Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
Straffeforfølging, siktelse og tiltale for brudd på straffebestemmelser er i samfunnets interesse. Kriminalitet bekjempes bl.a. gjennom politiets etterforskningsarbeid. Det er et arbeid som har både en forebyggende og en irettesettende funksjon. Men også politiet og påtalemyndigheten kan trå feil. Uskyldige kan bli siktet og tiltalt for lovbrudd. Omkostningene for dem som opplever dette, er betydelige. Selv om siktelsen ikke etterfølges av en tiltale, opplever flere at uttrykket «ingen røyk uten ild» henger ved dem gjennom år. Jeg tror forslagene i Ot.prp. nr. 77 for 2001-2002 på flere måter vil gjøre det lettere for personer som uforskyldt har blitt siktet i en straffesak. Forslagene i proposisjonen er prinsipielle, og reformen har flere mål. Den skal for det første styrke rettighetene til personer som uforskyldt har blitt straffeforfulgt. Uskyldspresumsjonen er nedfelt både i Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen og i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter. Dagens vedtak vil ivareta dette på en bedre måte enn tidligere. Reformen søker for det annet å unngå uthuling av kriminalitetsbekjempelsen ved at reelt skyldige eller personer som motarbeider oppklaring av straffesaker, får krav på erstatning. For Kristelig Folkeparti er det et sentralt punkt å ha erstatningsregler som oppfyller Norges forpliktelser etter menneskerettighetskonvensjonene. Det skal ikke være slik at personer som er frifunnet av domstolsapparatet, må bevise sin uskyld for å kvalifisere for erstatning. Dagens ordning kan vanskelig praktiseres uten å bryte prinsippet om at enhver er uskyldig inntil man er dømt skyldig. Er man frifunnet i retten, er man pr. definisjon uskyldig. Regjeringens forslag tar konsekvensen av nettopp det. Jeg vil for ordens skyld presisere at også personer som har hatt status som mistenkt, kan få erstatning. Det rettslige grunnlaget for dette finnes både i straffeprosessloven og i skadeserstatningsloven. Kristelig Folkeparti erkjenner at etterforskning kan være svært inngripende overfor enkeltpersoner, til tross for status som mistenkt og ikke som siktet i saken. Justiskomiteens flertall ønsker imidlertid ingen endring i praktiseringen av erstatningsreglene som gjelder mistenkte. Kristelig Folkeparti er glad for at det nå uttrykkelig vil fremgå av straffeprosessloven at menneskerettsstridig frihetsberøvelse kvalifiserer til erstatning. Norge har blitt kritisert bl.a. for urettmessig bruk av varetekt og isolasjon. Internasjonalt holder Norge høy profil når det gjelder menneskerettigheter. Det bør være en selvfølge at vi følger opp internt. Jeg håper at presiseringen som nå gjøres i straffeprosessloven § 444 c, vil innebære økt bevissthet om menneskerettighetene, både innen politiet og innen kriminalomsorgen. Dersom siktede uten rimelig grunn har nektet å forklare seg, motvirket opplysning av saken, foranlediget straffeforfølgning eller latt være å begrense skaden, skal erstatningen reduseres eller falle helt bort. Kristelig Folkeparti har grundig vurdert hvorvidt forklaringsnektelse som grunnlag for erstatningsreduksjon vil stride mot selvinnkrimineringsprinsippet. En siktet har rett til å nekte å forklare seg for politiet og for retten. For Kristelig Folkeparti er det imidlertid avgjørende at det ikke skal lønne seg å nekte å bidra til oppklaring av en straffesak. Derfor mener vi at det å nekte å forklare seg skal kunne danne grunnlag for erstatningsnedsettelse. Jeg vil imidlertid presisere: Slik erstatningsnedsettelse kan ikke skje dersom siktede hadde en rimelig grunn til å nekte å forklare seg. Regjeringens forslag til erstatningsregler innebærer at siktede gis rett til full erstatning for økonomisk tap som skyldes ethvert etterforskningsskritt, ikke bare fengsling. Vilkårene for å få oppreisning, erstatning for ikke-økonomiske tap, lempes. For Kristelig Folkeparti er det viktig å framheve at når inngripende tvangsmidler og etterforskningsskritt har vært benyttet, må terskelen være lav for å bli tilkjent oppreisning. De nye erstatningsreglene må praktiseres på en måte som sikrer effektivitet, rettssikkerhet og likebehandling. Kristelig Folkeparti mener at disse hensynene ivaretas i Regjeringens forslag om at erstatningskravet i første omgang skal avgjøres administrativt. Justiskomiteen er delt i spørsmålet om hvorvidt det skal gis fri sakførsel ved behandling av disse erstatningskravene i domstolene. Arbeiderpartiet og SV mener fri sakførsel bør gis. Kristelig Folkeparti er uenig i dette. Vi mener det er uheldig om det er totalt risikofritt å bringe en sak inn for domstolen. Vi frykter at en slik ordning vil medføre at et unødvendig høyt antall saker ankes inn for domstolene. Når Stortinget tiltrer Regjeringens forslag fremmet i Ot.prp. nr. 77, forsterker vi vårt humanistiske straffeapparat. Inntil man er dømt skyldig, er man uskyldig. Nå vises det i handling og ikke bare gjennom ord.