Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-10-06:
Etter Stortingets behandling av kommuneproposisjonen i juni ser det ut som regjeringens tidsplan for gjennomføring av kommunereformen vil ryke. Det er ikke noe bredt flertall for forslaget om å tvinge gjennom vedtak om store kommuner før valget i 2017. Jeg er glad for at så mange i denne salen var enig i Senterpartiets krav om at oppgavene for kommunene må på plass først, og at frivillighetslinjen må ligge fast. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er imot regjeringens opplegg for kommunereformen. Støttepartiene Kristelig Folkeparti og Venstre stemte for regjeringens opplegg i Stortinget, på tross av at de også uttrykte skepsis. Det betyr at det er et smalt flertall som støtter opp om regjeringen, men flertallet for utredningsplikt er der. Kommunene følger som vanlig opp statlige pålegg. Jeg ser statsråd Sanner mener det er et uttrykk for kommunereformens suksess at 200 kommuner allerede er i startgropa med utredningsarbeidet. Faktum er at de – mer eller mindre motvillig – gjør det de har fått ordre om. Senterpartiet har ikke noe imot at kommunene vurderer hva som er den beste kommunestrukturen for framtiden, men vi holder fast på frivillighetslinjen. Det er innbyggerne i kommunene våre som vet best hva som er best for deres kommune, og om deres kommune er tjent med å slå seg sammen med noen eller ikke. Regjeringen sier den vil gjennomføre kommunereformen for å styrke lokaldemokratiet, og de starter opp med å true med tvangssammenslåing i 2017 og overkjøring av lokale vedtak. Samtidig sendes det ut advarsler mot å gi innbyggerne mulighet til å si sin mening gjennom folkeavstemning. De fleste kommunesammenslåinger i nyere tid er gjennomført etter folkeavstemning, og en del har vært stoppet etter nei fra innbyggerne. Slik er våre demokratiske spilleregler. Det er åpenbart at regjeringen er redd for at deres ambisjoner om gjennomføring av de siste tiårenes største strukturreform i hurtigtogsfart skal bli stoppet av velgerne. Regjeringen og stortingsflertallet burde heller gitt seg selv og kommunene tid og ressurser til kunnskapsinnhenting og konsekvensvurdering av endret kommunestruktur. Realiteten er at det i vårt vidstrakte land ikke finnes et fasitsvar på om kommunesammenslåing vil være til det beste for kommunen. Regjeringen mener svaret er ja uansett hva utredningene vil vise. De mener endatil at de er klare til å si ja før de har skaffet seg kunnskap om begrunnelsen, ja før utredningsarbeidet er fullført. Jeg deltok på Dyrøyseminaret for en tid tilbake. Der deltok også statsråd Sanner, og jeg merket meg at han behendig unngikk å svare på et konkret spørsmål om han var redd kommunereformen ville føre til sentralisert bosetting, siden flere kommunesenter ville bli til ett. Kanskje opplevde ikke Sanner spørsmålet som relevant, men for Senterpartiet er dette et av de viktigste spørsmålene det må gis gode svar på i tiden framover. Et annet viktig spørsmål vil være konsekvensen av at antall lokalpolitikere vil bli mer enn halvert. Det vil uten tvil få store negative konsekvenser for lokaldemokratiet og for innbyggernes mulighet til påvirkning. Kommunereformen inngår i en rekke store strukturreformer i offentlig forvaltning som vil føre til store flyttestrømmer og sentralisering – politireformen, statliggjøring av skatteinnkreving, nedlegging av regionkontor i Innovasjon Norge, for å nevne noen. For oss i Senterpartiet vil det være en hovedoppgave å arbeide for en desentralisert forvaltning. Det gjør vi for å sikre oss at både statlig og kommunal forvaltning er organisert på en måte som er tilpasset lokale forhold rundt om i landet. Vi gjør det også for at offentlige arbeidsplasser skal være med og bygge hele landet, ikke bare hovedstadsområdet. Tilbake til kommunereformen: Regjeringen er på vikende front i gjennomføring av hastereformen. Nå er forslaget om å gjøre alle kommuner til ROBEK-kommuner trukket tilbake. Forslaget om at reformstøtten skal forbeholdes kommuner med over 10 000 innbyggere, er trukket tilbake, og planen om sniknedlegging av fylkeskommunen ble stoppet i Stortinget. Jeg tror regjeringen må gå tilbake på flere urimelige krav de har satt for å presse gjennom sammenslåing av kommuner raskest mulig. Kommunene er pålagt utredningsplikt og krav om sluttføring av prosessene senest sommeren 2016. Jeg synes ikke denne hastereformen er en framgangsmåte som tar kommunene og lokaldemokratiet på alvor. Regjeringen har lagt opp til en tidsplan for kommunereformen som ikke er forsvarlig. Drømmen om en raskt gjennomført reform tror jeg vil ryke når Stortinget tar inn over seg realitetene i de store manglene som ligger i regjeringens grunnlag for reformen.