trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-28:
Innledningsvis kan jeg berolige saksordføreren med at det verken er hukommelsestap eller markeringsbehov som ligger bak Venstres ambisjoner for en næring der vi internasjonalt har mulighet til å ta en ledertrøye. Det er ambisjoner som jeg gjerne inviterer saksordføreren også til å dele med oss, for bakteppet for Venstres forslag er todelt. Vi vet vi må omstille økonomien i en grønn retning med flere arbeidsplasser innenfor bransjer med høy kompetanse og verdiskaping for å ha noe å leve av i framtiden. I tillegg vet vi at de offentlige utgiftene framover vil øke raskere enn inntektene som konsekvens av en aldrende befolkning, og at staten framover vil måtte stramme inn i offentlige budsjetter for å kunne dekke utgifter til pensjoner, helse og omsorg. En innovativ og sterk helsenæring bidrar ikke bare til arbeidsplasser og vekst i økonomien, men gir også mulighet til å bedre livskvaliteten for personer med omsorgsbehov og reduserer de offentlige utgiftene gjennom bruk av ny helseteknologi og nye behandlingsmetoder. Derfor trenger vi en sterk helsenæring og å bruke mulighetene vi har i Norge, for å legge til rette for å ta ut noe av det potensialet denne næringen har. Vi har denne våren arrangert en høring med næringen og fått to klinkende klare tilbakemeldinger: Det må bli enklere og lettere å ta i bruk Norges verdensledende helsedata, og samarbeidet mellom private og det offentlige må bli bedre. Det er i dag en betydelig konkurranseulempe for helsenæringen at tilgangen til helsedata er utsatt for langt tregere saksbehandlingstid enn i våre naboland. Jeg er glad for at Høyre og Miljøpartiet De Grønne støtter oss i at det er behov for tiltak for å redusere ventetiden for godkjenning og tilgang til helsedata for private aktører. Det bidrar til vekst, verdiskaping og bedre behandling av pasienter med sjeldne diagnoser. Samtidig er det andre unisone innspillet fra næringen at det offentlige og private bør nettopp samarbeide bedre, og at staten og det offentlige har en viktig rolle i å utvikle et hjemmemarked for næringsutvikling og innovative anskaffelser. Norge har muligheten til å videreutvikle et profesjonalisert og bærekraftig hjemmemarked og styrke kulturen for næringsutvikling innenfor helse i alle sektorer. Den første kunden er ofte avgjørende for selskapene i helsenæringen. Som hovedregel er den første kunden en offentlig aktør, og det er helt avgjørende at det offentlige tør å etterspørre innovative løsninger, samtidig som de opptrer som en profesjonell og tydelig innkjøper. Næringen har vært tydelig på at innovative offentlige anskaffelser gjennom pandemien har blitt nedprioritert, og vi forventer at det offentlige framover vil bruke anskaffelser til å stimulere til økt bruk av innovative løsninger også i helsesektoren. Jeg er glad for den diskusjonen vi har hatt i dag, og jeg håper at det framover kan bety endringer for næringen. Med det tar jeg opp de forslag som Venstre er en del av.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-28:
Som flere har sagt fra talerstolen i dag, var det et enstemmig storting som i 2019 vedtok å gi staten mulighet til å sanksjonere fastleger som skriver ut blå resept på feil grunnlag, med bøter opp til 213 000 kr. Venstre var også et av de partiene. Men jeg tror vi skal være ydmyke nok til å se at når effektene ikke blir slik vi ønsker, og konsekvensene blir annerledes enn slik vi hadde tenkt, er det klokt å vurdere situasjonen på nytt, for det vedtaket var en åpenbar feil. Derfor ønsker også Venstre å rette opp i dette og kommer til å stemme for de forslagene som ligger fra mindretallet. Vi har allerede en presset fastlegesituasjon i Norge, og vi trenger flere fastleger. Lovendringen med bøter hjelper ikke på den situasjonen. Snarere tvert imot, den kan føre til at flere vegrer seg for å skaffe fastlegehjemmel, av frykt for bøter ved den minste feil. Sånn kan vi ikke ha det. Fastlegene legger prestisje i jobben sin og gjør grundige faglige vurderinger før de skriver ut resept til pasientene sine. Dette regelverket er en eneste stor mistillit til fastlegene dersom vi ikke i dag endrer det, og det vil ikke Venstre stå inne for. Vi har tillit til at fastlegene bruker sitt faglige skjønn for å gi best mulig behandling til sine pasienter. Jeg også er glad for at helseministeren har varslet at hun vil se på dette, men jeg merker meg at det måtte en landsdekkende fastlegeaksjon til for at statsråden skulle forstå alvoret, og selv da tok det tid. Først da opposisjonen på Stortinget begynte å legge press, varslet statsråden grep. Men vi trenger ikke fortsette å vente. Det er fullt mulig å ta stilling til dette nå, og derfor kommer altså Venstre til å stemme for forslagene slik de ligger. Det trengs fortgang for å gjenopprette tilliten til fastlegene og starte jobben med å løse fastlegekrisen. Å stemme for disse forslagene vil være et viktig første steg.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-28:
For å sikre troverdighet, tillit og samarbeid mellom folk og myndigheter på helseområdet er det viktig med et regelverk som legger til rette for at folk får svar på sine spørsmål, at det er stor grad av transparens, og at virkemidlene som brukes for å håndtere brudd på loven, er hensiktsmessige. At det føres tilsyn med jevne mellomrom er viktig for å ivareta pasientenes rettssikkerhet og sørge for at de får den hjelpen de har krav på. Pasientenes beste og deres rettssikkerhet er det som er avgjørende for Venstre. Det er bred enighet blant høringsinstansene om at det er hensiktsmessig å lette den store arbeidsbelastningen statsforvalterne opplever. Hvis statsforvalterne er presset, vil det kunne gå utover den jobben som skal gjøres, og det er ikke et godt utgangspunkt. Til forslaget om ny § 3-7, om at pasienter, brukere og pårørende skal ha rett til svar på henvendelser, så er dette forslaget fra Venstre en selvfølge å støtte. Vi kan ikke ha et helsebyråkrati som unnlater å gi svar på bekymringer pasienter, brukere og pårørende måtte ha. Det er viktig for tilliten og rettssikkerheten at spørsmål som oppleves som viktig for den enkelte, ikke avvises av myndighetene på grunn av andre vurderinger. Det er slik øvrig offentlig forvaltning fungerer, og det skulle bare mangle at man ikke også får svar på spørsmål som omhandler egen og andres helse. Venstre kommer derfor til å stemme i tråd med innstillingen fra flertallet i denne saken, men vi mener samtidig det er viktig at slike endringer ikke får negative konsekvenser på vegne av pasientene. Vi kommer derfor også til å stemme for forslaget fra Fremskrittspartiet, Rødt og SV, om å evaluere ordningen etter et år. Kunnskap og erfaringer fra lovendringer er viktige for å opprettholde tilliten pasientene har til systemet og motvirke beslutninger med negative konsekvenser. Derfor mener vi at den foreslåtte endringen i § 7-4 a andre ledd bør evalueres etter et år.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
