trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Da Stortinget behandlet St.prp. nr. 45 for 2000-2001 den 13. juni i fjor, sørget flertallet for at Haslemoen leir gikk en usikker framtid i møte. Flertallet gikk inn for at Haslemoen leir skulle opprettholdes, men sa ingenting konkret om hva som skulle være igjen av militære aktiviteter på Haslemoen. Dermed fikk kommunen heller ikke tilgang til omstillingsmidler fra Kommunal- og regionaldepartementet. Flertallet gjorde at Haslemoen falt mellom to stoler. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, viser nå til at «Våler kommune har mulighet til å søke om omstillingsmidler fra Kommunal- og Regionaldepartementet», og sier videre at «alternativ bruk av leiren vil kunne gi mulighet for nye arbeidsplasser, f.eks. ved en etablering av trafikkhøyskolesenter». Videre forutsetter dette flertallet at Forsvaret i omstillingsperioden rydder leiren og øvingsfeltet slik at det tilfredsstiller kravene fra Statens forurensningstilsyn. I forbindelse med avhending av leiren forutsetter flertallet at vanlige retningslinjer for miljø følges. Jeg er glad for denne merknaden. Jeg vil understreke det ansvar Forsvaret har for å rydde opp etter seg, slik at leiren og øvingsfeltet kan benyttes av kommunen til andre aktiviteter fra den dagen Forsvaret forlater Haslemoen, og ber statsråden følge dette nøye opp. At Haslemoen betyr mye for kommunen, er hevet over all tvil. Våler Arbeiderparti har engasjert seg i denne saken og har kommet med konstruktive innspill for at Haslemoen leir skal bestå. I Våler kommune ligger det en flott videregående skole som har høy kompetanse på yrkessjåførutdanning. Videre ligger Norsk Trafikksenter her, som er ett av Nordens mest moderne trafikkopplæringssentre, spesielt på tunge kjøretøy. Jeg vil be Regjeringen vurdere å etablere et trafikkhøyskolesenter på Haslemoen. Jeg registrerer at Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet fremmer forslag om opprettholdelse av Haslemoen ved å samordne ressursene mellom Haslemoen og Terningmoen. Dette forslaget får ikke flertall, selv ikke om vi tre representantene fra Hedmark Arbeiderparti hadde stemt for det. Nå har Våler kommune og de ansatte ved Haslemoen leir blitt holdt for narr lenge nok. Nå må Våler kommune få et klart svar og tilstrekkelig – jeg understreker tilstrekkelig – med omstillingsmidler, som gir kommunen mulighet til å omstille seg og etablere ny virksomhet, i en kommune som sliter økonomisk. Igjen behandler Stortinget store endringer i Forsvaret. Det er nødvendig å tilpasse Forsvaret til en ny tid, men for dem som har sitt virke der og har etablert seg med bolig og familie i tilknytning til en militærleir, føles det nok vanskelig stadig å utsettes for omorganisering og dermed utrygghet for hverdagen. Det rammer nemlig ikke bare dem som har sitt arbeid i Forsvaret, men hele familien. I mange kommuner er Forsvaret hjørnesteinsbedrift og hovedinntektskilde for kommunen. Slik er det også med f.eks. Haslemoen leir i Våler kommune i Hedmark.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Et flertall i Stortinget bad for ett år siden om at det ble foretatt en utredning om framtidig lokalisering av Forsvarets virksomhet på Rygge, Gardermoen og Kjeller. Det ble også vist til det potensialet som kunne ligge i salg av Kjeller ved å flytte hele eller deler av verkstedvirksomheten fra Luftforsvarets forsyningskommando til en av Luftforsvarets stasjoner. I utredningen kom det også fram at Luftfartsverket krevde strenge faglige krav til militær bruk av Gardermoen, spesielt til test- og øvelsesflyging for jagerfly og helikoptre. Det var nye signaler og har selvsagt vært med på å endre forutsetningene i forhold til St.prp. nr. 45 for 2001-2002 for hvilke virksomheter som overhodet kan legges til Gardermoen. I flertallsinnstillingen ber regjeringspartiene og Arbeiderpartiet om at det snarest tas en prinsippbeslutning på Luftforsvarets totale virksomheter på Gardermoen, Rygge og Kjeller. Relokalisering av transportflyene til en annen flystasjon og spørsmålet om en eventuell nedleggelse av Gardermoen flystasjon i forbindelse med en fremtidig løsning for Forsvarets transportfly må nå avklares raskt. Det hadde selvsagt vært ønskelig om vi allerede nå kunne ha avgjort fremtidig virksomhet på Rygge, Gardermoen og Kjeller. Usikkerhet om egen arbeidsplass er som kjent ikke beste motivasjonsfaktor. Som Østfold-representant er innstillingen om at Rygge fortsatt skal beholde helikopterskvadronen og Falcon-jet på Rygge, positiv. Rygge unngår dermed å bli lagt i «møllpose», slik det var fare for. At det ikke vil gi en økonomisk gevinst å legge ned flyaktiviteten på Rygge, er også avklart. Det var det mange regnestykker på i forrige runde. Det er også grunn til å merke seg at Senterpartiet og SV går inn for å legge ned all flyaktivitet på Rygge og går inn for at Gardermoen opprettholdes. Med andre ord, Rygge skal pløyes opp og brukes til noe helt annet enn flyplass. Det vil Arbeiderpartiet advare sterkt imot. Det er grunn til å minne om at 11. september gav oss en påminnelse om at det er fornuftig å ha en operativ militær flyplass også sør for Oslo. Vedtaket i dag bør også gjøre det lettere å få etablert en sivil flytrafikk på Rygge. En kombinasjon med det militære vil gi økonomiske besparelser for begge parter. Til slutt vil jeg si at det er veldig bra at vi i dag kommer til å vedta fortsatt støtte til Det Frivillige skyttervesen. Sjelden har vi vel fått så mange henvendelser og flere innføringer i Det Frivillige skyttervesens historie og arbeid som vi har fått her i vår. Det bør være et område vi alle nå kan veldig mye om og ser viktigheten av å opprettholde, og jeg håper Regjeringen aldri kommer tilbake med slike forslag igjen.
