Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-02:
Meldingen Framtidas museum er et positivt tiltak, som vil øke kompetansen innenfor publikumsutvikling for de ulike kulturinstitusjonene. Framtidas museum må bidra til utviklingen av et bedre kunst- og kulturliv, som når et bredere spekter av målgrupper i Norges befolkning. Men norsk kulturliv er i stor grad finansiert av offentlige aktører, i tråd med ønsker og prioriteringer fra nasjonale politiske myndigheter, som kan være beklagelig for mange. Naturlige konsekvenser av kulturlivets uavhengighet og av markedets betalingsvilje er at museene må fokusere på utstillinger som er interessante, og muligheter for å generere større inntekter. De fleste aktører innenfor det ikkekommersielle kulturlivet har et sterkt søkelys på å utvikle og prioritere kunstnerisk interessante produkter, noe som kan føre til et mer begrenset fokus på publikumsbesøk. Derimot må museene ha et kulturtilbud som når et så bredt publikum som mulig. Per i dag har museene tilgang på informasjon om antall publikummere ved de ulike museene, men liten kunnskap om hvilke grupper som nås av tilbudene, og hvilke som faller utenfor, som jeg mener er et viktig område. Nye tiltak kan være positive for å sikre at så mange som mulig av Norges innbyggere nås, og at et tilbud når et mye bredere publikum enn det som vi ser i dag. Jeg vil understreke at vi ikke må glemme viktigheten av å ivareta vår kulturarv oppe i alt dette. Kulturminner, både i immateriell og materiell form, er sporene av våre forfedres liv og virke som fortsatt kan ses og oppleves i dagens samfunn. Dette er viktig å ha med seg. Kulturarven binder samfunnet sammen, i tillegg til å ha en egenverdi. Vi har en forpliktelse til å bringe kunnskapen om vår fortid videre. Staten er en stor eier av kulturminner og har et spesielt ansvar for å ta vare på disse. Fremskrittspartiet fremmet et representantforslag om ordning for utleie av kunst- og kulturgjenstander. Vi fikk mye ros fra Arbeiderpartiet og regjeringspartiene. Ja, vi fikk også støtte for dette forslaget. Hensikten med forslaget var å etablere en ordning som tilgjengeliggjør kunsten og kulturskattene, samt øker en eventuell inntekt for museene. Seks år etter er det fortsatt ikke etablert en utleieordning som kan gjøre kunstsamlingene tilgjengelige for mange flere. Man kan lure på hvorfor departementet og statsråden ikke har fulgt opp saken skikkelig. Dette er beklagelig. Det ligger fortsatt store mengder kunst- og kulturgjenstander bortgjemt i magasiner. Publikum fortjener å få glede av disse. Mange i næringslivet er også interessert i å leie dem for dekorasjon i sine lokaler. Statsråden har vært i England for å lære hvordan man skal få større publikumsbesøk til museene, kunne jeg lese i Aftenposten. Men det er allerede utviklet et forum for det. Norsk publikumsutvikling, som holder til i Bergen, jobber akkurat med disse tingene. Det er en medlemsorganisasjon som arbeider for å oppnå kunnskap for å øke publikumsoppslutningen i de enkelte museer. Bergen kommune skal ha ros for å ha tatt initiativ til å opprette et slikt kontor. Det er helt nytt i Norge. Statsråden behøver ikke å reise til England for å lære dette. Det hadde holdt med en tur til Bergen. Dette vil føre til økt forståelse og vekke nysgjerrighet for kulturtilbud blant folk som ikke har kjennskap til slike tilbud fra før. Initiativet kan rette oppmerksomhet mot det viktige arbeidet som skjer i landets museer, og at det er viktig å samarbeide om tiltak, slik at man kan lære av hverandre. De siste ti årene har det vært stor utvikling innenfor radio og tv. Jeg ser også at det er noen som tenker på å danne et sms-museum. Jeg ønsker at statsråden ser på om vi kan etablere et audiovisuelt museum, altså at vi kan ivareta alt det audiovisuelle utstyret som nå står i gangene, f.eks. hos NRK.