I det førre innlegget mitt la eg stor vekt på ytringsfridomen, for ytringsfridom er ein av grunnmurane i vårt demokratiske samfunn, der det skal vere stor takhøgd og ein skal tole mykje ueinigheit. Det er ein del av ytringsfridomen som vi har i samfunnet vårt. Men vi har òg ei plikt til at det skal vere trygt å ytre seg, og myndigheitene har ansvar for å gje beskyttelse når nokon får ytringsfridomen sin trua. Truslar og angrep på pressefolk er òg å sjå på som eit angrep på ytringsfridomen. Eit sterkt demokrati er kjenneteikna av stor grad av offentlegheit og openheit. Men vi ser ofte ein tendens til eit ytringsklima som bør uroe oss, der vi veit at mange opplever hat og hets når dei ytrar seg. Som representanten før meg tok opp, er det ei spesiell gruppe som vegrar seg for å ta del i den offentlege debatten. Når vi veit at personar med minoritetsbakgrunn, og spesielt unge, vegrar seg for å ta del i debatten, er det eit ansvar vi sit på som vi må ta på det største alvor. Det er vår plikt å sørgje for at ytringsfridomen står sterkt, men òg ytringsansvaret som vi ber på for at folk skal ta del i den offentlege debatten, for det er vårt ansvar at alle skal få ytre seg.
Tage Pettersen (Høyre), 2022-04-28:
Igjen har jeg lyst til å takke statsråden for redegjørelsen og innlegget i dag. I forrige periode brukte vi mye tid sammen i denne salen på å utforme mediepolitikken for årene foran oss. Og én av de tingene som vi da var opptatt av, og som statsråden også i redegjørelsen har vært opptatt av, er usikkerheten knyttet til annonseinntekter. Det er flere svar på hvordan man kan håndtere det ved å jobbe både internasjonalt og nasjonalt. Men jeg har dukket litt ned i innstillingen til Meld. St. 17 for 2018–2019. Det er interessant å se hva man mente før, og hva man mener nå. Dagens regjeringspartier foreslo den gang, og som de også gjentok i flere debatter i valgkampen, at de skulle utrede ulike tiltak som skal inngå i myndighetenes verktøykasse for å styrke mediebransjen i møte med framtidige utfordringer. Da er spørsmålet mitt til statsråden: Har man begynt å se på hvilke verktøy som skal ligge i denne verktøykassen, som man var så opptatt av i forrige periode?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-04-28:
Takk for svaret. Nå er det for så vidt bransjen som etterspør arbeidet og framdriften på denne verktøykassen, og i forrige periode var det vel temaer som arbeidsgiveravgift, skattefradrag for deler av næringen og den type ting som var svarene, men la nå det ligge. Det kan vi jo se når verktøykassen kommer. I den samme stortingsmeldingen foreslo også Arbeiderpartiet noe som egentlig er et enda større tema, for man ba regjeringen «fremlegge en ny og grundigere mediemelding, med en solid gjennomgang av overordnede mål, viktige utviklingstrekk og trender, og en langsiktig strategi for en sterk, god og mangfoldig mediesektor og en opplyst og deltakende befolkning». Med andre ord: Den planen som Stortinget vedtok, var ikke god nok sett med Arbeiderpartiets øyne den gangen, og da er jo det naturlige spørsmålet om man, utover det fireårige styringssignalet – som er én del av hva vi vedtok – har startet et arbeid for å lage en mediemelding som tilfredsstiller det man var opptatt av i forrige periode.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Det skal være lov å si sin mening, men når man begynner å krenke enkeltmenneskers religion, er det hatkriminalitet. Dette er ikke mine ord. Det er ordene til lederen av bydelsutvalget i bydel Stovner og Ap-politiker, Rashid Nawaz. Han ønsker også å ta til orde for at brenning av f.eks. religiøse symboler bør straffes. Er statsråden enig i det?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg er veldig glad for statsrådens svar. Og bare for å understreke det: Det er ikke bare denne regjeringen jeg har utfordret på dette, jeg har også utfordret tidligere kulturministre og justisministre på dette spørsmålet. Det som imidlertid bekymrer meg, er at man ser en tendens til mer aksept av voldelige opptøyer på ytringer man ikke liker. Jeg er veldig innforstått med at mye av dette er det selvfølgelig justisministeren som er nødt til å svare for, men jeg har lyst til å utfordre kulturministeren på hva vi kan gjøre for kanskje å formidle budskapet bedre og få mer oppmerksomhet rundt de demokratiske frihetene vi har i Norge, slik at vi kanskje kan unngå å få voldelige opptøyer i framtiden når det er ytringer man ikke liker.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
I mitt innlegg i stad nevnte jeg problematikken med å få dagsavisene distribuert ut i hele landet og problemene med økonomien til avisenes distribusjonsselskaper. Nå vet jeg at postombæring og flyavganger ikke tilhører Kulturdepartementet, men jeg vil gjerne høre om kulturministeren har noen tanker om hvordan man kan bidra til at folk i hele landet kan få tilgang til dagsaktuelle papiraviser?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Det er ingen tvil om at vi har høye ambisjoner på norske mediers vegne. Det handler i bunn og grunn om å sørge for at folk i alle aldersgrupper, i hver krik og krok av landet vårt, har tilgang til og kan få med seg kvalitetssikret, god journalistikk og ha tilgang til de frie mediene. Vi er definitivt i gang med å vurdere hva vi kan ta av grep, hvilke verktøy, for å sørge for det. De fireårige styringssignalene er i så måte en del av det. Det arbeidet vi gjør opp mot EU, opp mot Nordisk Råd, også knyttet til tech-gigantene, er også det. Det er hele tiden slik, som jeg sa i redegjørelsen min også, at medieøkonomien, selv om den har styrket seg litt gjennom pandemien paradoksalt nok, er ekstremt skjør. Jeg kan forsikre representanten Pettersen om at vi hele tiden ser på medienes konkurransesituasjon og er i dialog med mediebransjen, og vi vurderer hensiktsmessige tiltak.