Martin Engeset (Høyre), 2002-06-19:
Det er i dag ganske nøyaktig ett år siden Stortinget hadde sin forrige store forsvarspolitiske debatt. Den gang forelå det et forslag fra den daværende arbeiderpartiregjeringen om å legge ned Rygge militære hovedflystasjon. Rygge skulle legges i «møllpose», som det så kjekt het. Dersom dette forslaget hadde blitt vedtatt, ville det blitt svært vanskelig, for ikke å si umulig, å sikre et effektivt luftforsvar av hovedstaden og det sentrale østlandsområdet. Heldigvis lyktes det Høyre, i samarbeid med andre partier, å stoppe dette fatale forslaget. I dag, ett år senere, har erkjennelsen av at det sentrale østlandsområdet trenger en fullverdig, operativ militær flyplass tvunget seg frem i flere politiske miljøer. Det er nok ingen urimelig antakelse å legge til grunn at det dypt tragiske terroranslag mot New York 11. september i fjor har medvirket til denne nye erkjennelse. Rygge militære hovedflyplass spiller en viktig rolle i øvingsaktiviteten til våre jagerflygere, og for allierte fly som trenger en militær flyplass i sør på vei til Nord-Norge. Rygges eksistens gjør det også enklere med deltakelse i allierte øvelser i Atlanterhavsbassenget. I St.prp. nr. 55 gir Regjeringen beskjed om at den vil vurdere relokalisering av transportflyene i 335-skvadronen til en annen flystasjon, og en eventuell nedleggelse av Gardermoen flystasjon i forbindelse med avklaring av fremtidig løsning for Forsvarets transportfly. Luftfartsverket har uttrykt skepsis til ny og utvidet militær flyaktivitet ved Gardermoen. Vi vet også at de fagmilitære vurderinger går i samme retning. Presset er stor bl.a. på lufttrafikktjenesten, og det fremstår for meg som helt utenkelig at behovet for trening av jagerfly- og helikopterpiloter i fremtiden kan la seg forene med at Gardermoen skal fylle rollen som den sivile hovedflyplass for østlandsområdet. For ett år siden anmodet et flertall i forsvarskomiteen og Stortinget Regjeringen om å få seg forelagt et forslag vedrørende fremtidig virksomhet på Rygge, Gardermoen og Kjeller, og at forslaget skulle behandles allerede i høstsesjonen 2001. Et flertall ønsket også en nærmere utredning av potensialet knyttet til utflytting av verkstedenheter fra Forsvarets logistikkorganisasjon og salg av Kjeller. Jeg har notert meg at et stort flertall i forsvarskomiteen, alle unntatt medlemmene fra SV og Senterpartiet, uttrykker meget tydelig at det nå snarest tas en prinsippbeslutning i forhold til Luftforsvarets totale virksomheter på Gardermoen, Rygge og Kjeller. Dette spørsmålet er nå overmodent for beslutning. Det har vært utredet nok rundt disse problemstillingene. Komiteen peker jo selv på at en rekke utredninger og studier har behandlet disse forholdene, både samlet og hver for seg(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Martin Engeset (Høyre), 2002-06-19:
I utgangspunktet har jeg lyst til å si at det er litt synd at så mye av denne saken skal bli dominert av en enkeltsak som fort kan overskygge mye av det andre som er viktig i saken knyttet til EOS-utvalgets årsmelding. Men det er jo ofte slik at enkeltsaker overskygger helheten. Saksordføreren har gjort rede for at komiteen har støttet seg til EOS-utvalgets innstillinger, og EOS-utvalget har også i år gjort en god jobb når det gjelder det tilsynet de skal ha med disse tjenestene. Det er viktig å legge til grunn at det er noen grunnleggende spilleregler som må følges. Her har altså komiteen delt seg i et flertall og et mindretall. Jeg må nesten korrigere saksordføreren der, for det er ikke noen av medlemmene i kontroll- og konstitusjonskomiteen, men et flertall som slår fast at Stortinget faktisk bør holde fingrene av fatet når en sak står for rettsapparatet. Dette handler om grunnleggende prinsipper og spilleregler i arbeidsdelingen mellom den lovgivende, utøvende og dømmende makt. Det er hevdvunne prinsipper som Stortinget har fulgt og bør følge. Medlemmene fra Høyre og Kristelig Folkeparti i komiteen sier i en merknad at de har merket seg at departementet i brevet sier at de tar med seg erfaringene fra denne saken i fremtidig relevant saksbehandling. Forsvarsdepartementet tar også kritikken EOS-utvalget kommer med, til etterretning, og sier seg enig i den kritiske merknaden utvalget har hatt om muntlig saksbehandling. Det legger vi til grunn. For øvrig tar vi til etterretning at Forsvarsdepartementet mener at EOS-utvalgets merknader ikke påvirker det sentrale i selve saken, det substansielle i selve saken, men går på saksbehandlingen. I forlengelsen av det føler vi det mest riktig, ikke minst av prinsipielle grunner som jeg har gjort rede for, å avvente rettsapparatets behandling av denne konkrete saken.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-19:
Det kan tyde på at hedmarkingene fortsatt går i tog – i hvert fall hvis en ser på talerlisten – selv om noen har falt ut av det fakkeltoget som gikk for et par år siden til fordel for opprettholdelse av Haslemoen leir. Jeg har først lyst til å understreke at Senterpartiet er for et vernepliktsforsvar, et folkeforsvar for hele landet, ut fra hensynet til rekruttering, bemanning, lokalisering og en strategi for et norsk forsvar. Så litt til et par saker som berører Hedmark spesielt og først til Haslemoen leir. Vi ønsker, sammen med SV og Fremskrittspartiet, å opprettholde Haslemoen leir. Vi mener at det er en riktig og viktig ressursutnyttelse, at en utnytter og samordner de ressursene som er på Haslemoen leir innenfor Østerdalen garnison, spesielt i et samarbeid mellom Terningmoen og Haslemoen. Det er ressurser ved Haslemoen leir som bør beholdes og utnyttes av Forsvaret, ikke minst i forhold til den ressursknapphet som Forsvaret har, utfra de rammer som legges i dag. Det er sagt at det skal være en trinnvis nedtrapping, og at de som arbeider der, skal få tilbud om ny jobb innenfor Østerdalen garnison. Men hvor mange er det da som fortsatt blir bosatt i Våler, og hvordan blir det i forhold til bosetting og arbeidsplasser i Våler? Det er helt riktig at Våler kommune nå må få et skikkelig svar. Med det vedtaket som gjøres i dag, tyder det på at Haslemoen leir blir nedlagt. Da må det stilles omstillingsmidler til disposisjon, og det må være en tilrettelegging for framtidsrettet bruk av Haslemoen leir og de fasiliteter som leiren har, gjerne i samarbeid med private og offentlige aktører som er i Våler kommune allerede. Så litt til Regionfelt Østlandet. Vi ønsker ikke at dette skal etableres. Det vises i dag til Sårbarhetsutvalget, og komiteens nestleder fra Kristelig Folkeparti sier at vi tar ingen omkamp på Regionfelt Østlandet. Jeg mener at det bør gjøres det. Økonomi og økologi tilsier det. Når det gjelder økologi og miljø, er det klart at det er betenkelig at store menger tungmetaller og kjemikalier, hvitt fosfor, for å nevne noe, vil bli spredd i de grunnforholdene som en har i Regionfelt Østlandet. En bør kunne reversere noe av dette. Bruken av Rena leir er et annet moment som har kommet inn i det siste. Det er slik at vi har alternativer. Jeg har diskutert det med presidenten før, da han var forsvarsminister. Jeg skal ikke gjenta argumentene her, men hvis det er riktig at det i vinter er inngått en traktat mellom de nordiske land når det gjelder opprettholdelse av en nordisk brigade, skjønner jeg enda mindre av at vi ikke kan ha et nordisk samarbeid på skytefeltaktivitet, når det ligger et felt bare få mil unna Regionfelt Østlandet slik det er tenkt lokalisert.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-06-19:
Jeg hadde håpet på at forsvarsministeren hadde kommentert dette med en nordisk brigade. Er det slik at det er inngått en traktat mellom de nordiske land om å opprette en nordisk brigade? Jeg syns at det er en relevant og interessant sak i forhold til dette med samarbeid og kanskje også i forhold til skytefelt. Så litt mer om det jeg ikke rakk, som gjelder nettopp skytefelt. Det er også vist til Sårbarhetsutvalget i forbindelse med behandlingen av skytefeltet, og jeg syns at det blir litt for lettvint. Jeg er enig i at mange ting i forbindelse med miljø og forurensning er viktig i denne sammenhengen, men jeg tror vi må se det i en enda større sammenheng enn det, og at Sårbarhetsutvalget ikke kommer til å gjøre noe fra eller til når det gjelder etableringen av skytefelt. Økonomien er også veldig interessant i forhold til endelig avgjørelse. Har forsvarsministeren vurdert hva det vil koste å opprette et miljø- og næringsfond for dette området, slik som berørte kommuner – og jeg sier kommuner – har bedt om? Jeg er klar over at det spørsmålet dessverre er kommet veldig kort lokalt, men det vil komme et krav om et miljø- og næringsfond, noe som ytterligere vil øke kostnadene på utbyggingssiden. De vil bli mangedoblet i forhold til utgangspunktet for kostnadskalkylene for dette skytefeltet. Jeg ber forsvarsministeren kommentere hvorvidt dette er beregnet inn i en framtidig kostnadskalkyle. Samtidig har jeg lyst til å spørre hvor de 200 mill. kr som lå inne i det opprinnelige budsjettet for regionfeltet til opprydding på Hjerkinn, befinner seg nå. Er de fortsatt i utbyggingsbudsjettet, eller er de tatt ut av budsjettet? Budsjettet har allikevel økt tilsvarende, for rammene er jo ikke blitt mindre. De har tvert imot blitt større.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Jeg er glad for at forsvarsministeren nå bekrefter at dette meget uheldige frysvedtaket er opphevet, og at man har de vanlige rutinene. Hun var ikke helt eksplisitt på dette, men slik jeg oppfattet det, er det rutiner for at våpenkjøp som komiteens leder omtalte som å kunne være politisk følsomme – statsråden snakket om bare følsomme – skulle legges frem for den politiske ledelse i departementet. Jeg går ut fra at det er statsråden hun snakker om, ikke disse andre som ikke har noe spesielt ansvar, og at det nå er de vanlige rutinene. Slik jeg også tolket henne, er det ikke lenger noen problemer eller restriksjoner spesielt for Israel, slik at det landet ikke utmerker seg i forhold til andre land. Statsråden bekreftet vel at det var likebehandling av land. Da tolker jeg det dit hen at for øyeblikket er situasjonen slik at dersom det kommer på tale å kjøpe våpen fra Israel, der det ikke er gjenkjøpsforpliktelser – jeg forutsetter at det ikke er et omfang som krever gjenkjøp, det er ikke den problemstillingen jeg snakker om, for det er noe annet – og det kommer en slik sak på statsrådens bord, vil hun automatisk gi det sin godkjennelse og sin påtegning om at det er i orden. Jeg ber om at statsråden sier fra hvis jeg har mistolket henne på dette punktet.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Jeg aksepterer overhodet ikke noen antydning engang om innskrenkninger i taletiden når det gjelder utsettelsesforslaget, forslag nr. 1. Jeg vil be om at presidenten leser merknaden – da ville han ikke ha fremmet forslag om noen begrensning i taletiden. Jeg foreslår at forretningsordenen legges til grunn når det gjelder forslag nr. 1.