Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-12-14:
En god inntektsutvikling for næringsutøverne er bærebjelken i denne regjeringens landbrukspolitikk. Det er nødvendig av hensyn til næringen selv og det enkle faktum at inntekt og velferd er avgjørende for at vi skal sikre fortsatt rekruttering til næringen. Uten et levedyktig og variert landbruk over hele landet vil ikke samfunnet over tid nå målene om trygg mat, levende bygder og åpne og velpleide kulturlandskap. Gjennom jordbruksavtalen har vi lagt til rette for en beregnet inntektsvekst på vel 70 000 kr pr. årsverk i perioden 2006–2010 med utgangspunkt i de prognoser som lå til grunn på forhandlingstidspunktet, senest i vår. Med disse forutsetningene skal man beregningsmessig greie å sikre en tilnærmet lik inntektsutvikling målt i kroner for landbruket som for andre grupper i samfunnet, noe som understreker at Regjeringen prioriterer landbruket. Gjennom Stortingets bevilgningsvedtak øker vi budsjettrammen med 560 mill. kr over jordbruksavtalen i 2010, og prioriteringen er klar: Det aller meste er fordelt til det grasbaserte husdyrholdet, med en tydelig struktur og distriktsprofil. En svært stor andel av departementets budsjett fordeles over næringsavtalene. Jeg legger stor vekt på at midlene forvaltes i tråd med regelverket for ordningene, og Statens landbruksforvaltning jobber kontinuerlig med målrettet kontroll av de økonomiske virkemidlene knyttet til ordningene. I vårsesjonen la Regjeringen fram St.meld. nr. 39 for 2008–2009, Klimautfordringene – landbruket en del av løsningen. Dette er en viktig melding som beskriver de store utfordringene vi står overfor internasjonalt – klimaendringer og matkrise. Nå skal Stortinget etter planen behandle denne i morgen. Jeg har særlig vært opptatt av at vi ikke kan løse klimautfordringene uten at vi også kan skaffe mat til en stadig økende befolkning. Dette gjelder både globalt og nasjonalt. I statsbudsjettet for 2010 har Regjeringen prioritert å styrke landbrukspolitiske virkemidler som gir positive klimagevinster. I tillegg til midler over jordbruksavtalen, som ble framforhandlet tidligere i år, styrker vi i budsjettet for 2010 skog-, klima- og energitiltakene med 25 mill. kr. Jeg er tilfreds med at komitéflertallet i budsjettinnstillingen stiller seg bak Regjeringens forslag til tiltak for å redusere utslippene fra jordbruket med minst 1,1 mill. tonn CO2 innen 2020. I likhet med flertallet legger også jeg til grunn den forutsetning at økt aktivitet i skogbruket vil legge til rette for et framtidig høyt opptak av CO2 i norske skoger. Det er flott at også Høyre og Kristelig Folkeparti slutter seg til denne analysen. Satsing på grønn energi gjennom bl.a. en målrettet innsats på bioenergi står også sentralt for å nå de målene Regjeringen setter seg i stortingsmeldingen. Mattrygghet og god dyrehelse er viktige satsingsområder som Regjeringen setter høyt. Vi må ta på alvor de utfordringer som klimaendringene nå ser ut til å gi oss på dyrehelseområdet. God beredskap, overvåking og forebyggende tiltak er viktig for å møte økt smittepress i husdyrholdet. Det har således vært behov for å styrke arbeidet innen dyrehelse med 10 mill. kr. Pengene fordeles med 7 mill. kr til Mattilsynet og 3 mill. kr til Veterinærinstituttet, som begge er viktige aktører i arbeidet for å sikre en fortsatt god dyrehelse i landet vårt. Jeg viser også til at budsjettforslaget innebærer at Mattilsynet får forlenget sin omstillingsperiode til 2010, slik at det omfattende arbeidet med nytt tilsynssystem, MATS, kan sluttføres på en betryggende og god måte, samtidig som Mattilsynet kan prioritere viktige arbeidsoppgaver innen mattrygghet, dyrevelferd og dyre- og plantehelse. Utvikling av nye næringer i landbruket er nødvendig. Vi har vært gjennom et krevende år med finanskrise og stor økonomisk uro internasjonalt. I dette perspektivet er det viktig å legge til rette for en fortsatt utvikling av nye arbeidsplasser, og etter min mening har landbruket et godt potensial for økt næringsutvikling gjennom utvikling av nye og spennende produkter og tjenester. Jeg vil i denne sammenheng si meg enig med flertallet i komiteen, at økt satsing på innovasjon i landbruket er en nødvendig forutsetning for videre utvikling og matvareproduksjon. I budsjettframlegget har vi lagt til grunn å styrke landbrukets innovasjonsevne ytterligere med et langsiktig og målrettet arbeid, med mål om økt konkurranseevne i alle næringer i landbruket. Vi må gjøre forbrukerne stolte av den norske matkulturen, og vi må skape interesse for det hele matkjeden leverer. Forbrukernes ønsker og preferanser, ikke minst når det gjelder mat med lokal forankring, identitet og historie, må møtes på en offensiv måte. Til slutt vil jeg takke komiteen for å ha gjort et godt og grundig arbeid med innstillingen. Innstillingen viser klare skillelinjer i synet på retningen i landbrukspolitikken. Jeg konstaterer likevel at et klart flertall på Stortinget gir sin tilslutning til Regjeringens politikk på landbruks- og matområdet.