trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Påstanden om at vi importerer europeiske strømpriser, er ganske misvisende. I går hadde Storbritannia en spottpris på 17 kr per kWh. Vi er ikke i nærheten av det. Ja, prisene har vært uakseptabelt høye i Norge, og derfor er det riktig å gripe inn og bidra til at folk får hjelp til å betale strømregningen. Men vi er heldigvis veldig langt unna det vi kaller et europeisk nivå. Tyskland ligger tre–fire ganger over oss, i Frankrike har de nå problemer med atomkraftverk, som gjør at de også ligger langt over oss, og i Storbritannia har de store utfordringer. Så dette er ikke noe særnorsk problem. Så viser representanten til en analytiker som også har uttalt at hvis gassprisen og CO2-prisen hadde vært på fjorårets nivå, hadde strømprisen i Norge denne høsten ligget på mellom 40 øre og 50 øre. Statkraft – etter at vi har hatt dialog med dem – bekrefter at det er et riktig bilde. Det er nok riktig å si at her var det vanskelig å forutse at det skulle bli så høye strømpriser. Når det nå har blitt det, er det ikke noen tvil om at regjeringen og SV, støttehjulet til regjeringen, her har trukket bena etter seg og unnlatt å handle i tide.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Jeg viser til den lille pressekonferansen som fant sted i vandrehallen rett før vi kom inn her, og hvor det kom frem at SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet ønsker å utsette den nye nettleieordningen, og at forskriften ikke trer i kraft fra 1. januar, som var planlagt. Energi Norge sier at de har kartlagt hvorvidt det rent praktisk og teknisk er mulig å reversere de systemene som det nå har blitt brukt måneder på å forberede og innføre, og sier følgende til E24: «Vi har informert departementene og stortinget om dette fortløpende. Derfor er det svært vanskelig å forstå hvorfor det gjøres et vedtak det ikke er mulig å følge opp.» Hva er grunnen til at SV tvinger igjennom en endring som det ikke er mulig å følge opp? Føler ikke representanten Haltbrekken at det er å holde folk for narr?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Jeg skal forsøke å unngå å bruke ordet «vrøvl» fra talerstolen. Representanten Pollestad hadde et innlegg tidligere i dag hvor han mente at de høye strømprisene vi ser nå, er et resultat av en villet utvikling. Han henviser til en åtte år gammel uttalelse fra Tord Lien, som var sagt i en helt annen sammenheng og var et resultat av en situasjon som vi sto i den gang, der Senterpartiet også delte situasjonsbeskrivelsen. Vi var i en situasjon der stortingsflertallet så seg nødt til å inngå en avtale om grønne sertifikater med Sverige for å subsidiere ny kraftproduksjon. Det å komme trekkende med at det prisbildet vi ser nå, er en villet utvikling, mener jeg rett og slett er veldig ugreit – for å holde meg til parlamentarisk språkbruk. For det har vært bred enighet om det energisystemet som vi har bygget, mellom nesten alle partier som sitter i denne sal, helt fra Senterpartiets Eivind Reiten liberaliserte kraftmarkedet på begynnelsen av 1990-tallet. La oss minne om dette: Strømprisene var i snitt høyere fra 1980 til 1990 enn de har vært fra 1990 til 2020. Det kraftsystemet vi har bygget, har tjent Norge veldig, veldig godt. Så står vi nå i en ekstraordinær situasjon som krever ekstraordinære tiltak. Derfor snakket jeg i mitt innlegg om at vi må holde hodet kaldt, altså ikke kaste vrak på det systemet vi har bygget opp, men samtidig holde hjertet varmt og ta vare på dem som nå sliter med å betale regningen. Det er verdt å minne om, når disse utenlandskablene går igjen og igjen – eller mellomlandsforbindelser, som jeg liker å kalle dem – at beredskap handler om to ting. Det handler også om muligheten til å importere kraft når vi trenger det. Det var slik at det var Senterpartiet – og jeg henvender meg nå til representanten Pollestad – som inngikk avtale om å bygge disse to nye utenlandskablene, og så var det en regjering som kom etterpå, som da ga konsesjon til de samme kablene, men det var altså bred enighet om at dette var fornuftig. Og det var jo ikke slik at vi satt i denne sal og gjorde analyser av hvilken effekt dette ville ha på strømprisen. Nei, vi brukte de beste fagfolkene som vi har tilgjengelig til den slags, til å regne på effekten av dette, og de regnet på det over en 30-årsperiode. Det er hevet over enhver tvil at det er de skyhøye gassprisene og de høye CO 2 -prisene som er årsaken til at vi er i den situasjonen vi er i nå. Og vi har altså – heldigvis – langt lavere strømpriser enn det man har i andre europeiske land. La oss ikke beskylde hverandre for at det prisbildet vi ser nå, er en villet politikk. Det er ingen i denne sal som ønsker den type strømpriser som vi har nå. Å påstå noe annet mener jeg bare bidrar til å besudle debatten.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Til representanten Aaslands innlegg akkurat nå kan det vel legges til at det var bred enighet om alle de energipolitiske valg som ble fattet under den forrige regjeringen også, så fremstillingen hans er ikke helt korrekt. Når det gjelder kjærlighet, er kjærlighetens veier uransakelige, så jeg skal ikke gå inn i det, men vi kan jo dvele over det i vårt lønnkammer. Jeg er interessert i å høre statsrådens svar på det spørsmålet representanten Listhaug stilte. Er det slik at Stortinget nå blir invitert til å fatte et vedtak som ikke lar seg gjennomføre når det gjelder innføring av ny nettleieordning?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Jeg tar med dette opp alle de forslag Høyre har fremmet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Det er bare noen få dager siden statsråden uttalte, eller skrev, i et svar til Stortinget at det ikke var tilrådelig å utsette ny modell for nettleie. Kan statsråden svare på hva som har endret seg på disse to dagene som gjør at det nå er tilrådelig å endre tidspunkt for innføring av ny nettleiemodell? La meg også følge opp med et spørsmål om statsråden er enig med SV i at det er grunn til å forfølge lovligheten til selskaper som velger å innføre denne modellen fra nyttår selv om forskriften utsettes?