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Da er det bare å ringe til votering. Jeg har fremmet et konkret forslag om at forretningsordenen legges til grunn. Det avgjør Stortinget, og da må Stortinget ha det nødvendige antall medlemmer til stede.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Det er en ganske konkret sak å ta stilling til i og for seg. Vi for vår del mener at dette opplegget, med den begrensning i taletid som presidenten har foreslått, vil kunne være tilstrekkelig til at man får belyst denne saken på en slik måte at Stortinget er i stand til å avgjøre hvorvidt vi skal falle ned på den ene eller andre siden i voteringen over forslag nr. 1.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Under behandlingen av EOS-utvalgets årsmelding var det én sak som ble diskutert ofte og intenst i komiteen, hva gjaldt både innholdet i saken og formalitetene rundt vår behandling av saken. Hovedårsaken til det var at denne saken befant seg i rettssystemet. Det var falt dom i første domsinstans, og enkelte av komiteens medlemmer antok at denne saken ikke burde ankes videre i rettssystemet. Andre mente – og mener antakelig – at dette ville det være statsrådens sak å vurdere og statsrådens sak å avgjøre. Imidlertid ble det slik at forsvarsministeren kommenterte saken i pressen, og hevdet at Regjeringsadvokaten hadde rådet statsråden til å anke. Komiteens medlemmer ble i det minste noe forundret over dette og mente at å anke en slik sak som dette må være statsrådens ansvar, statsrådens myndighet, og at det ikke er noen rimelighet i at statsråden her eksempelvis bruker, og henviser til, Regjeringsadvokaten og på en måte skyver ham foran seg i en pågående debatt. Derfor ble komiteens medlemmer med på å be om å få se det brevet fra Regjeringsadvokaten som statsråden tuftet sin beslutning på. Forsvarsministeren svarte i et senere skriv til komiteen der hun redegjorde for hvordan disse tingene fungerer, at brev og råd og utredning fra Regjeringsadvokaten var en sak mellom ham og statsråden. Nå er det ingen tvil om at Stortinget for sin del er i sin fulle rett til å kreve dette brevet oversendt, hvis man fatter et slikt vedtak her i plenum. Men om det skulle skje, vil vi ha en usedvanlig spesiell sak å håndtere her i salen. Medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre forholder seg til det svaret vi har fått av statsråden på komiteens henvendelse, og støtter ikke kravet om at Regjeringsadvokatens brev skal oversendes komiteen.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Veldig kort: Vi har denne situasjonen med denne klare oppfatningen om denne ene saken og rettsapparatet og Stortinget og alle disse tingene. Jeg skal ikke ta opp det igjen, for vi får sikkert en sjanse til å gå dypere inn i det i en annen sammenheng. Men jeg har noen spørsmål til statsråden. En person er oppsagt, saken er oppe i retten, det faller en dom i en lavere rettsinstans som staten totalt taper, det fremmes en anke, og samtidig – om jeg har forstått det rett – tilbys vedkommende en ny stilling. Da må jeg spørre statsråden: For det første: Er det tilbudt en stilling? For det andre: Er det en relevant stilling i forhold til vedkommendes kvalifikasjoner og tidligere posisjon og rolle? Dersom denne stillingen ikke skulle være akseptabel for vedkommende, ville han da bli tilbudt andre stillinger i påvente av at denne saken endelig skal få sin avklaring?
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Jeg støtter presidentens forslag til opplegg, fordi vi har rikelig anledning til å komme fram med de meget vektige argumentene vi har for dette forslaget. Jeg tror vi får muligheter til å få belyst det på denne måten, og også til å behandle selve saken senere på en skikkelig måte. Derfor støtter jeg dette.
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Jeg syns det er bra at statsråden noe på vei tar konsekvensene av kritikken, altså det som går på den framtidige behandling av den type saker. Men statsråden har i pressen bidratt til at vi står med et bilde av en person som har begått 31 sikkerhetsbrudd, til tross for at dette er tilbakevist i retten, til tross for at avdelingsdirektørens overordnede gjennom flere år sier at de aldri har betraktet direktøren som en sikkerhetstrussel, og til tross for at avdelingsdirektøren, da saken om tilbakekallingen av sikkerhetsklareringen ble planlagt, ble sendt ut på oppdrag hvor gradert informasjon ble behandlet. Dette bildet av en person som har begått 31 sikkerhetsklareringsbrudd, blir også tatt opp igjen i denne salen, og derfor er det så viktig at statsråden er tydelig på det. Hva mener statsråden om at når to sjefer, altså ikke hvilke som helst sjefer, men to overordnede, står fram med et positivt bilde av avdelingsdirektøren, så blir deres vitneprov forvrengt? Det er jo også dette som får EOS-utvalget til å skrive: «Det som foreligger må sies å være egnet til å svekke tilliten til at den beskrivelsen som er gjengitt i departementets brev er objektiv og dekkende.» Så mitt spørsmål er: Vil ikke statsråden se at det kan være muligheter for at vitnene er blitt misbrukt, og vil hun i så fall beklage det? Og vil statsråden innrømme at i denne saken har ankebehandlingen vært rufsete, for å si det mildt?
