trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-05-19:
Jeg har aldri sagt at vi skal overta et styres oppgave, men det går an å ha en praktisk og en aktiv tilnærming til de utfordringene norsk næringsliv står overfor. Det handler om å møte dem. Når næringsministeren sier at hun har hatt en bred gjennomgang av virkemiddelapparatet, men ikke har fått lagt det fram for Stortinget, er det veldig synd. For det eneste svaret vi kan lese i revidert nasjonalbudsjett, er at regjeringen har til hensikt, over tid nå, å avvikle Siva – et virkemiddel som det nå protesteres heftig mot at regjeringen gjør noe med. Sist gang regjeringen skulle gjøre noe med virkemiddelapparatet, var det Torbjørn Røe Isaksen, som næringsminister, som foreslo å legge ned eller egentlig oppløse funksjonene til Investinor. Men én konkret oppgave som næringsministeren har fått på sitt bord, og som ennå ikke er løst, er forholdet med kompensasjon for tapt varelager, som ble vedtatt i Stortinget i februar, og der næringsministeren i mars uttalte at nå kommer pengene. Pengene er ennå ikke kommet, og en vet heller ikke om en får en ordning å søke gjennom. Dette handler jo om å møte næringslivet og de behovene næringslivet har. Da er mitt spørsmål: Hvorfor kan ikke næringslivet nå søke på den ordningen som Stortinget vedtok allerede i februar?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-05-19:
Det er helt utrolig å høre svaret. Det næringslivet som nå sliter, og som hadde trengt å få dekket sitt varelager, står kanskje på randen av en konkurs – en konkurs som kanskje ikke er til å unngå fordi en ikke får de pengene som Stortinget har sagt at en skal få. Det er helt ufattelig å høre svaret – at jo da, de skal få de pengene, men det tar litt tid før vi klarer å ordne det. Den tilnærmingen til norsk næringsliv kan vi ikke ha, spesielt ikke i den krisesituasjonen som er nå, for det er nå det brenner. Når jeg leser revidert nasjonalbudsjett, blir jeg egentlig overrasket over at det egentlig ikke er noen tiltak der som på en måte skal bringe opp aktiviteten og sørge for at folk kommer tilbake igjen i jobb og gjennom denne krisen. Det ser ut som at næringsministeren i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett helt har glemt å komme med tiltak som kan få folk raskt tilbake igjen i jobb. Men det er fristende å spørre: Hvilke konkrete tiltak mener næringsministeren hun har lagt fram, som vil skape aktivitet i næringslivet på vei ut av krisen, og som vi kan lese oss til gjennom revidert nasjonalbudsjett?
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Det er riktig at vi har en stor jobb foran oss. Vi må få folk tilbake i jobb etter pandemien. Vi må legge til rette for at det skapes nye jobber. Vi må øke eksporten. Vi må få flere ben å stå på når det gjelder eksport. Regjeringen gjør allerede mye i dag. Noe av det aller viktigste en regjering kan gjøre, er å ha gode rammebetingelser for næringslivet, for det er ikke politikere som kan vedta eller skape alle disse jobbene. Det er næringslivet vårt. Det er de som er jobbskaperne der ute. Det betyr for det første at vi i dette landet må ha et rimelig skattenivå, som gjør at bedriftene kan utvikle seg og vokse. Vi har noen virkemidler – noen er brede, andre er smalere. Men det å ha et godt virkemiddelapparat, det å satse på forskning og utvikling, er helt avgjørende når vi skal utvikle samfunnet vårt videre og få nye ben å stå på. Noe av det konkrete vi har gjort nå under pandemien for også å benytte denne anledningen til å komme ut på den andre siden bedre enn vi var, er Grønn plattform. Det er en helt ny måte å jobbe på for virkemiddelapparatet vårt, der Forskningsrådet, SIVA og Innovasjon Norge går sammen om en plattform for grønne prosjekter. Det handler nettopp om den omstillingen som representanten er inne på. Det vi også har gjort nylig, er at vi nå går i gang med å opprette et eksportstrategiråd. Jeg er helt enig i at vi har utfordringer når det gjelder eksport. Vi har et næringsliv som ser store potensialer, men vi må tenke mer strategisk, vi må tenke mer samordning av det virkemiddelapparatet vi har. Derfor har vi også bevilget 100 mill. kr til eksportsatsing, 75 mill. kr til eksportstrategirådet og arbeidet som skal skje der.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jeg mener ikke nødvendigvis at næringslivet tar feil når de etterlyser andre ordninger eller en annen innretning av ordningene. Det er derfor vi hele veien ser på det. Vi har nettopp hatt en bred gjennomgang av det næringsrettede virkemiddelapparatet. Vi er litt forsinket med oppfølgingen der på grunn av koronaen, men nå jobber vi for å implementere en del av de endringene. Grønn plattform, som jeg nevnte, er nettopp en slik måte å tenke nytt på – en helt annen måte å koble sammen virkemiddelapparatet vårt på, til nytte for nettopp næringslivet. Men når jeg møter næringslivet, hører jeg bedriftseiere som snakker om formuesskatten, jeg hører bedriftseiere som er opptatt av stabile og gode rammevilkår for at de skal kunne utvikle seg og gjøre det de er gode på. Når jeg møter næringslivet, opplever jeg at det er det de etterspør. Vi skal være en god partner, men det er forskjell på å være en partner og å skulle eie alt. Det er forskjell på å være eier og å skulle styre og overta et styres oppgaver.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jo da, det kommer en ordning. Næringslivet skal kunne søke på den, og de skal få pengene sine. Vi har valgt å legge opp til denne kompensasjonsordningen som vi har, og det handler om å gjøre det brukervennlig, forståelig og enkelt for bedriftene å søke på ordningen. Det er nå engang slik at nå er vi kommet et godt stykke inn i denne pandemien, og vi er nødt til å endre hjemmelsgrunnlag for ordningene våre. Det er for at vi fortsatt skal kunne ha brede ordninger som treffer hele næringslivet vårt, og ikke bare dem som er aller, aller hardest rammet. I denne prosessen må vi ha god dialog med ESA. Brønnøysundregistrene er nødt til å utvide og tilpasse sin plattform. Dette er komplekst, det er komplisert, og det tar tid. Jeg skulle gjerne hatt den ordningen oppe og gå nå, men det kommer til å ta litt lengre tid enn det vi først håpet. Nå ser det ut til at det kan bli en tre ukers forsinkelse i forhold til hva vi opprinnelig hadde håpet.