trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg registrerer at det er flere representanter som er veldig opptatt av å diskutere bompenger, noe jeg er svært glad for, fordi det gir meg en mulighet til nok en gang å forklare vårt primære standpunkt. Fremskrittspartiet er motstander av bompenger. Vi har kjempet i årevis mot bompenger uten å bli hørt, uten å få gjennomslag og uten at bilistene har merket noen forskjell. Med Fremskrittspartiet i regjering har vi fått slettet bompengegjeld. Vi har fått fjernet syv bompengeprosjekter. Vi har fått redusert takstene i ytterligere 13, og flere står for tur når bompengereformen og rentekompensasjonsordningen er på plass. Ja, vi må stemme for bompenger, men dette er bompenger som ville ha kommet uansett. I fjor sommer vedtok stortingsflertallet en NTP som legger opp til en økning på 97 mrd. kr i bompenger for de neste ti årene – en så stor økning at Senterpartiet var nødt til å stille spørsmål om hvor mye bompenger de egentlig hadde vedtatt for de neste ti årene, for de hadde ikke kontroll. Med Fremskrittspartiet i regjering får vi utgjort en forskjell, vi får redusert bompengegjelden til beste for norske bilister.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Underveis i årets budsjettbehandling har det vært mye fram og tilbake om flyruten til Fagernes Lufthavn Leirin. I avisa Valdres forrige lørdag sa Venstres stortingsrepresentant Ketil Kjenseth at transportkomiteens innstilling skulle forandres, og at krav om nedleggelse av flyruten i 2016 skal ut. I Oppland Arbeiderblad i går sa den samme Kjenseth: «Det er ikke tatt stilling til videre rutetrafikk i denne omgang». I avisa Valdres i dag sier den samme Kjenseth at han innrømmer at han tok feil: «jeg er litt læregutt», sier han. Men han legger til: «Ruteflyginger ligger ikke inne i disse planene nå. Men ingen vet hva som skjer innen 2016». Han lover at Venstre fortsatt kjemper for rutetrafikk. Kan Venstres samferdselspolitiske talsperson nå forklare: Hva mener Venstre om rutetrafikk, jeg understreker rutetrafikk, til Fagernes Lufthavn Leirin?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Altså ikke rutetrafikk?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Etter at godstrafikken på jernbanen ble omorganisert for en del år siden, pekte pilene oppover. Godstrafikk på bane økte betydelig i flere år, men de siste åra har det stagnert og vel faktisk gått noe ned. Situasjonen er beskrevet i statsbudsjettet, men det er få offensive tiltak for å få mer gods på bane. Temaet ble heller ikke særlig berørt i ministerens innlegg nå nettopp. Jeg skjønner at det er begrenset hva en rekker å få fram i et timinuttersinnlegg, så jeg stiller derfor samferdselsministeren spørsmål: Med det samferdselsbudsjettet Stortinget vedtar senere i dag, kan samferdselsministeren love at godstrafikken på jernbanen har økt fra dagens nivå når vi møtes til budsjettdebatt igjen om ca. ett år i denne salen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Jeg skjønner at det var et for vanskelig spørsmål for samferdselsministeren. Det var overhodet ikke noe svar, så jeg stiller spørsmål om noe annet. I Samferdselsdepartementets budsjettproposisjon er det et eget kapittel om likestilling i transportsektoren. Jeg var ikke klar over at dette er et så sentralt satsingsområde for regjeringen, men synes det er veldig bra. Spørsmålet mitt er da: Kan samferdselsministeren si litt om hvilke tiltak som vil bli iverksatt i 2015 for å oppnå mer likestilling i transportsektoren generelt, og i Samferdselsdepartementet spesielt?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Det har vært et sant kaos hva de samarbeidende partiene har ment om flyruta til Fagernes lufthavn Leirin den siste tida. Venstres Oppland-representant har utad uttalt alt fra at flyruta er «reddet», til at det «ikke er tatt stilling til videre rutetrafikk», og til slutt, etter at det ble klart at flyruta virkelig skal legges ned, at Venstre fortsatt skal kjempe for rutetrafikk. Med det samferdselsbudsjettet som blir vedtatt i dag, blir flyruta til Leirin lagt ned i 2016. Og som om det ikke er nok, vil flertallet åpenbart at Leirin ikke lenger skal være en del av staten og Avinors rutenett. Dette er virkelig en trist dag for Valdres. Leirin er en del av kortbanenettet og drives av Avinor, som de øvrige kortbaneflyplassene. Leirin har ruteforbindelse med Oslo og har også en god del chartertrafikk, og dette hører sammen – rutetrafikken, driften av flyplassen og chartertrafikken. Chartertrafikken har et stort potensial, særlig når det gjelder skiturister fra Europa til Beitostølen, Hemsedal og Geilo. Det arbeidet som nå gjøres av reiselivsnæringen i Valdres og Hallingdal, er rett og slett imponerende. Chartertrafikken må videreutvikles, og det bør myndighetene støtte opp om. Men det er ikke det det er snakk om i dag. Nå er det snakk om flyruta og drifta av flyplassen, men det vil ikke de fire samarbeidende partiene prate om. De prater bare om chartertrafikken: Abid Raja, Hans Fredrik Grøvan og Åse Michaelsen i debatten i dag og stortingspresident Olemic Thommessen i Oppland Arbeiderblad i går. Alle er enige om å satse på økt chartertrafikk, men flertallet ønsker altså å legge ned rutetrafikken og fjerne Leirin fra Avinors nettverk. Dette er en kortbaneflyplass med svært god standard, som Avinor driver veldig godt, og som gjør at charterfly kan lande nesten når som helst. Nå skal kanskje Avinor avvikle drifta. Noen andre skal overta – hvem det enn måtte være – og de kan få lov til å søke om støtte fra staten. Søke om støtte! I dag står staten for hele drifta. Er det slik at folk fra steder med kortbaneflyplasser rundt omkring reiser til Samferdselsdepartementet og Stortinget og ber om at Avinor ikke lenger skal drifte flyplassen? Jeg har ikke registrert noen slike delegasjoner til Oslo – heller ikke fra Valdres. Selvsagt er det ikke slik. Dette er ingen satsing, dette er landeveisrøveri. Å framstille dette som en satsing er rimelig frekt! Jeg vil si at det er omtrent som å ta fra noen jobben og så tilby dem å kunne søke om arbeidsledighetstrygd i etterkant. Jeg gjentar: Dette er en trist dag for Valdres.