Bent Høie (Høyre), 2013-12-09:
Budsjettet som Stortinget skal vedta i dag, markerer et skifte og en tydelig start på Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens arbeid, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, med å bygge pasientenes helsevesen, der pasientens og brukerens behov skal vektlegges mer enn systemet. Regjeringen gikk til valg på å skape et bedre og tryggere Helse-Norge. Vi vil ha et godt helsevesen, vi har et godt helsevesen, men det er fortsatt store utfordringer. Det handler om at mange pasienter venter unødvendig lenge på behandling, at det går for lang tid fra mistanke om kreft til diagnostisering, og at både pasienter og ansatte opplever organisering, IKT og byråkrati som vanskelig. Det handler om at kvalitet og pasientsikkerhet må bedres, og helsevesenet må bli flinkere til å lære av feil. Jeg har reist mye i Helse-Norge og møtt mange pasienter. Deres historier gjør inntrykk. Noen vet de ventet for lenge på diagnose eller behandling. Andre er dypt takknemlige for den hjelpen de har fått. Det minner oss på det godet et solid helsevesen er. Vi er nødt til å lytte til hva pasientene forteller oss. Skal vi lykkes med å møte disse utfordringene, må vi gjøre tre ting: For det første må vi prioritere helse. Det gjør denne regjeringen, men det er ikke nok. Vi må også ha nye ideer og bedre løsninger. Det har denne regjeringen. For det tredje må vi løfte rusavhengige og mennesker med psykiske helseutfordringer. Det starter denne regjeringen med nå. Regjeringen har også en betydelig satsing på sykehusene. Vi skaper rom for mangfold. Det skal redusere ventetidene. Styrkingen er på til sammen 2,7 mrd. kr. Det legges opp til en vekst i pasientbehandlingen på 2,6 pst. – den høyeste budsjetterte aktivitetsveksten noensinne. Samtidig vil vi øke andelen av den innsatsstyrte finansieringen i sykehusene fra 40 pst. til 50 pst. Dette vil stimulere sykehusene til å oppfylle aktivitetsmålene i budsjettet. Det skal fortsatt være et offentlig ansvar å sikre gode tjenester til alle når de har behov. Hovedoppgavene i spesialisthelsetjenesten skal løses ved de offentlige sykehusene. Sykehusene skal få drive med det de er best til – å behandle pasienter. Skal de lykkes, må de få frigjort tid og kapasitet til denne viktige oppgaven. Det skal regjeringen bidra til. I oppdragsdokumentene og foretaksprotokollene for 2014 er det mindre detaljstyring og færre rapporteringskrav sammenliknet med 2013. Vi vil også stille krav om at de regionale helseforetakene i større grad bruker private aktører når dette kan bidra til å redusere ventetidene. Vi skal raskt utnytte ledig kapasitet som kan realiseres innenfor eksisterende avtaler og regelverk. De private skal sikres forutsigbarhet og langsiktighet. Vi øker bevilgningen til drift i helseregionene med 300 mill. kr sammenliknet med den forrige regjeringen. 45 mill. kr vil gå til økt kjøp av MR-undersøkelser ved private radiologiske virksomheter. For den som er syk, vil dette gjøre en forskjell. Det betyr at flere som rammes av sykdom og skader, vil kunne behandles raskere, bli friskere og leve lenger og bedre med sine nære. Selv om mange kvinner som har ventet urimelig lenge på brystrekonstruksjon etter brystkreft, har fått hjelp gjennom styrkingen av dette feltet ved hjelp av den øremerkede ordningen, er det fortsatt for mange som har ventet for lenge. Regjeringen vil derfor være tydeligere enn den forrige regjeringen med å sikre at de som har ventet lengst, får hjelp neste år. Vi vil i oppdragsdokumentet ikke bare stille krav om at kompetansen opprettholdes, men også at kapasiteten videreføres. Vi vil kreve jevnlig rapportering av hvor mange som har fått hjelp, og stille krav til god informasjon til de kvinnene det gjelder. Om nødvendig vil vi vurdere å gjeninnføre øremerking innen rammen i revidert budsjett. Regjeringen mener at Sykehus-Norge kan styres bedre og smartere. Ansvaret og den politiske forankringen av utviklingen i helsesektoren må bli tydeligere. Det er noe som er etterlyst av både pasienter og ansatte. Vi har startet arbeidet med en ny nasjonal helse- og sykehusplan. Det vil være et viktig arbeid for å sikre et trygt og godt helsevesen i framtiden. Målet er at Stortinget skal legge tydeligere føringer for hvordan spesialisthelsetjenesten skal utvikle seg og møte endringer i befolkningen og innen medisin. Helse er politikk, og vi må sørge for at utviklingen blir