også spesielt trekke fram det løftet vi får til for fagskolene. Det er et historisk løft en ikke har sett lignende til siden 1960-tallet. Vi sikrer flertall for en forpliktende opptrappingsplan der det blir 1 000 nye studieplasser årlig over de neste fem årene. Det er enormt viktig for sektoren og sikrer at en med bakgrunn i det nye lovverket en har fått på plass, nå kan få til den opptrappingen og veksten som er nødvendig, og som er helt på sin plass. De plassene vi har forhandlet fram, kommer i tillegg til det regjeringa varslet i revidert nasjonalbudsjett. Det ble en liten tvist om dette i forbindelse med forhandlingene om revidert nasjonalbudsjett, der Høyre igjen viste sitt sanne ansikt og kjempet mot det vi hadde fått flertall for. Dessverre får vi ikke på plass like mange studieplasser i år som Arbeiderpartiet hadde håpet på, men vi slår fast at det nå blir et taktskifte. Dette kommer til å bli fulgt opp, og det var på høy tid at fagskolene fikk et sånt løft. Arbeiderpartiet har også lenge kjempet for at ingen skal gå ut på dato, og vi har nå fått gjennomslag for å utrede en rett til kompetansepåfyll, sånn at ny kompetanse i arbeidslivet også blir formalisert. Arbeiderpartiets mål er å sikre at alle arbeidstakere får en lovbestemt rett til kompetansepåfyll, for ingen skal frykte å gå ut på dato i jobben sin. Derfor er jeg glad for at vi nå setter i gang et utredningsarbeid sammen med partene for å se hvordan dette kan bli en realitet. Jeg er også stolt over at vi har fått flertall for Kompetansefunn Digital, en ny, smart innretning som også plukker opp igjen den ideen regjeringa hadde lagt i skuffen. Vi får til to nye bransjeprogram og et viktig vedtak om realkompetansevurdering. Så har det vært stor debatt om vårt forslag om å endre finansieringssystemet for å sikre mer etterutdanning og mer arbeidslivsrelevans. Finansieringssystemet for universitetene og høyskolene har vært en av de store barrierene for å få til god etterutdanning og livslang læring. Derfor er jeg glad for at Arbeiderpartiet nå får gjennomslag for en endring av det systemet som jeg håper vil gi sterkere insentiver til universitetene og høyskolene, sånn at de skal være i stand til å møte den etterspørselen vi nå kommer til å få framover etter kompetansepåfyll, etter- og videreutdanning. Dette må lønne seg. Jeg vil understreke at det systemet som skal lages, skal lages i tett samarbeid med utdanningssektoren og arbeidslivet. Vårt utgangspunkt er at dagens system ikke er bra nok, og jeg er ikke redd for en diskusjon om hvordan et nytt system skal være. Med det tar jeg opp forslagene Arbeiderpartiet står bak.