Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-19:
Det er positivt at vi får en debatt om gode tiltak for å forebygge at unge mennesker utvikler rusmiddelavhengighet. Men som det også fremgår av komiteens merknader, gjøres det mye godt arbeid for risikoutsatt ungdom. Antall ungdommer som oppgir at de noen gang har brukt alkohol eller narkotika, er et godt mål på om dette arbeidet er tilstrekkelig og godt nok. De senere årene har det vært en nedgang i bruk av alkohol blant unge. Det samme gjelder for narkotika, om enn litt svakere enn for alkohol. Narkotikabruk ligger nå på et stabilt lavt nivå sammenlignet med slik bruk i andre land i Europa. Den positive utviklingen kan bety at vi har gjort mye riktig, men vi må bli enda bedre. Som forslagsstillerne påpeker, har sporadiske ruskampanjer rettet mot ungdom liten effekt. Utredningen Forskning på rusmiddelfeltet fra 2003 pekte på behovet for kunnskap og økt innsats for tidlig intervensjon. Regjeringen arbeider langs denne linjen og satser sterkt på forebygging og tidlig intervensjon. I 2007 ble det laget en kunnskapsoppsummering om tidlig intervensjon på rusfeltet som viser hvilke tiltak som virker best. Helsedirektoratets rapport Tidlig intervensjon på rusområdet bygger på denne kunnskapsoppsummeringen. Rapporten foreslår en nasjonal strategi for rusfeltet, og den har vært utgangspunktet for veilederen og satsingen Fra bekymring til handling. I denne satsingen er det gjort et systematisk arbeid med å komme frem til metoder og tiltak som har effekt. Tiltakene er i stor grad prøvd ut på regionalt nivå før vi skal beslutte om de skal innføres nasjonalt. Sett i lys av at vi er godt i gang med denne omfattende satsingen, vil jeg være tilbakeholden med å satse på nye prosjekter nå. Helsedirektoratet skal lansere en ny nettside i januar 2011 som et ledd i satsingen på tidlig intervensjon. Nettsiden skal spre kunnskap og erfaringer om god praksis og metoder innen tidlig intervensjon. Jeg vil også nevne at Justisdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet nylig har oppnevnt en arbeidsgruppe som skal utrede alternative reaksjonsformer for mindre narkotikaforbrytelser. Dette var et forslag i Stoltenberg-utvalgets Rapport om narkotika. Arbeidsgruppens mandat er å tenke nytt om reaksjoner ved bruk og besittelse av narkotika. Rapporten skal leveres innen den 30. juni 2011, og deretter sendes på høring. Jeg vil ikke forskuttere dette arbeidet, men avvente hva arbeidsgruppen kommer frem til. Forslagsstillerne argumenterer for å bruke urintesting. De fremhever at tilbudet har vært viktig for ungdom som føler seg utsatt for press i omgangskretsen. Det er den ene siden. På den annen side kan man spørre om ikke ungdommene føler seg presset til å godta slik testing, og hvor frivillig det egentlig er. Takker de nei, kan det fort bli oppfattet som en innrømmelse, og mistanken kan bli hengende ved dem. Dette er ikke nødvendigvis et godt utgangspunkt. Jeg er ikke imot bruk av urintesting dersom testingen er satt i system, men jeg har i utgangspunktet større tro på tillit og dialog enn på kontroll og mistillit. Det er en kjent sak at det foregår aktiv markedsføring av ulike urintester. Jeg tviler ikke på at testene er effektive, men jeg er mest opptatt av at eventuell urintesting blir en del av et helhetlig opplegg, og ikke et enkeltstående tiltak.