Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-06-18:
Jeg har mange ganger sagt at i politiske saker hopper Fremskrittspartiet rundt, og det er ikke alltid så godt å vite hvor man har dem. Men på ett område er de absolutt til å kjenne igjen, og det er når de står utenfor innflytelse. Da er de virkelig til å kjenne igjen. Og da er det slik vi så representanten Siv Jensen i dag, der man står på sidelinjen og roper. Da blir de politiske angrepene både urimelige og nokså unyanserte, og faktisk litt vanskelige å ta på alvor. Sist høst, da Fremskrittspartiet, som i sin tid innsatte Bondevik II-regjeringen, ikke ville bidra til at statsbudsjettet ble vedtatt og stilte seg selv på sidelinjen, tok Arbeiderpartiet ansvar og forhandlet fram en avtale med regjeringspartiene. Det førte til en styrket innsats i kampen mot ledighet, mer til skole og eldreomsorg i kommunene og mer til helse. Det var derfor med stor undring vi måtte konstatere at Regjeringen i vår kom til Stortinget med forslag om kutt på de fleste områdene Arbeiderpartiet prioriterte før jul. Det var derfor langt fra noen selvfølge at Arbeiderpartiet skulle bli enig med regjeringspartiene om revidert budsjett i år. For at vi i dag skal ta medansvar også ved revisjon av budsjettet, så måtte det flere viktige endringer til. I budsjettavtalen med regjeringspartiene har Arbeiderpartiet fått styrket kampen mot ledighet, vi har styrket innsatsen for forskning og nyskaping og bedret sykehusenes økonomi med en samlet ramme på 1,3 milliarder kr. Den største utfordringen vi står overfor i norsk økonomi, er den høye arbeidsledigheten. Til tross for at norsk økonomi er inne i en periode med god vekst, har det ikke blitt færre arbeidsledige. Summen av registrerte ledige og personer på ordinære arbeidsmarkedstiltak har vært stabil siden i fjor høst. Det er også stor usikkerhet knyttet til utviklingen i ledigheten framover. Senest i går anslo Statistisk sentralbyrå at reduksjonen i ledigheten framover vil bli liten, ja kanskje bare 0,5 pst. fram til 2006. Da skulle man tro at Regjeringen i revidert budsjett ville satse på en aktiv politikk for å skape nye arbeidsplasser og en aktiv arbeidsmarkedspolitikk. Men den gjorde det motsatte - kuttet i arbeidsmarkedstiltak og kuttet i innsatsen for forskning og nyskaping. Det må tyde på at Regjeringen sier seg fornøyd med en situasjon hvor rundt 100 000 er arbeidsledige. Regjeringen var heller ikke villig til å videreføre de ekstra 6 000 tiltaksplassene som ble opprettet for første halvår i år etter avtale mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene. Arbeiderpartiet mener at det er viktig å hindre at den høye arbeidsledigheten nå får lov å bite seg fast. Det er en stor fare for at noen stenges varig ute av arbeidsmarkedet, selv om økonomien vokser og renten er lav. Det er derfor ikke en god strategi å gjøre som Regjeringen: sitte og håpe på at det skal ordne seg. Da risikerer vi at mange arbeidsledige aldri kommer tilbake i jobb. Arbeiderpartiet verken kan eller vil støtte en slik politikk. Jeg er derfor glad for at det i budsjettavtalen med regjeringspartiene ble enighet om 4 000 flere tiltaksplasser for andre halvår 2004 enn det Regjeringen foreslo. På et seminar om arbeidsledigheten i Stortingets finanskomite 12. mai i år konkluderte arbeidsdirektøren med følgende: "Arbeidsmarkedstiltakene har en positiv effekt på deltakernes framtidige yrkeskarriere - særlig for personer med særskilte problemer på arbeidsmarkedet." Erfaringen viser at målrettet innsats overfor arbeidsledige og yrkeshemmede er god samfunnsøkonomi. Arbeiderpartiet mener også at ordningen med 42 ukers permitteringsrett bør opprettholdes med dagens ledighetstall, og vi er fornøyd med at regjeringspartiene er enig med oss i det. Forslaget om 26 uker, slik det forelå fra Regjeringen, blir dermed avvist. Det hørtes ut som representanten Siv Jensen ikke hadde fått med seg dette. Norge skal være et av verdens mest nyskapende land, sier Regjeringen. Senest for en uke siden gjentok statsministeren det. I arbeidet for innovasjon og nyskaping sier Regjeringen én ting, men den gjør noe annet. Da revidert budsjett ble framlagt, gikk det store rystelser gjennom alle dem som jobber med innovasjon og nyskaping. Det er ikke lenger siden enn 10. februar at nærings- og handelsminister