trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Så vidt jeg kjenner til, er det ønskelig å kunne utnytte den tomten til andre formål, og den bygningsmassen som ligger der i dag, er uegnet å videreføre som fengsel som den ligger. Det må til omfattende renovering. Som jeg sa, er store deler av bygningsmassen også vernet. Det vil bli veldig kostbart, det vil ikke bli et hensiktsmessig bygg for de innsatte uten at man må ta f.eks. parkarealer eller andre ting, som også har en verdi. Det er god beliggenhet, det er jeg enig i, men det er mange forhold som gjør at det ikke er egnet å fortsette med dagens tomt.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Mitt utgangspunkt har vært at jeg ønsker at man lokalt skal ønske et nytt fengsel velkommen. Det var derfor vi innledet dialog med Oslo kommune i fjor høst. Det var derfor jeg gikk ut og sa at vi har ikke konkludert, men her er saken slik den foreligger. Det er heller ikke så veldig ofte at en regjering på den måten inviterer til å bli harselert med, slik som SV har gjort, til tross for at vi hele veien har vært så tydelige på at vi skal snakke med folk, høre hva man ønsker, men at vi må basere oss på de reelle forholdene i saken, som er at Bredtvet framstår som det eneste aktuelle alternativet i Oslo. Men nå har Oslo sagt sitt. Man ønsker heller at fengselet skal ligge utenfor Oslo, og det vil vi lytte til.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg kommer til å ha dialog med Oslo kommune om mange saker framover. Når det gjelder tomtevalg for en erstatningsplass for Oslo fengsel, mener jeg det er viktig å komme videre. Det har blitt gått så mange runder som er resultatløse, og Oslo fengsel er på overtid, reelt sett. Vi vet ikke hvor lenge det kan være drift der, og det er et stort ansvar å ha. Derfor vil vårt utgangspunkt nå være å gå videre – på bakgrunn av de utredningene – med tomtealternativer utenfor Oslo. Jeg har tidligere i prosessen sagt at vi også ser på løsninger med at man f.eks. kan dele opp prosjektet, slik at man har noen plasser et sted, litt lenger unna Oslo, og noe plasser litt nærmere Oslo. Vi må komme tilbake til hva vi skal gjøre videre, men det er viktig å få framdrift. Det har blitt gått mange runder med Oslo nå.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg etterlyste en mer konstruktiv tone fordi representanten framsatte flere feilaktige påstander i sitt innlegg. Hele mitt mål med den prosessen vi har hatt nå rundt Bredtvet siden i høst, har nettopp vært å gå til Oslo kommune og dem som er engasjert i dette og si: Slik står saken nå, Bredtvet framstår som det eneste reelle alternativet i Oslo. Vi har ikke bestemt oss. Vi ønsker å høre hva dere mener er viktigst å legge vekt på. Jeg er glad for at vi har hatt en god og konstruktiv runde med – jeg tror jeg kan si – samtlige partier i Oslo bystyre, og at de nå har kommet tilbake med et tydelig signal. Jeg setter veldig pris på den dialogen vi har hatt, og jeg setter også pris på flere innlegg i dag som tar inn over seg alvoret i den situasjonen vi står i. For ja: Jeg er glad for at det fortsatt skal være grøntområde i Groruddalen, og det vet jeg også at Senterpartiet er veldig opptatt av lokalt, men jeg er også veldig bekymret. Jeg er bekymret for alle dem som sitter på veldig dårlige soningsforhold i Oslo fengsel, for kvinnene som nå ikke har noen utsikter til å få et nytt kvinnefengsel, og for at denne saken kan komme til å bli krevende også framover. Uansett hvilket alternativ vi ser på, er det ingen som har kun oppsider og ingen nedsider, så her må vi ta noen vanskelige valg i årene som kommer, og det opplever jeg at det er forståelse for i salen. Vi skal som regjering legge til rette for at vi får framdrift og finner løsninger, og så ser jeg også fram til å samarbeide med Stortinget om det når vi kommer hit med saken på egnet måte. Men det er mange hensyn som ikke er så langt framme i debatten når skogen på Bredtvet er det som er i fokus, men som også er veldig viktige hensyn i denne saken, og da spesielt forholdene til de innsatte, som det er prekært å få gjort noe med.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
En representant fra Fremskrittspartiet spurte om tomter utenfor Oslo. Som jeg sa allerede i høst, har Regjeringen sett på om vi kan skape en løsning med lokasjon på flere steder. For varetektsplassene – som hvis jeg husker rett, er ca. 60 pst. av plassene som nå er i dagens Oslo fengsel – er det spesielt viktig å ha nærhet til tingretten og politiet. For en del av soningsplassene så kan man kanskje akseptere noe lengre kjøreavstand, og da blir f.eks. tomter som Ilseng aktuelle. Det er noe som vi ønsker å se om vi kan få til en løsning på. Men i lys av de signalene vi har fått fra Oslo kommune denne uken, må vi nå gå litt tilbake til tegnebrettet og starte på nytt med å finne en tomt. Jeg vil bare imøtegå noen av de tingene som ble tatt opp av representanten Kaski. Dette med at et kvinne- og mannsfengsel av praktikalitetsårsaker ikke bør være sammen, er jo riktig, men da må man innrette fengslene og bygge dem på en sånn måte at disse blir atskilt. Med det nedskalerte tomteforslaget som nå ble lagt fram for Bredtvet, er det ivaretatt. Det har vært ytret bekymring for om de innsatte får nok plass, f.eks. per innsatt, og om nedskalert løsning gjør at man får mindre aktiviseringsområde osv. Plassen er forholdsmessig den samme for hver innsatt, så de innsattes forhold er jo det som ligger aller lengst framme når man skal planlegge et nytt fengsel Når det gjelder andre tomter, er det ikke så enkelt som at man kan se om nedskalerte løsninger fungerer, fordi det ikke for alle tomter er plassen som er problemet. Vi har f.eks. en tomt som har vært ganske aktuell, hvor det er en stor trafostasjon helt inntil tomten, som ikke er så bra å bo