trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Jeg mener helt klart at vi har store utfordringer i forhold til å takle de økokriminelle handlinger som skatteetaten avdekker, og også andre typer næringer. Der kan vi aldri – heller ikke jeg – garantere at vi kan klare å etterforske alle de sakene vi gjerne skulle ha etterforsket. En viktig grunn til at Regjeringa mener at vi må ha mer politiressurser ut, og at vi har bevilget mer penger til politiet, er nettopp at vi ønsker å ta tak i disse sakene. Det var også grunnen til at vi valgte bl.a. å bevilge penger til bistandsrevisor ute. Men dette er svært komplekse saker, og jeg mener at hvis vi skal få en mer effektiv rettshåndhevelse av særlig skattekriminaliteten, er vi nok nødt til å se behovet for å ha to spor – hvor noen saker blir løst med sivilrettslige virkemidler, straffeskatt, og de groveste blir etterforsket av politiet og iretteført av domstolen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Vi vil aldri komme i en situasjon der det er like vilkår over hele Politi-Norge i den forstand at stedene er like attraktive å søke seg til. Det er ikke til å stikke under stol at noen steder i politiet er mer attraktive enn andre, fordi folk faktisk oppfatter arbeidsoppgavene som mer spennende der. Og sånn skal det være. Men det spørreren vel sikter til, er at man skal sikre at arbeidsvilkårene i stor grad slår likt ut, og bidra til det gjennom det regelverket vi har. Det mener jeg er et ansvar også for undertegnede, og det vil jeg bidra til. Samtidig har vi sett at den måten Kripos jobber på, nettopp trekker til seg veldig mye god kompetanse, og at det for mange er et veldig attraktivt sted å være. Og der er jeg helt enig med spørreren: Vi trenger et sterkt Kripos for å kunne drive bistand overfor politidistriktene ute, og selvfølgelig også når det gjelder de sakene som Kripos sjøl håndterer.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Det er til vurdering. Vi har også fra Regjeringas side nettopp gått til det skrittet at vi har styrket Kripos og Det nasjonale statsadvokatembetet – som er veldig knyttet til Kripos’ aktiviteter – senest i inneværende års budsjett, og det ligger også inne for neste års budsjett. Det er særlig på noen områder jeg mener det er viktig at vi henger med i forhold til kompetanse. Når det gjelder kriminalitet på Internett, har vi samlet veldig god kompetanse i Kripos. Den er av internasjonal klasse, etter min mening. Den må vi ta vare på. Der har vi også valgt å foreta en styrking, bl.a. ved å etablere en politistasjon på nett. Det er et godt eksempel på hvordan vi samtidig som vi kan bidra med mer ressurser og penger, også hegner om den utrolig viktige kompetansen som Kripos utgjør på internettfeltet, og som har stor internasjonal betydning.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Statsråden er opptatt av at politiet bl.a. i Oslo skal bruke pengene bedre, og han er også veldig opptatt av å få utdannet flere politifolk. Det skal statsråden ha ros for. Men hvordan vil statsråden løse problemet med at jo mer effektivt pengene skal brukes, jo mer kutter statsråden i budsjettet til Oslo-politiet? Hvordan vil han da kunne få ansatt flere politifolk til å utføre den tjenesten som er nødvendig for at vi skal få en trygg og god hovedstad?
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-12-19:
Overfor vekterbransjen har statsråden hatt en strategi i to år: intet sett og intet hørt. Alle forslag er blitt nedstemt, budsjettene har ikke økt, og TV 2 har hatt bedre oversikt enn statsråden og POT til sammen. Små, mellomstore og store selskaper har bedt om hjelp til å få bedre kontroll med de useriøse delene av sin bransje. Statsråden betegner det som useriøst og har ikke hatt noen dialog med bransjen på to år, på tross av at de har tigget og bedt om det. Egentlig aspirerer statsråden til en Oscar for beste birolle i den saken, etter over to år. Når har Regjeringen tenkt å foreta nødvendige regelverksendringer, innskjerping og bedre kontrollrutiner så vi i Oslo spesielt, hvor politiet sliter med trange budsjettrammer på grunn av denne regjeringens politikk, ikke ser en oppblomstring av det jeg vil betegne som – igjen, det er mulig det ikke er parlamentarisk – tyttebærpolitiaktiviteter, som skjer på grunn av Oslo-politiets ressursmangel?
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-12-19:
Jeg registrerer at en kunnskapsbasert politikk består i at statsråden holder foredrag, eller ikke relevant forskning. Av dagens VG går det frem at en mannlig stortingsrepresentant er blitt utsatt for noe han naturlig nok ikke liker. Det mest spesielle er de kvinnelige stortingsrepresentantenes innspill om hvordan man skal løse det. Det skal man gjøre ved skjerpede politivedtekter, og ved at politiet skal prioritere dette. Er det noen grunn til å tro at de kvinnelige stortingsrepresentantene blir bønnhørt, f.eks. i revidert? Dette har man tidligere stemt ned i Stortinget, i forbindelse med både budsjetter og politivedtekter. Siden det er jul, og siden julekort er sendt, har jeg lyst til å komme med en hilsen til statsråden når det gjelder den debatten vi skal ha om disse kvinnene. Det er veldig rart å se at så fort det er mørkhudete kvinner, er de horer. Er de hvite, så er de prostituerte. Det synes jeg sier noe om signaleffekten og det egentlige smårasistiske synet som ligger til grunn for enkelte representanters – ikke herfra, men til dels ellers i debatten – syn på disse kvinnene når det gjelder å løse et alvorlig samfunnsproblem.
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-12-19:
«Ifølge media står flere lokale fritidsklubber i fare for å måtte legge ned pga. den nye arbeidsmiljøloven, jf. artikler i Romerikes Blad 14. november i år. Dette er en uholdbar situasjon og oppfattes forhåpentligvis også av Regjeringen som uholdbar. Vil statsråden sørge for en endring av arbeidsmiljøloven, subsidiært» – så skal jeg endre litt på ordlyden i spørsmålet, da det var skrevet litt i førjulsmodus – «bidra til at det gis dispensasjon for å avhjelpe den situasjonen Skedsmo kommune nå har kommet i?»
