trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-02:
Utenriksministeren har nok rett i at hun kommer til å få mange konkrete spørsmål i løpet av spørretimen, og det kommer et her: For to uker siden stilte jeg statsministeren spørsmål om en konkret forespørsel som Ukraina kom med til Norge i desember, og som omhandlet donasjoner av medisinsk utstyr, mobile sykehus, ambulanser osv. Det må da leveres raskt. Ukrainske myndigheter har levert nokså konkrete lister over utstyr de trenger. Statsministeren tok ikke stilling til det da, men det vil være nyttig å høre om utenriksministeren har en vurdering av om dette kan være aktuelt for Norge å bidra med i det veldig korte perspektivet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-03-02:
Det spørsmålet representanten Moxnes stilte, er et veldig komplisert spørsmål, der bl.a. spørsmålet om politisering av domstolene har vært et tilbakevendende tema. Det er også årsaken til at Norge har vært skeptisk i de forhandlingene som har vært, både i Kampala og for så vidt også knyttet til ratifikasjonen. Det er et stort spørsmål å ta stilling til, og jeg tror også det er fornuftig å ha en bred gjennomgang av det, slik det også ble gjort i forbindelse med dette representantforslaget. Men mitt spørsmål gjelder også videre knyttet til det å kunne straffe og det å kunne markere motstanden mot krigen, og det gjelder sanksjonene. Det er veldig sannsynlig at opptil flere russiske aktører vil gjøre det de kan for å forsøke å omgå sanksjonene. Det kan være gjennom f.eks. kompliserte selskapsstrukturer, det kan være skallselskaper, skatteparadiser, stråmenn og kryptovaluta, for å nevne noe. Mitt spørsmål er hvordan norske myndigheter vil jobbe mot omgåelse av sanksjonene, gjerne sammen med andre land.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Justisministeren deltok på et møte i EU om dette i helga, og hun vil delta på et nytt møte igjen – nettopp fordi Norge er et land som stiller opp. Vi skal være rause med ukrainerne nå. Det er i vårt nærområde. I første omgang handler det om at vi vil tilby hjelp der flyktningene har kommet, gjennom humanitær bistand, tilgang til mat, medisiner og helsehjelp. Men det kommer også til å komme noen til Norge. Da vil vi samordne oss med de europeiske landene. Det tror jeg er noe som har vært en god respons i denne krisa, at det har vært stor grad av europeisk samhold. Til tross for at det har vært politisk uenighet om nettopp flyktningspørsmål i Europa, opplever jeg denne gangen at det er et stort ønske om å bidra. Jeg kommer nok i løpet av denne spørretimen til å få mange konkrete spørsmål, og det er et uttrykk for det genuine engasjementet som er i denne sal for at vi skal gjøre alt for å støtte ukrainerne i deres kamp. Men på alle områder er det ikke slik at jeg i dag konkret kan svare ja eller nei på spørsmål. Vi gjør nå løpende vurderinger på alle områder. Jeg har jevnlige møter med kollegaer i andre europeiske land, og jeg skal søke å involvere Stortinget så godt jeg kan. Så mitt generelle svar på dette og andre spørsmål i løpet av denne spørretimen vil nok være at jeg utelukker ingenting, men jeg må nok komme tilbake til konkret oppfølging og vurdering på de ulike områdene. Vår hovedbeskjed til landene i EU er at vi stiller opp, vi vil være solidariske med dem som mottar flyktninger, og vi vil være rause mot de flyktningene som kommer til Norge.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg mener at vi nå skal bidra med det som er nødvendig. Men i en slik situasjon er det veldig mange land som har sterke bindinger på de pengene de gir. Da jeg hadde møte med alle de humanitære organisasjonene i Norge, og da jeg hadde møte med det internasjonale Røde Kors, sa jeg at det vi vil gi, er midler til det internasjonale samfunnet, slik at midlene er mest mulig frie og vi ikke øremerker dem til spesielle ting. Det er det som er grunnleggende for den norske holdningen. For som den danske utviklingsministeren sa, som jeg snakket med i en halvtime før denne spørretimen, ser vi at det store problemet er å få logistikken til å fungere og få hjelpen inn i Ukraina. Vi ser at det er svære køer framfor bensinstasjonene. Så det er det mest akutte problemet akkurat nå. Det grunnleggende for Norge er at ja, vi stiller opp, men det er opp til de humanitære organisasjonene å definere hva de har behov for.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er en del norske organisasjoner som lenge har jobbet i Ukraina, og de forteller at det er vanskelig å komme fram med bistand, spesielt i de russiskkontrollerte områdene. Der er det vanskelig å få tilgang. Så det er nok det mest prekære akkurat nå. Men mange organisasjoner har personell på bakken. De er nå i økende fare. Journalister trekkes nå ut. Da er det hjelpearbeiderne som er igjen, og de kan jo være utsatt, i denne forferdelige krigen. Så er det veldig mange som nå opererer fra de landene som grenser mot Ukraina. Vi skal støtte dem alt vi kan, på ulike måter, og jeg har jevn dialog med dem for å få informasjon om situasjonen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det som er viktig når det gjelder utenriks- og sikkerhetspolitikk, er at der har regjeringen – for å bruke et fremmedord – et såkalt prerogativ, eller en fortrinnsrett. Vi søker å involvere Stortinget alt det vi kan. Det er ikke alltid så lett når det er en krisesituasjon, som nå, men vi gjør det så godt vi kan. Men det er ikke slik at vi trenger vedtak fra et stortingsflertall i de ulike utenrikspolitiske vurderingene vi foretar oss. Det som vil være grunnleggende for meg, er å søke bred oppslutning i Stortinget om de utenrikspolitiske vurderingene vi foretar oss i denne situasjonen. Så er jo jeg uenig med SV og Rødt i synet på NATO, og jeg tror det kommer til å komme en stor diskusjon om sikkerhetspolitikken. Det ser vi også i våre naboland. Men jeg tror at jeg skal la polemikken ligge i denne omgang og bare konstatere at her er vi uenige, og det har vi egentlig vært siden SV ble etablert.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Nå viste en undersøkelse i går at det er et enormt flertall for norsk NATO-medlemskap, og det er jo ikke truet selv om Rødt går fram på meningsmålingene. Jeg er uenig med Rødt i synet på NATO. Jeg mener at det som har vært grunnleggende for Norge siden vi bestemte oss for å bli medlem av NATO i 1949, er at vi både må ha en troverdig avskrekking, og at vi må drive beroligelse. Jeg har skrevet en del leserinnlegg mot Rødts forsvars- og sikkerhetspolitikk tidligere og har gjort rede for den store avstanden som er mellom mitt parti og Rødt. Det som kanskje var grunnlaget for etableringen av Rødt, var nettopp protest mot Arbeiderpartiets sikkerhetspolitikk, så den uenigheten er grunnleggende mellom de to partiene.