Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2012-04-26:
Dette innlegget blir noe lengre enn det innlegget jeg holdt i foregående sak. Statsråd Brekk er ingen fast gjest når kontrollkomiteen har saker – og i disse tider er han kanskje glad for det. I dagens sak er det imidlertid grunn til at han er til stede. Vi skal behandle en alvorlig rapport på hans felt, og det er omfattende og betydelige merknader komiteen har til de forhold som fremkommer. Vi skal behandle Dokument 3:8 for 2011–2012, Riksrevisjonens undersøkelse av Mattilsynet. Formålet med undersøkelsen har vært å vurdere i hvilken grad Mattilsynets virksomhet er enhetlig og har gitt forutsatte effektiviseringsgevinster. Følgende problemstillinger er undersøkt: I hvilken grad er Mattilsynet enhetlig i møte med brukerne? I hvilken grad har etableringen av Mattilsynet gitt forutsatte effektiviseringsgevinster? Har tilsynssystemet MATS bidratt til en mer effektiv og enhetlig saksbehandling? I hvilken grad sikrer eierdepartementets styring og oppfølging av Mattilsynet at tilsynets virksomhet er enhetlig og effektiv? Undersøkelsen har hatt hovedfokus på det utøvende tilsynsarbeidet i Mattilsynet. Å føre tilsyn utgjør om lag to tredeler av tilsynets samlede tidsbruk. Hva er så konklusjonen når det gjelder enhetlig saksbehandling? Den er langt fra god nok! Undersøkelsen viser at det er store variasjoner i vedtak som Mattilsynets distrikts- og regionkontorer har fattet i like tilsyns-, godkjennings- og klagesaker. Kontorene vurderer ulikt både sakenes alvorlighetsgrad og omfang og styrke i sanksjonene som utøves. De avdekkede forskjellene er svært uheldige i forhold til forvaltningsprinsippet om likebehandling. Enkeltpersoner og næringsdrivende berøres av Mattilsynets saksbehandling, og det er åpenbart risiko for ulike vilkår etter hvor de er lokalisert i landet. Dette øker også risikoen for at næringsdrivende blir påført økonomiske tap og omdømmetap uten grunn. Forskjeller i saksbehandling og vedtak øker også risikoen for at tilsynet unnlater å iverksette tiltak som er nødvendige av hensyn til helse eller dyrevelferd. Størst mulig likebehandling er viktig for den allmenne tilliten som forvaltningen er avhengig av. Det er en samlet komité som forutsetter at Mattilsynet og de tre berørte departementene bidrar til at tilsynet får en vesentlig mer lik behandling av like saker. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti mener departementet på bakgrunn av Riksrevisjonens rapport bør vurdere om Mattilsynets organisering slik den fungerer, er hensiktsmessig. Komiteens medlemmer fra Høyre og Venstre har også en særmerknad under dette tema. Det er en samlet komité som understreker at utfordringene med hensyn til likebehandling må tas på alvor, og forutsetter at eierdepartementene og Mattilsynet bidrar til en vesentlig reduksjon av variasjonen i saksbehandlingen. Komiteen er også tilfreds med at Riksrevisjonen vil følge opp dette og vurdere effekten av videre tiltak. Komiteen ber for øvrig om å bli holdt orientert om oppfølgingen på egnet måte. Hva så med tilsynssystemet MATS? På ingen måte tilfredsstillende, kan man vel si. I undersøkelsen har man sett på om MATS har bidratt til en mer effektiv og enhetlig saksbehandling. MATS er både et arbeidsflyt- og beslutningsstøttesystem for Mattilsynet og en selvbetjeningsløsning for eksterne brukere. Totale kostnader for MATS-prosjektet har vært 322 mill. kr. Mattilsynets saksbehandlingstid oppleves, med få unntak, å ha blitt vesentlig lengre med innføringen av MATS. MATS er lite brukervennlig og