Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-03:
Det er ingen tvil om at Stortinget er oppteke av kvaliteten i skulen og har brukt mykje tid og krefter på å debattere han. Det set eg pris på, og eg ser at det er nødvendig med eit stort engasjement på dette området. Ikkje uventa, og eg vil seie heldigvis, er veldig mykje av merksemda retta mot læraren. Det er brei semje om kor viktig det er å rekruttere, utvikle og behalde gode lærarar. Debatten er prega av ulike syn på korleis vi best får det til. Vi skal ha forventningar til lærarane. Vi skal stille krav til dei. Det skal vere realistiske, oppnåelege krav og forventningar. Dei treng god støtte og gode tilbod om utvikling, og det skal vi gi dei. Det gjer vi best gjennom å leggje til rette for langsiktig og systematisk arbeid, og ved å lytte til lærarane, skuleleiarar og andre aktørar i skulen. På den måten ønskjer eg å utvikle ei ordning som fremjar tillit og stabilitet. Dei litt over 3 000 grunnskulane vi har her i landet, er bemanna med om lag 60 000 lærarar. Desse lærarane har kvar sin bakgrunn og litt ulik kompetanse, og dei høyrer til i eit skulefellesskap. Skuleleiing og skuleeigar skal stimulere til utvikling av dette fellesskapet, slik at kompetansen er tilstrekkeleg både i fag og i dei føringane som ligg for læring i den generelle delen av læreplanverket og prinsippa for opplæringa. Særleg på barnetrinnet krev dette at elevane har mykje av tida saman med ein lærar som kjenner dei godt, og som er ein god klasselærar, og som kan bidra til å etablere eit fellesskap. På ungdomstrinnet har eg no fastsett krav om minst 60 studiepoeng for å verte tilsett i faga norsk, matematikk og engelsk. Dette fekk stor tilslutning i høyringa, og eg er innstilt på at krav i forskrift om kompetanse kontinuerleg skal vurderast. Men grunnskulen har 13 fag, ti av dei finst på alle trinn. Det betyr at i løpet av ei veke har dei 50 000 elevgruppene våre minst ti ulike fag kvar. Mange av desse elevgruppene finn vi på skular som har færre enn ti lærarar. Når det er sagt, meiner eg ikkje at små skular skal vere forklaring på at kompetanse ikkje kan byggjast opp. Alle skular skal ha kompetanse, men kanskje er det fornuftig å tenkje seg at nokre lærarar skal ha litt meir kompetanse enn andre i nokre fag. Det betyr at ein kan tenkje seg at ein knyter kompetansen til skulefellesskapet i staden for til den einskilde lærar i den einskilde undervisningssituasjon, t.d. ved å få spesialkompetanse i leseopplæring ved skulen. Parallelt med vidare vurderingar omkring krav til kompetanse, som vi skal gjere, utviklar vi lærarutdanninga med sikte på å leggje fram ei stortingsmelding ved årsskiftet. Vi skal vidareføre ei lærarutdanning for grunnskulen der vi tek sikte på meir differensiering mot steg og fag. Vi vil leggje vekt på at lærarutdanninga skal gi høg fagleg kompetanse, men nyare forsking viser òg at god fagleg kompetanse åleine ikkje er nok. Lærarane må òg vere dyktige leiarar av elevane sitt læringsarbeid, og dei må ha god kjennskap til profesjonen å undervise og til pedagogikk. Mykje av debatten her og i media handlar om grunnskulen. Framlegget om lærarlyft omfattar òg vidaregåande opplæring, og det same gjer satsinga på kompetanseutvikling som er inne i sitt siste år no i 2008. God kvalitet i vidaregåande opplæring er sentralt i arbeidet med å betre gjennomføringa for alle elevar, og lærarane er like sentrale i denne delen av grunnopplæringa. Likevel er det grunn til å minne om at krav til kompetanse er definert på ein annan måte i vidaregåande opplæring enn i grunnskulen, og at kompetanse i undervisningsfag er ein føresetnad for tilsetjing både i studieførebuande og i yrkesfagleg studieprogram. Vi har hatt eit stort kompetanselyft i denne stortingsperioden, og brukt godt over 1 milliard kr på det. Vi har skjerpa kompetansekrava for å verte tilsett i nokre sentrale fag på ungdomstrinnet. Lærarar skal lære heile livet både til beste for seg sjølve og til beste for skulen. Det bør både staten og skuleeigarar gå saman om å setje i system. I meldinga til Stortinget om kvalitet i grunnopplæringa vil vi kome tilbake igjen til det. I meldinga til Stortinget om lærarrolla og lærarutdanninga vil kompetanse og lærarrolla vere sentrale tema. I budsjettet og andre dokument framover vil vi gå vidare med å utvikle desse linene.