Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Kommunene har gjort en formidabel innsats i møte med koronakrisen. De har stått i førstelinjen for å ivareta smittevern og bekjempe viruset, og de har levert alle de tjenestene som vi hver dag forventer av kommunen vi bor i – skole, barnehage, omsorgstjenester, kollektivtrafikk og mange andre tjenester. Komiteen gir honnør for den fleksibiliteten og handlekraften som ansatte i kommunene har utvist gjennom koronakrisen, og er imponert over hvordan utfordringene har blitt håndtert. Det er en honnør som det er lett å slutte seg til. Regjeringen har fra første dag vært helt tydelig på at vi skal stille opp for kommunene. Sammen med Stortinget fikk vi på plass betydelige midler til kommunene allerede før påske. Når vi summerer allerede vedtatte bevilgninger til kommunesektoren og regjeringens forslag i revidert budsjett og fase 3-proposisjonen, utgjør de økte bevilgningene til kommunesektoren hele 16,5 mrd. kr. I tillegg viser nye økonomiske anslag at lønns- og prisveksten sannsynligvis blir lavere i 2020 enn det som var anslått i statsbudsjettet. Det vil gi kommunesektoren et økt handlingsrom på rundt 9,1 mrd. kr, og regjeringen legger selvsagt opp til at kommunesektoren får beholde hele det økte handlingsrommet. Så summen av nye anslag og økte bevilgninger er altså nærmere 26 mrd. kr i inneværende år, godt innenfor rammen av KS’ anslag for effekten for kommuneøkonomien som følge av korona. Representanten Andersen kalte dette minimalt. Jeg mener det er et tegn på at SV har mistet bakkekontakten i spørsmål om kommuneøkonomi. 26 mrd. kr er ikke minimalt, det er betydelig. La meg slå det fast. Ekstrabevilgningene til kommunesektoren er samlet sett et godt bidrag til å kompensere for økte utgifter og reduserte inntekter og til å få hjulene i gang etter krisen. Samtidig ser vi at situasjonen kan forandre seg. Vi vil ikke få endelig oversikt over skatteinngangen i 2020 før begynnelsen av neste år. Vi vet ikke hvor store lønnsutgiftene vil bli før etter lønnsoppgjøret til høsten. Og la meg legge til, også til representanten Andersen, at lønnsveksten er et faglig anslag og ikke et uttrykk for et politisk ønske, slik hun antydet i sin replikkveksling tidligere i dag. Vi vet ikke hvor lenge vi må leve med ekstraordinære tiltak for å begrense smitte, eller hvilken effekt smittetiltakene vil ha på den økonomiske aktiviteten over tid. Regjeringen vil derfor følge nøye med på utviklingen fremover og ha god dialog med kommunesektoren. Vi har også satt ned en arbeidsgruppe sammen med KS for å kartlegge de økonomiske konsekvensene av virusutbruddet. Arbeidsgruppen skal avgi endelig rapport innen 1. april 2021, men kan også avgi delrapporter underveis, slik at regjeringen løpende kan vurdere om det er behov for nye tiltak. I statsbudsjettet til høsten vil regjeringen gi reviderte anslag for kommunesektorens skatteinntekter og lønns- og prisvekst i 2020. Nysalderingen av statsbudsjettet i 2020 vil derfor være en naturlig milepæl for vurdering av merutgifter, inntektsbortfall og eventuelle behov for justeringer i bevilgningene til kommunesektoren. Etter at arbeidsgruppen har avgitt sin endelige rapport 1. april, vil jeg følge opp denne og komme tilbake i revidert budsjett 2021 med en analyse av samlede økonomiske konsekvenser av koronakrisen for kommunesektoren i 2020. Kommunesektoren har blitt styrket med anslagsvis 35 mrd. kr under denne regjeringen, før de ekstraordinære tiltakene jeg nå har snakket om. Vi har satt kommunene i stand til å satse på barnehage, skole og eldreomsorg. Fremover vet vi at det økonomiske handlingsrommet blir mindre. I 2021 vil regjeringen likevel prioritere realvekst i kommunesektorens frie inntekter på mellom 2 mrd. kr og 2,4 mrd. kr. Av disse foreslår vi at mellom 1,6 mrd. kr og 2 mrd. kr skal gå til kommunene og 0,4 mrd. kr til fylkeskommunene. Det vil gi kommunesektoren noe økt handlingsrom, selv når vi tar hensyn til at sektoren får økte utgifter knyttet til den demografiske utviklingen. Det tekniske beregningsutvalget har anslått at økte demografiutgifter som må dekkes av frie inntekter, utgjør om lag 1,6 mrd. kr. Regjeringens opplegg for 2020 og 2021 legger dermed til rette for at kommunesektoren kan fortsette å levere gode tjenester til innbyggerne både under og etter koronakrisen. Representanten Lauvås refererte til Ås og Rælingen kommuner, som han sa nå må kutte i tjenester som følge av manglende kompensasjon fra regjeringen. Jeg har, mens jeg satt her, sjekket opp Ås kommune, og de legger opp til å øke tjenestenivået sitt med 26,4 mill. kr i inneværende år og behandler det i dag. De hadde riktignok utfordringer økonomisk lenge før denne krisen og satte ned et ad hoc-utvalg for å håndtere utfordringer som følge av at de hadde for høye investeringsnivåer og lavere befolkningsvekst enn forutsatt. Rælingen behandler også sitt reviderte budsjett i dag, og det legges ikke opp til kutt i tjenestene i den kommunen heller. Så jeg ber representanten Lauvås ha noe høyere presisjonsnivå i fortsettelsen. Alle disse eksemplene som kommer, følger jeg opp. Tromsø var ute og sa at det var utfordringer med manglende kompensasjon fra regjeringen. Når da Tromsø legger regjeringens anslag til grunn, bekrefter de overfor meg at det problemet ikke var der – Bergen det samme. Oslos reviderte budsjett har jeg studert, og det er godt samsvar mellom det regjeringen stiller opp med, og de merutgiftene og mindreinntektene Oslo kommune har hatt.