Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2008-05-22:
Utenriksministeren brukte mye tid på vårt forhold til Russland i redegjørelsen, og hevdet at dette forholdet fortsatt utgjør en hovedakse i norsk nordområdepolitikk. Han hevdet videre at Russland nå framstår som et selvbevisst land med store energiinntekter som søker respekt som regional og internasjonal aktør. Etter kommunismens sammenbrudd var Russland gjennom flere år inne i en svært vanskelig økonomisk periode, med stor arbeidsledighet og mye fattigdom. Det økonomiske krakket i 1998 ble et vendepunkt i så måte, og den økonomiske utviklingen i landet har de siste ti år vært svært positiv. De mest positive undersøkelser viser at den del av befolkningen som kan karakteriseres som fattige, er redusert fra 35 pst. til 11 pst. i denne perioden. Russere flest er i stor grad fornøyd med tingenes tilstand. De får nå utbetalt både lønninger og pensjoner, noe de gjennom flere år mottok svært uregelmessig. Den økonomiske utviklingen i Russland gjør at også forsvaret i større grad fornyes og reaktiveres. Dette gjør at vi også fra norsk side i stadig større grad opplever russisk nærvær i våre nærområder, noe vi også må venne oss til. Det er bare å vise til hva den russiske ambassadøren uttalte da han ble innkalt til det islandske utenriksdepartement etter en rekke nærgående overflyvninger: «Get used to it», var hans korte kommentar. Den positive økonomiske utviklingen gjør også at den vanlige russer i liten grad krever verken endringer eller politisk innflytelse. Etter to presidentperioder med Putin er man i stor grad fornøyd med tingenes tilstand og ønsker mer av samme medisin. Det var, som utenriksministeren også nevnte, derfor ingen overraskelse at den presidentkandidat som Putin anbefalte, ble valgt under presidentvalget i mars. Jeg hadde gleden av å være en av Europarådets observatører før og under både Duma-valget i desember og presidentvalget i mars. Jeg skal ikke påstå at alt gikk riktig for seg under disse valg, men jeg er overbevist om at valgresultatet i stor grad avspeiler viljen til det russiske folk. Utenriksministeren nevnte at det fortsatt er mangler ved det politiske systemet i Russland, knyttet bl.a. til ytringsfrihet. Det finnes fortsatt mange eksempler på trakassering av politisk opposisjonelle i Russland og manglende tilgang til pressen for de som kritiserer myndighetene. De fleste tv-kanalene står myndighetene nær, og utøver ikke akkurat det vi i Vesten kaller kritisk journalistikk. Det finnes imidlertid tegn til bedring på dette området, noe alle tre presidentkandidater som stilte opp mot Medvedev, innrømmet før presidentvalget. Jeg er enig med utenriksministeren i at vi skal ta president Medvedev på alvor når han sier at hans største oppgave er å forankre rettsstaten. Jeg håper at han vil holde sine lovnader fra valgkampen om å arbeide aktivt for å bekjempe korrupsjonen i landet. Vårt forhold til Russland er nå bedre enn noen gang tidligere. Handelen med landet er betydelig, og økende. Aldri før har vi hatt flere grensepasseringer. Vi deler Regjeringens visjon om at den norsk-russiske grensen kan bli en vanlig europeisk grense, uten unødige hindringer for bevegelse av personer, varer og tjenester, og vi håper derfor at arbeidet med å få til visumfrihet prioriteres framover. Utenriksministeren nevnte i redegjørelsen den hyppige kontakt han hadde med russiske myndigheter. Han nevnte også at meldinger fra Tsjetsjenia fortsatt bærer bud om alvorlige brudd på menneskerettighetene. Disse overgrep, i tillegg til mangel på ytrings- og pressefrihet, er totalt uakseptabelt for et land som er medlem av Europarådet, og som i større grad vil integreres i verdenssamfunnet. Jeg vil derfor på det aller sterkeste henstille til utenriksministeren at han i sine hyppige kontakter med russiske myndigheter aldri lar sjansen gå fra seg til å påpeke dette. Respekt for grunnleggende menneskerettigheter må være et absolutt minstekrav for å bli medlem av det internasjonale gode selskap.