trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
I går kunne vi lese på NRKs hjemmesider at man i Ulven leir måtte levere inn sitt utstyr, og at man la ned Innsatsstyrke Salamander i Sjøheimevernet. Mitt spørsmål til Høyre er: Er de fornøyd med den nedbyggingen av Heimevernet vi nå ser rundt omkring i landet? Synes de det er en klok prioritering at Sjøheimevernet nå legges ned? Kommandørkaptein Svein Jacobsen kalte det en total feilprioritering å fjerne den kapasiteten med den kysten som vi har. Synes Svein Flåtten det er en rett prioritering at man nå skal bygge ned Sjøheimevernet, og at man i går måtte levere inn utstyret for innsatsstyrken på Vestlandet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
For oss er ikke beredskap en liten del – det er en stor del. I går hadde vi en debatt i Stortinget om nettopp objektsikring. Vi mener at Heimevernet er en viktig del av vår beredskap, og vi mener det er viktig å ha et visst volum på Heimevernet. Så har vi hele tiden vært kritiske til og sterkt imot å legge ned Sjøheimevernet, for vi har mye kyst i Norge, og vi mener det er klokt å ha en ekstra beredskap der. Så mitt spørsmål til Flåtten er: Mener Høyre oppriktig at det er klokt å bygge ned Sjøheimevernet, å legge det ned, og at det er det som nå skjer, eller burde Høyre ha sett at det var en feil prioritering?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Det er knallharde prioriteringer i politikken hele tiden, og der har Høyre og Senterpartiet hatt helt ulike prioriteringer i hele denne perioden. Når det har vært diskusjoner om hvor man skal lokalisere tjenester, har vi vært tydelige hele tiden på at vi ønsker at tjenester er nær folk. Det har vært diskusjoner om politi, som har vakt veldig mye uro i representantens eget hjemfylke Telemark, der vi har trodd det var klokt å ha det i nærheten av de ulike lokalmiljøene. Det har vært diskusjon om Heimevernet. Vi mener at det er klokt å ha et visst volum på Heimevernet, ikke den reduksjonen som dagens regjering har lagt opp til, og som kommer til å gå ut over den såkalte områdestrukturen. Så det er rett og slett ulike syn, og vi mener det er rett å prioritere ressurser sånn at vi ser hele landet, og der vi tror på hele Norge. Når det gjelder det siste – diskusjonen om regionreformen: Vi tror ikke det er noe klokt at Telemark blir en del av Vestfold. Vi tror det er klokt at Telemark utvikler seg videre som et eget fylke, og hvis vi får makten, skal vi sørge for at Telemark får den muligheten hvis de vil. Jeg håper at representanten Sundbø Abrahamsen når det kommer til stykket, er mer opptatt av å lytte på eget folk enn å lyde egen partipisk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Senterpartiet er svært opptatt av landets beredskap, og vi mener det er klokt å bruke ressurser på å bygge opp Heimevernet og ikke bygge ned. Vi mener det er klokt at Norge som selvstendig land skal ha ulike kapasiteter i de ulike forsvarsgrenene. Det er derfor vi er så uenige med Fremskrittspartiet og Høyre nå. Man bygger ned kapasiteter, sånn som man ser i Sjøheimevernet, og det skjer nå. Det er ikke snakk om å bygge opp, man bygger ned. Utstyret til innsatsstyrken Salamander på Vestlandet ble levert inn i går – det ble levert inn i går. Man skal ta bort 2 000 soldater med den kapasiteten som det gir. Vi mener det er svært uklokt, og jeg tror at en av grunnene til at f.eks. tidligere sjef for Heimevernet general Broholt har meldt seg inn i Senterpartiet, er at han ser at vi har snakket om det, vi har vært tydelige på det, og vi har lagt inn ekstra penger i våre alternative budsjetter til det. Det ligger også ekstra penger i vårt alternative budsjett – i revidert nasjonalbudsjett – til nettopp Heimevernet og Sjøheimevernet. For vi mener det er klokt og ikke uklokt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Det vi har vært opptatt av i forsvarspolitikken, er: 1. styrke beredskapen 2. omstille Norge fra et mobiliseringsforsvar til et innsatsforsvar og ruste Forsvaret for framtiden Vi mener at det er meget viktig det vi også gjør i vårt reviderte nasjonalbudsjett, der vi prioriterer mer ressurser til Forsvaret, ikke mindre. Vi mener det er uklokt å bygge ned kapasiteten når det senest i går i Stortinget var tydelig at man hadde utfordringer med å sikre de ulike objektene som landet bør sikre. Når det gjelder EU og EØS, er jeg svært glad for at Norge ikke ble EU-medlem. Vi mener det er viktig at vi har gode avtaler med EU, men vårt syn på EØS er at det gir for mye makt fra Stortinget til organer som vi ikke kan stille til ansvar ved valg – nettopp byråkratiet i Brussel. Så mener vi at man har stort handlingsrom hvis man tør å bruke det, slik som f.eks. da jeg selv var statsråd og forbedret tollvernet og sikret interessene til norsk næringsmiddelindustri og til norsk matproduksjon, som også var en av grunnene til at en del industri har blitt bygd opp i stedet for bygd ned.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
For det første er det interessant hvis du begynner å se på tallene. Da Senterpartiet satt i regjering, gikk f.eks. antall byråkrater i Landbruksdirektoratet og Landbruksdepartementet ned – da vi styrte. Vi kuttet der, og vi mente at det var viktig å ha et effektivt Landbruksdepartement og et effektivt landbruksdirektorat, i motsetning til visse andre departementer, som este ut. Det har vært et problem i denne perioden også at man har sett en voldsom vekst i departementer og direktorater. Ifølge Difi og gjengivelsen i Aftenposten er det 1 018 flere ansatte i sentrale departementer og direktorater i dag enn det var i 2013. Det er på Siv Jensens vakt at dette har skjedd, at byråkratikostnadene har økt. Det har vært vår kritikk av regjeringen hele veien at stordrift fører til byråkratisering, ikke til forenkling. Når vi ser at f.eks. Politidirektoratet etter de siste tallene jeg har sett, hadde en vekst i antallet byråkrater med 60–70 pst. fra 2013 til i dag, så har det vært en feil prioritering – en prioritering vi er imot.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Offiser Svein Jacobsen uttalte til NRK Hordaland i går: «Sikkerheten langs kysten blir dårligere. Politikerne har valgt å vurdere det annerledes, men jeg er dypt faglig uenig.» Han er altså uenig i at innsatsstyrken i Sjøheimevernet legges ned i Hordaland, og det av en regjering som Venstre støtter. Blant annet Mongstad har vært et av ansvarsområdene til den innsatsstyrken. Nå er den innsatsstyrken borte. Synes Terje Breivik at det er en bagatell, eller mener Venstre at det er viktig å ha en beredskap langs kysten, og at det er uklokt at regjeringen nå gjennomfører den nedbyggingen av Sjøheimevernet som faktisk skjer?