Jan Tore Sanner (Høyre), 2017-12-07:
Stortinget vedtok før sommeren at vi skal ha et sterkt folkevalgt nivå mellom stat og kommune. 13 fylkeskommuner ble vedtatt slått sammen til 6 nye, slik at vi får 11 fylker fra 2020. Vi har nå lagt bak oss flere tiår med diskusjon om fylkeskommunen. Det har vært diskusjon om vi skal ha fylkeskommuner, hvor mange fylkeskommuner vi skal ha, om vi skal ha fylkesreform, eller om vi ikke skal ha fylkesreform. Den rød-grønne regjeringen forsøkte å få til en fylkesreform, det var til og med Arbeiderparti-politikere som drømte om en langt større region enn det vi nå ser i Viken, men det havarerte. Vi er våre venners venn, og når Venstre og Kristelig Folkeparti tar initiativ til en fylkesreform, inngår vi kompromiss og finner gode løsninger. Etter at Stortinget har behandlet saken i dag, kommer vedtakene til å bli stående, og vi får nå mer hensiktsmessige grenser og regioner som henger bedre sammen. Det er en realitet at samfunnet endrer seg, utfordringene endrer seg, og da må også måten vi organiserer oss på, endre seg. De nye regionene vil få nye muligheter, ikke minst fordi regionene har ulike ressurser og ulike utfordringer – fra Finnmark og Troms i nord, med sin rike tilgang på ressurser og ikke minst den muligheten de nå får til både å fylle og realisere deler av nordområdepolitikken, til Akershus, Østfold og Buskerud, med sin nære tilknytning til hovedstaden, og som med et funksjonelt og velfungerende transportsystem kan få hele Østlandet til å henge bedre sammen. Det som er felles, er at vi i årene som kommer, skal gjennomføre det grønne skiftet. Det skal skapes flere jobber, og flere skal kvalifiseres for arbeidslivet. Her vil de nye fylkeskommunene få en viktig rolle. Det er også en realitet at vi må tenke på hvordan vi bruker ressursene fremover. Med færre fylkeskommuner frigjøres det administrative ressurser som fylkene kan bruke til bedre tjenester. Jeg registrerer at det er en diskusjon om oppgaver. Jeg har nok litt følelsen av at man dytter det litt foran seg, for det er Stortinget som vedtar hvilke oppgaver de nye fylkene skal ha. Da man gjennomførte den store kommunereformen i 1965, startet man ikke med oppgaver, men man startet med å rigge en kommunestruktur som gjorde at kommunene kunne utvikle seg fra – jeg holdt på å si – nesten minimumsløsninger da, til store velferdskommuner i dag. Vi har vedtatt overføring av oppgaver, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, og vi har et ekspertutvalg som ser på nye oppgaver. Stortinget vil få gode muligheter til å diskutere det i tiden som kommer. Det har også vært etterlyst hva som skjer med de statlige etatenes regionale inndeling. Der har vi også avtalt med Kristelig Folkeparti og Venstre at vi nå starter et arbeid for å se på om den statlige strukturen kan tilpasses fylkenes struktur bedre, under forutsetning av at det skaper bedre tjenester for innbyggere og for næringslivet. Vi må hele tiden ha klart for oss at vår oppgave er å tjene innbyggere og næringsliv og sette oss i stand til å løse de oppgavene bedre. Vi har allerede tatt det første skrittet ved at vi nå får en bedre harmonisering med fylkesmannsembetene. Den nye fylkesmannsstrukturen er på plass fra 1. januar 2019. I løpet av våren skal Stortinget også ta stilling til navneforslag på de nye fylkene. Det tror jeg også kan bli en interessant diskusjon, når den tid kommer. Det er gjort viktige vedtak i Stortinget. Nå er tiden inne til å se fremover. Jeg har hatt gleden av å ha god dialog med mange av fylkespolitikerne. De ser også frem til å gå løs på oppgaven når omkampenes tid nå er forbi.