Pål Farstad (Venstre), 2016-06-14:
Venstre er tilfreds med at Bondelaget og staten kom til enighet i årets jordbruksforhandlinger. Det er viktig at organisasjonene i landbruket hvert år kan forhandle med staten om viktige rammebetingelser for næringen – utenom de ordinære budsjettprosessene. I forbindelse med jordbruksforhandlingene i 2014 framforhandlet Venstre, sammen med Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene, en avtale som har lagt grunnlaget for den landbrukspolitikken som er blitt ført i tiden etterpå. I avtalen erkjenner regjeringspartiene at vilkårene for drift er forskjellig i ulike deler av landet, og at det derfor er viktig å opprettholde en differensiering i virkemidlene. Av den grunn står distriktsvirkemidlene sentralt. Venstre er opptatt av at det skal være attraktivt å vokse for de bøndene som ønsker det, der det ligger til rette for det, men det må balanseres mot at det skal være attraktivt å drive som bonde med 20 kyr også. Derfor er det viktig for Venstre med differensiering av virkemidlene, slik at vi opprettholder en variert bruksstruktur og sikrer bærekraftig produksjon på jordbruksarealer over hele landet. Det er avgjørende at den strukturelle innretningen i virkemidlene utformes for å gi lønnsom drift ved ulike bruksstørrelser. Venstre ser det derfor som positivt at det i årets avtale er bevegelse i retning av å styrke de små og mellomstore brukene, og at den økte budsjettstøtten i stor grad innrettes mot å bedre lønnsomheten og driftsgrunnlaget for de små og mellomstore. For å nå målet om økt matproduksjon må hele landet tas i bruk. Jeg vil understreke betydningen av at vi bidrar til lønnsom matproduksjon i det som kan kalles marginale områder for jordbruk, samtidig som det legges til rette for volumproduksjon – i det hele tatt en produksjon som sikrer næringsmiddelindustrien tilgang på råvarer av høy kvalitet. Venstre er tilfreds med at årets jordbruksavtale styrker tilskuddet til beiting i utmark, for både sau og storfe, for å utnytte norske gressressurser bedre. Det innebærer en styrking av distriktslandbruket, bedre dyrevelferd og at kulturlandskapet blir holdt i hevd. I tillegg har jeg merket meg at avtalepartene, for å stimulere til økt økologisk produksjon, øker satsene for økologisk husdyrproduksjon og for arealer som brukes til å dyrke økologiske grønnsaker, frukt, bær og poteter. Det er positivt og nødvendig dersom vi skal nå målet vårt for økologisk landbruk. I klimaarbeidet er det viktig å prioritere videre innsats inn mot FoU og rådgivning. Jeg er derfor tilfreds med at ordningen med tilskudd til drenering videreføres som i dag, og at midler til handlingsplan for bærekraftig bruk av plantevernmidler prioriteres til jordbruksformål. Det er viktig for Venstre at landbruket bidrar til å nå de ambisiøse klimamålene vi har satt oss, og i den forbindelse vil jeg gjerne minne om klimarapporten fra det partssammensatte utvalget bestående av Klima- og miljødepartementet, Landbruks- og matdepartementet, Skogeierforbundet, Bondelaget, Norsk Bonde- og Småbrukarlag og Miljøstiftelsen Zero – en rapport som ble lagt fram tidligere i år. Den viser at norsk landbruk har potensial for å kutte 20 pst. av utslippene, samtidig som produksjonen opprettholdes. Det må også lønne seg å investere i klimasmarte driftsmetoder, og virkemidlene må utformes slik at næringsutøverne gis tilstrekkelig ansporing til å investere i klimaeffektiv og klimatilpasset drift. For å lette finansieringen av investeringer i klimatiltak bør det vurderes en fondsordning med skattefordel etter modell av skogfondsordningen. Venstre har ikke sans for at kravet om løsdrift utsettes til 2034. Løsdriftskravet har vært kjent siden St.meld. nr. 12 for 2002–2003 om dyrehold og dyrevelferd. Samtlige norske melkebønder har fått minst 20 år på å legge om driften, og mange aktører har allerede bygget nye løsdriftsfjøs. Jeg mener at en utsettelse av løsdriftskravet er urimelig overfor de bøndene som har innrettet seg etter gjeldende regelverk og påtatt seg store lån for å bygge om eller bygge nytt. Det kreves særskilte investeringsbehov for å imøtekomme kravet om løsdrift i storfehold, særlig for små og mellomstore bruk. Jeg mener derfor at investeringsvirkemidlene må økes.