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Det var nesten litt søtt å høre representanten Hofstad Helleland bruke klima som argument for å legge ned flyruta til Leirin, en flyrute med to daglige avganger. Men det er klart, når en ikke har noen andre argumenter, leter en for å finne dem – jeg skjønner det. Flyruta til Leirin legges ned, og flertallet sier at en skal vurdere statens eierskap til flyplassen – altså vurdere om flyplassen ikke lenger skal være en del av Avinors nettverk. Hvem er det som har bedt om at Avinor skal kutte ut driften på Leirin? Jeg har ikke møtt noen. Så kan vi jo stille oss spørsmålet: Blir det enklere eller vanskeligere å drive chartertrafikk hvis flyplassen tas ut av Avinors nett, og det skapes usikkerhet om framtidig driftsform? Jeg skjønner at vi taler for døve ører, men en kan kanskje ikke forvente bedre heller. Jeg hørte representanten Åse Michaelsen sammenligne flyplassen med en pølsekiosk, og det sier i grunnen alt.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Framtidas trafikkvekst i området må tas kollektivt. Derfor må kollektivtrafikken bygges ut, og det må staten bidra til. I 30 år er det jobbet med å finne løsninger på trafikkutfordringene i Oslo og Akershus. Vi fikk Oslopakke 1, Oslopakke 2 og Oslopakke 3. Vi fikk Fjellinjen, og vi fikk nytt hovedvegnett. Vi fikk nye T-banelinjer, nye trikkelinjer og nye bussruter. Vi fikk dobbeltspor fra Ski til Moss. Vi fikk Gardermobanen og nytt dobbeltspor til Asker. Og nå kommer Follobanen. Oslopakke 3 er en stor plan for utbygging av veg- og kollektivprosjekter i Oslo og Akershus, som samler bredt politisk flertall i begge fylker. Framtidas trafikkvekst må tas kollektivt. Derfor er det nødvendig med utbygging av T-banenettet i Oslo. Det trengs ny jernbanetunnel i Oslo. Det er nødvendig med Fornebubane, bane til Oslo universitetssykehus, Ahus og videre til Lillestrøm og Kjeller – for å nevne noe. Men det trengs også å bygge ferdig viktige veglenker i og rundt hovedstaden. La meg nevne E6 fra Minnesund og nordover, der det nå er full aktivitet, E18 gjennom Follo, der det gjenstår en del, rv. 4 i Nittedal, E16 mellom Kløfta og Kongsvinger, få motorvegstandard på hele strekningen, E16 retning Ringerike og E18. La meg presisere at alle de vegene jeg nå har nevnt, ikke er nye veger som skal bygges. På alle disse stedene er det snakk om å bygge bedre veg der det i dag er veg med for dårlig kapasitet og for dårlig standard, også når det gjelder E18. E18 er en del av Oslopakke 3. La meg også presisere at det er gjennomført konseptvalgutredning av hele Oslopakke 3. Arbeiderpartiet er for ny E18. Stortinget bør ikke nå gjøre noe som forsinker det arbeidet som er i godt gjenge. Det haster å bygge ny veg. Den skulle antakeligvis ha vært bygd allerede.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Det føles nesten litt rart, for i denne saken er jeg vel stort sett enig med samferdselsministeren. Det koster å bygge veg i landets tettest befolkede område. Ny E18 blir ingen billig moro, men det er helt nødvendig å bygge den. Da Statens vegvesen tidligere i år la fram sine planer for E18-utbyggingen, var det lagt opp til 30 pst. bidrag fra staten i de kalkulasjonene som ble gjort. Det skal komme 5,5 mrd. kr fra Oslopakke 3, som saksordføreren redegjorde for. Resten skal bilistene betale i form av bompenger. Det blir dyrt å kjøre mellom Asker og Oslo, men det er klart at det er avhengig av hvor mye staten bidrar med. Så selv med 30 pst. statlig bidrag blir det altså bompenger på over 100 kr for å kjøre Asker–Oslo tur-retur. Bompengene kan jo gå kraftig ned hvis staten øker sine bidrag. Så spørsmålet mitt er: Når blir det avklart hva som skal være statens bidrag til E18-utbyggingen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Jeg har ikke kritisert noen, jeg har bare forholdt meg til de tallene som Statens vegvesen la fram, og Statens vegvesen hadde regnet med 30 pst. statlig bidrag. Blir det høyere, blir bompengeandelen lavere. Blir det lavere, blir bompengeandelen høyere. Det er tre elementer: bidrag fra staten, bompenger og bidrag fra Oslopakke 3. Bidraget fra Oslopakke 3 ligger fast – ca. 5,5 mrd. kr. Så det er ingen kritikk av noen, det var mer et spørsmål. Jeg er også klar over at det er Stortinget som bevilger penger i Norge, så det var i grunnen ikke det som var spørsmålet mitt. Spørsmålet var mer om statsråden kunne si noe om tidsplanen – hvordan ligger det an tidsmessig, når vil regjeringen behandle saken og legge den fram for Stortinget, og når kan det fattes vedtak om hva som skal være statens bidrag?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Dette har egentlig blitt en debatt for eller imot E18, selv om det jo ikke er det Stortinget har til behandling. Stortinget har til behandling et forslag fra SV om det skal gjennomføres såkalt konseptvalgutredning av prosjektet. Men når jeg hører SVs talere her i dag, og jeg har hørt SVs talere i Oslo og Akershus og andre uttale seg om E18, tror jeg vel i grunnen at SV har bestemt seg for hva de mener om E18. Jeg tror egentlig ikke SV kommer til å endre oppfatning om E18 uansett hvor mange utredninger som kommer til å bli foretatt. Jeg synes Rasmus Hansson holdt et godt innlegg. Jeg tolker ham helt klart slik at han er imot å bygge ny E18. Det er grei skuring. Jeg er uenig med ham, men jeg synes det er greit å forholde seg til det. Jeg liker dårlig at vi skal bruke utredningstaktikken i prosjekter som vi ikke liker. Stortinget ønsker å bygge E18. Et stort flertall i Oslo og Akershus ønsker å bygge E18, og da synes jeg ikke vi skal bruke mekanismen om utredninger og nye vurderinger for eventuelt å utsette et prosjekt som det er stort flertall for.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Helt riktig!
