Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-12-13:
I budsjettproposisjonen gis det en orientering om arbeidet med å omorganisere Tollvesenets ytre ledd med sikte på en mer effektiv bruk av ressursene i lys av økende internasjonalisering, åpnere grenser i Europa, mer organisert internasjonal kriminalitet og det krav alt dette stiller til økt fleksibilitet og omstillingsevne. Arbeiderpartiet er enig i hovedelementene i den nye strukturen, men vil peke på at man ved valg av regiontollsted i region sør, ut fra de samlede kriterier som legges til grunn, bør velge Drammen. Drammen ble distriktstollsted så sent som fra 1. januar 2001, og det er i denne delen av den nye regionen trafikken er sterkest. Nå skal Regjeringen og Tolldirektoratet arbeide videre med antall tollsteder og plassering av disse. I dette arbeidet mener vi det må legges stor vekt på de innvendinger som er kommet, spesielt i forhold til den struktur som så langt er skissert langs kysten. Her må tollstedsstrukturen tilpasses næringslivets behov. Vi har et sterkt eksportrettet næringsliv langs hele kysten, og det vil være svært uheldig hvis tollstedsstrukturen påfører dette næringslivet, som sliter tungt fra før, nye ulemper og kostnader. Det er også et stort flertall i komiteen som peker på at Narvik tollsted bør opprettholdes, og jeg regner med at Regjeringen – selv om finansministeren ikke hører dette – tar dette til følge i det videre arbeidet, selv om flertallet avstår fra å instruere Regjeringen gjennom et vedtak. Gjennom budsjettavtalen ble regjeringspartiene og Fremskrittspartiet enige om å redusere bevilgningene til Statens Pensjonskasse med nær 2,2 milliarder kr ved at Posten og NSB pålegges å dekke hele underdekningen og premieøkningen for 2003. Denne framgangsmåten er kritikkverdig. Det er uenighet mellom staten og selskapene om hvor stor andel av dette som skal være selskapenes ansvar. Da bør ikke slike spørsmål avgjøres gjennom en ekstrarunde i budsjettforhandlinger. Staten bør opptre som en forutsigbar og god eier. Slike grep som nå gjøres, innebærer det motsatte. Posten sier selv i et brev til Arbeiderpartiets fraksjon i komiteen at dette – selv med den egenkapitaltilførsel som vedtas i dag – vil svekke selskapets mulighet til å følge opp de planer som er lagt, og som er godkjent både av generalforsamlingen og her i Stortinget. Resultatet blir at arbeidet med å tilpasse seg en stadig mer krevende konkurransesituasjon må forsterkes, og at den økonomiske styrken for å satse offensivt svekkes. I tillegg vil dette redusere verdien på selskapet. Et flertall i Stortinget tilførte Posten 1 milliard kr mer i egenkapital enn det Regjeringen foreslo i våres. Arbeiderpartiet vil vurdere behovet for en ytterligere egenkapitaltilførsel både i Posten og NSB, når meldingene om virksomheten i disse selskapene legges fram for Stortinget til våren. Jeg går ut fra at Regjeringen vil legge til rette for en bred analyse av selskapenes egenkapitalbehov i disse meldingene, i lys av det som nå skjer. Det siste jeg vil peke på, er Luftfartsverket og vurderingene av egenkapitalbehovet ved omdannelse til aksjeselskap. Her er det uenighet mellom selskapet og Regjeringen i synet på hvor stor egenkapital selskapet bør ha, i lys av de investeringsbehov som finnes. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mener Luftfartsverkets egenkapital bør styrkes med 1,6 milliarder kr nå. Fremskrittspartiet har et forslag om en betydelig høyere styrking. Jeg håper at Fremskrittspartiet vil støtte vårt forslag subsidiært, slik at Luftfartsverkets egenkapital styrkes i forhold til det Regjeringen og regjeringspartiene foreslår. Med dette tar jeg opp de forslag Arbeiderpartiet fremmer alene eller sammen med andre, og som er inntatt i innstillingen.