trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-20:
Dette er jo den årlige brum-brum-debatten i energi- og miljøkomiteen. I år skjer den faktisk etter 17. mai og ikke før påske. Det er vel den store forskjellen. For Venstres del er det viktig å påpeke at vi er føre var og på naturens side her, og det er all grunn til å være restriktiv. Utfordringen er at det er mange flere snøscootere der ute, og i og med at vi snakker om ferdsel ofte utenfor organiserte løyper og veier, påvirker det naturen. Det er mulig å regulere dette lokalt, og det er vi åpne for å utrede og se på, men det er viktig at det skjer etter en bred høring, og at alle parter har mulighet til å komme til orde, slik at det ikke er bare de som vil kjøre mer, fritt og vilt, vi hører. Regulering og organisering er svært viktig. Jeg hører at Senterpartiet er hellig overbevist om at det at kommunene får ansvar, betyr en liberalisering. Venstre er et liberalt parti, men heldigvis er det ikke sånn at kommuner alltid er mer liberale lokalt enn det man er sentralt. Det vil være kommuner her som til og med vil kunne gå lenger i å være restriktive enn det Stortinget er. Så er det snakk om plan- og bygningsloven. Jeg synes det er et ualminnelig dårlig forslag å knytte regelverket for motorferdsel til plan- og bygningsloven. Når en sammenligner med infrastruktur som fiber og vann og avløp, går jo til husdøra, eller til hyttedøra, mens vi her snakker om ferdsel som er langt utenfor den infrastrukturen og den strukturen. Det som er positivt, er at det kommer opp mye ny teknologi nå. GPS og radiomerking gjør at en kan få bedre oversikt, og en kan også legge seg inn i apper som gjør at kjøringen blir registrert umiddelbart. Det gjør meg til optimist med tanke på at det er mulig å få til en fornuftig forvaltning lokalt – fordi man får bedre oversikt over både mengden og hvor det kjøres, og en strekker seg etter å legge til rette for mer organiserte løyper. Jeg ser absolutt at det skjer en utvikling her, og jeg ser ikke så mørkt på mulighetene her som det SV gjør, men det er viktig at vi bruker tid og tar dette steg for steg og bruker den nye teknologien som kan hjelpe oss.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-20:
Jeg skal begynne dette innlegget med noen erkjennelser, for dette tegner også til å bli en debatt om by og bygd, og en vanlig hersketeknikk er jo å plassere Venstre på Grünerløkka. Men jeg bor altså på bygda. Jeg har eid ATV. Jeg har kjørt snøscooter. Så vi har mer med oss en noen kanskje skulle tro. ATV-en sto i garasjen i to år. Jeg skulle bruke den til hyttekjøring, men fikk ikke brukt den i det hele tatt. Og snøscooter – ja, det er dritartig å kjøre. Men i den bygda der jeg bor, er det også hyttefolk som synes at det utarter til å ta seg til rette, og Statens naturoppsyn bruker en del tid og ressurser på å følge opp den kjøringen. Det er noen utfordringer her som vi er nødt til å ta på alvor, og det er ikke alltid at de som gir mest gass, gir oss de beste svarene på hvilken forvaltning vi skal ha. Så med min bakgrunn fra Bygde-Norge mener jeg det er fornuftig – og som statsråden sier, er det åtte av ti som ikke ønsker mer motorisert ferdsel og støy rundt hytta – å gjøre dette varsomt. En utredning er bra. La mange komme til orde. Jeg sa også i mitt innlegg at det er en del positive trekk her når det gjelder ny teknologi som kan hjelpe oss til en bedre regulering, til bedre organisering. Det er noen kommuner som har vært veldig flinke til å legge til rette nå, og det å lære av dem er åpenbart bra. Så vi har noen muligheter til faktisk å bli bedre, og dem er det mulig å strekke seg etter, og det er det rause, liberale sinnelaget Venstre er med på. Ja, dette kan vi prøve på. Representanten Strifeldt fra Fremskrittspartiet var inne på forslag nr. 10. Ja, beredskapsorganisasjonene gjør en kjempejobb; de kan åpenbart få større mulighet til å trene. Jeg ser ingen motsetning mellom det forslaget og den utredningen vi skal gjøre. De kan ivaretas vel i de utredningene vi nå skal gjøre. Er det noen her som vi ikke gir nok mulighet? Det gjelder jo også andre forslag her, helt konkret. Men det som er bra med dette forslaget, er at vi nå gir rom for kanskje å åpne opp litt, men også å lære av de forsøkene og tiltakene vi har gjort, og den teknologien som kommer.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-20:
Først av alt en takk til komiteen for samarbeidet i denne saken, og til Arbeiderpartiet som har fremmet saken. Dette handler om en avtale som vi skulle vært i Kina for å forhandle om i fjor, så dette er ikke en sak som er ny og helt ukjent for verken Stortinget eller Klima- og miljødepartementet og statsråden. Dette er et arbeid som har pågått over flere år – å forberede seg til den avtalen som skulle vært gjort i fjor. Når det ikke kunne skje, er det jo fordi vi står oppe i en pandemi. I tillegg til pandemien har vi fått to store utfordringer – vi må kutte klimautslippene og få kontroll på temperaturøkningen i verden, og vi må få kontroll på tapet av arter. Om ikke dette skjer, skyter vi oss selv i foten, rett og slett. Vi mister et livsgrunnlag, men vi tar også livsgrunnlaget fra mange andre arter og får et økosystem som vil bli helt i ubalanse – det tåler ikke for store endringer for raskt. Konsekvensene er at vi må ha mer natur innenfor en global markedsøkonomi med tanke på naturens tåleevne. Det handler ikke bare om å bevare, men om å stoppe en utvikling og drive den tilbake. Det betyr at vi også må restaurere noe natur. Vi må i hvert fall ha en helhetlig forvaltning, både i Norge og på et globalt nivå, og derfor er det viktig at vi i Norge har et representativt vern og leder an. Vi er på vei mot 10 pst. skogvern i Norge. Denne regjeringen har gjort mye for å øke skogvernet, og i stor grad skjer det frivillig. Vi er på vei til å bli et sirkulært samfunn, det er en viktig ny dreining. Det er en diskusjon om hvordan vi bruker ressursene og bruker dem om igjen. Vi må også inn i flere diskusjoner om hvordan vi produserer mat, både i Norge og internasjonalt, og vi må binde mer karbon framover. Heldigvis gjør vi mye her, og Norge er et av de landene som allerede har bygd opp en stor fabrikk for biokull. Og så har vi kommet langt i å innføre et økologisk grunnkart i Norge. Mange kommuner gjør mye for å ta vare på rødlistearter og har gjort en stor jobb når det gjelder å kartlegge dem. Sammen med de andre nordiske nabolandene er vi langt framme i å ta i bruk teknologi og også i å ha oversikt over natur.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-05-20:
Vi har i dag mange saker der natur på ulike vis er et tema. Senterpartiet brukte i forrige sak mange innlegg på å argumentere for mer motorferdsel i natur. For litt siden stemte Senterpartiet også for å oppheve verneplan for vassdrag. De vil altså ha mer motorferdsel, mindre vern, mindre myr – en rekke enkeltforslag som i sum gjør at de erkjennelsene som Senterpartiet har om at vi står i noen utfordringer, blir litt mindre verdt når en ikke vil ta dem på alvor, og der argumentet blir at ved bruk redder vi kloden. Det krever flere argumenter fra Senterpartiet, for vi står i noen store utfordringer. Vi kan gå tilbake til tørkesommeren for noen år siden. Vi måtte bruke 2 mrd. kr på å kompensere landbruket for de store tapene de hadde i inntekter og avlinger. Tørkesommeren gikk også ut over dyr og natur. Vi har hatt skogbranner de siste årene og brukt store ressurser på det. Vi har også hatt flom og skred. Det blir villere og våtere. Vi står i noen utfordringer som vi alene i Norge ikke har bidratt så mye til, men som vil påvirke oss. Det er ingen tvil om at vi, som et av verdens rikeste land, må bidra til å lede an i kampen for mer natur, ikke mindre. Skogvern i Norge henger sammen med regnskogsatsingen vi i Norge over flere regjeringer og flere tiår har gått i bresjen for, og som er utrolig viktig. Da må vi også gjøre noe på hjemmebane. Det har vi greid, og vi gjør det på best mulig vis. Så vil jeg si at det nordiske samarbeidet er viktig. Som et resultat av Greta Thunbergs markeringer, men også de skolestreikene vi har stått i, har Nordisk råd tatt ungdommen på alvor. Vi er i ferd med å utvikle et program basert på ungdoms engasjement, basert på at de også ønsker å gjøre noe for naturmangfoldet, biodiversitet og klimaet, og få kanalisert deres engasjement for framtiden. Dette handler ikke om de forrige 10 000 år, som Senterpartiet sa i initiativdebatten om natur, det handler om de neste 10 000 år. Da er det særlig de unge vi må engasjere og motivere for å gjøre den jobben med å redde det som reddes kan. Det er den store utfordringen vi står i.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Det er selvfølgelig skuffende at Fremskrittspartiets 32 konkrete forslag blir avvist i Stortinget i dag, men det er et lite plaster på såret at vi får til enighet sammen med regjeringspartiene – ikke regjeringen. Dette er ikke et forslag fra regjeringen, slik Arbeiderpartiet forsøker å gjøre inntrykk av. Det er et forslag i Stortinget mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene som kan være positivt – i hvert fall et lite skritt i positiv retning. Det er interessant å merke seg at vi klarer å finne den enigheten sammen med de borgerlige partiene. Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som jeg oppfatter er relativt verbale i disse sakene, har lansert et forslag – som for så vidt også statsråden har vært inne på – som peker i retning av kanskje enda mer byråkrati, enda vanskeligere forhold for kommunene for å regulere dette og legge til rette for å bruke motorisert ferdsel i utmark. Er statsråden enig i den vurderingen, at det faktiske forslaget fra Senterpartiet vil innebære byråkratisering?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Fremskrittspartiet har kjempet for å liberalisere motorferdsel i utmark gjennom flere tiår. Vi har på mange måter stått alene på den barrikaden, men jeg registrerer at Senterpartiet har meldt seg på de siste årene i opposisjon. Men de satt altså åtte år i regjering uten å løfte en eneste finger for å liberalisere motorferdsel i utmark. De stemte ned forslagene Fremskrittspartiet kom med i Stortinget, og nå forsøker man å gi inntrykk av noe helt annet. Historien har lært oss hva som er faktum. Så klarer man altså å komme med et forslag i salen i dag som vil bety enda mer byråkrati, byråkratisering, enda mindre lokalt selvstyre og enda mer uoversiktlighet hva gjelder regelverk for motorferdsel i utmark. Det er med respekt å melde dårlig politisk håndverk. Men da er jeg glad for at vi sammen med regjeringspartiene, interessant nok, faktisk klarer å finne noen små skritt i riktig retning. Det er interessant, og de som er opptatt av å liberalisere motorferdsel i utmark, bør merke seg dette: Når man lytter på Senterpartiets retorikk på dette området, så kan man jo få inntrykk av at dersom det blir et regjeringsskifte, vil det åpnes opp for en liberalisering. Det er med all respekt å melde feil. For de skal jo bli enig med SV, og vi har hørt hva SV mener om dette. SV forsøker å latterliggjøre Fremskrittspartiets 32 forslag, at det er unødvendig med så mange forslag. Vel, det er en viktig sak for Fremskrittspartiet, derfor har vi mange forslag. Det er en sak som vi har kjempet lenge for, og som vi kommer til å fortsette å kjempe for. Det er komplett uforståelig at vi har tillit til at kommunene i dette landet er i stand til å ta vare på våre aller svakeste