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Dette er eit forslag som vi nok vil stemma for i dag. Eg vil òg takka tilbake til representanten Sund for det gode samarbeidet vi har hatt om den viktige avgjerda som ligg her i dag, om at ein ber regjeringa greia ut ei oppkopling av Ålgårdsbanen mot Jærbanen.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Vi deler nok ikkje heilt den verkelegheitsoppfatninga at den raud-grøne regjeringa ikkje brukte mykje pengar på jernbane, så eg vil halda fram det vi legg fram her i dag, og det vi har stått for saman med Senterpartiet og Arbeidarpartiet. Så kan det vera noko med forholdet mellom nye investeringar – i ei tid der vi har brukt veldig mykje på å setja i gang intercityløysingar osv. – og det som vi skulle ha brukt på vedlikehald, som kanskje ikkje har vore heilt riktig. Men vi går iallfall no inn for å styrkja vedlikehaldet, for det er det – det daglege vedlikehaldet – som er viktig for oss.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Som eg nettopp har sagt i innlegget mitt, er jernbane ei av våre hjertesaker. Vi er faktisk veldig godt fornøgde med at vi, mens vi sat i regjering, fekk auka jernbanesatsinga fire gonger frå det ho var under den regjeringa som var før 2005. Vi er faktisk veldig stolte av det. Når ein vel å framstilla verkelegheita som at SV ikkje har satsa på jernbane, er det ei verkelegheitsoppfatning vi ikkje deler.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Først må eg be så audmjukt om forlating for at denne representanten gløymde seg bort i stad og ikkje snakka gjennom presidenten. Som Oslo-borgar på 16. året har eg som dei fleste i Oslo røter ein annan stad, t.d. små kommunar på Vestlandet. Når eg reiser heim til ho mor, tek eg gjerne først toget frå Oslo til Arna i Hordaland, så kjem eg i den situasjonen at det går buss éin gong for dagen eller maks fem gonger for dagen. Kva er regjeringa si hovudsatsing for å oppretthalda og styrkja kollektivtransport i distrikta?
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Vi har moglegheiter om vi vil. I samferdselssektoren har vi viktige verkemiddel for å gå framover mot nullutsleppssamfunnet. Rett skal vera rett: Her er det mykje god politikk som vi før òg har vedtatt i Nasjonal transportplan. Eg er glad for at samarbeidspartia har flytta på summar, som bl.a. gir litt meir jernbanevedlikehald. Men i forhold til Høgre og Framstegspartiet sitt budsjett har SV i vårt alternative budsjett funne 950 mill. kr meir til vedlikehald på jernbane. Når det gjeld verkelegheitsbeskrivinga av forskjellane mellom raud-grøn og blå-blå regjering, trur eg vi berre må innsjå at vi ser svært ulikt på historia, og det er vel derfor vi har såpass ulike parti. Eg har lyst til likevel å minna om at vi gong på gong har fått stor takk og tilbakemeldingar i positiv retning frå dei viktige miljøa som har sett kva vi har gjort på jernbane i dei åra vi sat i regjering. Det må minnast om at då vi overtok i 2005, var jernbanen veldig sveltefôra. Så det utgangspunktet denne regjeringa har, er langt betre enn det vi hadde, og det unner eg dei sjølvsagt, men eg forventar meir. Til liks med Arbeidarpartiet har også SV plussa på 1 mrd. kr til belønningsordning for kollektivtransport og bymiljøavtalar. Det er i og rundt dei største byane våre at vi verkeleg kan ta i så det monnar, slik vi òg har blitt samde om i denne salen før. SV vil derfor fremja følgjande forslag, forslag nr. 7: «Stortinget ber om at regjeringen får utført en faglig gjennomgang av alle veiutbyggingsprosjekter i storbyområdene i Norge der man vurderer om planene er i samsvar med Stortingets mål om at all vekst i persontransport i de store byene skal tas med sykkel, kollektiv og gange.» Heilt til slutt vil eg seia at det er hyggeleg at Framstegspartiet sine representantar og SV kan treffast litt i rocken, sjølv om vi ikkje alltid er samde i synet på vegsatsing versus bane og sykkel. Og dersom Bob Dylan hadde høyrt oss i dag, ville han kanskje ha rådd oss til å ta ein kopp kaffi, «One more cup of coffee before I go», og sett om vi blei meir samde til neste runde.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-04:
Det blei vist til KVU for Oslopakke 3, som E18 er ein del av, som blei ferdig i 2007. Då var Samferdselsdepartementets vurdering at det ikkje var nødvendig med ei eiga KVU berre for Vestkorridoren. I dag har vi hatt til dels store diskusjonar om ganske små summar i statsbudsjettet på transportsida. Vi har snakka mykje om halve milliardar, vi har snakka om nokre millionar. Til liks med Elvestuen og Hansson er vi i SV òg opptekne av dei store kostnadane med denne vegen så vel som luftkvalitet, miljø og klima. Derfor ville vi prøva å ha ei eiga KVU for E18 Vestkorridoren – ei utgreiing som viser oss om 40 mrd. kr til motorveg verkeleg er vel brukte pengar, eller om vi kunne fått andre tiltak ut av dette, som ville ha vore betre bruk av så store pengar. Komitéhandsaminga gav oss ikkje det, og det er vi skuffa over. Miljøbevegelsen og dei som har delteke i dei mange folkelege aksjonane utanfor huset her, som har kjempa i denne kampen, er nok òg litt skuffa, men eg kan lova at SV vil fortsetja å løfta denne typen ting, for at dei vedtaka vi gjer i dei enkelte sakene, skal likna på dei store prinsipielle vedtaka vi gjer om kva slags utvikling vi vil ha.
Helge Orten (Høyre), 2014-12-04:
Det er et omforent politisk mål å få mer gods fra vei til bane. Det er bra for miljøet, og det vil avlaste veinettet. Men skal vi få til dette, må vi få økt punktlighet og forutsigbarhet på sporet. Det betyr økt satsing på vedlikehold og fornying, slik regjeringa nå for så vidt har lagt opp til. Så er det et faktum at forfallet og vedlikeholdsetterslepet har økt med ca. 1 mrd. kr per år under den rød-grønne regjeringa, som også SV var en del av. Tallenes tale er ganske klar. Mener SV at det er god miljøpolitikk ikke å prioritere vedlikehold og fornying av jernbanen, slik vi så under den rød-grønne regjeringa?