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-12-19:
Jeg kjenner igjen noen formuleringer fra et svarbrev til representanten Dagfinn Sundsbø. Statsråden sier også her at man kan ikke se at konsekvensen vil være nedleggelse. Fagforbundets leder i Skedsmo sier at dette er et svært uheldig utslag av endringer i arbeidsmiljøloven, at mye er bra med endringene, men slett ikke dette. Da blir jo spørsmålet: Er det sånn at fagforbund og andre som har tatt kontakt, både med meg og med andre, har misforstått loven? Og i så fall, hvis det beror på en misforståelse, hva vil statsråden gjøre for å informere om det rommet som finnes innenfor loven, da dette er noe som ikke bare gjelder Skedsmo kommune?
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-12-19:
Fagforbundet peker på loven som problemet, mens statsråden peker på at dette er fullt ut mulig å løse innenfor loven. Da er spørsmålet: Hvis det er sånn at Fagforbundet også lokalt ser at det er behov for større rom i forhold til å avtale seg ut av dette – hvilke initiativ vil statsråden da eventuelt ta i forhold til å se på loven, som de mener er for snever i forhold til å avtale denne type tariffbestemmelser?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-19:
Jeg har et spørsmål til kunnskapsministeren. I disse dager er det juleavslutninger i skolen. Dessverre er det igjen skapt uro og usikkerhet i skolen med hensyn til julemarkeringen. Lærer og ledelse er kommet i tvil om det er lov å synge julesanger og å ha julegudstjenester. Regjeringen har sendt ut på høring et forslag om å fjerne KRL-faget i skolen. For Kristelig Folkeparti er det viktig at faget er i tråd med menneskerettighetene. Den europeiske menneskerettighetsdomstol har vurdert faget i innkjøringsperioden 1997–2001. Vi har etter den tid, med bred politisk tilslutning, gjennomført nødvendige endringer, senest i 2005, for å sikre de menneskerettslige hensyn. Derfor mener Kristelig Folkeparti at det ikke er behov for store endringer i KRL-faget. Vi mener at de justeringer som dommen peker på, allerede er gjort. Det virker som om kunnskapsministeren bruker dommen for å ta vekk KRL-faget. Derfor vil jeg konkret be om begrunnelse for to forhold. For det første: Regjeringen foreslår å endre navnet på KRL-faget ved å fjerne ordet «kristendom», slik at faget skal hete Religion, livssyn og etikk. Dette gjøres «som ett av flere tiltak for å følge opp dommen fra Den europeiske menneskerettsdomstol». Spørsmålet mitt er: Hvor i dommen er fagets navn problematisert? Og videre: Regjeringen foreslår å ta bort dagens bestemmelse om prosentfordeling av mengde mellom de ulike hovedområdene i faget. I dag har kristendommen en større vektlegging enn andre religioner i lys av den plass kristendommen har i den nasjonale historie og tradisjon i Norge. Spørsmålet mitt er: Hvor i dommen er det problematisert at kristendommen gis en større plass i faget?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi er veldig opptatt av at man ikke gjør mer omfattende endringer enn det som er nødvendig – og derfor er det gjort endringer – og vi må peke på at det dommen slår fast, gjelder faget slik det var da det var nytt, ikke slik det er nå, når endringene er gjort. Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at kjennskapen til det kristne verdigrunnlaget ikke må gå tapt. Derfor er det rimelig at kristendommen blir gitt en særskilt plass i skolen – ikke i form av forkynnelse, men i form av engasjert kunnskapsformidling. I et intervju i Vårt Land sa statsråden at man «må slutte med forkynning». Mitt spørsmål er: Hva slags belegg har statsråden for å si at de lærerne som i dag underviser i skolen, driver med forkynning? Er ikke det en gigantisk mistillit til lærerne som i dag underviser i et kunnskapsfag, der det er kristendomskunnskap som skal formidles i skolen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-12-19:
Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at det er mye kompetanse i skolen i dag. Det er viktig å ta vare på den. Derfor har vi foreslått i vårt alternative budsjett en mentorordning som består i at lærere som har god kunnskap og lang erfaring fra skolen, overfører den, veileder og følger nye lærere som starter i skolen. Jeg vil gjerne høre om statsråden kan tenke seg å ta med det, både fordi det er bra at kompetansen blir i skolen, og fordi det er god seniorpolitikk og en meningsfylt oppgave for lærere som gjør en god jobb i skolen i dag. Det er det ene. Det andre er at vi ser at lærertettheten går ned, til tross for en bedret kommuneøkonomi, i alle fall er det tendenser til det i mange kommuner. Da er mitt spørsmål: Er det rett å prioritere heldagsskole i stedet for økt lærertetthet? Kristelig Folkeparti vil gjerne at det skal være nok tid til hver enkelt elev i skolen.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-12-19:
Det er en rekke foreldre, elever og lærere som føler en uro for hvorvidt denne regjeringen er i ferd med å tone ned den kristne formålsparagrafen, den kristne delen av KRL-faget. Den uroen gir seg ikke bare uttrykk i tvil om julegudstjenester. Jeg hørte senest at det var spørsmål om det var lov å synge kristne julesanger i skolen. Bordversdiskusjonen kjenner vi godt, og den har dukket opp igjen. Og nå sist er det KRL-faget. Kristelig Folkeparti har ivret for et bredt, samlende fag, som formidler vår kristne og humanistiske kulturarv og også andre religioner i respekt for deres egenart. Det har vært et felles prosjekt for nesten hele Stortinget. Hver gang det har vært snakk om justeringer i faget, har vi stått for en dialoglinje – ikke en splitt og hersk-linje. Vi opplever at Regjeringen på mange måter har forlatt den linjen, men jeg er glad for det statsråden nå sier, og jeg vil spørre: Vil statsråden sørge for at det blir en dialog med opposisjonen i Stortinget før saken legges fram?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-12-19:
Det er viktig å kjenne sin egen bakgrunn og sin egen kulturarv for å forstå andre, og derfor har også Høyre vært kritisk til de foreslåtte endringene i KRL-faget. Vi er jo ikke det eneste partiet som er det. I Vårt Land 11. desember kan vi lese at et nytt livssynsfag skaper harme i Senterpartiet. Per Olaf Lundteigen fra regjeringspartiet Senterpartiet, sier: «Jeg ser ikke behov for en endring av KRL-faget». På spørsmål om han støtter forslaget, svarer Senterpartiets Trygve Slagsvold Vedum: «Nei». Mitt spørsmål er egentlig ganske enkelt: Hvordan kan det ha seg at de to regjeringspartiene SV og Senterpartiet ser så forskjellig på spørsmålet om behov for endring i KRL-faget? Etter det statsråden tidligere har sagt i denne runden, er det ikke mulig å tolke statsråden på noen annen måte enn at regjeringspartiet Senterpartiet bryter menneskerettighetene.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-19:
I Høyre er vi glad for at SV kommer etter i skolepolitikken, og at kunnskapsministeren nå er mest opptatt av å skrote SVs egen skolepolitiske plattform. Men det må ikke føre til handlingslammelse i skolepolitikken. Vi snakker veldig mye om at læreren skal være i sentrum, og det er vi alle enige om. Derfor har nettopp opposisjonen framsatt en rekke forslag når det gjelder både rekruttering og kompetanseheving hos læreren. Det de blir møtt med fra kunnskapsministeren, er at man skal evaluere og kanskje også komme med stortingsmeldinger. Nytten i det for skolen i dag uttrykte representanten Dørum litt om. Det blir veldig mye ord. Den forrige regjeringen handlet derimot, og kunnskapsministeren er også så heldig at han har en rekke kommuner, deriblant Oslo, som handler fortsatt og utøver et veldig aktiv eierskap ute i skolen. Det er faktisk ganske viktig å nå fram dit. Vil kunnskapsministeren bruke de kommunene som har en aktiv skolepolitikk, som inspirasjon i skolepolitikken?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Mitt spørsmål går også til kunnskapsministeren. Vi har nettopp fått resultatene fra PIRLS- og PISA-undersøkelsene som viser at norske elever ligger på bunnen i lese-, skrive- og regneferdighet. Hvis en går ytterligere inn i resultatene, finner vi at elever med minoritetsbakgrunn ligger to år bak etnisk norske skolebarn. Norsk skole bruker i dag vesentlige ressurser på morsmålsopplæring. Verken norske eller internasjonale forskningsresultater viser at morsmålsundervisningen gir den enkelte elev noen gevinst. Det forskningen viser, er at disse elevene bruker relativt lengre tid på å oppnå gode resultater. For å være kvalifisert må eleven gjennom en kartlegging, og det må dokumenteres at eleven er dårlig i norsk. Den dagen eleven blir flink i norsk, mister eleven retten til opplæring i morsmålet. Morsmålslæreren mister jobben, og skolen får ikke lenger tilskudd for å ha en elev med norsk som andrespråk. Det er altså ingen incentiver for å bedre elevens norskkunnskaper, snarere tvert imot. Så har vi en del skoler som har satset bevisst på opplæring i norsk og leseforståelse og brukt individuell kartlegging og oppfølging. Der har leseferdigheten gått opp. For det å kunne lese og forstå har elevene dratt med seg over til andre fag, og framgangen har ikke uteblitt. Fremskrittspartiet mener at morsmålsopplæringen må ut av skolen, og at de frigjorte ressursene må brukes til å styrke leseopplæringen og leseforståelsen i norsk ytterligere. Etter vår oppfatning vil manglende kunnskap i norsk, kombinert med bråk og uro i klasserommene og lavt læringstrykk, føre til at minoritetselevene blir skoletapere, og vi risikerer at vi skaper en underklasse hvis vi ikke reduserer prestasjonsgapet mellom etnisk norske og minoritetsspråklige. Så mitt spørsmål blir: Vil statsråden ta initiativ til at de midlene som i dag benyttes til morsmålsopplæring, blir brukt til å styrke minoritetsspråklige elevers evne til å lese og forstå norsk, slik at denne elevgruppen kan få mulighet til å bedre sine prestasjoner?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg takker for svaret. Jeg regner med at statsråden også er enig i at vi bruker store ressurser på norsk skole, men at resultatene ikke står i forhold til de ressursene vi bruker på skolen, og at det da er grunn til med kritisk blikk å se på hva vi faktisk bruker ressurser på. Mye av de pengene som i dag går til morsmålsundervisning, går til kartlegging og dokumentasjon og arkivering av vedtak, nettopp for at skolene skal sikre seg i tilfelle det skulle bli en rettssak i ettertid. Tilsynsmyndighetene har ikke mulighet til å følge opp. Når vi samtidig ser at resultatene av denne undervisningen ikke gir elevene noe løft, regner jeg med at statsråden kanskje også kan se på det i sin framtidige vurdering for å gjøre norsk skole bedre.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Vi hørte her representanten Gåsvatn snakke om morsmålsopplæring. Vi ser også at regelverket er veldig utydelig. Kommunene tolker dette forskjellig. Vi ser at det finnes barn, kanskje med tysk bakgrunn, med rumensk bakgrunn, som får morsmålsopplæring, slik at det skal være greit å snakke med sine besteforeldre. Jeg vil kanskje tro at det ikke er helt intensjonen til statsråden at man bruker morsmålsopplæring i den retningen. Nå vil ikke statsråden endre dette. SV vil fortsatt ha morsmålsopplæring slik den er i dag. Vil statsråden også se på bruken og få regelverket tydeligere? Og et siste spørsmål: Kan det være aktuelt å tenke på øremerking for skoleverket?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Det er med stor undring jeg ser at Mandal sykehus står i fare for å bli lagt ned. Nå er det foreslått full avkorting for all ISF-finansiering av dagrehabilitering, noe som vil ramme enheten fullstendig. Kostbar oppbygging og nedbygging av et så effektivt og bredt tilbud er svært uheldig for pasienter og ansatte, særlig når tilsvarende tilbud ikke finnes. Hvilke muligheter skal disse pasientene gis i fremtiden, og hva vil statsråden gjøre for å unngå at dette tilbudet og dermed hele sykehuset i Mandal blir lagt ned?»