i nærheten av for innsatte. Det kommer vi ikke utenom, selv om man skulle valgt en annen størrelse på fengslet. Man har en tomt som er liten, på litt over 30 mål. Den nedskalerte versjonen på Bredtvet er 47 mål, sånn at det blir jo altfor lite igjen. Jeg har vært og sett på en tomt som er kjempeskrå, som ikke er egnet for bygging av den grunn. I den dialogen vi har hatt med Oslo, kom det opp en annen tomt som er uegnet fordi det er et gammelt deponi der med farlige gasser som kommer fra grunnen, som gjør at den ikke er egnet for boligformål, og dermed heller ikke for å ha innsatte der. Så det er ulike ting som gjør at det er krevende å finne flere tomter i Oslo, og som er grunnen til at jeg mente det var riktig – og det står jeg fortsatt ved – å gå ut i høst og si at det alternativet som er i Oslo, er Bredtvet. Men da ba jeg om at Oslo tok stilling til om det da er mer riktig å legge fengslet utenfor, som vi nå har fått svar på.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg vil takke for en god debatt. Det er hyggelig når det blir engasjement i salen, uansett. Til det siste tror jeg ikke det er vits i å diskutere det så mye videre, men i den nedskalerte løsningen var det i hvert fall viktig for regjeringen at hensynet til å skjerme kvinnene var høyt prioritert. Det er også derfor det er et eget kvinnebygg og at plasseringen av det bygget på tomten er lagt slik at de nettopp er skjermet. Avslutningsvis har jeg bare lyst til å gå litt gjennom bakgrunnen for den runden vi har hatt i vinter, sånn at SV også kan forstå den. Forrige regjering gjorde et tomtesøk, og Bredtvet kom ut som det beste alternativet. Det var stor motstand, så man skrinla det og gjorde et nytt tomtesøk for å finne en annen løsning. Så blir det tomtesøket gjort, men det er ingen annen løsning. Bredtvet er det eneste reelle alternativet i Oslo. Når jeg vet det, føler jeg også på et ansvar for å si det, sånn at politikere og folk i Oslo kan ta stilling til saken på bakgrunn av det som er de faktiske forholdene i saken. Det var derfor jeg i høst formidlet det til både Stortinget, offentligheten og ikke minst Oslo kommune og ba om at vi kunne ha en dialog om det. Vi har hatt møter som jeg satte veldig pris på – en fin samtale hvor det var mulighet til å stille spørsmål, og hvor jeg tror alle partiene, i hvert fall nesten, var med. Det har vært en veldig fin runde, og selv om vi er like langt nå, tror jeg det har vært en nødvendig runde. Det å ta stilling til om det er greit at fengselet flyttes ut av Oslo, er et stort spørsmål i seg selv. Hvis vi ikke hadde gått denne runden nå i vinter – på bakgrunn av det som er de faktiske forholdene i saken, på bakgrunn av et ærlig utgangspunkt om at sånn vi ser det nå, er det enten et fengsel på Bredtvet, eller så må vi se på tomtealternativer utenfor Oslo – hadde heller ikke Oslo fått anledning til å ta stilling til det spørsmålet. Jeg er glad vi har hatt den runden, og jeg er glad vi har fått belyst mange forskjellige forhold i saken. I det videre arbeidet blir det viktig for regjeringen å finne en løsning som gjør at vi kan få bedret soningsforholdene til de innsatte, og at vi ikke har stengningsspøkelset på Oslo fengsel hengende over oss, for det vil også ta tid fra en beslutning er tatt om hvor vi skal bygge, til det står klart. Jeg gleder meg til å jobbe videre med saken, også i godt samarbeid med dem som er her, og deres partier.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Aller først vil jeg uttrykke forståelse for forslagsstillernes ønske om å gjøre endringer i forvaringsdømtes rett til å be om prøveløslatelse med ett års intervaller. For fornærmede og etterlatte kan det utvilsomt oppleves som belastende at en sak kommer opp, og at man får prøvd spørsmålet så ofte som i dag. Det kan også framstå som unødvendig ressurskrevende med hyppig rettslig prøving av prøveløslatelsesbegjæringer som har små utsikter til å vinne fram. Samtidig er det viktig at vi har med oss og husker på at forvaring er den strengeste straffen vi har i Norge. Forvaringsstraffen er tidsubestemt. Den kan forlenges på ubestemt tid så lenge det er nærliggende fare for at den domfelte vil begå nye, alvorlige lovbrudd, altså ikke på ubestemt tid, men man kan risikere at det i prinsippet varer livet ut. Forvaringsstraffen representerer derfor et særlig sterkt inngrep i den domfeltes frihet. Fordi forvaringsstraffen er tidsubestemt, er det spesielt viktig med mekanismer som sikrer at domfeltes rettssikkerhet blir ivaretatt på en betryggende måte. Retten til å få prøvd spørsmålet om prøveløslatelse med jevne mellomrom er en slik mekanisme. Denne prøvingsretten er av stor betydning for forvaringsordningens legitimitet. En løpende domstolskontroll med forvaringsvilkårene er også viktig for å kunne bedømme den innsattes progresjon under soningen. Når det er sagt, mener jeg at det kan være grunn til å vurdere om det bør innføres et snevert unntak fra retten til å prøve spørsmålet om prøveløslatelse med ett års intervaller. Som flere har vært inne på, reiser imidlertid et sånt unntak flere krevende spørsmål, og det er viktig for regjeringen at eventuelle lovendringer skjer på bakgrunn av et grundig arbeid, sånn at de kryssende hensynene kan balanseres mot hverandre på en god måte. Jeg mener også at det er riktig av regjeringspartiene ikke å støtte Høyres forslag, for vi må ikke bare vurdere hvordan et unntak skal utformes, men vi må også vurdere om det er behov for å gjøre endringer. Det vil være en del av de vurderingene regjeringen ønsker å gå inn i. Det er bl.a. behov for å se nærmere på hva som vil være et hensiktsmessig kriterium for å avgrense rekkevidden av et eventuelt unntak. Forholdet til menneskerettighetene må vurderes. Jeg vil også framheve at høringsinstituttet er av veldig stor betydning når vi skal vurdere sånne komplekse spørsmål, sånn at alle sider av saken blir tilstrekkelig belyst. Jeg er glad for at justiskomiteens flertall deler mitt syn på betydningen av en solid lovgivningsprosess i denne saken. Departementet vil begynne på et arbeid med å vurdere spørsmålet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Den forståelsen er ikke noe mindre selv om regjeringspartiene mener at vi gjør riktig i å ha en bred og grundig tilnærming til spørsmålet, noe jeg mener naturlig også innebærer å vurdere om det er hensiktsmessig å gjøre lovendringer, og så eventuelt hvordan de skal utformes. Så vi utelukker ingenting i det videre arbeidet, men det er viktig for å få opplyst saken og lagt fram et eventuelt lovforslag på god bakgrunn at vi også tar en vurdering av det.