Helge Orten (Høyre), 2014-12-04:
Jeg lot meg inspirere av representanten Kjerkol – det skal hun for så vidt være glad for. Etter åtte år med rød-grønt styre oppfatter jeg det sånn at representanten Kjerkol synes vi hadde det beste utgangspunktet vi kunne ha for å fortsette å drive vår samferdselspolitikk. Jeg har lyst til å stille et spørsmål: Vi har et vedlikeholdsetterslep på 45–75 mrd. kr på fylkesveinettet vårt, vi har et etterslep på 30–45 mrd. kr på riksveinettet, og vi har et etterslep på rundt 17 mrd. kr på jernbanenettet. Er det et godt utgangspunkt? I mitt hode er arven de rød-grønne har levert fra seg, ikke et godt utgangspunkt i det hele tatt. Det er rett og slett et dårlig utgangspunkt, for vi må begynne med det store etterslepet før vi faktisk kan få gjort de store satsingene. Vi er godt i gang med begge deler. Jeg skjønner godt, av den diskusjonen vi har hatt i dag, hvorfor de rød-grønne i denne salen heller ønsker å sammenlikne seg med sine alternative budsjett enn med det de faktisk har prestert gjennom de åtte årene de hadde sjansen. Det er omtrent ingen annen regjering etter krigen som har hatt et bedre utgangspunkt enn den rød-grønne regjeringa. De hadde rent flertall, de kunne gjøre akkurat hva de ville, men det vi ser, er at etterslepet og forfallet har økt på alle områder. Så en NTP-oppfølging. Vi gjennomfører den stortingsvedtatte NTP-en, og vi gjør forbedringer på den – og det skulle bare mangle. Hvis vi viderefører dagens nivå på satsingen av det som ligger til grunn i 2015-budsjettet, er vi allerede godt i rute med å oppfylle NTP. Hvis vi fortsetter slik vi har tenkt, nemlig med å øke satsingen framover, vil vi overoppfylle NTP. Og det er det som er målsettingen. Men det er ikke bare snakk om å bruke penger. Det handler også om hvordan vi bruker pengene. Det handler om organisering, det handler om raskere planlegging, og det handler om nye måter å bygge på og organisere byggingen av både vei- og jernbane. Derfor er vi godt i gang med å etablere et veiselskap. Derfor vil vi ta i bruk offentlig–privat samarbeid. Jeg skal ikke argumentere mer for det, for jeg tror vi har gitt opp å få Arbeiderpartiet til å skjønne fordelene med OPS. Derfor vil vi også organisere jernbanesektoren annerledes for å få på plass mer konkurranse og en annen selskapsorganisering som vil gi en mer målrettet styring av jernbanesektoren. Vi er allerede godt i gang og har gjennomført flere tiltak for å korte ned planleggingstida. Det er jo dette vi snakker om når vi snakker om et taktskifte i norsk samferdselspolitikk. Vi satser mer, vi investerer mer, og vi har begynt å snu forfallet. Vi tar det vedlikeholdsetterslepet som er der. Vi organiserer oss smartere og planlegger raskere. Det er et taktskifte.
Helge Orten (Høyre), 2014-12-04:
Det er mulig at jeg i farten siterte representanten Kjerkol feil, men uansett mener jeg at vi ikke har fått et godt utgangspunkt når vi har et etterslep på fylkesveiene på mellom 45 mrd. kr og 75 mrd. kr, et etterslep på riksveiene på mellom 30 mrd. kr og 45 mrd. kr og et etterslep på jernbane på ca. 17 mrd. kr. Når vi samtidig vet at etterslepet økte under den rød-grønne regjeringa i alle de åtte årene de hadde muligheten til å gjøre noe med det, mener jeg det er belegg for å påstå at vi ikke har et godt utgangspunkt når vi nå starter på jobben, og også at det er grunnlag for å påstå at det er noen som kunne gjort en bedre jobb da de hadde muligheten.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Med en Høyre–Fremskrittsparti-regjering blir det betydelig flere midler til jernbaneinfrastrukturen, og vi gjør toget til et mer fleksibelt transportmiddel for flere gjennom hyppigere avganger rundt de store byene. Dessuten stopper vi det rød-grønne forfallet. SV har alltid talt varmt om jernbane, og det må være svært vondt for SV å se at med Fremskrittspartiet i regjering blir det bevilget mer penger til jernbane enn det SV var med på i en flertallsregjering. Hvorfor gjorde ikke SV mer for jernbanen de åtte årene de satt i regjering? 1 mrd. kr i rød-grønt forfall per år – fikk de ikke gjennomslag, eller er jernbane rett og slett ikke en av SVs kjerne- eller hjertesaker?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Som beskrevet i mitt innlegg gjør vi mange ting som vil bedre situasjonen nettopp for jernbanen, og styrke godstransporten. Det vi møter når vi snakker med logistikknæringen, er at fordi det er for mange kansellerte avganger på jernbanen og for mye forsinkelser, tør en ikke å bruke jernbanen som transportmiddel. Da har en valgt lastebil. Det handler nettopp om manglende vedlikehold – et økt forfall på jernbane over mange år. Du kan la være å vedlikeholde et hus eller en bil i noen år uten at det får graverende konsekvenser, men til slutt begynner ting å ruste, til slutt begynner ting å forfalle så mye at ting stopper. Det er det vi har opplevd på jernbane, og som også Jernbaneverket selv er veldig klar over. De har ikke hatt nok midler til å vedlikeholde tidsnok til at ikke kjøreledninger går sund, at andre ting går sund. Det er nettopp derfor vi har fokusert sånn på å øke bevilgningene til vedlikehold, slik at vi i 2015 for første gang på lang tid reduserer forfallet på jernbane, istedenfor å se at det fortsatt øker, sånn som det gjorde under den forrige regjeringen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg kan si at når vi er ute og rekrutterer folk til departementet, er det noe vi gjør på et faglig grunnlag. Vi har en kvinnelig departementsråd, det er mange av lederstillingene som er besatt av kvinner, så kjønn er ikke noe som slår negativt ut for damer. Vi er åpne for at alle som vil søke, blir vurdert basert på det de kan. Departementsråden er en kvinne, mange av de andre lederne er kvinner, slik at du blir ikke diskriminert på grunn av ditt kjønn. Men jeg vil tilbake til det som ble tatt opp i forrige spørsmål, for det var et veldig tydelig svar på det som Samferdselsdepartementet løser av utfordringer, nemlig infrastrukturen. Det handler om at vi skal bygge en bedre infrastruktur, slik at toget kommer fram i tide. Det er det som gjør at flere vil velge jernbane, og vi legger nå til rette for at flere transportører vil stole på jernbanen igjen og velge den som foretrukket reisemiddel. Vi ser at jernbanen er konkurransedyktig på lange distanser, og der vil jernbanen få en bedre konkurransestilling i året som kommer, fordi vi satser på vedlikehold.