Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-22:
Et godt personvern er en grunnleggende rettighet i et demokratisk samfunn. Jeg vil takke for at komiteen har behandlet proposisjonen hurtig og er glad for at komiteens flertall gir tilslutning til lovforslaget. Jeg er også glad for at komiteen innstiller på at Stortinget samtykker til innlemmelse av personvernforordningen i EØS-avtalen. Vi kan med dette markere starten på en ny æra for personvern i Norge, med en helt ny personopplysningslov. Som individer gir den nye loven oss en katalog av viktige personvernrettigheter. Vi har rett til informasjon før noen behandler informasjon om oss, vi har rett til innsyn i hvilke opplysninger som behandles om oss, og vi kan kreve at gale og unødvendige opplysninger om oss slettes. Dessuten får vi som forbrukere en helt ny rettighet om at vi kan ta med oss personopplysninger fra én tjenestetilbyder til en annen, såkalt dataportabilitet. Med disse rettighetene, og flere til, gir loven oss større eierskap til våre egne personvernopplysninger. Loven pålegger også dem som behandler opplysninger om oss, å følge strenge plikter for å hindre at opplysningene kommer på avveie eller misbrukes. Bedrifter, organisasjoner og offentlige myndigheter må holde styr på hvilke opplysninger de behandler, hvordan de behandler dem, og hvem de bruker til å hjelpe seg i behandlingen. Å sette ut databehandling til eksterne leverandører kan være fornuftig for både private og offentlige foretak, men loven gjør det klart at man ikke slipper unna ansvaret ved å outsource behandlingen til andre. Loven gjør det også klart at den som bryter reglene, kan bli erstatningsansvarlig og risikere høye bøter. Dette understreker sakens alvor. Personvern er en grunnleggende rettighet for oss som individer. I den forbindelse vil jeg også bekrefte, som komiteen anmoder om, at regjeringen vil følge nøye med på eventuelle negative konsekvenser som følge av avviklingen av straffansvaret for brudd på personopplysningsloven. Den nye loven gjør mer enn å gi oss et godt personvern. Den sørger også for at vi får like personvernregler i hele EØS. Like regler er bra, både for oss som individer og for norske bedrifter. Som individer kan vi være sikre på at vi har like gode personvernrettigheter uansett hvilket land våre opplysninger behandles i, og for bedrifter blir det mer forutsigbart når reglene er de samme i hele EØS. Den nye loven er derfor ikke bare bra for norske borgere, men også bra for norsk næringsliv. Datatilsynet skal fremdeles være personvernets vokter i Norge. Den nye loven sørger for at Datatilsynet får de nødvendige rettslige verktøyene til å gripe inn når det behøves. Men vi må også sikre at Datatilsynet har ressurser til å drive forebygging gjennom veiledende informasjon. Særlig viktig er dette når det fra flere hold er påpekt at det nye regelverket oppfattes komplekst. Jeg deler derfor fullt ut komiteens syn om at Datatilsynet spiller en nøkkelrolle i det nye regelverket, og har merket meg komiteens merknader om at Datatilsynet må styrkes. Regjeringen vil også, som komiteen har understreket viktigheten av, sørge for at enkelte temaer som ikke er behandlet i proposisjonen, blir utredet videre. Vi vil også sørge for etterkontroll av loven etter en viss tid. Dessuten vil vi komme tilbake til Stortinget med forslag til oppheving av § 86 i ny åndsverklov, slik komiteen ber om. I de nye reglene gjør vi EUs personvernregelverk til norsk lov. Vi har derfor bedt om Stortingets samtykke etter Grunnloven § 26 til å gjøre regelverket til en del av EØS-avtalen. Jeg er glad for at komiteens flertall er innstilt på at Stortinget gir sitt samtykke. I proposisjonen har regjeringen presentert for Stortinget EØS/EFTA-landenes forslag til innlemmingsbeslutning. Forslaget er for tiden til behandling i EU. Vi regner med at EU vil ha ferdigbehandlet det om kort tid. Hvis EU skulle mene at det er nødvendig å gjøre vesentlige endringer i beslutningen, vil saken bli forelagt Stortinget på nytt. Vi har imidlertid ingen indikasjon på at dette blir nødvendig. Komiteens mindretall har fremmet tre forslag som jeg ikke vil anbefale. Forslag nr.1 vil innebære at Norge ikke oppfyller sine EØS-forpliktelser, noe jeg ser som uaktuelt. Forslag nr.2 går ut på å forsinke vedtaket om den nye loven på en unødvendig måte. Hvis EU mot formodning ikke skulle være enig i innholdet i innlemmingsbeslutningen, og det må gjøres betydningsfulle endringer, vil regjeringen, som allerede nevnt, forelegge saken for Stortinget på nytt. Når det gjelder forslag nr.3, følger det av personvernforordningens artikkel 28a at hvis det offentlige eller andre bruker en databehandler, skal behandlingen være underlagt en skriftlig avtale hvor behandlingens formål er fastsatt. De angitte formålene utgjør en begrensning i hva databehandleren kan benytte dataene til. Å benytte dem til egne kommersielle formål vil være å bryte loven. Dette oppfyller, sånn jeg forstår det, intensjonene bak forslag nr.3.