i samfunnet. De er i stand til å ta vare på våre barn i oppveksten, og de er i stand til å ta vare på våre eldre den dagen de trenger hjelp fra kommunen. Det har man tillit til. Det har Stortinget tillit til. Ja, det er hele grunnlaget for hvordan norske kommuner fungerer. Men når det kommer til en så – skal vi si – konkret sak som handler om hvordan man skal bruke sine egne utmarksarealer, så har man altså ikke tillit til at kommunene er i stand til å forvalte det. Det er komplett uforståelig at man har tillit til kommunene på alle disse viktige områdene, men man har altså ikke tillit til at kommunene kan regulere motorferdsel i utmark selv. Det har Fremskrittspartiet tatt konsekvensen av. Derfor fremmer vi disse forslagene. Vi får noen små skritt i riktig retning, men det er faktisk takket være, utrolig nok, at vi finner sammen med regjeringspartiene, og det har ingenting med det Senterpartiet har frontet i denne saken å gjøre.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
La meg starte med å svare SV. Det er veldig enkelt å svare SV. Når Fremskrittspartiet går inn for dette forslaget, er det fordi vi vil liberalisere plan- og bygningsloven. Vi vil gjøre det enklere for kommunene å legge til rette for motorisert ferdsel i utmark. Det er hele poenget med at vi skal la lokaldemokratiet beslutte i disse sakene. Så svaret på det er: Det vil bety økt motorisert ferdsel i utmark – men fordi det er lokalt forankret. Det er selvfølgelig helt avhengig av at lokaldemokratiet fatter de beslutningene. Så er det lagt til side. Så registrerer jeg at Senterpartiet er oppe på talerstolen og kommer med enkeltforslag som de utfordrer oss til å ta stilling til. Vi har – korrekt – 32 forslag pluss et såkalt løst forslag, altså 33 forslag, på dette området som ivaretar alle de forholdene Senterpartiet har pekt på, og vel så det og mye mer. Så er det helt klart. Dernest: Når man prøver å henvise til forslag nr. 15, problematiserer det og sammenligner det med Senterpartiets eget forslag om å benytte plan- og bygningsloven, er det helt feil, for det handler helt konkret om anvendelse i spesifikke tilfeller som handler om arealbruk. Hvis Senterpartiet mente det var det samme som de selv foreslo, hvorfor stemmer de ikke for vårt forslag? Uansett: Det å legge opp til å benytte plan- og bygningsloven til å styre dette er særdeles uklokt. Statsråden har vært inne på det, mange talere i dag har vært inne på akkurat det poenget, som Senterpartiet har som helt grunnleggende forslag i denne saken. Det vil, for dem som er litt kjent med plan- og bygningsloven, føre til at det vil komme en rekke innsigelser når kommunene ønsker å ta i bruk utmark. Sametinget, reindriften, miljøorganisasjoner, miljøinteresser, det ene med det andre – alle disse kommer til å reise bust. Det vil bli lange planprosesser som kommer til å ende i ingenting. Det er realiteten. Det er det Senterpartiet foreslår – mer byråkrati, mindre lokalt selvstyre. Så skal jeg være enig med Senterpartiet i én ting. Denne saken gjenspeiler nok en manglende forståelse i sentrale områder – man bruker eksempelet innenfor ring 2 – for situasjonen ute i distriktene. Det er jeg faktisk enig i. Det er en relativt arrogant holdning som anspores fra en del politikere fra storbyer som bare ikke liker motorisert ferdsel i utmark, som bare ikke liker snøscootere – fordi de ikke liker det. Det synes jeg er svært trist. Det fører til at distriktene har blitt presset på lovgivning som gjør dette særdeles vanskelig. Jeg håper vi i dag kan være med på å starte en prosess som snur det, og som gjør at vi også skal få større frihet på dette området.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Noen konkrete svar: Representanten Greni tar opp innsigelser og sier at det er sånn i dag. Ja, det er riktig at det er sånn i dag, men hele poenget er jo at vi skal fjerne det. Det er hele poenget med å innføre lokalt selvstyre. Det er det Fremskrittspartiet foreslår, men Senterpartiet ønsker fremdeles innsigelser. Det konstaterer vi at er interessant, men det er i hvert fall en avklaring. Til representanten Borch: Nå trådte vel den rød-grønne regjeringen til allerede i 2005, og ikke i 2007. Situasjonen da var faktisk at det ikke skjedde noen ting i de åtte årene frem til 2013, men med Fremskrittspartiet i regjering forsøkte man faktisk – la frem for Stortinget – å få til noen liberaliseringer i lov om motorferdsel i utmark. Dessverre gikk det ikke langt nok, men vi fortsetter å jobbe med det, og vi kommer til å fortsette å jobbe med det også etter valget. Dette er en viktig sak for Fremskrittspartiet. Det har det vært i flere tiår, og Fremskrittspartiet har i hvert fall fått frem lovendringer. Det klarte ikke de rød-grønne.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Motorferdsel i utmark er viktig for store deler av landet. Det er mange som rister på hodet over at Fremskrittspartiet fremmer så mange gode, konkrete forslag i denne saken og mener at det er en liten sak. Selv kjører ikke jeg snøscooter. De fleste i landet kjører ikke snøscooter. Men det ville ikke falt meg inn å legge begrensninger på andre menneskers bruk av snøscooter. For Fremskrittspartiet, som et liberalt parti, er det helt klart at mennesker og kommuner selv kan ta disse valgene på en best mulig måte. Derfor fremmer Fremskrittspartiet mange helt konkrete forslag om hvordan man skal liberalisere motorisert ferdsel i utmark og utøve det lokale selvstyret. Det SV kaller «å herje fritt i naturen», vil jeg heller kalle en buffé av gode forslag det går an å velge mellom. Det lokale selvstyret er noe man hører om i festtaler, men for Fremskrittspartiet betyr det faktisk noe. Vi ønsker å flytte makt og beslutninger til lokaldemokratiet