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Jeg oppfattet ikke at jeg fikk svar på spørsmålet: Hva er det som har endret seg de siste to dagene som gjør at det som ikke var tilrådelig for to dager siden, nå er tilrådelig? Jeg er glad for at statsråden er opptatt av god informasjon til forbrukerne om konsekvensene av innføring av ny nettleiemodell. Alle selskapene har nå sendt ut slik informasjon til sine kunder. Mener statsråden at det blir oversiktlig for kundene når noen selskaper kommer til å innføre ny nettleiemodell 1. januar, mens andre utsetter – og det dermed blir forvirring og kaos rundt hvilket regime man hører innunder? Er dette god informasjon til kundene? Og hva er det som gjør at det nå er tilrådelig å utsette en ordning som det ikke var tilrådelig å utsette for to dager siden?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Energi Norge har i dag vært ute og vært tydelige på at det for veldig mange av selskapene vil være for sent å reversere beslutningen om å innføre ny nettleiemodell fra 1. januar. Er statsråden enig med Energi Norge i det?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
La meg oppklare for representanten Marhaug at hensikten med den nye nettleieordningen ikke er å kreve inn mer nettleie. Det er å hindre at vi får større nettleieregning i fremtiden. La meg ta et eksempel på det. Hvis alle i Drammen går over til elbil, og de plugger inn elbilen når de kommer hjem kl. 17 fra jobben, må vi doble kapasiteten i nettet i Drammen. Det koster milliarder. Hvis de da velger å lade om natten i stedet, trenger vi ikke gjøre noen forsterkninger i nettet. Det sparer forbrukerne for milliarder av kroner, og det er det dette handler om. Så sier representanten Aasland at han ikke skjønner bæret av den nye nettleien, mens statsråd Mjøs Persen sier at det er gitt god informasjon om den nye nettleiestrukturen. Da kommer jeg i hug C.J. Hambros ord om at det står enhver representant fritt å gi uttrykk for den forvirring som til enhver tid hersker i hans hode. Da tenkte jeg på representanten Aasland. Det er ikke noen tvil om at Arbeiderpartiet og Senterpartiet nå har bidratt til å skape forvirring. Overskriften i Europower akkurat nå er «Ekstremt kaos på Stortinget: Svært uklare signaler om ny nettleie». Det er et faktum at med den operasjonen som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå gjør, er det noen som vil få ny nettleie fra 1. januar, andre som ikke vil få det, og det vil herske tvil om hva som gjelder. Den situasjonen har disse partiene selv bidratt til å skape. Så til representanten Aasland, som insisterer på at regjeringen ikke har vært bakpå i denne saken. Vel, man la altså frem en tilleggsproposisjon, og man flyttet på milliarder uten å legge frem en ordning som hjalp forbrukerne med de høye strømregningene. Man forhandlet frem et budsjettforlik forrige mandag der man flyttet på milliarder av kroner uten å prioritere å hjelpe vanlige folk i hele dette landet som vi er så glad i, med strømregningen. Hvis ikke det er å være bakpå, vet ikke jeg hva definisjonen av «bakpå» er, for det er helt åpenbart at her har regjeringen slept bena etter seg, og SV har heller ikke valgt å prioritere vanlige folk og deres strømregninger i sine opplegg. Når man først legger frem en ordning, premierer man dem som har høyest forbruk, og dem som har mest fra før. Det mener jeg er en feil prioritering. Vi bør i stedet gi enda mer til dem som har et lavere forbruk, slik at de som trenger det mest, kommer bedre ut. Men dette kaoset har altså representanten Aasland og hans partifeller og kollegaer i Senterpartiet og SV skapt helt selv. Det gjelder ny nettleie – det er i høyeste grad selvpåført – og de må selv ta ansvar for at de har vært bakpå gjennom hele denne høsten og skapt usikkerhet for vanlige folk som sliter med å få endene til å møtes, og ikke vet hvordan de skal få betalt strømregningen.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-12-17:
Mon tro hva Anders Lange hadde tenkt om dagens fremskrittspartis syn på prismekanisme? Jeg skal ikke dvele for lenge ved det, for jeg tegnet meg i grunnen til representanten Kjerstad, som sier at det er beslutninger fattet i forrige periode, av forrige regjering, som gjør at vi er i det uføret vi er nå. Det er ikke riktig. Vi snakket om dette tidligere i dag også: Det har vært bred politisk enighet i denne sal de siste 30 årene om det energisystemet som vi har bygget, og det har tjent oss godt. Strømprisen var høyere fra 1980 til 1990 enn den var fra 1990 til 2020, og jeg hørte ingen i denne sal klage over at markedet hadde tatt over kraften vår i fjor da strømprisen var 11 øre. Vi må holde hodet kaldt og hjertet varmt, vi må ikke kaste vrak på alt vi har bygget opp de siste 30 årene, men vi må korrigere der det er nødvendig, og vi må selvfølgelig hjelpe folk i den ekstraordinære situasjonen vi står i nå, fordi – og det er til representanten Hagen – det er en ekstraordinær situasjon. Volue Insight har jo anslått at strømprisen hadde vært 40–50 øre i Norge denne høsten hvis det ikke hadde vært for gassprisene og CO 2 -prisene i Europa akkurat nå.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-12-17:
I dag fikk Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på plass en god nødløsning for å hjelpe husholdningene med de høye strømprisene. Høyre har kritisert at dette kommer for sent. Men allerede i sommer var det varslet høyere priser, og Høyre-regjeringa var varslet, men i Solbergs budsjett var det ingen kraftfulle tiltak for å møte denne varslede strømkrisen. Høyre har ikke i det hele tatt bekymret seg – hvis en ser på budsjettet deres. Ser ikke representanten fra Høyre at det egentlig er Solberg-regjeringa som burde vært på banen og må ta til seg den kritikken som de selv kommer med i disse dager?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-12-17:
Ikke all politikk vises som tall i et budsjett, men den nye regjeringa vil føre en mer restriktiv rovviltpolitikk. Det er på tide at den todelte målsettingen balanseres, og at de lokale rovviltnemndene får mer makt. Det er krise i reindrifta i Nordland etter åtte år med Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti bak rattet. En av sidaene i Skjomen i Nordland har fått statlig varsel om tvangsavvikling. Flokken er halvert på høyreregjeringas vakt. Jerv, gaupe og ørn forsyner seg grovt. Mange reineiere kan ikke slakte kalv. Likevel minker flokkene deres. Beite er fornybar bruk av ressurser. Det er sirkulærøkonomi. Hva var grunnen til at høyreregjeringa førte en rovviltpolitikk som knekte ryggen på reindrifta i Nordland, og som ikke var i tråd med Stortingets vedtatte politikk?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-12-17:
For akkurat to måneder og tre dager siden fikk vi ny regjering i Norge – en regjering med folk fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, en regjering for vanlige folk i hele landet, en regjering som vil utvikle hele landet. Vi skal ha små forskjeller mellom folk, både sosialt og geografisk. Vi skal føre en aktiv næringspolitikk som skaper nye jobber og kutter utslipp. Vi skal bruke skogen aktivt, både i klimapolitikken og som et nyttig råstoff. Vi skal kunne lade langs veien både i Fredrikstad og i Finnmark. Vi skal ha en rettferdig og samlende klimapolitikk. Vi skal ha en mer restriktiv rovviltpolitikk. Vi skal gi mer makt til de lokale rovviltnemndene, og vi skal sikre nasjonal kontroll over naturressursene. På framsiden på Hurdalsplattformen er det et bilde av Norge. Det er vann, det er en randsone mot dyrkamark, det er en gård i det fjerne, og det er bjørk, gran og blandingsskog i lia bak gården. Naturen er jo ikke riktig så rå som vi nordlendinger er vant til, vi som har brattere fjell og en fjerdedel av Norges kystlinje, men det er et bilde på naturen og naturgrunnlaget. Det er rammene vi har også for politikken. Folk i Senterpartiet har stor sans for naturens goder og opplevelser. Vi setter pris på dem som høster og produserer mat til oss. Vi er også mange som plukker bær og sopp og går på jakt. I høst, mens vi ventet på ny regjering og en ny retning for landet, fikk jeg faktisk tid til å være på elgjakt. I valgkampen klatret vi opp på Hamarøyskaftet, invitert opp av Senterparti-ordføreren i Hamarøy. Jeg håper at alle i komiteen som er opptatt av naturen, kommer seg ut og tar minst én natt i naturen i alle årets måneder. For oss i Senterpartiet er det veldig viktig å finne en god balanse mellom aktivitet og miljøhensyn, mellom bruk og vern og mellom natur og klima. Men hvordan står det egentlig til med Fremskrittspartiet for tiden, som hele tiden møter seg selv i døren? Hvordan er det å fremme forslag sammen med Miljøpartiet De Grønne i dag, etter å ha vært i høyreregjeringen eller støttet den i åtte år? I valgkampen advarte representanter for Fremskrittspartiet folk mot å stemme på dagens regjeringsparti. Det ble sagt at det var å gi plass til Miljøpartiet De Grønnes og Rødts bakstreverske, ugunstige og kostbare politikk. Nå er det Fremskrittspartiet, Miljøpartiet De Grønne og Rødt som stadig er bestevenner i Stortinget.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-12-17:
Faren min var en notorisk laksefisker og sto i elva både morgen og kveld, innimellom at han jobbet på verftet Drageslipen. Han sendte inn skjellprøver, og vi spiste røkt laks, kokt laks, stekt laks og fiskesuppe. Det er veldig viktig at vi har en god forvaltning av arter vi har et spesielt ansvar for, som villaksen. Den kom på rødlista i år. Derfor er det veldig gledelig at det er full enighet i komiteen om at bygging og restaurering av laksetrappene i Beiarelva og Vefsna må raskt i gang. Det er en klar bestilling. Det vil åpne store arealer oppstrøms for villaksen – fire nye lakseførende mil bare i Beiarelva – samtidig som oppdrettslaks og pukkellaks kan hindres tilgang. Begge elvene er nasjonale laksevassdrag som munner ut i nasjonale laksefjorder. Dette er vern gjennom bruk i praksis. Tiltakene er bra for villaksen, for folk og for næringslivet i distriktene – vinn-vinn-vinn. I denne saken har kommunene Beiarn, Grane, Hattfjelldal og Vefsn jobbet bra sammen med lokale og nasjonale interesseorganisasjoner for å få satt søkelys på saken. Nordland fylkesting har også enstemmig uttalt seg, så det er ingen tvil om at dette er en etterlengtet prioritering. Pukkellaksen har blitt en utfordring i flere vassdrag, og for å begrense antallet vil det kreve stor innsats de kommende årene. Handlingsplanen mot pukkellaks inneholder tiltak for å hindre pukkellaks i å gå opp i elvene. For eksempel i Finnmark er det snakk om flyteristfeller i munningsområdene i en rekke elver. Vi må også styrke hensynet til natur og miljø i vassdragsrevisjonene, bl.a. gjennom krav til minstevannføring. Det er ikke greit i dagens situasjon at både laks og lakseyngel fryser bort i Skjoma i Narvik fordi det ikke ble satt krav til minstevannføring i konsesjonsvilkårene i 1969. Det er over 50 år siden, og situasjonen for villaksen har endret seg. Vi må ta bedre vare på artens naturgrunnlag. Hensynet til laksen må styrkes når konsesjonsvilkårene revideres. Mye av det biologiske mangfoldet i Norge er avhengig av menneskelig bruk, bl.a. beiteområder og slåttemark. Selv områder som mange vil se på som uberørt natur, er noens utmark. Ofte har det vært hugget i området før. Det mange kaller villmark, er noens boplass, utslått eller beiteområde.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg hørte representanten fra Høyre nå si fra talerstolen at ingen i sommer kunne forutse de høye prisene. Det er feil. Det er en rekke aktører, ikke minst i fagbevegelsen og ordførere i hele Norge, som har advart mot høye strømpriser bl.a. som følge av nye utenlandskabler. I sommer – 27. juli – uttalte bl.a. Tor Reier Lilleholt, kraftanalytiker, at prisene kom til å bli høye. Tar ikke Høyre noe som helst ansvar for den strømkrisen vi opplever nå, i og med byggingen av nye utenlandskabler – NordLink og North Sea Link – og den påvirkningen det har hatt på norsk kraftpolitikk og på det faktum at vi importerer europeiske strømpriser?