Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-03-17:
Stortinget vedtok en ny valglov i 2002. Denne nye loven regulerte valgene til kommunestyrer og fylkesting i 2003. Kommunaldepartementet har gjennomført en evaluering av disse valgene, med særlig oppmerksomhet rettet mot den praktiske gjennomføringen. I Ot.prp. nr. 44 foreslår Regjeringen visse endringer i loven basert på de erfaringer og de funn de har gjort gjennom sin evaluering. Det dreier seg om en del områder. Det dreier seg om registrering av politiske partier. Det dreier seg om velgere med nedsatte sjelsevner eller nedsatt bevissthet, assistanse ved avgivelse av stemme, stenging av valglokale, uttrekk av listestemmer, mandatfordeling på valgdistriktene når det er samme fordelingstall, osv. En del slike ting er lagt inn her. Det dreier seg også om utdypninger, forklarende bestemmelser og presiseringer. Hvis jeg får lov til å komme med et par stikkord for enkelte av disse områdene, vil jeg nevne at når det gjelder registrering av politiske partier, foreslås det nå å ta denne registreringen ut av Enhetsregisteret. Grunnen til det er at de fordeler man trodde lå i en slik registreringsform, ikke slo til. I stedet gjenopprettes partiregisteret. Når det gjelder mennesker med svekkede sjelsevner eller nedsatt bevissthet som kommer til valglokalene, foreslår vi nå at bestemmelsen om behandling av stemmer avgitt av disse, som man altså antar lider av nedsatte sjelelige evner eller nedsatt bevissthet, blir opphevet. Når det gjelder stenging av valglokalene, gjelder, som i dag, at de skal stenges på et gitt tidspunkt, men at velgere som befinner seg utenfor lokalet, som står i kø og venter på å komme inn, og som er der på det tidspunktet, skal slippe inn og stemme. Da blir det vel slik at en av valgfunksjonærene går ut og markerer hvor køen slutter på det aktuelle tidspunktet. Dersom det etter et valg skulle oppstå den situasjon, ved fordeling av mandater eller utjevningsmandater, at det er samme fordelingstall, samme stemmetall eller samme kvotient, foreslås det at dette skal avgjøres gjennom loddtrekning. Når det gjelder klageorgan, skal Stortinget være klageinstans når det gjelder stemmerett og retten til å avgi stemme, mens Riksvalgstyret er klageinstans for de øvrige klagene. Kommunaldepartementet vil forberede sakene for Riksvalgstyret og påse at Riksvalgstyrets vedtak blir oversendt til Stortinget. Når det gjelder stryking av kandidater ved stortingsvalg, er det en ordning som har eksistert ganske lenge, men etter dagens bestemmelser kan dette kun skje gjennom at man stryker over navnet, noe som ikke lar seg registrere av optiske lesere, som nå er tatt i bruk. Derfor finner man altså grunn til å foreslå en ordning hvor man eksempelvis kan sette et kryss ved siden av navnet, eller noe annet som kan registreres av slike lesere. Det som blir bestemt, kommer til å framgå som en anvisning på stemmeseddelen, og så får folk gjøre det som denne anvisningen sier. Nå er det slik at loven gir ingen presis anvisning når det gjelder konsekvensen av disse strykningene. Men det er en sikker forståelse at dersom en kandidat blir strøket av mer enn 50 pst. av stemmegiverne på den aktuelle listen, gir dette et utslag. Rent teoretisk, om en kandidat skulle blir strøket av eksakt 50 pst. av stemmegiverne, antar vi at loddtrekning vil være en rimelig forståelse av Stortingets mening med denne bestemmelsen. Ved siste valg til kommunestyrer og fylkesting ble loven endret slik at kumuleringer også kunne gjøres på fylkestingslistene. Kommunaldepartementets undersøkelser viser at 98, 8 pst. av fylkestingsrepresentantene ble valgt inn i den orden de var satt opp fra partienes side. Nå betyr ikke dette at ordningen var uten interesse for velgerne. Det er relativt mange – hele 23 pst., har departementet funnet ut – som foretok rettinger på listene. Men effekten av disse rettelsene ble svært liten. En enstemmig komite mener at de resultatene vi kan se av den foreløpige evalueringen, er interessante, og vi imøteser den endelige rapporten. På grunn av den korte tiden det er igjen til kommende stortingsvalg, og at det fremdeles er begrenset erfaring med personstemmer, anbefales det at behandlingen av spørsmål om personstemmer ved stortingsvalg skal utsettes til etter fylkestingsvalget 2007. Til slutt: Det er en enstemmig komite som står bak denne meget kompliserte innstillingen.