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Jeg merket meg at Serigstad Valen var så bekymret for at ikke Hareide skulle få replikker, så jeg måtte ta litt ansvar. Jeg har flere på lager, og representanten kan velge å svare på hvilke han vil. Da er det replikk nr. 1, som han kan svare på hvis han vil. Kristelig Folkepartis representant Toskedal sa at regionreformen ble en reform ingen egentlig ville ha – vi fikk en løsning ingen partier ville ha. Er Hareide enig i det? Det kan han velge å svare på, eller han kan svare på spørsmål nr. 2 – dette er jo den siste dagen. I går ble Heimevernets innsatsstyrker i Sjøheimevernet i Hareides hjemdistrikt lagt ned, og man leverte inn våpnene – dette gjelder Innsatsstyrke Salamander – og Kristelig Folkeparti valgte ikke å legge inn mer penger til Sjøheimevernet i sitt alternative reviderte nasjonalbudsjett. Synes Hareide det er klokt at den beredskapen i Sjøheimevernet nå blir borte, og at 2 000 soldater skal levere inn sine våpen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Venstre har tatt på seg å være regjeringens støttehjul nr. én og regjeringens fremste støtteparti når alt kommer til alt. Det er hele valgkampstrategien. Venstre og Senterpartiet har hatt ganske ulike syn når det gjelder innvandringspolitikken den siste fireårsperioden. Der Venstre tidvis nesten har blokkert muligheter for å klare å få en ansvarlig politikk, har Senterpartiet vært en aktiv pådriver for det. Mitt spørsmål til Trine Skei Grande er: Når Skei Grande har blitt Fremskrittspartiets fremste støtteparti, vil det med Venstre som støtteparti i neste periode bli en liberalisering av innvandringspolitikken?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Høsten 2015 kom innvandringen inn til Norge nesten ut av kontroll. En av årsakene til det var situasjonen vi så på Storskog. Det tok tid – måneder – fra vi så en forsiktig tilstrømming, til det ble tilnærmet kaotisk. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen hadde ikke evnet å handle før situasjonen nesten ble uholdbar. Det hadde litt å gjøre med samarbeidsavtalen de hadde med Kristelig Folkeparti og Venstre, som gjensidig blokkerte hverandre. Vi i Senterpartiet utfordret regjeringen i en tidlig fase, i november, på at man måtte endre teksten i reisedokumentet til folk som søkte seg til Norge, slik at de kunne nektes adgang. Det skjedde, etter litt om og men, 24. november. Noen få dager etterpå sluttet tilstrømmingen – fram til denne uken. Vi har sett at seks personer igjen har gått over grensen på Storskog uten Schengen-visum. Nå er situasjonen håndterbar. Det er viktig at regjeringen umiddelbart setter i gang et arbeid, slik at man får oversikt over hva som skjer, og slik at vi ikke igjen kommer i den situasjonen vi så høsten 2015. Det er ikke ønskelig for noen. Så er det viktig: I den runden vi hadde høsten 2015, var det mange møter. Vi hadde møte med tidligere menneskerettsdommer Hanne Sophie Greve. Hun var overfor oss i Senterpartiet helt tydelig på at Norge har anledning til å avvise folk ved grensen med den begrunnelse at de allerede kommer fra et trygt land. Vi har alltid hatt et godt samarbeid med Russland, vi har hatt en fredelig grense med Russland over tid, og Russland er et trygt land. For Senterpartiet er det avgjørende at regjeringen opptrer tydelig og er forutsigbar når vi ser det som nå kan komme til å skje – men jeg tror ikke det kommer til å skje, for vi har lært, vi har fått kunnskap – og at man også, om nødvendig, benytter seg av retten til å stenge grensen ved Storskog. Det som var viktig høsten 2015, var at vi i Stortinget klarte å stå sammen da det var vanskelig. Vi fikk kontroll over situasjonen. Når vi ikke får kontroll, skapes det motsetninger, det skapes spenninger – og det skaper grunnlag for uro på sikt. Derfor er det viktig – når vi nå ser at det har vært noen nye hendelser på Storskog – at regjeringen i en tidlig fase tar tak i det, har den gode dialogen med russiske myndigheter og sørger for at vi ikke får den type usikkerhet og uro som vi hadde høsten 2015.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Fremskrittparti-leder og finansminister Siv Jensen har opplevd å øke avgiftene på drivstoff mer på ett år enn det som skjedde på åtte rød-grønne år, som Erna Solberg sa. Det var det motsatte av det Fremskrittspartiet lovet. Fremskrittsparti-leder og finansminister Siv Jensen har opplevd å ansette over 1 000 nye byråkrater i departement og direktorat, ifølge Difi. Det var absolutt det motsatte av det Fremskrittspartiet lovet, de lovet at de skulle gå til krig mot byråkratiet. Men det som folk rundt omkring i Norge har opplevd, er en massiv sentralisering av tjenester. Det siste Fremskrittspartiet prøver å bruke sin makt på i denne perioden, er å presse igjennom kommunesammenslåinger med tvang. Og når en av deres representanter stemmer etter egen overbevisning, prøver man å ekskludere henne fra internasjonale organ. Det som skulle begynne som en lokaldemokratireform, endte som en tvangsreform. Fire år med sentralisering er nok, landet trenger en ny regjering.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Er representanten Syversen fornøyd med regjeringens innsats mot ulikhet og fattigdom?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Få ganger har Svein Flåtten tatt ordet til replikk uten å ytre at man ikke kan måle ulikhet i skattestatistikk. Det tror jeg representanten Flåtten har sagt minst ti ganger i løpet av perioden. På ethvert tenkelig spørsmål om ulikhet eller fattigdom svarer representanten Flåtten at man kan ikke måle ulikhet i skattestatistikk. Jeg kan ikke huske at han noen gang er blitt spurt om skattestatistikk, men han svarer det likevel. Jeg ville bare spørre om det, for når vi andre i salen snakker om ulikhet, snakker vi om de etablerte måtene man er enig om innenfor vitenskapen og politikken å måle inntektsulikhet på. Det er noe helt annet enn skattestatstikk. Det finnes for all del veldig mange gode eksempler på at regjeringens politikk er feilslått i skattestatistikken alene, men det er ikke det vi snakker om. Vi snakker om måling av ulikhet. Så jeg spør representanten Flåtten, som jeg ofte spør finansminister Siv Jensen: Er representanten enig i at forskjellene i Norge øker?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