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg tror det er klokt nå å si at vi vurderer alt, og til den som har fulgt med på diskusjonen om hvorvidt vi skulle sende våpen: Den viste at det var mange politiske partier som i løpet av søndag og mandag endret på det som har vært en veldig lang praksis i det norske synet på å levere våpen til land der krig og konflikt truer. Det var situasjonen på bakken som utløste en endret forståelse av hvordan vi skulle praktisere det regelverket – det var ikke behov for noen regelendring. Jeg tror nesten jeg må si til representanten at vi har alle forslag til vurdering. Det jeg gjør hele tida, er å snakke med mine europeiske kollegaer, og da har vi hele tida en liste med forslag som vi har oppe til vurdering. Det viktige for Norge er å framstå samlet med de andre europeiske landene.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er for tidlig å si. Det er heller ikke mitt konstitusjonelle ansvarsområde, men jeg kan si noe generelt. Vi har lenge snakket med ulike europeiske land om norsk energipolitikk. Jeg var selv i EU for en tid tilbake, og det var mange der som ønsket å stoppe all olje- og gassproduksjon i Arktis. Jeg har forklart nøye at det er behov for gass i en overgangsperiode, og mange av dem som den gangen ba oss slutte med gassproduksjon, ber oss nå om å pumpe opp raskere. Det har vært viktig for meg å kommunisere det som er norsk energipolitikk, at vi skal sikte oss mot en fornybar framtid, men i den framtida trenger vi gass i en overgangsperiode, og at vi vil bruke den kunnskapen vi har som energinasjon til å bygge et fornybarsamfunn.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Dette er det veldig stor oppmerksomhet om, fordi det er oligarkene som har gitt Putin økonomiske bidrag og vært en del av hans maktbase, kan man si. Vi ser at disse sanksjonene treffer dem aller hardest, og det har også vært hensikten. Jeg mener at det kanskje er økt forståelse blant veldig mange andre land for å se på skatteparadiser i denne sammenhengen. Norge har vært mer offensive enn andre land, nettopp fordi skatteparadiser undergraver skattesystemet i land hvor det er enda større behov enn i Norge for å bygge velferden. Jeg er mer optimistisk med tanke på samarbeid med andre land om dette nå. Bare se på det som var reaksjonen til bl.a. Storbritannia – de gikk veldig, veldig hardt imot oligarkene. I land hvor de har hatt folk som har plassert pengene sine der, er det veldig stort fokus på dette. Jeg er faktisk mer optimistisk med tanke på å innføre ordninger, fordi vi alle er avhengig av å ramme en økonomisk elite som undergraver folks rettigheter og bidrar til en krig.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Svaret på det er ja. Vi har sett en god del protester, og det er grunn til å tro at disse vil øke. Når de øker, vil det trolig bli satt inn enda hardere tiltak fra myndighetenes side, og rommet for ytringsfrihet innskrenkes ytterligere. Dette har vært en utvikling over lang tid i Russland. Derfor har vi vært opptatt av at vi ikke vil ramme folk-til-folk-samarbeidet. Det er et godt mål, men det er klart at det i praksis er vanskeligere enn før. Vi har sett at en del av de frivillige organisasjonene som har hatt samarbeidspartnere på norsk side, i økende grad har blitt kontrollert fra Moskva. Det vi har vært opptatt av nå, er å ikke sette disse aktivistenes liv i fare, men vi følger veldig godt med på hvilket budskap de formidler ut. Jeg vet det er veldig mange som også snakker med russiske venner nå og får mye informasjon. Vi skal gjøre det vi kan for å styrke sivilsamfunnets stemme i Russland.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Som representanten sa, var dette det forslaget som Rødt leverte ved møtestart. Når jeg får den typen forslag fra Stortinget, får alltid representantens parti et langt svar som er en mer grundig gjennomgang av de ulike aspektene ved et slikt forslag. Det har vel aldri vært sånn at et forslag er blitt levert om morgenen, og at en minister står ti minutter etterpå og sier ja eller nei, og sånn er det heller ikke denne gangen. Så vi får avvente en diskusjon om dette.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det var jo veldig mange og omfattende spørsmål på én gang. For det første har det vært viktig for Norge å ha folkerettslig grunnlag for de militære operasjonene vi har deltatt i, og i disse spørsmålene har det ofte vært grunnleggende uenighet mellom Arbeiderpartiet og Rødt. Ta f.eks. spørsmålet om kurdernes kamp mot ISIL, som av Rødt har blitt karakterisert som at ja, de støtter kurdernes kamp, men de ville ikke være med og støtte at norske soldater skulle delta i denne kampen. Dette er ett av flere ulikhetspunkter i sikkerhetspolitikken mellom Rødt og Arbeiderpartiet. Jeg deler heller ikke den relative tilnærmingen som Moxnes har som grunnleggende premiss i sikkerhetspolitikken, at her er det to stormakter som man nærmest sidestiller, USA og Russland, og så skal Norge ta et annet standpunkt enn disse. Her skiller vi oss ganske grunnleggende.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg tror ikke at det er om vi ville si at dette forslaget er godt eller ikke, som ville avgjort hvordan Russland nå opptrer. Jeg tror ikke det er sånn at hvis Norge hadde sagt at vi ville gå inn for dette, så hadde det vært en annen situasjon i Russland. Jeg tror også representanten skal være ganske ydmyk på akkurat det. Så hvis vi hadde gått inn for det forslaget som Rødt leverte i starten her, hadde vi ikke vært i den situasjonen. Det er ikke slik verden er. Jeg skal selvfølgelig vurdere alle forslag og se på dem nøye og grundig, men problemet i folkeretten i dag er jo ikke mangel på bestemmelser; problemet er at de ikke følges. Problemet er at det ofte ikke settes makt bak kravene, og problemet er at det ofte er manglende vilje til å følge opp. Det er ikke mangel på internasjonale regler. Det er mangel på vilje til å følge dem.