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Dette er et veldig viktig tema, derfor er jeg glad for at det blir tatt opp. Vi har altså sett en utvikling de siste årene der forutsigbarheten for leveranse har gått ned. Infrastrukturen har rett og slett blitt for dårlig til at en har stolt på at jernbane og skipsfart leverer det de skal. Når en kombinerer det med pris, ser en at en dessverre har tapt, spesielt til fordel for utenlandske vogntog. Det er ikke en utvikling jeg synes er bra, og derfor har vi gjort mye med det. Det handler både om å stille strengere krav til utenlandske vogntog – de konkurrentene som underbyr markedet – og om å sørge for at en får ned kostnadene i havneoperasjonene, derfor er den nasjonale havnestrategien viktig. Så ser vi at det har vært arbeid om hvordan du kan effektivisere prosessene i havnene, det er også viktig. Vi må også se på avgiftssystemet. Hvordan kan du sørge for at avgiftene går ned for skipsfart sånn at de kommer bedre ut konkurransemessig? I dag må de ta alle kostnadene selv, mens jernbane og lastebiler får mye subsidiert enten av staten eller andre som bruker samme infrastruktur.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg er opptatt av at vi skal ferdigstille prosjekt innen de planene som er, og helst før. Derfor gjorde vi grep, f.eks. på E18 i Vestfold, bevilget litt ekstra penger nettopp for at det skulle stå ferdig før fellesferien i året som var, istedenfor i disse dager, fordi det handler om trafikksikkerhet. Når det gjelder E16 Filefjell – akkurat det ene prosjektet som ikke får oppstartsbevilgning i 2015 likevel – er hovedbolken av bevilgningen lagt inn i 2016 og 2017. Alt tyder på at ved å bevilge de pengene istedenfor ekstra i 2016 og 2017 vil en kunne ha tilnærmet den framdriften en skulle ha. De 50 mill. kr er en veldig liten del av den totale bevilgningen. Det er ingen tvil om at det betyr at en må få til grep i 2016 og 2017 som gjør at en har litt høyere framdrift enn det en ellers ville hatt, fordi en må ta igjen det en ikke får gjort sent på høsten 2015.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
God miljøpolitikk og god klimapolitikk handler om å finne praktiske løsninger som gjør at vi løser de utfordringene vi har, men med mindre energibruk eller mindre utslipp enn det en ville hatt med andre løsninger. Jeg synes det er kjempespennende, det som skjer med elferjer. Jeg håper at vi kan gjøre dette mye mer, mye oftere. Samtidig er jo også dette en pilotferje. Det betyr, tror jeg, at det er fornuftig at vi også høster erfaringer med hva som fungerer, og hva som ikke fungerer, før en sier at dette skal være et standardkrav alle steder. Men en må helt klart prøve å legge til rette for det på de strekningene der det er egnet. Erfaringene her vil forhåpentligvis være gode, og det betyr at vi kan rulle det ut kjappere. Det tar tid å bygge sånne ferjer. Så – igjen – litt avhengig av der vi har sagt at vi ønsker å øke kapasiteten på eksisterende ferjestrekninger, vil en måtte se på om det vil være praktisk hensiktsmessig, sammenliknet med at en har en kontrakt som går, sånn som vi har gjort nå på Molde-strekningen. Så en må se på det enkelte prosjekt – men positivt, veldig bra.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Vår hovedsatsing er å sørge for at fylkeskommunene har god økonomi. Det er de som har ansvaret for kollektivtransport i fylkene sine, dermed må vi også kunne stole på at de klarer å sette opp gode kollektivløsninger som favner folket som bor der. Jeg har selv vokst opp på en bensinstasjon, og min far drev et busselskap på 1990-tallet i Sirdal, som også er et distriktsområde. Fylkene må sørge for å være fleksible med hensyn til hva slags reisetilbud de har, en må ikke alltid stille krav om f.eks. busser med plass til 50 passasjerer når en i snitt har fire reisende på en strekning. Ved å ha mer fleksibilitet når det gjelder hva slags materiell en stiller krav om, går det an å kutte mye i kostnader, noe som gjør at en får flere ruter i et område. Det koster ganske mye mer å ha en stor buss gående enn å ha f.eks. to minibusser gående. Det vil være mitt beste tips til områder der en ønsker å forbedre kollektivtrafikken lokalt. Men igjen: Vedtakene her skjer også lokalt i fylkene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Forslaget i denne saken handler om å gjennomføre en konseptvalgutredning i en sak som ble behandlet av den forrige regjeringen, som forslagsstillerne var medlemmer av, og dette blir derfor en ren omkamp om vedtak som ble gjort av den forrige regjeringen. Det synes jeg er unødvendig. Det ble gjennomført en konseptvalgutredning for Oslopakke 3 i 2007. Den KVU-en ble kvalitetssikret gjennom systemet for KS1, og en sluttrapport ble ferdigstilt sommeren 2008. Det er redegjort nærmere for KVU-en og KS1-en i St.meld. nr. 17 for 2008–2009, Om Oslopakke 3 trinn 2. På denne bakgrunn er det lagt til grunn at det ikke kreves ny KVU for prosjekt som ligger i prosjektporteføljen som ble utredet i KVU-en og KS1-en for Oslopakke 3. I tillegg ble det gjennomført en slags mini-KVU i forbindelse med kommunedelplanarbeidet som ble gjort. Nå har en altså hatt en stor KVU og en mini-KVU, og da vurderer i hvert fall departementet det slik at det er ingen krav som tilsier at en må gjennomføre enda en KVU, bare fordi en er misfornøyd med resultatene. Jeg er enig i at når man bygger veier og infrastruktur, skal man legge til grunn