I sitt svar til representanten Wickholm sa representanten Limi at det er færre som lever i fattigdom nå enn for ti års tid siden. Men ifølge SSB-rapporten Økonomi og levekår for ulike lavinntektsgrupper 2016 øker både andelen og antall som lever på vedvarende lavinntekt i Norge. «Stadig flere har lave inntekter i minst tre år», er overskriften, der vi kan lese følgende: «Mellom 2006 og 2011 var trenden en synkende lavinntektsandel. De siste årene har derimot andelen med vedvarende lavinntekt steget igjen.» Det er det motsatte av det representanten Limi nettopp sa. Jeg har ofte lurt på hvordan det var å diskutere klima på 1980-tallet når man hele tida måtte krangle med folk som ikke ville erkjenne at klimaendringer var et problem. Det er litt sånn å diskutere ulikhet med Høyre og Fremskrittspartiet. Uansett hva man legger på bordet av fakta, henger man seg opp i små detaljer og sier at nei, det stemmer ikke. Er det SSB eller Hans Andreas Limi som har rett i hvor mange som lever på vedvarende lavinntekt i Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Jeg vil takke for hyggelige ord fra representanten Breivik og gjengjelde dem. Det har vært et veldig hyggelig bekjentskap og et hyggelig samarbeid i denne perioden. Så er det slik som representanten Breivik var inne på, at vi i SV deltok lenge i forhandlingene om skattereform, men forlot forhandlingene etter hvert. Derfor vil jeg nå spørre representanten Breivik: Er representanten Breivik enig i at det er store uløste problemer ved dagens skattesystem, der det omfordeles for lite, og der for mye penger finner veien inn i passive eiendomsformuer i stedet for heller å kunne gå til at vanlige arbeidere sitter igjen med mer av sitt arbeid, og at mer penger kunne vært investert i nye arbeidsplasser?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Denne omsorgen for små og mellomstore bedriftseiere er i stor grad retorisk fra regjeringens side. De har forbeholdt de store skattekuttene og de store grepene til de største eierne i Norge og dem med størst formue. En regjering som bryr seg om omstilling i industrien og små og mellomstore bedrifter, klatter ikke til med 1,8 mrd. kr i kutt i startavskrivningene for investeringer i maskiner og utstyr. Men jeg skal ta representanten Hilles hensikter på alvor. Arveavgiften er den mest omfordelende skatten vi hadde i Norge. Jeg er ikke interessert i å skulle skattlegge folks hus og hytter når de arves. Det som er viktig, er at 77 av de 100 rikeste i Norge er arvinger, og ulikhet går i arv. Derfor er det viktig med en arveavgift. Bunnfradraget kan være så høyt som bare det. Jeg ville heller stilt det spørsmålet til Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som vi skal forhandle med etter valget når vi har vunnet, og jeg er helt sikker på at vi blir enige om en ny og mer omfordelende og rettferdig arveavgift.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Fremskrittspartiet skal ha for innsatsen. Etter at de i fire år har sagt at ulikheten ikke øker, og at det ikke er noe problem, så øker ulikheten nå plutselig allikevel fordi det er en anledning til å skylde på innvandrerne. Det finnes ikke den debatt Fremskrittspartiet er ute av stand til å få til å handle om innvandring. Da må jeg for det første spørre: Fordi mange av dem som lever i vedvarende lavinntekt i Norge har innvandrerbakgrunn, er det mindre av et problem? Er de mindre fattige? Skal vi gjøre mindre for å sørge for at de ikke lever i fattigdom? For det er konsekvensen av retorikken til Fremskrittspartiet i denne saken. Jeg mener det er omvendt. Det er viktigere å bekjempe ulikhet og fattigdom hvis de som er fattige, er innvandrere, nettopp fordi en god integreringspolitikk er viktig. Det er ikke det første man gjør når man kommer inn i en flyktningkrise, å kutte i norskopplæringen, f.eks., til dem som ankommer. Når det gjelder smuler og mugnet brød, kan jo Fremskrittspartiet spørre Pensjonistforbundet hva de synes om de milde gavene Fremskrittspartiet står og skryter av.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
I løpet av vår regjeringstid doblet vi bistanden. Det er noe Kristelig Folkeparti aldri har oppnådd når de har styrt landet, og de kommer heller aldri til å greie noe lignende. Vi innførte full barnehagedekning. Ulikheten gikk ned i løpet av vår regjeringsperiode – ikke på langt nær så mye som den burde, men den gjorde det. Vi innførte et mer omfordelende skattesystem, der mange av dem med lave inntekter satt igjen med betydelig mer, mens de som hadde mest, bidro mer. Hva tidligere ledere i SV skriver i sin selvbiografi, får man nesten spørre de tidligere lederne i SV om, men jeg synes det er illustrerende at det er det som reises i den siste replikken i denne siste debatten i Stortinget, og ikke et politisk spørsmål med bakgrunn i f.eks. vårt alternative budsjett eller politikken vi går til valg på. Jeg vil takke komitélederen for samarbeidet i fire år. Han er hjertelig velkommen til et utvidet rød-grønt samarbeid på riktig side etter valget, om Kristelig Folkeparti skulle komme på bedre tanker, men inntil da vil jeg takke for følget og si at det er mulig å redusere ulikhet, og det ønsker jeg at Kristelig Folkeparti skal få være med å erfare.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Vi er i høyeste grad tilhenger av så gode velferdsordninger som mulig for alle innbyggerne i samfunnet. At vi er uenige i innretningen flertallet velger i dag, betyr ikke at vi er motstandere av det. Jeg vil si at dette ikke først og fremst er en god dag for selvstendig næringsdrivende, som følge av revidert budsjett. Det er først og fremst en god dag for investorer, som får store skattekutt nesten uavhengig av hvor de investerer. Venstre har lagt sin ære i å innføre en ordning som vedtas i dag, der man får skattefradrag for å investere i såkalte gründerbedrifter, som dessverre er så bredt definert at det omfatter 40 pst. av alle norske selskap. Det er godt nytt for dem som har en halv million til overs til å investere i en nær sagt hvilken som helst bedrift, men det er nok et eksempel på at hvis man ikke er målrettet nok i næringspolitikken, er det som regel kun de helt på toppen som tjener på det, og ikke dem det var hensikten å treffe.