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Rødt har i motsetning til både Senterpartiet og Fremskrittspartiet ikke hatt ministre som har jobbet for å melde oss inn i ACER, bygge nye utenlandskabler, og vi har heller ikke signert en separat avtale med Tyskland om at vi ikke skal gripe inn hvis prisene øker, sånn som Fremskrittspartiet har gjort når de har sittet i regjering. Men jeg merker meg at Fremskrittspartiet i opposisjon nærmest har skiftet ham. De kopierer forslag som Rødt har fremmet, og leverer dem i Stortinget etter at vi har fremmet dem. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er: Har de blitt kraftsosialister i opposisjon, og kommer Fremskrittspartiet til å bli markedsliberalister igjen når de får makt?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Rødt har gjentatt og kommer til å fortsette å gjenta at vi trenger en kraftfull og rettferdig klima- og miljøpolitikk. Det har jeg hørt andre partier også si etter hvert. Problemet er bare at noen ganger når de sier det, er det en slags unnskyldning for ikke å gjøre noen ting som helst. Det er ikke det Rødt legger i en kraftfull og rettferdig klima- og miljøpolitikk. Tvert imot betyr det at vi må handle her og nå. Vi må bruke fellesskapets muskler til å sørge for at veien ut av oljealderen ikke blir en markedsstyrt krasjlanding. Derfor må energi- og miljøpolitikken ses i sammenheng med næringspolitikken, som vi også skal diskutere senere i dag i denne salen. Energi er helt avgjørende for så å si alle næringer, og det merker vi ikke minst nå, under strømkrisen. Derfor kan vi ikke selge den rene kraften til høystbydende i Europa og dermed risikere at noe av den mest miljøvennlige industrien i verden, nemlig den kraftforedlende norske industrien, flagges ut og legges ned. Vi leker med den europeiske ilden idet vi legger opp til stadig mer råvareproduksjon. Den eneste næringen som overlever dette kappløpet, i alle fall på kort sikt, er oljeindustrien. Det er dessverre også denne næringen regjeringen satser på. Til tross for at elektrifisering av sokkelen ser fint ut på papiret og i Norges klimaregnskap, stopper ikke det de globale klimagassutslippene. Det er en katastrofe for fastlandsindustrien at den rene kraften vi har, skal sluses ut, i form av enten elektrifisering eller eksportkabler. Elektrifisering av sokkelen er også katastrofalt for naturen. Det legges, til rette for massiv vindkraftutbygging, som truer artsmangfoldet. Vi har sett i en årrekke nå at myndighetene har tråkket på lokaldemokrati, på samiske rettigheter og heller ikke akkurat opptrådt som skoleeksempelet i forvaltningsskikk. Det er noe å tenke på for de såkalte styringsdyktige partiene. Det er på tide å minne denne salen om at den mest miljøvennlige energien er den vi ikke bruker. Derfor bruker Rødt mer på skogvern enn det regjeringen gjør. Vi syns det er hyklersk at Norge bygger ned våre egne naturlige CO 2 -lagre samtidig som vi gir bistand til å bevare skogen i utlandet. Det er påtagelig at det eneste tiltaket som faktisk monner uten å gå på bekostning av naturen, nemlig energieffektivisering, har blitt nedprioritert i en årrekke. Det er nesten så jeg vil – eller det er ikke bare nesten, det er så jeg vil minne Stortinget om å ringe 815 493 00, for noen har glemt de gode, gamle enøktiltakene noen av oss lærte da vi så på Kykelikokos på 1990-tallet. Vi i Rødt har i alle fall tatt oss på bowlerhatten når vi har skrevet vårt budsjett og prioritert energieffektivisering. Styringsavtalen med Enova må reforhandles, og opplegget må bli mer sosialt. Enøk må bli allemanns- og allekvinnseie igjen. Jeg er fornøyd med at Rødt i sitt alternative budsjett tar hensyn både til industrien, til klimaet og til naturen, for bare gjennom felles, demokratisk kontroll over vinden, vannet og kraften kan vi sørge for at vi får både arbeidsplasser i framtiden og en rettferdig og kraftfull klima- og miljøpolitikk. Med dette fremmer jeg våre forslag i saken.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Takk for spørsmålet. Rødt sier ja til veldig mye også. Vi sier ja til fastlandsindustri. Vi sier ja til prosessindustri og foredling. Vi sier ja til å beholde kraften her hjemme, slik at vi kan bruke den til å ha en foredlingsindustri og ikke bare gjøre oss til råvareprodusent. Rødt ble latterliggjort da vi sa nei til vindkraft. Vi fikk høre at vi var bakstreverske og dumme som ikke ville bygge ut vindkraft til lands. Vi får høre akkurat det samme når vi sier nei til vindkraft til havs. Men sannheten er at vi får ikke elektrifisert sokkelen med vindkraft til havs innen 2030. Det sier NVE. Det kan godt hende at Arbeiderpartiet har lyst til å kaste alle forvaltningsskikkmessige prinsipper på båten, og at de ikke har tenkt å høre på lokaldemokratiet, men det får være Arbeiderpartiets sak.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg nevnte en del ting som også fører til industriarbeidsplasser i Norge. Når det gjelder kraftutveksling, er sannheten at vi har vært forsynt med kraft og hatt forsyningssikkerhet siden 1993, for vi har utvekslingskabler. Det som er nytt med den politikken som Arbeiderpartiet har vært med og støttet, er at vi har fått rene eksportkabler. Vi kan holde vannstanden og beholde forsyningssikkerheten hvis vi ikke tapper ned magasinene for å tjene penger.