Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-06-16:
Statsråden hadde et viktig poeng i sitt innlegg. Hun sa at for å opprettholde våre velferdsordninger er det viktig at flest mulig er i arbeid. Det gjelder oss alle. Dessverre viser tall fra Nav at arbeidsledigheten er tre ganger så høy blant førstegenerasjons innvandrere som hos befolkningen for øvrig. Det er bekymringsfullt at kun seks av ti innvandrere som har fullført introduksjonsprogrammet slik det er i dag, er i arbeid. Vi kan ikke ha et samfunn hvor en stor del av de nyankomne blir stående utenfor arbeidslivet og blir avhengig av trygdeytelser for å leve. Det må tenkes nytt. Det er derfor gledelig at regjeringen kommer med en integreringsmelding, Fra mottak til arbeidsliv, hvor det legges så stor vekt på at de som kommer til oss, skal komme inn i arbeidslivet. Viktigheten av arbeid står sentralt, ja, det er en rød tråd. Jeg er spesielt glad for at det nå gjøres forsøk med egne integreringsmottak, og at samfunnskunnskap blir en del av opplæringsprogrammet. Det gjøres veldig mye bra i dag, og jeg vil gjerne nevne noen eksempler fra min hjemkommune Drammen. Vi vet at skal foreldre komme i arbeid, er det viktig med barnehageplass. Drammen kommune var en av de første kommunene i Norge som innførte gratis kjernetid i barnehage til familier som hadde en samlet inntekt under 417 000 kr. Det er nå utvidet til full barnehageplass. Det er altså mulig å gjøre selv om vi har kontantstøtte. Jeg minner Arbeiderpartiet om det. I Drammen kommune har man et prosjekt, Fjell 2020, som er ment å løfte bydelen Fjell, en bydel i Drammen som har en stor andel innvandrere. Jeg har lyst til å trekke fram et prosjekt som omhandler kvinner, det har flere på talerstolen nevnt i dag. Det er et prosjekt som heter Jobbsjansen. Målgruppen er kvinner som har stått utenfor arbeidslivet i flere år, og motivasjon til arbeid er en del av programmet. Den enkeltes kompetanse blir kartlagt, og det skreddersys opplegg. Norskopplæring som er arbeidsrettet, er en del av tiltakene. Mange kvinner med innvandrerbakgrunn har helseproblemer som hindrer dem i å gå ut i arbeidsliv. Derfor er kartlegging av kvinnehelse viktig, og både problemer innen psykisk helse og diabetes er det mange innvandrerkvinner som har vært isolert, som har. Det som er gledelig, er at 67 pst. av de som deltok i dette programmet, kom ut i arbeid. Det viser at det nytter med systematiske tiltak hvor man følger opp den enkelte. Det er også et annet bra tilbud: Jobbjakt. Det er et treukers intensivt kurs for dem som er blitt arbeidsledige. Det har også gitt gode resultater. Integrering starter ofte med barna og barn på skole og i barnehage. Det er der foreldre møtes. I prosjektet Fjell 2020 er det fritidstilbud til barn over fire år når SFO slutter, og målet er mestring, identitet og språk. Leksehjelp og mat er en del av dette, for det er viktig å kunne snakke norsk utenom skoletiden og være sammen med barn utenom sine egne. Det er et flott samarbeid med Drammen Idrettsråd om aktiviteter i dette prosjektet. Det er viktig at alle kommuner tar tak i miljøer som begynner å isolere seg. Det er kommet fram i media nå at en del unge i Drammen bruker hele sin fritid på en skole som drives av Det islamske kultursenter. Kommunen følger dette nøye i samarbeid med skole, politi og koordinator som jobber med forebyggende arbeid. Samfunnet er såpass åpent at det er godt at dette kommer fram. Integrering handler om å være en del av samfunnet. Det betyr ikke å gi opp egen kultur og identitet. Det handler om å bli akseptert, men også å akseptere. Jeg mener nøkkelen til dette ligger i å delta i arbeidslivet.