Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-12:
Forslaget fra flere representanter fra Fremskrittspartiet går ut på å oppheve lov om eiendomsskatt til kommunene. Forslagsstillerne mener eiendomsskatten er en uheldig form for dobbeltbeskatning som rammer tilfeldig og urimelig. Forslagsstillerne mener eiendomsskatten bør oppheves snarest og helst med virkning fra 1. januar 2008. Jeg regner med at forslagsstillerne selv vil gi ytterligere begrunnelse for sitt forslag. Komiteen, med litt vekslende flertall, går ikke inn på Fremskrittspartiets forslag. Regjeringspartiene viser kort og godt til at de synes dagens ordning med eiendomsskatt fungerer godt, og viser til de endringer som ble foretatt i fjor, og de nøyer seg i grunnen med å si at dette er en lokal skatt, den bør være det, og at regelverket nå fungerer godt. Eiendomsskatt vekker sterke følelser. Det er vel en av de viktigste gjengangerne i lokalvalgkampen. Vi har jo sett i denne byen at et av de største partiene, Arbeiderpartiet, som tidligere har vært en sterk tilhenger av eiendomsskatt, har valgt å love velgerne at de ikke skal innføre eiendomsskatt dersom de får flertall etter høstens valg. Det sier vel noe om spennkraften i denne skatteformen. Samtidig som det er en upopulær skatt hos mange, er det vel også slik at alle offentlige utvalg som har sett på denne skatten, anbefaler stort sett at den bør økes. Det er med litt ulik begrunnelse, men den bør økes, og særlig er det vist til at dette er en skatt som man ikke kommer unna. Har man eiendom, vet man om det, og det er for så vidt enkelt og greit å skattlegge ut fra det. De samme utvalgene har vist til at dersom man skal øke eiendomsskatten, ønsker de samtidig å fjerne formuesskatten. Den forrige regjeringen, med flertall på den ikke-sosialistiske siden, fjernet så fordelsbeskatningen, men slo fast at den kommunale eiendomsskatten skulle bestå. Fra Kristelig Folkepartis side synes vi det er et standpunkt som står seg også i dag, men vi mener også at det er grunnlag for å se på en forbedring av loven om eiendomsskatt, ved at man legger inn noen forslag som bedre ivaretar den sosiale profilen i dagens lov. Høyre på sin side begrunner vel sikkert sitt forslag. De er prinsipielt imot, men går heller ikke inn for å avvikle loven slik den nå foreligger. Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer tre forslag som går på følgende: For det første foreslår vi at man i skattegrunnlaget må ha et bunnfradrag, slik at man tar et sosialt hensyn. For det andre foreslår vi at kommunene får mulighet til å utforme generelle regler for nedskriving eller fullt fritak for eiendomsskatt, med begrunnelse i særlige sosiale hensyn. Det kan f.eks. være at en kommune må få tillatelse til å si at de som har minstepensjon, ikke bør betale eiendomsskatt. For det tredje foreslår vi at Regjeringen vurderer hvordan en utvidet adgang for kommunene til å differensiere utskriving av eiendomsskatt kan skje. Det kan være mellom ulike eiendomskategorier, som bolig, fritidseiendom, kraftanlegg og annen næringseiendom, slik at kommunene i større grad kan se på hva som er rimelig ut fra de lokale forhold. Dette blir ikke den siste debatten vi har om eiendomsskatt. Det ligger fortsatt et forslag til behandling i komiteen som går på den såkalte hytteskatten. Noen vil jo absolutt hevde at det ikke er det det er, men det betyr at vi får en fornyet debatt om eiendomsskatt til høsten. Med dette anbefaler jeg komiteens tilråding og tar opp forslagene fra Kristelig Folkeparti og Venstre.