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg noterer meg det som et synspunkt. Så tror jeg ikke det hadde endret situasjonen i Ukraina akkurat nå, men at det er ulikt syn på hva dette med angrepskrig innebærer, er vel ganske grunnleggende mellom våre to partier. Straks Norge deltar i en militær operasjon, nærmest uansett hvor det er, er Rødt motstander av det. Det vil alltid være en stor grad av dilemmaer knyttet til å delta i internasjonale operasjoner, men til det å si prinsipielt nei, som Rødt gjør, eller å kalle alt angrepskrig, som Rødt gjør: Der er vi uenige. Jeg er også uenig i den relativiseringen som Rødt legger til grunn her. Det er ikke mangel på regler, det er mangel på oppfølging av internasjonale folkerettsregler som er det grunnleggende problemet i det internasjonale samfunnet i dag.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Nå peker representanten på en grunnleggende utfordring, for når det gjelder det internasjonale kapitalmarkedet, vil det ofte være vanskelig å avdekke hvem som er eier av selskapene, og derfor vil det nok være en dynamikk i disse sanksjonene underveis, fordi vi har et helt klart mål om å ramme oligarkene, ramme de beslutningstakerne som har vært med på dette maskineriet, og ramme en del politikere. Da vil det alltid være slik at det opprettes selskaper som vil komme unna. Disse sanksjonene rammer russisk elite helt grunnleggende, og noen forsøker jo å komme fra det. Men det vil være en dynamikk, og også på dette området er det helt grunnleggende å ha god kommunikasjon med de europeiske kollegaene. Det er en dynamikk i disse sanksjonene som utvikler seg nærmest fra time til time, og som også gjenspeiler de samtalene jeg har med mine kollegaer hver eneste dag.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Ja, det er jeg klar over. Vi har vært i lignende situasjoner i historien tidligere. Det er alltid mange dilemmaer knyttet til dette. FN-mandat er grunnleggende for Norge, men vi har også foretatt andre handlinger, bl.a. for å hindre folkemord.
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-03-02:
Det er svært positivt at regjeringen økte Norges humanitære bidrag til Ukraina i lys av den pågående invasjonen og krisen. Vi både forutsetter og støtter at regjeringen fortløpende vurderer også hvilke bidrag Norge kan gi, i samråd med våre partnere og allierte. Jeg får imidlertid meldinger om at det er vanskelig å få oversikt og kontakt med internasjonale humanitære organisasjoner som arbeider i Ukraina, fra Ukraina. Det er helt avgjørende at hjelpen vi gir, kommer fram, og mitt spørsmål er om regjeringen opplever å ha oversikt over hvordan norske bidrag forvaltes av aktørene på bakken i Ukraina.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Russlands grusomme angrep på Ukraina har brakt Europa ut i krig, og vi har sett hvordan et land uten medlemskap i NATO er blitt utsatt for de verste krigshandlingene i Europa etter annen verdenskrig. Vi har blitt minnet på at vi ikke kan ta fred, frihet og demokrati for gitt. Med tanke på Russlands aggressive retorikk og handlinger er det nå avgjørende for norsk sikkerhet at vi er medlem av NATO. Fremskrittspartiet mener det er hevet over enhver tvil at forsvarsbudsjettene i Norge må øke framover, slik at vi kan ta et større ansvar for egen sikkerhet. Regjeringen har valgt å gjøre seg avhengig av Sosialistisk Venstreparti, som er mot norsk NATO-medlemskap, og som har det jeg vil kalle en naiv tilnærming til utenriks- og sikkerhetspolitikk. Nå er det kjent at SV heller ikke støtter at Norge sender våpen til Ukraina. Mener utenriksministeren det er forsvarlig for regjeringen å fortsette å gjøre seg avhengig av SV, som vil ut av NATO, og som har en naiv holdning i utenriks- og sikkerhetspolitikken?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Det er jo slik at budsjettspørsmålene må man ha flertall for i Stortinget, og det bekymrer oss at SV skal ha en hånd på rattet. Vi har i dag en situasjon som ingen av oss hadde trodd ville oppstå. En stormakt har angrepet et suverent land i Europa. Russland har vist at de som stormakt tar seg til rette overfor svakere nasjoner uten alliansetilknytning. I en debatt om forsvars- og sikkerhetspolitikk i begynnelsen av februar i år uttalte lederen for kommunistpartiet Rødt i Norge, Bjørnar Moxnes, at Norge fungerer som et hangarskip for USA. «Styrker det vår sikkerhet at vi blir en plattform for militær kampkraft mot Russland?» I et intervju med Nettavisen for et par dager siden bekreftet Moxnes at Rødt fortsatt er mot norsk medlemskap i NATO, og at det ikke tjener oss å være i alliansen. Hva tenker utenriksministeren om denne type holdning som legges for dagen, rettet mot USA og NATO, som er de fremste garantistene for Norges fred og sikkerhet?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Etter at FN i går slapp sin siste delrapport om klimaet, lot ikke reaksjonene vente på seg fra representanter i denne salen. Venstre mente dette måtte være spikeren i kista for leting etter mer olje og gass. Lars Haltbrekken fra regjeringens støtteparti, SV, fortsatte å skylde på olje- og gassnæringen. På spørsmål fra NRK om det er en god idé å dele ut flere lisenser på norsk sokkel, valgte Arbeiderpartiets Espen Barth Eide likeså godt å så tvil om hele framtiden til Norges viktigste næring, i et vagt svar om at hele den norske økonomien, inkludert olje- og gassnæringen, nå må stresstestes mot 1,5-gradersmålet. Regjeringen inngikk en budsjettavtale der de lot SV, som vil legge ned olje- og gassnæringen, diktere at 26. konsesjonsrunde, som vil gi oljeselskapene tilgang til nye leteområder, ble lagt på is. Vi skjønner at dette ikke vil gi noen effekt kortsiktig, men langsiktig. Kan statsråden garantere at 26. konsesjonsrunde blir gjennomført? Når vil det skje? Jeg håper på et svar nå, noe vi ikke fikk på NRK tidligere i dag.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-03-02:
Mitt oppfølgingsspørsmål er til utenriksministeren. Europa, med Tyskland i spissen, har lenge ført en uansvarlig klima- og energipolitikk som faser ut regulerbar kraft. Det har ført til økt avhengighet av russisk gass og gitt mer makt til despoten Putin og Russland. Tyskerne har altså, sammen med Russland, bygd gassrørledningen Nord Stream 2. Heldigvis ser det ut til at denne nå ikke blir åpnet. Amerikanerne har vært sterkt mot den hele tiden, nettopp fordi man fryktet at Europa skulle bli mer avhengig av russisk gass. Da utenriks- og forsvarskomiteen var i USA, var flere opptatt av Norges rolle i dette, at vi skal lete mer, finne mer, produsere mer og gjøre Europa mindre avhengig av Putin. Dersom det nå kommer invitasjoner og forespørsler om at Norge skal få opp tempoet i leting etter nye olje- og gassressurser for å gjøre Europa og verden mindre avhengig av russisk olje og gass på kort og lang sikt, hvordan vil regjeringen stille seg til slike henvendelser?