bedre demokratisk forankret. Stortinget er ikke Oslo, Stortinget er hele Norge samlet i Oslo. Men jeg vil understreke at inntil planen er vedtatt og virker, vil regjeringen bygge på dagens styringssystem. Det betyr at de regionale helseforetakene fortsatt skal ha ansvar for å gjennomføre regjeringens politikk og for å følge opp at bevilgningene blir benyttet slik de skal. Utviklingsarbeidet som er i gang i spesialisthelsetjenesten, skal selvfølgelig fortsette mens vi arbeider med den nasjonale helse- og sykehusplanen. Det verken kan eller skal stoppes opp. Nedleggelse av akutt- og fødetilbud skal ikke godtas før planen er behandlet i Stortinget, med mindre nedleggelser er begrunnet ut fra kvalitet og pasientsikkerhet. Jeg har møtt pasienter som har gjennomgått alvorlige operasjoner, inngrep der utfallet er totalt avgjørende for hvilket liv de vil kunne leve senere. Vi vet det skjer komplikasjoner i helsevesenet. Vi vet det er forbedringspotensial mange steder. Men pasientene vet for lite om behandlingen de vil motta, og myndighetene vet for lite om den. Å bedre kvalitetssystemene er, sett i sammenheng med dette, ikke bare en politisk oppgave, men etter min oppfatning også en moralsk plikt. Det handler om hvordan vi kan gi liv og livskvalitet til pasienter. Det er for stor variasjon i kvaliteten på sykehus. Vi skal satse sterkere på å utvikle kvalitetsindikatorer og medisinske kvalitetsregistre, og vi trenger flere mål på resultater av behandling. Pasientopplevd kvalitet må være en naturlig og integrert del av dette arbeidet. Tiltakene som skisseres i stortingsmeldingen om kvalitet og pasientsikkerhet, skal følges opp. Systematisk arbeid med kvalitetsforbedring og pasientsikkerhet er et ledelsesansvar som må prioriteres på alle nivåer i helse- og omsorgstjenesten. Å innføre en nasjonal forsøksordning med kvalitetsbasert finansiering av spesialisthelsetjenesten vil nettopp ha som hensikt å øke styrene og ledernes oppmerksomhet om kvalitet og resultatene av behandlingen. Regjeringen vil løfte dette arbeidet, sånn at vi får et mer åpent helsevesen, et mer lærende helsevesen og et helsevesen som setter pasientens behov i sentrum for det man gjør. Denne regjeringen prioriterer også de som trenger det mest. Blant de svakeste pasientgruppene i helsevesenet er ruspasientene. Behovene på rusfeltet er fortsatt store. Derfor gjør regjeringen et solid løft på dette området. Det blir flere behandlingsplasser. Veksten i helseregionene skal være større for rus og psykisk helse hver for seg enn somatikk. Det øremerkes midler til rus både i kommunene og i sykehus. Rusfeltet skal merke at vi har en ny regjering. Dette er et arbeid som er blitt ytterligere forsterket gjennom den gode budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre her i Stortinget. Jeg er glad for at disse to partiene så tydelig bidrar til å styrke arbeidet for mennesker med psykiske helseutfordringer, rusavhengige og ikke minst deres pårørende og barn – spesielt arbeidet i regi av frivillige organisasjoner og i kommunene. Vi står overfor en befolkning som blir stadig eldre. Det er en god ting. Økt levealder er det ypperste tegnet på at man lykkes med å skape et velferdssamfunn. Eldre mennesker er viktige bidragsytere i samfunnet. Mange jobber lenger, er aktive i frivillige organisasjoner og stiller opp for at hverdagen i familien skal gå opp. Men med økt alder kommer også det at mange får mange behov for hjelp, pleie og omsorg. Det krever politiske forberedelser. Mange eldre føler utrygghet i møte med alderdommen. Den utryggheten må vi bidra til å redusere. Regjeringen vil at staten skal ta et større ansvar for å sikre at kommunene får mulighet til å bygge ut kompetanse, kvalitet og kapasitet i omsorgstjenesten. Det er en stor utfordring å bygge ut kapasiteten når det gjelder heldøgns omsorgsplasser, slik at vi ikke havner ytterligere på etterskudd når den sterke økningen i behovet kommer etter 2020. Det tar tid å planlegge og bygge omsorgsplasser. Derfor styrker vi tilskuddsordningen, og vi foreslår å øke til 50 pst. av anleggskostnadene samtidig som vi øker rammen. I tillegg foreslår regjeringen å øke tilsagnsrammen tilsvarende ytterligere 500 heldøgns omsorgsplasser. Til sammen gir den nye rammen grunnlag for 2 500 nye og ombygde plasser. Dette er et godt budsjett som ikke minst komiteens arbeid har bidratt til har blitt bedre, også på område innen rus og psykisk helse.