Hårek Elvenes (Høyre), 2019-05-14:
Også jeg må få lov til å takke utenriksministeren for en grundig redegjørelse. Men det skal sies at det er ikke så lett å redegjøre for brexits mange konsekvenser, så uoversiktlig som situasjonen er. Naturlig nok har redegjørelsen blitt preget av brexit og brexits konsekvenser for Norge, og det synes jeg er riktig. Det pågår en debatt, en debatt initiert av SV, om å utrede alternativer til EØS-avtalen for Norge. Det er ingen grunn til å utrede slike alternativer. Brexit synliggjør alternativene for Norge på en ganske tydelig måte. Dersom Norge ønsker å gå ut av EØS-avtalen, må Norge gjennom den samme prosessen med å forhandle om uttredelse, overgangsordninger og framtidige avtaler. Norges situasjon vil være ganske lik Storbritannias situasjon, men vår forhandlingsmakt er vesentlig svakere enn britenes. EU vil neppe gi mer til Norge enn de har gitt til UK. Forholdet mellom EU og Norge er skjevt. EU består av 500 millioner mennesker. Norge består av 5 millioner. Tilgangen til et indre marked bestående av 500 millioner mennesker – på hjemmemarkedets rammebetingelser – er en fordel som ikke lar seg erstatte av noe annet. EØS-avtalen står i en særstilling hva gjelder norske avtaler med EU. Norge og norske økonomiske interesser er mer avhengig av EU enn EU er avhengig av Norge. Dessuten hindrer EØS-avtalen at EU vil bruke et handelspolitisk press mot Norge, det sikrer oss deltakelsesrett, og mye tyder på at kun et EU-medlemskap vil være bedre enn den nåværende EØS-avtalen. Et trygt Europa fordrer et stabilt og sikkert Europa i hele Europa. EØS-avtalen har vært et springbrett til deltakelse på andre politiske områder enn de rent handelspolitiske – på justisområdet og, i det siste, også på sikkerhets- og forsvarsområdet. Norge deltar, som den eneste ikke-EU-nasjon, i Europas forsvarssamarbeid gjennom forskningsdelen i Det europeiske forsvarsfondet. Det er viktig for norsk forsvarsindustri. Jeg imøteser den utredningen som er varslet, om Norge skal gå inn i selve industridelen, men det er ingen tvil om at Norges forsvarsindustri, som er så høyteknologisk, høykompetent og så internasjonal, antakelig vil ha stor interesse og utbytte av å kunne delta fullt ut i denne ordningen. Representanten Navarsete ba høyrepartiene besinne seg og knyttet det opp til PESCO. Er det noen som bør besinne seg i denne saken, så er det kanskje Navarsete selv. For det første er det ikke bestemt at Norge skal inn i PESCO-samarbeidet. Det er ingen tvil om at PESCO-samarbeidet har noe for seg, men det må komplettere NATO og ikke dublere NATOs kapasiteter. Og så til representanten Lysbakken, som sa at EØS-avtalen var «en abonnementsordning for høyrepolitikk». Så forvridd går det an å analysere – om jeg skal tillate meg å bruke det ordet – Norges forhold til Europa. Hvilken abonnementsordning er det SV ønsker – en ordning med toll, restriksjoner på bevegelsesfrihet og en masse andre restriksjoner, som vil sette norske arbeidsplasser og bedrifter i spill? Til slutt vil også jeg takke for at regjeringen har lagt ned et så betydelig arbeid for å sikre Norges interesser, uavhengig av hva UKs situasjon med EU skulle bli. Storbritannia er en veldig viktig partner for Norge i EU, og derfor er det viktig at vårt forhold til Storbritannia kan videreføres minst mulig smertefullt – for å si det slik – i fortsettelsen, uansett hva UK måtte bestemme seg for. Den som lever, får se.