Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 1999-12-02:
La meg først si meg enig i at fred er en grunnleggende forutsetning for utvikling, og at det å forhindre krig gjennom å investere i fred og politisk arbeid, er avgjørende. Det gjør vi, og vi gjør gjerne mer av det. Et annet av de største utviklingshindrene er gjeldsproblemene. En av de viktigste internasjonale utfordringene er derfor å få slettet u-landsgjelden. Den vedtatte forbedringen og utvidelsen av HIPC-mekanismen fra september er dessverre ennå ikke fullt ut finansiert. I arbeidet for å sikre finansieringen er to ting særlig viktig: De rike G-7-landene bør betale en større andel av regningen, og gjeldsletten må ikke finansieres av de ressursene i Verdensbanken som skal lånes ut til andre fattige land. Dette vil Regjeringen følge opp. Denne kampen må vinnes først. Jeg anser det som relativt vanskelig, hvis ikke umulig, å få noen enighet internasjonalt om avskrivning fremfor finansiering gjennom bevilgninger, slik situasjonen er nå. Det hadde selvsagt vært det beste, og jeg deler representanten Solheims bekymring for at ressursene tapper bistandsbudsjettene her. Derfor er jeg glad for at vi fra norsk side iallfall sikrer at bilateral gjeldslette gis addisjonelt, uten at én krone faktisk tas fra bistandsbudsjettet. Handel er også viktig. Mange av de fattigste utviklingslandene har ikke stort annet enn landbruksprodukter, klær og tekstiler å tilby for å få utenlandsk valuta. De trenger tilfredsstillende priser på produktene sine, tilgang til viktige eksportmarkeder og midler til å modernisere eller legge om produksjonen. Rammebetingelsene for internasjonal handel er derfor ekstremt viktig for disse landene. Dette er noe av bakgrunnen for at Regjeringen legger vekt på hensynet til utviklingslandene i forbindelse med WTO-forhandlingene. Selvsagt vil vi også ta med oss spørsmålet om deltakelse for det sivile samfunn i WTO-sammenheng i fortsettelsen. Når det gjelder strategien for næringsutvikling i sør, er jeg glad for støtten som fremkommer i innstillingen, og jeg vil knytte enkelte merknader til noen forhold. Næringslivet i utviklingslandene er målgruppen for innsatsen. Målestokken på om vi lykkes, er om det skjer verdiskaping i sør. For å få til dette ønsker vi å spille på lag med norsk næringsliv, slik at det skjer økte investeringer i de fattige landene. I forbindelse med utformingen av strategien har vi hatt en aktiv og positiv dialog med næringslivet. Denne dialogen fortsetter, både i det forum jeg selv leder, og i de arbeidsgruppene som er nevnt i vedlegget til innstillingen. Konklusjonene fra den utredning om investeringsordningene som nå pågår, vil bli lagt fram utpå nyåret. Allerede nå kan jeg forsikre om én ting: Regjeringen vil ikke foreslå omlegginger som svekker det virkemiddelapparatet vi i dag rår over. Ingen ordninger vil bli foreslått avviklet før nye og bedre ordninger er på plass. Når de ulike utredninger er ferdige, vil Regjeringen også legge hovedinnholdet i disse og i strategien fram for Stortinget. La meg knytte noen kommentarer til avbindingsspørsmålet, særlig i internasjonal sammenheng. Det er slik at en rekke land, Storbritannia, USA, Belgia, Nederland, Sverige og Norge blant flere, nå arbeider for en internasjonal enighet om en avbinding av bistand til de minst utviklede landene. Et par-tre land er fremdeles sterke motstandere av dette. De kan blokkere konsensus i OECD. Ved en eventuell videreføring av prosessen utenfor OECD vil vi kun slutte oss til løsninger som de fleste av medlemslandene kan samles om. For norsk næringsliv er det viktig å merke seg at avbinding vil åpne for langt større markeder i andre land enn det det norske markedet representerer. Samtidig ønsker vi å samarbeide med utviklingslandene om å forbedre deres anbudssystemer og bidra til at krav om helse, miljø og sikkerhet samt vedlikeholdsaspekter i større grad enn før innarbeides i anbudsspesifikasjonene. Dette vil vi følge opp, og slik sett vil utviklingslandene få et bedre produkt enn tidligere. Innenfor slike forbedrede rammer må selvfølgelig norsk næringsliv være i stand til å konkurrere, både på pris og kvalitet. Det tror jeg det er i stand til. Jeg slutter meg også fullt ut til innstillingens vekt på at grunnleggende faglige rettigheter blir fulgt, og at annen diskriminerende praksis ikke finner sted. Et viktig element i strategien for næringsutvikling i sør er en bedre samordning av handelspolitiske og utviklingspolitiske tiltak. På denne bakgrunn tar Regjeringen til etterretning at komiteen ber om at auksjonsprinsippet legges fram for behandling i forbindelse med strategien, og at det anmodes om at det ikke iverksettes fra 1. januar 2000. Demokratibygging stod sentralt i min redegjørelse. Det er gledelig at det er tverrpolitisk enighet om dette. Jeg er også enig i komiteflertallets vektlegging av det sivile samfunn og satsingen på det. La meg nevne at vi i oppfølgingen har opprettet en egen avdeling i Utenriksdepartementet for menneskerettigheter, demokrati og humanitær bistand. Her vil også demokratiutvikling knyttet til kriser og konflikter, komme inn, som flere