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Prinsipper må måles på hvilke praktiske konsekvenser de faktisk får. Man kan ha de beste prinsipper og de beste hensikter, men hvis utfallet blir ordentlig gærent, spiller det liten rolle hvilken hensikt man hadde. Jeg forstår at regjeringens hensikt med å kutte i barnetillegget for uføre forsørgere var å sørge for at det – for å sitere regjeringen selv – «alltid skal lønne seg å jobbe». Alle er enig i at det skal lønne seg å jobbe, og det er også slik at det lønner seg å jobbe. Problemet er at disse kuttene som regjeringen gjennomfører, rammer enkelte familier ekstremt hardt. Vi snakker om mange tusen – og i noen tilfeller flere titusener – kroner i året. Dette er et kutt som har ubetydelig budsjetteffekt – det er i statsbudsjettsammenheng snakk om småpenger. Så er det noen mulighet for at finansministeren og Fremskrittspartiet på Stortingets siste dag kan ombestemme seg og stemme for å snu disse kuttene, som rammer noen familier svært hardt?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
En egenskap Fremskrittspartiet har, og som de fikk god bruk for da de ble et regjeringsparti, er evnen til å skylde på andre. Når Fremskrittspartiets representanter blir utfordret på kuttet i barnetillegget for uføre forsørgere, som har rammet mange familier svært hardt, er det vanlige svaret å få at det var en del av uførereformen. Men det var det ikke. Det var et aktivt politisk valg som Fremskrittspartiet i regjering, sammen med Høyre og samarbeidspartiene, valgte å gjennomføre. Det var ikke noe man måtte gjennomføre, men det var noe man valgte å gjennomføre, og det betyr at for over ett år siden ble 367 familier fratatt i snitt 29 000 kr hver, ifølge regjeringen selv. Det er et brutalt kutt mot noen av de mest sårbare menneskene i samfunnet. Hvorfor var det så viktig for Fremskrittspartiet å gjennomføre dette kuttet? Og jeg spør hvorfor det var viktig for Fremskrittspartiet – jeg vil ikke høre bortforklaringer om tidligere reformer som handlet om andre ting.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Representanten Hareide og hans parti er vanligvis omtalt som så ettertraktet om dagen, men når SV får replikk nr. 2 på Kristelig Folkepartis parlamentariske leder, kan det tyde på at Kristelig Folkeparti er i noe synkende kurs – vi stiller jo langt bak i køen i rekka av replikker. Det henger for øvrig sammen med det jeg har tenkt å spørre om. Jeg har stor forståelse for at Kristelig Folkeparti har behov for å vise fram det de har fått til – i samarbeid med Høyre er nå én ting, men kanskje spesielt med Fremskrittspartiet. Jeg har lyst til å rose Kristelig Folkeparti for å ha dratt i land en del viktige seire i det som sikkert har vært tøffe forhandlinger, spesielt med Fremskrittspartiet. Så jeg vil bare ganske enkelt spørre: Om det blir et nytt flertall ved valget i høst – bank i bordet – vil da Kristelig Folkeparti motsette seg å rette opp de usosiale og urettferdige kuttene i barnetillegget for uføre forsørgere? Og hvis svaret er nei, betyr ikke det at Kristelig Folkeparti har gått på et nederlag i denne saken i perioden?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Kan virkelig Venstre støtte at Fremskrittspartiet har regjeringsmakt i en hel stortingsperiode til?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Takk, det er greit, for det er et kort spørsmål. Hvorfor vil ikke regjeringen evaluere effektene, virkningene og konsekvensene av kuttet i barnetillegget for uføre forsørgere?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Det er et sunnhetstegn for så vidt at såpass lite av debatten dreier seg om det faktiske reviderte budsjettet. Det er fordi, som jeg har uttalt tidligere også, det er et ganske kjedelig revidert budsjett, og det mener jeg på best tenkelige måte, og ikke som en fornærmelse. De aller fleste partiene slutter seg til det aller meste av det som foreslås, og det er fordi det er ganske ukontroversielle og upolitiske forslag. Av den grunn hører det også med en stemmeforklaring. Det er også mye i budsjettforliket mellom de borgerlige partiene vi godt kunne støttet og vært med på å stemme for, men SV har ikke tradisjon for å gå inn på andre partiers inndekning etter at vårt budsjett er levert. Så da er det sagt hvordan vår stemmegivning må tolkes i dag. Når det er sagt, er det ikke sånn at små ting alltid er småting. Det reviderte budsjettet er også en forspilt mulighet. Det var den siste muligheten regjeringen hadde til å gjøre noe som virkelig monner for de uføre forsørgerne som opplever store kutt. Det var den siste sjansen regjeringen hadde til å tenke seg om litt når det gjelder de kuttene som nå mange opplever i bostøtten – en veldig viktig ordning for tusenvis av mennesker som nå opplever at den faller bort. Det var den siste sjansen regjeringen hadde til å vise alvor med klimapolitikken og for en gangs skyld ikke peke på andre, ikke peke på kvotemarkedet, ikke peke på Europa, men peke på oss selv, og si at vi har muligheten til å ta et større ansvar for vår felles framtid, vi skal forplikte oss til å gjennomføre klimatiltak her hjemme. Det hadde det vært fullt mulig å gjøre i et revidert budsjett. Dette var den siste sjansen regjeringen hadde til ikke bare nølende etter hvert å erkjenne i denne salen at voksende ulikhet og fattigdom er et problem, men vise at det fins politisk vilje til å gjøre noe med det. Det kan godt hende man ikke lykkes med alt. Det er farlig å si at man har som mål å bekjempe onder. Men det er bedre å prøve enn å ikke prøve. Som Vigdis Hjorth en gang sa: De som burde skamme seg, skammer seg ikke. Det er passende ord for denne debatten også, fordi det er en del representanter i denne salen, og en del statsråder i denne salen, som nok også vet med seg selv at i løpet av disse fire årene de har bak seg, burde de ha prøvd hardere. De kunne fått kjeft for ikke å lykkes. Ja, så urettferdig og så brutal er politikken. Men de burde i det minste ha prøvd. Bedre illustrasjon enn det fins ikke på at vi trenger et nytt flertall, en ny regjering og en ny politikk. Denne valgkampen kommer til å stå i ulikhetens tegn. Jeg gleder meg til vi har et stortingsflertall som er villig til å prøve.