trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-01-31:
Det er for det første viktig å slå fast at vi har et godt regelverk knyttet til strålevern i Norge. Det regelverket ble også oppdatert og revidert i år 2000, med ny lov og nye forskrifter med virkning fra 2004. Det representerte noe skjerpede krav til virksomheten, og pålegger dem et klart ansvar for strålevern. Det skal være helt gjennomført innen 2008. Det er helt klart at Regjeringa følger denne utviklinga veldig nøye. Jeg har ingen bakgrunn pr. i dag, ut fra den kunnskapen jeg har nå, for å si at dette er et stort problem landet over. Snarere tvert imot har vi inntrykk av at dette fungerer stort sett bra. Men jeg er veldig opptatt av at vi sørger for at de lover og regler som gjelder, faktisk blir fulgt, at apparatene er trygge nok, og at opplæringa av de ansatte også er god nok. Derfor avventer jeg i første omgang det møtet som er varslet, og som skal være i morgen, for å høre hva som kommer ut av det, før jeg tar stilling til hvordan vi videre eventuelt skal følge det opp.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-01-31:
For det første skjønner jeg at folk blir usikre når de leser den type oppslag, og kan bli redde. Men det er i hvert fall greit å si det som riktig er, ifølge den informasjonen jeg har fått fra fagfolk, at det ikke er noen direkte sammenheng mellom apparatene og stråling og det som var sjukdommer. Men vi skal ta på alvor de rapporter som kommer, og som representanten Dåvøy her viser til, og det faktum at vi har kunnskap om at det er noe varierende når det gjelder opplæring, også i en viss grad når det gjelder apparater. Jeg vil etter det møtet som skal være i morgen, selvfølgelig få en rapport om hva som der har skjedd, og jeg vil ha dialog med Statens strålevern, som er de som har ansvaret for å påse at dette blir fulgt. Og i den grad det er ønskelig, lytter jeg selvfølgelig gjerne til både Norsk Sykepleierforbund og andre. For det skal ikke være sånn at folk skal være usikre når de går på arbeid. Vi skal være helt trygge på det. Per i dag er det ingen grunn til noe særlig uro rundt dette. Men vi skal følge det nøye, slik at folk ikke engster seg unødvendig.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-01-31:
Det er vanskelig for meg å kommentere de enkelte ting spesielt, for jeg kjenner ikke til hver enkelt av de sakene representanten her tar opp. Det er helt klart at det er krevende ved enkelte helseforetak. Det underslår jeg på ingen måte. Men samtidig må det også være lov å si at det er et faktum at vi aldri har brukt så mye penger. Og det skal vi fortsette med å gjøre. Jeg ser at det er en forskjell mellom enkelte sjukehus i måten å organisere og bruke pengene på. Da mener jeg ikke i betydningen at det skal ramme pasientene, eller at de ansatte skal løpe fortere, men i betydningen å finne tiltak som faktisk er bedre for pasienten. Her ser jeg at noen sjukehus gjør det på en klokere måte enn andre sjukehus. Og vi må også være opptatt av – i tillegg til selvfølgelig stadig å bevilge mer penger – hvordan de bruker de pengene de faktisk får til disposisjon. Så vil jeg igjen understreke: Fire av fem helseforetak er ikke ferdige med sin budsjettprosess, slik at det er ganske sikkert at det ikke blir noe av alle de forslag som nå verserer i media.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-01-31:
Representanten Molvær Grimstad vet at jeg ikke kan si noe om kommende budsjetter, for så lenge har hun vært med i dette gamet selv. Men Regjeringa er selvfølgelig opptatt av alle sider ved helsevesenet vårt, og at vi må sikre at vi får god nok behandling i hele landet. Det er det grunnleggende, og at behandlingen er av god kvalitet. Så har vi lagt opp til i vårt budsjettforslag, som vi har fått tilslutning til her i Stortinget, med det historisk høye bevilgningsforslaget vi la fram for Stortinget, og som ble vedtatt, at vi kan videreføre aktiviteten på om lag samme nivå neste år. På dette området, som på de fleste andre områder, må vi ha to tanker i hodet på én gang. Den ene er penger, og den andre er å organisere oss til beste for pasienten. Her pågår det mye positivt. Men igjen: Jeg underslår ikke at det er krevende, og det er klart at jeg følger den utviklinga veldig nøye.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-01-31:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Etter signaler i mediene den siste tiden har det kommet fram at helseforetakene må kutte over 3 milliarder kr i år. Dette vil måtte ramme pasientene gjennom lengre ventetid og kortere liggetid. Hvilke endringer i pasienttilbudet er nå vedtatt eller planlagt gjennomført i 2007, knyttet til helseforetakenes budsjetter og planer i 2007?»