representanter har vært inne på i dag. En plan for norsk demokratiinnsats vil bli presentert i løpet av våren neste år. Som ledd i dette arbeidet har vi hatt møter med de fleste av partiene som er representert på Stortinget. Vi er også i dialog med sentrale internasjonale aktører. Utfordringen framover blir å utnytte det beste i norsk demokratisk kultur på en egnet og sensitiv måte i utviklingssamarbeidet. Jeg ser fram til fortsatt dialog om dette. Demokratiutvikling er også viktig for arbeidet mot korrupsjon. Utenriksdepartementet og NORAD har etablert et nært samarbeid med norske fagfolk og internasjonale ressursmiljø – blant andre Transparency International, Verdensbanken og FN – når det gjelder korrupsjonsbekjempelse. NORAD vil innen utgangen av året legge fram en handlingsplan på dette feltet. Her vil innsats i flere pilotland også inngå. I Nicaragua har for øvrig Norge sammen med Sveits nylig sluttet seg til en EU-démarche i forbindelse med fengslingen av landets riksrevisor. Jeg er enig i at det også vil være viktig å rette oppmerksomheten mot aktører i nord som fremmer korrupsjon. Dette perspektivet vil være med i vårt videre arbeid. Også når det gjelder de frivillige organisasjonene, fokuserer vi på kvalitet og resultater. En nylig gjennomgang av evalueringer og prosjektgjennomganger fra 21 organisasjoner gir et positivt hovedinntrykk, men viser samtidig at det er rom for forbedringer. For Tanzanias og Nicaraguas vedkommende vurderes organisasjonenes rolle som uklar i forhold til øvrig samarbeid og landenes egen utviklingsstrategi. For å gå dypere inn i dette iverksetter vi nå en evaluering av den norske innsatsen gjennom frivillige organisasjoner i Nicaragua. Her vil vi trekke på erfaringer fra den danske undersøkelsen som komiteinnstillingen viser til. Jeg vil selvsagt vurdere hvordan vi best kan følge opp innstillingen også på dette punkt. Jeg er spesielt glad for at utenrikskomiteens flertall støtter opp om Regjeringens forslag til omlegging av Fredskorpset. Arbeidet med omleggingen har engasjert meg sterkt. Det handler om å skape muligheter for unge til å yte en innsats, samtidig som vi fremmer læring og forståelse. Dette betyr at vi også åpner for fredskorpsarbeidere fra utviklingsland i Norge. Det er et nytt og viktig element. Det betyr også at Fredskorpset må engasjere et bredt spekter av grupper, institusjoner og organisasjoner, slik at samarbeidet kan favne langt videre enn de tradisjonelle bistandsaktørene. Dersom Stortinget følger opp disse signalene og slutter seg til budsjettforslaget på dette punkt, vil Fredskorpset bli etablert i ny drakt like over nyttår. Jeg vil selvsagt rapportere tilbake til Stortinget om erfaringene, slik enkelte representanter har bedt om. Skal vi få til bedre resultater i utviklingssamarbeidet, må det en omlegging mot økt koordinering til, bl.a. gjennom det såkalte Comprehensive Development Framework. Utenrikskomiteens flertall viser her til at en konsekvens bør være en sterkere regional tilnærming, og Regjeringen er enig i dette. Samtidig vil jeg peke på at et av de viktigste kravene fra utviklingslandene til giverne er at de økonomiske overføringene skal være stabile og forpliktende i et mer langsiktig perspektiv. Det er fortsatt langt fram før giversamfunnet har trukket de nødvendige politiske og praktiske konsekvensene av en slik koordineringssatsing. Også fra norsk side står vi overfor store utfordringer. I tiden fremover vil det være nødvendig med en tett dialog mellom regjering og storting for å tilpasse norsk utviklingspolitikk til de krav som sterkere nasjonal styring på mottakersiden og økt koordinering på giversiden vil stille til vår innsats. Det dreier seg faktisk om en betydelig omlegging. De senere år har det internasjonale samarbeid om utviklingspolitiske spørsmål fått ny kraft og vitalitet. Kravet om koordinering av bistand innenfor rammen av en helhetlig nasjonal politikk har fått stor tyngde gjennom initiativ fra Verdensbanken og FN. Gjeldslette og fattigdomsbekjempelse er satt i sentrum. Vi har fått nye og tunge allierte i utviklingssamarbeidet. Det gjelder ikke bare på den bilaterale siden gjennom offensive utviklingsministre i flere sentrale giverland. Det gjelder ikke minst den endring som har funnet sted i internasjonale finansieringsinstitusjoner, i Verdensbanken og IMF, når det gjelder satsing på fattigdomsbekjempelse. Dette lover godt foran tusenårsskiftet. For å følge opp denne trenden kan det være interessant å se hvorvidt den effekt og de konsekvenser vi har sett av Asia-krisen, også vil lede til nye diskusjoner om det er mulig å etablere en helt annen drøfting og andre typer institusjoner i forhold til kapitalbevegelser og finansieringsspørsmål. Dette er helt klart kompliserte forhold. Det foregår en diskusjon i Verdensbanken og IMF om strukturene i interimskomiteen, i utviklingskomiteen. Her følger vi fra norsk side opp meget tett. Vi er opptatt av at alle land skal være med i diskusjonen, og at den ikke skal isoleres til et knippe land som G7-landene og andre har plukket ut. Også utviklingsland og land som Norge bør delta i disse viktige drøftelsene.