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Takk for spørsmålet. Jeg er helt enig med representanten Meling i at noe av det som skaper de største forskjellene i vårt samfunn, er at folk støtes ut av arbeidslivet. Nettopp derfor er det så bekymringsfullt både at vi har den laveste sysselsettingsandelen på 20 år, og at det knapt skapes jobber i privat sektor under denne regjeringen. Det er vi nødt til å få gjort noe med. Verken jeg eller andre Arbeiderparti-representanter har noen gang påstått at skatteøkninger i seg selv er vekstfremmende, men de er heller ikke spesielt veksthemmende hvis de utformes på riktig måte, i tråd med de forslagene som Arbeiderpartiet har lagt fram, som betyr at det treffer de aller største formuene og de aller høyeste inntektene. Jeg er helt og fullt overbevist om at de mest omstillingsdyktige og mest produktive samfunnene bygges ved å investere bredt i folks kompetanse og folks helse og ved å bygge vilje og evne til omstilling nedenfra. Skal vi klare det og få til f.eks. dette store kompetanseløftet som Arbeiderpartiet går til valg på, må vi ha finanspolitisk rom til å gjøre det, og det har …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Vel, det var en drøy fortolkning av forslaget. Her er det et rapportert mindre behov. Jeg må minne om historikken her: Da flyktningkrisen rammet oss, mistet regjeringen kontrollen over situasjonen på Storskog. Det var situasjonen vi sto i. Stortingsflertallet stilte opp og var en del av et forlik som bidro til at vi fikk situasjonen under kontroll. Jeg synes også det er spesielt at Fremskrittspartiet nå nærmest tar æren for at antallet asylsøkere er lavere, når alle vet at den viktigste forklaringen på dette dreier seg om at land etter land i Europa har stengt sine grenser.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Vel, jeg kan forsikre representanten Syversen om at representanten Marthinsen i aller høyeste grad var til stede da vi diskuterte Nasjonal transportplan og vår plan for inndekning i gruppa. Jeg vil påstå at det er lite uansvarlig å peke på muligheten for at vi kan framskynde enkelte prosjekter dersom vi bl.a. får kontroll på kostnadsutviklingen i denne sektoren. Vi legger i vårt opplegg inn en økt ramme for perioden på ca. 7 mrd. kr. Det vil innebære at man må noen hundre millioner kroner opp i kommende budsjett. Det har vi rom for, bl.a. fordi vi går til valg på et annet skatteopplegg enn det den sittende regjeringen gjør. Men jeg vil legge til at utfordringen for denne sektoren i årene som ligger foran oss, kommer til å handle om å få kontroll på kostnadsutviklingen. Når regjeringen nå legger opp til å skyve på intercity, er ikke det fordi man kutter i bevilgningene, men fordi kostnadene er ute av kontroll. Man har ikke klart å gjøre prosjektet gjennomførbart innenfor de rammene som Stortinget en gang forutsatte.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Tusen hjertelig takk for spørsmålet. For det første er vi ikke imot effektivisering av offentlig sektor, slik representanten Terje Breivik nå forsøker å framstille det som. Vi har gjennom denne perioden i all hovedsak stemt for avbyråkratiseringskuttene, men vi har vært skeptiske til innretningen av dem – at man har flate ostehøvelkutt som f.eks. rammer driften i sykehusene, at man går direkte på driftsbudsjettene i sykehusene. Den delen har vi stemt imot. Vi har lagt inn et kutt i statlig konsulentbruk på 200 mill. kr. Det mener vi er fullt ut realistisk. Vi fikk akkurat en rapport fra Riksrevisjonen som går igjennom den statlige konsulentbruken. Man anslår at den nå er oppe i 13 mrd. kr. Bare gjennomføringen av jernbanereformen har Stortinget budsjettert med skal koste oss 500 mill. kr i økte byråkratikostnader for inneværende år. Av de pengene vet vi at en høy andel går til å bruke konsulenter. Noe av det Riksrevisjonen fant, var at man i for liten grad er i stand til å bruke den kunnskapen som konsulentene tar med seg inn, til å bygge kunnskap i egen organisasjon. Det vil vi gjøre noe med, og det er en synliggjøring av …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Jeg vil gjerne starte med å returnere finansministerens takk for samarbeidet. Takk også til henne. Det har vært en spennende reise på mange måter. I det siste har vi hørt mange representanter fra regjeringspartiene nærmest benekte at økende forskjeller i Norge har noe som helst med politikk å gjøre, men det er jo ganske åpenbart at den skattepolitikken som har vært gjennomført de siste fire årene, har bidratt til å forsterke den utviklingen. Nå har vi fått Fremskrittspartiets program for de neste fire årene, og der loves det nye 50 milliarder i skattekutt, det har finansministerens eget departement beregnet, bl.a. gjennom fullstendig fjerning av formuesskatten. Og ikke nok med det: De kollektive lønnsoppgjørene, som er enda viktigere enn skatt for å fordele, de skal Fremskrittspartiet fjerne. Så spørsmålet er ganske enkelt: Dersom finansministerens parti får muligheten til å gjennomføre sitt program, vil forskjellene i Norge da forsterkes, eller vil de reduseres?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Fordeling handler om mye mer enn skatt, og det bærer også Arbeiderpartiets politikk preg av. Lønnsdannelsen er viktig, hva som skjer i arbeidsmarkedet er viktig, og derfor er det så alvorlig at vi nå har den laveste sysselsettingsandelen på over 20 år. Det er veldig bekymringsfullt, i hvert fall når vi ser det i kombinasjon med at antallet unge uføre øker ganske dramatisk, at vi har flere på vedvarende lavinntekt. Så vil jeg si at dette er ekstra alvorlig for landet når vi ser det i sammenheng med veldig svak produktivitetsutvikling. I 2014 skulle dette såkalte rød-grønne gapet, som jeg er helt sikker på at finansministeren husker godt, tettes ved å øke produktivitetsveksten. Nå er den nærmest null. Og den er ikke bare lav i oljerelaterte næringer, men også i næringer som har hatt store investeringer, f.eks. i bygg og anlegg. Så jeg vil rett og slett spørre om denne kombinasjonen av lav sysselsettingsandel og veldig svak produktivitetsutvikling er noe som bekymrer finansministeren.