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Ja, det er helt riktig at den gangen mente vi i opposisjonen at den mediemeldingen som ble lagt fram, ikke var grundig nok. Vi savnet nettopp en vurdering av den verktøykassen, de ulike grepene som Mediemangfoldsutvalget kom med den gangen, som i liten grad var berørt. Det ble lagt i en skuff. I tillegg savnet vi også analyser av de store utfordringene som vi i dag debatterer her i salen, f.eks. hvordan de store tek-gigantene påvirker norske medier, både innholdsmessig og markedsmessig, og de store internasjonale utfordringene. Det var ikke godt nok belyst da den meldingen – som forrige regjering, som representantens parti ledet, la fram – ble behandlet. Nå har vi ny regjering. Vi er i inngripen med disse store spørsmålene, som vi mener er viktig, og vi debatterer det på ulike måter, bl.a. i denne redegjørelsen her i dag, og vi jobber med det daglig, men vi kommer ikke til å komme med en egen, ny mediemelding på det området akkurat nå. Men vi skal få anledning til å diskutere mediepolitikk i Stortinget ofte.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Det ville vært fristende å bare si «nei», men jeg skal underbygge hvorfor jeg ikke er enig i det. Jeg mener jo at når noen brenner en koran, er det i utgangspunktet å regne som et angrep på religionen og ikke på dem som utøver religionen. Det er ikke slik at religionskritikk og blasfemi er forbudt i Norge. Tvert imot. Det er også en individuell menneskerettighet å få ytre seg, og ytringer kan være og er ofte både støtende, provoserende og fremmer noe som vi er totalt uenig i. Det inkluderer også skarp religionskritikk, selv om det kan provosere og såre. Så svaret på det er nei, jeg er ikke enig i at det skal være forbudt.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg er helt enig med representanten i at vold aldri er løsningen. Det er ikke noe virkemiddel for å imøtegå ytringer man finner provoserende eller ikke liker. Det er totalt uakseptabelt og det skal ikke forekomme. Men vi ser jo det, som representanten også sier, at det gjør det av og til, og det er en uheldig utvikling.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Representanten har rett i at det ikke ligger under mitt ansvarsområde, men det er jo i høyeste grad relevant for mediene. Og dette, både nedgangen i antall papiravisabonnenter og endringer i distribusjonsordninger, er jo ting som griper direkte inn i medienes økonomi, og som har gjort at den økonomien stadig endrer seg og er sårbar. Dette følger vi svært nøye, og dette er jo også en del av det vi hensyntar når vi skal endre mediestøtteordningene, gjøre dem mer robuste og treffsikre, som vi skal komme tilbake til og debattere senere i høst.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg vil bare nok en gang få lov til å takke for en god debatt, der jeg oppfatter at komiteen og Stortinget er enige om målene våre. Vi skal hegne om demokratiet og ytringsfriheten, og derfor trenger vi de frie, uavhengige mediene. Det som fikk meg til å ta ordet nå, er siste talers innlegg, som påpeker noe ekstremt viktig. Det er en stor utfordring i dag at veldig mange opplever at ytringsrommet – altså ikke ytringsfriheten, den står sterkt i Norge, men ytringsrommet – blir trangere og trangere. Det henger også selvfølgelig sammen med oppblomstringen og bruken av de sosiale mediene og de store tekgigantene, der algoritmene premierer surefjes framfor «likes» og innhold som skaper splid og polarisering, og ikke i stor og god nok grad tar ned falske nyheter og desinformasjon. Det er en kjempeutfordring. Det skal være lov til å ytre seg. Det er ingen menneskerettighet ikke å bli krenket og ikke bli provosert, men det går en grense rundt hatytringer, og det går også en grense når det kommer til netthets. Det å bekjempe netthets, det å gjøre at spesielt de unge har lyst til og tør å ytre sin mening og delta i den offentlige debatten, enten det er på nett eller andre steder, er en viktig oppgave for oss som politikere å sørge for. Derfor er også kampen mot netthets, kampen mot rasisme, kampen mot islamofobi og kampen for at barn og unge skal ha en trygg hverdag på nett, like viktige virkemidler å jobbe med for denne regjeringen som de mer strukturelle grepene for å sikre frie, redaktørstyrte mediers rammevilkår.
Kamzy Gunaratnam (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
I Oslodebatten i Avisa Oslo skriver en mamma fra Stovner, FAU-leder Nasim Khaliq, følgende: «Jeg mener handlinger som å brenne koranen burde foregå på bestemte steder, for eksempel utenfor Stortinget, så vårt nærmiljø ikke blir rammet.» Jeg skulle virkelig ønske at jeg kunne tatt imot hver eneste koranbrenning, slik at ungdom som vokser opp i Norge, ikke skal føle seg stigmatisert eller hatet fordi deres tro og deres religion blir tråkket på. Det er sårt, det gjør vondt, og jeg vil bare uttrykke en veldig stor forståelse for det. Hvis man opplever at man er i en utsatt posisjon, er koranbrenning noe som kommer på toppen av det. OsloMet la denne uken fram en rapport som viser en betydelig økning i hatytringer mot vår muslimske minoritetsbefolkning. Ytringene er mange og kommer fra få. Disse ytringene gjør noe med tonen i samfunnsdebatten og i lokalsamfunn rundt omkring. Disse ytringene skaper frykt og splitter, og disse ytringene kjennes på kroppen for mange av muslimene, som nå forteller om en økt bekymring for å besøke sitt gudshus, når organisasjoner står og demonstrerer mot den rett utenfor. Likevel er koranbrenning lov. Jeg mener det er riktig. Det går under hva som er ytringsfrihet i vårt land. De går under religionskritikk, som alle religioner skal tåle. Men det er forskjell på islamkritikk og islamhat. Vi er alle enige om at en reell ytringsfrihet er en forutsetning i et åpent og levende demokrati. Hvorfor anerkjenner vi da ikke det ansvaret vi har når noen grupper forsvinner fra dette demokratiet? Alle som forsvarer ytringsfriheten, har også et ansvar for dem som ikke tør eller vil bruke ytringsfriheten, uansett land, religion eller kultur. Vi har et ansvar, uansett om det er islamister som innskrenker unge jenter, eller ytre høyre som begrenser unge AUF-ere. Vi har et ansvar for ytringsfriheten i sin helhet. For noen år tilbake kom rapportene som fortalte oss hvem vegrer seg mest mot å bruke ytringsfriheten i vårt land, verdens beste land: unge jenter med minoritetsbakgrunn og muslimske jenter med hijab. Hver gang vi snakker om at vi er verdens beste land, tenk litt på det at vi har grupper i vårt samfunn som ikke tør å si, mene og utøve sin ytringsfrihet. Dette undergraver demokratiet. Og hver gang vi sier at koranbrenning er lov – og det mener de fleste av oss – bør man også løfte minst én finger for å løfte underrepresenterte grupper innenfor ytringsfriheten.
