Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-29:
Jeg vil innledningsvis gi uttrykk for at jeg setter stor pris på det grundige arbeidet Riksrevisjonen har gjort i sin undersøkelse om hvordan vergemålsreformen ble satt i verk. Riksrevisjonen har gjort flere funn, og departementet vil følge opp anbefalingene i rapporten. Funnene i rapporten knytter seg til problemer som tidlig er etablert i gjennomføringen av vergemålsreformen. Jeg vil derfor knytte noen kommentarer til årsakene bak funnet. Vergemålsloven trådte i kraft 1. juli 2013 og erstattet regelverk fra 1898 og 1927. Store samfunnsmessige endringer har skjedd siden de tidligere lover ble til, og det var derfor behov for en grunnleggende revisjon av lovgivningen på området. Ny lov danner grunnlaget for en omfattende reform. Overformynderiene ble avviklet, og oppgaven ble overført fra 420 overformynderier til 18 fylkesmenn. Gjennomføringen av reformen har vært krevende. Det skyldes hovedsakelig forsinkelser i utviklingen av nytt saksbehandlingssystem, økning i antall vergemål og kapital til forvaltning – i tillegg til økning i antall asylsøknader fra enslige mindreårige asylsøkere høsten 2015. Dette medfører dessverre kapasitetsutfordringer som påvirker graden av måloppnåelse. Departementet har årlig rapportert til Stortinget om både utfordringene og konsekvensene dette har hatt, i Prop. 1 S, for perioden 2013 og helt til 2018. Utfordringene fikk konsekvenser. Oppgaver som individtilpasning, tilsyn med verger og tilgjengelighet overfor brukerne ble dessverre nedprioritert for å ivareta grunnleggende oppgaver som opprettelse av vergemål og utbetaling av godtgjøring. Jeg vil likevel påpeke at selve omorganiseringen tidlig bidro til at vergemålsforvaltningen bygget kompetanse gjennom sterkere fagmiljøer, og det er blitt nedlagt en betydelig innsats fra vergemålsmyndighetene for å bidra til at utfordringene i minst mulig grad skulle gå ut over vergehavere og verger. Det er min klare oppfatning at rettssikkerheten og rettslikheten til personer med verge er bedre nå enn den var under tidligere ordninger med kommunalt overformynderi. Målet med vergemålsreformen er likevel ikke fullt ut nådd. For å møte utfordringene er bevilgningene økt med 43 mill. kr i 2018. Målet er å sette vergemålsmyndighetene i bedre stand til å nå målene med reformen. Riksrevisjonens undersøkelse gir en god beskrivelse av hva det må jobbes med videre for å nå målene med reformen. Det er allerede iverksatt flere tiltak. Eksempelvis har Statens sivilrettsforvaltning utarbeidet nye retningslinjer for opprettelse av vergemål, som behandler både samtykkekompetanse og individtilpasning. I tillegg har de iverksatt et arbeid i vergemålsapplikasjonen VERA, som vil bidra til at mandatene skal bli mer individtilpasset, og tilrettelegge for økt grad av dokumentasjon av individtilpasning. Statens sivilrettsforvaltning har også utarbeidet en veileder for Fylkesmannens tilsyn med verger, og de har utarbeidet en strategiplan for Statens sivilrettsforvaltnings tilsyn med fylkesmennene. Det er også laget en ny løsning for styringsinformasjon, som enheten tok i bruk høsten 2017. Som komiteen bemerker, er opplæring et satsingsområde i strategiplanen til Statens sivilrettsforvaltning for perioden 2017–2021. Det legges opp til at opplæringen gjøres tilgjengelig digitalt, for å nå ut til flest mulig og for å kunne tilpasse den til vergens opplæringsbehov. Et viktig perspektiv for verger er vergehavers selvbestemmelse. En naturlig del av opplæringen vil være viktigheten av å respektere vergehavers reelle vilje dersom denne kan kartlegges uavhengig av om vedkommende har samtykkekompetanse eller ikke. Komiteen viser til at det fortsatt er behov for avklaring i forståelsen av loven, og at det foreløpig er lite rettspraksis og ombudspraksis, noe som etter komiteens oppfatning kan være med på å svekke rettssikkerheten. Jeg vil påpeke at loven fortsatt er relativt ny, og at praksis må utvikle seg over noe tid, for bl.a. å gi et grunnlag for gode retningslinjer. Statens sivilrettsforvaltning har utarbeidet nye retningslinjer og vurderer løpende behovet for flere retningslinjer. Når det gjelder komiteens merknad knyttet til organisasjoner som Norsk forbund for utviklingshemmede, kan jeg bekrefte at departementet tar innspill fra denne typen organisasjoner på største alvor, og jeg opplever at vi er i god dialog med bl.a. Norsk forbund for utviklingshemmede. Senest i forrige uke møtte de politisk ledelse i departementet for å diskutere denne problemstillingen. Jeg vil gjøre mitt for at vergemålsordningen utvikler seg videre til beste for vergehaverne, og jeg vil bidra til at verger og andre som jobber i vergemålsforvaltningen, har de nødvendige rammebetingelser for å utføre arbeidet på en tilfredsstillende måte. Riksrevisjonens undersøkelse gir viktige bidrag til departementets videre arbeid på vergemålsområdet. Jeg vil følge opp dette arbeidet i bl.a. styringsdialogen med Statens sivilrettsforvaltning i årene som kommer.