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Det er mange kolleger vi skal si ha det bra til i dag, og denne finanskomiteen er snart historie, tro det eller ei. Jeg vil gjerne benytte anledningen til å takke. Jeg vil takke kollegene i finanskomiteen, de andre fraksjonslederne og i særdeleshet komitélederen, representanten Hans Olav Syversen. Jeg har ikke hatt full innsikt i hva som har foregått i alle de borgerlige budsjettforhandlingene. Men jeg har skjønt at det har vært noe krevende ved et par korsveier, og jeg vil også gi honnør til komitélederen for at han ved de korsveiene har vært opptatt av å sikre opposisjonens rettigheter og vår mulighet til ansvarlig budsjettbehandling. Det synes jeg det er fint å få sagt her før vi går fra hverandre. Det er ikke bare vemod knyttet til dette. Jeg synes representanten Hille sa det fint i sitt innlegg – borgerlig flertall betyr at det blir ført borgerlig politikk. Når stortingsperioden er over, kommer også muligheten til å få et nytt stortingsflertall og en annen retning. Vi trenger det. For mens verden utenfor oss blir mer og mer opptatt av sammenhengen mellom økt ulikhet og svak vekstkraft i nesten alle vestlige økonomier, har vi i Norge en regjering som lever videre i troen på at omstilling og vekst får vi best til ved å sørge for at de i toppen får enda mer. Det er en gammeldags tankegang, den er utdatert, og oppskriften virker ikke. Det er ikke bare skattepolitikken som gjør at ulikhetene øker. I går fikk vi en rapport som viser at privatiseringsreformen i sykehusene forsterker forskjellene i Helse-Norge. Men jeg er kanskje aller mest bekymret for det som foregår i arbeidslivet, med fallende organisasjonsgrad. Uten representative parter settes den kollektive lønnsdannelsen under press, og det går ut over konkurranseevne og fordeling og fører ikke minst til at flere presses ut. Det er lite annet som er viktigere. Dette er ikke valgkamptaktikk. Med trangere budsjetter framover må vi bruke pengene riktig. Vi skal bygge omstillingsevnen nedenfra, investere i folk og ikke tro på at de i toppen skal løfte oss alene. Derfor går vi til valg på nye, omfattende reformer for vårt arbeidsliv. Alternativet er mer utstøting og en forskjellsutvikling som forsterkes av en skattepolitikk som øker forskjellene i stedet for å redusere dem. Hvorfor er det så alvorlig? Dette handler selvfølgelig om enkeltmennesker, men også om oss som samfunn og hva slags samfunn vi skal være. Vi har den mest omstillingsdyktige arbeidsstyrken i verden. Norsk fagbevegelse er ikke styrt av maskinknusere eller proteksjonister som vi ser i en del andre land. Når vi omfavner det som har gitt oss så store muligheter og så stor velstand, er det fordi vi har en modell som bygger på at vi deler risiko, og vi deler gevinster. Det er det vi setter på spill ved å la forskjellene fortsette å øke, og det er på mange måter det som er veivalget vi står overfor ved høstens valg.
Siri A. Meling (Høyre), 2017-06-21:
Representanten Marthinsen nevnte andelen sysselsatte og ulikhet flere ganger i sitt innlegg. Høyre er opptatt av å bevare et samfunn med små forskjeller mellom folk. Vi vet at ulikhet oppstår av ulike årsaker, og den lille økningen som har vært, skyldes i hovedsak innvandring og tilpasninger til økt utbytteskatt, som partiene har vært enige om i skatteforliket. Vi vet at den største ulikheten finnes mellom dem som er i jobb, og dem som står utenfor arbeidslivet. Arbeiderpartiet går til valg på å love skatteøkninger framover. Jeg har aldri hørt fra noen bedrift eller noen bedriftseier at skatteøkninger er det som skal til for å øke antallet arbeidsplasser – snarere tvert imot. Så mitt spørsmål til representanten Marthinsen er: Hvordan tror hun og Arbeiderpartiet at økte skatter skal være medisinen for å skape flere jobber? Da snakker jeg om varige arbeidsplasser i privat sektor, ikke offentlige tiltak som er midler for å holde hjulene i gang kortsiktig.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Representanten Marthinsen var tydelig på at debatten må handle om hele perioden, og det er jeg enig i. Mange sier at det spiller liten rolle hvem som styrer landet. Fremskrittspartiet står på barrikadene for en streng asyl- og innvandringspolitikk. Takket være bl.a. våre gjennomslag i asylforliket på Stortinget før jul 2015 sank asylankomstene, og vi har nå de laveste asyltallene siden 1997. I Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2017 foreslo Arbeiderpartiet å redusere bevilgningene til retur av asylsøkere med avslag. Hvis asylinstituttet skal ha legitimitet, må de som ikke har rett på asyl, returneres. Hvorfor er dette et nedprioritert område for Arbeiderpartiet? Hvorfor ønsker Arbeiderpartiet at flere uten lovlig opphold skal være i Norge lenger, og slik sende ut et signal om at det er greit å oppholde seg i Norge ulovlig?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Jeg registrerer at representanten ofte snakker om økt ulikhet, men aldri om årsaken til hvorfor ulikheten øker, nemlig høy innvandring. Men jeg vil gripe fatt i noe som står i media i dag, nemlig at SV mener vanlige folk er blitt avspist med smuler. Vi har altså redusert avkortningen for gifte og samboende pensjonister, noe som medfører 8 000 kr mer i året per par. Vi har økt minstepensjonen med 8 000 kr i denne perioden. En gjennomsnittlig familie betaler 8 000 kr mindre i skatt i 2017 enn det de gjorde i 2013. Det som gjør det hele litt surrealistisk, er at SV kaller dette for smuler når de samtidig økte skatten for den samme gjennomsnittsfamilien i sin regjeringsperiode. Om lettelsene de nå får, er smuler, er det da riktig å kalle det de fikk av SV for mugla brød?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Etter tiår med økende vedlikeholdsetterslep har trenden nå snudd. Alle tall viser at vedlikehold var et tema som forrige regjering ikke brydde seg noe særlig om. Hvorfor skulle ellers Senterpartiet være nødt til å stille et budsjettspørsmål i år om utviklingen i vedlikeholdsetterslepet i årene før regjeringsskiftet? Hadde Senterpartiet bare vært litt interessert i vedlikehold, hadde de fulgt utviklingen nøye. De hadde visst at forfallet økte. De hadde ikke engang turt å stille spørsmålet, for de hadde skammet seg over svaret. De fleste bønder har en grei leveregel, og det er at en alltid skal etterlate gården i bedre stand enn da en selv overtok. Dette er ikke en leveregel Senterpartiet lever etter når de er i posisjon. De så vi i regjering. Vi ser det i Troms, men vi registrerer at Senterpartiet nå legger inn litt mer midler til økt vedlikehold av fylkesveier i revidert. Mener representanten Arnstad at dette er troverdig når hun i sin tid som samferdselsminister tvert imot nedprioriterte kraftig?