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jeg vil først legge til at det jobbes veldig hardt, både i Brønnøysundregistrene, i ESA og ikke minst av mine egne byråkrater i Nærings- og fiskeridepartementet, for å få disse ordningene på plass så fort som overhodet mulig. Det er nettopp fordi vi vet at næringslivet er helt avhengig av dem. Men vi har også flere ordninger. Vi har disse pengene som blir betalt ut via kommunene, som vi vet har vært viktige, ikke minst for likviditetssituasjonen til mange, også i serveringsbransjen. Når representanten etterlyser tiltak, er vi fortsatt i en periode der mye handler om å kompensere. Vi håper jo nå at vi går inn i en periode der vi kan stimulere til mer aktivitet, og at det åpnes opp. Det er det som er planen. Det er det aller viktigste for næringslivet – at vi får på plass gode ordninger som gjør at vi faktisk kan få aktivitet igjen. Men å etterlyse ordninger når det ligger milliarder av kroner i det reviderte nasjonalbudsjettet som Stortinget har fått, det synes jeg er litt underlig.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Vi har fått en veldig spennende strategi, vil jeg si, og jeg vil gi ære til reiselivet som på tross av den enormt vanskelige situasjonen de selv står i, har evnet å se framover og bidra stort til denne strategien. Regjeringen har ikke behandlet alle enkelttiltakene ennå, men vi er i gang, og noe har vi allerede kvittert ut. En av tingene som de har etterlyst, er dette med omstilling og muligheten for å jobbe på tvers i bransjen. Til den omstillingsordningen som vi har bevilget penger til, lyser vi ut de siste 850 mill. kr i dag. Vi har lagt inn 50 mill. kr og doblet Innovasjon Norges markedsføringsbudsjett. Dette handler også om å tiltrekke seg de turistene som vi vet det blir konkurranse om når Europa, Norge og verden åpner igjen. Her er det flere ting vi må gjøre, men det er også mye spennende å ta tak i i reiselivsstrategien.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Norge er et lite land med en åpen økonomi. Vi er mer enn mange andre avhengige av at vi har et felles europeisk marked, at vi kan kjøpe og handle av hverandre, og ikke minst at anbud som legges ut, kan bys på av både norske og utenlandske bedrifter. Det er begrensninger på hva vi kan foreta oss i henhold til EØS-regelverket, og selv om jussen ikke nødvendigvis er sånn at man kan sette to streker under svaret hver gang, mener jeg at vi har forholdt oss til det som er regelverket her. Dette er en ordning der private rederier som må kondemnere et skip, kan få støtte til å bygge om et annet skip i mer miljø- og klimavennlig retning, men det er klart det er store utgifter forbundet med det. Det er gjerne bygg til opp mot 1 mrd. kr som skal kondemneres, og jeg mener at de private aktørene må ha fleksibilitet med hensyn til hvilke aktører de velger til å gjøre jobben.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Det er ikke tvil om at vi må gjennom en omstilling, og at den omstillingen kommer over oss med full kraft. Som flere av mine kollegaer bekreftet i går, står regjeringens politikk fast. Nå har Venstre som ambisjon å forhandle fram en ny regjeringsplattform med Høyre og Kristelig Folkeparti i høst, og jeg tror representantens parti har ambisjoner om å forhandle fram en helt annen regjeringsplattform med andre partier. Vi har alle nå gått gjennom en programprosess og har litt ulik tilnærming til dette. Men jeg representerer regjeringen i denne sammenhengen og står sånn sett på den politikken som vi har. Samtidig er jeg opptatt av at vi bruker den anledningen vi står i nå, men også framover, til å jobbe smartere, jobbe grønnere, og vi har et næringsliv som er med på laget. Vi har et næringsliv som ser at den veien de har til å få markedsandeler, handler om å være grønnere, smartere og mer klimavennlig enn konkurrentene.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Det kan jeg absolutt. Det vi må gjøre, er at vi må se på helheten i regjeringens politikk. Et av de største industriprosjektene – kanskje det største – som denne regjeringen har gått inn på, er nettopp et klimaprosjekt. Det handler om karbonfangst og -lagring, og det har et enormt potensial. Det er et næringsliv der ute som ivrer etter å eksportere mer. Prosessindustrien selv sier jo at de kan doble sin eksport innen få år, og det handler nettopp om at de er klimavennlige. Det handler om at de har et potensial ute i verden, som er større enn sine konkurrenters, for å selge sine produkter, nettopp fordi de har f.eks. vannkraft tilgjengelig. Så jeg mener det er helheten en må se på, og den er helt åpenbart i en omstillende retning også for klima.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jeg er glad for at representanten Bjørnstad peker på det faktum at dette er en pandemi, som ingen kan forutsi hvordan vil utarte, og at kulturen har hatt behov for de ordningene den har fått. Det er annerledes å drive kultur enn å drive næring som sådan. Vi har også en kulturpolitisk begrunnelse knyttet til den støtten som gis til kulturen. Så har vi brukt veldig mange milliarder kroner også på næringslivet. I 2020 var det vel 131 mrd. kr i krisepenger som ble betalt ut. En stor del av det gikk til næringslivet. Næringslivet er bredt. Det rommer alt fra fly til små gründere. Vi har derfor satset på en rekke ordninger til næringslivet. Vi har styrket ordninger vi allerede har, f.eks. Innovasjon Norge, for å stimulere til at flere skal starte opp for seg selv, og for å holde liv i de gründerne vi har. Men vi har også de brede kompensasjonsordningene som gjelder dem som har tapt store penger på grunn av korona. Jeg er opptatt av at det er helheten som teller. Det er alle ordningene lagt oppå hverandre som kan få næringslivet vårt gjennom denne pandemien og ut på den andre siden. Så er det sånn at ingen er skadesløse i en pandemi. Staten må ut med mye penger, altså fellesskapet må ut med mye penger, og bedriftene selv tar store tap. Det er helt åpenbart et mål både for regjeringen og for Stortinget at vi skal få så mange som mulig gjennom denne pandemien. Når vi åpner opp igjen, vil vi også ha et næringsliv på den andre siden.