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg takker for svaret. Nå er det jo sånn at styret i Helse Sør-Øst viser til sine uttalelser om krav til budsjettbalanse, at dette ikke står i forhold til oppdragsdokumentet, hvor rehabilitering og nedleggelse av lokalsykehus skal skjermes. Sørlandet sykehus hadde styremøte nå på mandag, og da ble vedtaket om at Mandal sykehus skulle legges ned, utsatt. Vil statsråden sørge for at oppdragsdokumentet følges, for her virker det som om det kan være et sprik mellom det som er ønskelig, og det som står i oppdragsdokumentet om kravet til å holde budsjettet. Og i tilfelle ja, skal dette gjøres ved kutt i andre pasienttilbud eller ved at f.eks. ISF-tilskuddet for rehabilitering kan økes?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg takker igjen for svaret. Det høres positivt ut at statsråden holder et øye med hva som skjer der nede. Og nå når det er utsatt, kan man kanskje se på dette på nytt. Dette vil ramme det rehabiliteringstilbudet som fins der i dag, temmelig hardt, pluss at det som sagt er et lokalt sykehus. Nå er det jo sånn at enkelte foretak må snu og se etter hver krone. Sånn skal det kanskje være for å spisse det som en vil fokusere på. Sykehusene i Helse Sør-Øst er også blitt pålagt å bruke monopolisten Sykehuspartner til kjøp av tjenester. Og så ser vi da at denne ordningen har påført sykehusene titalls millioner i ekstrakostnader. Vil statsråden da kanskje legge føringer for endringer av dette pålegget, slik at det enkelte foretak ikke må kutte i pasienttilbudet for å få budsjettet i balanse, slik som vi ser ved Sørlandet sykehus, hvor det går ut over andre tilbud når en skal finne disse kronene?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-12-19:
Mitt spørsmål går til justisministeren. I valgkampen lovte rød-grønne justispolitikere at 2008 skulle bli politiets år. Nå er strek satt for 2008-budsjettet, og det er et faktum at 2008 ikke blir politiets år. Denne uken har statsråden uttalt bekymring over maktbalansen mellom politi og vektere i det offentlige rom, og i dag har VG en førsteside om at horene har overtatt Karl Johans gate. Det er i denne situasjonen, at 2008 skulle bli politiets år, at Regjeringen legger opp til et politibudsjett for 2008 som betyr flere ubesatte stillinger og et mindre synlig politi i alle landets politidistrikter. Mens Bondevik II-regjeringen hadde en realvekst på 3 pst. i sitt siste justisbudsjett, er denne regjeringen nå nede i 1 pst. Jeg konstaterer at det er større og større avstand i virkelighetsoppfatningen av hvordan hverdagen i politiet er. Det har altså festet seg et slags glansbilde i departementet, mens den operative virksomheten slett ikke er så vakker der ute. Det er kort mellom pressemeldingene fra statsråden om nye satsinger innenfor kriminalomsorgen, men det er svært langt mellom tilsvarende nyheter om politiet. Det er mye snakk. Bortsett fra økt opptak på 72 plasser til Politihøgskolen er det lite å hente i det budsjettet. Jeg synes det er meningsløst å skryte av en seniorsatsing i ett prøvefylke, Hordaland, og det blir altså ikke flere sivilt ansatte i politiet når det ikke er rom for å lønne dem i 2008-budsjettet. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvis det er en ekte bekymring statsråden har når det gjelder vektere og politi, hvorfor er ikke politiet prioritert i 2008-budsjettet? Hvorfor er det slik at svært viktige innsatsområder for politiet avspises med kortsiktig prosjektfinansiering istedenfor varig finansiering – jeg kan nevne voldtekt, gjengkriminalitet og menneskehandel?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-12-19:
Jeg skal også benytte sjansen til å ønske statsråden godt nytt år, men det blir altså ikke et godt nytt politidriftsår. Det er korrekt, som statsråden sa, at det har vært gjort betydelige investeringer i forbindelse med nødnett, DNA og satsing på barnehus. Men i den operative hverdagen opplever politiet at de stadig kommer til kort, at de stadig avspises med prosjektfinansiering innenfor viktige innsatsområder. Det gjør at man har mindre kontinuitet i forhold til bemanning og søknader til denne type stillinger. Så statsråden kommer ikke utenom at 2008 kommer til å bli et svært vanskelig år for politiet. Jeg har lyst til å utfordre statsråden. Han er opptatt av at vi skal ha en kunnskapsdrevet justispolitikk. Hvorfor er det da slik at statsråden og regjeringspartiene ikke kan støtte en politistudie, som i realiteten ville være en mye grundigere gjennomgang av hva slags politibehov vi vil ha i framtiden, enn det bemanningsprosjektet som departementet for tiden holder på med?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-12-19:
Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Kripos håndterer mange av de mest alvorlige kriminalsakene i Norge. De ansatte der arbeider med krevende volds-, overgreps- og drapssaker, og det er sentralt at man greier å tiltrekke seg den beste kompetansen. I et oppslag i VG 11. desember vises det til stramme overtidsregler som gjør det vanskelig for etterforskerne å gjennomføre deler av jobben, og at lønnen ikke samsvarer med arbeidsbelastningen. Mener statsråden dette er forsvarlig, særlig med tanke på rekrutteringen?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-12-19:
Jeg vil takke statsråden for svaret, og jeg tror vi er helt enige om at Kripos i Norge gjør en veldig god jobb. De har spisskompetanse på en rekke områder, og det er jo på mange måter en forutsetning for at vi skal klare å løse en del av de virkelig alvorlige kriminalsakene i Norge. For det er jo slik at politiet lokalt ofte må kalle på Kripos når sakene blir store og vanskelige, og at man ikke har det nødvendige verken når det gjelder ressurser eller kompetanse lokalt. Da er det viktig for meg å få statsrådens forsikring om at det ikke internt i politiet er ulike typer tjenester hvor den ene tjenesten er så mye mer attraktiv enn den andre, altså lønnsmessig eller i forhold til andre arbeidstidsbestemmelser osv., at det gjør at man går glipp av noe av den kompetansen som Kripos trenger. Jeg vil ha statsrådens forsikring om at det ikke er interne forhold i politiet som gjør at Kripos kan komme dårlig ut i den konkurransen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-12-19:
Jeg vil gjerne takke for svaret. Jeg tror det i store og vanskelige saker er viktig å holde trykket oppe. Jeg ser også at de nye arbeidstidsbestemmelsene har gjort at man har litt vanskeligere for å få alle kabalene til å gå så godt opp som man gjorde tidligere. Så da er mitt neste spørsmål til statsråden: Har man vurdert om Kripos bør være større? Bør det være flere mennesker der for å sikre at man har nok ressurser å sette inn, nettopp for å kunne holde trykket på topp i store og vanskelige saker? For det er viktig å komme godt i gang og ha god framdrift for å greie å oppklare flest mulig saker.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-19:
Det er ikke noe som tyder på at justisministeren blir arbeidsledig neste år. Jeg har lyst til å ta fatt i én side av det representanten Aspaker tok opp, nemlig kapasiteten hos politiet. Vi har i Oslo politidistrikt hatt en rekke ganske stygge skatteunndragelsessaker som berører hele næringer for så vidt. I november uttrykte direktøren ved Oslo likningskontor stor bekymring fordi grove skattesviksaker som anmeldes av skattemyndighetene, ikke blir straffeforfulgt, alene av den grunn at politiet ikke har kapasitet og helst ikke ønsker anmeldelser. Med det driftsbudsjettet som er lagt for 2008 – mener justisministeren at direktøren ved Oslo likningskontor har noen som helst grunn til å ha en annen antagelse for 2008?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg har følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Ifølge Forsvarsstudie 07 er det foreslått nedleggelse av Control and Reporting Centre(CRC) (CRC) Mener statsråden at det er forsvarsfaglig forsvarlig å nedlegge CRC-systemet?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er også kjent med at det skal komme en langtidsproposisjon der man skal gå igjennom basestrukturen, men det er ikke det jeg spør om. Det jeg spør om, er situasjonen akkurat nå, når vi skriver desember 2007. Det er dagens situasjon jeg tar utgangspunkt i, og da må jeg bare få lov til å gjenta spørsmålet. Jeg anbefaler at statsråden svarer enten ja, at det er forsvarsfaglig forsvarlig å nedlegge CRC-systemet – og da vil jeg gjerne ha en begrunnelse – eller nei, og da trenger jeg ikke noen begrunnelse. Jeg vil bare gjenta spørsmålet til statsråden: Er det forsvarsfaglig forsvarlig å nedlegge CRC-systemet?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er forsvarsministeren jeg stiller spørsmålet til, og ikke forsvarssjefen. Jeg bare konstaterer at statsråden nærmest ikke har faglig grunnlag for å svare verken ja eller nei på spørsmålet. Det synes jeg er ganske merkelig, for det må jo være fullt mulig å stille spørsmål av forsvarsfaglig karakter i Stortinget før vi får den såkalte langtidsproposisjonen. Slik situasjonen er nå, og som forsvarsministeren bare understreker, skal altså alt bare ligge i ro. Man skal ikke ha noen meninger om strukturen i Forsvaret. Det synes jeg er merkelig. Jeg vil utfordre forsvarsministeren enda en gang til å komme med en konkret vurdering av CRC-systemet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Regjeringen vil før påske legge frem den nye langtidsproposisjonen for Forsvaret for Stortinget. I arbeidet med proposisjonen vil Regjeringen trekke på flere innspill, herunder forsvarssjefens Forsvarsstudie 07, FS 07, og rapporten fra Forsvarspolitisk utvalg, FPU, i tillegg til alle de andre innspillene som kom underveis i arbeidet. Regjeringen er opptatt av at vi også i fremtiden sikrer en robust kapasitet for overvåking av norsk luftrom. Derfor vil vi også i neste langtidsperiode sørge for en innretning på luftovervåkings- og stridsledelsessystemet, LOS-systemet, som dekker vårt behov for luftovervåking og stridsledelse nasjonalt, og som også sikrer at vi kan bidra inn i NATOs luftovervåkingskjede på en god måte. Forsvarssjefen har anbefalt å etablere én felles enhet for luftovervåking og stridsledelse på Reitan, med samme kapasitet som dagens to enheter på henholdsvis Mågerø og i Sørreisa. Det er ikke trukket noen konklusjoner om Forsvarets fremtidige basestruktur og geografiske lokalisering ennå. Spørsmålet om den fremtidige aktiviteten knyttet til Mågerø og Sørreisa vil bli behandlet som en integrert del av det helhetlige arbeidet med langtidsproposisjonen. FS 07 utgjør sammen med anbefalingene fra FPU sentrale innspill til det arbeidet vi gjør med langtidsproposisjonen. Vi går grundig igjennom disse. Det legges stor vekt på å sikre at de anbefalingene som skal forelegges Stortinget, er helhetlige og robuste. I en slik helhet vil både sikkerhets- og forsvarspolitiske, operative, økonomiske, miljømessige og en rekke andre hensyn bli vurdert. Det er ikke hensiktsmessig å gå ut og ta stilling til konkrete enkeltsaker stykkevis og delt før Regjeringen har konkludert med hensyn til den helheten som skal presenteres for Stortinget. For Regjeringen er det viktig at Forsvarets basestruktur innrettes slik at Forsvaret kan løse sine oppgaver på en best mulig måte. Regjeringen vil derfor tilstrebe løsninger som i størst mulig grad dekker Forsvarets behov, herunder både hensynet til å sikre robuste og bærekraftige fagmiljøer og evnen til raskt å kunne være til stede med de riktige kapasiteter.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Forsvarssjefen har i sitt forslag til Forsvarsstudie 07 anbefalt en annen måte å løse dette på enn det som ligger i de to basene Sørreisa og Mågerø i dag. Dette er forslag som vi vil gå grundig igjennom. Jeg kan ikke her og nå komme med et ja- eller nei-svar på det. Vi er inne i en prosess og skal ta dette med inn i langtidsplanen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Per i dag er det innrettet ved at man har to baser, Mågerø og Sørreisa. Forsvarssjefen har foreslått å endre dette til ett sted og legge det til Reitan. Jeg må forholde meg til at forsvarssjefen mener det er et fullt ut forsvarlig forslag. Så skal vi gjøre vår vurdering av dette. Den prosessen er vi inne i. Det er pr. i dag en fullt ut akseptabel løsning, men forsvarssjefen er nok av den oppfatning at det fremdeles vil være en fullt ut akseptabel løsning også på Reitan. Dette har jeg sagt vi vil komme tilbake til i forbindelse med langtidsplanen, som blir lagt frem for Stortinget før påske.