Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-04-13:
Det er riktig at det de siste årene er bygd opp et sterkt miljø innen utdanningsforskning i Norge. Regjeringen bidrar bl.a. gjennom FINNUT, som er et stort, langsiktig forskningsprogram som dekker hele utdanningssektoren, og som har som mål å mobilisere bredt blant aktuelle forskningsmiljøer, også forskningsmiljøene innen lærerutdanningene. Jeg er imidlertid uenig i premisset om at en med grunnskolemaster ikke kan ta doktorgrad og selv bli lærerutdanner. Jeg mener at de nye femårige lærerutdanningene vil bidra til å øke rekrutteringsgrunnlaget for ph.d.-utdanninger innenfor utdanningsvitenskap, fordi alle grunnskolelærere nå får en master. Det er riktig at det i høringsutkastet til rammeplaner for femårig grunnskolelærerutdanning legges opp til at studentenes masterfordypning skal være i undervisningsfag eller i begynneropplæring. Det skal imidlertid ikke være noen motsetning mellom det å fordype seg i et undervisningsfag i skolen og ta for seg temaer knyttet til f.eks. klasseledelse, atferdsvansker eller mobbing. En grunnskolelærermaster er ikke et hinder for å søke opptak til et ph.d.-program innenfor utdanningsvitenskap. De fleste ph.d.-programmene innenfor utdanningsvitenskap har opptakskrav som relaterer seg til dagens utdanningsstruktur, og selv med dagens opptakskrav vil de nye grunnskolelærermasterne kvalifisere til å søke opptak. Kvaliteten på prosjektet man søker opptak til ph.d.-programmet med, veier tungt i en helhetsvurdering av finansiering, utdanningsbakgrunn og sannsynlighet for at prosjektet er gjennomførbart. Det vil være fullt mulig for en grunnskolelærer med femårig grunnskolelærerutdanning og med masterfordypning innen et skolefag med et spesialpedagogisk eller et pedagogisk tema å utvikle et spennende ph.d.-prosjekt innenfor pedagogikk eller spesialpedagogikk og få opptak til et ph.d.-program innenfor utdanningsvitenskap. Det kan med dagens opptakskrav være noe vanskeligere å være kvalifisert til ph.d.-programmet innenfor pedagogikk og spesialpedagogikk. Det er opp til institusjonene å bestemme og tilpasse opptakskravene til ph.d.-utdanningene sine, men f.eks. Universitetet i Agder har allerede i dag femårig grunnskolelærerutdanning satt opp som en av masterne som gir grunnlag for opptak til ph.d.-programmet, spesialisering i pedagogikk. Det er ikke et krav å ha doktorgrad i spesialpedagogikk eller pedagogikk for å bli lærerutdanner. Det det er forsket på, har betydning i vurderingen til en høyskolelektorstilling eller en førsteamanuensisstilling også på lærerutdanningene. Det er institusjonene som vurderer hva slags kompetanse de trenger, og som tilsetter personalet, men jeg vil anta at lærere med forskerutdanning vil være attraktive for lærerutdanningene. I tillegg til forskningsmiljøene i tilknytning til lærerutdanningene finnes det alternative forskningsmiljøer i pedagogikk og spesialpedagogikk. Jeg kan derfor ikke se at noen av disse forskningsmiljøene skal bli mindre etter implementeringen av de femårige grunnskolelærerutdanningene, snarere tvert imot. De gir flere veier inn i utdanningsforskning og dermed også inn i de pedagogiske forskningsmiljøene. Jeg mener at vi nå for fullt åpner en ny og viktig karrierevei når lærere kan ta en master, gå videre til en ph.d. og eventuelt bli lærerutdannere.