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jeg har veldig stor forståelse for at store deler av næringslivet vårt er i en enormt frustrerende situasjon. Mange vet ikke hvordan de skal klare seg måned for måned. Mange holder ut fordi de har utsatt skatter og avgifter, men er helt avhengige av å få åpnet igjen snart for å få inn pengene til å betale dette når det forfaller. Så den frustrasjonen har jeg en enorm forståelse for. Så vil en, hvis en ser på enkelttilfeller, også finne noen annerledes utslag i de næringsrettede hjelpepakkene. En vil finne bedrifter som mottok koronastøtte i 2020, men som gikk med et overskudd da året var over. Vi har eksempler på bedrifter som faktisk har valgt å betale tilbake igjen den støtten de fikk, nettopp fordi situasjonen var ganske prekær i starten da de ikke hadde oversikten, men etter hvert hentet de seg inn, og det så greit ut på slutten. Så hvis man ser på enkelttilfeller, vil man kunne finne spesielle utslag i alle ordninger.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Jeg er veldig glad for at vi gjorde den endringen i kompensasjonsordningen som vi gjorde i høst, slik at vi har en ordning i Brønnøysundregistrene som er robust, og som vi har kunnet trekke ut i tid. På den måten vil de bedriftene som har det største omsetningsfallet, også få mest støtte. Det gjør at vi har muligheten. Nå har vi også utvidet disse ordningene til høsten, og hvis det skulle bli behov, kan vi da komme tilbake igjen til Stortinget. Det håper vi ikke på, og det er heller ikke det som er utsiktene per i dag, men som representanten er inne på, kan man aldri si aldri når man står i en pandemi. For et par uker siden offentliggjorde SR-Bank et konjunkturbarometer, og det viser at det er stor optimisme i næringslivet. Det som er bra med det, er at når mesteparten av næringslivet går godt, har folk jobb, det er aktivitet, og når vi da åpner opp, vil det også hjelpe de delene av næringslivet som har vært stengt lenge nå.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Reiselivet er jo et mangfold av bedrifter – store og små – som driver med helt ulike ting. En har luftfarten på den ene siden, som er store bedrifter med en enorm «cash burn» hver måned, og så har en det enkeltpersonforetaket som tar med turister ut på båttur. Så det er ikke én ordning som kan treffe alle dem på like god måte. Derfor har vi også ulike ordninger for å treffe dem som er blant de aller hardest rammede bransjene under pandemien. For å ta luftfarten: Luftfarten er en bransje som har fått mye oppmerksomhet og mye penger gjennom denne pandemien. Vi har kjøpt ruter i Norge på en annen måte enn det resten av Europa har gjort, noe som gjorde at på et tidspunkt var Widerøe et av de største flyselskapene regnet i flygninger under pandemien. Vi har hatt gode permitteringsordninger, som gjør at mye av kostnadene sånn sett er avlastet. Vi har gitt penger til Avinor. Vi har stilt til disposisjon denne garantifasiliteten. Men det vi også har gjort, mot Senterpartiets vilje, var å si nei til å gå inn i Norwegian tidligere i høst med penger. Jeg er så glad for at vi sto der og brukte fornuft i den situasjonen og sa nei til å gå inn i et selskap med så mye gjeld som Norwegian hadde på det tidspunktet. For hva ser vi nå? Nå ser vi et selskap som er på vei ut av en restruktureringsprosess, et helt annet selskap med en helt annen forutsetning for å lykkes i framtiden. Så av og til må vi også ta noen tøffe beslutninger, fordi det er det som er til det beste for fellesskapet og bruken av fellesskapets midler. Nå har vi lagt fram et revidert nasjonalbudsjett der vi foreslår å ta inn luftfarten i kompensasjonsordningen, men der vi også skisserer andre ordninger hvis Stortinget mener at det er det som er fornuftig å gjøre.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Det er en balansegang mellom å stimulere til inaktivitet og å stimulere til aktivitet. Det er også noe av grunnen til at vi har holdt igjen på de ulike kompensasjonsordningene, for vi ønsker jo på et tidspunkt å stimulere til aktivitet. Derfor gjør vi også noen endringer nå, når vi forhåpentligvis går inn i det som skal bli en mer aktivitetsstimulerende periode. Når det gjelder moms spesielt, er nedsatt moms en sak reiselivet har ivret for lenge før pandemien. Det er helt sikkert en sak de kommer til å kjempe for også etter pandemien, fordi de opplever at det kommer deres bransje til gagn. Det er selvfølgelig deres rett å gjøre det, men vi som regjering må også balansere utgiftene. Nå har vi, som representanten sier, lagt fram et forslag til revidert nasjonalbudsjett, og så får vi se hvordan Stortinget behandler det. Men vårt forslag nå er å utvide den nedsatte momsen i flere måneder.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
En næringsminister fra Venstre vil selvfølgelig alltid kjempe for sitt eget program, men vi må, i den situasjonen vi er i nå, skille mellom det som er varige tiltak, og det som er krisetiltak. Og det er alltid lettere å innføre kriseordninger enn det er å avslutte dem. Det har vi sett fram til nå, og det kommer vi også til å se framover, fordi næringslivet skal gjennom en tøff periode også ved oppstart. Akkurat nå er nok det den delen av næringslivet – altså restaurant og servering – ser mest fram til, å få lov til å åpne igjen, få gjester igjen, få drive vanlig aktivitet igjen. Så er moms ett av flere tiltak, men det hjelper ikke med nedsatt moms hvis man ikke har gjester.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Først må jeg legge til at også flybransjen får og har fått betydelige midler gjennom denne pandemien. Det er ikke sånn at luftfarten står uten å ha fått noen form for bistand. Når det er sagt, ser vi også en utvikling i dette markedet som er ganske interessant. Vi ser at det er kommet flere aktører på markedet, ikke færre. Vi ser at den private kapitalen sitter ganske løst når det gjelder investeringer i luftfarten. Det gjør at vi er i en annen situasjon nå enn vi var for noen måneder siden. Vi har en annen framtidsutsikt for denne bransjen enn vi hadde før. Nå går Norwegian igjennom en restruktureringsprosess som har vært ganske krevende. SAS på sin side har sterke kapitalsterke eiere i ryggen. Norge som stat er ikke en av dem. Men luftfarten som bransje har nå flere aktører som enten er i ferd med å starte opp eller har etablert seg her.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-05-19:
Vi har gjennom pandemien stilt til disposisjon en betydelig garantifasilitet, vi har kjøpt et betydelig antall ruter, vi har gitt støtte til Avinor, og vi har nå foreslått å inkludere dem i kompensasjonsordningen. Ja – dette er en næring, en bransje, som er hardt rammet av de smitteverntiltakene som gjelder. Det er en bransje med veldig høy «cash burn» hver måned, men staten har stilt opp for å hjelpe også denne bransjen. Når vi sammenligner med andre land, har vi hatt andre typer ordninger, men vi har også bidratt til å holde liv i denne bransjen gjennom pandemien, og det skal vi for så vidt fortsette med når vi nå inkluderer dem i kompensasjonsordningen. Vi har lagt fram et revidert nasjonalbudsjett som skisserer en form for kompensasjonsordning for luftfarten, men nettopp fordi vi ser den utviklingen som har vært i denne bransjen, mener vi det ikke er noen grunn til å ha en egen kompensasjonsordning på dette tidspunktet.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-05-19:
Reiselivet i Norge er særlig hardt rammet av korona. Smitteverntiltakene gjør at mange har mistet kundene og egenkapitalen og pådratt seg gjeld, og reiselivet rapporterer at kompensasjonsordningen treffer dem dårlig. I mars sa SSB at én av tre jobber i denne næringen var borte, og pandemien varer. Den 9. mai kom det et lyspunkt – en nasjonal reiselivsstrategi fra Visit Norway. Den har skapt stor begeistring fordi den peker på veier til et mer bærekraftig reiseliv, men det krever politisk vilje og aktiv næringspolitikk å gjennomføre den. I går avga næringskomiteen sak om å styrke norsk reiseliv etter pandemien. Der fremmet Arbeiderpartiet sammen med de rød-grønne flere forslag. Blant annet ønsker vi oss en forskningstung REIS21-prosess, og vi ønsker oss piloter til å prøve ut fellesgodefinansiering. Dette er næringen som skaffet 59 mrd. kr i eksportinntekter før korona. Når tenker statsråden at det er tid for også å være reiselivets minister og sette strategien ut i livet? For den er for viktig for skuffen.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-19:
Norge er en sjøfartsnasjon. Vi har en verftsindustri i verdensklasse, men vi er også gode til å resirkulere skip. Langs hele norskekysten ligger det nå skip i opplag som er modne for utbytting. I statsbudsjettet for 2021 fikk Fremskrittspartiet gjennomslag for en kondemneringsordning for offshoreskip, og vi satte av 150 mill. kr til den. For to uker siden lanserte regjeringen ordningen, men problemet er at den ikke stiller krav til at resirkuleringen skal skje ved norske verft, og det til tross for at advokatfirmaet Schjødt skriver at det er fint mulig å omgå EUs statsstøtteregulativ og kravene der. Mitt spørsmål er: Hvorfor i all verden stiller ikke regjeringen krav om at krisepenger bevilget av norske skattebetalere skal brukes på norske verft, men åpner for at disse pengene kan forsvinne til Polen, Romania, Portugal osv., mens norsk industri står igjen med lua i hånden?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
Det internasjonale energibyrået kom nyleg ut med ein rapport der dei såg på kva som må til for å nå 1,5-gradersmålet. Dei fann ut at olje-, kol- og gassforbruket må falle raskt, så raskt at vi allereie har det vi treng. Altså – dei anbefaler ingen nye olje- og gassfelt, ingen nye kolgruver eller utviding av dei. Samtidig har vi ei regjering som legg opp til det motsette, som i perspektivmeldinga seier at det er heilt i tråd med Parisavtalen å fortsetje å leite, fortsetje å satse på olje- og gassproduksjon. Dei legg også opp til store krisepakker for olje- og gassnæringa, som gjer at dei kan produsere meir, leite meir, stikk i strid med til og med Energibyrået sine anbefalingar. Så har vi ein næringsminister som har ansvaret for ei satsing på det grøne skiftet, der berre 2 pst. bl.a. av krisepengane har ei grøn innretning. Kan statsråden forklare korleis dette heng saman, og svare på det store spørsmålet om vi er på riktig side av historia?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
Problemstillinga her er jo at vi har ei regjering som satsar på det motsette av det som til og med Det internasjonale energibyrået seier, som vanlegvis ikkje er eit byrå som SV har festa særleg lit til, og iallfall ikkje Venstre. Til og med dei seier no at produksjonen må falle raskt. No kan ein ikkje opne nye felt. Til og med dei seier det. Så har vi ei regjering som gjer det stikk motsette, der dei store pengane går til å auke leitinga, til å gjere det endå gunstigare å produsere på felt som vi ikkje treng i framtida. Det skjer samtidig som vi står midt i ein pandemi, der mange av våre naboland bruker betydelege ressursar på eit grønt skifte, ei grøn omstilling. Vi har bedt Finansdepartementet rekne det ut for oss, og berre 2 pst. av krisemidlane har ei grøn innretning. Til samanlikning har EUs «Green Deal» 40 pst. av krisepengane knytte til dette. Kan statsråden forsvare regjeringa sin politikk?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-05-19:
Mitt spørsmål går også til næringsministeren, for store deler av norsk næringsliv er fortsatt i krise 14–15 måneder etter den første nedstengingen i fjor. Jeg tror ikke at vi som ikke driver forretning i en eller annen form, helt klarer å sette oss inn i den fortvilte situasjonen de fortsatt står i. Vi som er politikere, får full lønn uansett hvordan det går med økonomien, det gjør ikke ansatte i næringslivet. Det gjør heller ikke de som driver bedriftene. Det er ingen som påstår at det er regjeringens skyld eller ansvar at vi har havnet i en dyp økonomisk krise, i alle fall gjør ikke jeg det. Viruset har holdt ut lenger enn hva noen av oss trodde tidlig i fjor. Men gjennom det siste drøye året er inntrykket ute i næringslivet at regjeringen og regjeringspartiene har slept beina etter seg når det kommer til tiltak. Stortinget har gang på gang måttet fornye, forbedre og forsterke løsninger sånn at de fleste bedriftene etter hvert lander på beina, forhåpentligvis. I ganske sterk kontrast til dette står kultursektoren. Selv om det er uenigheter mellom partiene på Stortinget om hvor mye kultursektoren skal få av offentlige midler i normaltiden, er nok alle enige om at når en krise som dette oppstår, skal også kulturen kompenseres. Men det går en grense for hvor store forskjellene kan være. Kultursektoren er den eneste som har fått kompensasjon basert på tapte inntekter. Bedriftene må ta til takke med støtte basert på faste kostnader, og de dekkes heller ikke fullt ut. Fra kulturministeren har det kommet gladmelding etter gladmelding, nå senest i revidert nasjonalbudsjett med nesten 1 mrd. friske kroner. Fra næringsministeren kom det beskjed om at nok en ordning Stortinget har vedtatt, var forsinket. Hvorfor er det sånn at kultur, fest og moro konsekvent har hatt større gjennomslag enn verdiskaping og arbeidsplasser for denne regjeringen?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-05-19:
Det er greit at det er en kulturpolitisk begrunnelse, men det får jo ganske mange rare utslag. I forrige uke kunne vi lese i Aftenposten og flere regionaviser om kulturinstitusjoner som i fjor gikk med store overskudd, mye større enn i 2019. De har fått ordinært tilskudd, men også store beløp i koronastøtte. Den Norske Opera & Ballett, f.eks., hadde et årsresultat i 2019 på 18 mill. kr. I fjor var resultatet på 46 mill. kr. Samtidig har man mottatt 18 mill. kr i koronastøtte. Jeg tror nok at de fleste bedrifter som har mottatt koronastøtte i 2020, har et vesentlig dårligere resultat i 2020 enn i 2019. Mange av dem har nok også røde tall på bunnlinjen, og kontrasten til kulturinstitusjonene blir derfor veldig stor. Har næringsministeren forståelse for at mange opplever dette som en forskjellsbehandling?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-05-19:
Som nevnt tidligere meldte regjeringen i revidert nasjonalbudsjett at Stortingets vedtak fra i februar fortsatt ikke er fulgt opp. Da vedtok vi at man skulle inkludere ukurante varer og ferskvarer i kompensasjonsordningen, og det har selvfølgelig vært veldig viktig for mange i serveringsbransjen, som har brent inne med mat og drikke som ikke kan serveres som følge av statlige råd og krav. Det skulle egentlig, etter den første forsinkelsen, ha kommet i morgen, men nå er det litt i det blå når det kommer. Taperne er norsk næringsliv, som må leve med ytterligere usikkerhet. Så kan vi selvfølgelig håpe og tro på at sommeren og tidlighøsten blir veldig god for de deler av næringslivet som nå er hardt rammet, men sikre kan vi ikke være. Stortinget går jo snart fra hverandre og møtes ikke før i oktober. Historien om pandemien er at ting ikke nødvendigvis går sånn som regjeringen har forutsatt – kanskje tvert imot. Føler statsråden seg trygg på at hun har de virkemidlene som trengs i de kommende månedene hvis ting ikke går som planlagt?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-05-19:
Spørsmålet mitt går til næringsministeren og gjeld reiseliv og luftfart. Reiselivsnæringa og luftfarten er store næringar med verdiskaping og arbeidsplassar over heile landet. Men det er òg dei næringane som er ramma hardast av pandemien. Krisehandteringa har etter Senterpartiet sitt syn bore preg av ei regjering som ikkje heilt har forstått alvoret for desse næringane, og som har vore bakpå. Stortinget har gong på gong vore nøydd til å ta ansvar. Dessverre har krisetiltaka frå regjeringa i for lang tid hatt eit kortsiktig og uføreseieleg preg. Reiselivsnæringa – turistane forsvann over natta – står i ein veldig alvorleg situasjon. Kompensasjonsordninga har hjelpt, men det endrar ikkje faktum: Det er framleis krise i reiselivsnæringa. Senterpartiet trur ikkje at regjeringa og næringsministeren heilt forstår alvoret i situasjonen. Ei anna næring som er kraftig ramma, er flybransjen. Det er faktisk få bransjar som er ramma hardare. 30 000 direkte tilsette har opplevd ein nedgang på 95 pst. i den internasjonale trafikken og 70–75 pst. i den nasjonale trafikken. Likevel er denne næringa av regjeringa halden utanfor kompensasjonsordningane. Og ei velfungerande luftfartsnæring er ein føresetnad for å lykkast med reiselivet. Så er det mange innanfor desse næringane som har forventningar til sommaren. Men framleis er regjeringa si anbefaling at folk skal droppa unødvendige reiser i Noreg. Dette gjev lita føreseielegheit for næringane. Og sjølv om det skulle verta ein god sommar med mange nordmenn som får moglegheit til å reisa, kan ingen delar av verken reiselivet eller luftfarten leva av éin god månad i året. Då er spørsmålet: Er statsråden fornøgd med den uføreseielege måten regjeringa har handtert reiselivet og luftfarten på?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-05-19:
Anten firmaa er store eller små, er føreseielegheit viktig, og anten bedriftene er store eller små, er avgiftspolitikken av betydning. Som ein del av krisepolitikken har Stortinget sett ned momsen for reiselivet frå 12 til 6 pst. Dette gjeld fram til 1. juli i år. Senterpartiet meinte me burde sjå at 2021 vert eit tøft år, og at me har låg moms i 2021 og sikrar føreseielegheit. Det ønskte ikkje regjeringspartia å gjera. No har regjeringa føreslått å utsetja den nedsette momsen til 1. oktober, men det er framleis ikkje vedteke i Stortinget. Reiselivsbedriftene veit altså ikkje i dag kva som vert momsen i juli. Ein må venta for å få eit endeleg vedtak i Stortinget. Då er spørsmålet mitt: Ser ikkje statsråden at det er behov for meir føreseielegheit for reiselivet, både ein meir føreseieleg politikk og avgiftspolitikk?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-05-19:
Det er mykje som tyder på at me går over i ein fase der me skal byggja opp aktiviteten igjen. For restaurant- og serveringsbransjen har det vore krevjande tider, med nedstenging, delvis gjenopning, nedstenging og ordningar som ikkje har kome på plass. Her er det mogleg å gjera ting som lettar litt på situasjonen når ein igjen skal bidra til aktivitet. Eit krav og eit ønske som næringa har hatt, og som Senterpartiet støttar, er å ha redusert moms på serveringstenester, altså gå ned frå 25 til 15 pst. Dette er eit krav som ikkje berre Senterpartiet og bransjen har, men det er eit krav som står i Venstres partiprogram, at ein ønskjer å redusera momssatsen på sal av mat på restaurantar. Når ein då er i ein situasjon med ei restaurantnæring som for alvor treng det, ein har eit tiltak som ein veit vil bidra til å letta økonomien, og det står i Venstres partiprogram: Kvifor vil ikkje næringsministeren frå Venstre gå inn for dette tiltaket?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-05-19:
Luftfarten har vært hardt og langvarig rammet av pandemien, og dette berører titusenvis av arbeidsplasser, både arbeidsplasser direkte i flyselskapene og alle dem som er avhengige av ringvirkningene, alle de folkene og bedriftene rundt omkring i hele Norge som er avhengige av en velfungerende luftfart. Omsider, i januar, ba Stortinget om en kompensasjonsordning for luftfarten, noe Senterpartiet hadde vært opptatt av i lengre tid. Så kommer revidert nasjonalbudsjett, og der skriver regjeringen at utviklingen i luftfarten tilsier at det ikke er formålstjenlig med en særskilt kompensasjonsordning, og det til tross for at situasjonen siden januar er blitt forverret for flyselskapene gjennom strenge krisetiltak, internasjonale reiserestriksjoner og strenge restriksjoner nasjonalt, og en sommer som ser ut til å bære bud om kraftig redusert flyaktivitet. Hvorfor viser regjeringen slik motvilje mot å kompensere flybransjen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-05-19:
Luftfarten er en av de bransjene som har vært aller hardest rammet av de strenge restriksjonene som er innført under pandemien, men den har fortsatt ikke fått noen kompensasjonsordning. Det som næringsministeren viser til, er lån som ikke har vært til spesielt gunstige vilkår. Det er tilskudd til Avinor, som egentlig er tilskudd til staten selv, som er viktig nok for luftfarten, men som ikke berører lønnsomheten for flyselskapene. Rutekjøpene er heller ikke noen gullgruve for flyselskapene, for å si det forsiktig. Så legger man i revidert nasjonalbudsjett fram en kompensasjonsordning som for det første, for året som ligger bak oss, ikke innebærer noen kompensasjon for flyselskapene, og for tiden framover vil det sannsynligvis – om det i det hele tatt blir noen kompensasjon for flyselskapene, med de vilkårene som ligger inne – bare være snakk om småpenger. Det handler om å gi kompensasjon til virksomheter i ulike bransjer som er hardt rammet. Derfor etablerte vi i løpet av kort tid en bred kompensasjonsordning. Hvorfor sørget en ikke også for å gi kompensasjon til de hardt rammede flyselskapene?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-05-19:
«Flertallet på Stortinget vedtok i forbindelse med politimeldingen 25. februar å be regjeringen «gjenåpne de arrester der nedleggelser under politireformen har ført til at politiet i dag bruker uforholdsmessig mye tid på transport av fanger». Vil regjeringen gjenåpne arresten i Sandvika?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-05-19:
Én ting er den geografiske avstanden som er blitt lengre også i Asker og Bærum, ved at en må reise til Oslo. Det er ikke bare den geografiske avstanden, men det er den tiden som en bruker totalt sett. Mens en tidligere brukte kanskje opp mot maks en halv time på innbringelse av arrestanter, da en hadde arresten i Sandvika, er det nå snakk om to–to og en halv time gjerne for hvert oppdrag Det fører jo til at en binder opp politiressurser, som gjør at en ofte har et mindre tilstedeværende politi og mindre tilstedeværende patrulje i det området. Til hva som er uforholdsmessig: Det er ikke bare et ansvar for politimesteren. Det er et politisk ansvar å vurdere hva som er uforholdsmessig tidsbruk knyttet til dette, og et flertall på Stortinget viste nettopp til eksemplet med Sandvika i sine merknader. Vil statsråden gå inn og vurdere situasjonen i Sandvika basert på den konkrete situasjonen og Stortingets merknader i forbindelse med politimeldingen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-05-19:
Det som Stortinget konkret gjorde vedtak om, var å be regjeringen gjenåpne arrester der nedleggelser under politireformen har ført til at politiet i dag bruker uforholdsmessig mye tid på transport av fanger. Det var et anmodningsvedtak fra Stortinget og en anmodning til regjeringen. Ut fra det som statsråden nå sier, mener statsråden at det ikke finnes eksempel i Norge på uforholdsmessig lang tidsbruk knyttet til arrester. Betyr det at regjeringen ikke ser for seg at det er behov for å gjenåpne noen arrester med bakgrunn i det anmodningsvedtaket som Stortinget har gjort? Kommer det vedtaket bare til å bli lagt i en skuff? Kommer ikke regjeringen selv til å foreta seg noe aktivt knyttet til dette, og blir sentraliseringen som følge av politireformen stående og eventuelt ytterligere forsterket?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