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Som saksordfører vil jeg aller først takke komiteen for en konstruktiv tilnærming til saken, og også takke for de seks skriftlige høringsinnspillene som er framkommet. Næringsministeren har også kommet med sitt svar og samarbeidet med flere departementer for å belyse det. Samtlige partier – kanskje bortsett fra ett – ser ut til å mene at helsenæringen er viktig. Så skilles våre veier når vi kommer til de konkrete tiltakene som forslagsstillerne etterspør. For Arbeiderpartiet og Senterpartiet er helsenæringen viktig. Helsenæringen er en kunnskapsintensiv næring i vekst, og som ministeren sier i sitt brev angående saken: «Regjeringens samlede nærings- og innovasjonspolitikk skal støtte opp om bedrifter som ønsker vekst og vi vil være en aktiv partner for næringslivet.» For våre vekstbedrifter, som for næringslivet ellers, er det summen av rammebetingelsene som er avgjørende for utvikling. Da er det en glede å registrere at det forslagsstillerne etterspør, allerede eksisterer. Det er samarbeid på ulike plan, det er fokusområder på forskning, det jobbes med å redusere ventetid for godkjenning og tilgang til helsedata, og SkatteFUNN-ordningen er et lett tilgjengelig lavterskeltilbud for næringslivet. Selv om vi alle opplever at helsenæringen er viktig, undrer jeg meg litt over at dette Dokument 8-forslaget kommer nå. Som nevnt ovenfor eksisterer flesteparten av tiltakene Venstre etterspør, allerede, og SkatteFUNN-ordningen fungerer etter intensjonen. Da er det litt spesielt at partiet som står bak det forslaget, satt i regjering og satt med næringsministeren inntil svært nylig. Man kan forvente at de burde være klar over hva deres egen kollega holdt på med. Er det slik at kunnskapen slettes når man trer ut av regjeringskontorene, eller er det slik at de som satt i den forrige regjeringen, ikke hadde oversikt over hva deres egen regjering jobbet med? Eller er det – som jeg er mest redd for – et uttrykk for et parti som har et markeringsbehov, og ikke et behov for å videreutvikle god og treffsikker politikk for en viktig framtidsnæring? Jeg vil poengtere at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen arbeider hver dag for endring. Helsenæringen er en framtidsnæring som kan skape nye arbeidsplasser, ny økonomisk vekst og øke eksporten – og det er en næring med stort potensial. Det er et potensial denne regjeringen har arbeidet med helt siden den overtok.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2022-04-28:
Norsk helsenæring er en viktig og framtidsrettet næring der Norge har gode forutsetninger for å lykkes. Høyre syns det er bra at Venstre er utålmodig i sakens anledning. Vi tror det er svært viktig at det offentlige kommer på banen på ulike måter for å bidra til oppsving i en viktig næring, bl.a. gjennom offentlige innkjøp. Vi vet at det handles for over 600 mrd. kr til sammen i det offentlige, og innovative innkjøp i både kommuner, fylkeskommuner og stat er stadig i fokus. Vi opplever også at vi har noe å gå på der. Det er litt for lett for kommuner, fylkeskommuner og stat å gjøre som man alltid har gjort, og velge det man kjenner til. Gjennom at det offentlige i større grad etterspør innovative produkter vil man kunne få et oppsving i utviklingen. I tillegg bidrar man til å styrke kulturen for næringsutvikling innen helse i ulike sektorer. Fordi det offentlige er profesjonell og ryddig som innkjøper, minimeres også risikoen for satsinger på innovasjon for de ulike helsenæringene. Vi må få tilgang til helsedata, og at det gjøres forenklet og blir mer effektivt. Det vil kunne bidra til utvikling av legemidler og medisinsk teknologi. For å få til det må helseanalyseplattformen komme på plass. Dette kommer vi i Høyre til å følge med på at regjeringen faktisk gjør noe med, for vi tror det hindrer viktig nyutvikling i bransjen. Utvikling av helsenæringen er viktig av mange grunner, bl.a. fordi det bidrar til bedre helse- og omsorgstjenester. Vi vet vi har store utfordringer i helsesektoren i årene som kommer, og vi må jobbe smartere og få store innovasjoner innen både medisin og teknologi for at vi skal greie å holde tritt med utfordringene. Så til forslagene fra Venstre. Grunnen til at vi ikke stemmer for forslag nr. 2, handler om at vi syns det er en god diskusjon i Nordisk ministerråd om helsenæringene. Når det gjelder SkatteFUNN, ønsker vi ikke å opprette flere ordninger før vi vet at de eksisterende også fungerer. Grunnen til at vi ikke stemmer for forslag nr. 4, er at det allerede finnes gode forum for samarbeid i dag, bl.a. HelseOmsorg21-rådet, og vi mener vi ikke bør opprette nye forum. Til slutt: Vi er med som medforslagsstiller på forslaget om helsedata, for dette er en viktig flaskehals vi så fort som mulig må sørge for å fjerne, for den hemmer utviklingen. Jeg tar med dette opp forslaget.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
I en tid da veldig mye naturlig nok handler om energisikkerhet, det grønne skiftet og selvfølgelig også olje og gass, er det verdt å minne om at en av de andre store samfunnsutfordringene vi står overfor, både i Norge og stort sett i hele den vestlige verden, handler om demografi. Det er i det store og hele et gode at vi blir eldre, men med alderdom kommer også sykdommer. Det samme er det med velstandsutviklingen – med den kommer også livsstilssykdommer, som utgjør en stadig større del av det samlede sykdomsbildet i Norge. Jeg vil gi honnør til Venstre for at de fremmer dette forslaget og skaper debatt om et veldig viktig tema. Jeg tror at man fra høyre til venstre i denne salen, kanskje minus partiet lengst til venstre, forstår at staten eller det offentlige alene ikke kan løse alle disse utfordringene. Én ting er at vi er uenige om hvem som skal stå for selve behandlingen, f.eks. på sykehus, men denne saken handler