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Jeg er enig med representanten Hansen i at det er viktig at Norge har et sterkt sjøforsvar. Som jeg akkurat har redegjort for i svaret til representanten Korsberg, vil Regjeringen før påske legge frem forslag til ny langtidsplan. Spørsmålet om fremtidig bruk av Skjold-klassen MTB-er kan ikke ses løsrevet fra den helhetlige strukturen, som vil bli behandlet i forbindelse med den nye langtidsproposisjonen. Det vil ikke være riktig å trekke ut én kapasitet og si hvordan den skal være fremover, i forhold til de andre forslagene som foreligger fra Forsvarspolitisk utvalg og fra Forsvarsstudien. Så jeg ser det ikke som hensiktsmessig å gå inn i enkeltsaker på det nåværende tidspunkt, før det er gjort grundige vurderinger, og før vi legger denne proposisjonen frem for Stortinget.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Jeg kan se at det er mange av de forslagene som er kommet i forbindelse med Forsvarsstudien, som det nok for mange lokalt rundt omkring ville være ønskelig å få en rask avklaring av. Like fullt må vi ha en skikkelig og en helhetlig prosess. Her har jeg også lyst til å peke på det som har vært poenget både fra forsvarssjefen og fra Forsvarspolitisk utvalg, at det eventuelt vil være andre kapasiteter som kan gjøre den jobben som disse MTB-ene skulle gjøre. Det er et synspunkt som jeg ikke har konkludert på, og som Regjeringen heller ikke har tatt stilling til. Derfor blir dette å behandle som en del av langtidsproposisjonen. Det er nok slik at alle må forholde seg til at vi må se Forsvaret under ett før vi kan gjøre den endelige vurderingen og si hvilke kapasiteter vi skal anbefale for fremtiden, og hvilke baser og leirer vi også skal ha.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-19:
Nå prøver representanten Hansen nok en gang å gå inn på realitetene i saken. Jeg har sagt at jeg ønsker å se dette helhetlig, også ut fra de anbefalingene som foreligger. Jeg har lyst til å peke på at Forsvarspolitisk utvalg, som er et utvalg som består av representanter for alle de politiske partiene på Stortinget, også Høyre, ikke ville gå imot forsvarssjefens anbefaling når det gjaldt MTB-ene. Like fullt sier jeg at det er viktig at vi går igjennom dette og ser på det totalt sett på nytt. Den prosessen er i gang. Saken legges frem for Stortinget før påske.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-12-19:
Jeg vil stille forsvarsministeren følgende spørsmål: «Stortinget vedtok i 2003 å investere 5 mrd. kroner i nye MTB-fartøy tilpasset dagens sikkerhetspolitiske situasjon. Norge har behov for et sterkt sjøforsvar som kan ivareta en rekke ulike forsvarsoppgaver, samt miljømessige og økonomiske interesser. Forslaget om å skrote Skjold-klassen vil svekke Marinen kraftig og har skapt usikkerhet om hvorvidt Sjøforsvaret vil kunne ha tilstrekkelig tilstedeværelse i både nord og i sør. Ser ikke statsråden at situasjonen rundt MTB-ene bør avklares umiddelbart?»
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-12-19:
Jeg vil takke statsråden for svaret, som kanskje ikke var så overraskende, og jeg vil si at jeg har stor forståelse for at Forsvaret må gjennom en omstilling for å løse sine oppgaver i framtiden. Men dette er et forslag som har skapt sjokkbølger internt i Sjøforsvaret. Det er oppsiktsvekkende at både forsvarssjefen og Forsvarspolitisk utvalg kommer med en anbefaling som i så stor grad strider mot de faglige vurderingene som mange gjør i Sjøforsvaret. Håkon Tronstad, flaggkommandør og sjefen for Kysteskadren, uttalte til Bergens Tidende 13. desember at konsekvensen av å fjerne MTB-ene er en marine som kanskje ikke er til stede både i nord og i sør. Hvis dette forslaget om nedleggelse av MTB-ene blir vedtatt, vil vi ha en marine kun bestående av 19 fartøy, hvorav fem fregatter, seks u-båter, to mineryddere og to logistikkfartøy. Det er svakt for en kystnasjon. Ser ikke statsråden at dette forslaget medfører en sterkt svekket marine, og at det sender et veldig negativt signal inn i Sjøforsvaret? Saken trenger en rask avklaring politisk.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-12-19:
Dette er en veldig spesiell sak. Det er bare fire år siden Stortinget vedtok bygging av Skjold-klassen for 5 milliarder kr. Dette er moderne, tungt utrustede krigsfartøy med toppfart på 60 knop. Skjold-klassen er vesentlig større enn dagens MTB-flåte og tilpasset framtidens utfordringer. De er mobile, og de kan også være til stede i et område over lengre tid. Vi ser i disse dager mange tegn på økt aktivitet og tilstedeværelse fra den russiske marinen. Vår nabo har bedre økonomi, man er mer selvsikker og mer aktiv i havområdene. Dette handler altså om en diskusjon om driftsutgifter på om lag 200 mill. kr satt opp mot en investering på 5 milliarder kr, som er foretatt av Stortinget for fire år siden. Driftsutgiftene er ca. 0,5 pst. av hele forsvarsbudsjettet. Blir det ikke ganske meningsløst å skrote en investering på 5 milliarder kr for å spare 200 mill. kr på drift? Og hva er grunnen til at Arbeiderpartiet vingler så kraftig i denne saken?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-12-19:
Jeg har et spørsmål til finansministeren: «Grove skattesviksaker som anmeldes av skattemyndighetene, blir ikke straffeforfulgt, fordi politiet ikke har kapasitet, sier direktøren ved Oslo ligningskontor i et avisoppslag i november. Det kan bety at grove overtredelser ikke medfører verken straffeskatt eller straffeforfølgelse. Hvilke tiltak vil statsråden sette i gang i sitt ansvarsområde for at den dårlige bemanningssituasjonen i politiet ikke skal bety at svært mange slipper unna grove skattesviksaker uten konsekvenser?»
