Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2017-12-07:
Regjeringen har lagt fram en proposisjon om flere endringer i utlendingsloven. Det er nå drøyt to år siden de midlertidige innstramningene ble vedtatt av Stortinget. Hovedgrunnen til dette var den dramatiske økningen i antall asylsøkere til Norge høsten 2015, og særlig den store tilstrømningen over Storskog. Lovendringene er evaluert, slik Stortinget ønsket, og evalueringen og forslag om videreføring har vært på bred høring. Innstramningene som kom på plass i 2015, var viktige for å få kontroll med asyltilstrømningen til Norge. Jeg minner om at Norge mottok over 31 000 asylsøkere i 2015, og at over 5 000 av disse kom over Storskog. Selv om asyltilstrømningen til Norge er betraktelig lavere nå, er det etter min mening fortsatt behov for innstramningene som ble vedtatt i 2015. Jeg er meget fornøyd med at av alle forslagene vi foreslår, er det kun ett som ikke blir vedtatt av Stortinget i dag. Både den utvidede muligheten for å nekte realitetsbehandlingen av asylsøknader og innstramningen når det gjelder utreisefrist, meldeplikt og bestemt oppholdssted, og når det gjelder pågripelse og fengsling av søkere som skal returneres raskt til et trygt tredjeland, vil, slik det ser ut, bli vedtatt i Stortinget i dag. Dette viser klart og tydelig at Stortinget anerkjenner viktigheten av å føre en streng linje, og at vi har best mulig beredskap for en eventuell ny og krevende situasjon. Også når asylstilstrømningen til Norge er lav, er det viktig med en konsekvent og forutsigbar linje i innvandringspolitikken. Det er knyttet stor usikkerhet til antall migranter som planlegger å reise til Europa i tiden framover. Det er også usikkerhet knyttet til sekundærbevegelser innenfor Europa. Norge må derfor være forberedt på at ankomsttallene igjen kan ta seg opp, og at menneskesmuglere etablerer nye ruter. Jeg mener det er helt sentralt at vi har et regelverk som legger til rette for at en eventuell ny økning i ankomsttallene kan håndteres på en effektiv og hensiktsmessig måte. Et av de viktige forslagene som vil sikre at regjeringen har den nødvendige beredskapen dersom nye situasjoner oppstår, er å videreføre departementets myndighet til å instruere Utlendingsnemnda. Det innebærer at departementet kan gi generelle instrukser om lovtolkning og skjønnsutøvelse til Utlendingsnemnda på samme måte som til Utlendingsdirektoratet. Denne myndigheten er først og fremst viktig for raske avklaringer. Alle instrukser må selvsagt være innenfor gjeldende lovverk og våre folkerettslige forpliktelser. Akkurat som de øvrige innstramningene nå videreføres og Stortinget dermed anerkjenner behovet for en stø kurs, streng linje og nødvendig beredskap, hadde regjeringen ønsket at Stortinget forsto at myndigheten til å instruere UNE også er et viktig virkemiddel i så henseende. Flere representanter fra opposisjonspartiene, spesielt Arbeiderpartiet, kritiserte regjeringen sterkt for ikke å handle raskere når det gjaldt tilstrømningen over Storskog høsten 2015. Nå stemmer Stortinget ned et viktig verktøy for å håndtere en eventuell dramatisk økning av antall asylsøkere. Det vil ved en stor tilstrømning til Norge være viktig å kunne reagere så raskt som mulig. Dersom instruksjonsmyndigheten ikke videreføres, vil regjeringen miste et viktig virkemiddel for hurtig håndtering av situasjonen. I politiske debatter har vi sett representanter som har sagt at denne instruksjonsmyndigheten har vært brukt for å presse fram innstramninger og svekke rettssikkerheten. Dette er ikke riktig. Den har bl.a. blitt brukt for å følge opp asylforliket. Videre har departementet gitt to instrukser som bidrar til å styrke rettssikkerheten for konvertitter, noe som har vært en vanskelig, men viktig sak. Med bakgrunn i instruksjonsmyndigheten er det åpnet for at en prest eller andre fra menigheten i større grad kan møte og uttale seg om konverteringen i et nemndmøte. Det er også opprettet et ressursutvalg som Utlendingsnemnda kan rådføre seg med. Arbeiderpartiet foreslår å oppheve 24-årskravet i saker om familieetablering for i stedet å innføre et krav om seks års arbeid eller utdanning i Norge. Dette er et forslag som vil sette arbeidet mot tvangsekteskap i revers. For noen uker siden behandlet vi en interpellasjon fra Arbeiderpartiets representant Jan Bøhler, der det ble gitt klar og tydelig beskjed om at regjeringen var forventet å gjøre det vi kunne for å motvirke tvangsekteskap og æreskultur. I lys av dette er forslaget fra Arbeiderpartiet et paradoks. 24-årskravet i saker om familieetablering er målrettet for å motvirke tvangsekteskap, da personer som er 24 år, gjerne vil være mer selvstendige og gjøre egne valg enn personer som er yngre. Arbeiderpartiets forslag er ikke egnet til å beskytte norske statsborgere, som mange annengenerasjons innvandrere er, mot å bli utsatt for tvangsekteskap. Oppsummert vil jeg understreke at det fortsatt er behov for innstramningene. Vi er glad for at de aller fleste forslagene blir videreført.