Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-02-11:
La meg først slå fast at denne saken ikke dreier seg om å snikinnføre karakterer i skolen. Denne debatten handler om at man i utgangspunktet ikke skal avvise alle søknader om tidsavgrensete forsøk for et lite antall elever, og som skal følges opp med forskning og evaluering. Dersom forslaget i denne saken støttes, kan det få konsekvenser for langt flere enn skolene og deres mulighet til å drive forsøk. Det kan faktisk ende med at andre sektorer som har fullmakt til å gjennomføre forsøk og forskningsprosjekter, må til Stortinget for å få godkjenning. Jeg vil også minne om at tillatelse til lokale forsøk i skolen er regulert i opplæringsloven. Dette representantforslaget vil i realiteten innebære en innskrenkning i bruken av lovhjemler som allerede er gitt av Stortinget. Fremskrittspartiet ser på forsøksvirksomhet i skolen som noe positivt og mener at dette kan bidra med verdifull kunnskap og innsikt. Det forutsetter at resultatene av forsøkene blir grundig evaluert for å se om det gir det ønskede resultat. Dette er også et spørsmål om tillit til lærere og skoleledere. Forsøksordninger tillater kreative lærere og skoleledere på eget initiativ nettopp å gjøre forsøk for å få en bedre skole. Innskrenkninger i denne ordningen er fra SVs side et uttrykk for mistillit til skoleledere og lærere. I forslaget er hovedargumentet mot karakterer at forskning ikke viser at tallkarakterer er mer læringsfremmende, og at det vil medføre at elevene blir mer opphengt i å sammenligne seg med andre elever enn å lytte til lærerens tilbakemelding, mens et hovedargument for karakterer er at det vil skape en mykere overgang fra en karakterfri barneskole til en ungdomsskole med karakterer i nær sagt alle fag. Det finnes ikke noen entydig forskning på at det ene er mer rett enn det andre. Noe som derimot er helt entydig, er at flere undersøkelser viser at vi har en svak tilbakemeldingskultur, og at det til dels ikke gis reell tilbakemelding til elevene i norsk skole. Elevundersøkelsen 2009 viste at kun tre av ti elever i femte klasse svarte at de fikk tilbakemelding fra læreren på hva de kunne gjøre bedre i ett eller flere fag. Den internasjonale TALIS-undersøkelsen, som ble gjennomført i 2008, viser at Norge mangler en god tilbakemeldingskultur i alle ledd i skolen, fra skoleeier til skoleleder, fra skoleleder til lærer og ikke minst fra lærer til elev. Også OECDs vurdering av norsk skole i 2011 avdekket flere svakheter. Blant annet ble dårlig tilbakemelding til elevene påpekt som en stor svakhet i skolen. En studie gjennomført ved Høgskolen Stord/Haugesund i 2010 viser at lærernes vurderingspraksis generelt sett er differensiert i forhold til ulike elevtyper. Analysen, som er bygd på data fra iakttakelse, videoopptak av samspillsituasjoner i klasserommet og muntlige og skriftlige lærerrefleksjoner, viser at faglig sterke elever får vesentlig mer faglig orienterte tilbakemeldinger enn svake elever. Teoriflinke elever får altså mer konstruktive og bedre tilbakemeldinger, mens tilbakemeldingene til de teorisvake elevene i større grad er sosialt og atferdsmessig orientert, som: Nå var du flink, godt jobbet! Dermed får ikke disse elvene de nødvendige faglig orienterte tilbakemeldingene som kan være med på å bedre deres skoleresultat. Studien viser også at ikke alle elever klarer å forstå tilbakemeldingene som læreren gir, og en uforståelig tilbakemelding er en dårlig tilbakemelding, etter Fremskrittspartiets syn. Også en svensk forskningsrapport utarbeidet av Anna Sjögren for Institutet for arbetsmarknadspolitisk utvärdering bekrefter at barn av høyt utdannede foreldre gjør det best i en karakterfri skole, mens sjansene blir dårligere for barn fra arbeiderfamilier. Norsk Lektorlag har også konkludert med at de er for karakterer fra 5. klasse. Alle er enige om at faglig konstruktive tilbakemeldinger er viktig. Dagens kultur på området er ikke god nok, spesielt ikke for teorisvake elever. Fremskrittspartiet mener derfor det er viktig å ha forsøk med tallkarakterer sammen med den faglige vurderingen som læreren uansett skal gi. Dermed kan karakterer i barneskolen bidra til å løse noen av problemene med utydelige tilbakemeldinger. Jeg vil igjen minne om at denne saken ikke dreier seg kun om karakterer, den dreier seg om at skolene fortsatt skal få lov til å drive forsøk.