Kjell Arvid Svendsen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-19:
Jeg vil takke utenriksministeren for en – som vanlig – svært ryddig og god redegjørelse om viktige EU- og EØS-saker, i en tid da det skjer mye i Europa og i verden for øvrig både av økonomisk og politisk karakter. Jeg vil her kommentere noen av de sakene utenriksministeren tok opp. La meg først få uttrykke min fulle støtte til utenriksministerens understrekning av at EØS-avtalen, det viktigste elementet i Norges tilknytning til EU, sikrer forutsigbarhet og likebehandling for bedrifter på en måte som er helt sentral for arbeidsplasser over hele landet. Dette er avgjørende for Kristelig Folkepartis støtte til avtalen. Som EUs tidligere ambassadør til Norge og Island, Gerhard Sabathil, sa for noen år siden: Det finnes ikke økonomiske grunner for at Norge skal bli medlem av EU. Det har han rett i. Årsaken er EØS-avtalen og den markedsadgangen den sikrer til våre viktigste eksportmarkeder. Gjennom EØS er vi dessuten med på EUs klart viktigste freds- og solidaritetsprosjekt. Det indre marked bygger ned handelshindringer og gjør kontakten over landegrensene lettere, på en måte som skaper økt forståelse landene imellom, og som gjør konflikt mer kostbart og mindre sannsynlig. Forskning viser at det indre markedet har bidratt til å løfte veksten i de sør- og østeuropeiske landene. De delene som ikke er omfattet av EØS, slik som EUs landbrukspolitikk, fiskeripolitikk og distriktspolitikk, kan ikke vise til de samme gode resultatene når det gjelder å skape vekst- og velferdsmuligheter for EUs fattigste medlemsland. EØS-avtalen er ikke perfekt, men det er et viktig nasjonalt kompromiss, som har bred støtte i folket. Kristelig Folkeparti ønsker utredningen om EØS velkommen. Vi tror den vil vise at EØS i det store og hele har tjent Norge godt. Jeg vil gi honnør til utenriksministeren for hans understrekning av at det skal nedsettes et «bredt» og «forskningsbasert» utvalg, som ikke skal se på alternativer til EØS. Det tror jeg er klokt, fordi en gjennomgang av alternativer fort kunne blitt mindre «forskningsbasert», og fordi det vanskelig kan sies å være noe folkekrav om å utrede alternativer til EØS. Når det gjelder direktivsakene, var det relativt lite nytt i utenriksministerens redegjørelse. Kristelig Folkeparti støtter Regjeringen i at det er behov for en grundig og kritisk gjennomgang av konsekvensene av postdirektivet sett opp mot muligheten til å opprettholde et godt posttilbud over hele landet. Når det gjelder helsedirektivet, må en avvente behandlingen i EUs helseråd. Datalagringsdirektivet kunne etter mitt syn med fordel blitt nærmere belyst i redegjørelsen. Dette er en prinsipielt viktig sak som jeg tror mange er interessert i å høre mer om fra utenriksministerens side. Kristelig Folkeparti har valgt å la personvernhensyn gå foran vage mål om kriminalitetsbekjempelse i denne saken. Vi kan ikke være med på å gjøre alle innbyggerne i Norge til mistenkeliggjorte overvåkingsobjekter. Med den informasjonen som foreligger, kan jeg heller ikke forstå at vår ellers rasjonelle utenriksminister kan resonnere på noen annen måte. Jeg vil derfor utfordre utenriksministeren til å forklare hva som er prinsipielt fordelaktig ved dette direktivet. Kristelig Folkeparti er også urolig for EUs opptreden i makrellstriden. EU har helt uten varsel og grunngiving stengt norske fiskere ute fra makrellfisket i deres sone, og har dermed satt avtalen mellom Norge og EU til side. Kristelig Folkeparti mener at dette er så alvorlig at Norge må vurdere å ta alle virkemidler i bruk for å få EU til å endre syn, inkludert å stenge EU-båter ute fra norsk sone. På klimaområdet tror jeg alle er enige om at EU gjør mye bra og er en viktig global aktør. Nettopp derfor tror jeg også at mange var skuffet over at EU ikke klarte å bli enig om hvor mye unionen skulle legge på bordet i finansieringstiltak for klimatilpasning i utviklingsland. Utenriksministeren har derfor rett i at Norge har mer offensive posisjoner fram mot København-møtet enn det EU har. La meg avslutningsvis kort si at Norge er en stor bidragsyter til EU gjennom EØS-finansieringsordningen. Det er bra, selv om disse ordningene nok har en mer usikker utjevnende effekt enn det indre marked har. Men ut fra en rettferdig fordeling er Norges bidrag allerede svært høyt. Jeg tror det er viktig at Norge involverer seg i samarbeid om utvikling og utjamning i den verdensdelen vi er en del av, men vi bør ikke la oss utsette for noe som kan minne om utpressing.