Mitt spørsmål går til utviklingsministeren. Vi opplever nå en veldig dramatisk og alvorlig situasjon i Midtøsten, en opptrapping som på mange måter i denne omgang startet med den israelske utkastelsen av palestinere fra sine hjem i Øst-Jerusalem, og protestene mot det. Det har videre eskalert gjennom Hamas’ rakettangrep mot israelske byer. Nå pågår det daglig flyangrep, bombeangrep, mot Gaza. Minst ti mennesker er drept i Israel, over 200 i Gaza, nesten halvparten kvinner og barn. Jeg vil utfordre utviklingsministeren på dette, bl.a. fordi det nå kommer veldig mange bekymringsfulle meldinger fra humanitære organisasjoner i Gaza. Jeg kan vise til den meldingen som kom fra Leger Uten Grenser i dag, der de melder at traumeklinikken deres i Gaza er skadet i et israelsk luftangrep, de peker på at pasienter og ansatte blir tvunget til å flykte fra hjemmene sine, og: «(…) Skaden på klinikken vår i går kveld viser at ikke noen steder i Gaza er trygge.» (…) Kirkens Nødhjelp meldte i forrige uke at de var i dyp sorg etter at fem av barna til lokalt ansatte i Gaza ble drept i et israelsk rakettangrep. Den internasjonale Røde Kors-komiteens generaldirektør har uttalt at han er sjokkert etter at et Røde Halvmåne-kontor i Gaza ble truffet i et luftangrep. Dette er angrep som blir legitimert med selvforsvar, men som det nå kommer stadig sterkere kritikk av, fordi de åpenbart er helt ute av proporsjon og rammer sivile svært hardt. Hva mener utviklingsministeren om at humanitære aktører blir angrepet i Gaza?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
Statsråden sier at regjeringen har vært tydelig. Det er det delte meninger om. Regjeringen var veldig tydelig når det gjaldt å fordømme Hamas’ rakettangrep, og det er en fordømmelse vi slutter oss hundre prosent til. Det finnes ingen rettferdiggjøring eller legitimering av den typen angrep på sivile. Men regjeringen har jo ikke vært like tydelig når det gjelder å fordømme de israelske luftangrepene og deres konsekvenser for sivile. Hvis jeg nå kan utfordre utviklingsministeren på det helt tydelig, så det ikke er noen tvil om det: Fordømmer regjeringen også Israels luftangrep på Gaza?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
Det hadde vært en fordel, tror jeg, om regjeringen hadde greid å være like tydelig i sin fordømmelse av israelske angrep som de har vært av Hamas’ rakettangrep. Men det er mulig jeg ikke kommer lenger med det akkurat nå. La meg da spørre utviklingsministeren om følgende: Krisen i Palestina er jo ikke ny. Koronaen rammet palestinerne ekstremt hardt, økonomien er i krise. I statsbudsjettet for 2021 kan vi lese at den palestinske økonomien ble betydelig forverret i 2020; det forventes økt behov for støtte i 2021. Likevel kunne vi også lese at den posten som finansierer prosjekter i Palestina, var blitt redusert med nesten 50 mill. kr, og da SV spurte etter mer informasjon om dette, fikk vi beskjed om at det kunne bli aktuelt med noen reduksjoner i palestinastøtten. Men det var jo bare første kapittel, for så kom altså budsjettforhandlingene med Fremskrittspartiet, der regjeringen valgte å forhandle bort ytterligere 30 mill. kr i kutt, øremerket Palestina. Synes utviklingsministeren i dag at dette var forsvarlig? Står disse kuttene seg?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-19:
La meg nå bare få et tydelig svar på to spørsmål: Er det da aktuelt nå, i denne krisen, for regjeringen å gå inn med økte midler? Det er det første spørsmålet. Det andre, som jeg ikke fikk svar på, er: Hvordan synes utviklingsministeren at kuttene som han var med på å gjennomføre i høst, står seg i lys av den krisen vi nå ser?
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Det er fryktelige scener som utspiller seg. Som regjeringen og utenriksministeren, som følger disse sakene tettest opp fra regjeringens side, har vært veldig tydelig på, fordømmer en de angrepene som er begått og de tapene en ser på sivile, både i Gaza og i Israel. Vi har også hatt tett kontakt med mange av organisasjonene som spørreren her kommenterer – Kirkens Nødhjelp, Verdens matvareprogram ved David Beasley, som hadde en veldig sterk appell som handlet nettopp om elementær tilgang – bare det siste døgnet. Det viser hvor alvorlig situasjonen er, og ropet etter fred, som må vise seg i resultater. Så det er den tydelige meldingen fra regjeringen som det jobbes veldig sterkt med, bl.a. knyttet til det arbeidet som gjøres i Sikkerhetsrådet. Bortsett fra det har ikke utviklingsministeren noen annen kontakt med våre aktører inne, men det er åpenbart at mange er hardt rammet. Det er virkelig fryktelig å se de tapene som skjer, også mens vi snakker her i dag.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Det har vært veldig tydelig fra utenriksministerens side. Nå er ikke utenriksministeren til stede her, men det har vært tydelig i både pressemeldingene, talene og kommentarene som har vært, nettopp at en fordømmer tapene på sivile i både Israel og Gaza. Det har vært og er den klare beskjeden, og det er et tydelig budskap som også kommer her i dag.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
En situasjon der pandemien har bredt om seg – med de endringene som var nødvendige, både med prosjekter det ikke var mulig å gjennomføre med pandemien sånn den utviklet seg, og også med de store behovene knyttet til helsebudsjettene – har medført at en har gjort endringer og omprioriteringer på budsjettet. Vi følger det tett opp og ønsker at bistandsmidlene skal brukes så effektivt som mulig, og at de midt under en pandemi kan nå fram der de trengs mest. Det har vært og kommer også til å være måten vi jobber med det på, også i fortsettelsen.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Denne salen framforhandlet det største humanitære budsjettet noensinne – en sterk økning. Det kjenner spørreren veldig sterkt til. Det var nettopp fordi vi ønsker å være med og bidra der det er store behov, der det er nød, og der det er en negativ utvikling, som vi ser. Nå kan ikke jeg si hvordan vi vil gå inn med endringer i neste års budsjett før vi legger det fram, men det er helt åpenbart at pandemien har ført til store konsekvenser i mange av de aller fattigste landene, og det kommer også vi til å se når vi skal legge fram budsjettet vårt for neste år.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Jeg er ikke enig i spørsmålet som blir stilt, fordi Kristelig Folkeparti har vært med og preget bistandsbudsjettene, som representanten sier, i flere år, og nettopp hatt en tydelig dreining mot de sårbare gruppene og en konsentrasjon mot lavinntektslandene der det er størst behov. Vi ser et veldig tydelig avtrykk av Kristelig Folkepartis politikk i bistandsbudsjettene. Så er det åpenbart at når det gjelder mange av dem som vi engasjerer oss inn mot, er det nettopp for å ta tak i de grunnleggende årsakene til at mange blir drevet på flukt, om det gjelder klimaforandringene, om det gjelder de viktige helsesatsingene som har vært, og ikke minst det som er knyttet til utdanning, og utdanning for sårbare grupper. Det har vært en viktig satsing og kommer til å være det også i fortsettelsen.