fordi vi tror faktisk at innbyggerne via sine valgte representanter i kommunestyret er best egnet til å ta beslutningene selv. Men et flertall i denne sal ønsker ikke å stemme for Fremskrittspartiets mange og gode forslag. Vi foreslår bl.a. å gi kommunene adgang til å forvalte lov om motorisert ferdsel i utmark, som sikrer fullt lokalt selvstyre. Det er det kun Fremskrittspartiet som står bak. Til og med forslag som går på liv, helse, sikkerhet og beredskap, blir nedstemt i denne salen i dag. I Sirdal kommune i Agder ønsker Røde Kors og speidernes beredskapsgruppe å trene i et område som er vernet. Så klart, for de vet at det er et område som er værhardt, det er vanskelig å komme seg fram, og de har lyst til å bli kjent i området og trene på å redde liv. Derfor har Fremskrittspartiet foreslått akkurat det – at det går an å trene i slike områder. Til og med det blir nedstemt i denne sal. Hvis det er det SV mener er å herje fritt i norsk natur, mener jeg man må realitetsorientere seg.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
I Norge har vi lange tradisjoner for å høste av bestandene. Sjøfiske har eksistert fra gammelt av. Noen driver det som en del av sin næring. Noen har det som en del av tinglyste rettigheter til sin gård, hvor de og deres forfedre har drevet med sjølaksefiske i årevis. Alle partier i denne sal, bortsett fra Fremskrittspartiet, ønsker å frata dem de rettighetene. Og jeg som hadde trodd at Senterpartiet og Arbeiderpartiet ville støtte den lille manns kamp mot de mange. Senterpartiet, som sier de er opptatt av distriktene og primærnæringene, ønsker likevel å frata så mange mennesker langs kysten næringsgrunnlaget. En tinglyst rettighet til gården tar ikke Senterpartiet hensyn til. Jeg legger også merke til at fire av fem representanter fra Arbeiderpartiet i komiteen har skygget banen i denne debatten. Det er bemerkelsesverdig. Jeg skal sitere en tidligere stortingsrepresentant fra Arbeiderpartiet, som skriver følgende om innstrammingen i sjølaksefisket: Symbolpolitikk i det store, men kystfiskerne blir for få og for små for regjeringen. Ikke lenge før laksefisket er forbeholdt lorder dersom dette fortsetter. For kystfiskerne kan dette være en viktig inntektskilde, men i stedet prioriteres amatørene. Det river i mitt hjerte. Det er ikke sitat fra meg, men fra en tidligere arbeiderpartirepresentant. Det er dessverre sånn at når en gruppe er liten nok, kan man skalte og valte med dem som man vil. Det er tydeligvis ikke nok velgere å hente på å gjøre det som er rett i dag. Fremskrittspartiet fremmer flere forslag i denne sal. Vi fremmer forslag om å stoppe vedtatt innstramming i sjølaksefisket og videreføre samme regelverk for 2021 som for 2020. Det burde vært helt uproblematisk. Vi vil heller ta en pust i bakken og beholde fjorårets regelverk. Det er det kun Fremskrittspartiet som stemmer for. Så foreslår vi at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med et forslag om å styrke forvaltningen av villaksen, med utgangspunkt i bærekraftig høsting etter byrdefordelingsprinsippet. For Fremskrittspartiet er det viktig at vi styrker laksebestanden. Derfor har vi bygget laksetrapper, bevilget penger til genbank, vi har fire nasjonale sentre for villaksen osv. – mye mer enn det den rød-grønne regjeringen gjorde da de styrte. Så er vi alle sammen enige om, vi også er enig i det, at alle må ta sin del av byrden hvis en bestand skal reduseres. Det betyr så klart at sjølaksefiskerne må ta sin del av den byrden, vi er ikke fremmed for det. Men da må det komme som følge av en prosess som har legitimitet, og ikke som et pålegg. Vi ønsker en dialog mellom sjølaksefiskerne og Klima- og miljødepartementet. Til slutt en stemmeforklaring: Vi vil varsle at vi subsidiært kommer til å støtte forslag nr. 2 samt nr. 14, som ble fremmet som et løst forslag i salen i dag. Vi kommer også til å støtte forslag til vedtak I, hvor en ber om en evaluering. Med det vil jeg ta opp Fremskrittspartiets forslag i saken.
Stefan Heggelund (Høyre), 2021-05-20:
Jeg er glad for den enigheten som de fire partiene på borgerlig side har i dag. Det viser at når de fire partiene fra borgerlig side kommer sammen, finner man løsninger som er ubyråkratiske, mens når den andre siden skal prøve å bli enige om noe, er det alltid mer byråkrati – alt skal bli vanskeligere. Senterpartiet og Arbeiderpartiet kan stå på denne talerstolen så mye de vil og snakke om at de vil gjøre ting bedre, men det er mer byråkrati politikken deres alltid fører til. Jeg tror ikke det er tilsiktet, jeg tror ikke det er med vilje, det er bare slik det alltid ender opp for den siden av politikken av en eller annen grunn. Men mitt tema er egentlig et annet. I januar kunne vi lese i Nettavisen at nestlederen i Sosialistisk Venstreparti, Knag Fylkesnes, advarte Arbeiderpartiet og Senterpartiet mot ikke å ha SV med. I Aftenposten, i etterkant av landsmøtet til Sosialistisk Venstreparti, advarte Lysbakken mot den kalde skulderen Sosialistisk Venstreparti fikk fra Senterpartiet. Men hvis man så nedover i saken, så man også en rekke uttalelser fra ulike fylkesledere som virket helt desperate etter å få lov til å sitte i regjering med Senterpartiet. Det er bare en kjapp avklaring jeg vil ha. I og med at representanten Lars Haltbrekken sto oppe på talerstolen og snakket så negativt om Fremskrittspartiet i denne saken, er det nå en gang slik at Senterpartiet i samme sak kritiserer Fremskrittspartiet for ikke å gå langt nok. Så spørsmålet mitt er veldig enkelt: Er representanten Lars Haltbrekken like desperat etter å sitte sammen med Senterpartiet og samarbeide med dem om natursaker som fylkeslederne i Sosialistisk Venstreparti er, og som ledelsen i Sosialistisk Venstreparti er?
