Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2006-11-16:
Det er på mange måter komplekse ting vi diskuterer når vi snakker om integrering og inkludering av innvandrerbefolkningen. Det er mange årsaker til at folk kommer til Norge, og de som kommer, er i forskjellige tilstander med hensyn til helse, utdanning, kompetanse og kulturell bakgrunn. Vi vet, som statsråden har sagt, at ledigheten blant innvandrere er tre ganger så høy som blant nordmenn, og ledigheten går saktere ned i denne gruppen enn blant nordmenn. Det er vel med innvandrere generelt som med oss nordmenn, at dersom vi blir plassert i en passiv situasjon, hvor man passivt mottar trygd og ytelser, fører det til passivitet og til at vi fjerner oss fra arbeidsmarkedet, og det gjør at det blir tyngre å komme tilbake til arbeidslivet. Derfor tror jeg at det er viktig kjapt å komme inn med tiltak som kan kvalifisere nyankomne innvandrere til arbeid i Norge. Derfor blir språkopplæring i asylmottak en veldig viktig sak for integrering i arbeidslivet, tror jeg. Det er slik at vi som samfunn må bidra til at innvandrerne blir klar for norsk arbeidsliv. Det kan selvfølgelig i veldig mange tilfeller være problemer med helsetilstanden til flyktninger som kommer til Norge, men for de aller fleste dreier problemene seg om språk og kompetanse, enten å skaffe seg kompetanse, basiskompetanse i forhold til å kunne delta i norsk arbeidsliv, eller å få godkjent den kompetansen som de allerede har fra landet som de kommer fra. Så er det også slik at vi i Norge må ha holdninger til dette. Og vi vet nok at det både blant arbeidsgivere og arbeidstakere finnes holdninger som bidrar til at noen stenges ute. Vi har hørt om innvandrere som er høyt kvalifiserte, med norsk utdanning, og som ikke burde hatt problemer med å få arbeid, innvandrere som har blitt avvist av arbeidsmarkedet gang på gang, men som så har sendt inn søknad undertegnet med andre navn, og da har det ikke vært noe problem å få jobb. Det tyder på at vi har et problem med holdninger. Det kan også være direkte fremmedfiendtlige holdninger, men det kanskje største hinderet, tror jeg, i norske bedrifter i dag dreier seg om usikkerhet: Hvordan kan dette fungere med fremmedspråklige, eller med andre kulturer, i bedriften vår? På mandag var jeg på besøk hos en liten bedrift i Bergen, Brødrene Lohne Sølvvarefabrikk, som har 26 ansatte i produksjonen, derav seks med innvandrerbakgrunn. Det var ganske greit å høre på erfaringene fra både ansatte, ledelse og tillitsvalgte i denne bedriften, hvor daglig leder, Jon Atle Lohne, kunne si at dette går helt greit, dvs.: Det har vært barrierer, og det er barrierer, som dreier seg om kultur, som til dels dreier seg om språk, men man har en positiv innstilling til at dette skal gå. Og det går bra, noe som også tillitsvalgte i bedriften bekrefter, og som de ansatte med innvandrerbakgrunn kunne bekrefte. Det som er viktig, noe både tillitsmannen, Arnstein Brekke, og daglig leder Jon Atle Lohne, kunne bekrefte, er at de har språket på plass når de kommer. Språket er alfa og omega for å kunne samarbeide med hverandre som arbeidskollegaer. Arbeidsgiveren la også vekt på at det var viktig at disse hadde et nettverk rundt seg, i form av familie eller i form av at de hadde et annet stabilt miljø rundt seg. Det er også en vurdering som ofte blir gjort av norske ansatte. Det som man gjør hos Brødrene Lohne Sølvvarefabrikk, er å fokusere på de ressursene disse menneskene utgjør for bedriften, og de mulighetene som ligger der, i større grad enn å fokusere på problemene, fordi de har sett at dette er fullt ut overkommelige problemer. Det som jeg gjerne vil bidra med i denne debatten, er å fokusere på at det er de mulighetene vi har, som vi bør fokusere på. Jeg har kanskje noen ganger en følelse av at vi gjør tingene altfor kompliserte når vi snakker om fremmedkulturelle, og når vi snakker om problemene med forskjellige religioner osv. I de aller fleste tilfeller viser det seg at disse problemene overvinner man med enkle, greie grep. Og den handlingsplanen som nå er lagt fram av Regjeringen, fokuserer på de vesentlige tingene: Det som går på språk, på kompetanse og på kvalifisering.