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Jeg setter pris på statsrådens gode engasjement for å finne en løsning, men det er så smått utrolig: SV med flere her i salen ønsker seg et fengsel i Oslo. De ønsker å ruste opp Bredtvet og styrke forholdene rundt soningen for kvinner på Østlandet, men har altså gått imot det som kunne muliggjøre det. Det har vært lett med lys og lykte etter alternative plasseringer for Oslo fengsel, men i innleggene fra Fremskrittspartiet og Venstre med flere viser det seg altså at det er mye mangler i kunnskapen om det som er blitt gjort. Det har jo vært, som Fremskrittspartiet etterlyser, grundige og gode gjennomganger – og som statsråden sier: ganger to – for å finne en brukbar tomt. Mastemyr blir nevnt. De vil jo ikke selge, og kommunen vil ikke bygge. Haugenstua er uegnet. Oslo fengsel er, som statsråden redegjør godt for, svært dyrt om det i det hele tatt er mulig å ruste opp til et moderne fengsel med moderne straffegjennomføring. Så undres jeg over om folkene som protesterer her i salen i dag, har sett på det sterkt nedskalerte alternativet på Bredtvet, hvor departementet, kriminalomsorgen og Statsbygg har gjort en svært god jobb for nettopp å imøtekomme protestene som er kommet lokalt. Det er kraftig nedskalert, og grøntområdene er godt ivaretatt. Bredtvet er altså etter alle solemerker det eneste reelle alternativet om fengselet skal være i Oslo. Dersom nå Oslo, hovedstaden vår, blir stående uten et fengsel og et moderne kvinnefengsel på Østlandet blir sendt ut i det blå, får faktisk SV, slik jeg ser det, bære det på sine skuldre. Og jeg synes det er trist – en hovedstad som ikke evner å ta vare på sine egne domfelte, er slik jeg ser det, sosialpolitisk et svært trist skue.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Representanten Kaski utfordret meg. Jo, jeg synes det er flott at folk engasjerer seg i sine nabolag og i sine nærmiljø – det heier jeg på. Selv har jeg som lokalpolitiker stått i mange saker om hardbruksboliger og omsorgssentre og alt mulig, noen ganger på linje med mine naboer, og andre ganger hvor naboene har måttet venne seg til at det ble ikke helt sånn som de ønsket det. Det jeg mener ville vært et trist sosialpolitisk skue, var om hovedstaden blir stående uten et fengsel. Så ser jeg for øvrig også fram til at SV i sine forhandlinger med regjeringen og oss prioriterer kvinnesoning, for det har ikke SV gjort fram til nå. SV har prioritert annerledes og gjerne til fordel for andre gode formål. Når det gjelder samsoningsproblematikken, er den veldig godt ivaretatt i Bredtvet-alternativet, slik som statsråden redegjør for. Det er faktisk en spesielt god løsning både for menn og kvinner. Selv om Bredtvet nå er overmoden for rehabilitering, slik som SV tar til orde for, er det rundt i landet fengselsbygg som er like dårlig stilt – og verre – og dersom vi nå ikke benytter oss av anledningen, blir man nødt til å stille Bredtvet i køen sammen med alle de andre fengslene som sårt trenger rehabilitering, for vi vet det er et stort etterslep. Så sjansen er her og nå for å gjøre en ordentlig jobb med kvinnesoningen på Østlandet og sørge for et moderne, godt fengsel for kvinnene som soner ved Bredtvet. Skjer det ikke, nei vel, da går Bredtvet inn i køen og må vurderes opp mot mange andre gode tiltak innen rehabilitering av fengselsbygg i landet.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2022-04-28:
Komiteen har hatt til behandling et forslag fra Fremskrittspartiet om å endre straffeloven § 44 slik at det tas inn en unntaksbestemmelse som gir domstolene adgang til å innskrenke den domfeltes rett til å begjære seg prøveløslatt hvert år, i tilfeller der det er lave utsikter til forbedring hos den domfelte. Forvaring er en tidsubestemt straff for spesielt farlige, tilregnelige lovbrytere. Hovedformålet er å beskytte samfunnet mot ny alvorlig kriminalitet fra domfeltes side og kan bare idømmes når ordinær fengselsstraff ikke vil være tilstrekkelig til å ivareta samfunnsvernet. Forvaring kan forlenges så lenge det foreligger en nærliggende fare for at den domfelte vil begå nye alvorlige lovbrudd. Den forvaringsdømte kan derfor i prinsippet holdes frihetsberøvet livet ut. Den domfelte kan søke om prøveløslatelse etter utløpet av eventuelt fastsatt minstetid allerede ett år etter rettskraftig dom. Det som ligger til grunn når en slik begjæring vurderes, er om det foreligger fare for gjentakelse som vil være en trussel mot andres liv, helse og frihet. Det er denne retten forslagsstillerne mener må endres ved at det innføres en unntaksbestemmelse som gir adgang til å innskrenke den domfeltes rett til å begjære seg prøveløslatt i visse saker. Dette gjelder de sakene der det er en forhøyet gjentakelsesfare for alvorlige lovbrudd. Det at forvaringsstraffen er tidsubestemt, betyr at det er en sterk inngripen i den domfeltes frihet, og at det dermed av hensyn til domfeltes rettssikkerhet er nødvendig å sikre jevnlig rettslig prøving av om forvaringsvilkårene fortsatt er