at man skal få god framkommelighet, kutte miljøutslipp og øke trafikksikkerheten, det er vesentlig. Men en løser ikke nødvendigvis framtidens infrastrukturutfordringer og transportutfordringer ved å la være å bygge infrastruktur i frykt for at folk kommer til å bruke den – tvert imot. Hvis en er redd for utslipp, må vi jobbe videre med å kutte utslippene fra de kjøretøyene som bruker infrastrukturen. Det handler om å gjøre grep på drivstoff og motorteknologi. Den forrige regjeringen gjorde mye på begge områder, og dagens regjering gjør mye. Det handler bl.a. om å legge til rette for elbiler og plug-in hybridbiler. Det handler om å legge til rette for biodrivstoff. På dette området gjør regjeringen – og flertallet, ikke minst, med Kristelig Folkeparti og Venstre som veldig gode støttespillere – det mer lønnsomt å ta i bruk både biogass og biodiesel. Min anbefaling er at en ikke har behov for en KVU, og at en jobber videre med prosjektet. Det er riktig at en har lokale diskusjoner i kommunestyrer og lokalmiljøene om hva som er rett trasé og rett dimensjonering. Det trenger en ikke å gå til Stortinget for å avholde en debatt om. Begge kommunene og fylkene sitter i styringsgruppen for Oslopakke 3 og vil kunne kanalisere sine synspunkter inn der, uten at verken statsråden eller Stortinget skal gi dem styringssignaler av den grunn.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Det er Stortinget som bevilger penger, så det blir endelig avklart når Stortinget gjør vedtak. Men det er ingen tvil om at jeg skulle ønske at statens bidrag var større i mange veiprosjekter – det er Fremskrittspartiets tilnærming. Så har Stortinget hatt en annen holdning. Jeg har registrert at vi nå nettopp har hatt en budsjettdebatt der Arbeiderpartiet stort sett har vært kritisk hver gang regjeringen har foreslått å redusere bompengeandelen i prosjekter og øke den statlige andelen. Det er litt rart først å få kritikk fra Arbeiderpartiet fordi vi kutter og fjerner bompenger, og så etterpå, i en ny sak, blir det etterlyst om vi kan bevilge mer penger for å fjerne eller redusere bompengeandelen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Vedtak om hva som blir statens bidrag, vil bli slått fast når Stortinget behandler dette. Vi jobber for at når vi får saker til politisk behandling, fremmer vi dem så fort som mulig for Stortinget. Denne saken har man ikke fått ferdig fra styringsgruppen og fra Vegvesenet. Derfor er det heller ikke lett for meg å gi noen framdriftsplan her. Men vi ser i andre saker som vi får, at når det gjelder trasévalg, har vi tatt raske beslutninger. Der en hadde saker som hadde ligget i flere år før regjeringsskiftet, ble beslutninger tatt få måneder etter regjeringsskiftet. Når det gjelder beslutning om å flytte godsterminalen ut av Trondheim og ut av Bergen, var det diskusjoner som hadde gått i mange tiår. Denne regjeringen brukte noen måneder på å beslutte at vi skulle gå videre med å gjøre nettopp det. Jeg er innstilt på å finne gode og raske løsninger. Da må en også kunne komme med beslutninger lokalt som gir oss noe å forholde oss til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Gjennom media er det åpenbart at mange partier og mange lokale organisasjoner mener at prosjektet, slik det nå foreligger, framstår som svært kostbart. Jeg tror også at om man skal ha et godt prosjekt, er det viktig at kostnader og nytte står noenlunde i stil. Derfor er det fornuftig at man bruker tid lokalt på å finne den prosjektutformingen som er best mulig for bilistene, for lokalmiljøene og for næringslivet. Jeg har ikke tenkt å blande meg inn i den debatten, i og med at jeg får saken til politisk behandling senere. Men jeg synes det er bra at man har den diskusjonen gående for å få en løsning som flest mulig stiller seg bak, og som er gjennomførbar når beslutningen er tatt. Så er det viktig at samlingen av tiltak når det gjelder vei, kollektiv, buss, gange og sykkelvei, blir best mulig, sånn at man legger til rette for at flest mulig ønsker å reise kollektivt, ønsker å gå og sykle, og få best mulig framkommelighet, ved at man velger arealintensive transportmidler – nei, motsatt.
Torill Eidsheim (Høyre), 2014-12-04:
I lys av opposisjonen sine innlegg no i ettermiddag har eg lyst til å gå litt tilbake til i formiddag, då det enda opp med nesten ei slags lyrikkutveksling. Då fekk eg i tankane at «it’s all about the money» – eller rettare sagt: «it’s not». For det er faktisk ikkje nødvendigvis summane det her er snakk om. Med dei summane som vi opererer med i eit så stort budsjett som dette, er det faktisk det aller viktigaste korleis pengane blir brukte. Så har eg lyst til å setje søkjelyset på flyruta Fagernes–Oslo. Først av alt: Regjeringa har ikkje føreslått å leggje ned Fagernes lufthavn, men vi har foreslått å leggje ned flyruta Fagernes–Oslo, og sagt at den meiner vi ikkje kan vidareførast på same måten som i dag. Passasjertalet har vore fallande dei ti siste åra, og det er no gjennomsnittleg tre passasjerar per flyavgang. Det statlege tilskotet til kjøp av flyruta er 3 290 kr per enkeltbillett frå Fagernes til Oslo. Det seier seg sjølv at dette er inga god forvaltning og ingen god bruk av statlege pengar. Når det er sagt, blei det tidlegare nemnt her at ein ikkje klarte å sjå for seg korleis ein hadde tenkt seg dette løyst, og at vi ønskjer å imøtekome reiselivet i Valdres. Det blei av ein senterpartirepresentant tidlegare i dag referert til modellen som ingen har høyrt om før. Vi har trass i alt mange andre flyplasser rundt om i Noregs land som blir drivne på andre måtar enn gjennom Avinor-modellen. Så svaret til representanten må bli at det er berre å sjå seg om. Denne regjeringa har no tilrettelagt for drift med statleg driftstilskot. Eg har faktisk stor tru på at lokale eller private kan drifte vel, og reiselivet i Valdres har hittil vist stor kreativitet og god evne til tilrettelegging for eigen region. Eg har stor tru på at dei vil kunne nytte høvet no når staten sikrar det som er aller viktigast, nemleg å tilretteleggje for chartertrafikken.