Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Vi står midt oppe i et veldig alvorlig og omfattende økonomisk tilbakeslag i verdensøkonomien. Vi ser allerede at det har rammet norske arbeidsplasser og bedrifter og berører enkeltmennesker og familier. Vi må være forberedt på at det kan være et langvarig tilbakeslag, og at det vil ramme oss på mange ulike områder. Men samtidig må vi ikke glemme at nordmenn flest vil ha trygg inntekt også i 2009, og at vi i Norge er bedre rustet enn mange andre land rundt oss til å takle denne krevende situasjonen. Regjeringen har som kjent den siste tiden iverksatt en rekke tiltak for å møte den internasjonale finanskrisen. Statsbudsjettet som nå er vedtatt, er et ekspansivt og offensivt budsjett. Det ligger inne økt satsing på veibygging og jernbane, mer penger til offentlige bygg- og anleggsprosjekter og flere andre tiltak som bidrar til å sikre arbeidsplasser. Vi bruker mer oljepenger i 2009 enn i 2008. Krisepakken overfor banknæringen har bedret bankenes likviditet. Det bidrar til å få renten ned og legger til rette for at bankene kan fungere som normalt og låne ut penger til bedrifter og privatpersoner. Dette har vært første prioritet å få på plass. I tillegg vil tilførsel av ny egenkapital til Kommunalbanken sikre lån til kommunene, mens økte rammer til GIEK og Innovasjon Norge sikrer næringslivet lån. Alt tyder på at dette er tiltak som treffer veldig målrettet. Vi har f.eks. fått flere tilbakemeldinger fra verft flere steder i landet som sier at utvidelsen av rammene var direkte avgjørende for at skip likevel kunne bygges og permitteringer unngås. Vi gjør altså hva vi kan for å forsvare oss mot virkningene av finanskrisen. Men samtidig må vi fornye oss. For næringslivet er det like enkelt som brutalt: Står du stille, springer konkurrentene fra deg. Derfor er det viktig, kanskje viktigere enn noen gang, å satse på innovasjon. Gjennom innovasjonsmeldingen som ble lagt fram i forrige uke, forankrer vi innovasjonspolitikken som et viktig område i Stortinget. Vi tar også grep for å utvikle innovasjonspolitikken videre. Vi legger fram en rekke konkrete tiltak, bl.a. innenfor entreprenørskap, medarbeiderdrevet innovasjon, forskning, innovasjon i offentlig sektor og miljøteknologi. Vi vil også forbedre kunnskapsgrunnlaget og opprette strategiske råd for å få til en bedre dialog med bedriftene. I budsjettet har vi fulgt opp med økte bevilgninger på disse områdene, og i innstillingen har vi registrert at det er bred enighet om disse prioriteringene. Det er jeg glad for. Budsjettrammen for 2009 på Nærings- og handelsdepartementets område er over 6,6 milliarder kr, og det er en økning på 8,7 pst. fra 2008. Siden 2005 er rammen økt med 45 pst. Det er kraftig vekst i budsjettene innenfor forskning og høyere utdanning. Med dette budsjettet er den rød-grønne regjeringen bedre enn Bondevik II-regjeringen på – nær sagt – alt. For Nærings- og handelsdepartementet foreslås det om lag 625 mill. kr til tiltak direkte rettet mot bedriftene for å stimulere til FoU-innsats, herunder over 330 mill. kr til BIA – en økning på 19 pst. fra 2008. FoU-kontrakter utgjør 264 mill. kr, det er en økning på 15 mill. kr. Regjeringen følger opp reiselivsstrategien og øker innsatsen for å markedsføre Norge som turistland. Det foreslås 245 mill. kr til reiselivssatsingen i 2009 fra Nærings- og handelsdepartementets budsjett – en økning på 145 mill. kr under denne regjeringen. I budsjettet videreføres 100 mill. kr til å støtte opp under Regjeringens maritime strategi, Stø kurs. Satsing på design er et vesentlig bidrag til å skape et mer innovativt næringsliv. I budsjettet er dette området derfor prioritert ved at det er satt av 10 mill. kr til et designdrevet innovasjonsprogram. Næringsrettet forenkling prioriteres høyt. Bedre elektroniske tjenester og informasjon til næringslivet samlet på ett sted skal gjøre hverdagen enklere for bedriftene. I budsjettet er det satt av over 200 mill. kr til videreutvikling av Altinn. Selv om det er lagt fram mange tiltak, har Regjeringen varslet at det er behov for ytterligere tiltak. Vi har nå en omfattende dialog med næringslivet og arbeidstakerorganisasjonene, og jeg har fått klare innspill fra opposisjonspartiene, som vi selvfølgelig tar med oss i det videre arbeidet. Vi er altså inne i en urolig tid. Finanskrisen som hadde sitt utspring i USA, vil også påvirke kysten og de marine næringene. Bildet for fiskeri- og havbruksnæringen er imidlertid sammensatt. På den ene siden er fallende oljepris, utsikter til reduserte rentekostnader samt svak krone som gjør det mer lønnsomt å eksportere, positive faktorer for fiskerinæringen. Økte kvoter og nye konsesjoner gir også åpninger for fortsatt vekst. På den andre siden vet vi at næringen møter et stramt kredittmarked. Det er blitt vanskeligere å hente inn kapital, og det stilles strengere krav til sikkerhet. Dette er problemer som hele