Guri Melby (Venstre), 2022-03-02:
Det er mørke dager i Europa, og jeg er stolt over at Norge nå støtter Ukraina langs mange forskjellige akser. Det er et stort behov for alt fra å stille opp for å ta imot store flyktningstrømmer til – ikke minst – å ruste ukrainerne til å fortsette sin sterke motstand mot overmakten. I går hadde jeg møte med den ukrainske ambassadøren her i Norge. Han uttrykte også at han var veldig glad for den støtten Norge nå gir, og at det betyr mye for både myndighetene og det ukrainske folket. Det jeg vil spørre om, handler litt om hva vi har tenkt å gjøre videre, for han var også veldig tydelig på at dette bare er begynnelsen, og at det vil være behov for veldig mye mer. Vi har løftet et forslag i Stortinget om finansiell støtte, slik at Ukraina selv også kan anskaffe flere våpen, og vi har foreslått inntil 1 mrd. kr i første omgang. Er det noe regjeringen har vurdert? Så til mitt andre spørsmål: Vi har nå gått sammen med EU om sterke og kraftige sanksjoner, noe som er kjempeviktig, men EU står også sammen om et eget fond innenfor European Peace Facility, som også kan bidra til støtte til Ukraina. Har utenriksministeren tatt initiativ overfor EU for at Norge skal kunne bidra i dette fondet?
Guri Melby (Venstre), 2022-03-02:
«I et vedtak fra leder ved kvinneklinikken på Oslo universitetssykehus og leder for programmet for Nye Aker går det frem at ABC-enheten ved Ullevål sykehus ikke opprettholdes i Nye Aker sykehus. Dette er ikke i tråd med bestillingen til prosjektet Fødeavdelingen Aker. ABC-enheten er et unikt og populært tilbud for fødende, der jordmødrene rapporterer om høy trivsel. Med en slik svekkelse av fødselsomsorgen, hva vil statsråden si til de rundt 1 000 kvinnene som hvert år søker seg til ABC-enheten i håp om å få føde i omgivelser som gir dem den tryggheten de trenger?»
Guri Melby (Venstre), 2022-03-02:
Jeg tror alle deler målet om at alle fødende må få tilrettelagte tilbud, og disse multifunksjonsrommene statsråden viser til, kan helt sikkert dekke behovet for svært mange. Det jeg opplever at statsråden kanskje ikke helt tar innover seg, er den unike kompetansen en enhet som ABC-enheten har. I en kronikk i Aftenposten i går var det fem overleger fra fødeavdelingen på Ullevål som pekte på at forskning viser at på en vanlig fødeavdeling ender det ofte opp med at det benyttes flere medisinske tiltak enn på en fysisk adskilt lavrisikoenhet. Det pekes også på at jordmødrene som jobber ved ABC, er spesialisert i å legge til rette for naturlige fødsler, mens ved vanlige fødeavdelinger har de kompetanse på mer kompliserte fødsler. Disse overlegene konkluderer med at for å oppnå de beste resultatene i fødselsomsorgen, er det behov for adskilte enheter og jordmødre som har forskjellig spesialkompetanse. Hvordan mener statsråden at spesialkompetansen innenfor naturlige fødsler skal opprettholdes når ABC-tilbudet legges ned?
Guri Melby (Venstre), 2022-03-02:
Statsråden snakker om fleksibilitet. I dag har vi fleksibilitet, i dag har kvinner i Oslo-området faktisk en valgfrihet. De kan velge ABC-enheten og den type oppfølging de får der. Jeg greier ikke å se noe annet enn at i framtiden vil alle Oslos fødende kvinner inn på standardiserte fødeklinikker, og friske kvinner blir da oppmuntret til å dra hjem 24 timer etter fødsel. Dette er avgjørelser som går på tvers av forskning, brukerbehov og klinisk erfaring, som viser viktigheten av et differensiert fødetilbud for å ivareta fødekvinners psykiske og fysiske helse. Overleger ved dagens fødeavdeling på Ullevål uttaler at det ikke er mulig å begrunne disse kuttene ut fra et faglig ståsted, som jeg opplever at statsråden forsøker å gjøre, men at det dreier seg om en bevisst nedprioritering av kvinner og nyfødte i de nye sykehusplanene. Hvordan mener statsråden at kravet om differensiert og tilpasset fødselsomsorg blir oppfylt når man faktisk fratar kvinner en valgfrihet de har i dag?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Krigen i Ukraina går nå inn i sin andre uke, og hver dag ser vi bilder som gjør sterkt inntrykk. Vi får stadig nye rapporter om en brutal krig, og ukrainske styrker kjemper tappert og yter motstand. Jeg har stor forståelse for at mange også blir bekymret for hva som skjer i Europa, og hvordan dette vil påvirke hverdagen her hjemme. Vi er nå i en situasjon der energi, energisektoren, er en del av sanksjonspakkene. Det er, som representanten Halleland beskriver, slik at mye av russisk gass går til eksport i Europa. Norge er et land som eksporterer mye gass. Vi eksporterer stort sett alt vi produserer av både olje og gass. Vi er et produsentland, vi er ikke et land som bruker dette selv. Slik det fungerer på norsk sokkel, selger vi alt vi produserer, hele tiden, og det fortsetter vi å gjøre. Vi har også gjort noen tiltak for å se om vi klarer å få mer ut av det som er. Derfor behandler vi nå søknader fortløpende for å se på gassinjeksjoner, og vi har gitt tillatelse bl.a. til Gina Krog, Oseberg og Troll til at de kan la være å injisere gass, men heller kan eksportere den. Vi vil fortløpende behandle den typen forslag. Når det gjelder på lang sikt, har vi nettopp gjennomført en TFO-runde som har gitt 53 nye tillatelser, og vi kommer snart til å utlyse en ny TFO-runde. Det viktigste bidraget vårt er å være en stabil bidragsyter og å forsyne Europa med gass.