Stefan Heggelund (Høyre), 2021-05-20:
Jeg skal være kort. Jeg vil takke for en rekke gode innlegg i debatten. Det var en ting representanten Aukrust sa, som jeg på det sterkeste vil avvise. Han slengte ut en liten bemerkning om at det forslaget regjeringspartiene kommer med, er mindre ambisiøst. Det var ikke helt det ordet han brukte, men at det var litt slappere enn det forslaget som lå fra Arbeiderpartiet. Det er helt feil. Grunnen til at han ikke refererte hva forslaget var, er vel at det da ville blitt avslørt at det var motsatt av det representanten Aukrust sa. En av grunnene til at vi ville skrive vårt eget forslag, var nettopp at formuleringene i forslaget fra Arbeiderpartiet ikke var gode nok. For det er nemlig ikke sikkert at det er en stortingsmelding som er den riktige måten å komme tilbake på. Det kan godt hende det bør være en stortingsmelding, men det er ikke sikkert, og derfor må man ha en åpenhet for at regjeringen kommer tilbake på det som er den mest egnede måten. Det er det vanlige å be om i denne typen forslag. I tillegg mener Arbeiderpartiet i sitt forslag at man kan bruke hele 2022 på å prøve å lage det som de allerede har bestemt skal være en stortingsmelding, mens vi sier at den skal komme så snart som mulig etter at avtalen er på plass. Vi har altså et litt høyere tempo. Det er grunnen til at vi ville ha vårt eget forslag. Vi er glad for at det er det forslaget som får flertall, fordi vår formulering rett og slett var mer presis og bedre enn Arbeiderpartiets.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-05-20:
Denne debatten viser at i mange partier er det jammen langt mellom liv og lære. Senterpartiet har i alle år jobbet hardt for å få større lokalt selvstyre, mindre innblanding fra staten, bedre tilrettelegging for næringslivet i distriktene og mindre byråkrati. Jo nærmere valget en kommer, er det flere andre partier som tilsynelatende er opptatt av det samme. Både Høyre, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet prøver å skape inntrykk av at de er opptatt av Distrikts-Norge, av mindre byråkrati og av mer selvstyre. Dette er tydeligvis bare valgflesk. Det er sjokkerende at Stortinget i dag nok en gang i praksis spenner føttene unna distriktsarbeidsplasser. Forslaget fra Senterpartiet om å videreføre dagens praksis med tillatelse til å bruke ATV på barmark der næringsvirksomhet er en tungtveiende grunn, ser ut til å få bare Senterpartiets stemmer. Her er det f.eks. en familiebedrift som har drevet i 40 år med den samme praksisen, og som nå får tillatelse av kommunen til fortsatt å opprettholde den arbeidsplassen. Men nei da, regjeringen spenner føttene unna dette også. Det er ingen her i salen som mener at de skal få fortsette å drive denne næringen. Det er ganske sjokkerende. Mener virkelig Fremskrittspartiet, Høyre og Arbeiderpartiet at overkjøring av lokaldemokratiet og nedlegging av distriktsarbeidsplasser er rette veien å gå? Et annet forslag fra Senterpartiet går på tidsavgrensning til å kjøre til egen hytte. I dag er det slik at en må søke tredjehvert år eller noe slikt om å få kjøre til egen hytte. Det er de samme som kjører, og hytta ligger på samme sted, men fortsatt må det søkes på nytt. Jeg har aldri hørt om noen som har fått avslag på den søknaden. Dette er altså rent byråkrati, og når vi nå fremmer et forslag for å begrense byråkratiet, er det ingen her i salen som har tenkt å stemme for det. Høyre, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet snakker om forenkling. Dette er et forslag som ikke fører til mer kjøring, og som ikke går ut over naturen. Det har ingen andre konsekvenser enn at det blir litt mindre byråkrati. Men det vil de altså ikke ha noe av. Jeg er på ingen måte tilhenger av frislipp, men ingen av våre forslag legger opp til mer scooterkjøring. De legger opp til tryggere kjøring, f.eks. forslaget om at man kan bruke tråkkemaskin som preparerer snøscooterløyper, eller mindre byråkrati, som det å slippe å søke jevnlig om å få kjøre til egen hytte, eller opprettholdelse av dagens praksis når det gjelder isfiskeløyper. Dessverre er det ingen her i salen som er opptatt av Distrikts-Norge og vilkårene der.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-05-20:
Det har kommet fram mange underlige påstander i denne debatten. Representanten Kjenseth sa at mer lokalt selvstyre kunne bety at det ble mye mer restriktivt, at det ikke var sikkert at alle kommunene ville slippe opp. Det er fullstendig feil fakta. Det er sånn i dag at dette er rammen for hva kommunene kan vedta. Det er mange kommuner i dag som ikke har mulighet til å la folk kjøre til egen hytte, som ikke har scooterløype, og som overhodet ikke legger til rette for noe annet, kanskje, enn leiekjøring. Det er selvsagt det som er det lokale selvstyret, her skal kommunene selv bestemme. Så det å få lokalt selvstyre betyr ikke at det blir mer restriktivt, det betyr at kommunene selv får bestemme, men i dag er rammene så trange at de ikke får bestemme det de selv ønsker. Den 17. mai var kongeskipet ute, og det var veldig mange båter ute på Oslofjorden, og alle syntes det var kjempeflott at det var mye båttrafikk på Oslofjorden. Det syntes for så vidt jeg også. Men når en hører retorikken i denne saken, når det gjelder snøscooter, må vi begynne å lure på om svaret er at vi må ha en felles motorferdsellov på alle typer vann, og da tenker jeg på vann i fast form og vann i flytende form. For det er veldig merkelig at det skal være så stor forskjell på måten båtfolket og scooterfolket blir behandlet på. Hva er det som er forskjellen? Jo, de på sjøen bråker mer, de forurenser betydelig mer, de har fire–fem ganger så lang sesong, og det de har til felles, er at ingen setter varige spor. Hvorfor i all verden skal folk i innlandet diskrimineres? Så hører jeg Fremskrittspartiet gjøre litt narr av Senterpartiets forslag om plan- og bygningsloven, og da lurer jeg på om noen fra Fremskrittspartiet kan redegjøre for hva som er forskjellig med forslag nr. 15, fra Fremskrittspartiet, der de ber regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte med forslag som gir kommunen adgang til å benytte plan- og bygningsloven der de finner det hensiktsmessig for å forvalte lov om motorferdsel i utmark. Hva er det som gjør det forslaget mye mindre byråkratisk enn det forslaget vi har? Så hører jeg statsråden si at det i stor grad er lokalt selvstyre slik det er i dag. Min kommune har vedtatt en rekreasjonsløype, en rekreasjonsløype, enstemmig i kommunestyret. Det kom innsigelse fra Fylkesmannen. Vi rettet opp i alt det de mente vi ikke hadde gjort ordentlig. Vi fattet et nytt vedtak, vi satte i gang igjen løypa, og nå er det innsigelse på helt nye ting de har funnet opp for å prøve å trenere dette. Et nytt enstemmig kommunestyre har vedtatt det. Men nei da, her er det staten som skal overkjøre lokaldemokratiet, og når vi prøver å få til næringsutvikling i distriktet, blir vi stoppet av staten.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-05-20:
Først til representanten Amundsen, som kom med en lang liste over organisasjoner som kunne få innsigelsesmyndighet hvis vi la det inn under plan- og bygningsloven. Samtlige han regnet opp, har hatt innsigelse på den løypa vi har i Holtålen – den ene løypa. Det gjelder både Gåebrien sijte, det gjelder Naturvernforbundet, det gjelder Sametinget osv. Så det er absolutt ingen nye som vil få innsigelsesrett fordi om en legger det inn under plan- og bygningsloven. Dessverre er det sånn. Så til statsråden, som tydeligvis ikke skjønte mitt poeng om at her kjører de på vann, noen ganger i fast form og noen ganger i flytende form: Hvorfor har ikke departementet noe omsorg for dem som kjører på vann? Forstyrrer ikke de dyrelivet, og er det ikke støy for dem som vil ha fred og ro når de er ved Oslofjorden osv.? Til slutt må jeg bekrefte at Senterpartiet på ingen måte vil ha stopp på småbåtlivet. Slettes ikke – det er dem vel unt – men vi vil ha de samme rettighetene for oss i innlandet.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-20:
I dag har egentlig vært en strålende dag for isfiske i Rana kommune, kanskje oppe med Virvassdammen, men det er umuliggjort nå. Jeg har lyst til å konsentrere meg om de gamle isfiskeløypene i mitt innlegg og viser til forslag nr. 39, fra Senterpartiet: «Stortinget ber regjeringen endre forskrift for motorisert ferdsel i utmark slik at etablerte isfiskeløyper kan opprettholdes om kommunene ønsker det.» Dette vil ikke føre til noen nye løyper, men i dette landet er det en håndfull av de gamle isfiskeløypene som ikke ser ut til å komme videre i lovendringen som var i 2015. Dette gjelder løyper som har vært forskriftsfestet siden 1977. Det er løyper som har vært åpne i 44 år, bl.a. løypa til Virvassdammen i Rana kommune. Det er flere generasjoner med friluftsfolk som har brukt disse løypene. Det var en kar som skrev til meg at han ble tatt med dit av foreldrene sine. Etterpå har han skiftet bleier på alle ungene sine på isen. Dette er en generasjonssak, det er tradisjon, det er friluftsliv, og det er så mye, mye mer enn rekreasjonskjøring. På spørsmål fra meg bekreftet statsråden at intensjonen med lovendringen ikke var å stenge de gamle isfiskeløypene. Likevel er det det som skjer noen plasser. Rekreasjonsløypene, altså de gamle isfiskeløypene, var det ikke så veldig mye kjøring på. Det virker som det er lettere for både reindrift og andre å godkjenne det, så det er noen få løyper, bl.a. en i Tydal, som blir stengt fordi det ikke er mulig å forskriftsfeste en isfiskeløype, og den i Rana, som blir stengt etter 44 år. Det betyr at en veldig sterk og fin friluftsopplevelse blir umulig for mange folk, for det er 40 km tur/retur på ski.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-20:
Jeg kan forstå at det kan være litt vanskelig for folk i Oslogryta, der lauvet er fullt utsprunget, å sette seg inn i situasjonen til fjellbygdene rundt polarsirkelen, men jeg har lyst til at de prøver å gjøre det. Selv om representanten fra Fremskrittspartiet viser til forslag nr. 4, tenker jeg at dersom det ikke får flertall, tror jeg alle partiene som er i salen i dag, ikke er imot de gamle rekreasjonsløypene. Jeg kan ta representantene med til Vervatnet. Da kjører man scooter, ikke i uberørt natur, vi kjører scooter inn langs en vei som er åpen for motorisert ferdsel døgnet rundt og året rundt når det ikke er snø på denne veien. Dersom veien brøytes, går det an å kjøre med bil, det er ikke forbudt. Statsforvalteren i Nordland har hjemlet denne løypa i forskrifts form. Statsforvalteren i Trøndelag – jo lenger bort man er, jo vanskeligere blir det å sette seg inn i situasjonen – har sagt at denne løypa ikke kan være rekreasjonsløype fordi dette er et friluftsområde. Samtidig sier Miljødirektoratet at dette området er et av de områdene som er mest berørt av vannkraftutbygging. Det går vei inn dit, det er murt opp en diger dam der, men området er flott. Til tross for at det ligger store steinfyllinger rundt omkring, er det en flott innfallsport til et friluftsområde, og det er mye brukt. Denne veien holdes åpen fordi folk i bygdene rundt omkring skulle få noe igjen når gamle elver ble tørrlagt på grunn av kraftutbygging. Jeg tenker at dette forslaget er et forslag som alle kan stemme for, i og med at det gjelder få løyper, det er en enkel hjemmel som gjør at de kan opprettholdes ut fra isfiskeløypeprinsippet. Dette er løyper som er veldig viktige for bolyst, for blilyst, for matauk og for friluftsliv. Det er med en appell om å ha fornuft – intensjonen er ikke å stenge denne løypa, det sier statsråden selv.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-20:
Jeg har lyst til å poengtere noen detaljer i denne isfiskeløypesaken. Isfiskeløypa til Virvassdammen har vært åpen i 44 år. Den har vært brukt både klokt og fornuftig. Kommunen og Statsforvalteren i Nordland er positive til løypa. Direktoratet i Trondheim og Miljødepartementet var positive til denne isfiskeløypa da den ble forskriftsfestet i verneforskriften. Det finnes et skogvern fra 2011 i området, men løypa var ikke et problem for dette skogvernet i 2011. Da var det en rød-grønn regjering som satt ved roret. Ministeren sier at intensjonen med lovendringen ikke er å stenge isfiskeløypa, men vil ikke gjøre noe som helst. Denne regjeringen overkjører, overhører og gjør det vanskelig for folk i distriktene å ha et godt friluftsliv og drive matauk. Jeg håper han ombestemmer seg.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2021-05-20:
Naturkrisen er den kanskje mest underkommuniserte krisen verden står overfor. Tap av natur er en like stor trussel som det klimakrisen er. Heldigvis ser vi nå at det etter hvert blir mer og mer oppmerksomhet om dette. Klimakrisen og naturkrisen er to kriser som henger veldig nøye sammen. De forsterker hverandre, og vi kan bare løse dem om vi løser dem i fellesskap. Det som er utfordringen, er at vi har få år på å handle, og derfor må vi sørge for at politikken henger med. Hvis ikke kan man få gjort skader det vil være umulig å rette opp. Fra Stortingets side er det først og fremst gjennom vårt nasjonale ansvar vi får gjort noe med dette, at vi veier naturen høyere i hver enkelt sak. Arbeiderpartiet har foreslått her på Stortinget hvordan vi kan få en miljøpolitikk som ville gjort dette, og vi kommer til å fortsette å gjøre det. Men Stortinget må også engasjere seg internasjonalt, for til sjuende og sist er det bare gjennom at alle land tar sitt ansvar at vi kan komme i mål med denne store utfordringen. I Kina i år skal det lages en naturavtale. Det er riktig som komitélederen vår sa, at det egentlig skulle vært avholdt i fjor. Det positive er kanskje at det vil være enda mer oppmerksomhet om det i år, fordi vi nå har lært hvor store konsekvenser naturen har for oss mennesker. Jeg håper at vi på det møtet i oktober 2021 får til en kraftfull avtale for å ta vare på naturen. Da ønsker vi statsråden og hans dyktige embetsverk veldig mye lykke til i arbeidet som gjøres, og at de er