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg vil anbefale representanten Tybring-Gjedde å lese Rødts kraftplan, der vi viser både hvordan vi skal kutte i forbruket, og hvor vi skal hente inn energi, også i framtiden, for å dekke det energibehovet som er. Det handler bl.a. om å droppe elektrifisering av sokkelen, det handler om å bremse krafteksporten, det handler om å oppgradere vannkraftverkene, og det handler om energieffektivisering. Situasjonen i dag er ikke så rosenrød som representanten tegner bildet av. Elektrifisering av sokkelen går faktisk ut over annen industri. I Øygarden, en kommune der Høyre styrer, er ordføreren enig med Rødt i at elektrifisering av sokkelen går på bekostning av Langskip-prosjektet der, som er et grønt prosjekt, og som trenger den samme rene kraften som i dag går til å elektrifisere Troll. Der protesterer Høyre mot Høyres politikk.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg takker for spørsmålet. Rødt ønsker å fase ut oljenæringen. Det betyr ikke at vi skal skru igjen kranen over natten, det betyr ikke at vi skal ha en sluttdato, for det mener vi er meningsløs symbolpolitikk, men det betyr at vi ikke kan satse på mer produksjon av olje og gass, at det skal være framtiden. Det betyr at å elektrifisere sokkelen er en veldig dårlig idé, for da bruker vi den rene energien på mer olje og gass i stedet for å bruke den rene energien på annen industri som skal erstatte olje og gass. Vi mener vi må ha en aktiv, statlig styrt utfasing av olje og gass – nei til leting etter mer olje og gass – og heller bygge opp andre industriarbeidsplasser. Det må ses i sammenheng med det vi skal diskutere senere i dag, nemlig næringspolitikken. Vi må få nye arbeidsplasser, ikke bare legge ned oljearbeidsplasser.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg skal også avsløre en fortid, men det er litt kortere tid siden, nemlig fra i sommer, da jeg og statsråden demonstrerte mot vindkraftutbygging. Dessverre synes jeg regjeringen viderefører for mye av høyresidens politikk når det gjelder energipolitikken. NVE har sagt at de ikke klarer å bygge ut vindkraft til havs innen 2030. Alternativet er å kaste all forvaltningsskikk på båten og få opp farten. Det vil jo heller ikke være bra med tanke på å ta vare på livet i havet. Så mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden jobbe mot vindkraftutbygging til lands, og hvordan har statsråden tenkt å gjøre det samtidig som det legges opp til elektrifisering av sokkelen, datasentre som skal produsere kryptovaluta, osv.?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Det passer veldig bra at jeg får ordet rett etter Thorheim, og det kan høres ut som at representanten Thorheim ikke har lyttet til innleggene mine i dag. Rødt er ikke imot utvekslingskablene som eksisterer fra før; vi er imot de nye eksportkablene. North Sea Link fungerer i praksis som en ren eksportkabel. Jeg gjentar – som jeg sa tidligere i dag – at vi i praksis har hatt forsyningssikkerhet for energi siden 1993, og det er på grunn av de nordiske utvekslingskablene. Hvis representanten fra Høyre ikke har fått det med seg, er det et annet prisområde enn de nye utenlandskablene og de prisområdene som de kobler oss til. Man skulle tro at et parti som Høyre, som er opptatt av markedet, fulgte med på hvilke prismekanismer som er i markedet. Saken er: Sammen med hjemfallsretten og offentlig eierskap har denne utvekslingen med de nordiske landene, som har lave og stabile strømpriser, sikret billig strøm til både husholdninger og norsk industri. Det er bra. Energi er et grunnleggende behov. Noen, om ikke alle, vil si at det er en menneskerett. Det at vi har hatt tilgang på ren, billig kraft for industrien til den kraftforedlende produksjonen, er miljøvennlig. Et aluminiumsverk, som trenger omtrent like mye kraft som en mellomstor norsk by, og som får ren kraft levert nært, er faktisk noe av den mest miljøvennlige produksjonen som finnes. De nye kraftkablene og en omlegging til stadig mer eksport – gjøre Norge til en råvareprodusent – truer den miljøvennlige industrien som vi har bygget landet på. Derfor er jeg skuffet over at regjeringen viderefører energipolitikken til Høyre og Fremskrittspartiet. Det som er nytt med energipolitikken de siste årene, er de nye utenlandskablene, som ikke er utvekslingskabler, men som er eksportkabler. Det som skjer da, er at vi importerer europeiske strømpriser fra land som har mye høyere strømpriser enn oss selv. Det hjelper oss ikke i overgangen til et mer fornybart samfunn. De eneste som vinner det kappløpet på kort sikt – som jeg har sagt tidligere i dag – er olje- og gassnæringen. Det er de som kan stå i det løpet. Den kraftforedlende industrien og den miljøvennlige industrien blir de store taperne.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Rødts energipolitikk, som handler om å ta politisk kontroll og styring over kraften til beste for både norske husholdninger og industri, er faktisk god, gammeldags sosialdemokratisk politikk. At Arbeiderpartiet har forlatt denne politikken som de har stått for historisk, er trist, og særlig trist er det jo for Arbeiderpartiet og Arbeiderpartiets velgere. Hvis Arbeiderpartiet hadde ønsket seg mindre polarisering, kunne de ha samarbeidet med Rødt om å få politisk kontroll og styring, slik at vi får rimelige priser på kraft, både for norske husholdninger og for norsk industri. Og at Fremskrittspartiet legger seg tett på Rødts politikk – på Rødts sosialdemokratiske politikk, som jeg vil si at det er i denne saken, historisk og reelt sett – får stå for Fremskrittspartiets regning. At de blir sosialister i opposisjon, får stå for Fremskrittspartiets regning.