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Når det gjelder det siste statsråden sa, oppfatter ikke denne personen at han har fått tilbud om en adekvat stilling. Jeg vil minne om hva som står i ankegrunnlaget, at det å være sikkerhetsklarert er imidlertid et krav til enhver stilling på dette nivå i Forsvaret. Jeg oppfatter statsrådens svar til meg som en innrømmelse av at EOS-utvalgets kritikk er berettiget, også i forhold til departementets ansvar videre. Så da står vi faktisk igjen med den enkeltsaken som vi snakker om. Jeg ser også på det som en beklagelse av at det bildet er skapt at dette er en person som har begått 31 sikkerhetsbrudd, og jeg synes det er bra at statsråden beklager det. Jeg vil gjerne ha en bekreftelse på at hun beklager at det bildet er skapt. Så er det viktig framover at vi ser på denne enkeltsaken. Jeg vil utfordre statsråden til å svare på følgende: På bakgrunn av at vi kan stå overfor noen mindre brudd, og på bakgrunn av at denne personen faktisk ble sendt ut på oppdrag der det var krav til å behandle gradert informasjon, mener hun at den reaksjonen som han har fått, den kverna han må gjennom i rettsapparatet, er rimelig? Hvordan vil hun håndtere liknende saker framover, og hvordan vil hun sørge for at det ikke skal være grunnlag for misbruk av bruk av sikkerhetsklareringen?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Også Kristelig Folkeparti går inn for å støtte presidentens forslag til debattopplegg, og vi er enig med representanten fra SV.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-19:
Spørsmålet fra representanten Hagen er selvfølgelig på sin plass. «Høyreekstrem» er norsk folkelig språkbruk for nynazister. Jeg har aldri tenkt på andre. I den sammenheng det også har vært presentert i media, er det jo det man har siktet til. Men jeg skal gjerne presisere meg på den måten, slik at det også er behørig registrert her i Stortinget. Vi snakker om nynazistiske grupperinger, om deres harde kjerne og deres støttespillere, og representanten Hagen og jeg har et sterkt sammenfallende syn når det gjelder hvordan dette skal bekjempes.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-19:
Først for ordens skyld: Jeg er ikke byrådsleder i Oslo, jeg er ikke leder for Oslo politidistrikt og er heller ikke politidirektør. Men jeg er selvfølgelig informert. Politiets hovedbilde av dette arrangementet, som de har prøvd å komme fram med, men som ikke har vært like lett å komme fram med, uten at jeg skal utdype det nærmere, er at det er en forskerkonferanse. Det ble holdt en lignende forskerkonferanse her i april, tror jeg, som ble bevoktet av to fra politiet. Nå er det altså en forskerkonferanse. I forbindelse med den forskerkonferansen er det anmeldt en svært godt forberedt lovlig demonstrasjon i regi av Oslo 2002, som har hatt en veldig direkte dialog med politiet. Det er grupper som politiet har invitert til dialog, som ikke har stilt opp og tatt dialogen – jeg tror det bl.a. gjelder Attac. Det er andre grupper – uten at jeg skal navngi dem – som politiet har invitert til dialog, som heller ikke har svart på dialoginvitasjonen. Men politiet har gått bredt ut for å invitere til en dialog for å sørge for at det som er antatt å være det viktigste og riktigste, er at en stor, stor mengde av fredelige ikkevoldelige demonstranter skal kunne framføre sine meninger. Det som er situasjonen fra tidligere demonstrasjoner, og som ikke jeg vil vurdere nå, er at det har skjedd at det har vært reisende i voldelige provokasjoner som har hatt som sin linje å gjøre sitt beste for å provosere politiet. Jeg tror politiet er klar over at noen kan tenke seg å være slik. Hvem de er og hvor mange de eventuelt vil være, det vil vi først se når det hele skjer. Men det er ingen tvil om at disiplinert opptreden av demonstranter som vil ytre seg på et fredelig og godt grunnlag, er det viktigste. Og politiet har orientert meg om det samarbeidet de bl.a. da har med «Oslo 2002». Jeg er ikke kjent med at noen av de organisasjonene som representanten Valle tar opp, skal høre til et fiendebilde. Vi snakker om grupper som er bortenfor Sosialistisk Ungdom i så fall, og jeg ønsker ikke å gå inn på å detaljere det, annet enn å si at det kan tenkes at noen opptrer slik. Og da vil jeg si det på følgende måte: Det ville være en tjenesteforsømmelse av politiet å ikke være forberedt på at noen eventuelt skulle opptre slik. Man må være basert på at de fleste er fredelige, og gjøre sitt ytterste for ikke å bli provosert.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-19:
Som det fremgår av mitt svar av 29. mai 2002 til justiskomiteen, har departementet planer for langsiktig utnyttelse av Luftforsvarets skolesenter i Stavern. Departementet har allerede leid anlegget i ett år, fra 1. august i år, som kurs- og øvingssenter. Jeg har merket meg at forslagsstillerne fremhever at samlokalisering av opplæringsvirksomhet vil gi driftsmessige fordeler. Departementet foretar en løpende vurdering av og om politiets ressursanvendelse er formålstjenlig og kostnadseffektiv. I vurderingene om overtakelse av skolesenteret i Stavern har nettopp disse hensyn vært viktige, hvor jeg med utgangspunkt i et helhetlig perspektiv tar sikte på at senteret i Stavern i tiden fremover ikke bare skal være et tilbud innenfor politiets opplæringsbehov, men for justissektoren i sin helhet. Skolesenterets utforming og kapasitet gjør det etter min mening godt egnet til flere formål i justissektoren innenfor politietaten. Det er for øvrig aktuelt å tilby anlegget til ulike kurs og konferanser hvor deltakerne ellers må forlegges på hotell. Stavern og omkringliggende øvelsesområder vil også bli vurdert med hensyn til mulighetene for samvirke innenfor samfunnssikkerhetsområdet. Regjeringen har ellers varslet i St.meld. nr. 17 for 2001-2002 at det kan bli aktuelt å nedlegge en–to av Sivilforsvarets skoleanlegg. Målsettingen om en gradvis overføring av øvelses- og opplæringsaktiviteter til Stavern gjør det påkrevet med en gjennomgang av opplærings- og etterutdanningstilbudet i politiet, sammenholdt med de vurderinger som departementet samlet legger til grunn for fremtidig utnyttelse av skolesenteret i Stavern. Politidirektoratet og Politihøgskolen er bedt om å vurdere om etterutdanningskurs i regi av Politihøgskolen kan forlegges til Stavern. Før denne gjennomgangen er foretatt, og det