Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Det er bare i en gallup at Senterpartiet akkurat nå er større enn Kristelig Folkeparti, ikke i salen. Når det gjelder skatte- og avgiftssystemet, er Kristelig Folkepartis mål at vi skal ha et system som i minst mulig grad hemmer verdiskaping, sysselsetting, frivillighet og sparing, samtidig som det bidrar til å nå viktige mål om fordeling, miljø og folkehelse. Det er de hensyn vi har lagt til grunn i Kristelig Folkepartis alternative budsjett. Norsk økonomi går inn i en krevende periode med lavere verdiskaping og økende ledighet som følge av lavere oljepris og gradvis aldring i befolkningen. Samtidig vokser ulikheten på grunn av globalisering og ny teknologi. Som Paris har vist oss: Det er store klimautfordringer som må løses, og heldigvis også vilje til det. Derfor er det viktigere enn noen gang at vi også prioriterer de skatteendringene som gir de største bidragene til økt verdiskaping og investeringer som sikrer en god fordelingsprofil, og som bidrar til et bedre klima og miljø. Derfor har Kristelig Folkeparti sluttet seg til regjeringens forslag til reduksjon i selskapsskatten fra 27 til 25 pst., noe også Scheel-utvalget anbefalte. Kapitalen er som kjent mobil, og kan lett gå til andre land med lavere skatt hvis forskjellen i beskatningen blir for stor. Den gjennomsnittlige skattesatsen i OECD har gått ned fra nesten 50 pst. på begynnelsen av 1950-tallet til om lag 25 pst. i dag. Skattetilpasning er, som vi vet, dessverre utbredt, bl.a. ved at overskudd flyttes til lavskatteland. Det er relativt bred faglig enighet – jeg kan nevne både OECD og IMF – om at reduksjoner i selskapsskatt og inntektsskatt for personer gir et større bidrag til verdiskaping og investeringer enn mange andre skatteletter, og det er det vårt forslag til skatte- og avgiftsopplegg også reflekterer. Så har jeg lyst til å si at ut fra både replikkene vi har hatt, og det som vi ser av de enkelte partiers skatteopplegg, ser jeg rimelig positivt på muligheten for et skatteforlik ut fra den stortingsmeldingen som nå ligger til behandling, og som vi skal ha en omfattende høring om i morgen. Representanten Marthinsen sa at vi kanskje ikke blir enige om alle prosenter og skattesatser, men hvis grunnpilarene ligger på plass, kan det også legge grunnlaget for et robust skattesystem som gir forutsigbarhet. Det har vært et kjennetegn ved det norske systemet i mange år, og jeg håper det kan fortsette når vi får avgitt en innstilling om dette oppfølgingsarbeidet av skattereformmeldingen. Vi har vært enige – stort sett tverrpolitisk – om at det er et mål å sette ned skatt på arbeid og for bedriftene. Så har vi samtidig sagt at da er det rimelig at man øker skatten på forbruk. Det som er interessant, er at det generelle skattenivået er det sjelden betydelig debatt om. Det er interessant hvordan skatteopplegget for både personer og bedrifter har gått gjennom denne budsjettprosessen med relativt stor ro, men med en gang man rører på en eller annen avgift, kommer støynivået. I så måte tror jeg både det som det er enighet om i Paris, og som også Grønn skattekommisjon legger opp til, nemlig å øke skatter på forbruk – ikke minst det forbruket som også gir miljøutfordringer – blir et stort debattema framover, hvor vi må forvente støy. Da er det opp til oss og denne forsamling å stå i den debatten og ta de valg som er riktige og viktige, ikke minst på lang sikt.