Morten Lund (Senterpartiet), 2003-12-15:
Senterpartiet foreslår å øke bevilgningene til skatteetaten også for neste år med 25 mill. kr for å ansette flere kontrollører. Bakgrunnen er de stadige rapportene om det enorme omfanget av svart økonomi. Vi er bekymret for statens inntektstap på et tosifret milliardbeløp, for smitteeffekten når så få blir oppdaget og straffet, og for den umulige situasjonen som oppstår for dem som driver lovlig innenfor de bransjer som er mest rammet. Bakgrunnen er også henvendelser fra ansatte i skatteetaten. De forteller om en vanskelig hverdag for dem som skal kontrollere, på grunn av store nedbemanninger. I perioden 1995-2002 er 800 årsverk blitt borte ved ligningskontorene og fylkesskattekontorene. NTL-Skatt, som organiserer 55 pst. av de ansatte i skatteetaten, påpeker at stramme budsjetter gjør at mange etatskontorer i distriktene står i fare for å bli nedlagt. Manglende kontrollkapasitet har som naturlig konsekvens at kontroller både i bedriftene og av de rapportene som kommer inn, må begrenses. Forskerne Pape og Reichborn har beregnet at et ekstra kontrollårsverk i skatteetaten er verdt 4,6 mill. kr. I tillegg til de direkte økte inntekter som følge av at skatte- og avgiftsunndragelser blir avdekket, kommer effekten av at skattyternes atferd endrer seg når de som jukser, blir tatt. Jeg ønsker at folks skattemoral skal bli styrket. Det skjer ved hjelp av økte kontroller. NTL-Skatt har også påpekt at gevinsten ved å utvikle og ta i bruk nettbaserte kontrolltjenester kan være betydelig overvurdert. Jeg er skuffet over finansministerens og Regjeringens passive holdning, som går fram av de svar som er gitt på spørsmål om kampen mot svart økonomi. Regjeringen burde ta imot med åpne armer ethvert tilbud om å øke samfunnets inntekter og høyne skattemoralen ved å sette skatteetaten i stand til å utøve sin jobb på en bra nok måte. Senterpartiet har i tilknytning til Statsbudsjettutvalgets innstilling fremmet forslag om å endre budsjetteringsrutinene slik at de store gevinster ved forebygging kan hensyntas på en bedre måte enn i dag. Det finnes mange områder der vi vet at bevilgninger i dag gir store innsparinger og forbedringer både for samfunnet og for den enkelte på sikt, men der ettårsperspektiv og streng fokus på det enkelte budsjettområde setter effektive stoppere for at forebygging prioriteres. La meg nevne forebygging av trafikkulykker som eksempel. De koster oss 25 milliarder i året i dag i tillegg til menneskelig lidelse og smerte. Ifølge Vegdirektoratet koster ett dødsfall i trafikken 21 mill. kr, en gjennomsnittlig personskade 1,8 mill. kr. Trygg Trafikk sier at vegbelysning reduserer antall dødsulykker i mørke med 65 pst. Midtdeler på firefelts veg reduserer sannsynligheten for å bli drept med 40 pst. Et sammenhengende gang- og sykkelvegnett i norske byer har en samfunnsnytte som er minst fire-fem ganger høgere enn kostnadene. Likevel vil det i mange fylker kunne ta 100 år før behovet for gang- og sykkelveger er dekket. Det forteller litt om manglende hensyn til forebygging. Senterpartiet mener at samfunnet ikke har råd til ikke å tenke forebygging på en langt mer offensiv og seriøs måte enn i dag. Vi må bort fra festtalene og over på praktisk handling for å bidra effektivt til å redusere antall ulykker, helseskader, miljøødeleggelse og vold. Vi må tenke langsiktig og på tvers av sektorgrenser når vi budsjetterer. Vi må endog greie å se hele samfunnsnytten av det vi gjør, og det som ikke gjøres. Det er det vårt forslag som legges fram i dag, legger opp til. Senterpartiet er tilfreds med at vi nå får en diskusjon om mulighetene for en mer langsiktig budsjettering generelt. Budsjettvedtakene er svært viktige for mange, ikke minst for næringslivet. Stabilitet og forutsigbarhet må derfor tilstrebes. Senterpartiet er opptatt av at vi skynder oss langsomt og ikke innfører regler som innebærer økt byråkratisering, og systemer som blir mer ressurskrevende. Det er derfor positivt at det er bred enighet om at budsjettvedtakene fortsatt skal baseres på kontantprinsippet. Senterpartiet har i innstillingen pekt på at dagens budsjetteringspraksis i Stortinget er unødig begrenset av praktiseringen av handlingsregelen, som er ettårig, og kravene om den strenge oppdelingen i budsjettrammer ved fagkomiteenes budsjettarbeid. Senterpartiet mener at finanspolitikken må få et nytt overordnet siktemål, nemlig å stimulere til økt bruk av tilgjengelige arbeidskraftreserver. Når arbeidskraften er beregnet å ha 14 ganger større verdi enn oljeformuen, bør det bli en selvfølge at det i hvert nasjonalbudsjett gis en oversikt over tilgjengelige reserver og tiltak som sikter mot å la alle som vil, få delta i verdiskapingen, ut fra sine forutsetninger for å delta. Senterpartiet mener samfunnet her har enorme gevinstmuligheter, og at det vil bli helt nødvendig å hente ut disse gevinstene, ut fra de prognoser som foreligger for aldersfordelingen de neste tiår, og de økte pensjonsforpliktelsene. Jeg vil få sette fram Senterpartiets forslag.