Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2013-06-07:
Energisektoren er i endring både i Norge og i Europa. Stadig mer fornybar energiproduksjon, skifergassrevolusjonen i USA og svært lave kvotepriser gjør det viktig å se nærmere på hvordan vi organiserer oss i energisektoren. Endringene som regjeringen foreslår i Prop. 113 L reiser viktige debatter om eierskap, om utenlandshandel med strøm og har avdekket ulike filosofier blant de politiske partiene om hvordan vi tenker på utenlandshandelen med kraft. Det er positivt at endringen som regjeringen foreslår i § 3-1 annet ledd og § 5-6, får tilslutning fra en samlet komité. Det er også positivt at mindre vindkraftverk, som i dag konsesjonsbehandles etter energiloven, nå må behandles i kommunene etter plan- og bygningsloven. Det gir større lokal innflytelse, og det frigir viktig kapasitet i konsesjonsbehandlingssystemet. Økt lokal innflytelse over slike saker kan også øke befolkningens aksept for denne typen naturinngrep. Den store debatten i denne saken har dreid seg om endringene i energilovens regler for eierskap av utenlandskabler. Regjeringen foreslår at kun Statnett, eller selskaper hvor Statnett har bestemmende innflytelse, skal kunne bygge utenlandskabler. Komitéhøringen bar også preg av at dette er noe som engasjerer. Utenlandskabler er viktige for Norge. Vi har et vannkraftbasert kraftsystem som gjør oss sårbare i år med lite nedbør, spesielt i år med lite nedbør og kalde vintre. Det så vi godt vintrene 2010 og 2011. Vi er avhengig av å være knyttet til landene rundt oss. Det gir oss mulighet til å eksportere kraft når vi kan og importere kraft når vi må. Det gir oss også god økonomi i forbindelse med utenlandskablene. Utenlandskabler er en kritisk infrastruktur. Kontroll over kraftflyten inn og ut av landet er helt sentralt for å sikre at kraftsystemet er i balanse. Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen vil bygge samfunnsøkonomisk lønnsomme kabler til utlandet. Det gir verdiskaping og forsyningssikkerhet. Vi bidrar også til å balansere en økende mengde kraft fra uregulerbare energikilder som vindkraft og småskala vannkraft. Vi vil likevel ikke ha en ubegrenset utbygging, og vi vil sikre offentlig kontroll. I dag er det bare Statnett som bygger kabler mellom Norge og utlandet. Regjeringens forslag fører ikke til endring av praksis. Regjeringens forslag til endring i energiloven § 4-2 er viktig av flere grunner. Jeg vil særlig trekke fram noen forhold. For det første er det slik at overskuddet fra utenlandskablene i dag går til å redusere nettariffen for norske nettkunder. Det er til dels ganske store beløp per år som brukes til å lette regningen for oppgraderinger og vedlikehold – som nettkundene betaler i dag. Jeg mener det er en viktig verdi at overskuddet fra kraftutvekslingen skal gå tilbake til fellesskapet på den måten. Det vil ikke være tilfellet med en privat eier av utenlandskablene. For det andre fører økt kraftflyt mellom Norge og utlandet til endret kraftflyt i Norge. Det kan føre til behov for utbygging av nett eller økte vedlikeholdskostnader. Derfor er det helt sentralt å sikre at den som bygger og drifter utenlandskabler, er den samme som den som har ansvaret for systemintegriteten i Norge. Nettutvikling er dyrt og belastes kunden direkte gjennom nettariffen. Derfor er det også viktig å ha kontroll med hvilke konsekvenser bygging og drift av kabelen får for nettet. For det tredje var de sentrale endringene som ble gjort i energiloven i 1991, nettopp at vi skilte mellom produksjon og transport av elektrisk energi – det for å hindre at en aktør får for stor markedsmakt, og for å sikre reell tredjepartsadgang i nettet. Jeg er ikke overasket over at opposisjonen ønsker å tillate mer privat eierskap i energibransjen. For min del mener jeg at det som er det sentrale i slike spørsmål, er hvordan vi sikrer at overskuddet fra systemer som vi alle er med på å betale for, føres tilbake til det offentlige, og hvordan vi sikrer offentlig kontroll med kritisk infrastruktur. Vi må også ha klart for oss at bygging av utenlandskabler skal komme Norges befolkning til gode. Regjeringens forslag viser en ideologisk forskjell mellom den rød-grønne regjeringen og opposisjonen. Forslaget fra regjeringen er en riktig endring som ikke minst sikrer offentlig kontroll med utenlandshandel med kraft også i framtiden.