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Norge gir stabil forsyning av gass til Europa og Storbritannia. Det kommer vi til å fortsette å gjøre. Et viktig ledd i dette er å fortsette å lete, produsere og utvinne. Den viktigste bærebjelken i norsk petroleumspolitikk er TFO-rundene. Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet i den dramatiske krisen Ukraina og Russland nå står i, har brukt det til å fremme at de nummererte rundene burde vært gjennomført. Men jeg har lyst til å peke på at nummererte runder ikke vil gi noen umiddelbar effekt på norsk gassproduksjon. Så det er et spor som ikke er viktig å følge videre, med tanke på den situasjonen vi står i her og nå. TFO-rundene er altså bærebjelken i norsk petroleumspolitikk. Det er også fornuftig å bruke eksisterende infrastruktur og å produsere nært eller i tilknytning til den infrastrukturen som allerede er.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er ingen dramatikk i at 26. konsesjonsrunde ikke er gjennomført i 2022. Den 25. runden ble avsluttet i fjor, og der var det nye tildelinger. Vi har akkurat avsluttet en TFO-runde i år og tildelt 53 nye områder i Norskehavet, Nordsjøen og Barentshavet, og vi varsler nå at vi kommer med ny TFO-utlysning, som skal ut på høring. Nummererte runder vil være en del av regjeringens politikk framover, og jeg mener at vi skal utlyse en nummerert runde, men det kommer ikke til å skje i løpet av 2022. Det er fordi TFO er det som er bærebjelken i petroleumspolitikken. Det er der vi nå kan utløse det største potensialet, og det er det som er regjeringens politikk – at vi vil ha en stabil og forutsigbar petroleumspolitikk, der stolpene ligger fast.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er mulig jeg misforsto spørsmålet, men jeg varslet nettopp at vi skal ha en TFO-utlysning i 2022, og at den nå skal ut på høring. Så jeg kan da avkrefte av det ikke skal skje. Når det gjelder norsk olje- og gassproduksjon, er det viktig – og jeg er helt enig i det som utenriksministeren har sagt – at vi skal være en stabil produsent av norsk gass og olje, som gjør at vi kan levere til verdensmarkedene. Samlet sett står feltene på norsk sokkel for 2–3 pst. av verdens forsyning av olje og gass, og vi er beredt til fortsatt å være en pålitelig leverandør. Nesten all norsk olje og gass går til EU og Storbritannia. Vi dekker opp mot en fjerdedel av gassforbruket i EU og Storbritannia, hovedsakelig levert gjennom gassnettet vårt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg deler oppfatningen om at det er viktig å ha to tanker i hodet på én gang. Vi skal være en stabil leverandør av gass til Europa i den overgangsfasen vi er i, samtidig som vi skal bidra til at vi både når klimamålene våre og får opp og fram fornybar energi. I dialogen vi har med de europeiske samarbeidspartnerne våre, er nettopp forsering av det å få fram fornybare energiformer en viktig del. Det jobber vi med både nasjonalt og internasjonalt. Alle de andre landene i EU gjør det samme. Havvindsatsingen vår er en viktig del av å få mer energi inn i feltet. Jeg har lyst å presisere at vi har gitt NVE et oppdrag om å se på nettopp utviklingen av nettet til havs, og hvordan det skal videreutvikles. Det vi har varslet, for å komme raskt i gang, er at de første 1 500 MW fra Sørlige Nordsjø II skal gå rett til Norge.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Dette har jeg hatt samtaler om med mine europeiske kolleger de siste dagene og ukene – også med EU-kommisjonen – knyttet til at Europa nå har et sterkt behov for levering av gass, men ikke minst for å forsere utbygging av fornybar energi, og energieffektivisering er en viktig del av det. For noen deler av Europa handler det også om at man må skifte hele systemer fra gass til elektriske rørledninger inn i husene for å kunne benytte seg av slik energi. Jeg tenker at dette er et veldig godt innspill om hvordan vi kan samarbeide med Europa for å få til enøk. Vi tenker også å legge fram en plan her i Norge – slik vi har vedtatt i budsjettet sammen med SV – for energieffektivisering i norske bygg, og tenker at dette kan vi ta med inn i det internasjonale samarbeidet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Jeg tenker det er litt viktig at vi har to tanker i hodet på en gang, rett og slett fordi at slik jeg vurderer det, er gass en viktig del også av energitransformasjonen som skal skje i Europa. I dag erstatter den en god del av mye mer forurensende kullkraft. Det siste jeg ønsker, er at vi ser en oppblomstring der man starter opp igjen kullkraftverkene. Jeg mener at vi må kunne gjøre begge deler, og med CO 2 -fangst og -lagring og med reduksjoner i utslippene på sokkelen leverer Norge i dag gass med lave utslipp – og det kommer vi til å fortsette å gjøre. Og jeg mener at det er helt riktig – og jeg synes det var gode innspill som jeg tar med meg –at energieffektivisering også skal være en del av dette, og vi jobber tett med våre europeiske samarbeidspartnere om å bygge opp ny fornybar energi. Det er jo det som er viktig her, å erstatte etterspørselen etter fossil energi med fornybar energi.