så ambisiøse som mulig og klarer å ta initiativ som får med seg andre land – selv om jeg jo håper at det vil være en annen statsråd som reiser til Kina i slutten av oktober, eventuelt logger seg på det digitale møtet med de andre miljøvernministrene. Dette forslaget som vi behandler i dag, er en oppfølging av den debatten som Arbeiderpartiet tok initiativ til tidligere i år. Der viste det seg at alle som deltok i debatten, hadde et stort engasjement for hvordan Stortinget burde gjøre mer og engasjere seg mer. Derfor mener vi det ville vært veldig bra om vi før toppmøtet i slutten av oktober hadde fått fram en sak for Stortinget om våre standpunkter og hvordan vi ser for oss å følge opp det. Vi mener at vi allerede nå bør slå fast at vi skal lage en handlingsplan for Norge med alle sektorer av samfunnet. Dette er ikke noe som bare berører miljøvernministeren, det berører alle sektorer av det norske samfunnet hvordan dette skulle vært fulgt opp. For selv om det nå er mer oppmerksomhet om naturen, må vi bare si at det er ikke de samme forventningene, det samme engasjementet, den samme gnisten rundt toppmøtet nå i oktober som det var i forkant av Paris. Der har vi en stor jobb å gjøre med å mobilisere flere krefter. Vi mener dette forslaget kunne vært én måte å gjøre det på, ved å få på plass en tydelig marsjordre. Det vedtaket regjeringspartiene går inn for, synes vi egentlig er en svakere versjon av det Arbeiderpartiet foreslo, og er en stadfesting av noe som egentlig burde være selvsagt – så selvsagt at vi selvfølgelig stemmer for. Med det tar jeg opp de forslagene Arbeiderpartiet er en del av.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-05-20:
Levende, mangfoldig natur er verdens aller beste klimatiltak. Naturen fanger og lagrer over halvparten av alt karbon vi mennesker slipper ut. Naturlig karbonlagring, om det er i skog, hei, myr, åker og eng eller tareskog og fytoplankton, er vårt aller viktigste verktøy for å redusere innholdet av klimagasser i atmosfæren. Naturen er samtidig levestedet for dyr, fisker, planter, surrende insekter, et uendelig antall mikroskopiske hjelpere. Den gir oss mat, ren luft, vann, flomsikring, medisiner og masse gode opplevelser uten prestasjonsjag. Det vil vi ta vare på for barna og barnebarna våre. Naturkrisen er akutt. Dyreliv og urørt natur forsvinner i rekordfart. 60 pst. av villdyrbestandene har forsvunnet på 50 år. Vi står overfor den sjette masseutryddelsen i jordens historie. Sist var da dinosaurene ble utryddet for 65 millioner år siden. Derfor må FNs naturavtale bli like viktig for naturpolitikken som Parisavtalen har vært for klimapolitikken, noe som også representanten Aukrust var inne på. Avtalen skal sette naturmål for perioden 2021–2030 basert på bl.a. rapportene fra Det internasjonale naturpanelet. Norske regjeringer har oppigjennom årene vært veldig flinke til å snakke om natur og signere internasjonale miljøavtaler. De har vært langt dårligere til å drive god naturpolitikk her hjemme i Norge, selv om de faktisk står opp mot scooterpopulisme av aller verste sort, slik den forrige debatten var en illustrasjon på. Men Norge har ikke nådd et eneste av de 20 naturmålene verdens land satte for 2020, de såkalte Aichi-målene. Mens klimapolitikken tross alt har blitt skjerpet de siste tiårene, går det motsatt vei med naturpolitikken. Erna Solberg og Sveinung Rotevatns regjering har tillatt mer bygging i strandsonen, innskrenket innsigelsesmyndigheten til fylkesmennene for å ivareta naturen og gått inn for å bygge motorvei gjennom et naturreservat. Vi må sikre at naturavtalen implementeres på en skikkelig måte også i Norge. Derfor må Stortinget involveres mer i implementeringen enn det regjeringen legger opp til. Derfor ber vi også i dag, sammen med SV, om at regjeringen legger fram en stortingsmelding med forslag til en tverrsektoriell handlingsplan for hvordan Norge skal nå naturavtalens målsettinger. Det forslaget får dessverre ikke flertall, men jeg er glad for at stortingsflertallet i det minste pålegger regjeringen å komme tilbake til Stortinget om oppfølgingen «på egnet måte», som det så fint heter. Norge og verden trenger sårt en forpliktende internasjonal naturavtale, men vi trenger like sårt en ny og radikal nasjonal naturpolitikk. Derfor trenger Norge en ny, grønn regjering.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-05-20:
Dette er ikke noen enkel sak. Her står naturinteresser opp mot sjøsamisk kultur og tradisjonell næringsvirksomhet som er viktig for mange mennesker langs kysten vår. Vi i Miljøpartiet De Grønne setter natur og klima først, og konsekvensen av det er at vi ikke kan støtte Fremskrittspartiets forslag om å reversere innstrammingene i sjølaksefisket. Miljøpartiet De Grønne er tilhenger av en kunnskapsbasert naturforvaltning. De innstrammingene som er varslet, er nettopp det. Vitenskapelig råd for lakseforvaltning har dokumentert at de største villaksbestandene stort sett har hatt høstbart overskudd, og at fiske dermed ikke utgjør noen trussel mot bestandene. Samtidig konkluderer de med at det er nær 100 pst. risiko for overbeskatning av mindre og sårbare bestander i alle kystområder i kommende femårsperiode. Selv om flere av villaksbestandene er bærekraftige, er det nær umulig å kontrollere hvilken bestand man fisker fra i kystområdene. Vi vet rett og slett ikke om laksen man fisker langs kysten, kommer fra en bærekraftig eller truet bestand. Å tillate fiske i en slik situasjon vil være et brudd på naturmangfoldloven § 9, om at føre-var-prinsippet skal legges til grunn. Et slikt brudd på Norges viktigste naturlov kan Miljøpartiet De Grønne ikke være med på. Selv om de varslede innstrammingene er nødvendige, er det likevel en dyp urettferdighet i denne saken. For det er ikke sjølaksefiskernes skyld at flere villaksbestander er truet. Det er ikke den sjøsamiske kulturen som gjør at villaksen er flyttet fra kategorien livskraftig til nær truet på Artsdatabankens rødliste. De største truslene mot villaksen er rømt oppdrettsfisk og lakselus. Disse truslene skyldes en oppdrettspolitikk og en oppdrettsnæring som langt på vei har prioritert maksimal vekst over naturhensyn. Hvis vi skulle fulgt forurenser betaler-prinsippet i denne saken, skulle oppdrettsselskapene kompensert sjøsamene og andre grupper for det tapet de lider som følge av de nødvendige innstrammingene. Når da næringsutøvende uforskyldt mister deler av livsgrunnlaget sitt, skal de kompenseres. Derfor fremmer vi i dag et løst forslag, der vi ber regjeringen utrede og innføre en kompensasjonsordning for sjølaksefiskere som rammes av de varslede innstrammingene. Vi foreslår også, sammen med SV, å be regjeringen utrede tiltak mot bl.a. oppdrett for å sikre bærekraftige villaksbestander langs hele kysten. Vi foreslår også å utrede tiltak som ivaretar sjøsamisk kultur og næringsutøvelse knyttet til sjølaksefiske, og vi ber regjeringen evaluere lakseforvaltningen i Finnmark. Med det tar jeg opp det forslaget Miljøpartiet De Grønne har fremmet.
