Tine Sundtoft (Høyre), 2015-03-24:
2015 blir et avgjørende år for klimaet. I desember møtes politikere og forhandlere fra alle verdens land i Paris. Målet er å bli enige om en avtale som sikrer at den globale oppvarmingen ikke overstiger to grader celsius. Her må alle land bidra. Togradersmålet krever store endringer i verdens investeringsmønstre og i utviklingen av lavutslippsteknologi. Norge skal bidra i den globale klimadugnaden. Vi skal redusere utslippene med minst 40 pst. fram mot 2030 sammenlignet med 1990. Regjeringens forslag er at vi gjennomfører dette i fellesskap med EU. Det vil gi en utslippsbane i Europa i tråd med togradersmålet. Framleggingen av Norges utslippsmål er en viktig milepæl på veien mot lavutslippssamfunnet. I mars i fjor mottok jeg GAP-rapporten fra Miljødirektoratet. Den viste hvordan vi lå an til å nå klimamålene. Samtidig inviterte regjeringen til en klimadugnad om veien til lavutslippssamfunnet. I oktober i fjor mottok jeg et bredt kunnskapsgrunnlag for lavutslippsutvikling. Jeg har også etablert et klimaråd som har gitt verdifulle innspill. På dette grunnlaget har regjeringen valgt å peke på fem satsingsområder som skal bidra til utslippsreduksjoner i Norge og i verden. Stortingsmeldingen regjeringen har lagt fram, har to perspektiver: For det første skal Norge levere en indikativ forpliktelse til klimaforhandlingene. Vi gjør vår del av jobben for en ambisiøs og forpliktende klimaavtale i desember. For det andre skal Norge føre en ambisiøs nasjonal klimapolitikk. Norge skal bli et lavutslippssamfunn i 2050. Vi har et stort potensial for en vellykket omstilling som kan gi bedre livskvalitet og større grønn konkurransekraft. Her vil jeg bl.a. nevne verdens reneste aluminiumsproduksjon, en av verdens mest innovative skipsfartsindustrier og utviklingen av klimasmarte byer. Jeg merker meg at flertallet i energi- og miljøkomiteen slutter seg til ambisjonen om at Norge skal lede an i det grønne skiftet i Europa. Regjeringen er i gang med å forsterke klimaforliket. Vi satser på teknologiutvikling, bl.a. gjennom klima- og teknologifondet. I transportsektoren reduserer vi utslippene med mange ulike virkemidler. Vi har lagt fram en strategi for karbonfangst og -lagring. Gjennom Grønn skattekommisjon vil vi også legge fram et forslag mot slutten av året. Norges utslipp skal reduseres ytterligere fram mot 2030. Regjeringen har identifisert fem prioriterte innsatsområder i klimapolitikken. Det er en konkretisering av hvor Norge vil bidra spesielt. Slik kan vi legge grunnlaget for et framtidsrettet næringsliv. Vi skal også bidra utover Europa med klima- og skogsatsingen, FNs grønne klimafond og fornybar energi i utviklingsland. Norge vil også arbeide for at avtalen i Paris inkluderer markedsmekanismer for å nå utslippsmålene. Jeg er derfor glad for at innstillingen slår fast at Norge vil påta seg forpliktelser utover 40 pst. reduksjon ved hjelp av fleksible mekanismer i FNs klimarammeverk, hvis dette kan bidra til en global og ambisiøs klimaavtale i Paris. Regjeringen har valgt å stå sammen med EU. Økt internasjonalt samarbeid er avgjørende for å nå klimamålene globalt. EU og Norge har allerede et tett samarbeid på klimafeltet. Dette blir nå forsterket. Det vil være til fordel for norsk næringsliv, og det vil gjøre det lettere å gjennomføre det grønne skiftet i Norge. Jeg vil nå i samarbeid med mine regjeringskollegaer starte samtalene med EU om felles oppfyllelse av utslippsforpliktelsen. EU vil først neste år kunne fastsette mål for utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor. Det vil derfor ta noe tid før alt er avklart. Arbeidet med å redusere de nasjonale utslippene vil fortsette med full tyngde. Hele regjeringen står bak en omstillingsprosess som er helt nødvendig av klimahensyn, men som også gir oss nye muligheter.