Gabrielsen på en stor konferanse om Innovasjon 2010 sa følgende: "For å sikre vår verdiskaping må vi ta et felles løft for innovasjon i hele landet." Det Gabrielsen glemte å si, var at Regjeringen ikke hadde tenkt å bli med på det løftet. Tvert imot, tre måneder senere kom den med forslag til en rekke kutt i bevilgningene til innovasjon. Kutt på nærmere 200 mill. kr ville betydd bråstopp for en rekke prosjekter. Når vår tradisjonelle industri sliter, det gjelder både innenfor fiskeri og innenfor metall, så er det ekstra viktig å satse sterkt på at nye arbeidsplasser kan bli etablert. Regjeringens forslag ville fått særlig store konsekvenser for nyetablerere, for gründere og for bedrifter i en tidlig fase. I budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene nå i revidert budsjett blir disse kuttene rettet opp. Det blir heller ikke noe av Regjeringens forslag om kutt på kompetanseutviklingsprogrammet, på næringsrettet forskning, på fiskeri- og havbruksområdet, på havforskning og fiskeriforskning eller på verdiskaping innenfor landbruket og skogbruket. Jeg er glad for at vi har forhindret disse kuttene i bevilgninger som er viktige for forskning og for innovasjon. I debatten om skattemeldingen for en uke siden hevdet Høyres Jan Tore Sanner at Arbeiderpartiet ikke var opptatt av å skape. I dag bør Sanner være glad for at Arbeiderpartiet har forhindret den rasering av innsatsen for nyskaping hans egen regjering la opp til. Jeg er også fornøyd med at det har blitt flertall for Arbeiderpartiets forslag om en ny vurdering av regelendringer i SkatteFUNN. Slik ordningen i dag er utformet, gis det ikke fradrag for arbeidsinnsats som ikke er lønnet. Dette medfører at mange små virksomheter, som enkeltpersonforetak og gründere, ikke kan benytte seg av ordningen. Det mener Arbeiderpartiet er uheldig. Jeg vil helt spesielt nevne de store utfordringene som Årdal og Høyanger i Sogn og Fjordane står overfor. Flere hundre industriarbeidsplasser vil bli nedlagt i løpet av noen få år. Nedbemanningen vil få alvorlige konsekvenser for alle som blir rammet, både ansatte i aluminiumsverkene, familiene deres og lokalsamfunnene. Arbeiderpartiet mener at Hydro har et ansvar for å bidra til alternativ næringsutvikling i Årdal og Høyanger, men at også staten må bidra aktivt. I budsjettforhandlingene med regjeringspartiene høsten 2003 var det derfor et viktig krav at Regjeringen måtte forplikte seg til en aktiv innsats for å skaffe nye arbeidsplasser i Årdal og Høyanger. Så kom Regjeringens forslag: 5 mill. kr til omstillingsarbeidet. Det er for ingenting å regne. I avtalen om revidert budsjett er det nå blitt enighet om å bevilge til sammen 100 mill. kr til en tiltakspakke for Årdal og Høyanger. 50 mill. kr bevilges i 2004 og resten i statsbudsjettet for 2005. I Regjeringens omtale av sykehusenes økonomi i budsjettet framkommer det at underskuddene i helseforetakene i 2004 ser ut til å bli om lag 1 milliard kr høyere enn tidligere antatt. Arbeiderpartiet er bekymret for at dette kan føre til at foretakene må gjennomføre strukturtiltak som ikke har en god helsefaglig begrunnelse, og til innsparinger som vil gå på bekostning av tilbudet til pasientene. Gjennom budsjettavtalen sikret Arbeiderpartiet helseforetakene milliard kr mer i år. Gjennom denne økningen håper vi å unngå omstillinger som vil gi dårligere tilbud til pasientene. Det at Regjeringen også i revidert nasjonalbudsjett i år foreslo økte egenandeler på helseområdet, føyde seg inn i rekken av budsjettforslag fra Bondevik II-regjeringen - aldri et budsjettforslag uten økte egenandeler! Arbeiderpartiet har i avtalen med regjeringspartiene i vår fått rettet opp dette. Helt til slutt: I revidert budsjett er tømming og heving av den islandske tråleren "Gudrun Gisladottir" omtalt. Etter at revidert budsjett ble lagt fram, har Regjeringen omgjort tidligere beslutning om å heve tråleren, som ligger sunket i Nappstraumen. Tråleren representerer en forurensningsfare i et viktig fiskeriområde, og jeg er derfor glad for at et flertall i Stortinget holder fast ved at båten skal heves. Det er viktig at dette blir klargjort før Stortinget går fra hverandre. Jeg viser derfor til det omdelte forslag, nr. 73. Jeg tar med dette opp forslaget samt øvrige forslag i innstillingen som Arbeiderpartiet er med på.