Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Forsvarspolitiske spørsmål har stått høyt på dagsordenen både i Stortinget og i ulike media den siste tiden. Behandlingen av en ny langtidsplan står for døren, og både forsvarssjefens Forsvarsstudie 07 og innstillingen fra Forsvarspolitisk utvalg har skapt stor debatt. Forsvaret har dype røtter i det norske folk, og for norske politiske myndigheter er det krevende å stake ut Forsvarets framtid. Forsvaret skal sikre og fremme nasjonale interesser, suverenitet og territoriell integritet. Forsvars- og sikkerhetspolitikken skal sikre trygghet for norske borgere, norsk territorium og norske interesser i en tid der trusselbildet er diffust og uforutsigbart. Vårt høyteknologiske samfunn er også sårbart. Kabelbrannen på Oslo sentralbanestasjon den 28. november ble en tankevekker både for det sivile og det militære samfunn. Dersom en slik hendelse kan slå ut viktige funksjoner i Norges terrorberedskap, er det avslørende og viser hvor sårbare vi egentlig er overfor terror. Vi har alle et ansvar for å sørge for gode og fungerende ansvarssystem i slike situasjoner og for at det eksisterer tilstrekkelige backup-løsninger som sikrer at vitale samfunnsinstitusjoner har driftskapasitet i reserve. Det er derfor behov for et nært samarbeid mellom Forsvaret og sivile institusjoner. Dette samarbeidet må danne grunnlaget for et nytt totalforsvarsbegrep, der de militære og de sivile ressursene ses i større sammenheng. Dette er nødvendig for å opprettholde et organisert og funksjonsdyktig samfunn og for å beskytte befolkningen og samfunnets verdier. Kristelig Folkeparti ser fram til å få den kommende stortingsmeldingen om samfunnssikkerhet på bordet. Det gir oss en mulighet til å gjennomdrøfte og legge til rette for et sterkere militært-sivilt samarbeid, som igjen styrker vårt totalforsvar. De nye sikkerhetspolitiske utfordringene, grenseoverskridende terrorisme og den teknologiske utviklingen krever et annet militært forsvar enn tidligere. Norske styrker må ha høy kvalitet og være relevante og effektive i forhold til de utfordringene de står overfor. Forsvaret må ha innsatsstyrker som kan reagere raskt. Forsvaret har derfor de siste årene vært gjennom en stor omstilling, som skal gi Norge et moderne, fleksibelt og alliansetilpasset forsvar. Norsk forsvarspolitikk er basert på et bredt flertall i Stortinget, noe også budsjettinnstillingen bærer preg av. Fremskrittspartiet avviker noe fra flertallet, Høyre vil bruke noe mer penger, og Sosialistisk Venstreparti er vel plassert i regjering og flyttet inn i flertallsfolden. Dette lover godt for debatten om langtidsmeldingen til våren. Et bredt flertall vil sikre stabilitet og forutsigbarhet for Forsvaret framover. Den endringsprosessen som er i gang, men ikke fullført, er nødvendig for å få et tidsriktig forsvar, tilpasset dagens trusselbilde. Det er viktig å ha et troverdig nasjonalt forsvar, et forsvar som på kort varsel kan bidra i internasjonale operasjoner for å skape fred. Kristelig Folkeparti vil også understreke at beredskapen langs vår langstrakte kyst skal prioriteres høyt, og at Forsvaret må innrettes mot å håndheve suverenitet og sikre stabilitet i våre havområder i nord. Det er ingen tvil om at de store nasjonale utfordringene for Forsvaret i framtiden vil ligge i nordområdene. Den økte aktiviteten fra Russlands side i den siste tiden og den stadig økende terrorfaren må føre til økt beredskap for å ta vare på de rike naturressursene i nordområdene. Vi har videre uavklarte grense- og ansvarsforhold i disse områdene, som øker risikoen for konflikter og kriser. Det er derfor gledelig at Hæren er blitt betydelig styrket i nord. Det er ingen stor overraskelse at Kristelig Folkeparti vil være sterkt opptatt av å ta vare på og styrke Forsvarets framtidige tilstedeværelse i nordområdene, også i Finnmark, som i Forsvarsstudien 07 kommer noe svekket ut. Stortinget har et viktig oppdrag når det gjelder å sikre at forsvarsbudsjettet gir en høyest mulig operativ evne. Det er viktig med balanse mellom investeringsmidler og driftsutgifter. Forsvarets oppgaver, struktur og ressurstilgang må stå i forhold til hverandre. Vi er kjent med at både forsvarssjefen og det forsvarspolitiske utvalget peker på nødvendigheten av å øke de årlige forsvarsbevilgningene. Denne utfordringen vil Kristelig Folkeparti også ta i forbindelse med behandlingen av langtidsmeldingen. Men innenfor stramme rammer og fordi vi måtte rette opp kutt på områder som Kristelig Folkeparti prioriterer høyt i budsjettet for 2008, har vi ikke prioritert å øke forsvarsbudsjettet i denne omgang. Norge har også et ansvar for å bidra til internasjonal fred og stabilitet, og de erfaringer våre militære styrker gjør seg i fredsbevarende operasjoner utenfor landets grenser, bidrar til styrking av Norges sikkerhetspolitiske stilling totalt sett. Norske styrker som deltar i internasjonale operasjoner, bidrar med en viktig innsats og får anerkjennelse for sin dyktighet. Flernasjonale militære operasjoner i utlandet demonstrerer Norges solidaritet med det internasjonale samfunn og bidrar til å oppfylle de forpliktelsene vi har påtatt oss som medlem av FN og NATO. Kristelig Folkeparti vil understreke den nøkkelrollen som FN spiller som basis for norsk forsvars- og utenrikspolitikk. Internasjonale sikkerhetsutfordringer må finne sin løsning basert på FN-pakten, og internasjonale operasjoner må være folkerettslig forankret gjennom FNs sikkerhetsråd. Både diplomatiske, økonomiske og militære virkemidler må utnyttes i arbeidet for internasjonal fred og forsoning. Flernasjonalt samarbeid vil få økt betydning for Forsvaret. Sikkerheten for norsk personell må ha høyeste prioritet, jf. den pågående debatten om tilstedeværelse av helsepersonell. Norsk deltakelse i internasjonale operasjoner må være folkerettslig forankret. I tillegg er politisk og moralsk legitimitet nødvendig. For å forankre norsk utenriks- og forsvarspolitikk i folket er det for Kristelig Folkeparti viktig med en bred og åpen debatt om militært engasjement i utlandet. Norge må avstå fra deltakelse i preventiv krigføring og forkjøpsangrep som ikke har klar forankring i folkeretten. Innenfor den overordnede ramme som legges av FN, er NATO hjørnesteinen i norsk sikkerhetspolitikk, og vi er glad for at Regjeringen, inkludert Sosialistisk Venstreparti, vil videreføre Norges medlemskap i NATO og bruke organisasjonen aktivt til å utvikle transatlantisk dialog, partnerskap, fredsbevaring, nedrustning, rustningskontroll og konfliktforebygging. Norge har et forpliktende alliansesamarbeid i NATO, som er av overordnet betydning. Det er grunnleggende viktig for Norge at samarbeidet mellom EU og NATO forblir konstruktivt og baseres på åpenhet, samarbeid og gjensidig koordinering. Kristelig Folkeparti støtter ikke mindretallsforslagene fra Fremskrittspartiet. Vi gir vår støtte til innstillingen, slik den foreligger.