Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2017-06-15:
I denne proposisjonen, 123 S for 2016–2017, ber regjeringen om Stortingets godkjenning til å starte opp fem nye investeringsprosjekter. Det er fire nye EBA-prosjekter: nytt flydrivstoff- og forsyningslager på Værnes, ulike støytiltak både inne på og utenfor basen på Ørland flystasjon og nye hangarer for F-35-flyene på Ørlandet. Det er også ikke minst godkjenning av kostnadsramme for et nytt stort materiellprosjekt, nemlig anskaffelse av fire nye ubåter. I tillegg bes det om Stortingets tilslutning til to andre saker: et flernasjonalt samarbeid om multirolle tank- og transportfly og en endring i grunnregelen for Det frivillige Skyttervesen. Komiteen avgir en enstemmig innstilling vedrørende investeringene, og det fremmes ingen forslag i saken. Den totale kostnadsrammen for de investeringene vi behandler her i dag, er på over 45 mrd. kr. På den bakgrunn, gitt investeringenes betydning for å styrke Norges forsvarsevne, mener jeg det er på sin plass å bruke litt tid på å gå litt nærmere inn på de enkelte prosjektene. I 2006 ga Stortinget sitt samtykke til at det ble inngått en avtale mellom Norge og USA om forhåndslagring av materiell og forsterking av Norge. Forsyning av drivstoff er i henhold til den avtalen en av Norges oppgaver. Værnes har en viktig rolle, bl.a. i forbindelse med mottak av allierte styrker. Den planlagte virksomheten på Værnes vil kreve store mengder flydrivstoff, noe som setter store krav til kapasitet og tilgjengelighet. Som det framgår av proposisjonen, er det nødvendig å bedre tilstanden og kapasiteten til anleggene for flydrivstoff i Trøndelag, både av hensyn til den nasjonale beredskapen og som følge av våre allianseforpliktelser. Ulike løsninger for lagring og lokalisering er vurdert, men ettersom drivstoffet ikke kan lagres over lengre tid, er det en god løsning å inngå et samarbeid med sivil luftfart, der Forsvaret bygger et tankanlegg som også kan levere drivstoff til den sivile driften på Værnes. Det foreslås å bygge et nytt anlegg i Muruvik i Malvik kommune og en ledning for drivstoff fra anlegget i Muruvik inn til Værnes flystasjon. Kostnadsrammen for prosjektet er totalt på 309 mill. kr. Regjeringen ber også om godkjenning for å investere i nye støytiltak på Ørland. Utbyggingen av Ørland flystasjon som hovedbase for F-35-flyene innebærer en dobling av aktiviteten med kampfly sammenlignet med i dag, samtidig som F-35-flyene avgir mer støy enn F-16-flyene. Som en konsekvens av krav både i arbeidsmiljøloven og i den kommunale reguleringsplanen er det nødvendig å gjennomføre støyreduserende tiltak både på Forsvarets egen bygningsmasse inne på Ørland flystasjon og på sivil eiendom i støysonene utenfor selve baseområdet. Den totale kostnadsrammen for tiltak på Forsvarets egne bygninger, innløsning samt avhending, rivning eller sikring av bygninger utenfor basen kommer på 1 538 mill. kr. Om ikke lang tid lander det første F-35-flyet på norsk jord. Det er en investering som vil gi hele det norske forsvaret et stort operativt løft. Beslutningen om å legge hovedbasen for flyene til Ørlandet ble det tatt av Stortinget i 2012, og i 2014 kom de første investeringene i gang. Det er et gigantanlegg som reiser seg ute på Ørlandet, og arbeidene er i rute. Flystasjonen gjør seg klar til å ta imot det første nye F-35-flyet i november i år. Det foreløpig siste store byggeprosjektet som skal gjennomføres på Ørland, er bygging av nye hangarer. Det foreslås bygging av tolv hangarer, hver med plass til to F-35 kampfly. Det er valgt en kompakt løsning, med lokalisering av hangarene i kort avstand fra skvadrons- og vedlikeholdsbyggene. Dermed optimaliseres den daglige driften og vedlikeholdet av kampflyene. Hangarene må stå ferdig senest innen våren 2020 for at skifte fra F-16 til F-35 skal gå som planlagt. I Prop. 73 S for 2011–2012 var forutsetningene at kampflybasen kun skulle tilfredsstille krav til sikring i fredstid. Dette er endret underveis. I inneværende langtidsplan ble det vedtatt at flybaser som skal benyttes til krise og væpnet konflikt, må få økt sikring og vern mot angrep sammenlignet med forutsetningene i forrige langtidsplan. Med den korte varslingstiden som nå legges til grunn, er det viktig at basen konstrueres sånn at den allerede fra første dag kan fungere som en fullverdig base i fred, krise og krig. Det er gjennomført en ekstern kvalitetssikring av prosjektet, og resultatene av den ligger til grunn for den tilrådde kostnadsrammen på i alt 2 266 mill. kr. Da er innredning og IKT-utstyr medregnet. Komiteen imøteser at Forsvarsdepartementet kommer tilbake til Stortinget med en egen sak som beskriver et konsept for hvordan basen kan opprettholde sine funksjoner i fred, krise og krig, og som viser hvordan de ulike tiltakene, som f.eks. luftvern, baseforsvar, drivstoffanlegg, hangarer og annen infrastruktur, skal innrettes best mulig for å sikre en optimal drift. Komiteen er videre tilfreds med at de økte kostnadene i forbindelse med gjennomføring av støyreduserende tiltak og bygging av en bedre beskyttet hangarløsning er innenfor det kostnadsbildet som Stortinget allerede har sluttet seg til i Innst. 