næringslivet møter, og som også rammer fiskerinæringen. I tillegg er det usikkerhet om hvordan markedene vil utvikle seg, og det betyr at 2009 vil bli et krevende år for kysten. Regjeringen følger også her situasjonen fortløpende, også hvordan fiskerinæringen rammes av uroen i finansmarkedene. Vi har høy beredskap i den situasjonen vi nå er i, og jeg har en tett dialog med næringen, også i forhold til den tiltakspakken som Regjeringen skal legge fram over nyttår. Det er allerede fremmet en rekke tiltak som vil bidra til å avhjelpe uroen i markedene og stimulere blodomløpet til kredittmarkedene, som det for øvrig er vist til i mitt svar på skriftlig spørsmål fra representanten Korsberg, og som tidligere er omtalt her i debatten. Innovasjon Norge har fått økt sin lavrisikoordning med 1 milliard kr. Dette er veldig viktig for små og mellomstore industribedrifter og bedrifter innenfor fiskeri, landbruk og reiseliv. Regjeringen bidrar dermed til at denne type bedrifter lettere får lån i en vanskelig tid. Rammene til GIEK er utvidet, og særlig vil GIEKs datterselskap, GIEK Kredittforsikring, være viktig for at fiskeri- og havbruksnæringen kan fortsette sin eksport til land som f.eks. Russland og Ukraina. Så til budsjettet for 2009. Arbeidet med nasjonalbudsjettet ble avsluttet i slutten av september. I budsjettet understreker vi at usikkerheten er uvanlig stor, og at veksten kan bli lavere enn anslått som følge av den internasjonale finanskrisen. Da er det viktig at vi går inn i 2009 med et svært godt budsjett for fiskeri- og havbruksnæringen. Regjeringen viser nok en gang at vi satser sterkt på å bekjempe det ulovlige, uregistrerte og uregulerte fisket. Bevilgningen til dette formålet, når man tar med de 10 mill. kr som er foreslått i budsjettet for 2009, har økt med 42,5 mill. kr siden denne regjeringen tok over ansvaret i 2005. De økte midlene i 2009 skal bl.a. gå til å øke antall inspektører ved Fiskeridirektoratets regionkontorer. Innsatsen til nå har gitt veldig god uttelling, og for årene 2005–2007 er anslagene over det ulovlige fisket av torsk i Barentshavet redusert med 60 pst. Det er noe som kommer alle de lovlydige fiskerne langs kysten til gode. Da er det interessant når Fremskrittspartiet, som vanligvis roper etter mer politi for å opprettholde lov og orden, foreslår å kutte bl.a. i budsjettet til Fiskeridirektoratet med 20 mill. kr i 2009. Et slikt kutt ville ha rammet arbeidet med bekjempelse av ulovlig fiske svært hardt. Havbruksnæringen er en viktig næring for Norge, og denne tildelingsrunden vil bidra til økt verdiskaping langs kysten. Gjennom tildeling av 65 nye tillatelser innfrir Regjeringen lovnadene i Strategi for en konkurransedyktig norsk havbruksnæring og bidrar til at havbruksnæringen får stabile og forutsigbare rammebetingelser. Jeg har lagt merke til at næringskomiteens medlemmer fra Høyre og Fremskrittspartiet er «kritiske til at det legges opp til vekst ensidig gjennom konsesjoner. Dette er en vekst eksisterende næringsutøvere ikke får ta del i». Dette må bero på en misforståelse. Vekst som skjer ensidig gjennom nye tillatelser, vil i all hovedsak komme eksisterende virksomheter til gode, selv om det også åpner for nye aktører. Dette følger også av prioriteringskriteriene som rettes inn mot mindre aktører og virksomheter som bidrar med økt verdiskaping. I vurderingen av hvor mange tillatelser som skal tildeles, har Fiskeri- og kystdepartementet lagt vekt på hensynet til miljømessig bærekraft, markedsutviklingen siden 2005, videre markedsutsikter og utviklingen i store konkurrentland. 65 nye tillatelser tilsvarer en økning i produksjonskapasiteten på om lag 7 pst. En slik økning ligger innenfor en miljømessig akseptabel ramme. Den regionale fordelingen av tillatelsene er gjort etter en miljømessig og distrikts- og næringspolitisk vurdering. Halvparten av tillatelsene tildeles i Nord-Norge og halvparten i Sør-Norge. På grunn av den rådende miljø- og sykdomssituasjonen på Vestlandet tildeles det relativt få tillatelser i dette området. De tillatelsene som tildeles, skal bl.a. stimulere til bedret lokalitetsstruktur for å sikre god fiskehelse. Bærekraftutfordringene er nå langt mer synlige enn de var for 10 eller 20 år siden, og framtidig vekst er avhengig av at næringen er bærekraftig. I Hardangerfjorden har miljøforholdene framtvunget særlige tiltak ut fra et nordområdeperspektiv – nei, ut fra et områdeperspektiv – munnen renner over med det hjertet er fylt av. Departementet vil i året som kommer, ha et særskilt fokus på arbeidet med bærekraft. Budsjettet for 2009 inneholder også et viktig tiltak for å bedre rammevilkårene for ansatte i fiskerinæringen. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2008 ble fiskerfradraget hevet fra 80 000 kr til 115 000 kr, og i 2009-budsjettet blir dette ytterligere hevet til 150 000 kr. Alt i alt skulle dette tilsi et godt utgangspunkt for å møte året 2009.