May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-03:
Vi behandler i dag forslag til endring i barneloven når det gjelder fastsetting og endring av farskap – en viktig og nødvendig lovendring. Det har skjedd store forandringer i familiestrukturen de senere år. I perioden 1981–1985 ble 20 pst. av alle barn i Norge født utenfor ekteskap. I dag er denne gruppen på 49,6 pst. – eller 50 pst., som forrige taler var inne på. Det vil si at det er like vanlig med ugifte foreldre som med gifte. Som et utgangspunkt er det viktig å vite at de fleste fedre som ikke er gift med moren ved barnets fødsel, er samboere med mor. De fleste fedre erkjenner farskapet etter eget ønske, og de fleste gjør det på fødeavdelingen etter fødselen. Den Norske Jordmorforening og Jordmorforbundet innen Norsk Sykepleierforbund har lenge ønsket at farskap skulle kunne erkjennes innenfor svangerskapsomsorgen, på svangerskapskontrollen. Dette er foreslått bl.a. for å forebygge ubehagelige situasjoner på fødeavdelingen, f.eks. at far nekter å erkjenne farskap rett etter fødselen, eller at foresatte nekter far å skrive under når far er under 18 år. Som jordmor har jeg opplevd dette mange ganger, og for mor er dette meget ubehagelig rett etter en fødsel. Forslaget om at dette nå kan gjøres innenfor svangerskapsomsorgen i roligere former, som tidligere taler var inne på, er nødvendig og riktig. SV er glad for det og støtter denne lovendringen. Det er også viktig for far å erkjenne farskapet allerede i svangerskapsperioden. Forslaget til endring av barneloven § 6 blir vedtatt her i dag, og heretter vil barnet, hver av foreldrene og tredjemann som mener han er far til barnet, alltid kunne reise sak for domstolene om farskap etter ekteskap eller vedgåing. Denne endring av loven vil nå likestille barnet, kvinnen og mannen, slik at alle alltid kan reise sak om fastsettelse av farskap. En ny § 28 a i loven vil gi retten adgang til å pålegge blodprøve og DNA-analyse når det er reist sak om fastsettelse av farskap. Det er barnets rettigheter som er det viktigste argumentet for å støtte denne lovendringen for SV. Barnelovens utgangspunkt er barnets beste, og SV vil presisere at det er hensynet til barnets behov for å kjenne sitt biologiske opphav så tidlig som mulig som er det viktigste argumentet for oss med denne lovendringen. Dette får også etter hvert mye større medisinsk betydning, med den rivende utvikling som skjer innen genteknologi og medisin. Denne lovendringen er også i tråd med FNs barnekonvensjon. Et barn har rett til, så sant det er mulig, å kjenne sitt biologiske opphav. Men her er det mange skjær i sjøen. Med denne lovendringen kan det også oppstå vanskelige situasjoner for alle involverte parter. Det er mange barn som har hatt en sosial far i mange år som ved denne lovendringen vil få vite at deres biologiske far er en helt annen. Mange fedre som har vært far for et barn i mange år, kan med denne lovendringen ende med å leve sammen med barnets mor uten lenger å være regnet som barnets biologiske far. SV vil derfor i tråd med Barneombudets anbefalinger presisere at barnets beste må ivaretas når barnet har levet med sosial far i mange år, og det blir fastslått at en annen mann er biologisk far til barnet. Det må ikke være automatikk i at biologisk far skal få del i barnets oppvekst, bli tildelt foreldreansvar eller kunne kreve samvær med barnet. Det må være domstolenes oppgave å ivareta barnets beste, og barnet selv må bli hørt. Dette er akkurat det samme som skjer med fosterbarn som bor i fosterhjem i mange år. Hvis det er snakk om tilbakeføring, er det domstolen som avgjør ut fra barnets beste om det skal skje. Jeg er glad for at komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, har støttet denne merknaden fra SV. Avslutningsvis vil jeg si at loven aldri vil kunne formuleres på en slik måte at alle parter i en farskapssak får ønsket resultat. Loven kan heller ikke forhindre at det oppstår smertefulle situasjoner for barn, familier og/eller mulige fedre. Det jeg håper og tror, er at dagens lovendringsforslag på sikt kan redusere antallet saker der det er tvil om farskapet. Det at mor ikke lenger kan nekte en DNA-test, vil bety at også far og barn kan få en avklaring mye tidligere. Så til Fremskrittspartiet: På grunn av kompleksiteten i disse sakene ønsker SV at loven ikke skal ha tilbakevirkende kraft.