62 S for 2016–2017. I dag vil Stortinget også godkjenne investeringsramme for anskaffelse av nye ubåter til Forsvaret, jf. vedtak gjort i forbindelse med inneværende langtidsplan. Det er en merkedag. De fire nye ubåtene som Norge vil anskaffe, med innfasing fra midten av 2020-tallet, vil styrke forsvaret vårt langs kysten og i havområdene, særlig i nord. For en maritim nasjon som Norge er ubåter en av de viktigste militære kapasitetene og en viktig og strategisk ressurs. De kan operere skjult over lang tid over store områder, har stor slagkraft gjennom sin store påvirkning på maritime militære operasjoner og bidrar betydelig til Forsvarets evne til avskrekking. Norge har nå inngått et strategisk samarbeid med Tyskland om denne anskaffelsen, et samarbeid som også vil omfatte utdanning, trening, vedlikehold, levetidsundersøkelser, reservedeler, oppdatering og oppgraderinger. Tyskland og Norge vil anskaffe identiske ubåter, og produksjonen av båter vil foregå samordnet. Et slikt samarbeid vil redusere drifts- og vedlikeholdskostnadene og skape betydelige ringvirkninger for norsk forsvarsindustri. Det er også verdt å nevne at det er innledet et strategisk samarbeid med Tyskland, som vil åpne for salg av missiler til samme land, videreutvikling av missiler og missilteknologi samt samarbeid om et kampledningssystem for både norske og tyske ubåter. Samarbeidet vil være positivt for høyteknologisk kompetanseutvikling i Norge og for eksportpotensialet til norskutviklede produkter. Forsvarsindustrien er en viktig partner for Forsvaret. Det er derfor bra at hensynene til norsk forsvarsindustri, mulighetene for kompetanseutvikling og økt internasjonal eksport av norsk forsvarsteknologi er vektlagt i denne proposisjonen. Ubåtprosjektet er kvalitetssikret i henhold til retningslinjer for store statlige investeringer, og kvalitetssikringsrapporten støtter hovedkonklusjonene i beslutningsgrunnlaget. Den totale kostnadsrammen for det nye prosjektet er på 41 370 mill. kr. Den er i tråd med forutsetningene i den nye langtidsplanen for Forsvaret. Komiteen vil på det grunnlaget gi sin tilslutning til den anbefalte kostnadsrammen. Dagens infrastruktur for ubåter ved Haakonsvern og i Ramsund vil i stor grad bli gjenbrukt, men det vil bli nødvendig å tilpasse kaianlegg og skifte ut simulatorer. Komiteen imøteser at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med et anbefalt forslag til vedlikeholdsløsning for de nye ubåtene i 2019. I forbindelse med behandlingen av langtidsplanen i fjor vedtok Stortinget at Norge skal slutte seg til det europeiske samarbeidsprosjektet om å anskaffe, drifte og bruke en flernasjonal flåte av multirolle tank- og transportfly, MRTT. Luft-til-luft-tanking er en forutsetning for å sikre en effektiv utnyttelse av det nye kampflyvåpenet, og det er en høyt etterspurt kapasitet i NATO. Det flernasjonale MRTT-samarbeidet vil gi en bedre byrdefordeling internt mellom medlemslandene i NATO. Kostnadene for Norges deltagelse vil bli dekket innenfor Forsvarsdepartementets gjeldende budsjettrammer. Til slutt: Når det gjelder de foreslåtte endringene i Det frivillige Skyttervesens grunnregel, som har blitt til etter initiativ fra Det frivillige Skyttervesen selv, er komiteens flertall av den oppfatning at endringen, som åpner for medlemskap også for personer som ikke er norske statsborgere, inkludert ungdom under 18 år, vil harmonisere regelverket med det som gjelder andre skytterlag, sånn som Norges Skytterforbund og lag og foreninger tilknyttet Norges idrettsforbund mfl. Statsråden har også redegjort grundig for ulike problemstillinger knyttet til dette i et svar på et spørsmål fra komiteen. Med dette vil jeg anbefale innstillingen. Jeg vil takke komiteen og statsråden for samarbeidet i denne saken og gjennom hele den stortingsperioden som vi nå legger bak oss.