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
I innstillinga kritiserer Arbeidarpartiet fleirtalet for berre å flytta på 0,3 promille av utgiftssida i statsbudsjettet. Ergo skulle me tru at opplegget til Arbeidarpartiet ville vore noko heilt anna, men det er det ikkje. Arbeidarpartiet flyttar på ytterlegare 0,2 promille og har inga realistisk inndekning. Mellom anna kuttar dei i kostnadane til kommunesamanslåinga, som partiet sjølv har stemt for. Og kuttet i byråkratiet på 0,8 pst. som fleirtalet gjer, kritiserte Arbeidarpartiet nord og ned i haust. Men ikkje berre vidarefører Arbeidarpartiet kuttet no, dei legg på eit ytterlegare, uspesifisert kutt på 150 mill. kr i konsulentbruken. Som Marianne Marthinsen veit godt, vert konsulentbruken betalt over driftspostane til departementa – dei same postane Arbeidarpartiet var imot å redusera i november, men som dei no reduserer meir enn det fleirtalet legg opp til. Korleis forklarer Marthinsen denne snuoperasjonen og den lett useriøse budsjetteringa?
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Senterpartiet snakkar sjeldan om kva dei sjølve vil. I sitt alternative RNB går Senterpartiet t.d. friskt i veg når det gjeld såkalla byråkratikutt. Her skal det leggjast ned arbeidsplassar i stor stil, fort og gale: fylkesmannsadministrasjonen, Helsedirektoratet, Politidirektoratet og Miljødirektoratet. Det einaste som er freda, er Landbruksdepartementet og Landbruksdirektoratet. I sum skal det kuttast om lag 0,5 mrd. kr på halvårsbasis. Skal dette lukkast, må ein seia opp arbeidstakarar over ein låg sko. Dei fleste har ei oppseiingstid på minst tre månader. I tillegg veit me det er spesielle reglar i staten når det gjeld stillingsvern og etterløn. For å få reknestykket til å gå opp må i sum rundt 3 500 tilsette i departement og direktorat seiast opp. Det føreset ein kostnad på 70 000 kr per månad per tilsett. Korleis kan Senterpartiet forsvara å seia opp 3 500 personar over natta utan anna grunngjeving enn at Senterpartiet heller vil bruka lønsmidlane på fylkesvegar?
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Representanten Breivik og Venstre er svært fornøgde med det som har skjedd innafor området næringsutvikling, sysselsetjing og det å leggja betre til rette for å skapa nye arbeidsplassar, men også å sikra eksisterande. Det som representanten Tvedt Solberg no lista opp, er å snu ting fullstendig på hovudet. Dette er fleire døme på ei samanhengande satsing på kortsiktige akuttiltak i mest utsette kommunar på Sør- og Vestlandet, og ikkje minst langsiktige tiltak som skal bidra til nytt næringsliv, gründerar, men òg i eksisterande næringsliv. Ta til dømes eigentleg ei heilt historisk storsatsing som Fornybar AS er, som representanten Tvedt Solberg har fått gleda av å husa i byen Stavanger, som nettopp vil gå inn i eksisterande næringsliv, eksisterande leverandørindustri og hjelpa dei med å få omgjort enda meir av all den spennande teknologiutviklinga som skjer, for at dei skal koma seg inn på nye marknader med grøne forteikn.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Ja, det kan eg stadfesta med stor pondus at det vil me. Det me har gjort i fellesskap på bilavgifter, viser genialiteten i å ta marknaden i bruk, altså å ta skattar og avgifter òg i bruk som eit verkmiddel for å gjera det billigare og meir attraktivt å ta klimavennlege val i kvardagen. Det som nok er litt underkommunisert, er at det me i fellesskap har gjort med eingongsavgifter, men òg det me har gjort med betre avskrivingssatsar for tungtransportbransjen, i sum har hatt ein netto skatte- og avgiftslette i transportsektoren på ein plass mellom 2 og 3 mrd. kr, noko som verkeleg viser kor viktig eit grønt skatteskifte er.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Eg synest ikkje dette er nokon bagatell på nokon som helst måte. Representanten Slagsvold Vedum er godt klar over at Venstre stod utanfor forliket om Forsvarets langtidsplan her på huset. Slik sett er eg meir bekymra for haldninga til det partiet som Trygve Slagsvold Vedum har sagt at han eventuelt kjem til å inngå eit samarbeid med etter valet, òg i ein forsvarssamanheng.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Det korte svaret på det er ja, og det er difor me i dag t.d. vedtek ei ny skatteincitamentsordning som gjer det meir attraktivt for private investorar nettopp å heller investera i norske arbeidsplassar, kontra i eigedom. I og med at Serigstad Valen har gjeve meg høve til det, kan eg òg vedkjenna at Venstre ikkje er fornøgd. Me er veldig fornøgd med det som er gjort, men me er på langt nær i mål med å leggja om skattesystemet, både til fordel for å gjera det meir lønsamt og attraktivt å ta grøne val i kvardagen og i styreromma, og for å gjera det endå enklare for norske bedriftseigarar å kunna konkurrera med utanlandske eigarar. Det betyr at i den skattereforma som no er godt i gang, er det framleis ting som må gjerast, ikkje minst når det gjeld formuesskatt, kor eg meiner at me heilt opplagt har mykje å henta på å få eit betydeleg større botnfrådrag som veldig godt vil treffa småbedriftseigarane og andre med små formuar.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Eit lite spørsmål som handlar nettopp om ulikskap. Eg har brukt ein del av hovudinnlegget mitt til å seia at dette er ein svært god dag for sjølvstendig næringsdrivande, der Stortinget i dag bedrar dei sosiale ordningane som ikkje minst gjeld dei kvinnelege næringsdrivande. Dette er jo forslag som alle partia i Stortinget støttar, bortsett frå Sosialistisk Venstreparti. Det er det einaste som ikkje vil ha ei betring i sjukelønsordninga før sjølvstendig næringsdrivande og sjølvstendig næringsdrivande kvinner. Kvifor meiner SV, som er ein tung hovudforsvarar av 100 pst. sjukelønskompensasjon for våre lønsmottakarar, at det er heilt feil at kompensasjonsgraden til sjølvstendig næringsdrivande vert auka frå 65 til 75 pst.?