komplisert, samtidig som modulene ikke var godt nok utviklet før systemet ble satt i gang. Tilsynsrapportene i MATS er lite tilpasset ulike mottakere, systemet kan bli for rigid, lite fleksibelt osv. Det nevnes også at kvaliteten på tilsynsrapportene har blitt forringet etter innføringen av MATS, fordi rapportene har blitt uoversiktlige for mottakerne. Problemstillingene knyttet til brukervennlighet og andre utfordringer i MATS må tas alvorlig, da dette er helt sentralt for tilsynets virksomhet. Det er en samlet komité som forutsetter at det gjøres vesentlige forbedringer av systemet, og at det arbeides kontinuerlig på dette feltet. Vi ber om at departementet følger opp, og vi ber om at Stortinget orienteres om dette arbeidet i forbindelse med fremleggelsen av statsbudsjettet for 2013. Så til spørsmålet om omleggingen har ført til kostnadsreduksjoner. Riksrevisjonens undersøkelse tok sikte på å avdekke i hvilken grad etableringen av tilsynet har gitt forutsatte effektiviseringsgevinster. Stortingets forutsetning var en reduksjon på 10 pst. i forhold til driften av de tidligere tilsynene. Som det fremgår av komiteens merknader i innstillingen, er det noe uoversiktlig på dette felt. Og det kan stilles spørsmål ved om man har nådd de forutsatte kostnadsreduksjoner – i tråd med Stortingets forutsetning. Departementet har da også erkjent at mangelfull konsistens i utgiftsføringen av de ekstraordinære utgiftene har gjort det vanskelig å fastslå omfanget av kostnadsreduksjonen. Så til spørsmålet om i hvilken grad eierdepartementenes styring og oppfølging av Mattilsynet fungerer som det skal. Som jeg har påpekt tidligere i mitt innlegg, er det avdekket mangelfull pålitelighet i Mattilsynets datagrunnlag for egen ressursbruk, herunder usikkerhet om hvor mye som faktisk er brukt til omstilling, og hvor mye som er brukt til ordinær drift. Det er påpekt svakheter i MATS – i oppretting, innfasing og vedlikehold og funksjonalitet. Det er videre åpenbart betydelige svakheter i arbeidet med å få til et enhetlig tilsyn. Presis styringsinformasjon er en viktig forutsetning for god styring, og det er grunn til å stille spørsmål ved om eierdepartementene i tilstrekkelig grad har fulgt opp. Forholdene som er avdekket, er uheldige, og de kan ha konsekvenser for mattrygghet og dyrevelferd og gi næringsdrivende ulike konkurransevilkår. Det er en samlet komité som mener Landbruks- og matdepartementet bør følge utviklingen i tilsynet nøye, herunder også heve kvaliteten på styringsinformasjonen fra tilsynet. Komiteen har også merket seg at departementet har fokus på dette. Så til de øvrige merknader som fremgår av innstillingen. Her trekkes særlig frem dyrevelferd. Komiteen har merket seg at den undersøkelsen som ligger til grunn for Dokument 3:8, ikke måler om Mattilsynet har oppnådd sine effektmål, som f.eks. «trygg mat», «dyrevelferd» etc. Når det gjelder dyrevelferd, påpekes det at tilsynskampanjer gjerne er varslede og utføres i dialog med næringene. Da kan kritikkverdige forhold skjules i forkant. Det er også slik at tipsbasert kontroll fordrer at dyreholdet er synlig for andre enn den som vanskjøtter eller mishandler dyrene. Ny lov om dyrevelferd, vedtatt av Stortinget våren 2009, gir et godt grunnlag for å følge opp utfordringene knyttet til dyrevelferd. Det er å håpe at Mattilsynet prioriterer oppfølging av saker på dyrevelferdsområdet. Jeg vil til slutt vise til særmerknad fra Fremskrittspartiet og Venstre der vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en utredning om ulike forvaltningsmodeller for dyrevelferd.