Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-12:
Kristelig Folkeparti har en klar politikk mot atomvåpen: Norges nasjonale forsvar skal ikke ha atomvåpen. Vi skal være en pådriver internasjonalt for å hindre spredning av atomvåpen. Vi skal presse på for å få dagens atomvåpenmakter til å ruste ned. Vi skal arbeide langsiktig for et forbud mot atomvåpen. Målet vårt er en verden fri for atomvåpen. Skiftende regjeringer har støttet opp om disse hovedlinjene. Noen har prøvd å så tvil om regjeringens syn. Derfor er det positivt at utenriksministeren bekrefter i sitt svarbrev til komiteen: «I spørsmål om kjernefysisk nedrustning og ikke-spredning følger Regjeringen samme hovedlinje som forrige regjering.» Vi ser dette nedrustningsarbeidet i sammenheng med vår kamp mot masseødeleggelsesvåpen generelt, de såkalte ABC-våpnene. Det er atomvåpen, biologiske våpen og kjemiske våpen. Det finnes internasjonale traktater som forbyr både kjemiske våpen og biologiske våpen. Vi mangler et tilsvarende totalt forbud mot atomvåpen, men ikke-spredningsavtalen fra 1970 er det viktigste redskapet vårt. Den innebærer i praksis et forbud for nesten alle verdens land. Avtalens artikler 2 og 3 forplikter land uten atomvåpen til ikke å skaffe seg det. Ikke-spredning er en første forutsetning for å lykkes i å fjerne atomvåpnene. Etter 1970 har bl.a. India og Pakistan skaffet seg atomvåpen. De står utenfor avtalen. Nord-Korea har meldt seg ut – og anskaffet atomvåpen. Irans atomprogram vekker bekymring. Vi må ikke minst hindre at atomvåpen kommer i hendene på terroristgrupper. Ikke-spredning er helt nødvendig for å oppnå en verden uten atomvåpen. Nedrustning av eksisterende atomvåpenlagre er en annen viktig pilar i ikke-spredningsavtalen. Avtalens artikkel 6 forplikter de fem atommaktene til å stanse våpenkappløp og delta i forhandlinger med sikte på en avtale om full kjernefysisk nedrustning under streng og effektiv internasjonal kontroll. Vi må ikke underslå resultatene som er oppnådd. Verdens arsenaler av atomvåpen ble redusert med 80 pst. etter at ikkespredningsavtalen ble inngått. Fire femtedeler av atomvåpnene er borte. Men mye står igjen. De to siste tiårene har atommaktene forsømt nedrustningsarbeidet. Det er kritikkverdig. Derfor trenger kampen for et internasjonalt forbud mot atomvåpen ny kraft. Flere land må påta seg en aktiv pådriverrolle. Norge må være blant disse landene. Norge er – både som part i ikkespredningsavtalen og som medlem av NATO – forpliktet til å arbeide for en verden fri for atomvåpen. I NATOs oppdaterte strategiske konsept fra 2010 står det at alliansens medlemmer vil skape en verden uten kjernefysiske våpen i samsvar med målene i ikkespredningsavtalen, på en måte som fremmer internasjonal stabilitet og er basert på prinsippet om usvekket sikkerhet for alle. Jeg er glad for at innstillinga viser enighet om at arbeidet for en verden fri for atomvåpen går gjennom balanserte og gjensidige nedrustningsavtaler, ikke ensidige tiltak. Det langsiktige målet er å lage et juridisk rammeverk som forbyr atomvåpen. Det er avgjørende premisser i strategien for et forbud mot atomvåpen – også når vi ber regjeringa arbeide for en internasjonal avtale som forbyr atomvåpen. Vi må ikke forspille det viktige instrument som ikkespredningsavtalen er, vi må styrke den. Også land som står utenfor, må bli part i avtalen og fjerne sine atomvåpen. Kristelig Folkeparti mener Norge i samsvar med dette må utforme en offensiv norsk viljeserklæring om kampen mot atomvåpen – et «Norwegian Pledge» – og arbeide aktivt og langsiktig for en internasjonal, bindende avtale som forbyr atomvåpen. Atomvåpnene er en trussel mot internasjonal sikkerhet, og en atomkrig vil gi ufattelige humanitære lidelser. Kamp mot atomvåpen er viktig både fra et humanitært og et sikkerhetspolitisk perspektiv.