oppfylt. Straffelovens regler om forvaring har blitt strammet inn i nyere tid. I 2015 ble det foretatt endringer i reglene om minstetid og tidsramme ved forvaring. Maksimal minstetid ved forvaring ble forlenget fra 10 år til 14 år i tilfeller hvor retten fastsetter en tidsramme for forvaringen på over 15 år, og fra 15 til 20 år der det er fastsatt en tidsramme som overstiger 21 år. Videre ble maksimal tidsramme for forvaring utvidet til 30 år for lovbrudd som har en strafferamme på fengsel i inntil 30 år. Det er et flertall i justiskomiteen som viser forståelse for forslaget fra Fremskrittspartiet. Statsråden opplyser også om at spørsmålet bør vurderes, men at det må gjøres grundig lovforarbeid for å hindre utilsiktede konsekvenser dersom man ønsker å legge opp til slike endringer som representantforslaget legger opp til. Dette hensynet til at slike endringer ikke kan gjennomføres uten et grundig forarbeid og hvor høringsinstituttet er flittig brukt, er også en av grunnene til at det nå er flertall i komiteen for å si nei til representantforslaget fra Fremskrittspartiet.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg er veldig fornøyd med at ministeren er tydelig på at regjeringen ikke har konkludert, det er bra. Jeg er også veldig opptatt av at ministeren ser på muligheten for å få en vinn-vinn-situasjon. Hvis man går tilbake til Grønland, er det der ingen konflikt med naboer, ingen konflikt med protestaksjoner og ikke noen skogsområder som blir bygd ned. Det er heller ikke noe dyrket mark som blir bygd ned, så det burde være en ideell sak for Senterpartiet. Det foreligger gode, konkrete planer for en oppgradering slik at sanitære hensyn blir ivaretatt, og det foreligger gode, konkrete planer om et nybygg på ca. 40 plasser og planer om å selge unna deler av tomten så man kan frigjøre arealer og også få inntekter. Vil ministeren se litt på de planene igjen, ikke avvise dem fullstendig? Det tror jeg faktisk kan være interessant.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Det er hyggelig hvis ministeren har sett på de planene, men jeg oppfattet egentlig at det mandatet som Statsbygg har fått, mer er å se på nye tomter. Det ordet ble vel brukt konkret også fra talerstolen, at det var nye tomter som var premissene for Statsbyggs søk. Jeg synes det kunne vært interessant å høre hvilke vurderinger ministeren i så fall finner tungtveiende for ikke å gå videre med Grønland. Det er et attraktivt område, og man kan få frigjort mye penger dersom man selger ut deler av tomten. Tomten er så vidt jeg vet, nesten 40 mål. Man trenger ikke hele tomten til et nytt fengsel, og meg bekjent er det ikke noe krav fra Oslo om å ikke oppgradere Oslo fengsel. Hvis Oslo kan få velge mellom å bevare Bredtvetskogen eller utvide og utbygge Oslo fengsel på Grønland, tror jeg svaret blir ganske enkelt, da er jeg sikker på at det blir Grønland.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Det var interessant og spennende å lytte til representanten Drevland Lunds engasjerende innlegg. Når han spesielt nevner et variert dyreliv i Bredtvedtskogen, er det vanskelig å ikke komme med en liten kommentar om at det hadde vært fristende å sette ut ulv i den skogen for meg som er fra Hedmark, og vi hadde fått en rovdyrdebatt. Vi skal ikke snakke om rovdyr i dag, men jeg vil bare presisere og informere Stortinget om at Fremskrittspartiet kommer også til å støtte SVs forslag, nr. 6, om at Stortinget får en «egen sak om plassering av nytt Oslo fengsel før endelig beslutning fattes.» Det som er viktig for oss i Fremskrittspartiet, og det er slik jeg tolker SV, er at da skal vi få en grundig, ordentlig, god justispolitisk faglig gjennomgang av alle alternativer – ikke bare tomtealternativene, men også eksisterende fengsel, slik som på Grønland. Og da tror jeg at ministeren og flere vil se at Grønland faktisk vil framstå som et meget, meget klokt kompromissalternativ.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg må si jeg reagerer på Arbeiderpartiets antydninger om at vi ikke har satt oss inn i saken. Fremskrittspartiet har absolutt sett på de nedskalerte planene for Bredtvetskogen og har også – dessverre kanskje som det eneste partiet, slik jeg oppfatter det – satt oss inn i hva som ligger i oppussing på dagens fengsel på Grønland. Det er heller motsatt; der tror jeg Arbeiderpartiet ikke har satt seg godt nok inn i de planene. Det er ikke sikkert ministeren vil svare, men dette er litt interessant: Jeg opplever at ministeren sier at når Oslo kommune ikke vil ha nytt fengsel på Bredtvet, skal regjeringen lytte til det, og jeg oppfatter ministeren som at det da nesten er en åpen dør for å kunne ha fengsel utenfor Oslo. Da åpner det seg nye muligheter, f.eks. Kongsvinger, Stange. Hvilke kriterier vil ministeren i så fall legge til grunn? Det er vel avstanden til Oslo, vil jeg tro, utvidelse innenfor eksisterende murer, kanskje ferdig regulerte planer og tomter som allerede er i offentlig eller i kriminalomsorgens eie.