Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2011-04-27:
Jeg skal ikke starte mitt innlegg på engelsk. Jeg vil først få takke interpellanten for å ha tatt opp et viktig tema. De siste måneders hendelser, med brudd på arbeidsmiljøloven innen helse- og omsorgssektoren og i renholdsbransjen, har satt fokus på loven og dens virkeområde, også Arbeidstilsynets funksjon. Brudd på arbeidsmiljøloven er ikke noe nytt fenomen i arbeidslivet i Norge, men vi reagerer sterkt fordi noen brudd er mer graverende enn andre og får derfor mer fokus enn de mindre lovbruddene. Vi har et arbeidsliv som snart er regulert ned til minste detalj. Arbeidsmiljøloven har over 200 forskrifter i tillegg til loven. Arbeidsmiljøloven er for rigid og tungrodd. Den passet godt inn i arbeidslivet i 1977, men ikke i dagens, i 2011. Med et endret familiemønster og arbeidsliv viser loven at den er moden for endring. Det må også de rød-grønne og ikke minst LO ta inn over seg. Lovverket må moderniseres, ikke reverseres. Dette handler ikke om at det har vært avdekket mange lovbrudd i privat sektor, men det handler om at det er lovbrudd i de serviceyrkene der det er turnus og ubekvem arbeidstid, enten det er i offentlig eller i privat sektor. Men så langt har vi ikke sett at de som bryter loven på samme måte som Adecco Helse gjorde, er blitt politianmeldt. Kritikk av konkurranseutsetting og privatisering er på sin plass. Samtidig må en tydeligvis også ha et like årvåkent blikk for og en kritikk av alternativet, nemlig det offentlige. Er man god på det, eller er dette litt dekket av politisk bomull? I Arbeidstilsynets årsrapport for 2009 står det at tilsynet avslører stadig lovbrudd knyttet til arbeidskontrakter, arbeidstid og overtid. I mange av sakene er det indikasjoner på svart økonomi og illegalt arbeid. Fremskrittspartiet mener at mange av lovbruddene kommer som en følge av at man har for liten fleksibilitet i arbeidstidsordningene, og at fagforeningene sentralt setter en stopper for gode lokale løsninger som de inngår på arbeidsplassen. Jeg kan her vise til Sykepleierforbundet, som har gitt dispensasjoner til de fleste av søknadene om turnus som de har fått inn, og dette indikerer at regelen om arbeidstidsordningene er modne for å gjennomgås på nytt. Derfor er vi for at det må på plass gode løsninger til alternative turnusordninger, og at Arbeidstilsynet må være den instansen som avgjør, ikke fagforeningene. Fremskrittspartiet vil også innføre et skattefradrag for kjøp av tjenester til egen bolig, for å bekjempe nettopp svart arbeid og øke sysselsettingen for mennesker som har vanskeligheter med å komme inn i arbeidslivet. Dessverre har verken arbeidsministeren eller SVs representant, Inga Marte Thorkildsen, forstått hva dette forslaget innebærer, etter deres utsagn i interpellasjonsdebatten i Stortinget om sosial dumping. De vrir dette temaet til å bli en sak om at rike og velstående mennesker får mer i lommeboka ved å kjøpe hvitt arbeid i stedet for svart, fordi det gis fradrag for å kjøpe tjenester som gjelder vedlikehold og serviceoppdrag i eget hjem, mens vi vil at disse arbeidstakerne skal ha ordnede arbeidsforhold. Så enkelt! I Sverige har dette vært en suksess. Det har ført til 12 000 sysselsatte i løpet av 2009, ifølge det svenske skatteverket. Det har ført til en betraktelig nedgang i svart arbeid. Det har også ført til at det har blitt etablert nye bedrifter, og at virksomheter ikke har hatt behov for å nedbemanne. Dette er tiltak som gjør at det blir mindre arbeid for Arbeidstilsynet, og det må jo være et godt mål. Fremskrittspartiet har tatt til orde for at det regelverket som Arbeidstilsynet er satt til å forvalte, må forenkles. Arbeidstilsynet har en viktig rolle for å avdekke brudd på lønns- og arbeidsvilkår og for å komme med tiltak for å minske sykefraværet. Fremskrittspartiet ønsker å slå sammen Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet for å få et effektivt og styrket tilsyn ved å samle fagkompetansen på ett sted. Det vil føre til et betydelig effektiviseringspotensial. Det er også behov for å styrke tilsynskompetansen samt å sikre en mer robust tilsynsenhet. Vi har derfor foreslått en sammenslåing, der man starter en prosess hvor det tas sikte på at dette skal realiseres innen tre år. Samarbeidet med andre etater, som skatteetat og politi, bør også økes og intensiveres mer, og ikke minst bør man få fram dette i alle medier.