er tatt endelig stilling til en langsiktig leie, legger jeg til grunn at aktiviteten i Nord-Odal og Kongsvinger fortsetter. Jeg anser det imidlertid for formålstjenlig at planlagt byggeprosess for anlegget i Nord-Odal innstilles i påvente av politiets gjennomgang og endelig standpunkt fra departementet våren 2003 med henblikk på langsiktig leie av skolesenteret i Stavern. Opplæring av politireserven vil bli lagt til Stavern fra høsten 2002 av. For departementet har det med utgangspunkt i målsettingen om å etablere et kurs- og øvingssenter for justissektoren ikke vært aktuelt å vurdere en større samlokalisering av Politihøgskolens samlede opplæringsvirksomhet. Jeg har i denne saken prioritert iverksettelse med sikte på en relativt rask overføring av øvelses- og opplæringsaktiviteter som vil gi en gevinst for justissektoren. Jeg er ellers glad for at komiteen samlet gir sin støtte til at Justisdepartementet overtar skole- og øvingsanlegget i Stavern.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-19:
Jeg prøver stort sett i innlegg å unngå polemikk, og det skal jeg også gjøre her. Representanten Hagen tok opp en rekke saker. Når vi har fremmet forslaget om 30 års fengselsstraff, har det skjedd i en høringssammenheng. Jeg syns at viktige og store forslag, bl.a. på straffelovsiden, bør høres. Det er helt riktig at Fremskrittspartiet har fremmet et konkret enkeltforslag, som er helt legitimt og riktig å gjøre, men Regjeringen og undertegnede har da valgt å legge det inn i en høring. Jeg har også sagt i Stortinget før dette var aktuelt, i en aktuell sammenheng, at jeg ville vurdere nettopp å gjøre det. Når det gjelder SEFO-ordningen, som representanten Hagen viser til, er den sendt ut på høring. Det er også i et svar til Hagen i forbindelse med dannelsen av Regjeringen sagt at man i høringen vil vurdere ulike alternativer. Når den høringen er i gang, er det fra min side helt åpenbart at den må fullføres. Fremskrittspartiet har meldt kraftfulle synspunkter, og selvfølgelig er de kjent og markert for Regjeringen. Når det gjelder saken i dag, har den vært forsøkt håndtert på den måten at man har prøvd å finne praktiske aktiviteter som under enhver omstendighet vil være fornuftige og nyttige å ha i Stavern for at dette anlegget ikke skulle mistes, samtidig som det ligger en sak til behandling i justiskomiteen og forsvarskomiteen som går på sårbarhetsmeldingen. Representanten Hagen har helt rett i at når noen gir informasjon, må en ikke blande det sammen med å be om en forhåndsgodkjennelse. Men det kan være klokt å gjøre det, slik at man vet om hverandre. Jeg prøver å praktisere det så godt jeg kan, men jeg tar ikke det som et samtykke. Jeg vil heller ikke operere slik i fortsettelsen, med mindre noen skulle gi meg et inntrykk av det. Og gir noen meg et inntrykk av det, skal jeg også håndtere det så diskré at ikke det kommer til uttrykk på en måte som utleverer noen relasjoner. Det er selvfølgelig helt riktig at det som skjer uformelt i Stortinget, ikke er lik det formelle og korrekte som vi må legge til grunn. Sånn kan vi selvfølgelig ikke jobbe. Så jeg hører innlegget, men jeg må fastholde at den måten jeg jobber på, må jeg prøve å gjøre ut fra overbevisning og samvittighet, slik som også andre partier må gjøre det. Det har ført til at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i en rekke saker har stått sammen. I noen saker har vi vært uenige, og i andre saker er vi i en utredning som kan føre oss sammen, men som kanskje ikke kan gjøre det. Men vi har ansvaret for å gjennomføre de utredningene vi står for, og det ville vi selvfølgelig blitt kritisert for hvis vi ikke hadde gjort. Jeg ønsker ikke å stå for en nedlatende holdning; det var ikke en holdning som var tilsiktet fra min side i den uttalelsen som representanten Hagen sikter til. Jeg må ta til etterretning at det er slik han opplever det. Fra min side var dette utelukkende for å gjøre det klart at vi ikke vil la det verdifulle Stavern-anlegget gå tapt, men sikre fornuftig aktivitet i ett år, fra 1. august 2002 av.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-19:
Det var en serie debatter om straff og terrorlovgivning den 12. juni. I en av sammenhengene, jeg tror det var i forbindelse med forslag fra representanten Simonsen, står det i svar til representanten Simonsens forslag at Regjeringen i forbindelse med Straffelovkommisjonen vil vurdere skjerpelse av straff på en rekke områder. Jeg sa i en annen debatt om strafferammer – nå husker jeg ikke i farten hvilken, selv om jeg normalt husker godt – at jeg ikke trodde at strafferammene var høye nok når det gjaldt alvorlige forbrytelser, jeg tror bl.a. at jeg nevnte terror. Så det ble sagt fra min side. Det er også slik at når jeg sender ut noe på høring, ligger det i det et kraftig signal at man sender noe på høring. Men når man sender noe på høring, er det for at høringen skal være reell, slik at de som skal få lov til å ytre seg, skal få sjansen til å gjøre det. Det er et standpunkt som jeg har kommentert tidligere i dag, da representanten Hagen tok opp dette sammen med en rekke andre forhold. Det er selvfølgelig et standpunkt jeg fortsatt står fast på. Jeg har markerte verdier, men jeg vil også at høringen skal være reell. Jeg vil at det skal være en debatt om disse spørsmålene, og derfor er det også sendt ut på høring.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Jeg har et spørsmål som kanskje noen vil si er av akademisk interesse, men som jeg i hvert fall synes av og til er interessant. Justisministeren ramset opp en del grupperinger som sikkerhetspolitiet skal passe på, og jeg tror jeg skjønner hva han mener, og er enig med ham. Men han kom i skade for å bruke et uttrykk for en slik gruppe – høyreekstremister. At ekstremister må passes på, er vi enige om, men jeg vil gjerne ha en avklaring på hvem som er høyreekstremister. Det er mulig at justisministeren tenker på nynazister. I så fall får han omtale dem som det, og i tilfelle på venstresiden, for nasjonalsosialismen og den internasjonale sosialismen til kommunistene er jo på samme side av det politiske spektrum. Kommer man over på høyresiden og utover der, så kommer man til slutt til anarkistene, for da blir det ingen statlig styring og ingen ting i det hele tatt. Dess mer man går til høyre, dess mer frihet for enkeltmennesket, dess mindre makt hos det offentlige, og det ytterste der er anarkister. Så hvis det var nynazistene justisministeren hadde i tankene, så er jeg helt enig i at de skal passes på. Men jeg vil ha meg frabedt at uttrykket høyreekstremister brukes, for det er altså i tilfelle den gale retningen. Både nazismen og kommunismen hører sammen godt plantet på ytterste venstre, for det er omtrent ingen forskjell på de to ideologier.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2002-06-19:
Bare en tilleggsinformasjon og opplysning til regjeringspartiene og Regjeringens representant: Det har i media av og til vært spekulert litt om forholdet mellom Fremskrittspartiet og Regjeringen, og Fremskrittspartiet og regjeringspartiene, etter at vi i fjor høst hjalp den nåværende regjering til å komme på plass. Det er blitt litt forsuret, det er litt vanskeligere. Denne saken er en av årsakene. SEFO-saken, som denne komiteen hadde, er en av årsakene. Mangelen på evne til å kunne treffe beslutninger og ha konklusjoner er blitt mer og mer påtakelig fra Regjeringen og regjeringspartiene. Det begynner snart å bli slik at jeg har lyst til å døpe den «Vurderingsregjeringen». I St. meld. nr. 17 sier man at man skal vurdere og vurdere og vurdere! Det er jo ingen konklusjoner! Nå skal man vurdere alt mulig annet rart til Stavern enn det som ligger i det konkrete forslaget som Fremskrittspartiet har kommet med. Leser man brevet fra Justisdepartementet, datert 29. mai, som er trykt i innstillingen, forsøker ikke departementet overhodet å gå inn i det forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet, og som aldeles ikke kommer fra departementet, som en representant syntes å tro. Det kommer fra våre egne og fra kontakter lokalt. Vi skal ha oss frabedt den type insinuasjoner, og vi skal også ha oss frabedt at Regjeringen prøver å sikre seg forhåndsgodkjennelse av Stortinget ved å komme i smug på komiterommene eller ved kaffekoppene. Hvis Regjeringen har den holdningen at den skal prøve det, bør den slutte med det, som en del statsrettslige professorer også har sagt. Det er i hvert fall ikke der vi får våre ideer. Jeg har prøvd å lese brevet og kan ikke se at man har gått igjennom argumentasjonen for hvorfor Politihøgskolen ville passe i Stavern som hånd i hanske, som flere sier, samt løse en del problemer både der og i Oslo-området. Man snakker om alle andre teoretiske planer, og fordi man har andre teoretiske planer som ikke er annet enn teori, skrives det: For departementet har det i lys av ovennevnte målsetting ikke vært aktuelt å vurdere en større samlokalisering av Politihøgskolens samlede opplæringsvirksomhet. Det er den holdningen fra Regjeringens kontorer og statsråder, og fra regjeringspartiene, som forsurer tilværelsen. SEFO kunne regjeringspartiene ha stemt for. Det var et prinsipp som man flagger ellers. Og det skulle ikke forbause meg om regjeringspartiene etter at statsråd Dørum har vært ute i avisene med kjempeoverskrifter om 30 års fengsel, allikevel vil stemme imot det som er satt opp som sak nr. 17 på dagsordenen i dag. Man må ikke da komme til Fremskrittspartiet i andre sammenhenger og beklage seg når man fortsetter den ovenfra og nedad-behandlingen og neglisjeringen av våre forslag, som man ser i en del av justiskomiteens saker. Dette er informasjon til regjeringspartiene og statsråden som kanskje kan formidles tilbake til regjeringskollegiet når man ikke skjønner en del av det som nå foregår i Stortinget.
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Jeg syns det var en oppklarende runde statsråden hadde nå. Jeg vil bare understreke hvor viktig det er også å ha kompetanse på hvem som ikke utgjør en trussel, som kanskje kan synes som å utgjøre en trussel, men som ikke gjør det. Og da har jeg lyst til å ta to eksempler. Jeg var med på en stor – den kunne kanskje vært større – demonstrasjon mot WTO 9. november i fjor. Det vi da opplevde, var at det var nesten flere politifolk ute enn det var demonstranter. Da spør jeg meg: Hva slags trusselbilde opererte da Politiets sikkerhetstjeneste med, som jo må ha gitt meldinger til politiet rundt dette? Det andre er det som skal skje i Oslo neste uke. Det vi opplever da, er at globaliseringskritikere blir demonisert eller kriminalisert. I hvert fall er effekten av det fiendebildet politiet har gått ut med nå, at globaliseringskritikere blir kriminalisert i folks øyne. Resultatet er at retten til å ytre seg gjennom demonstrasjoner krenkes. Resultatet er at bestemødre – om ikke denne bestmora, for denne bestemora har tenkt å gå i demonstrasjon – og folk med barnevogner vil holde seg unna, og resultatet er også å be om bråk. Jeg spør også fordi politiet tydeligvis har gitt råd til Oslo kommune om bruk av skoler. Jeg vet at mesteparten av Hersleb skole skulle gi overnatting til SU-ere som var på landsmøte, og som skulle være med på denne demonstrasjonen. Hører da SU og Attac med i trusselbildet? Og hvis ikke de gjør det, hva vil statsråden gjøre for å sørge for at kriminaliseringen opphører?
Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-19:
Når det er sagt og advart mot at Stortinget ved behandlingen av denne saken kan stå i fare for å undergrave EOS-utvalgets autoritet, bygger det på at EOS-utvalget har meldt denne saken inn for Stortinget. Da er det Stortingets plikt å ta den ballen og føre den ballen videre. Imidlertid vil jeg gi statsråden, altså forsvarsministeren, én ros i dag, og det er at hun så klart har understreket at EOS-utvalget skal ha autoritet og skal ha myndighet. Men det er altså hun som har gjort det, og ikke flertallet i Stortinget. Så vil jeg si at jeg reagerer på påstanden om at vi blander roller. Det er vår plikt å ta ballen når EOS-utvalget melder fra om kritikk. Det er ikke slik at EOS-utvalget er en domstol som henlegger saken når man ikke finner noe mer. Det er ikke slik det er. Det er ikke på det grunnlaget EOS-utvalget nå har avsluttet denne saken. Jeg vil minne om at dette var også en sak som Stortinget behandlet i fjor. Også da var saken for rettsapparatet, i den grad at partene hadde begynt å utveksle prosedyreskrifter. Den gangen tok Stortinget ansvaret ved å gå videre med kritikken. Jeg står på at det burde også dette storting gjøre, og jeg håper at man ved senere anledninger, hvis det skal være nødvendig å reise sak på denne saken, da tør gå videre med den og ta det ansvaret som vi har som storting.