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er i dag ingen russiske selskaper som har aktivitet i utvinningstillatelser på norsk sokkel. Alle tillatelser der russiske selskaper – da RN Nordic og LUKoil – har hatt andeler, er besluttet tilbakelevert av rettighetshaverne, og selskapene har heller ikke fått tilbud om tildeling av nye utvinningstillatelser i forbindelse med TFO 2021. Departementet har ingen søknader om areal fra selskapene til behandling. Slik situasjonen er nå, med den russiske invasjonen i Ukraina, er det uaktuelt å la russiske selskaper bli rettighetshavere på norsk sokkel. Det norske selskapet Wintershall Dea Norge er et heleid datterselskap til det tyske Wintershall Dea-konsernet, og det er i dette tyske selskapet en av de russiske oligarkene som er rammet av EUs omfattende sanksjonspakker, har en minoritetseierandel. Vi jobber nå med å iverksette nødvendige oppfølgingsskritt for å gjennomføre de tiltakene som Norge har sluttet seg til sammen med EU. Dette arbeider vi med.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er, som det ble sagt, en brutal krig, og de rapportene vi får derfra, gjør sterkt inntrykk. Det rammer Ukrainas innbyggere veldig hardt. Så er representanten inne på at dette også rammer energimarkedet. Det er til dels også en villet politikk, nettopp fordi sanksjonene som vi er blitt enige om, også rammer energimarkedet som sådant. Når det gjelder vurderingene, er det ingen tvil om at det viktigste vi kan gjøre for å holde prisene nede, ettersom de er styrt av gassprisene, som nå er høye, er å satse mer på fornybar energi. Jeg har gode samtaler med kollegaene i Europa om hvordan vi skal gjøre det, men det er klart at de fortsatt er ganske avhengig av gass. Som jeg har sagt tidligere, er vår viktigste rolle der å være en stabil bidragsyter til markedet for gass. Vi har en offensiv holdning i Norge når det gjelder bl.a. havvind. Vi mener at det er en av de viktige tingene vi kan gjøre for å få masse ny energi på norsk sokkel, fornybar energi. Der har vi nå gitt et oppdrag om å finne nye områder i tillegg til Sørlige Nordsjø og Utsira Nord. Så må vi se på hvordan vi kan starte opp en konsesjonsbehandling knyttet til vindkraft. Der har vi formuleringer, som Stortinget har sluttet seg til, om lokal forankring, og vi jobber med det. Vi skal også se på oppgradering av eksisterende vannkraftverk. Så må vi jobbe sammen med Europa for å hjelpe dem også til å ha et helhetlig syn på dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Vi jobber så raskt vi kan med havvind på norsk sokkel og Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, og har utlyst disse områdene. Hvordan de skal se ut, er nå ute på høring. Så vi kommer tilbake til det, og jeg vil gjøre alt jeg kan for at vi kommer raskt i gang, og at vi også kan bygge ut mer enn de områdene som ligger der. Så har jeg lyst til å kommentere at det er vanskelig å spå hvordan dette kommer til å slå ut i markedene framover. Men jeg har lyst til å være veldig tydelig på at regjeringen har stilt opp også for vanlige folk her hjemme, med strømstøtteordningen. Og jeg vil være tydelig på at vi skal fortsette å stille opp i tiden framover også. Det er litt for tidlig å konkludere endelig på hva slags konsekvenser sanksjonene og Russlands invasjon i Ukraina har for gassprisen, men jeg kommer gjerne tilbake for å snakke mer om det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det som er veldig viktig for meg å presisere, er at det er første fase av de 1 500 MW vi har sagt at vi ønsker i en radial til Norge. Så har Olje- og energidepartementet, ved meg, sendt et oppdrag til NVE om å vurdere dette. Det er akkurat det samme som den forrige regjeringen varslet i stortingsmeldingen Energi til arbeid, som ble lagt fram i juni, at dette må utredes, og det har vi gjort. Det kommer vi tilbake til, og det vil bli omtalt også i energimeldingen. Men det oppdraget, sammen med det å identifisere nye områder, er sendt til NVE. Så det er på gang.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
I 2021 sto russisk gass for om lag 32 pst. av EUs og Storbritannias gassforbruk. Som jeg nettopp har gjort rede for, har regjeringen gitt NVE i oppdrag å utrede hvilken nettløsning som skal benyttes for de neste 1 500 MW på Sørlige Nordsjø II. Etter at NVE har utredet virkningene for kraftsystemet med ulike tilknytningsløsninger for havvind, skal vi ta stilling til dette. Vi ønsker ikke å stoppe på 3 000 MW på Sørlige Nordsjø II; vi vil ha jevnlig åpning av nye arealer framover. Derfor er en grundig utredning av nettet til havs viktig. Vi må ha planer for nødvendig kapasitet, slik at aktørene også vet hva de har å forholde seg til. Vi er opptatt av å samarbeide. Også den forrige regjeringen pekte på at vi må utrede virkningene av dette, og det er det arbeidet vi har startet. Så skal vi ta stilling til det når vi har fått utredningene.
Ove Trellevik (Høyre), 2022-03-02:
Det går til olje- og energiministeren, etter den runden som var med Framstegspartiet i stad. EU-kommisjonen har peikt på at naturgass er ei viktig kjelde til energiomstillinga i Europa også i framtida. Det vert frå regjeringa snakka veldig mykje om TFO-rundane, men prognosane viser at både olje- og gasseksporten om få år kjem til å verta veldig redusert – det er altså om kort tid. I samband med presentasjonen av Sokkelåret 2021, som var den 13. januar i år, viste prognosane frå Oljedirektoratet at heile 56 pst. av dei ikkje-oppdaga ressursane finst i dei områda som Stortinget allereie har opna opp. Det betyr at det framleis er eit betydeleg potensial i dei områda som allereie er opna opp, også utanfor TFO-områda. Oljeselskapa har nominert blokker i desse områda(presidenten klubbar)(presidenten klubbar) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar) Kva er strategien til regjeringa når det gjeld framtida for ikkje-opna område?