om mer enn det. Den handler f.eks. om forskning og utvikling, om innovasjon, om legemiddelutvikling og om legemiddelproduksjon. Dette er en næring som er veldig kapitalkrevende, som er kompetanseintensiv, og som har stort potensial for bl.a. eksport. Det vi har lært gjennom denne saken, er at flere av de andre nordiske landene ligger til dels langt foran oss i Norge. Norge ligger et stykke bak i løypa, særlig målt mot Sverige, Danmark og Finland. De har flere selskaper, mer verdiskaping, mer eksport og mer forskning og utvikling. Nordens største selskap, Novo Nordisk i Danmark, er et legemiddelselskap. Så har vi gjennom de skriftlige innspillene til komiteen blitt kjent med at et av de store problemene her i Norge er tidsbruken fra man søker om til man får godkjenning og tilgang til helsedata, som er helt avgjørende for utviklingsarbeidet til disse selskapene. Forrige taler var innom helseanalyseplattformen, som er forsinket, i likhet med en del andre store statlige IKT-prosjekter. Det er kanskje ikke noen stor overraskelse at det har blitt sånn, men det er nå likevel sånn. I påvente av at den plattformen kommer på plass, tror vi det er lurt at regjeringen gjør et arbeid for å få hurtighet i dette, og vi vil derfor varsle at vi kommer til å stemme for forslag nr. 1 i denne saken.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Skal vi lykkes med å løse klima- og naturkrisen må økonomien gjøres mer fornybar, mer sirkulær og mer bærekraftig. Tekstilbransjen har et svært stort klima- og miljøfotavtrykk. Dagens form for produksjon, forbruk og avfallshåndtering av tekstiler må gjøres mer bærekraftig. Vi må gå fra en lineærøkonomi med bruk og kast til en sirkulærøkonomi hvor minst mulig ressurser går til spille og ender opp som avfall. Vi må alle ta innover oss at vårt høye forbruk av klær og tekstiler ikke er bærekraftig. Jeg er derfor svært glad for at et samlet storting støtter opp om det viktige arbeidet som blir gjort, og som skal gjøres framover for å redusere fotavtrykket av tekstiler i alle ledd. Tekstiler er høyt på agendaen i EU. EU-kommisjonen la i mars fram sin strategi for en bærekraftig og sirkulær tekstilindustri. Kommisjonen foreslår en ambisiøs politikk hvor de vil se på hele livssyklusen til tekstilene. Dette er viktig i norsk sammenheng fordi vi har en liten produksjon av tekstiler, men et svært høyt forbruk. 80 pst. av et produkts miljøpåvirkning avgjøres i designfasen. Mange av EUs forslag i tekstilstrategien vil bli fulgt opp allerede i 2022 og i 2023, slik som f.eks. forslaget om produsentansvarsordning og såkalt økomodulering, også kjent som økodesign. Det er forventet at EU-kommisjonen før sommeren 2023 vil foreslå krav om produsentansvarsordning for tekstiler med slik økomodulering. Dette vil da også bli gjeldende for Norge, men det må forventes at landene – som på andre områder – får anledning til å finne en riktig innretning på en slik ordning. Jeg deler fullt ut komiteens syn om at det er ønskelig å utrede produsentansvarsordning for tekstiler i Norge. Miljødirektoratet vil om kort tid levere sine anbefalinger om hvordan vi kan forbedre de eksisterende produsentansvarsordningene vi har i Norge. Denne gjennomgangen vil gi nyttig innsikt i hvilke særnorske forhold vi bør ta hensyn til i forbindelse med utvikling av en slik produsentansvarsordning for tekstiler. Miljødirektoratet har også sendt på høring EUs tekstilstrategi, og jeg ser fram til å motta relevante aktørers innspill. Jeg ønsker at vi får en tekstilbransje hvor avfallsmengden blir så liten som mulig. De ordningene vi har hvor det mange steder er mulig å levere klær til organisasjoner som Fretex, er med på å legge til rette for mer ombruk, men det er selvfølgelig i dag en veldig liten del av klærne som går i den retningen. Derfor ønsker jeg vedtaket – som jeg forstår skal bli enstemmig – velkomment og ser på dette som et tydelig signal til bransjen om at det er nye tider i emning. Jeg har derfor invitert bransjen til et innspillsmøte i juni for å diskutere hvordan vi skal gjøre dette bedre og raskere når det gjelder våre tekstiler, og også utfordre dem med tanke på hva man gjør med destruksjon av usolgte varer.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Det er viktig både å utrede og å utrede raskt. Det er viktig å ha mest mulig kunnskap om hvordan dette kan gjøres i den norske sammenhengen, og så får vi, som representanten Tybring-Gjedde helt riktig påpeker, veldig god drahjelp av at dette nå allerede skjer i EU. Norge sitter ikke bare passivt og venter på videreutviklingen av EUs regelverk; vi deltar aktivt i veldig mye av dette arbeidet og støtter varmt opp om den retningen EU her tar. Her, som på veldig mange andre felt, ser vi at EUs grønne giv og EUs Klar for 55-strategi går foran. Der kombinerer man klimahensyn med hensyn til en mer sirkulær økonomi og mer bærekraft. Jeg kommer til å følge dette veldig nøye og sørge for at vi gjør det vi skal i tråd med det vedtaket Stortinget kommer til å fatte i dag, og som, slik jeg har forstått det, blir et enstemmig vedtak.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Igjen er jeg helt enig med spørsmålsstiller i at man må se på hele miljøbelastningen. Det paradokset som er godt referert fra representanten Tybring-Gjeddes side, er at hvis man bare ser på sirkularitet, vil plastholdige varer ofte ha en høy grad av sirkularitet fordi man har tatt plast som kanskje har vært i flasker eller emballasje, og laget polyesterbaserte produkter. Så kommer problemet i den andre enden, for når disse klærne f.eks. vaskes eller – enda verre – destrueres, vil den plasten tilbakeføres til naturen likevel. I den sammenhengen kan man ofte se at rene naturfibre vil være bedre i en livsløpssyklus. Dette kan vi være enige om, men dette må vi jo få dokumentert gjennom solid vitenskapelig forskning på hva som er best i hvilke sammenhenger. Jeg har hatt en rekke møter med dem som arbeider med klær og sirkularitet, Fretex og andre som jobber med dette, og de mener ofte at også når det gjelder varighet, altså hvor lenge man kan bruke et produkt, vil naturfibre være det beste utgangspunktet.