Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-04:
Store deler av den norske befolkning klarer seg bra økonomisk. Og forelø-pig er konfliktnivået i vårt samfunn rimelig lavt. Men Regjeringen fører en politikk som sakte, men sikkert svekker velferden og tryggheten der vi bor. Gjennom nasjonalt eierskap til naturressurser og nøkkelbedrifter har vi sørget for at det økonomiske utbyttet har kommet det norske folk til gode. Men i stigende grad bidrar Regjeringen til at det nasjonale eierskapet svekkes, og kontrollen med naturressursene glipper. I tillegg føres det en innvandringspolitikk som i økende grad setter svake grupper opp mot hverandre i en nådeløs og konfliktskapende konkurranse om arbeid og velferd. Mange hevder at globalisering og nedbygging av nasjonalstaten er en slags moderne naturlov som vi ikke kan gjøre noe med. Men vi i Kystpartiet vil vise at det finnes alternativer til en passiv oppgivelse av den nasjonale velferden. Vi vil mane til en konkret og offensiv kamp for å verne om det nasjonale eierskap vi fremdeles har, og gjenvinne den kontrollen over naturressursene og befolkningsutviklingen som Regjeringen i samarbeid med Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet har avviklet på viktige felt. Ved en gjennomgang av viktige ressurser Norge har, er det fisken som er viktigst. Gjennom de internasjonale havrettsforhandlingene fikk kyststatene kontroll over fisket i en 200 mils økonomisk sone. Fisken er en av våre største eksportvarer. Men stadig mindre av denne fisken landes lokalt, og i økende grad selges den til bedrifter i utlandet. Hva kan vi gjøre for å forhindre dette? Selvfølgelig kan vi bruke konsesjonsloven, men det er ingen løsning. Men det som jo er rart, er at utsatte arter skal få innpass i norsk fauna. Jeg tenker i første rekke på kongekrabben, men jeg tenker også på ulven. De er begge arter som er satt ut. Ulven var utryddet i Norge og i Sverige – den er satt ut! Vi må verne om kystflåten og sikre en regional fordeling av fiskekvotene. Vi må gjennom en konsesjonslov skaffe oss en mulighet til å hindre utflagging av de viktigste bedriftene. Innenfor EØS har vi dessverre små muligheter for å hindre en slik utflagging, men vi har i alle fall muligheten til å kjøpe tilbake bedrifter som er solgt til utlandet. Mitt forslag er at vi utvikler en statlig bedrift – ja, la oss kalle det Statfisk. Denne bedriften bør gis midler slik at den kan ligge som gjedden i sivet og vente på muligheter til å kjøpe tilbake utflaggede bedrifter når det er en dårlig dag på børsen. Her kan man bruke oljepenger uten at det betyr noe for norsk økonomi. Vi behøver ikke å bruke én krone i Norge, og det behøver ikke å bety noe for norsk økonomi. Regjeringen legger sakte, men sikkert opp til en utflagging og utenlandsk styring av norske naturressurser som vann, mineraler, skog, jord, olje, osv. Dette skjer gjennom initiativ som Regjeringen har tatt i form av pålegg fra EØS. I tillegg styres distriktspolitikken av EØS. Dette mener Kystpartiet er forkastelig, og stadig flere ute i distriktene er enige med oss. Høyre sier at det må tenkes nytt. Hvis de nye tankene er salg av naturressurser, så har de tankene vært tenkt før. De som laget Grunnloven, var klar over det, og derfor ble Grunnloven laget slik. Derfor er det så viktig å få Grunnloven forandret, slik at det blir lettere å selge naturressurser – og da tenker vi nye tanker. Nei, tankene er tenkt før. Kystpartiet er det eneste partiet på Stortinget som vil frigjøre Norge fra den økonomiske og distriktspolitiske tvangstrøyen som EØS utgjør. Senterpartiet og SV er villige til å regjere sammen med Arbeiderpartiet på basis av EØS-avtalen. Kystpartiet ønsker at Norge skal si opp EØS-avtalen og vil ikke være med i en regjering som baserer seg på denne avtalen. En annen viktig side ved EØS-avtalen er bestemmelsen om et felles arbeidsmarked. Det innebærer at vi har fri arbeidsinnvandring fra EU etter få års overgangstid. Kystpartiet er det eneste partiet på Stortinget som aktivt vil kjempe mot en slik utvikling. Fremskrittspartiet gav tidligere inntrykk av å ha en restriktiv innvandringspolitikk, men faktum er at partiet går inn for fri arbeidsinnvandring fra EU, som om noen år