Ove Trellevik (Høyre), 2022-03-02:
Som følgje av krigen i Ukraina planlegg EU no for at 40 pst. av gassen dei importerer frå Russland, ikkje kjem. EU-kommisjonen har òg peikt på naturgass som ei viktig kjelde til energiomstillinga som Europa skal igjennom for å nå klimamåla. I tillegg vert det sjølvsagt satsa veldig sterkt på fornybar energi. Noreg burde hatt ein strategi for å bidra meir til forsyningstryggleiken når det gjeld både gass og havvindenergi til EU. Men det ser ut som det er litt ulik strategi. Gassrør til kontinentet er heilt ok, men hybridkablar skaper veldig stor debatt i regjeringa. Men kvifor er det ein slik stor og fundamental forskjell i strategi på desse områda når EU etterspør begge delar?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-02:
Representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet stiller jo feil spørsmål. Det er helt riktig at vi må øke produksjonen av gass og olje maksimalt nå, i en kort periode, i eksisterende felt og i noen nye felt. Men den overgangsperioden for gass, som utenriksministeren snakket om, blir kortere, både fordi IPCC-rapporten, klimarapporten, sier at den må bli kortere, og fordi Europa tar den og sin avhengighet av Russland på alvor. Så de vil slutte med gass mye raskere. Derfor blir det spørsmålet vi nå trenger å stille: Hvordan skal Norge hjelpe Europa med å bli mindre gassavhengig? Da trenger vi å ha et positivt bilde av overføringskabler, havvind, hybridkabler og hele det samarbeidet vi trenger i Europa. Vil regjeringen revurdere sitt standpunkt på disse, og vil statsråden gi et mandat til energikommisjonen om å se på vår energipolitikk i lys av sikkerhetspolitikken og den nye situasjonen Europa er i?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-02:
Den viktigste kampen for frihet og demokrati nå står i Ukraina, og vi må støtte ukrainere i deres kamp. Vi gjør det med våpen, vi gjør det med materiell. Vi har jo et ansvar også innenfor FN, dette med ansvar for å beskytte. Nå skal jeg ikke gå inn på forslaget fra Rødt, det skal vi ta når det kommer, men vi har ansvar for å beskytte, altså «responsibility to protect». Spørsmålet mitt til statsråden blir da: Er hun bevisst på at det kan oppstå situasjoner igjen hvor man må beskytte, også militært? Og det er viktig at vi ikke setter oss i en posisjon der dette kan stoppes med et veto i FN av f.eks. Russland.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-02:
«Telenor vil selge Telenor Myanmar til M1 Group, som flere medier har dokumentert at har inngått et partnerskap med et lokalt selskap knyttet til militærjuntaen i Myanmar. Formålet med sanksjonsreglene, innført av EU og USA, er å unngå at verdier tilføres juntaen. Kan statsråden forsikre at et eventuelt salg av Telenor Myanmar ikke vil medføre at et militært kontrollert selskap får tilgang til verdiene i selskapet?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-02:
Salget skal formelt være til M1 Group, men det er ingen tvil om – når man går inn i dette – at det er selskapet Westicom som kommer til å overta, med sine sterke bånd til militærjuntaen. Reuters sier at Shwe Byain Phyu-gruppen vil overta 80 pst. av kontrollen av det som i dag er Telenor Myanmar. Siden Norge og den norske stat er hovedeier i Telenor, er det en risiko for at et eventuelt salg vil innebære skadevirkninger for Norge, fordi det overføres midler til noe som er kontrollert av juntaen, selv om Shwe Byain Phyu i dag ikke står på en sanksjonsliste. Har departementet gjort en selvstendig vurdering av om dette er riktig å gjennomføre, og av om pengene vil ende opp hos militærjuntaen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-02:
Jeg håper at statsråden gjør mer enn bare å stille spørsmål, for et styre lytter til en tydelig eier med et klart standpunkt, som vi har sett i forbindelse med at Equinor – uten at jeg kjenner prosessen – trekker seg ut av Russland på bakgrunn av invasjonen i Ukraina og situasjonen der. Vi er på mange måter i en liknende situasjon i Myanmar. Myanmar er det eneste regimet – i hvert fall som jeg kjenner til – som aktivt støtter Russland i invasjonen i Ukraina. Vi er da i en situasjon der de som slåss for demokrati og frihet i Myanmar, risikerer å få sine metadata i Telenor overført til regimet, og de vil da bli brukt. Da må en veie ting opp mot hverandre: Det er en risiko for de ansatte, men en mye større risiko for 18 millioner kunder – og dataene kan slettes. Vil statsråden bidra til at de slettes før det foretas en overføring?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. Jeg skal snakke om Ukraina, ikke om Fremskrittspartiet, selv om det er litt fristende å minne om at det bare er ett parti som fra profilert hold kom med utspill om Luhansk og Donetsk for kort tid siden som kanskje ikke står seg så godt i dag. Vi samles alle rundt støtte til Ukrainas frihetskamp. Putins krig er ulovlig, og den er umoralsk. Det er en konflikt mellom demokrati og diktatur. Det er en konflikt mellom en småstat og en stormakt som tar seg til rette og bringer oss tilbake til et Europa vi trodde vi hadde forlatt, der en stormakt mener å kunne krenke andres grenser for å få det de krever. I den situasjonen tenker jeg det er viktig at vi står sammen om det vi er enige om, at vi ikke har en budkamp om hvem som kan komme med de raskeste og friskeste tiltakene eller skåre de raskeste partipolitiske poengene. Jeg syns nok at det har vært noen eksempler på at den borgerlige opposisjonen gjør det, også på en måte som jeg mener kan skape et inntrykk av at regjeringen er bakpå, i en situasjon hvor det er viktig å ta seg tid, hvor det er viktig å gjøre grundige vurderinger, og hvor det er et behov for å stå samlet. Derfor vil jeg at utenriksministeren tar mine spørsmål nå som innspill. De er ikke krav, de er innspill. Det handler særlig om to ting. Det er oligarkene, den russiske økonomiske eliten, som holder samfunnet oppe. Det er også derfor systemet til Putin er oppe. Det er også derfor effektive sanksjoner som biter nettopp mot dem, er så viktig. Et av kjennetegnene ved den russiske eliten er at de i mye større grad enn i vestlige land har sin rikdom i skatteparadiser. Vil regjeringen se på muligheten for en offensiv mot skatteparadiser nå, fordi de undergraver sanksjonene?