Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Rekruttering av lærere til grunnskole og videregående opplæring er et meget viktig tema. Regjeringen er meget opptatt av dette og har gjort en masse som jeg har behov for å komme tilbake til. Regjeringen går ikke inn for å utarbeide en ny plan for rekruttering til yrket nå, fordi de tiltakene vi allerede har satt i verk eller er i ferd med å sette i verk, vil gi bedre effekt enn å lage en ny strategi. En god dialog med skolens folk, både elevorganisasjoner og lærere, og ikke minst skoleeiere er en viktig bit i dette. Mange faktorer spiller sammen når unge mennesker skal velge utdanning og yrke. Utdanningen skal framstå som attraktiv, og yrket skal fortone seg som spennende og innholdsrikt. Det er flere utdanningsveier som fører fram til læreryrket. I grunnskolen er det flest allmennlærere, både med og uten faglig fordypning, mens det i videregående opplæring er et bredt spekter av faglærere. Evalueringen av allmennlærerutdanningen viser at vi har noen utfordringer. På bakgrunn av de områdene evalueringen peker på, har jeg bedt den enkelte institusjon om å redegjøre for tiltak på deres nivå. Oppsummeringen av disse tilbakemeldingene viser at utfordringene tas på alvor, og at det skjer mye positivt utviklingsarbeid ved den enkelte lærerutdanningsinstitusjon. For å kunne sette i verk relevante tiltak på nasjonalt nivå har jeg invitert en rekke enkeltpersoner og organisasjoner til å komme med innspill til forbedringer i lærerutdanningen. Fristen for disse innspillene er satt til 1. oktober, og jeg ser fram til en spennende prosess videre. Men jeg må understreke at jeg er enig i at 17 pst. nedgang i antall primærsøkere til lærerutdanningen i høst er uheldig. Jeg forventer imidlertid at den videre prosessen vil bidra til å styrke utdanningen og ikke minst gi den et bedre omdømme og på den måten sørge for at flere ønsker å bli lærere. Allerede til høsten setter vi i gang to prosjekt med nye utdanninger. Høgskolen i Vestfold har fått tillatelse til å starte et prosjekt for ungdomsskolelærerutdanning med 40 plasser, og Høgskolen i Telemark starter en praksisbasert allmennlærerutdanning med 30 plasser. Begge disse tilbudene har jeg stor tro på, og jeg er glad for at vi får et tilbud spesielt rettet mot ungdomstrinnet og ikke minst et tilbud som tar praksis i utdanningen på alvor. I 2006 økte vi kapasiteten i lærerutdanningen med 500 nye studieplasser. Det er videreført. Dimensjoneringen av utdanningstilbudene må vi vurdere fortløpende, men antall studieplasser er som kjent ingen garanti for verken kvantitet eller kvalitet på lærere som begynner i skolen. Skolen må være et sted der unge mennesker ønsker å arbeide. Ansvaret for det er det mange som deler, men hovedansvaret ligger hos den enkelte skoleeier. Likevel skal det også legges til rette for sentrale myndigheter slik at læreryrket blir attraktivt og lærerrollen har status. Stortinget kjenner til den store satsingen på kompetanseutvikling, veiledning av nyutdannede lærere og ikke minst tiltakene som ligger i St.meld. nr. 16 for 2006-2007. Vi gjør med andre ord svært mye av det som vil bli omfattet av en eventuell rekrutteringsplan. Alle tiltak som er nyttige for de lærerne som er i skolen, er også viktige som rekrutteringstiltak, fordi de gir signaler om at lærerutdanningen og læreryrket er viktig. Et annet signal om at læreryrket er viktig, er de vurderingene vi nå gjør av forskriften om krav til kompetanse. Jeg tror at faglig kompetanse er et sentralt kriterium for å lykkes med læringsarbeidet blant elevene, og derfor har vi nå startet med første trinn av en omfattende prosess, der kravene til kompetanse for tilsetting i skolen vil bli skjerpet. Kombinert med skjerping av krav må vi også vurdere hvordan vi skal legge til rette for at lærere blir værende i yrket. Jeg observerer at flere kommuner setter inn tiltak som kan bidra til at lærere vurderer en videre yrkeskarriere istedenfor tidlig pensjon. Jeg er derfor i dialog med KS om hvordan dette kan gjøres og hvilken virkning det kan vise seg å ha. La meg også understreke at Regjeringen i siste lønnsoppgjør bidrog med penger som var øremerket seniortiltak, som vi håper har effekt gjennom lønnsoppgjøret. Vi er avhengige av god kunnskap om situasjonen i skolen, og vi har derfor bedt SSB om en oppgradering av grunnlaget for framskriving av lærere. Når jeg sier at jeg vil følge utviklingen nøye, er det med tanke på hvilken kunnskap vi til enhver tid har om feltet, kombinert med effekten av de tiltakene vi setter i verk. Feltet er sammensatt og komplisert, og en god utvikling er avhengig av summen av tiltak. La meg derfor til slutt understreke det representanten Dagrunn Eriksen sa i sitt innlegg, og peke på hvor viktig det er at vi alle gir vår skjerv for å styrke lærerutdanningens og læreryrkets status: Vi må omtale skolen og læreryrket med respekt og anerkjennelse. Vi har mye å være stolte av i norsk grunnopplæring, og det er viktig at vi som politikere ikke glemmer å gi honnør til lærerne for den jobben de gjør. Selv om vi har utfordringer både når det gjelder lærerutdanningen og læreryrket, må vi sette disse inn i en positiv helhet som bidrar til å rekruttere, utvikle og beholde de beste lærerne, og ikke framstille skolen som noe annet enn det den faktisk er, en arena for veldig dyktige mennesker som underviser barna våre.