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Samferdselsdebatt i Stortinget har pleid å være en av de virkelig store dagene. Da var det ikke den representant som skulle ha sitt usagt her i salen. Vi ligger nå an til å få en av de korteste debattene vi har hatt på lang, lang tid. Jeg kan ikke lese det på noen annen måte enn at her er det lite å skrive hjem om for regjeringspartier og støttepartier. Om det ikke er veldig lite å skrive hjem om, er det i hvert fall kanskje veldig mye mindre å skrive hjem om enn det de lovet velgerne sine før valgkampen. Vi har vært vant til aktive FrP-ere og Høyre-politikere i denne salen. Statsråd Ketil Solvik-Olsen mener vi har en slags konkurranse her i dag om å ta æren. Men Solvik-Olsen innrømmer også stadig at han er nå på 48 pst. av den planen som de rød-grønne vedtok før valget, men han er allikevel foran skjema. At Ketil Solvik-Olsen etter en sånn uttalelse har nerver til å påstå at det er den rød-grønne kalkulatoren det er noe feil med, synes for meg ganske merkelig. Så hører vi mye rart i denne debatten også. Jegstad fra Akershus mener vi ikke trenger penger til Oslo og Akershus, at det ikke er prosjekter å bruke pengene på. Jeg tok en kort telefon til Arbeiderpartiets bystyregruppe i Oslo. De har prosjekter å bruke pengene på. Jeg er sikker på at jeg hadde fått samme svar hvis jeg ringte Arbeiderpartiet i Akershus. Så det at høyrepartiene ikke har prosjekter å bruke penger på i Oslo og Akershus, må nesten stå for høyrepartienes egen regning. Men det er ingen tvil om at det store taktskiftet i norsk samferdselspolitikk kom med Jens Stoltenberg som statsminister. Det var da for første gang en regjering lovet penger til en NTP som den fulgte opp. Det var et nytt taktskifte i 2009, og et enda sterkere taktskifte i 2013, et taktskifte som altså nå den sittende regjering har lagt seg på nivået ved. De følger ikke opp egne lovnader som Ketil Solvik-Olsen og andre har kommet med, en NTP som var 500 mrd. kr over denne NTP-en. At man da kan stå i Stortinget og si at det er vi som leverer det vi lovet, vi er en regjering som følger opp det vi har sagt, står for meg ganske vanskelig å skulle bli testet på. Jeg bare konstaterer: Her er det ikke lenger så mange som er inne i salen, er stolte og aktive. Her er det laber debatt. Jeg tror det henger nøye sammen med en laber samferdselspolitikk fra regjeringens side.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Da jeg gikk på talerstolen, hadde samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen krevd inn 9 185 000 000 kr fra norske bilister. Det tar de sikkert ikke som en direkte oppfølging av valgløftene til Solvik-Olsen. Solvik-Olsen beskylder Arbeiderpartiet og Eirin Sund for å ha avlyst løftene til ulike representanter. Det stemmer selvfølgelig ikke. Hadde Solvik-Olsen lyttet til debatten og ikke bare fulgt med på Twitter, ville han ha lagt merke til det. Den som har fått avlyst politikken sin, er jo Solvik-Olsen. Han lovet norske bilister å avskaffe bompenger. Han har krevd inn 9 185 000 000 kr. Han lovet norske bilister at han skulle bruke 50 mrd. kr mer på vei i året. Det har han heller ikke gjort.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Jeg skal fortsette å snakke om Leirin. Trafikken og chartersatsingen på Leirin er i ferd med å ta av. Det er stigende trafikktall, og det har blitt gjort en enorm innsats av reiseliv, av ordførere, av regionråd og andre ildsjeler som virkelig har engasjert seg og fått til noe. Det er også nettopp derfor det blir så frustrerende at den prosessen på en måte stopper opp, og at den jobben som er gjort, ikke får lov til å fullføres. Man får litt følelsen av å bli stoppet rett før hoppkanten når man er i ferd med å ta av, og det er klart at det er frustrerende. Så en visitt til representanten Michaelsen, som beskyldte meg for å mangle forståelse. Jeg kan bekrefte at det er mye ved den blå-blå politikken jeg overhodet ikke forstår at man kan foreslå. Det er fristende å sende den påstanden i retur, for jeg skjønner at Høyre og Fremskrittspartiet kanskje ikke lytter mest til Arbeiderpartiet her i verden. Det kan jeg leve med. Men her har det vært tverrpolitisk enighet i hele Oppland. Alle partier har stått på for dette, også i Buskerud. Det har vært et tydelig krav om at ruten må opprettholdes, og at det statlige eierskapet må være der for å få forutsigbarhet. Jeg var selv på Leirin for kort tid siden, kanskje ikke overraskende sammen med representanten Myrli, og der ble det tydelig sagt at det er klart det er utfordrende å opprettholde en flyplass uten ruter og statlig eierskap. Det er ikke sånn at det står masse kapitalsterke mennesker i Valdres i kø for å overta eierskapet til en flyplass. Jeg hørte også at representanten Michaelsen nevnte at man vil gi Leirin fleksibilitet. Vel, vi vil gi dem trygghet. Jeg har nemlig litt dårlig erfaring med at Høyre-folk og Fremskrittsparti-folk bruker ordet «fleksibilitet» – det betyr ofte utrygghet og uforutsigbarhet. Jeg håper også inderlig at chartersatsingen vil fortsette, men vi har lyttet til reiseliv og næringsliv som har sagt at forutsigbarhet er viktig. Skal man lykkes med å lokke til seg turoperatører, trenger man forutsigbarhet. Jeg kan ikke skjønne hvordan det skal oppfylles når man lager en søknadsbasert ordning, som mange flyplasser kan være med og søke på, uten at den potten – så vidt jeg kan se – er tenkt økt. Min frykt er at den forutsigbarheten og den tryggheten som man trenger, settes på spill. Jeg synes det er å gamble med noe som er veldig viktig for både Valdres og Hallingdal. Vi trenger reiselivet, det er en av våre største næringer. Derfor synes jeg det er synd at flertallet i dag kommer til å stemme ned de veldig gode forslagene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet.
