Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-11:
Det går godt i norsk økonomi. Men dessverre opplever ikke Kommune-Norge det. Det er tydelig at satsingen fra Regjeringen og Hagebakken på Kommune-Norge er forbi. Alle forventningene kommunepolitikerne hadde til denne Regjeringen, har forsvunnet helt. Fremskrittspartiet har lagt fram et moderne og framtidsrettet budsjett. Regjeringens forslag til statsbudsjett er dårlig lesning for landets kommunepolitikere. Sterk vekst i bl.a. lønnsutgifter uten tilsvarende inntektsøkning for kommunene gjør at tilbudene til befolkningen rammes kraftig. Fremskrittspartiet ser med bekymring på at Regjeringen og Hagebakken ikke tar denne vanskelige situasjonen alvorlig. Retorikken fra Hagebakken om at kommunene får rekordstore overføringer, harmonerer ikke med virkeligheten ute i den enkelte kommune. Det er ikke samsvar mellom det Regjeringen og Hagebakken sier, og det de gjør. Mer penger til barnehager gir ikke mer penger til lønn til sykepleiere, lærere eller hjelpepleiere. Det er på det rene at norske kommuner ikke får en realvekst i inntektene for 2008, men faktisk en nedgang. Dette dokumenteres av KS. Dette skyldes hovedsaklig økte utgifter til lønn og pensjoner, som ikke påvirkes av kommunene. Det betyr dessverre i mange tilfeller kutt i tilbudet til befolkningen innenfor eldreomsorg, psykiatri og rusomsorg. Dette må den rød-grønne regjeringen ta ansvar for. Det går sågar dit hen at kommunepolitikere blir desperate rundt omkring i Kommune-Norge. De gjør hva som helst, virker det som, for å øke inntektene til kommunene og for å kunne opprettholde et minimumstilbud til innbyggerne. Vi ser f.eks. hva en del arbeiderpartistyrte kommuner har gjort når de har inngått et samarbeid, et nært samarbeid, med Terra. Det positive er at det foreløpig bare er åtte kommuner. De håper de kan øke inntektene til kommunene stort. De venter på den store Lotto-gevinsten. Med Regjeringens budsjett er ikke rentekompensasjonsordningen videreført, med de konsekvenser det har for vedlikehold av skolebygninger og kirkebygg. Det er et stort etterslep på vedlikehold i milliardklassen på kommunale bygninger. Det er også stort etterslep på vedlikehold av kommunale veier. Ingenting av dette har Regjeringen funnet plass til. Her står store verdier og forfaller og råtner på rot. Mange kommuner har, noe jeg beklager på det sterkeste, innført eiendomsskatt – en tilleggsskatt som treffer urettferdig – for å kunne finansiere alle lovnadene til Regjeringen. Arbeiderpartistyrte kommuner sier at det ville vært vanskelig å få budsjettet i havn uten eiendomsskatten, og understreker at eiendomsskatten faktisk reddet bygdas skole, og det med den tilleggsskatten som treffer så urettferdig. Hagebakken hevder at kommunene får en betydelig økning i overføringene fra staten neste år, men i budsjettet anskueliggjøres det at når de øremerkede og lovede midlene fra Regjeringen er fordelt, er det i realiteten lite med ekstra friske midler til kommunene. Befolkningsendringer, med flere eldre og unge i kommunen, utgjør en merkostnad for kommunene på 1,5 milliarder kr. Underdekning av NAV-reformen utgjør også en merkostnad for kommunene. Vedlikeholdsetterslepet, som jeg var inne på, på kommunale bygninger vil koste kommunene oppimot 100 milliarder kr, og det er et etterslep på kommunale og fylkeskommunale veier i størrelsesorden 28 milliarder kr. Fremskrittspartiet har en totalt alternativ økonomisk politikk, som Hagebakken kaller populisme. Er det populisme å hindre krise i kommunene? Er det populisme å hindre at kommunens innbyggere blir skadelidende? Fremskrittspartiet legger opp til en økning av inntektene til kommunene, med øremerkede midler til eldreomsorgen og flere midler til skolen. Jeg mener det ikke bare er et inntektsproblem som gir dagens kommuner et stramt økonomisk spillerom. Mange kommuner lider også under et utgiftsproblem. Dels er de offer for statlige pålegg og reformer som har vært underfinansiert. Fremskrittspartiet synes dagens modell for finansieringen av kommunesektoren er lite hensiktsmessig, noe som flere talere har vært inne på. Det er noe vi må gjøre noe med, og komme tilbake til. Det skal lønne seg for lokalpolitikerne å skape næringsliv i kommunene. Flere kommuner må arbeide aktivt og målrettet for å tiltrekke seg arbeidsplasser og bedrifter. I mange tilfeller dreier dette seg om lokaliseringer der alternativet for bedriftene vil være å lokalisere seg andre steder. Jeg er opptatt av at disse kommunene belønnes gjennom inntektssystemet. Høyere verdiskaping i hele landet er en forutsetning for å sikre velferdsnivået og bosettingen. Jeg mener at budsjettoverskridelser i kommunene i større grad må få konsekvenser for de ansvarlige ledere, og jeg er glad for at statsråden ser på Terra-skandalen og vurderer den i sin helhet. Slik kan saksbehandlingen bli gjenstand for en kontinuerlig vurdering og effektivisering til innbyggernes beste. Vi må jobbe med å sikre at innbyggerne får de tjenester de har krav på, uavhengig av i hvilken kommune de bor. Jeg har én positiv tilbakemelding til Regjeringen avslutningsvis, og det gjelder at det er innført en ny politikk, og det er «ressurskrevende tjenester» i kommunene. Man har innført en stykkprisordning for å sikre tjenestene overfor brukerne. En slik ordning skal være med på å sikre likt tilbud over hele landet. Dette har Regjeringen innført etter stadige innspill og press fra Fremskrittspartiet. Så det er en gladmelding til alle som har behov for de tjenestene. Fremskrittspartiet ser på det voksende byråkratiet som en fare for det norske demokratiet på grunn av den uoversiktlighet som eksisterer i forvaltningen. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at offentlig virksomhet i større grad må ta i bruk virkemidler som anbud, privatisering, konkurransestimulering, og at det må foreligge særskilte begrunnelser dersom disse prinsipper og virkemidler ikke skal benyttes av offentlige virksomheter.