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Til siste taler: Denne saken handler ikke om at Oslo ikke vil ha fengsel i Oslo. Det den handler om, er at vi ikke ønsker å bygge i skogen på Bredtvet. Det er det saken handler om. Det handler om at man her har et grøntområde som i flere tiår har blitt ansett som og planlagt for at det skal bli viktigere i Groruddalen. Dette er ikke en park, det er et skogsområde, som ligger i Groruddalen – og for dem som har holdt på lenge, er det slik at helt siden man lagde en helhetlig plan for Groruddalen i 1997, har dette vært ansett som et viktig område. Det er unikt at en har et skogsområdet i byen. Det kan ikke sammenlignes med markas rolle. Dette har en helt annen rolle for Oslo, og for Groruddalen. Det er det dette handler om. Det handler om å finne en tomt for et nytt Oslo fengsel, for det er Venstre enig i, at vi trenger et nytt fengsel, og at vi trenger å flytte vekk fra Grønland. Og da handler dette om hvor vi da skal legge det til. Det kan ikke være sånn at staten tillater seg å velge arealer – i dette tilfellet et grøntområde, en skog – som ingen andre utbyggere ville fått lov til å bygge inn i. Da må vi lete etter andre steder, og den forrige regjeringen satte i gang denne prosessen ved å se på andre alternativer enn Bredtvet. Det er jo gjort utredninger på – nå husker jeg ikke på hvor mange, men det er vel åtte som ble gjort, at man har sett på åtte tomter, der både Haugenstua, Mastemyr, Solvang og Krogsrud ligger igjen som alternativer fra den utredningen. Og det man nå trenger å gjøre, er å jobbe videre med disse. Det som er viktig for Oslo, er jo at det er i tilknytning til Oslo, og at man har en god tilgang. Det gjelder for familie til dem som er i fengselet, og andre. Nå mener jeg at det også bør være mulig å finne arealer i Oslo uten å måtte gå inn i grøntarealer og skogsområder, men vi får nå forholde oss til den utredningen som er gjort, og jobbe videre med de mulighetene som er der. Så er jeg også spent på å høre statsrådens innlegg, for nå er det jo denne uken klart at det er et flertall i Oslo som er imot å legge nytt fengsel på Bredtvet, i hvert fall hvis man skal tolke de nyhetsartiklene som er, også med Oslo Høyre, som nå har vært tydelig på at de ikke ønsker å ha fengsel på Bredtvet. Da vil jeg jo forvente at statsråden også følger opp det, og at man nå ser på nye arealer og nye muligheter for Bredtvet. Her har det vært gjort utredninger, det har vært igangsatt et arbeid, og det er de som nå må fullføres, sånn at vi kan fortsette å utvikle Bredtvet. Vi trenger å oppgradere fengselet på Bredtvet, men også å utvikle det grøntområdet og det skogsområdet der, med de verdiene det har lokalt og for Groruddalen og for Oslo som helhet. Jeg tar opp Venstres forslag i saken, og vi vil også stemme for det løse forslaget som nå er lagt til saken.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Nå var jeg veldig fornøyd med statsrådens innlegg, både med hensyn til at vi trenger å finne en annen tomt enn på Grønland, og med hensyn til at man vil følge det flertallet som er i Oslo, med tanke på Bredtvet. Da er vi i en annen situasjon. Da handler dette bare om hvor vi kan finne en tomt for et nytt Oslo fengsel. Vi har utredninger som ligger til grunn, og de vil da måtte følges videre, men jeg tror kanskje at statsråden fortsatt kan utfordre Oslo til å se om de har andre steder. Det ligger forslag i den utredningen som har vært tidligere, men kanskje er det muligheter i Oslo eller i nærheten av Oslo som ikke innebærer å bygge på grøntarealer. Vil statsråden fortsette dialogen med Oslo?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Jeg skal heller ikke si så mye, men jeg synes dette er en viktig sak for Bredtvet. Og for dem av oss som har jobbet for Bredtvetskogen i mange år: Jeg tror vi skal ta dette ikke bare som at man her har et gjennomslag, men også som en utfordring for å jobbe videre, for vi trenger å finne et nytt fengsel. Jeg er ikke enig i at dette bør være på Grønland; det trenger å komme bort fra Grønland, og der er det også et stort potensial for å få annen aktivitet, også for hele området. Jeg tror det viktigste med dette er at vi tar utfordringen. Dette handler ikke bare om å være mot et fengsel på Bredtvet, det handler først og fremst om å være for den skogen som er der og det unike ved å ha en skog midt i byen. Men det handler også om å være for et nytt fengsel og å være aktive på hvordan vi nå skal finne løsninger, og finne dem raskt, så vi kan drive denne saken framover. Så jeg har bare lyst til å si at jeg er godt fornøyd med de signalene som statsråden har gitt, og vil ta med dette inn i Venstre – også Oslo Venstre – som en utfordring til det arbeidet som skal gjøres framover, slik at vi kommer videre og kan få den bredere enigheten om hvordan vi skal jobbe for å få etablert et alternativ til Oslo fengsel som det er i dag.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
På dette feltet, som både Tybring-Gjedde og statsråden peker på, skjer det veldig mye innenfor EU, og de prosessene regner jeg med at statsråden følger veldig tett. Vi har påvirket dette også tidligere. Her har Norge en reell innflytelse. Innenfor tekstiler skjer det også mye i de enkelte land, både i Norden og i Europa. Sverige har skatteinsentiver for reparasjoner, bl.a. Det jeg lurer på, er: Er det noe samarbeid på dette feltet, f.eks. innenfor Ministerrådet i Nordisk råd? Eller ser man på resultatet også land for land, om det er noe vi kan lære av, der de kan vise til at det gir en positiv effekt?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Først: Takk for mange gode innlegg i saken om tekstiler før vi gikk til avstemning. Dette er en stor og viktig sak, og jeg vil også berømme Høyre som har tatt den opp, og den berører alle de store temaene og problemene vi står overfor, enten det er klimakrise, naturkrise og også den enorme forurensningskrisen som vi står overfor. Etter at vi for noen år siden begynte å ta tak i plast, er tekstiler det neste store området som samarbeidet i Europa konsentrerer seg om. Dette er en av kjernene for å få til den sirkulærøkonomien vi må ha, dette målet om at vi skal ha en markedsøkonomi innenfor naturens tåleevne. Heldigvis er EU i førersetet, og på dette feltet er vi for alle praktiske formål medlem av EU. Jeg er også glad for at statsråden bekrefter hvor nær departementet jobber opp mot disse prosessene i EU, for her er vi virkelig en del av utformingen av direktiver. Det er fram til EU tar sine beslutninger at vi også må få gjennomslag for våre mål og være en del av den utviklingen. Her må man jo se på hele