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Nå er det jo en annen statsråd som er her og kan svare på det som er knyttet til næringslivssatsingen og det som ligger i revidert nasjonalbudsjett der, så det tror jeg at jeg må la statsråd Nybø få svare på.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Regjeringen støtter flere sivilsamfunnsorganisasjoner som gjør et livsviktig arbeid inne i de palestinske områdene, og kommer til å gjøre nøye vurderinger knyttet til det i fortsettelsen, slik at vi vet at de midlene blir brukt på en god måte. Det vil være de vurderingene som blir gjort også i fortsettelsen.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Regjeringens politikk ligger fast, og vi kommer til å fortsette å støtte viktige sivilsamfunnsorganisasjoner som nettopp bidrar med viktig arbeid, som det ble vist til her.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Norsk bistand gjennomgår både mye rapportering og mye oppfølging, og det er en tydelig standard som er satt, der norsk bistand leverer veldig godt. OECD har en gjennomgang av bistanden som går til lavinntektsland, som gir Norge gode resultater og en høy score på mye. Så er det helt åpenbart at vi hele veien skal lære. Det representanten sier knyttet til åpenhet og transparens, har vært viktig for regjeringen og er bakgrunnen for at vi lanserte resultatportalen, som gjør at alle kan gå inn og følge både de bevilgningene som er gitt, og også rapportene og resultatene fra hvert enkelt prosjekt. Hvert år mellom 2013 og 2016 er det 3 millioner barn i utviklingsland som fått skolegang gjennom de midlene som er bevilget, takket være norsk bistand. I Malawi – et annet konkret prosjekt – har en gitt over 80 000 bønder opplæring i det som er klimatilpasset landbruk, som kan være enormt avgjørende når vi vet at klimaendringene og ødelagte avlinger er en av hovedgrunnene til at vi ser en stor økning av mennesker som blir drevet på flukt. Gjennom GAVIs arbeid har vi bidratt til å vaksinere 822 millioner barn i verdens fattigste land. Dette er tall som teller, og det er bistand som nytter. Jeg er utrolig stolt av at vi også i en tid som den vi har bak oss, har klart å holde bistanden på et høyt nivå. Det er faktisk slik at den globale bistanden økte med 3,5 pst. i kriseåret, der giverlandene faktisk opprettholdt de planene som var lagt før utbruddet av pandemien, og noen økte til og med den innsatsen. Jeg er selvfølgelig bekymret for hvordan utviklingen vil være videre, men støtten i befolkningen i de siste undersøkelsene som har vært, er faktisk på 87 pst. Det var Statistisk sentralbyrå som la fram dette. Nesten ni av ti nordmenn er positive til at vi gir bistand til utviklingslandene. Det er en støtte som har vært stabil i mange år, og som har økt siden 2013, så jeg er spent når vi i juni får nye tall lagt fram fra SSB på dette området.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Det er noe med dette resonnementet som virkelig ikke henger på greip – at ikke skolegang hjelper! Det ble nettopp sagt at det å hjelpe noen som sulter, når det er flere som sulter – målet er jo å hjelpe dem som nå lider nød. Det er en dobling av mennesker som lever med sult, 275 millioner mennesker. 100–150 millioner flere er drevet inn i fattigdom. Konsekvensene hvis ikke verdenssamfunnet stiller opp, er mer ustabilitet, mer uro, flere på flukt, og der er nettopp utdanningssatsingen – som dette stortinget har vært med og bevilget i ti år, og som statsministeren og regjeringen har ivret for – en av de viktigste pilarene for å motvirke det som det høres ut som representanten er så dypt bekymret for.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
822 millioner barn som er vaksinert, er ikke mikronivå. Det har enorme konsekvenser, positive konsekvenser. Og når vi gir millioner av barn skolegang, er det noe av det viktigste vi gjør, nettopp for å kunne sette land i stand til å eie sin egen utvikling, sammen med annen viktig bistand. Når vi har satt i gang Skatt for utvikling, arbeidet mot korrupsjon og mot ulovlig kapitalflyt, vet vi at bistand bare er en liten del av det som skal til for at vi skal nå bærekraftsmålene innen 2030, men det er en viktig del. Det er ikke minst en veldig viktig del fordi det er finansieringsstrømmer som når inn til de aller mest sårbare i de aller fattigste landene. Det er ingen andre finansieringsstrømmer som når inn på samme måte, det har pandemien vist oss, og dermed blir bistanden relativt sett bare viktigere. Er det noe de siste månedene har vist oss, er det at verden henger sammen. Pandemien har vist oss at det internasjonale samarbeidet som vi nå har, og har styrket, også har en betydning for oss. Ja, det handler om solidaritet, men det er også en betydelig egeninteresse i det når vi ser hvor sammenflettet vi faktisk er. Det er det overraskende at ikke representanten har forstått.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2021-05-19:
Først har jeg bare lyst til å si at vi har fått bekreftet at ingenting av den norske støtten har gått til den høye etterlønnen til Koss som det ble vist til her av representanten. Det er slik at Norad faktisk vurderer lederlønninger i forbindelse med søknadsbehandlingen, og majoriteten av norske bistandsmottakere har moderate lønnsnivå. Det har det vært en nærmest årlig gjennomgang av. Representanten nevner noen enkelteksempler, og det har vi god oversikt over. Så er det slik at det vil kunne dukke opp enkeltsaker, slik det har gjort nå, og da er jeg veldig glad for å bekrefte at ingen av bistandsmidlene har gått til det. Når det gjelder de konkrete sakene som har vært framme i media den siste tiden, kan jeg forsikre representanten om at Norad vil undersøke dem nærmere og følge tett opp.