sannsynligvis har Tyrkia med. Snart skal vi i EØS behandle et nytt tjenestedirektiv fra EU som antakelig kan innebære en omfattende sosial dumping på det norske arbeidsmarkedet. Kystpartiet vil foreslå at Regjeringen nedlegger veto mot dette. Jeg forstår ikke LO som kan gå inn for noe slikt. Det går jo ut over LO-arbeidsplassene. Vi får billig arbeidskraft fra øst. Bedriftene kan leie inn kontraktører og underleverandører og ha billig arbeidskraft – og dette går LO med på! Arbeidstakerne i Norge bør våkne. En kan leie inn billig arbeidskraft for 30–40 kr i timen, som skal konkurrere mot arbeidskraft for 120–130 kr i timen. Jeg forstår det ikke. Innvandringspolitikken påvirkes også av Norges deltakelse i Schengen. Norske myndigheter har ingen muligheter for å etablere en nødvendig passkontroll på grensen mot EU for å få oversikt over hvem som til enhver tid krysser norskegrensen. Her står Fremskrittspartiet sammen med alle de andre partiene på Stortinget, unntatt Kystpartiet. Vi ønsker utmelding av Schengen og innføring av grensekontroll mot EU. Bare en slik kontroll vil kunne muliggjøre tilbakesendelse av falske asylsøkere til et trygt land. De kan jo ikke trenge beskyttelse når de eter opp reisepapirene sine og kaster passene i søpla slik at de blir borte. Da vet ikke politiet hvor de skal flyttes og hvor de hører hjemme. Det kan ikke være nødvendig å beskytte slike folk. De kan ikke komme til Norge som asylsøkere – de er jo banditter! Skal vi være et verdenssykehus og ta imot folk fra alle steder for at de skal komme til Norge som et fristed? Vi må jo våkne! Vi kan ikke holde på på denne måten, vi er jo bare 4 millioner mennesker i Norge. I Tyskland f.eks. er det 4 millioner arbeidsledige, og det er bare i ett land i EU. I Norge er det 4,5 millioner innbyggere. Det er like mange arbeidsledige i ett land i EU som det er innbyggere her i landet. Forstår dere det? Det vil jo bare gå ut over oss hvis vi blir med. Bare en slik kontroll vil kunne hindre menneskehandelen med prostituerte som kommer til Norge. Bare en grensekontroll og en passkontroll kan gjøre det mulig å stoppe terrorister ved grensen. Vi vil bruke den kommende valgkampen til å fortelle folket dette, for det nytter ikke når Fremskrittspartiet står fram her og sier det ene og gjør noe annet når vi lovbehandler dette. I det kommende budsjettet vil Kystpartiet se spesielt på kommuneøkonomien, boligskatten og bevilgningene til Forsvaret. En god kommuneøkonomi er en forutsetning for et godt velferdstilbud og et godt lokalt tilbud. Derfor blir det helt avgjørende at kommunene har tilstrekkelig med midler til å løse sine oppgaver. Høyres leder, Erna Solberg, legger et stadig økende press på norske kommuner. Små kommuner skal slås sammen, kommunebudsjettene skal slankes, og man skal få mer ut av hver krone. Men faktum er at denne politikken tvinger fram en eiendomsbeskatning som Høyre sier de er imot. Dette er et politisk dobbeltspill. Kystpartiet vil avvikle både fordelsskatt, formuesskatt og eiendomsskatt for å sikre den enkelte familie en trygg hverdag. Sterke private og statlige bedrifter vil kunne være med og bygge ut forskningen i Norge. Men også den offentlige forskningen må styrkes for å bedre innovasjon i næringslivet. Det er uhørt at fiskeriforskningen skal samordnes med landbruksforskningen. De to feltene må stå på egne ben. Dyrevernsloven som anvendes på dyr, anvendes også på fisk. Dyr puster med lunger og bruker luft som medium. Fisken puster med gjeller og bruker vann som medium. Man kan ikke anvende en lov på et helt annet vesen. Man må ha to forskjellige lover. Det går ikke an å bruke dyrevernsloven på fisk – det er åpenbart, og jeg fatter ikke at folk kan gjøre det. Kystpartiet vil ha en bedre redningstjeneste på havet. Og jeg er vel den eneste på Stortinget som har vært utsatt for å bli hentet av redningshelikopter. Jeg vet at det trengs. Det nytter ikke om man har hundre helikoptre som snur ved 500 nautiske mil, når man ligger 700 nautiske mil ute i havet. Da er ett helikopter nok, da nytter det ikke med hundre helikoptre. Det beste må være å få de helikoptrene som har stor rekkevidde, høy fart og stor kapasitet. Det er de regler som er i Europa. Vi skal 30 år fram i tid.