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Staten håver inn penger når strømprisene er skyhøye. Da skulle det bare mangle at noe av dette kommer tilbake til husholdningene. Den 23. desember, 24. desember, 25. desember – alle disse datoene er også forfallsdatoer for novemberregningen. Også den regningen var skyhøy. Vi skylder husholdningene mer. Derfor foreslår Rødt å øke den totale rammen på pakken. Hvis prisene fortsetter å være høye og ustabile, og det har vi all grunn til å tro, må staten bidra mer. Den vedtatte terskelen på 70 øre/kWh er unormalt høy. Regjeringen sier selv at snittet på prisen for strøm de siste tiårene i samme periode er på 33 øre, altså halve prisen. Derfor foreslår Rødt å senke terskelen til 50 øre, og at staten dekker 90 pst. av regningen opp til et forbruk på 2 000 kWh og 50 pst. over 70 øre mellom 2 000 og 5 000 kWh – altså samme modell som regjeringen, med et tak. Vi går altså inn på premissene i regjeringens løsning. Samtidig holder vi på forslaget om kontantutbetaling som vi har fremmet tidligere, for å hjelpe folk med novemberregningene, som mange får på julekvelden. Det må også gjøres noe helt grunnleggende for å stanse den markedsrettingen av energipolitikken som har foregått. Det finnes som kjent ikke dårlig vær, bare dårlig energipolitikk, og Rødt fremmer i dag forslag om å vurdere makspris på strøm. Vi støtter alle forslag om toprissystem, og vi sier nei i andre sammenhenger til å åpne slusene til det europeiske strømmarkedet, som fører til at vi importerer europeiske høye strømpriser. At det skal være solidarisk eller miljøvennlig å overlate en så viktig vare som kraften faktisk er, til markedet, går ikke Rødt med på. Norge har en lang og stolt tradisjon med offentlig eierskap og rettferdig fordeling av kraften. Før var kraften et av fundamentene i velferdsstaten. Alle trengte strøm, og det var statens oppgave å fordele denne til en rimelig pris, både til husholdninger og til industrien. Vi må tilbake til det idealet. Det har alle sosialdemokrater interesse av. Med dette fremmer jeg våre forslag i saken. Vi kommer også til å støtte en rekke andre forslag subsidiært, for vi mener det er viktig at Stortinget viser handlekraft og viser at vi vil gjøre noe med strømkrisen.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg også skal spørre om rushtidsavgiften, som Rødt har snakket ganske mye om hele denne høsten – at den nye nettleien er urettferdig og treffer dårlig. Husholdninger med lavt forbruk blir ofte straffet. Det er også veldig ofte husholdninger i blokker, i sameier osv., som også har lav inntekt, som blir straffet med denne ordningen. Den er ikke treffsikker, den er ikke så miljøvennlig, men den vil føre til at veldig mange må betale mer i strøm. Det er det andre enn meg som har regnet på. Da er jeg veldig glad for å se at mange nettselskaper sier at de skal droppe den nye nettleien. Det viser seg at det ikke er så komplekst. Det viser seg at det ikke alltid er sånn at man skal skyve hele byråkratiet over på vanlige husholdninger. Mange av disse selskapene er også offentlig eid, og mitt spørsmål er om statsråden har tatt direkte kontakt med offentlig eide nettselskaper om å droppe denne ordningen.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-12-17:
Jeg er glad, jeg, for at det er politikerne i denne salen og ikke reguleringsmyndighetene i NVE alene som bestemmer over energipolitikken i Norge. Faktisk synes jeg vi burde ha bestemt langt mer over energipolitikken i Norge. Det er helt riktig at jeg ikke er en ekspert, men det som politikerne får, som reguleringsmyndighetene ikke får på samme måte, er beskjed fra folk om at f.eks. rushtidsavgiften på strøm kommer til å ramme urettferdig. Det er mange som har regnet på det, og så kan man latterliggjøre dem. Men det er faktisk 14 bransje- og miljøorganisasjoner som gjentatte ganger har tatt kontakt med komiteen og med statsråden og bedt om at denne nettleien utsettes. Det er alt fra Naturvernforbundet til Norsk Varmepumpeforening. Jeg husker ikke navnet på alle organisasjonene, men det er en rekke helt vanlige folk og en rekke organisasjoner som er imot denne rushtidsavgiften på strøm, fordi de ser at den verken er miljøvennlig eller spesielt sosialt rettferdig. Så det jeg ikke forstår, er hvorfor ikke regjeringen ønsker å ta større eierskap til dette. Det er jo en gladsak. Hvorfor i alle dager skal man insistere på å innføre en ordning som regjeringen Solberg innførte i sin tid? Det er ikke noe som en Arbeiderparti–Senterparti-regjering burde være noe stolt av eller fornøyd med. Da bør man heller skryte av dette og fortelle folk at nå dropper vi den økningen i nettleien som ellers potensielt ville nullet ut kuttene i elavgiften som man ellers har skrytt av at man skal innføre f.o.m. 1. januar. Så min oppfordring til regjeringen er å ha litt større selvtillit og kassere dette inn som en seier, for det er det det er. Vi i Rødt er veldig glade for at dette gjennomføres. Hvis det viser seg at nettselskapene motsetter seg det, må vi være tydelige på at det øverste folkevalgte nivået i Norge skal ha noe å si for innretningen av nettleien i Norge.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det er helt riktig at vi trenger mer kraft i framtiden, og det vil Senterpartiet ta skikkelig tak i. Vi vil sørge for at vi tar ut restpotensialet i utbygd vannkraft. Vi vil sørge for at det satses videre på sol- og bioenergi, og at vi tar ut det energipotensialet som er, bl.a. i bygg, som jeg nevnte tidligere. Når det gjelder havvind, legger regjeringen opp til en kraftig satsing i budsjettet, som vi også var inne på her. Havvind vil være viktig for å sikre både kompetanse, teknologi og folkene – arbeidsplassene. Vi har et konkurransefortrinn på det her. Hurdalsplattformen er klar på at det ikke skal bygges nye utenlandskabler, og det er Senterpartiets utgangspunkt, også når det gjelder havvindsatsingen.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg hører at noen av utbyggerne av havvind sier de er avhengige av såkalte hybridkabler – men en hybridkabel er jo ikke noe annet enn en utenlandskabel med en vindmølle på midten – mens jeg registrerer at store deler av norsk landfastindustri, som Elkem, advarer mot dette fordi de trenger mer kraft i Norge. Det er ikke noe problem for oss å ta den kraften inn her. Dette vil vi komme tilbake til. Nå må vi sørge for å få realisert den havvindsatsingen som er.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det er interessant at det spørsmålet kommer fra et Fremskrittsparti som i åtte år har liberalisert kraftsektoren, som har ønsket å bygge utenlandskabler på privat initiativ, og som har tilknyttet Norge ACER. Jeg registrerer at retorikken fra Fremskrittspartiet er litt annerledes nå enn den var under Tord Lien og Terje Søviknes, som for øvrig også var den som ga konsesjon til de to siste utenlandskablene. Hurdalsplattformen er ganske klar, og den står vi godt inne for. Vi skal gjennom langsiktige løsninger og utredninger nå se på hvordan krafteksporten påvirker norsk prisnivå, og vi skal se på kraftfulle tiltak for å sikre norsk industri og norske forbrukere billig og ren kraft også i framtiden.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-12-17:
Vi er fornøyd med at vi har en jordnær og effektiv klimapolitikk. For oss er det viktig å elektrifisere personbiltrafikken, men det er også andre teknologier på markedet, og det er viktig for oss å ikke skille mellom disse, men sørge for at klimautslippene går ned i veitrafikken. Om man da velger å kjøre en bil som går på f.eks. biogass eller hydrogen eller elektrisitet – der mener vi at vi må kunne ha likestilling.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg er glad for at Stortinget i dag samler seg om en effektiv tiltakspakke for husholdningene. Jeg er glad for at regjeringen og SV nå får på plass en støtteordning for å kompensere husholdningene for de ekstraordinære høye strømprisene vi nå ser. De rekordhøye prisene i høst og vinter har enorme konsekvenser for folk i hele landet. Det er viktig at Stortinget tar hurtige, men effektive grep for å avhjelpe situasjonen. Mange har vært bekymret, og det skal vi ta på alvor. Med denne ordningen tar staten 55 pst. av regningen for en strømpris over 70 øre kWh i månedene fra desember til mars. Vi setter et makstak på 5 000 kWh i måneden, slik at vi treffer bredt, og også treffer dem med dårlig råd som har større, men mindre energieffektive hus. Det er sosialt rettferdig. Denne ordningen er beregnet til å koste rundt 5,5 mrd. kr. I tillegg øker vi støtten til sosialhjelp og bostøtte, og det viser at det også er utjevningspolitikk i dette. Man skal ikke måtte velge mellom å ta med barna på kino eller betale strømregningen. Det er også bra at vi sikrer likebehandling for borettslag, sameier, aksjeleiligheter og eneboliger. Det samme gjelder landbrukseiendommer samt den kompensasjonsordningen regjeringen i dag la fram for veksthusnæringen. At vi også sikrer likebehandling for fjernvarmekunder uten tilkoblingsplikt, er også riktig og rettferdig. Grunnen til at strømprisene er så høye som de er, er sammensatt. Fyllingsgraden i norske vannmagasiner er nær det laveste nivået vi har sett de siste 20 årene. Samtidig er vi gjennom vekselstrøm-markedet i Norden og likestrømskablene til EU og Storbritannia tett tilkoblet det internasjonale kraftmarkedet. Når gassprisene på kontinentet og den europeiske CO 2 -prisen stiger, stiger også strømprisene i Norge. Dermed er strømprisen vår koblet til forhold og beslutninger som tas utenfor Norges nasjonale kontroll og utenfor dette huset. Samtidig som vi nå vedtar kompenserende tiltak for den krisen som er her og nå, må vi også sette oss ned og se på hvilke grep vi kan gjøre for å unngå en sånn krise i framtiden. Da mener jeg at vi må ta et skritt tilbake, vi må se på hele mulighetsrommet, se på hvilken sårbarhet vi har, og hvordan vi sikrer forsyningssikkerheten. Det har vært litt debatt i dag rundt forskriften som påbyr effekttariffer, og at den skal utsettes. Jeg registrerer at bransjeorganisasjonene advarer kraftig mot det, men jeg registrerer også at det gikk ikke mange minuttene før beslutningen i dag var klar, før flere store elselskaper og energiselskaper snudde seg rundt og sa at de utsetter en sånn innføring.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-12-17:
Representanten snakket stort om mange tiltak, som flere ladestasjoner og industribygging, men nevnte kun i en bisetning det vi virkelig trenger for å realisere alt dette: utbygging av mer kraft. Vi kan miste hele kraftoverskuddet innen bare fem år. Og havvindsatsingen, som ble nevnt i en bisetning, står i stampe på grunn av manglende politiske avklaringer. Hva er Senterpartiet i regjerings holdning til hybridkabler i forbindelse med utbygging av havvind?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-12-17:
Jeg føler ikke at dette er helt oppklart. Er det sånn å forstå at representanten ser på hybridkabler som utenlandskabler, og at det dermed er uaktuelt framover – samtidig som det aller meste av industri sier at vi trenger hybridkabler for at havvindsatsingen skal bli lønnsom og bygges ut raskt?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-12-17:
Jeg blir mildt sagt overrasket over å høre at statsråden sier at dette med mellomlandskabler ikke har noe med denne debatten å gjøre. Vi snakker om at vi skal ha lavere strømpriser, og er det noe som kan gjøre at vi får lavere strømpriser, er det massiv satsing på havvind, som regjeringen sier at den er for. Da vil jeg bare minne om hva Norsk Industri sier i sitt innspill til veilederen til Olje- og energidepartementet, at allerede i utbyggingen av Sørlige Nordsjø II bør man bygge hybride kabler til det norske kraftnettet og til et tredjeland, og at det er helt avgjørende for å komme i gang med havvindsatsingen. Er det noe regjeringen vil følge opp?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-12-17:
Folk og bedrifter omstiller seg i et rasende tempo for at Norge skal oppfylle sine klimaforpliktelser. Men vi er ikke sterkere enn det svakeste ledd, og det svakeste leddet kan ikke og bør ikke være myndighetene. Energikrisen i Europa er et eksempel på at myndighetene må være i forkant av de utfordringene som det grønne skiftet kan gi, og ikke bakpå, som mange har følt at regjeringen har vært denne høsten. Innen fem år kan kraftoverskuddet vårt være spist opp. Behovet for å bygge ut mer kraft begynner å bli kritisk – for arbeidsplassene til folk, for å holde strømprisene lave og for ny og eksisterende industri. Strømkabler rekker knapt å bli strukket ferdig til lading av den lokale elfergen eller settefiskanlegget. Samtidig må folk få beholde det fellesgodet som sikker tilgang på kraft til overkommelige priser er. Da er det ikke akseptabelt å telle saksbehandlingstiden i NVE i antall år, eller at det skal gå lang tid før man overhodet får tildelt en saksbehandler. Det er en nasjonal strategisk interesse i at myndighetene muliggjør den omstillingen som husstander og bedrifter velvilligst bidrar til. Under Solberg-regjeringen satte vi ned et hurtigarbeidende utvalg som skal gi løsninger for raskere saksbehandlingstid. Stortingsmeldingen Energi til arbeid er også et viktig rammeverk for å oppnå det målet. Men viktigst: Høyre gikk til valg på å opprette et hurtigspor for industrireising. Dette bør Støre-regjeringen følge opp. Tilgang på rikelig og rimelig kraft er selve grunnlaget for hverdagen vår og for ny industri. Da må vi bygge ut mer vannkraft, også skånsom utbygging i vernede områder. Når hydrogenfabrikken i Mosjøen skal bygges, må departementene og etatene i staten klare å snakke sammen. De må gi rammevilkårene uten for mye tap av tid. Men husk at også staten konkurrerer med resten av verden når vi skal betjene en industri som hver dag må konkurrere i verdensklasse for å overleve. Selvsagt skal det være demokratisk medvirkning i prosessene – vi skal nå målstreken for grønn omstilling på tid og gi vårt bidrag, men vi skal også sikre befolkningen, bedrifter og norske interesser underveis.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-12-17:
Det er flere ting i denne debatten som trenger påtale. Jeg vil starte med Rødt, som er så redde for utenlandskabler og at det importerer høye priser, men vi har altså importert priser fra Europa de siste 25 årene gjennom den nordiske tilkoblingen. Norden er altså koblet til resten av Europa. Man trenger ikke late som noe annet. Prisene har ligget lavere enn i resten av Europa, men har fulgt svingningene i f.eks. Tyskland de siste 25 årene. Man kan lure på om Rødt egentlig ønsker å kutte de nordiske kablene til Norge, kombinert med at de overhodet ikke vil bygge ut ny fornybar kraft. Da ender vi opp som et tidligere kommunistisk østblokkland: Vel, nå er strømmen borte et par dager, sånn er det bare, men i det minste fordeler man elendigheten likt. Denne høsten har vi hatt en stor debatt om veldig kortsiktige tiltak over tre måneder. La oss heve blikket: Hva kan vi gjøre for faktisk å få strømprisene varig ned og god strømforsyning i Norge over tid? Da er det tre ting som virkelig monner, og som virkelig er strategisk og viktig for Norge. For det første er det havvind, som kan utløse enormt mye ny fornybar kraft. Men denne debatten viser at regjeringen er fullstendig lammet av uenighet mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet om hybridkabler. Jeg håper vi får en avklaring i mars, som Stortinget er lovet. For det andre: Når forsyning av naturgass til våre allierte i Europa trues med militær konfrontasjon og å destabilisere energimarkedet i Europa – med store konsekvenser for oss – velger regjeringen å skrote 26. konsesjonsrunde, som nettopp kunne ha avdekket drivverdige gassforekomster i Barentshavet. For det tredje: Det er dessverre sånn at venstresiden og regjeringen ikke ønsker å bygge ut ny vannkraft, noe som hadde tjent Norge veldig godt, og som vi i denne situasjonen er nødt til å gå inn på. Så regjeringen og venstresiden har mye å svare for i energipolitikken på litt sikt.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Etter å ha hørt innlegget til representanten kan en lure på hvor han har vært de siste åtte årene. Fremskrittspartiet har jo styrt Olje- og energidepartementet mesteparten av dem, og på den tiden har de rukket å øke elavgiften med 50 pst., de har ikke rørt momsen og aldri snakket om det, og nå har man plutselig et rørende behov for å kutte i elavgift osv. Man har også foreslått en engangsutbetaling på 4 000 kr kontant, men vi vet at strømprisene kommer til å være høye også i januar, februar og mars. Det betyr at regjeringens forslag faktisk kan gi vanlige folk mer enn Fremskrittspartiets forslag om den ene utbetalingen på 4 000 kr. Er representanten enig i at regjeringens forslag kommer til å gi mer til vanlige folk enn engangsutbetalingen på 4 000 kr?
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Representanten har i likhet med resten av opposisjonen kritisert regjeringen for å ha levert dårlig på strømpakken. Da har jeg tatt meg den frihet å gå inn og se hva representantens parti selv har foreslått. Vel, de har foreslått 750 kr per hode for husholdninger som tjener under 1,2 mill. kr. De har foreslått 1 000 kr ekstra i stipend til studentene. Hvis vi ser på hva regjeringen har foreslått, er det 1 500 kr i stipend til studentene og i tillegg 1 500 kr i lån, sånn at de kan få håndtert dette. I tillegg har vi lansert en ordning som koster fellesskapet over 5 mrd. kr, og som skal komme alle husholdninger til gode, fordi alle sliter med strømregningen. Er representanten enig i at alle i Norge sliter med strømregningen, og at regjeringens modell derfor er bedre?
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg tegnet meg til replikk fordi det er grenser for hvor mye svartmaling Miljøpartiet De Grønne skal bedrive av regjeringens klimapolitikk. Denne regjeringen legger opp til å kutte mer enn noen annen regjering har gjort noen gang, og får flertall for det. Det er en vesentlig ting. I tillegg skal vi begynne med klimabudsjettering og se på muligheten for naturbudsjett. Så alt det representanten ivrer for, er vi i gang med å gjennomføre. Jeg har også lest aviser i det siste og er forbauset over hva kollegaen til representanten sier, om at norske strømpriser må sammenlignes med land i Mellom-Europa. I Norge er det mye kaldere, derfor må vi bruke mye mer strøm til oppvarming. Mener representanten at prisnivået i Mellom-Europa er noe vi bør ha i Norge?