Svein Flåtten (Høyre), 2007-12-19:
Jeg takker for svaret. Ja, jeg vet at det settes inn store ressurser og gjøres mye også på det organisasjonsmessige. Høyre har for sin del også bevilget mer til dette området. Det som spørsmålet egentlig går på helt konkret, er det forholdet at hvis man ikke ilegger tilleggsskatt, men sender det til anmeldelse, kan man risikere, hvis politiet ikke greier å følge opp, at vedkommende ikke får noen reaksjon i det hele tatt. Og dette er jo statsråden inne på på slutten av svaret sitt her, nemlig at man bør ha et øye på belastningen i politiet, slik at man på den ene siden bruker tilleggsskatt, mens man finner et annet grunnlag for anmeldelsen. Det er slik jeg skjønner at man kanskje vil håndtere det, men mener ikke statsråden at det kanskje er nødvendig å gå enda litt mer inn i dette, slik at ikke noen faller imellom og slipper helt unna?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-12-19:
Jeg synes det er bra at statsråden er opptatt av dette. Jeg har i høst tatt opp dette fra tre forskjellige vinkler. Den ene vinklingen er den i spørsmålet som jeg retter til statsråden i dag, altså om man faller helt utenfor sanksjoner hvis dette går til anmeldelse. En annen vinkling jeg tok opp tidligere, var medias rolle ved f.eks. bokettersyn. Vi hadde et tilfelle her i Oslo. Den tredje vinklingen var statsrådens uttalelse på et seminar om at navnene på dem som ble tillagt tilleggsskatt på de høye nivåene, skulle offentliggjøres. Dette er sett fra forskjellige vinkler, men samlet sett synes jeg kanskje det tilsier at dette området rundt tilleggsskatt, et kanskje litt ukjent og ikke så veldig interessant område for oss politikere, bør man gå nærmere inn i for å se til at det fungerer bra for alle de involverte – altså at staten får kommet med sine reaksjoner, men at det også tas hensyn til skattyterne.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-12-19:
Takk for det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-19:
Det er et veldig viktig spørsmål som representanten Flåtten tar opp, både fordi vi vet at skatteunndragelser er et stort økonomisk problem – det er penger som ellers skulle vært betalt inn til fellesskapet – og også fordi det har å gjøre med den generelle respekten for å betale skatt, og særlig blant vanlige lønnstakere og små næringsdrivende, hvis man ser at skatteunndragelser av et betydelig omfang ikke slås ned på. Derfor er dette en høyt prioritert sak for skatteetaten. Vi gjennomfører nå også ROS-prosjektet, som kan frigjøre kapasitet i skatteetaten til å styrke arbeidet med dette. Så er det, som beskrevet i svaret, selvfølgelig slik at skatteetaten prioriterer de sakene som er de mest alvorlige når det gjelder til hvilke som sendes videre til politiet, men også da benytter seg av straffeskatt på 60 pst. på de sakene man ikke kan regne med at politiet er ferdige til å gå inn i. Så jeg tror at vi har et godt system for dette. Men jeg er veldig glad for representanten Flåttens engasjement og tar med meg det i de interne budsjettforhandlingene i Regjeringen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-19:
Det er veldig viktig å ha mange vinkler, som representanten Flåtten var inne på, i forhold til hvordan man bekjemper skatteunndragelser. Nå har ikke vi konkludert i spørsmålet rundt offentliggjøring av straffeskatt, men det er blitt sagt, særlig fra dem som jobber med de virkelig store skatteunndragelsene, at belastningen for dem som begår skatteunndragelser, kan være like stor ved offentliggjøring som med den faktiske straffeskatten. Det er bakgrunnen for at det er et spørsmål som vurderes, men det er et ømtålig spørsmål, som også grenser mot personvernet. Jeg har et sterkt engasjement på dette feltet og kommer til å følge disse sakene nøye. Jeg kommer også til å forsikre meg om at Skatteetaten har ressurser og kompetanse til å gjøre en viktig jobb. Hvis presidenten tillater, vil jeg gjerne ønske representanten Flåtten en riktig god jul og et godt nytt år. Vi har ukentlige stevnemøter i all offentlighet i spørretimen, og det ser jeg fram til også i det neste året.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-19:
Regjeringen er opptatt av at det skal lønne seg å arbeide. Den sterke veksten i økonomien som vi ha hatt de siste årene, har gitt den sterkeste sysselsettingsveksten som noensinne er registrert. Denne utviklingen er veldig gledelig. Fortsatt høy sysselsetting er et veldig viktig mål for oss. Samtidig ser vi at store grupper fortsatt er utenfor arbeidsstyrken, og vi vet at en god del av disse ønsker å jobbe. Den gode situasjonen i arbeidsmarkedet gir oss en unik mulighet til å inkludere enda flere i arbeidslivet. Flere i arbeid er en forutsetning for at samfunnet skal klare å løse de oppgavene som Regjeringen har satt seg som mål. For å oppnå dette ser Regjeringen på et bredt spekter av virkemidler, herunder også skattepolitikken. Regjeringens målsettinger for skatte- og avgiftspolitikken er å sikre inntekter til fellesskapet, bidra til rettferdig fordeling og et bedre miljø, fremme sysselsettingen i hele landet og bedre økonomiens måte å virke på. Samtidig er det også viktig å sikre at insentivene til å arbeide samlet sett er bra. Redusert skatt på middels og lave arbeidsinntekter er ett av flere virkemidler for å bidra til å inkludere flere i arbeidsmarkedet. Forskning, bl.a. gjort av SSB i den nevnte artikkelen som representanten refererer til, og som delvis er finansiert av Finansdepartementet, viser at det særlig er disse gruppene hvor endringer i skatter kan ha effekt på arbeidstilbudet. Denne regjeringen har derfor i denne perioden foreslått en rekke lettelser på middels og lave arbeidsinntekter. Det er gitt lettelser på til sammen over 2 milliarder kr i økt minstefradrag i 2006 og 2007. Dette er også i tråd med Regjeringens mål om et mer rettferdig skattesystem. Det er imidlertid viktig å være klar over at skattepolitikken bare er en av mange faktorer som påvirker arbeidstilbudet. Dersom en er opptatt av å stimulere til økt yrkesaktivitet, kan en derfor ikke ensidig fokusere på skattesystemet. Innretningen av ulike trygde- og pensjonsordninger er en vel så viktig faktor. Regjeringen har bl.a. lagt fram en egen melding om arbeid, velferd og inkludering, hvor ett av hovedmålene er å få flere fra ulike trygdeordninger over i arbeid. Det nye kvalifiseringsprogrammet er et viktig tiltak for å sikre dette. Videre er også ulike offentlige tjenester viktige for arbeidstilbudet. Særlig vil full barnehagedekning og en lav foreldrebetaling i barnehager bidra til at flere kan delta i arbeidslivet. Det viser at Regjeringen har et sterkt fokus på mange ulike forslag og tiltak for å stimulere til arbeid, også skatt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-19:
Det kan nok finnes visse grupper innenfor trygdesystemet som ved å ta visse typer jobber ikke får en lønnsinntekt av et alternativt arbeid som kan matche de ytelsene de ellers har. Det er viktig å fokusere på dette, men det er også viktig å fokusere på at det skal være gode levekår også for dem som ikke kommer inn på arbeidsmarkedet. De viktigste endringene i skattesystemet for neste år er de endringene vi har gjort når det gjelder formuesskatt, med betydelig skjerpelse på toppen og uttelling i bunnen. Det vil ikke ha noen spesiell betydning for arbeidstilbudet. Men vårt fokus er på de laveste inntektene. Der har vi gjort endringer, og vi fokuserer på det også for neste års budsjett. Men det er jo viktig å merke seg at høytlønnsgruppene som har vært de topprioriterte fra Høyre når Høyre har prioritert sine skatteletter, er i veldig liten grad påvirket når det gjelder arbeidstilbudet, av skatteletter. Både av gode fordelingsgrunner og gode grunner for å skaffe mer arbeidskraft konsentrerer vi skattelettene om de laveste inntektene.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-19:
Regjeringen har i forbindelse med statsbudsjettet for 2008 presentert en slik strategi, med mange tiltak. Blant annet arbeider vi for at folk som er utenfor arbeidsstyrken, kan få plass i arbeidsstyrken. Veldig mange arbeidsgivere burde nå benytte anledningen til å rekruttere grupper som de tidligere ikke har sett på som interessant arbeidskraft. Det kan være unge uføre, det kan være folk med minoritetsbakgrunn. Her vet vi at det fins kompetanse og ressurser som ikke utnyttes. I tillegg har vi gjort diverse forenklinger for utenlandsk arbeidskraft som kommer til Norge, f.eks. fra de nye EU-medlemslandene. Vi kommer til å ha et fokus på dette også når vi legger den helhetlige økonomiske politikken i budsjettet for neste år. Jeg er helt enig med representanten Skovholt Gitmark. På to år har vi økt arbeidsstyrken med 150 000 personer. Det er like mange som det bor i Tromsø og Fredrikstad til sammen, og mange flere enn dem vi trodde det var mulig å mobilisere for arbeidsmarkedet. Men vi har likevel utfordringer for neste år, fordi vi mangler kapasitet på en del områder.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-12-19:
Jeg har følgende spørsmål til finansministeren: «I Statistisk sentralbyrås(SSB) analyse ØA6/2007 står det «fra et fordelingsperspektiv er det viktig å ta hensyn til skatteendringenes indirekte effekter. Skattelettelser på lavere inntektsnivåer kan for eksempel være motivert ut ifra et ønske om å stimulere til økt yrkesaktivitet for å øke inntektene til personer i den nedre delen av inntektsfordelingen». (SSB) Er statsråden enig med SSB, og vil statsråden, i likehet med Høyre, bruke skattesystemet for å stimulere mennesker til å arbeide?»
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-12-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Høyre deler Regjeringens syn at arbeidskraften er vår viktigste ressurs, og vi gleder oss sammen med statsråden over den sterke sysselsettingsveksten vi har. Likevel er det altfor mange mennesker som står utenfor arbeidsmarkedet. Hovedutfordringen for neste år blir nettopp den økende mangelen på arbeidskraft. Da er det problematisk når vi ser at de rød-grønne i budsjettet for 2007 brøt sitt løfte om å skjerme vanlige inntekter for toppskatt, hvor 65 000 nye ansatte fikk toppskatt. De rød-grønne økte boligbeskatningen og skatten på privat kapital, men økte allikevel ikke minstefradraget for lavere og middels inntekter utover inflasjonsjusteringen. Med andre ord: ingen stimulans til arbeid. Vil statsråden slå fast prinsippet om at det alltid skal være mer lønnsomt å arbeide enn å være på trygd?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-12-19:
Høyre har en omfattende strategi for å øke tilbudet av arbeidskraft. Vi ønsker flere fra trygd til arbeid. Det må lønne seg å arbeide, og vi må i mye sterkere grad motvirke utstøting fra arbeidslivet og legge til rette for at de som trenger det, får en ny sjanse. Vi trenger å øke arbeidsinnvandringen. Det må lønne seg å stå lenger i jobb. Dermed er det også underlig å se det Regjeringen gjør i forhold til 67-åringene når det gjelder avkorting av pensjon, men ikke for 68- og 69-åringene. Vi trenger å gjenoppta moderniseringen av offentlig sektor. Har statsråden en liknende strategi?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
«Regjeringen har varslet nye forhandlinger med Sverige om grønne sertifikater. Det har tidligere vært uenighet om småkraftens rolle i et grønt sertifikatmarked. Sverige inkluderte vannkraft over 1,5 MW, mens Soria Moria-erklæringen ekskluderer all småkraft over 1 MW fra et sertifikatsystem. Kan statsråden klargjøre hvilken rolle Regjeringen ser for seg at småkraftverk skal spille i den nye runden med forhandlinger, og kan statsråden forsikre om at Norge ønsker småkraftverk inn i et system med grønne sertifikater?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-19:
Dette var jo en hyggelig hilsen til småkraftverk generelt, men en vet jo hvordan Regjeringen behandlet småkraftverkene i statsbudsjettet. De fikk skatteøkning. Grunnen til at spørsmålet likevel er aktuelt, og som gjør at det er behov for en avklaring, er at det i Soria Moria-erklæringen, som statsråden viste til, står: «Regjeringen vil innføre et pliktig grønt sertifikatmarked for ny fornybar energi og mini- og mikrokraftverk.» Det står altså ikke «småkraftverk». I Stavanger Aftenblad 15. oktober 2005 var dette temaet. Der sa Hallgeir Langeland at strykningen av «småkraft» var bevisst. Og nåværende statsråd Magnhild Meltveit Kleppa sa at hadde Senterpartiet fått viljen sin, ville «småkraft» vært med. Dermed er det slik å forstå at Soria Moria-erklæringen bevisst utelater småkraftverk fra et grønt sertifikatmarked. Kan jeg likevel forstå statsråden slik at Soria Moria-erklæringen ikke gjelder, og at en likevel vil prøve å få inn småkraftverk i et grønt sertifikatmarked?