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg mener ledd nummer én i en sirkulærøkonomikjede rett og slett er å bruke varen lenger. Når det gjelder f.eks. klær, kan det være at klærne er fine, men at de ikke lenger passer på kroppen til den som hadde dem før, eller at moten har endret seg, og kanskje noen andre vil ha dem i stedet. Det er en utrolig viktig del. Det som har lavest miljøfotavtrykk, er selvfølgelig at man fortsetter å bruke produktet som produkt før det går til en eller annen form for resirkulering. Dette blir en del av det arbeidet vi nå skal gjøre, både i Norge og i samspill med EU. Hvordan kan man sørge for at man tar vare på varen, altså klesplagget eller tekstilplagget, i lengre tid før det skal inn i en sirkuleringskjede? Det vil definitivt være en del av det. Representanten Tybring-Gjedde peker også helt riktig på at de som jobber med nettopp ombruk av klær, gjerne skulle sett at man allerede i sorteringsleddet var flinkere til å skille mellom klær som er ment å bli brukt av andre, og klær som nærmest blir sett på som avfall og da eventuelt skal inn i en sirkulærøkonomisk tilnærming.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Allerede på mandag og tirsdag i neste uke er det møte i Nordisk ministerråd – klima- og miljøministermøte, et forum som representanten Elvestuen kjenner godt, og som vi har formannskapet for. Der er nettopp et av punktene på dagsordenen hvordan vi kan lære av hverandre med hensyn til hvordan vi gjør økonomien vår mer bærekraftig, og i det hele tatt hvordan Norden kan ta en særlig ledende posisjon i fellesskap på gjennomføringen av alt det som nå skjer i EUs grønne giv. Det er jo slik at 80 pst. av norske miljøregler kommer fra EU, og EU sparer oss for fryktelig mye arbeid, for veldig mye av dette er regler vi før eller siden hadde kommet fram til selv, men det blir da gjort unna for oss. Det som er vår jobb, er å passe på at vi både følger med på det, påvirker det der vi har synspunkter, som vi diskuterte med representanten Tybring-Gjedde om innhold, og selvfølgelig implementerer det på en måte som egner seg for Norge. Når det har vært fokusert litt mindre på dette i Norge før, tror jeg det er fordi vi har en liten klesindustri, men vi har til gjengjeld et veldig høyt forbruk, og det er vi blitt mer bevisste på nå.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg føler behov for å slutte meg til gratulantenes rekker, jeg også, og si at det er veldig bra at representanten Tybring-Gjedde har drevet fram denne saken. Selv om dette er ting regjeringen både jobber med og har ønsket å jobbe med, og ting som kommer fra EU, er det faktum at det er enstemmighet i salen til denne voteringen, et veldig viktig signal til bransjen. Hvis noen trodde man kunne håpe på en annen regjering, og så ville man bli kvitt disse kravene, er det nå lagt dødt. Et samlet storting – alle partier, fra Fremskrittspartiet til Rødt – innfører nå ekstraordinært sterke grep for å regulere en bransje som har vært ganske uregulert til nå. Det er en merkedag, og det tror jeg rett og slett vi skal glede oss over. Saksordføreren for regjeringspartiene har gjort det klart at de stemmer for de to forslagene som har flertall. Jeg vil også understreke at flere av de andre tingene som er tatt opp, men som ikke får flertall, er tematikk som kommer likevel. Det kommer via EU. Det er nettopp poenget at vi her snakker om en type varer som uansett sirkulerer i hele EØS-området. Derfor er det veldig meningsfullt at det reguleres i nettopp EU, og at vi, som representanten Elvestuen var inne på, er tungt involvert i å påvirke det. Det er grenser for hva man kan gjøre i ett land alene, men kraften i EUs grønne giv og ikke minst vekten på sirkulærøkonomi og det å få giftige kjemikalier ut av alle produkter vi omgir oss med, også klær, er en viktig del av dette. Derfor er jeg også glad for det representanten Tybring-Gjedde nettopp sa om at enkelte tiltak som både kan virke fornuftige og kanskje faktisk er fornuftige, som endringer i regelverket om moms på reparasjon og sånt, er det lurt av Stortinget ikke bare å vedta uten videre. Det er en del av et samlet skatte- og avgiftsopplegg og har å gjøre med både sirkulærøkonomien generelt og momspolitikken generelt. Det er altså temaer som definitivt står på dagsordenen. Jeg kan bekrefte at alle disse temaene vil inngå i et større arbeid om hvordan vi kan gjøre om økonomien vår og den europeiske økonomien vi er dypt integrert i, fra lineær til sirkulær. Dette er altså tematikk vi kommer til å jobbe mer med, og som vi kommer til å komme tilbake til Stortinget med når vi skal implementere et regelverk som nå er under utarbeidelse i Stortinget. Det inkluderer produsentansvar, som vi nå alle er for. Det går på hvordan man tilrettelegger for mer ombruk. Det går på hvordan man kan legge til rette for mer reparasjon. Og det går på hvordan man kan videreutvikle miljømerkingsordningene. På det nordiske møtet jeg nevnte i stad, vil også sjefen for svanemerket være til stede for at vi skal se på om f.eks. de nordiske erfaringene med miljømerking kan bidra til utviklingen av europeiske regler. Så det er høyt trykk på dette, og jeg er veldig glad for den brede støtten i dag til arbeidet regjeringen gjør på det.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