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Når me oppsummerer fire år med nytt borgarleg fleirtal, kan me slå fast, som ministeren gjorde, at norsk politikk på vesentlege område er endra til det betre. Det gjeld ikkje minst satsing på norsk næringsliv, forsking, innovasjon og kunnskap, det gjeld satsing på fleire motiverte, kunnskapsrike lærarar, og det gjeld i klima- og miljøpolitikken. Det alle sa var umogleg, nemleg at Venstre og Framstegspartiet i samarbeid skulle styrkja klima- og miljøpolitikken, har skjedd. Det viser ikkje minst klimameldinga som regjeringa la fram sist fredag. Meldinga viser at me kan nå klimaforpliktingane til Noreg gjennom dei vedtaka og føringane som Stortinget har gjort, under føresetnad av at dei vert sette ut i livet. Felles for vedtaka og føringane frå Stortinget er at gjennomføringa av dei ligg i Finansdepartementet, bl.a. gjennom avgiftspolitikken. Spørsmålet mitt er om finansministeren kan stadfesta at ho står bak meldinga og dei føringane meldinga legg for framtidig politikk.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
I førre veke behandla Stortinget eit representantforslag frå Venstre om ein enklare kvardag for dei små og mellomstore bedriftene. Eg ser med stor glede at eit av forslaga som då vart nedstemde mot røystene til Venstre, avvikling av kravet til årsberetning for mindre føretak, no vert innført av regjeringa. Det er ein litt tungvint måte å gjera det på, kanskje, men la gå – resultata er trass i alt viktigare, det er dei som tel. Eit anna forslag, som heller ikkje fekk fleirtal førre veka, var forslaget om å vidareføra dagens reglar om innrapportering og skattlegging av personalrabattar og naturalytingar knytte til tredjepartsytingar. Forslaget, som Skattedirektoratet har på høyring, medfører at alle arbeidsgjevarar i så fall både skal ha oversikt over og innrapportera alle personalrabattar den enkelte tilsette oppnår knytte til arbeidsforholdet. Det betyr at viss eg t.d. handlar sportsutstyr i ein sportsbutikk i Oslo som Stortingets idrettslag har framforhandla rabatt hos, må Stortinget ha oversikt over det. Spørsmålet er om statsråden meiner at dette er eit fornuftig forslag.
Terje Breivik (Venstre), 2017-06-21:
Eit litt meir jordnært innlegg frå mi side – bokstaveleg talt: Eg har tenkt å knyta nokre kommentarar til forslag nr. 111, som lyder som følgjande: «Stortinget ber regjeringen utrede et eget tilskudd for å gi grunnlag for drift på de mest tungdrevne arealene i landet. Utredningen bør være ferdig til jordbruksforhandlingene i 2018, slik at partene da kan avklare om de ønsker å innføre tilskuddet fra 2019.» Det er eit forslag som Venstre i intensjon og innhald er heilt samd i, men som Venstre, i den grad dette forslaget vert fremja i salen i dag – eg har ikkje registrert at det har skjedd endå – ikkje kan stemma for, for då vil det i så fall vera dårlegare enn det som ligg på bordet som utgangspunkt for jordbruksforhandlingane som no vert starta opp igjen. Då ønskjer eg å gjera Stortinget og for så vidt òg forslagsstillarane og ikkje minst Bonde- og småbrukarlaget, som har køyrt ein rimeleg heftig kampanje mot Venstre siste veka, merksame på kva som faktisk ligg på bordet. Då Venstre fremja forslag til rammer for jordbruksoppgjeret i 2017, la me til grunn jordbruksoppgjerspropen frå regjeringa. På side 97 står det: «Som oppfølging av flertallsmerknaden i Stortinget foreslås det at det igangsettes et nytt utredningsarbeid som fanger opp kost nytte-effekter av en ny tilskuddsordning som skal kompensere for særskilte driftsvansker.» Vidare på side 98: «Utredningen gjøres av en partssammensatt arbeidsgruppe med Landbruksdirektoratet som sekretariat. Rapporten ferdigstilles innen 1. mars 2018 slik at det vil være mulig å ta stilling til innføringen av et nytt tilskudd i forbindelse med jordbruksoppgjøret 2018.» Eg kan ikkje forstå noko anna enn at dette er nøydd til å vera tufta på ei mistyding, og om ho er medveten eller umedveten, får dei som eventuelt er opphavsmenn og -kvinner sjølve finna ut av.