Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-11-20:
Digital kompetanse er, som mange har sagt, en av fem grunnleggende ferdigheter i grunnskolen og videregående opplæring. Skolens læreplaner stiller derfor også krav om at IKT skal brukes i alle fag på alle trinn, og dermed av alle lærere. Men for at disse målsettingene skal manifestere seg i faktisk kunnskap hos elevene, er det, som interpellanten tar opp, nødvendig at bruk av IKT ikke bare er forankret hos elever og lærere, men også hos skoleledere, skoleeiere og foreldre. For noen år siden, da bruk av «data» skulle introduseres i undervisningen, var det særlig investeringer i utstyr og antall elever per maskin som var temaet. Fortsatt er dekningsgrad og oppgradering av maskinvare et tema dersom vi skal nå målene våre. Senter for IKT i utdanningen utfører, som mange har vært inne på, Monitor-kartleggingen for å undersøke den «digitale tilstanden» i skolen. Undersøkelsen er landsdekkende og baserer seg på et utvalg av skoleledere, lærere og elever på 7. trinn, 9. trinn og videregående skole trinn 2, altså Vg2. Blant skolelederne viser det seg at IKT har høg faglig prioritet, men at det likevel ikke satses nok på oppdatert utstyr, særlig i grunnskolen. Monitor viser at halvparten av skolelederne i grunnskolen mener at skolen har tilgang til nok IKT-ressurser, mens det samme tallet for skoleledere på videregående trinn er 78 pst. De videregående skolene prioriterer i større grad ressurser til digitale læremidler sammenlignet med skoleledere i grunnskolen og synes å ha en mer helhetlig og omfattende satsing på IKT hvis vi sammenligner. Lærerne er positive til å bruke datamaskiner i undervisningen, men undersøkelsen viser store variasjoner mellom skoleslagene og fagene når det gjelder lærernes datamaskinbruk. Lærerne på videregående skole svarer at de bruker datamaskin på skolen i vesentlig større grad enn grunnskolelærerne. Undersøkelsen sier derimot ikke noe om læringsutbyttet eller læringseffekten av bruk av IKT i de ulike fagene. Elevene på de utvalgte trinnene i undersøkelsen bruker i stor grad datamaskiner i læringsarbeidet, men det er som sagt store forskjeller mellom grunnskole og videregående skole. Det er også forskjeller mellom fagene når det gjelder bruk av datamaskin. En stor andel elever på videregående skole bruker data ukentlig eller oftere i fagene norsk, engelsk og samfunnsfag, mens det er en lavere andel elever på 7. og 9. trinn som bruker datamaskin ukentlig eller oftere i disse tre fagene. Elever og lærere opplever at kvaliteten på skolens datamaskiner ikke er egnet til alle typer fag og oppgaver. Maskinene fungerer bra til mindre maskinkrevende aktiviteter som skriving, men er ofte for trege når det kommer til programvare med film og bilder, bilderedigering og bruk av Internett. Dersom bruken av IKT skal gi en merverdi utover det mer tradisjonelle læremidler representerer, er det absolutt et poeng at utstyr og programvare er oppdatert og tilgjengelig. Det samme gjelder oppdatering av lærere som skal bruke IKT som et effektivt verktøy. I dag hører vi ulike historier om hvordan IKT fungerer i undervisningssituasjonen. Det gir store muligheter, slik som kunnskapsministeren viste eksempler på, men jeg er neppe den eneste som har fått tilbakemeldinger på bruk av sosiale medier i undervisningssituasjonen og at det kan forstyrre undervisningen. Sosiale media og tilgjengelighet til enhver tid krever at læreren har god kompetanse og evne til å bruke IKT som verktøy når hun skal, ta den ut av bruk når det passer, og også ta i bruk sosiale medier som verktøy i undervisningssituasjonen når det passer. Bruk av IKT i undervisningen er kommet for å bli. Det er derfor viktig at vi har godt utstyr tilgjengelig, og at lærerne har god kompetanse for å nyttiggjøre seg effektene av dette verktøyet og utvikle mulighetene videre. Senterpartiet har tidligere tatt til orde for å se på effektene av læringsutbyttet knyttet til bruk av IKT i skolen. Jeg mener vi fortsatt ikke har god nok oversikt over dette. Hva fungerer bra, og hva er det som ikke fungerer så bra? Jeg håper Senter for IKT i utdanningen vil gå nærmere inn i disse problemstillingene i tida framover, slik at vi får best mulig bruk av IKT, med de utrolige mulighetene det gir for elevene. Så blir det spennende å følge med på hvordan universitets- og høgskolesektoren vil følge opp denne bølgen som vil komme nedenfra, fra grunnskolen. Senest i dag tidlig kunne vi høre på radio at NTNU nå legger ut sine forelesninger på nett, men de understreker at dette muligens fører til større behov for diskusjon i grupper i etterkant. Hvordan de bruker tida i høgskolesektoren, kan endre seg fra slik det er i dag.