Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2010-03-09:
Jeg er glad for at Stortinget retter oppmerksomheten mot situasjonen for barn og unge med nedsatt funksjonsevne og deres familier. I representantforslaget som behandles her i dag, framsettes det elleve konkrete forslag. Dessverre vil jeg si at mange av forslagene er utformet på en sånn måte at de signaliserer at det beste som kan skje barn med nedsatt funksjonsevne, er at foreldrene deres slutter å arbeide. Regjeringen er opptatt av at familier med barn med nedsatt funksjonsevne skal kunne ta del i samfunnslivet på lik linje med andre. Vi ønsker velkommen en diskusjon om hvordan organisering, innretning og omfang av ulike ordninger kan støtte opp under en sånn utvikling. Regjeringen har gjennom Soria Moria II forpliktet seg til å arbeide for at utsatte barn og unge og familiene deres skal få en bedre og samordnet bistand fra hjelpeapparatet. Det er videre varslet at den eksisterende strategiplanen for barn og unge med nedsatt funksjonsevne skal gjennomgås. Det skal gis støtte til ordninger med ferie- og fritidstilbud for barn av foreldre med dårlig økonomi, og det skal videre legges til rette for avlastning og bistand til familier med barn med store funksjonsnedsettelser. Dette er forpliktelser vi allerede har kommet godt i gang med å virkeliggjøre. Det er videre signalisert at ordningen med brukerstyrt personlig assistanse skal utvides. Regjeringen har de senere årene satt i gang flere tiltak og prosesser som vil bidra til å bedre forholdene for familier med barn med nedsatt funksjonsevne. Da vil jeg særlig nevne etableringen av lærings- og mestringssentre ved sykehusene, som har utviklet tilbud til familier med barn og unge med nedsatt funksjonsevne. Et eget nasjonalt nettsted, familienettet.no, er et viktig verktøy i denne sammenheng. Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet har fra 1. januar i år fått ansvaret for videreføring og videreutvikling av dette nettstedet. I 2007 ble Familieveiviser-prosjektet etablert. Det er en videreutvikling av det såkalte TaKT-programmet, der fokuset var tilrettelegging av det kommunale tjenestetilbudet og kompetanseheving i landets kommuner. Gjennom Familieveiviser-prosjektet er det nå etablert modeller for et mer helhetlig og koordinert tjenestetilbud til barn med nedsatt funksjonsevne. Disse modellene skal sikre reell brukermedvirkning, individuell plan og hovedansvarlig tjenesteyter til familier som ønsker det. Prosjektet har fokus på samhandling mellom de ulike forvaltningsnivåene. Jeg fikk nylig overlevert en utredning om bedre samordning av tjenester for utsatte barn og unge fra det såkalte Flatø-utvalget. Jeg tar sikte på å sende denne utredningen på bred høring i løpet av denne måneden. Oppfølgingen må ses også i sammenheng med Midtlyng-utvalgets innstilling, som retter fokus mot situasjonen for elever med særskilte behov. Relevant er også arbeidet med oppfølging av Samhandlingsreformen og arbeidet med ny felles helse- og sosialtjenestelov der også koordinering av tjenester har en sentral plass. Og jeg anerkjenner i høyeste grad viktigheten av at denne problemstillingen reises. Den 1. januar 2009 trådte den nye diskriminerings- og tilgjengelighetsloven i kraft. Dette er en lov som ligger i front i Norden på sitt område, og gir vern mot diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne. Diskrimineringsgrunnlaget omfatter både fysiske, psykiske og kognitive funksjonsnedsettelser. Loven pålegger en plikt til både generell tilrettelegging og til individuell tilrettelegging. Brudd på disse tilretteleggingsbestemmelsene regnes som diskriminering. Loven bidrar til å sikre barn med nedsatt funksjonsevne like muligheter og rettigheter til opplæring, utdanning, likeverdige helse- og sosialtjenester og samfunnsdeltakelse. Loven gir også foreldrene vern mot å bli utsatt for diskriminering på grunn av sitt barns nedsatte funksjonsevne. Jeg vil dessuten vise til at Regjeringen har lagt fram en svært offensiv handlingsplan for universell utforming og økt tilgjengelighet, som vil virke positivt for alle aldersgrupper. Vi følger også opp Lov om råd eller anna representasjonsordning i kommunar og fylkeskommunar for menneske med nedsett funksjonsevne m.m. Disse rådene gir mulighet for økt kraft og mer treffsikkerhet i det lokale arbeidet. I samarbeid med andre departementer vil vi sluttføre arbeidet med å gjennomgå den nåværende strategiplanen for barn med nedsatt funksjonsevne og familiene deres og vurdere behovet for ytterligere tiltak. Vi vil legge vekt på at barn med nedsatt funksjonsevne og deres foresatte har kjønn. Jenter og gutter, kvinner og menn kan møte ulike utfordringer i ulike livssituasjoner. Tiltak som retter seg mot barn med nedsatt funksjonsevne og familiene deres, må ta hensyn til dette.