Martin Engeset (Høyre), 2002-06-19:
Jeg fant det nødvendig å tegne meg til et treminuttersinnlegg for å gjendrive en totalt feilaktig påstand som ble fremsatt tidligere i debatten, under formiddagsmøtet, nemlig påstanden om at flertallet undergraver EOS-utvalgets autoritet. Dette er en oppkonstruert vrangforestilling, og den blir ikke mer korrekt om den gjentas. Vi, altså flertallet, legger til grunn og baserer oss på den kritikken EOS-utvalget kommer med knyttet til saksbehandlingen i den såkalte Ellingsen-saken. Denne kritikken har da også forsvarsministeren sagt og skrevet flere ganger at hun tar til etterretning – og det lenge før denne debatten. Men da bør også mindretallet, Fremskrittspartiet og SV, legge til grunn at EOS-utvalget konkluderer med at utvalget ikke har funnet grunnlag for å foreta ytterligere undersøkelser eller på annen måte gå videre med saken. Når saken er anket av Forsvarsdepartementet til lagmannsretten, reagerer jeg meget sterkt på at enkeltrepresentanter her i salen går langt i å prosedere saken, trekke konklusjoner og komme med påstander de umulig kan ha dekning for. De bør gå i sitt lønnkammer og tenke igjennom om de ved en slik opptreden faktisk kan komme til å gjøre vedkommende person denne saken gjelder, stor skade. Det er nemlig lagmannsretten som skal ta stilling til sakens substansielle innhold, uten innblanding fra enkeltrepresentanter, mindretall eller flertall her i salen. Det kan umulig være slik at Stortinget i plenum skal være en slags forberedende lagmannsrett, eller at enkeltrepresentanter her i salen skal opphøye seg selv til en kombinasjon av selvoppnevnt riksrevisor eller statens opphøyde personalsjef. Det fortjener kun én karakteristikk: pinlig.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-06-19:
Dette forslaget fra Fremskrittspartiet dreier seg i realiteten om etterbruken av Luftforsvarets skolesenter i Stavern. Arbeiderpartiet er også opptatt av å sikre fortsatt aktivitet i Stavern. Vi er derfor veldig positive til at Justisdepartementet har inngått en leieavtale i Stavern. I dette ligger det en plan om en samling av opplæringsvirksomheten innenfor etatene i justissektoren. Jeg skal ikke forskuttere behandlingen av stortingsmeldingen om samfunnssikkerhet, som vi skal behandle her i Stortinget til høsten, hvor det sies at det vurderes et framtidig beredskaps- og øvingssenter for politiet, øvrige nødetater og Sivilforsvaret på Luftforsvarets skolesenter i Stavern. Men det ligger godt til rette for framtidig aktivitet i Stavern. Jeg er litt forundret over Fremskrittspartiets framgangsmåte i denne saken. Uten at Politihøgskolens ledelse eller de tillitsvalgte er blitt spurt, mener de at man bare gjennom et forslag i Stortinget skal vedta en flytting. En eventuell flytting må få en langt grundigere behandling, hvor det blir vurdert av de ulike instanser etter at brukere og ansatte er blitt hørt. Det holder ikke med at forslagsstillerne har antakelser om at det vil være store fordeler med det. Det handler om at slike prosjekter må kvalitetssikres. Men det viktigste her er å få etablert ny virksomhet i Stavern. Vi er derfor svært godt fornøyd med de initiativene som justisministeren har tatt, og vi synes det ligger godt til rette for at det blir en framtidig aktivitet i Stavern.
Trond Helleland (Høyre), 2002-06-19:
Det er veldig gledelig at Regjeringen så raskt har kommet tilbake til Stortinget med denne saken om Vardåsen leir som ble spilt inn i forbindelse med budsjettet i høst. Da var det en tanke som nå er omgjort til handling. Det har gått utrolig raskt. Fra saken ble spilt inn i budsjettet høsten 2001, vil det nå bli etablert soningsplasser høsten 2002. Det må en si er rask handling. Jeg er veldig glad for at Kongsvinger kommunestyre også har behandlet saken raskt, og enstemmig har sluttet seg til det opplegget som nå er skissert. Det betyr naturligvis mye for Kongsvinger å få de arbeidsplassene som hører til dette fengslet, men aller viktigst er det at vi nå får et grep som kan bidra til å redusere de voksende soningskøene. Jeg håper at vi nå kan snu den trenden. Jeg vet at Regjeringen er opptatt av dette. Vi må ha en balanse i straffesakskjeden. Derfor er det positivt at det er en samlet komite som nå støtter Regjeringens forslag om å gjøre Vardåsen leir om til fengsel. Det er veldig positivt at vi også har blitt enige om formuleringen om en desentralisert utdanning. Jeg har lyst til å understreke at i den grad det er et problem å rekruttere folk til fengselsvesenet, er det viktig at en kan ha et utdanningstilbud i de regionene der det etableres nye institusjoner. Dette med soningskøer er noe vi må fortsette å jobbe med. Jeg er også glad for at komiteen så langt ser ut til å være med på utradisjonelle tiltak for å få på plass flere soningsplasser. Jeg håper at Regjeringen også videre vil vurdere ulike løsninger for raskt å kunne bygge ned den soningskøen vi har, og for raskt å kunne få en større kapasitet. Kapasitetsutnyttelsen er jo på topp. Det er 98–99 pst. belegg i fengslene. Det betyr at her blir det satt inn store krefter fra de ansatte for å få køene unna. Det er bra. Så får vi se når vi kommer videre, om vi kan finne nye tiltak. Bevilgninger er viktig, men det er også viktig å ha tiltak som sørger for at en får soningsplasser, men også ansatte til å håndtere de innsatte. Jeg er glad for dagens vedtak og håper nå at vi vil se resultater. Regjeringen har også vedtatt å bygge et nytt stort fengsel i Østfold. Det tar noe tid før det vil være på plass. I mellomtiden må vi finne utradisjonelle løsninger, noe som Regjeringen har gjort i denne saken.