Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-05-29:
I dag må jeg si at jeg er stolt, stolt fordi Stortinget vedtar viktige endringer for å styrke rettssikkerheten. Dagen i dag er historisk, og jeg er veldig glad for at det som startet med et representantforslag fra Kristelig Folkeparti høsten 2014, nå endelig skal vedtas i lovs form. Når vi nå opphever juryordningen og innfører meddomsrett, bidrar vi til å sikre at den enkelte tiltalte eller fornærmede i en straffesak skal få vite begrunnelsen for hvorfor man straffes eller frifinnes. Juryordningen ble innført i 1887 og var en svært viktig endring i norsk straffeprosess, og den var rett i sin tid. Juryordningen skulle sikre at den tiltalte ble dømt av sine likemenn. Dette prinsippet står fast den dag i dag, selv om det ikke lenger er juryen som skal avgjøre selve skyldspørsmålet. Ordningen som nå innføres, sikrer et stort flertall av meddommere ved at fem av sju dommere er lekdommere. Lekmannselementet står fremdeles sterkt i norsk straffeprosess. Andre deler av begrunnelsen for innføring av juryordningen har derimot ikke samme relevans lenger. I dag settes en jury i de mest alvorlige straffesakene i lagmannsretten, som drap, sedelighet og grov narkotika. Ifølge Juryutvalgets innstilling foreligger det ca. 15 000 straffesaker årlig som går for meddomsrett, mens kun 300 avgjøres av jury. Jury brukes altså i et stort mindretall av alle straffesaker som domstolene behandler. Juryen avgjør kun skyldspørsmålet ved anonym votering og uten begrunnelse. Juryens kjennelse kan settes til side av fagdommere i lagmannsretten. Hele saken behandles da på nytt med meddomsrett. Meddomsretten har altså fungert som garantisten for rettssikkerheten i dag. Juryordningen har vært gjenstand for debatt i lang tid, og selv om det har vært flertall på Stortinget for å oppheve ordningen en lang stund, har det av ulike årsaker ikke gått. Det er derfor gledelig at vi nå i innspurten av en periode har klart å forene flertallet, slik at rettssikkerheten kan styrkes. Domstolen skal avsi riktige og rettferdige avgjørelser etter en åpen, forsvarlig og effektiv prosess, og ved å innføre meddomsrett i de alvorligste straffesakene må domstolen nå begrunne alle sine kjennelser. Det vil bidra til å sikre at man kan etterprøve om avgjørelsen er tatt på riktig grunnlag, om bevisene er vurdert korrekt, og om rettsreglene er anvendt på rett måte. I saker som behandles for jury, foreligger det en begrunnet dom fra tingretten med åpen votering, mens ankebehandlingen i lagmannsretten kan ende med en ubegrunnet og anonym kjennelse av skyldspørsmålet. Etter mitt syn svekker dette klart rettssikkerheten og taler for at juryordningen bør erstattes med meddomsrett. Det er en rettssikkerhetsgaranti at begrunnelsene er korrekte, presise og fullstendige. Da Kristelig Folkeparti fremmet forslag om å oppheve juryordningen og innføre meddomsrett, var det viktig å sikre at begrunnelsen skal skrives som en del av prosessen og ikke etter at spørsmålet om tiltalte er skyldig eller ikke, er avgjort. Det er etter mitt syn en forutsetning for å komme fram til en veloverveid og godt begrunnet avgjørelse at man arbeider med begrunnelsen når man skal fatte en avgjørelse. Og skal vi sikre nettopp dette, er det helt avgjørende at de som har tatt avgjørelsen, er med på å skrive den. Det har blitt hevdet at lekdommere vil bli overkjørt om man innfører meddomsrett og opphever juryordningen, men faktum er at det ikke foreligger empirisk grunnlag for å hevde dette. Derimot foreligger det forskning som viser at jurymedlemmer opplever å bli overkjørt av andre jurymedlemmer. Meddomsrett gir dessuten lekdommerne mulighet til å påvirke fagdommernes tankegang og vurderinger. Lekmannselementet styrkes derfor ved meddomsrett. Når vi i dag vedtar å innføre meddomsrett, innføres et kjent og allerede innarbeidet system. Det vil ha en samfunnsøkonomisk gevinst, og jeg er glad for at innsparingene som innføring av meddomsretten medfører, skal komme domstolene til gode. Innføring av meddomsrett med et sterkt innslag av meddommere vil bidra til å styrke rettssikkerheten. Det er bra for den som står tiltalt i en straffesak, å få vite hvorfor man blir straffedømt eller ikke. Det er bra for den enkelte fornærmede eller pårørende at man får vite hva som er årsaken til at straff eller frifinnelse dømmes. I tillegg er det bra for samfunnet som helhet. Åpenhet og gjennomsiktighet er viktige prinsipp som må vernes om. Til slutt vil jeg takke komiteen og spesielt Høyre og Fremskrittspartiet, som vi inngikk avtale med før proposisjonen kom, og Arbeiderpartiet for et godt samarbeid i komiteen – og gratulerer. I dag har rettssikkerheten seiret.