Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2003-02-25:
Jeg beklager at jeg ikke var på plass i rett tid, men et medlem av Regjeringen holdt meg i et jerngrep på den andre siden av gaten her. Jeg er imponert over resultatet av forliket mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, noe jeg med en viss grad av nøytralitet kan si siden jeg ikke sitter i komiteen som har behandlet denne særs vanskelige saken. Jeg har fulgt nøye med denne saken fra og med Villaksutvalgets innstilling og fram til dagens behandling. Egentlig strekker min interesse seg tilbake til da jeg som åtte-niåring tok min første fire kilos villaks på stang og fram til dagens krevende situasjon i mitt bostedsfylke Møre og Romsdal, med en betydelig oppdrettsnæring og svært mange laksevassdrag og laksefjorder. Dagens situasjon i store deler av landet krever nettopp det som forliket har fanget opp, en balanse mellom beskyttelse av villaksen kombinert med ivaretakelsen av vår meget viktige oppdrettsnæring. Møre og Romsdal kan stå som et typisk eksempel på et område der en må finne en løsning både for oppdrettsnæringen og for villaks. Begge har svært stor betydning. I dette fylket finner vi landets tyngste forskningsmiljø på genetikk, oppdrett og avl av flere fiskeslag, ikke minst på laks, noe som også har stor betydning for eksport av kunnskap. Dette gjør at oppdrettsnæringen er meget betydningsfull i forskningsøyemed så vel som i næringsmessig henseende. Jeg er enig i at en må rette meget stor oppmerksomhet mot de årsaksforhold som kan true villaksen. Forekomsten av vill atlantisk laks er i løpet av de siste ca. 30 år redusert med ca. 75 pst. Mange norske bestander har gått kraftig tilbake, og mange av de ca. 500 norske bestandene er meget sårbare. Ut fra forskning vet vi at det er svært mange forhold som kan påvirke villaksen, f.eks. naturlige og ikke så lett forklarbare variasjoner i oppvekstvilkår i Atlanterhavet, forsuring av vassdrag, vasskraftutbygging, Gyrodactylus salaris, fysiske inngrep i vassdrag, beskatning, lakselus, rømming av oppdrettslaks m.m. Dette er komplekse årsaksforhold som krever mange forskjellige tiltak og forholdsregler i framtiden. Et bidrag er opprettelse og forvaltning av nasjonale laksevassdrag og laksefjorder som Stortinget i dag vil vedta. Med et slikt vedtak kunne en legge opp til store konflikter med oppdrettsnæringen, men jeg synes flertallet her har handlet svært klokt. Jeg støtter opprettelsen av de navngitte nasjonale laksevassdrag, og jeg er meget godt tilfreds med det kompromiss som flertallet har funnet gjennom de angitte yttergrensene på de foreslåtte nasjonale laksefjorder. Gjennom dette har en f.eks. i Møre og Romsdal både beskyttet foreslåtte laksevassdrag og samtidig ivaretatt eksisterende oppdrettsanlegg i f.eks. Halsafjorden, Sunndalsfjorden og Romsdalsfjorden. Jeg er mer forundret over at ikke Fremskrittspartiet og SV kan gi sin støtte til nettopp disse løsningene. Det er helt riktig å fjerne de midlertidige sikringssonene når en nå oppretter nasjonale laksefjorder. Å fastholde den gamle båndlegging av så store områder, ville ikke hjelpe villaksen. Det er akseptabelt at det i disse tidligere sikringssonene ikke tildeles nye konsesjoner før Stortinget senere har fullført behandlingen av nasjonale laksevassdrag og laksefjorder, sett i lys av Samlet plan for vassdrag. Jeg er ellers enig i komiteens sterke fokusering på tiltak for å hindre rømming. Det er helt uakseptabelt at rømming av laks igjen er skyhøy, noe som er til stor skade. Det tall som er nevnt tidligere i dag – om lag 630 000 rømte fisk i 2002 – er bortimot katastrofalt. Dette må oppdrettsnæringen ta ansvar for og omgående gjøre noe med. Selv om lakselustrusselen mot villaks har avtatt, så er dette ennå ikke tilfredsstillende, og oppdretterne må sammen med myndighetene intensivere arbeidet for å redusere disse farene.