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Jeg er også optimistisk for at det nå går an å få med land som har strittet imot, på mer effektive grep mot skatteparadisene. Det må til for at sanksjonene skal være effektive nok når vi ser hvor mye russisk rikdom som er syltet ned i disse landene. En annen del av det å gå etter den russiske eliten, er jo å se på olje- og gasselskapene, deres makt, og hva Norge og Europa kan gjøre der. Et siste innspill til utenriksministeren, som jeg gjerne vil at hun sier noen ord om, går på at jeg tror vi alle er dypt imponert over motet til de russerne som våger, tross harde represalier, å vise sin motstand mot krigen. En bekymring nå er at det er svært mange arresterte. Vi vet lite om hva som skjer med dem. Frie medier slås ned på. Vi støtter lukkingen av luftrommet, men en konsekvens vi likevel må være klar over, er at det er vanskelig for folk med et annet syn å komme seg ut av Russland. Følger regjeringen med på situasjonen for demonstranter og dissidenter, og er det noe Norge kan gjøre?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til olje- og energiministeren. Fornybar energi er frihetsenergi. Det konstaterte Tysklands finansminister Christian Lindner da den tyske regjeringen på søndag gjennomførte et historisk skifte i sin politikk. Det merkes nå også tydelig når vi ser avhengigheten av en russisk, aggressiv stats gassrørledning, som Europa er avhengig av. Å erstatte all gass med fornybar energi vil ta tid, men å redusere forbruket kan gå fortere. En rask måte å senke avhengigheten på er å bidra til en massiv satsing på energieffektivisering av bygninger i Europa. Glava, varmepumper og solceller er mye mer effektivt og raskere tilgjengelig enn satsing på gass her på sokkelen. Har regjeringen noen planer for å støtte Europa til å bli mindre avhengig av gass og for å øke satsingen på energieffektivisering framover?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Jeg takker for svaret. Denne vinteren har også vist oss at det er veldig dyrt å være avhengig av gass når tilførselen svikter, som den nå har gjort. Det har gitt skyhøye priser for alle. Samtidig har vi sett at den norske regjeringen i vinter har brukt mye tid på å lobbe for at EU satser mer på gass framover, bl.a. gjennom å jobbe for at gass skal ses på som en miljøvennlig energikilde i EU. Spørsmålet mitt er om regjeringen i lys av krisen i Ukraina og Europas sårbarhet når de er såpass avhengig av gass, vil legge om sin politikk for Europa, og i stedet for å lobbe for økt avhengighet av gass nå vil jobbe for at man skal satse mer på fornybar energi og energieffektivisering?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-02:
Her hjemme har vi sett at på norsk sokkel er det flere russiske eierinteresser i de ulike selskapene som opererer der. Det er selskaper som enten er helt eller delvis eid av bl.a. den russiske eliten og russiske oligarker. Spørsmålet mitt er om regjeringen nå vil se på muligheter for å kaste disse selskapene ut fra norsk sokkel.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-02:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Krigen i Ukraina er brutal og har store konsekvenser, først og fremst på det menneskelige plan, men den har også konsekvenser for energimarkedene i Europa og i Norge. Flere land melder nå om forsert satsing på fornybar energi som en følge av den situasjonen vi ser. I dag morges kunne vi lese at prisene på gass i Europa nå er på det høyeste noensinne. Vi nærmer oss altså en pris på 200 euro per MW, mens den vanlige prisen de siste 10–12 årene har ligget på rundt 20 euro per MW. Det sier noe om hvilken ekstraordinær situasjon vi står i. Så mitt spørsmål er egentlig: Hvilke vurderinger har statsråden og Olje- og energidepartementet gjort rundt hvilke konsekvenser dette får for energimarkedene i Europa og i Norge og for kraftmarkedet i Norge? Vi har jo allerede hatt en krevende situasjon i kraftmarkedet i Norge, dog ikke så krevende som i resten av Europa. Hvilke konsekvenser får situasjonen i Ukraina for norsk energi- og kraftpolitikk i tiden fremover?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-02:
Jeg tror det kunne være fornuftig om olje- og energiministeren på et senere tidspunkt kommer tilbake til Stortinget og gir en bredere redegjørelse for hvilke konsekvenser dette kan få, hvis – slik det ser ut nå – krigen vedvarer over lang tid. Det er ikke gitt at dette over på kort tid. Uansett vil sanksjonsregimet være på plass, men det kan også hende at krigshandlingene i Ukraina vil vedvare over lang tid, og at det kan få store konsekvenser for energimarkedene i Norge og i Europa, først og fremst. Men jeg er glad for at statsråden trekker frem havvind og potensialet der. Vil det nå være aktuelt, i lys av den situasjonen som nå er, å forsere utbyggingen og utlysningen av fase to på Sørlige Nordsjø II, som er det prosjektet som har kommet lengst, og som er nærmest å realiseres? Kan vi i tillegg forvente at Utsira Nord blir forsert som følge av den situasjonen vi står i nå?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-02:
Vi er enige om at havvind kan bli en viktig brikke i dette, vi er enige om at norsk gass er viktig, og vi må fortsette å holde trykket oppe på det, og det har vært mange runder på det tidligere i dag. Vi er også enige om, tror jeg, at i det korte bildet kan ikke europeere fyre opp sine gasskomfyrer med varmepumper. De må også ha gassleveranser. Men noe av det vi kan bidra med, er mer havvind. Tilleggsmeldingen til energimeldingen er fortsatt ikke lagt frem, og det er dermed ikke for sent for regjeringen å fastslå nå, i tilleggsmeldingen, at fase to av Sørlige Nordsjø II skal bygges ut med hybridkabler, og at vi kan komme i gang også med den prosessen. Så mitt spørsmål er: Er det uaktuelt for regjeringen, eller er det noe regjeringen nå vil vurdere i lys av at situasjonen er helt annerledes enn den var da regjeringens medlemmer sto på Vippetangen og la frem satsingen på havvind tidligere i vinter? Og vil det være aktuelt for regjeringen å videreføre strømstøtteordningen, i lys av at vi kan forvente svært høye strømpriser fremover?
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Det er viktig å merke seg at det Statens vegvesen har lagt fram, er deres gjennomføringsplan. Det er deres fortolkning av Stortingets behandling av Nasjonal transportplan. Det er riktig som representanten Sve sier nå, det var i tillegg en rekke strekninger som hadde flertall bak seg i Stortinget. Det som det også er verdt å merke seg, er at det ikke var et samlet flertall om hvordan man skulle finansiere disse prosjektene. Men det jeg nylig har skrevet til komiteen, på forespørsel, er at vi ønsker nå – i lys av det oppdraget Stortinget har gitt oss, om at vi skal gå igjennom veinormer og hvordan vi skal utvikle veier – også å se på hele porteføljen. Det vil si at jeg vil komme tilbake til Stortinget med en vurdering av de prosjektene som det var flertallsmerknader for.