Nå skjer det store ting for å få en mer bærekraftig tekstilindustri, både i EU og i Norge. Jeg er veldig glad for at Høyre i dag får gjennomslag for to viktige forslag. Det ene er en produsentansvarsordning, noe jeg vet statsråden har vurdert lenge, men som jeg er glad for at regjeringen nå må ordne. I innstillingen i dag argumenterer Arbeiderpartiet og Senterpartiet mot en produsentansvarsordning og heller for frivillige miljøavtaler med tekstilindustrien. Men som statsråden også understreker, er en produsentansvarsordning i ferd med å komme i EU. Den bør også komme i Norge, for det handler om å ansvarliggjøre produsentene. Økomodulerte vederlagssatser er litt nyvinning som kommer til å kreve god utredning. Mitt spørsmål til statsråden er først hvordan han nå skal gå fram for å sikre at det blir en god utredning, at den skjer raskt, og at man ikke trenger å vente på Miljødirektoratets andre utredninger for å få i gang dette arbeidet.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
Det er jo veldig bra om Arbeiderpartiet og Senterpartiet har snudd og nå er med på forslaget fra Høyre om et produsentansvar og en utredning av det. Det er jeg i hvert fall veldig glad for, selv om man argumenterte motsatt i innstillingen. Men la det ligge. Jeg er også opptatt av det som skjer framover nå, både i Norge og i EU. En av tingene som skjer i EU som jeg mener Norge kanskje bør være enda mer tydelig på i framtiden, er den interne debatten om hvordan man skal kalkulere fotavtrykket fra tekstilprodukter. Der er det stor lobbyvirksomhet gående i Brussel, der det bl.a. er kontroverser rundt hvordan man skal vurdere holdbarhet. De signalene vi får nå, tyder på at naturfibre, som bomull og ull, kommer dårligere ut enn f.eks. syntetiske fibre i den klassifiseringen. Det er ganske urovekkende, for det som er driverne for «fast fashion», er syntetiske fibre. Det er jo plasttyper som polyester, og vi vet at det sprer mikroplast. Hvordan skal statsråden følge opp dette? Skal statsråden være tydelig på at hele miljøbelastningen bør inkluderes i den kalkuleringen?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
Jeg er veldig glad for at statsråden sier at Norge skal presse på dette inn mot EU, for det er et av forslagene som ikke får flertall i dag. Men jeg forstår statsråden slik at Norge skal jobbe for det. Det er en annen, ganske lang merknad i denne innstillingen som heller ikke får flertall, men som jeg også håper statsråden allikevel kommer til å jobbe med, og det er bekymringen en del har knyttet til utsorteringskravet for tekstiler innen 2025. Det er veldig bra at det kravet kommer. Vi trenger bedre resirkuleringsløsninger, bedre sorteringsløsninger, men det er også bekymring for at kravet vil gjøre at gjenbrukbare klær sendes veldig raskt til avfallsdunken og eventuelt til gjenvinning, i stedet for at man styrker gjenbruksmarkedet. Det er en bekymring også fordi vi i dag ikke har gode utsorteringsløsninger som skiller mellom tekstilavfall og det som kan være gjenbrukbare tekstiler. Spørsmålet mitt til statsråden er: Har statsråden noen planer for å ivareta og styrke gjenbruksmarkedet for tekstiler i årene framover?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
I dag tar vi et stort skritt vekk fra «fast fashion» også i Norge. Det er en viktig miljøseier. Jeg vil begynne med å takke alle som har kommet med innspill og kjempet for dette veldig lenge. I januar kunne vi se forferdelige bilder fra ørkenen i Chile, der det ligger 40 000 tonn brukte moteklær fra Asia, Europa og USA. Materialene trenger ned i bakken og forurenser grunnvannet, og mikroplast flyr med vinden i alle retninger, bl.a. ut til havet. Dette er et resultat av «fast fashion», enorme mengder tekstiler med billige materialer. Heldigvis har miljøproblemene i tekstilindustrien kommet på agendaen. Nylig lanserte EU sin strategi. Det er mange viktige tiltak. Det er krav til økodesign, slik at klær kan vare lenger, repareres og gjenbrukes. Det er å stramme inn på grønnvasking og å forby at klesbransjen ødelegger fullt brukbare klær. Og det er krav om produsentansvar. Dette er viktige tiltak som tar mange av de grunnleggende utfordringene i bransjen på alvor og forhåpentligvis vil føre til at en mindre mengde tekstiler produseres og selges i EU. Men djevelen ligger i detaljene, og disse tiltakene må tilpasses norske forhold. Jeg er opptatt av at Norge går foran på en del av disse punktene og ikke venter på EU. Jeg er derfor veldig glad for at Høyre i dag får flertall for to viktige tiltak, og også for at Arbeiderpartiet og Senterpartiet, litt overraskende, snur i aller siste liten i de to forslagene der de får et flertall mot seg. Jeg skulle nok ønske at de også hadde snudd i de andre forslagene, for da kunne de faktisk sikret flertall for flere tiltak og en mer ambisiøs politikk, men sånn er det politiske spillet. Det ble sagt her at dette er smør på flesk. Det er det ikke. I komitéinnstillingen argumenterer Arbeiderpartiet og Senterpartiet for frivillige miljøavtaler og mot en produsentansvarsordning. Heller ikke statsråden lovet at man skulle utrede en produsentansvarsordning før nå, fordi vi får flertall for et veldig viktig grep. Statsråden ville heller ikke gjennomgå regelverket for å sikre at usolgte klær blir gjenbrukt og ikke destruert, men nå må regjeringen gjøre også det. Det er jeg glad for, men dette er egentlig bare starten, for det er veldig mange flere ting som må på plass. I løpet av tre år skal Norge ha et system for å sortere ut alle tekstiler fra restavfallet i Norge. Da trenger vi nye gjenvinningsløsninger. Vi må ha et nytt system for utsortering, og ikke minst må vi unngå at kravet om kildesortering fører til at fullt brukbare klær blir avfall langt tidligere enn de trenger, i stedet for å kunne gå inn i gjenbruksmarkedet. Det siste vil jeg understreke, for det er mange spennende, nye forretningsmodeller i gjenbruksmarkedet nå, og de må styrkes og ikke svekkes. I dag kan vi juble. Vi må unngå et overforbruk av naturressursene våre, og startskuddet går i dag for klesbransjen.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
