Anders B. Werp (Høyre), 2015-12-17:
Bakteppet for dette justisbudsjettet er mer dramatisk enn vi kunne ønsket. Oljeprisen er mer enn halvert siden i fjor høst. Ledigheten er økende. Vi skal håndtere en rekordhøy tilstrømning av flyktninger. Den sikkerhetspolitiske situasjonen i Europa har siden våren i fjor endret seg betydelig – og til det verre. Vi ser angrep og trusler fra grupper som vil splitte, spre hat og dyrke frykt. Det internasjonale landskapet er i stadig endring – økonomisk og sikkerhetsmessig. Dette griper direkte inn i Justisdepartementets oppgaver og utfordringer. Departementet skal ivareta tryggheten i samfunnet i rolige så vel som urolige tider. Justisfeltet styrkes med 1,1 mrd. kr i friske midler fra regjeringen, pluss over 360 mill. kr til styrking av politiet og PST i tilleggsnummeret om økt antall asylankomster. I tillegg inneholder budsjettforliket mellom regjeringspartiene og samarbeidspartiene satsinger på over 70 mill. kr innenfor justiskomiteens budsjettkapitler. Regjeringen, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, legger derfor et godt grunnlag for trygg styring i en krevende tid. For Høyre er et trygt samfunn – for unge og eldre, dag og natt – en svært viktig politisk verdi, et samfunn hvor vi er klare og konsekvente i kampen mot kriminalitet. Synlig og tilstedeværende politi og god beredskap er viktig for tryggheten i samfunnet. Vi har med dette budsjettet opprettet over 1 000 nye politistillinger siden regjeringsskiftet. Politidekningen per 1 000 innbygger er på vei oppover. Oppklaringsprosenten har økt markant siden regjeringsskiftet. Nærpolitireformen gjennomføres fra 1. januar 2016. Dette er den største endringen i norsk politi i nyere tid. Samtidig økes politibemanningen, og fornyingen av politiets IKT-systemer trappes opp. Dette vil gjøre politiet bedre i stand til å forebygge, etterforske og påtale kriminelle handlinger og samtidig øke nærheten til politiet og sikre mer synlig politi der folk bor. Et bredt flertall i Stortinget har formulert en krevende og nødvendig forventning til resultatet av nærpolitireformen. Budsjettet følger opp dette. Samtidig kommer Stortinget til å følge nøye med på reformens framdrift og måloppnåelse. Styrking av bemanningen i politiet fører også til en økning i antall straffesaker i domstolene. Vi har fått tydelige signaler fra Domstoladministrasjonen om behov for økt antall dommerårsverk. Regjeringspartiene og samarbeidspartiene har derfor styrket domstolenes budsjett med 10 mill. kr under komiteens behandling. På samme måte som for domstolene vil styrkingen av politiet føre til større behov for varetekts- og soningsplasser. I altfor lang tid har straffesakskjeden vært nedprioritert, og soningskøene økte. Ved regjeringsskiftet var soningskøen over 1 200 dommer. Regjeringens målbevisste arbeid gir resultater, nå er soningskøen nesten halvert. Regjeringen har økt soningskapasiteten innenfor eksisterende fengsler, har tatt i bruk 242 soningsplasser i Nederland og etablerer i tillegg 181 plasser ved fengslene i Eidsberg og på Ullersmo. Prosessene med å etablere ytterligere soningskapasitet i Norge er godt i gang. Derfor er det oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet i sitt budsjett legger opp til at soningskøene skal øke – med de menneskelige og samfunnsmessige kostnader det medfører. Arbeiderpartiet vil avvikle de 242 plassene i Nederland uten at det er ledig kapasitet innenlands for å motta de innsatte. Det tar lang tid å etablere nye plasser. Resultatet er at soningskøene øker med Arbeiderpartiet. Dette er et budsjett for trygghet. Det styrker politiet. Samtidig forsterker det innsatsen på justisfeltet for sårbare grupper med spesielle behov, og da særlig barn. Kampen mot arbeidslivskriminalitet og organisert kriminalitet intensiveres. Det retter opp store deler av den tunge arven etter de rød-grønne i form av lav politidekning, vedlikeholdsetterslep i kriminalomsorgen og soningskøer. Dette er et budsjett som gjør landet enda sikrere.