verdikjeden for tekstilene og bruken av klær. Det jeg ville påpeke, er at det også er viktig at vi, når EU har tatt sin beslutning, klarer å gjennomføre vedtakene raskt i Norge, at vi ikke blir hengende etter. Det beste eksemplet som jeg har, som jeg har vært med på, er det forbudet mot engangsplast som vi klarte å vedta i Norge på samme dag som det ble gjort i EU. Jeg tror kanskje dette er mer komplisert, men det bør i hvert fall være et mål. Siden vi er så tett på prosessen, bør det være mulig også for oss å gjøre vedtakene raskt i Norge. Så er jeg glad for at det er to flertall. Det ene er det med produsentansvarsordning. Forhåpentligvis blir dette et felles europeisk ansvar og mål og politikk, men det er også viktig at vi kan gå foran. Det andre er dette med gjenbruk av usolgte tekstiler. Så tror jeg det er viktig at vi også beholder insentivene for at folk hele tiden skal gjøre ting selv og ikke bare følge reglene. Så jeg er opptatt av at vi, selv om vi ikke får flertall i dag, fortsetter å jobbe med å styrke Svanemerket og de miljømerkeordningene som vi har. Jeg synes også det er viktig å se videre framover, på hvilke skatteinsentiver og andre insentiver vi kan ha for å gjøre det mer attraktivt å reparere. Så vil jeg også si at jeg vil støtte Miljøpartiet De Grønnes løse forslag.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Til siste taler: Jeg ser virkelig ingen motsetning mellom karbonfangst og -lagring på Norcem og disse forslagene, om karbonfangst og -lagring på sokkelen. Dette handler om hvordan vi skal nå våre klimamål, og at vi skal nå dem innen 2030. Venstre har lagt fram dette fordi vi mener at denne teknologien – og det er en kjent norsk teknologi – er nødvendig for at vi skal få ned utslippene med 50 pst. på sokkelen, og for at vi skal ha mulighet til å nå 55 pst. reduksjon i Norge innen 2030. Det kan gjøres på enkeltplattformer eller i større nettverk. Det betyr ikke at vi er mot kraft fra land. Kraft fra land trenger vi, også i petroleumssektoren. Det er helt nødvendig for å få ned utslipp, akkurat som vi trenger at satsingen på havvind tar sin andel. Derfor har vi også lagt inn forslag om at vi trenger den hybridkabelen som vi har diskutert i Stortinget flere ganger. Det kommer til å fortsette til vi får den på plass. Den er nødvendig for å få stor nok havvindsatsing i Sørlige Nordsjø og vil være med og drive teknologiutviklingen. Når det gjelder flytende havvind, har vi det største flytende havvind-prosjektet på Hywind Tampen, som også er knyttet opp til utslipp innenfor petroleumssektoren. Det kan vi gjøre mer av, og vi må satse på enøk-tiltak. Grunnen til at vi har lagt fram dette forslaget, er at det også er en konflikt med kraft fra land. Det er en konflikt og en diskusjon om kraftkrevende industri og de utslippsreduksjonene vi trenger. Det kan være konflikter om løsninger for linjeføring på land og tilknytningen mot sokkelen. I deler av landet, f.eks. i Troms og Finnmark, er det slik at når elektrifiseringen av Melkøya er gjort, er det lite overskudd igjen for nye kraft fra land-prosjekter i nord, uten at man tar hele overskuddet. I dag er utslippene på sokkelen 27 pst. av de norske utslippene. Skal vi ned med 50 pst. innen 2030, som er helt nødvendig, må vi altså ned 6,2 millioner tonn. Med mindre det er nye tall som er kommet nå, når vi ikke det målet – selv med alle kraft fra land-prosjektene som er vedtatt og planlagt. Vi trenger kraft fra land, vi trenger havvind, vi trenger enøk-tiltak, men vi må også ha flere prosjekter med karbonfangst og -lagring. Til slutt har jeg lyst til å si at jeg egentlig er fornøyd både med støtten vi har på noen forslag i denne saken, og med det regjeringen skriver om at de også åpner for kraft fra land i det arbeidet de har opp mot petroleumsbransjen.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Det er et veldig viktig spørsmål representanten Haltbrekken tar opp, men jeg har et spørsmål som er knyttet mer til dette representantforslaget og hvordan vi skal få ned utslippene med 50 pst. fra produksjon innen 2030. Det regjeringspartiene skriver, er at de i sin klimaavtale med petroleumssektoren omtaler CO 2 -fangst og lagring som en mulighet innenfor dette. Spørsmålet mitt blir da: Selv om hovedvirkemiddelet er kvotepris og CO 2 -pris, er det ingenting ved det som tilsier at man når 50 pst. reduksjon med mindre man er villig til å øke avgiftene tilstrekkelig for å nå det. Hvilken plan ser man for seg å lage så vi kan få trygghet for at virkemidlene står i forhold til de reduksjonene vi må oppnå?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-28:
Vil Stortinget på egnet måte bli forelagt en plan for hvordan dette regnestykket vil se ut, og hvordan vi kan nå målet, sånn at vi ikke bare ender opp med at vi i 2030 ser resultatet av summen av enkeltbeslutninger? Jeg er helt sikker på at skal vi få til dette, er vi nødt til å ha en plan, gjerne utarbeidet sammen med næringen, men det må være en mer konkret plan, sånn at vi vet at regnestykket går opp. Vil Stortinget på egnet måte bli forelagt en slik plan?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-04-28:
Engasjementet rundt bevaring av Bredtvetskogen har mildt sagt vært stor. Tidligere i år møtte hundrevis i demonstrasjon og fakkeltog for å bevare skogen. Det er ikke rart, for Oslo er en by med svært få tilgjengelige grøntområder i sentrumsnære områder. Desto viktigere er det derfor å verne om de resterende grøntområdene man har i Oslo. Bredtvetskogen er et av de siste grøntområdene som er igjen i denne delen av byen. Bredtvet har unik bjørkeskog med et variert dyreliv. Det er et viktig friområde for folk i nærområdene, både på Veitvet, Kalbakken, Sletteløkka og Rødtvet, og brukes flittig av folk i alle aldersgrupper. Det er store sosiale helseforskjeller i Oslo mellom øst og vest. Kommunens folkehelseplan sier at «forskjeller i oppvekstvilkår og levekår i Oslo skal reduseres». Boligområder som legger til rette for fysisk aktivitet, kan derfor bidra positivt og ha positiv effekt også på aktivitetsnivået. Det har i flere år vært en omfattende innsats for å bedre bomiljøene i Groruddalen gjennom Groruddalssatsingen. Man lever mer trangbodd der, og faktisk er Groruddalen et av Norges aller tettest befolkede områder. Ikke alle som bor i blokk, har tilgang på egne hageflekker. Kort vei og lett tilgjengelighet til natur, som Bredtvetskogen gir, er derfor veldig viktig å bevare også i et folkehelseperspektiv. I går kom nyheten fra byrådsleder Raymond Johansen om at Bredtvet-alternativet nå er lagt død og begravet. Det er en stor seier for alle som har engasjert seg i denne saken. Folkene i Bevar Bredtvetskogen og Naturvernforbundet har lagt ned en formidabel innsats. De lokale bydelsutvalgene har sagt tydelig ifra, og framover mener jeg at vi i denne salen bør lytte til Oslo. Det blir viktig at man så raskt som mulig får sett på andre alternativer for fengselslokalisering, og i påvente av det kommer Rødt til å støtte forslag her i dag om å oppgradere eksisterende bygningsmasse. Det er ingen tvil om at forholdene på Bredtvet er for dårlige for de innsatte, og det er Rødt bekymret for. Men et fengsel kan ikke komme i en nedskalert versjon, som foreslått, med tanke på de innsattes behov, og det må heller ikke spise opp verdifulle grøntområder eller overkjøre lokalbefolkningen. Nå mener jeg at et fengsel på Bredtvet bør legges politisk død, og regjeringen bør lytte til hva et nesten samlet bydelsutvalg har sagt, hva lokalmiljøet sier, og hva Oslo nå politisk signaliserer at de mener.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Jeg er veldig glad for at vi får tydelige signaler i dag fra bystyret i Oslo på at et flertall er imot bygging av nytt Oslo fengsel i Bredtvedtskogen. Det skyldes et enormt lokalt engasjement over flere år fra befolkningen i Groruddalen, fra lokalpolitikere i Groruddalen på tvers av de ulike politiske partiene, og ellers i Oslo. Jeg har lyst til å benytte anledningen til å takke for den innsatsen, for det viser at det har noe å si å engasjere seg for nærmiljøet sitt også i saker som avgjøres på statlig nivå, og det har noe å si å gjøre en innsats også som frivillige og lokale aktivister uavhengig av partipolitikken. Tusen takk for det. Jeg er også glad for at statsråden her i dag er så tydelig på at det ikke er aktuelt med statlig tvang. Det er viktig å respektere lokalbefolkningens ønsker, men ikke minst også lokalpolitikernes ønsker, som ikke ønsker at staten skal komme og fatte de beslutningene på tvers av det som er ganske entydige signaler og beskjeder lokalt. Det er jeg glad for å høre. Videre tenker jeg at det er fortsatt gode muligheter for å utrede alternative tomter også i Oslo med det nedskalerte alternativet som Justisdepartementet også har lagt på bordet. Det har vi i realiteten ikke fått utredet. Det er lagt fram og presentert et nedskalert alternativ for Bredtvedtskogen, men ikke for de øvrige tomtealternativene både i og utenfor Oslo som Statsbygg tidligere har pekt på. Jeg håper vi kan bevare Bredtvedtskogen også for framtidige generasjoner. Jeg kan forsikre representanten Johnsen om at vi har ulv i Østmarka, og det går fint. Men akkurat i Bredtvedtskogen tror jeg rådyrene, ekornene og grevlingene for så vidt klarer seg uten ulv, og at vi på sikt kan få det som et varig friområde for lokalbefolkningen.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
De første jeg så på Facebook som jublet i går kveld, seint i går kveld, etter oppslaget i Avisa Oslo med Raymond Johansen som tydeliggjør at det nå er et flertall i Oslo bystyre mot utbyggingen på Bredtvet, var lederne i bydelsutvalgene i Bjerke og Grorud bydel. Begge de to er fra Arbeiderpartiet. Så mitt spørsmål til representanten Aasen-Svensrud er: Vil hun si at de to, som jobber utrettelig for befolkningen i Groruddalen, er et svært trist sosialpolitisk skue? Det mener jeg oppriktig at de ikke er, for de tar på alvor de utfordringene og de mulighetene vi har i Groruddalen. De tar på alvor de 140 000 menneskene i Groruddalen som også har og lever i noen sosialpolitiske utfordringer hver eneste dag, og som egentlig fortjener og krever å bli tatt på alvor når de sier at man ønsker friområder, grøntområder og å bli lyttet til lokalt. Realiteten er at Bredtvet-tomta er for liten, også med det nedskalerte alternativet. Statsbygg peker selv på akkurat det faktum, og at en alternativ løsning som følge av at det er for smått, er å flytte kvinnefengselet. Det er det som ligger der i bakhånd fra Statsbygg. Det er altså fritt opp til regjeringen når som helst faktisk å stemme for eller selv foreslå en høyst nødvendig oppgradering av Bredtvet kvinnefengsel. Det er flertall i salen, SV står klar. Det er ingen som tvinger denne regjeringen til å la Bredtvet kvinnefengsel stå med de uverdige forholdene som er i dag. SV har jobbet intenst for det også før det ble aktuelt å flytte Oslo fengsel til Bredtvet. Vær så god, kom igjen, legg fram forslag – vi er klar, vi skal stemme for, fordi det trengs. Det er bare for regjeringen å begynne å jobbe for det framfor å bruke det som en skallargumentasjon. Også JURK har advart mot at det kan ha noen vesentlige negative konsekvenser å sette et kvinne- og mannsfengsel sammen. Dette handler om praktikaliteter mer enn reell vilje til faktisk å prioritere kvinnene som soner innenfor Bredtvets murer i dag – et fengsel som for øvrig har bred støtte i Groruddalen, så dette handler ikke om at man ikke ønsker et fengsel i nærområdene, men om å ivareta lokalbefolkningen og de naturområdene som er der. Jeg vil bare gjenta at det ikke har vært utredet andre tomter med det nedskalerte alternativet. Det må regjeringen gjerne komme tilbake til og gjøre, også hva gjelder de aktuelle tomtene i Oslo, så skal vi med glede se på muligheter for å få fengselet dit.