Frank J. Jenssen (Høyre), 2014-12-09:
Kommunene er en grunnmur i det norske demokratiet, innbyggere som går sammen om å løse viktige oppgaver i fellesskap: sørge for gode skoler og oppvekstmiljø, omsorg for eldre, syke og rusmisbrukere og gode vilkår for boligbygging og næringsutvikling. En robust og forutsigbar kommuneøkonomi er viktig for at kommunene skal kunne ivareta sine oppgaver, og for et levende lokaldemokrati. Derfor foreslo regjeringen en realvekst i inntektene for kommuner og fylkeskommuner med 6,2 mrd. kr for 2015, hvorav 4,4 mrd. kr var frie inntekter. Budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre styrker kommuneøkonomien ytterligere. Veksten i frie inntekter neste år blir om lag 4,7 mrd. kr. Dette setter norske kommuner i stand til å styrke viktige velferdstilbud og tette hull i det sosiale sikkerhetsnettet. Veksten er på om lag samme nivå som for den siste tiårsperioden. Faktisk er det slik at hvis vi ser på veksten i frie inntekter etter at man har tatt hensyn til befolkningsutviklingen, demografien, er veksten i 2015 større enn den var i 2011, større enn i 2012 og større enn i 2013 – under rød-grønn regjering – og for så vidt større enn det som er vedtatt for 2014. Det reelle økonomiske handlingsrommet for kommunesektoren blir større i 2015 enn det har vært de siste årene. Jeg var inne på det i en replikk – daværende finansminister Sigbjørn Johnsen omtalte 2012-budsjettet fra de rød-grønne slik: «Kommunene får en god økning i sine inntekter også neste år.» Da økte de frie inntektene med 1,3 pst. Neste år øker de enda mer. KS sa det slik i en rapport fra oktober i fjor: «Tross realvekst i kommunesektorens frie inntekter de siste årene har ikke inntektsveksten gitt større handlingsrom for kommunepolitikerne.» Det var dommen over den rød-grønne regjeringen. KS presenterte i fjor høst også en undersøkelse blant rådmenn som viste at nesten 60 pst. meldte om et mer krevende budsjettarbeid enn året før. KS har gjentatt undersøkelsen i år. I årets undersøkelse er det faktisk en litt lavere andel av rådmennene som melder om utfordringer i budsjettarbeidet. Poenget mitt er ikke differansen fra i fjor, og at det kanskje ser litt bedre ut for enkelte rådmenn, men at beskjeden om krevende budsjettarbeid ikke er noe nytt – for noen av oss. Forskjellen er snarere at der de rød-grønne partiene har vært mest opptatt av å gi en skjønnmaling av egen innsats og en svartmaling av andre partier som det ikke er grunnlag for, er vi fra Høyres og flertallets side tydelig på at selv om det økonomiske opplegget for 2015 er godt, vil det fortsatt være nødvendig å prioritere mellom gode formål, og effektivisere kommunale tjenester. Og så vet vi at kommunenes skatteinntekter blir lavere i år enn det er budsjettert med. Hvor mye lavere vet vi først når året er omme. Det er også noen andre tall som trekker i motsatt retning, mer positiv retning, men det er klart at situasjonen kan gi utfordringer for mange kommuner. Da er det prisverdig at KS, i motsetning til opposisjonen i denne salen, er i stand til å tenke prinsipielt rundt problemstillingen. De siste ti årene har skatteinntektene til sammen blitt rundt 20 mrd. kr høyere enn anslått i statsbudsjettet. Dette er inntekter som kommunesektoren har fått beholde. Vi mener utgangspunktet må være at man ikke kan beholde gevinsten i det flertallet av år hvor veksten er større enn anslått, og samtidig forutsette kompensasjon for det fåtall av år den blir lavere. Det forutsetter heller ikke KS. Det er en tenkning som KS prinsipielt har uttrykt støtte til. Alternativet til at kommunene har egne skatteinntekter som svinger fra et år til et annet, er en hundre prosent tilskuddsfinansiert kommunesektor. Høyre ønsker ikke det, men jeg må innrømme at jeg begynner å tvile på Arbeiderpartiet i dette spørsmålet. Antagelig er det ikke for stor grunn til bekymring, jeg tolker nok primært at det er Arbeiderpartiets opposisjonsansikt som viser seg her. Jens og Sigbjørn ville ikke tillatt dette, for å si det sånn. Veksten i de frie inntektene i 2015 legger grunnlaget for å styrke helsestasjoner og skolehelsetjeneste. Vi styrker den psykiske helsetjenesten og oppfølgingen av rusavhengige og legger til rette for et mer fleksibelt barnehageopptak. I tillegg kommer viktige tiltak som rett til brukerstyrt personlig assistanse, gratis kjernetid i barnehage og lavere barnehagepriser for familier med dårlig økonomi, og styrking av lærlingtilskuddet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, sammen med budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre, styrker med andre ord kommunenes mulighet til å gjøre en god jobb. Men ulike kommuner har ulike utfordringer. Kommuner som vokser kraftig, får ofte en periode med ekstra høye kostnader til etablering av bl.a. skoler og barnehager. Derfor styrker vi vekstkommunetilskuddet, både ved at antall kommuner som kommer inn under ordningen, øker – fra 24 til 68 kommuner – og ved at beløpet økes, fra det litt beskjedne 61 mill. kr til nesten 400 mill. kr neste år. Skaun kommune utenfor Trondheim er en typisk vekstkommune, og den 9. oktober meldte Adresseavisen: «Skaun er en budsjettvinner.» Det handler selvfølgelig om at det er en kommune som er i betydelig vekst, og som derfor også nyter godt av veksttilskuddet. Jeg var ganske nylig på besøk i Skaun, det er en vakker, landlig, men også bynær kommune, økonomisk ganske veldrevet, men med betydelig innbyggervekst. Det er jo en positiv utfordring, men Skaun og andre kommuner i samme situasjon får nå bedre mulighet til å håndtere det vi kaller voksesmertene. Dette er politikk som virker. En annen politikk som virker, er å styrke budsjettene til samferdsel. Det er viktig for miljøet, for folk flest, men også for vekstkraft og verdiskaping i hele landet. Forrige uke vedtok Stortinget et historisk løft i samferdselsbudsjettet. I tillegg kommer altså at kommunalministeren og regjeringen siden man tiltrådte har styrket bevilgningene til fylkesveier med over 1 mrd. kr og 272 mill. kr til sikring av tunneler. Dette kommer på toppen av at vi har videreført ordningen med rentekompensasjon for transporttiltak i fylkene over Samferdselsdepartementet, og endatil øker vi den nå fra 2 til 3 mrd. kr per år. Politikk som virker, handler imidlertid også om mer enn penger. Norge har behov for modernisering av offentlig sektor, tidstyver skal bort og hverdagen forenkles. Vi har behov for sterkere kommuner som kan få flere oppgaver og detaljstyres mindre av staten, slik at vi får bedre tjenester og lokalsamfunn som bestemmer mer over egen utvikling. Det betyr også en styrking av kommunene som grunnmur i folkestyret. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen styrker kommuneøkonomien, legger til rette for mer og bedre velferd, bedrer vekstkommunenes situasjon, styrker veier og infrastruktur over hele landet og reformerer offentlig sektor til beste for innbyggerne – for å ha nevnt noe. Dette budsjettet bidrar til å løse viktige oppgaver i dag, og det bidrar til at vi ruster Norge for framtiden.