Det er helt riktig.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-28:
Det kom så mange hyggelige ord her at jeg ble nesten rørt der jeg satt i salen. Jeg vet ikke om man som Høyre-dame kan glede seg over ros fra Rødt, SV og MDG hver dag, men i dag gjør jeg det nettopp fordi det er et veldig viktig grep å innføre et produsentansvar. Jeg har bare lyst til å understreke at jeg mener det er et kostnadseffektivt grep. Det er svært viktig for husholdningene og forbrukerne, for alternativet for mange av dem ville vært at man måtte betale ganske dyr renovasjonsavgift, for innen 2025 skal vi ha utsortering av alt tekstilavfall. Hvis ikke produsentene tar ansvar, er det forbrukerne og husholdningene som sitter med regningen. Så er jeg ikke så veldig bekymret for at det skal være konkurransevridende, nettopp fordi man i EU nå ser på produsentansvarsordninger i veldig mange ulike land. Det er også en del land som har innført dette. Jeg tror sånn sett det er et godt virkemiddel. Jeg tar egentlig ordet for å kommentere endringer i skatte- og avgiftssystemet – økonomiske insentiver til reparasjon og til andre sirkulære forbruksmønstre. Jeg mener det er veldig viktig. Det er åpenbart noe man må se på på flere områder, for vi har et skatte- og avgiftssystem som er innrettet mot en ganske lineær økonomi. Årsaken til at vi i Høyre har kviet oss for å foreslå å gå inn i forslag som innfører konkrete endringer nå, eller nye utredninger, er fordi vi har et skatteutvalg, Torvik-utvalget, som gjennomgår økonomiske virkemidler, også innenfor sirkulærøkonomi. Jeg er veldig spent på hva utvalget lander på, nettopp fordi de må se helheten i hva som kan endres. For det er viktigere enn å gjøre små endringer som kanskje får feil insentiv. Jeg vil be statsråden i sitt siste innlegg kommentere hvordan han har tenkt å følge opp dette utvalget. Utvalgets mandat er såpass bredt at jeg håper at dersom utvalget ikke går dypere inn i en del av de forslagene som har kommet når det gjelder økonomiske virkemidler, er det noe statsråden kan følge opp med en gang og eventuelt be om ytterligere utredninger om. For det er igjen veldig mange endringer som foreslås, som jeg synes er ganske rasjonelle og logiske, men hvor vi trenger fakta på bordet før vi vedtar dem.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-04-28:
Sak nr. 5 gikk ekstremt effektivt unna i dag! Som saksordfører vil jeg takke komiteen for et stort engasjement i denne saken. Det er bra at det er bred politisk enighet om viktigheten av en mer bærekraftig og sirkulær tekstilindustri, og vi debatterer nå et representantforslag fra tre av Høyres representanter om en mer bærekraftig og sirkulær tekstilindustri. I sakens behandling har komiteen mottatt svarbrev fra klima- og miljøministeren med merknader til de enkelte forslagene i representantforslaget. Det er også holdt en skriftlig høring i saken. I saken er det, i innstillingen fra komiteen, fremmet åtte forslag fra ulike mindretall, og komiteens tilråding til vedtak består av to forslag. I tillegg er det fremmet et løst forslag. Jeg antar at representantene som tar opp forslagene, presenterer disse i innleggene sine. Dette var detaljer i saken. Nå går jeg over til den politiske delen av innlegget mitt. Regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, står ikke inne i tilrådingen, for vi oppfatter det som smør på flesk – altså helt unødvendig – å be regjeringen om å gjøre noe den allerede gjør. Jeg vil presisere at også Senterpartiet og Arbeiderpartiet sterkt støtter regjeringas arbeid for en mer bærekraftig tekstilindustri, og vi stemmer selvfølgelig for forslagene. Denne saken viser heldigvis at det er en bred og god støtte fra Stortinget til arbeidet som pågår i regjeringa. Jeg har også merket meg at Virkes leder for bærekraft, Dale, har vist til at regjeringa har invitert til dialog med næringen for å følge opp EUs tekstilstrategi. Virke representerer jo flere store kleskjeder. Fellesforbundet og Norsk Industri er også viktige aktører å ha dialog med i dette arbeidet. Den norske tekstilindustrien blir ganske liten i global sammenheng, men den er viktig, og den er veldig langt framme i skoen når det gjelder kvalitet og bærekraft. Trepartssamarbeidet er viktig i Norge, også her. Det er også mange andre aktører som er opptatt av bærekraft, og det var tydelig under høringen. Regjeringa tar ansvar, EU tar ansvar, men forbrukeratferden er også viktig. Vi har et ansvar selv for bærekraftig tekstilindustri. I dag er det faktisk relevant å peke på kjolen min. Jeg synes den er ganske stilig, selv om den er over 20 år gammel.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2022-04-28:
Det er vel på tide å begynne å runde av en god debatt om en bærekraftig og sirkulær tekstilindustri. Alle som har hørt på denne debatten, er veldig klar over at viljen til forbedringer og endringer er stor i denne salen. Forslagsstiller Tybring-Gjedde mfl. er heldigvis veldig utålmodige, men om vi ser dette i en litt lengre tidslinje, kunne kanskje høyrerepresentantene vært noe mer framme i skoene tidligere i forrige stortingsperiode. I 2020 fikk Miljødirektoratet i oppdrag å gjennomgå og foreslå forbedringer av produsentansvaret i Norge. Det hadde vært mulig å ta et mulig nytt produsentansvar for tekstiler inn i det mandatet. Men som en oppsummering er vi veldig enige om at tekstiler og klær med kvalitet er det aller viktigste. Så kommer reparasjon, gjenbruk og etter hvert gjenvinning gjennom en god sirkulærøkonomi. Jeg synes vi har hatt en god debatt, og jeg har lyst til å berømme ministeren og regjeringen for å være utålmodige og opptre klokt og på en måte som gjør at Virke og andre ønsker å være i dialog med regjeringen i en viktig sak. Jeg tror jeg stopper der, og jeg ser fram til endringer på dette feltet.