Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2000-02-03:
Sammenslåinga av Telenor og Telia ville ha blitt et av de største, kanskje det aller største, industriprosjekt i Norden noensinne. Prosjektet havarerte. Havariet medførte at muligheter for flere titalls milliarder gikk tapt. Det tragiske faktum ved havariet har blitt viet altfor liten oppmerksomhet i de månedene som har gått i ettertid. Så noen ord om forholdet til nabofolket i øst. Fremskrittspartiet har i dag framstilt svenskene som kjeltringer, at de i prosessen har brukt prokuratorgrep. Jeg vil ta avstand fra slike framstillinger av svenskene. Likevel vil jeg legge til at svenskene helt klart har opptrådt kritikkverdig i den prosessen som vi har bak oss. Men svenskene hadde ikke holdt på med arbeidet med å få slått sammen Telenor og Telia i et par år hvis ikke de også hadde ønsket å få fusjonen på plass. Jeg er ganske sikker på at svenskene ikke har vært ute etter å lure nordmennene i denne prosessen. Helt klart har det vært oppriktig vilje også fra svensk side for å få fusjonen på plass. Men saken i dag dreier seg ikke om forholdet mellom Norge og Sverige. Saken i dag dreier seg om forholdet mellom regjering og storting. I ettertid har det blitt kjent at det i forhandlingene var åpenbart at spørsmålet om lokalisering av ledelsesfunksjoner for de ulike forretningsenheter var svært vanskelig. Eierne klarte ikke å bli enige om dette spørsmålet, og da går det ikke an i ettertid å framstille det som om dette ikke var noe problem overhodet. Problemet ble skjøvet over til styret. Regjeringa framstiller dette som uproblematisk. Det måtte jo være en grunn til at spørsmålet ikke ble avklart fra eiernes side, og da det ble skjøvet over til styret, måtte Regjeringa vite at dette lå som ei udetonert bombe. Og attpåtil, Regjeringa sine juridiske rådgivere hadde jo informert om at det nye selskapet kunne fatte vedtak nettopp om dette – gyldig vedtak – uten at noen av de norske styremedlemmer var enig i vedtaket. Regjeringa visste altså at stemmerettsreglene i aksjonæravtalen ifølge svensk lov ikke kunne tas inn i vedtektene for det nye selskapet. Det er kritikkverdig at tolkningen av stemmerettsreglene i aksjonæravtalen ikke ble avklart av partene. Det er kritikkverdig at Stortinget ikke ble gjort kjent med at styret kunne fatte lovlige vedtak i strid med aksjonæravtalen, og at de spesielle stemmerettsreglene ikke kunne tas inn i vedtektene til det nye selskapet. Det er kritikkverdig at Stortinget ikke ble gjort kjent med de problemene som kunne oppstå ved styrets behandling av lokaliseringsspørsmålet. Regjeringa måtte, som sagt, vite at dette lå som ei udetonert bombe. I statsministeren sin redegjørelse før jul var det ikke snev av sjølkritikk for den måten saken hadde blitt behandlet på. Ja, det ble framstilt nærmest som om ingenting kunne ha vært gjort annerledes i den prosessen en da hadde bak seg. Et godt spørsmål å stille da er: Hvorfor gikk det egentlig i vasken hvis ingenting kunne ha vært gjort annerledes? Hvis det ikke var noe som kunne ha vært gjort annerledes, burde kanskje stoppsignalet ha kommet på tidligere, særlig når en utover høsten så hvordan dette utviklet seg. Stortinget er av en annen oppfatning. Det er helt klart, som jeg nå har vært gjennom, at det er informasjon som burde ha vært Stortinget i hende. Regjeringa si håndtering er på dette området kritikkverdig.