Lill Harriet Sandaune (Fremskrittspartiet), 2016-06-02:
Det er interessante spørsmål som reises i denne interpellasjonen. Både praksisopplæringen av lærerne og pedagogikken, evnen til å lære bort, er viktig. Men vi Fremskrittspartiet vil samtidig påpeke viktigheten av å prioritere. Og det aller viktigste både for elever og for lærere er at man mestrer basisfagene. Lesing, skriving og regning er grunnlaget for alle andre fag. Vi må innse at kompetansebehovet er særlig stort i disse fagene. Det er derfor bare rett og rimelig at regjeringen og statsråd Røe Isaksen har bedt lærerutdanningene om at masterfordypning i norsk, matematikk og engelsk prioriteres før de øvrige fagene. Vi må se litt på virkeligheten. Det er dessverre et faktum at norske elever gjør det svakt i PISA-målingene. Norske elever er omtrent på OECD-snittet i naturfag og matematikk, og scorer lavere i matematikk nå enn tidligere. Disse resultatene står ikke i noe rimelig forhold til ressursbruken. Som Aftenposten skrev på en av sine forsider for en tid tilbake: «Etter ti år, 66 prosent dyrere skole og 43 tiltak er PISA-resultatene fortsatt middels.» Da er det basisfagene som må prioriteres. Mestrer man ikke basis, kommer man ikke videre. Og hvordan skal vi få elevene til å mestre basisfagene? Jo, ved å prioritere og sette inn tiltak som vi vet vil virke. Lærerne er skolens viktigste ressurs, og styrkingen av lærerutdanningene med krav om fordypning i basisfagene og innføring av mastergrad er viktige tiltak for å få gode lærere. Dette er en kvalitetsheving av lærerutdannelsen som Fremskrittspartiet støtter. Vi vil også henlede oppmerksomheten på behovet for kompetanse innen religion og livssyn. Skolen er både en dannelses- og læringsarena. KRLE-fagets hensikt er bl.a. å gi elevene innsikt i at Norge har både en kristen og en humanistisk kulturarv. Det er viktig, da det er nettopp dette verdigrunnlaget og denne kulturarven som gjør at vi har tros- og livssynsfrihet i Norge. Samtidig skal faget gjenspeile at vi lever i et samfunn som er mer pluralistisk enn noen gang, og kunnskap om andres kultur og religion er en vesentlig del av faget. Vi må kunne si at god kunnskap om religioner og livssyn er viktigere enn noen gang før. Dette setter store krav til lærerne i dagens skole. Lærerne må kunne gi elevene grunnleggende og god kunnskap om ulike livssyn. Da må de også få kompetanse på dette i sin lærerutdanning. God kunnskap om hverandres livssyn og kulturbakgrunn vil også gi bedre inkludering, bedre kulturforståelse og motvirke antisemittiske og andre rasistiske holdninger blant elevene. Derfor støtter vi at satsingen på kompetanse innenfor religion og livssyn økes i den nye lærerutdanningen. Jeg er lærer selv og vet godt at en lærer må både kunne faget sitt og ha evnen til å lære bort. Det blir godt ivaretatt i den nye lærerutdanningen. Slik enkelte uttrykker seg, skulle man tro at pedagogikkfaget omtrent var fjernet, men slik er det selvfølgelig ikke. Alle skolefag i utdanningen skal omfatte fagdidaktikk. Dette er fagenes egen pedagogikk og kommer i tillegg til pedagogikken som inngår i faget pedagogikk og elevkunnskapsfaget. Hva barnet skal hete, er ikke det viktige her – det er vel innholdet som er det vesentlige. I alle fag er det også krav om at studenten skal lære seg å tilpasse opplæringen til elevenes forutsetninger og behov. Fremskrittspartiet vil til slutt minne om at rammeplanen gir rom for institusjonene til å tilby fordypning i de kreative fagene også. Det er viktig at vi sikrer at det nasjonalt tilbys masterfordypning i alle skolens undervisningsfag, men ikke alle kan tilby alle fagene. Her har vi tillit til at institusjonene selv finner gode løsninger på fagtilbudet.