Sveinung Stensland (Høyre), 2014-12-04:
Jeg ville synes det var flott hvis folk som har tro på sin egen flyplass, fikk lov til å drive den selv, men det skal vi ikke ta nå. Om en spør folk hvilken vei som er viktigst her i landet, hvilken toglinje som bør prioriteres, eller i lys av forrige taler, hvilken flyplass som er viktigst, vil svaret fra de fleste bli den veien eller toglinjen eller flyplassen de bruker mest selv. Dette preger også samferdselsdebatten. Store kompromiss som burde ført til at de mest samfunnsnyttige prosjektene blir bygd ut først, har gjerne blitt kompromiss der alle har fått en liten bit av sin vei. Med bakgrunn i dette er det mest gledelige i neste års budsjett at regjeringen har tatt dette på alvor. En har allerede skåret igjennom og tatt vanskelige valg for utbygging av E39. Transportkomiteens leder har vært forbilledlig offensiv når det gjelder å få skåret igjennom i lokale spørsmål i forbindelse med store veiprosjekt som angår hele landet. Vi er tydelige på at veiprosjekt skal bygges ut mer helhetlig. Vi åpner også for alternative finansieringsmodeller, som veiselskap og OPS, for å sikre gjennomføring av store samferdselsprosjekt. I løpet av kort tid skal det avgjøres hvilke veitraseer som skal bli de viktigste øst–vest-forbindelsene. Jeg både håper og tror at traseene som gir mest trafikknytte, blir prioritert. Det er et offensivt samferdselsbudsjett som i dag skal vedtas. For første gang på lang tid – til neste år – reduseres forfallet på vei og jernbane. Det forfallet vi har sett bygge seg opp over tid, skal nå bygges ned. Vi dobler bevilgningene til planlegging, slik at vi er i stand til å øke utbyggingstakten senere, og vi etablerer et veiselskap, som vil ha en forutsigbar finansiering, og som vil kunne gjennomføre utbygging mer helhetlig og sammenhengende. Når vi i tillegg har fått en offensiv samferdselsminister, ligger alt til rette for en ny giv innen samferdselsområdet.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-04:
Jeg må begynne innlegget mitt litt annerledes enn det jeg hadde tenkt, for representanten Stensland sa at alle får sin bit, og han sa også, sånn jeg oppfattet det i hvert fall, at folk kunne drive flyplassen sin sjøl. Så sa han noe om dette med «bit», om at alle har sin togstrekning. Men i Valdres har de ikke tog, de har en veg. Vi har tatt toget fra før, nå skal vi ta flyplassen også, og ikke nok med det, en skal faktisk også kutte på bevilgningen til E16. Det er nesten så en har lyst til å spørre: Hva er det egentlig regjeringa har imot Valdres? Åse Michaelsen sa at er det noe regjeringa gjør, er det i hvert fall å sikre drifta. Det har ikke jeg funnet noen ting om. Da har jeg bare lyst til å spørre: Hvordan er det dere mener at dere skal sikre drifta på Leirin framover? Det vil jeg gjerne ha et svar på fra regjeringa, for det kan ikke jeg lese ut fra innstillinga. Vi skal få en modell som vi ikke vet hvordan skal virke. Den statlige andelen skal ut, eller den statlige flyruta skal altså ikke opprettholdes. Det betyr at vi skal drive en flyplass uten daglige avganger og uten et fast ansatt personale. Kanskje det skal være en ringetjeneste, jeg vet ikke, men det hadde vært veldig all right om en hadde fått vite hvordan dette egentlig skal være. Dessverre er det sånn, tror jeg, at Leirin kommer til å bli nedlagt fra 2016. Det vil gå ut over næringslivet i Valdres og i Hallingdal, og det er veldig synd, for de siste årene har det blitt jobbet intenst med salg av norsk skisport overfor utlandet, og de har faktisk også lyktes i dette arbeidet. I dag flyr de inn skiglade utlendinger, som velger Norge framfor resten av Europa. I denne sesongen venter en ukentlige charterfly på Leirin – 22 er ventet, ettersom jeg har fått opplyst. Denne flyplassen er altså avgjørende for å kunne utvikle reiselivet videre i Valdres og i Hallingdal. Så er det én ting til også, og det er at Leirin har en svært viktig beliggenhet i beredskapssammenheng. Vi har hørt tidligere i debatten om usikkerheten som særlig Venstre i Oppland har vært med på å spre i media om videre drift. I dag har vi lest at chartertrafikken kanskje kan opprettholdes likevel gjennom denne modellen, som ingen vet hvordan skal være, og ingen har hørt om før. Vi skal altså ta imot folk på en charterflyplass uten daglige avganger og uten fast ansatt personale. Jeg tror dessverre det blir sånn at flyplassen på Leirin blir nedlagt, og jeg tror også det er sånn at både Venstre og Kristelig Folkeparti har det litt vondt i dag.
Ola Elvestuen (Venstre), 2014-12-04:
Jeg kan være helt tydelig på at Venstre ikke har det vondt i dag, for dette er et veldig godt samferdselsbudsjett og et samferdselsbudsjett som i betydelig grad gjør et stort steg for å redusere utslippene fra norsk samferdselssektor. Dette gjør vi ved de endringene som fører til at vi får biler som er konkurransedyktige sammenlignet med de tradisjonelle bilene som går på fossile drivstoffer, gjennom å forsterke – som vi også har gjort tidligere – elbilsatsingen ved at elbiler som leases, også i år får fritak for moms. Vi får nå en konkurransedyktig satsing der de ladbare hybridbilene får bedre vilkår. Biodrivstoff gjøres konkurransedyktig, og biogass gjøres også konkurransedyktig. I tillegg til dette er det avgift på flytrafikk, og vi har også et verbalvedtak hvor vi ber regjeringen komme tilbake og se på hvordan vi kan lage incentiver for å få biodrivstoff i flydrivstoffet. Vi stiller også – og det er viktig – krav til miljøvennlig ferjedrift når det skal ut på anbud. Det som er helt avgjørende, er at vi nå lager gode alternativer for å redusere utslipp og alternativer som kan benyttes over hele landet. Dette er et helhetlig samferdselsbudsjett, hvor det også er satsing på vei. I Venstre er vi opptatt av at det ikke er god miljøpolitikk med dårlige veier. Veisatsingen er helt nødvendig i et langstrakt og sammensatt land som Norge. Men det viktige for oss er også jernbanesatsingen. I Venstre vil vi alltid holde fast ved at vi over tid skal ha et mål om å knytte landet tettere sammen med et høyhastighetsnett på jernbane – i hele Skandinavia er dette over tid strategisk viktig. Men vi må også ha budsjetter som tar hånd om situasjonen der vi er i dag. Senest i går tok jeg toget fra Oslo S til Mysen, og da var det igjen togkaos på Oslo S. Det er den arven som er overlatt fra den forrige regjeringen. At vi nå har et budsjett som for første gang reduserer vedlikeholdsetterslepet, er et godt utgangspunkt for å få et bedre tilbud og en bedre regularitet på det systemet vi har, også allerede i dag. Det er viktig at vi satser på dette for å få et bedre tilbud. Så har vi belønningsordningen. Nå øker vi den med 30 pst. Det gjør at de store byene kan klare å ta all trafikkvekst med sykkel, gange og kollektivtrafikk, også til neste år. Til slutt: Det er ganske forbausende når jeg hører representanter, særlig fra Arbeiderpartiet, som står her og er veldig pågående når det gjelder å satse på kollektivtrafikk. Men som byråd i Oslo husker jeg at for så kort tid som bare to år siden var den statlige støtten inn til Oslo og Akershus null. Nå har vi en helt annen satsing.