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Jeg kan igjen forsikre regjeringspartiene om at vi står klar til å danne flertall for en oppgradering av kvinnefengselet på Bredtvet, men det er med respekt å melde ikke SVs ansvar som budsjettpartner i Stortinget å dra det igjennom. Det må faktisk også regjeringen ta ansvar for selv, særlig når man har holdt den fanen så høyt hevet i hele denne debatten. Men igjen: Jeg kan absolutt forsikre om at vi er klar til å danne flertall, enten gjennom å stemme for flertallet her eller gjennom å banke igjennom den delen av budsjettet. Diskusjonen knyttet til samlokaliseringen på Bredtvet er for så vidt kanskje ikke så aktuell eller relevant lenger, men for ordens skyld tenker jeg det er grunnlag for å si at nettopp hvorvidt det vil være reell adskillelse eller ikke, er grunnlaget for den motstanden som bl.a. JURK har kommet med, og det er på det rene – i hvert fall ut fra de planene som så langt er forelagt, jeg får ta forbehold om det – at flere deler av tilbudet(presidenten klubber) for innsatte vil være for begge. (presidenten klubber)
Ivar B. Prestbakmo (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg vil bare gjenta det som har blitt sagt av flere: Det er ikke sånn at regjeringen har bestemt seg eller besluttet hvor et nytt fengsel skal ligge. Det er vel verdt å gjenta følgende: Når det er blitt påstått at regjeringen har fast bestemt seg for noe, er det en feil påstand, og når man sier at det ikke har vært åpne kort, er det en feil påstand. Det er faktisk slik at hele prosessen, som jeg tror alle vil være innforstått med faktisk har vært, og er, krevende, fortjener en litt annen inngang. Da handler det ikke om noe annet enn å peke på realitetene: Man har ikke bestemt seg, og man har hatt åpne kort. Så er det sånn at det ikke er enkle svar i denne saken. Det er mulig at noen synes det er enkle svar, men prosessen i Oslo kommune viser at det faktisk ikke er enkle svar knyttet til dette. Det er krevende. Og selv om saken i utgangspunktet primært gjelder selve Bredtvetskogen, er det åpenbart at det å realisere nødvendig ny fengselskapasitet for Oslo er en krevende prosess. Det har også statsråden pekt på. De forholdene som er viktige å ivareta, handler om rehabilitering, det handler om uteområder, det handler om reiseavstand for pårørende, og det handler om nærhet – men det handler også om kostnader og driftseffektive fengsler. Det er vi også nødt til å ha med i bildet framover. Jeg er sikker på at på et gitt tidspunkt finner man en god løsning for fengselssituasjonen, som gjør at man får den kapasiteten som er nødvendig, men jeg tror alle tjener på at man følger de konstruktive sporene som i hvert fall noen i denne debatten har vært opptatt av.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-04-28:
Jeg vil også benytte anledningen til å si et par ord om det statsråden tok opp i sitt innlegg i salen i dag, nettopp det som går på de globale teknologigigantene. Jeg ønsker også veldig velkommen initiativer, både sammen med EU og fra den norske regjeringen selv, som kan være gjenstand for god debatt og handling her i stortingssalen. Jeg ser fram til de initiativene – når de blir varslet, og når de måtte komme. De nye globale teknologigantene har på mange vis forenklet livene våre, åpnet for nye muligheter for å innhente informasjon og senket terskelen for å ytre seg. Samtidig er det flere forhold ved både Google, Apple, Meta og andre teknologigiganter vi må følge nøye med på, for plattformene har muliggjort spredning av desinformasjon og ulovlig innhold i massivt omfang. Den offentlige samtalen er ikke tjent med en ukontrollert spredning av ulovlig materiale, men den er heller ikke tjent med at teknologigigantene selv modererer og fjerner så mye innhold at ytringsfriheten innskrenkes mer enn nødvendig. Parallelt med dette må man klare å finne en balanse mellom nettopp ytringsfrihet og personvern, for også personvernet er avgjørende for at man f.eks. skal ha både frihet til å velge kommunikasjonsmåter og frihet til å ytre seg uten f.eks. trusler. Avsløringene til Facebook-varsler Frances Haugen viser at det fremdeles er utfordringer knyttet til algoritmene som legger til rette for deltagelsen på sosiale medier. Venstre er opptatt av å gi brukerne av plattformene flere muligheter til å avgrense måten de deler sine data på. Jeg opplever at dette er en felles ambisjon som også har kommet til uttrykk i forbindelse med utformingen av DMA. Her er det en utfordring fra meg til statsråden: Siden det vil ta tid å innlemme DMA i norsk lovgivning, mener jeg Norge bør bruke handlingsrommet i EØS-avtalen til å styrke personvernet for norske brukere av sosiale medier. Venstre har også fremmet et forslag om bedre personvern på sosiale medier. Algoritmer og maskinlæring er en avgjørende del av det som utgjør sosiale medieplattformer. Begge deler sørger for at de sosiale mediene man bruker hver dag, gir hver enkelt av oss relevant og personlig skreddersydd innhold basert på automatiserte beslutninger. Samtidig er det utfordringer knyttet til bruk av algoritmer og maskinlæring i forbindelse med beslutninger i privat næringsliv og i det offentlige. Venstre har derfor foreslått at regjeringen bør opprette et eget algoritmetilsyn for å styrke det offentliges evne til å sikre algoritmebeslutninger og at maskinlæring ikke diskriminerer eller bryter norske standarder for godt personvern. Til slutt vil jeg bare si at jeg er glad for å høre at regjeringen følger disse kjærkomne EU-initiativene tett. Jeg skulle gjerne ønske at statsråden også kunne vært i Brussel og stemt over dem.