Aase Simonsen (Høyre), 2021-05-20:
Det å overbeskatte en art gjennom fiske eller jakt vil naturlig nok føre til en redusert forekomst av denne arten. Det er innlysende. I denne saken er det stilt spørsmål om hvorvidt vi overbeskatter eller ikke, og hvem som skal definere det. Det dreier seg også om søken etter andre tiltak enn reduserte fiskeløyver. Regjeringen har tidligere i år gjort noen innstramminger i sjølaksefisket, og disse innstrammingene er gjort etter anbefalinger fra Miljødirektoratet, som er vår fagmyndighet i landet, og som mener at over halvparten av våre villaksbestander er truet og står i fare for å bli overbeskattet. Det ble vist til rapporter fra Vitenskapelig råd for lakseforvaltning, som sier at de nær 200 største bestandene i Norge har et høstbart overskudd, som man da etter naturmangfoldloven kan tillate løyve for å fiske i. Men det samme vitenskapelige råd sier også at det er nær 100 pst. sannsynlighet for overbeskatning av de små og sårbare bestandene i kystområdene, noe som skjer fordi det er umulig å kontrollere hva slags bestand man fisker fra, når det fiskes i områder der flere titalls bestander blir blandet. Og laksefiske i sjø er fiske på blandede bestander. For oss i Høyre er det viktig med en kunnskapsbasert forvaltning av villaksen, og vi er også opptatt av føre-var-prinsippet. Vi ønsker å bevare og gjenoppbygge laksebestander nettopp for å øke sjansene for at de minste og sårbare bestandene også skal kunne få et høstbart overskudd i framtiden. Vi vet at innstrammingene rammer dem som har viktige inntekter av næringen, men det er også viktig å minne om at villaksen i utgangspunktet er fredet, og at det således er forbudt å fiske etter den, med mindre det er et høstbart overskudd som da gir en bærekraftig forvaltning. Det er hensynet til et bærekraftig fiske som er et vurderingskriterium etter naturmangfoldloven, ikke de økonomiske konsekvensene for fiskerne. Vi kan ikke med vitende og vilje se på at nesten 250 bestander risikerer å bli overbeskattet. Vi må ta vare på hele mangfoldet av villaksbestandene, ikke bare de største. Innstrammingene ble gjort for å ivareta naturmangfoldet i sjøen, et mål som er ønskelig, og som vi har forpliktet oss til. Framover skal det også forskes mer på de små og sårbare bestandene, slik at vi etter hvert kan sette i gang med tiltak som er basert på kunnskap. Vi ser fram til å få en evaluering tilbake til Stortinget allerede etter årets sesong for å kunne følge tett opp at vi stadig sikrer en bærekraftig forvaltning av villaksen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-07:
Rødt foreslår at regjeringen orienterer Stortinget om amerikansk spionasje mot Norge og setter i gang egne undersøkelser av spionasjen, og vi vil ha behandling av dette etter forretningsordenens § 39 c.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-07:
Gjenåpningen av samfunnet må være rettferdig, og vi må ta viktige avgjørelser med godt demokratisk grunnlag. Prinsipielt er vi for et koronasertifikat som kan gjøre at samfunnet raskere kan åpnes på et smittevernmessig forsvarlig vis, og at folk kommer tilbake på arbeid og i andre aktiviteter igjen, men jeg er mot lovforslaget fra regjeringen fordi det er utformet med for vide fullmakter og uten at formålet med sertifikatet defineres og avgrenses i lovforslaget, og dermed har det heller ikke vært på åpen høring. Når regjeringen går inn for et sertifikat uten at lovforslaget inneholder hva det konkret skal brukes til – om det skal gjøres lettelser i smitteverntiltak overfor personer som innehar den dokumentasjonen – innebærer det altfor vide fullmakter. Rødt er enig med juristene som anbefaler at lovreguleringen må gjøres langt mer utfyllende, og at loven som et minstemål må inneholde en angivelse av hvilke konkrete formål et sånt sertifikat kan ha rettigheter eller lettelser overfor. Dette kan ha stor betydning for folks mulighet til å delta eller ikke i samfunnet. Når pandemien har ført til stor usikkerhet i folks liv, er det desto viktigere med gode rammer for hva et sånt sertifikat innebærer, og hva det kan brukes til og ikke. Det er en forskjell på å regulere inn- og utreise på bakgrunn av opplysninger om vaksinasjon, gjennomgått sykdom og negativ test og det å regulere tilgang til aktiviteter innenlands. Vi kommer til å stemme for de alternative lovforslagene fra Senterpartiet og SV framfor regjeringens fordi det er utformet med for vide fullmakter og uten at formålene med sertifikatet blir definert og avgrenset i sterk nok grad. Hvis alternativene med innstramninger faller, vil Rødt stemme mot regjeringens lovforslag sånn det foreligger. Vi mener at begge forslagene er klare forbedringer av det regjeringen kommer med. Vi er ikke enige i at det kan stilles krav om sertifikat for alminnelige daglige aktiviteter som bør være åpne for enhver som ikke er i isolasjon eller karantene, f.eks. tilgangen til offentlige tjenester, til utdanning, til butikker og til ytringer i offentligheten. I sitt høringssvar sa også LO at det er helt feil hvis sertifikatet får noen betydning for ansettelsesforhold. Det er Rødt enig i. Loven må også være tydelig på det. Så er jeg for en sikkerhetsventil hvor en tredjedels mindretall i Stortinget kan stoppe deler av en forskrift. Det er spesielt viktig siden regjeringens lovforslag med for vide fullmakter ser ut til å få flertall.