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-01-31:
Eg vil takke statsråden for svaret. Eg er kjend med at det føregår mange omstillingsprosessar, og at det skjer mykje positivt innanfor helsesektoren. Men eg har sett av media at mange av helseføretaka har gått ut og fortalt om dei kraftige nedskjeringane dei må føreta for å få budsjetta til å gå rundt, og for å behalde behandlingskapasiteten. For Helse Sunnmøre vil det i 2007 vere innsparingskrav på minimum 70 mill. kr og oppseiing av minst 33 tilsette. Ved Volda sjukehus er det vedteke å stengje fødeavdelinga i fire veker til sommaren. Dette har ikkje skjedd tidlegare. Og eg kjenner til at Helse Vest samtidig planlegg sommarstenging ved fødeavdelinga i Nordfjordeid. Det blir i så fall ikkje fødetilbod mellom Førde og Ålesund. Som ein konsekvens av dette har ei aksjonsgruppe gjort seg klar til ein innsamlingsaksjon der vi samlar inn pengar til fire vekers drift – og tilbyr styret for Helse Sunnmøre pengane. Eg synest det er viktig at Regjeringa no må svare for konsekvensane av sin politikk. Er det slik at ho her aksepterer å redusere helsetilbodet, og at private innsamlingsaksjonar skal vere med og sørgje for eit godt tilbod?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-01-31:
Eg vil gjerne takke for svaret. På landsbasis blir det sagt at mange hundre blir sagde opp, at det ikkje er mogleg å skjere ned på tilbodet om behandling og omsorg, at sjukehusavdelingar er blitt stengde eller kraftig reduserte, og at ventelistene vil auke. Helseføretaka har ei stor utfordring. Men det som er viktig, er jo det overordna ansvaret Regjeringa har, slik at ein ikkje skyv ansvaret over på helseføretaka og trur at berre ved effektivisering og rasjonalisering vil ein oppnå det ein ønskjer. Det blir brukt mykje på helse, men samtidig veit vi at kostnadene aukar, og at ein kan gi fleire eit behandlingstilbod. Vil statsråden komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett med nokon fleire midlar, slik at ein unngår dei drastiske kutta som har blitt signaliserte i media, og dei negative konsekvensane det vil ha for heile landet?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-17:
Dersom ein les merknadene våre, vil ein sjå at dei er tydelege på at når det gjeld opsjonsordningar og høge leiarløner, tek me sterkt avstand frå det. Det har me sagt i debatten rundt dette, og det har me òg gjort klårt i innstillinga til eigarskapsmeldinga. Det me likevel seier, er at me ikkje i alle samanhengar vil sjå vekk frå opsjonar som verkemiddel, spesielt for gründerbedrifter med svak betalingsevne osv. Det kan henda at dette kan forsvarast i tilfelle der det t.d. er liten betalingsevne. Der fleire er med og byggjer opp og skaper verdiar i bedrifta, vil me ikkje seia at opsjonsverkemidlet ikkje skal kunna brukast. Men som instrument for høge leiarløner er det ein uting som me har teke sterkt avstand frå, og det går òg fram av innstillinga. Så til det spørsmålsstillaren starta med, kvifor me ikkje har gjort noko med dei sosiale ordningane for sjølvstendig næringsdrivande. Der vil nok òg spørjaren og hennar parti registrera at dei greier ikkje å gjera alt i løpet av si regjeringstid. Det vil alltid stå noko ugjort att. Men me er glade for at det ser ut til at me skal finna ei løysing på det – dette har me jobba lenge med.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-17:
Spørsmålet går rett inn i det som er hovudutfordringa i eigarskapsmeldinga, nemleg å skilja staten sine roller som eigar og som myndigheitsutøvar. Det er veldig viktig, og det er brei tverrpolitisk semje om at desse rollene må klargjerast. Ein styrer ikkje via politiske signal direkte til bedriftene, men ein styrer via dei styrerepresentantane ein har valt inn i dei styrande organa, og som myndigheitsutøvar via dei regulatoriske tiltaka og rammevilkåra som vert gjevne. Det er derfor me presiserer dette tydeleg. Det står faktisk òg i meldinga frå regjeringa, og eg går ut frå at representanten for regjeringspartia er einig i det som står der, at regulatoriske tiltak er viktigare som styringsdokument enn ei politisk styring som minner om heilt andre regime.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-17:
Det har vekt ei viss oppmerksemd at Regjeringa i veka før Arbeidarpartiet sitt landsmøte varsla eit nytt fond på 2 milliardar kr som skal brukast til å investera i unoterte bedrifter. Umiddelbare planar om eit slikt fond er ikkje nemnde i det heile i eigarskapsmeldinga. I ettertid har det òg kome fram at næringslivet sjølv ikkje har etterspurt dette fondet. Derimot etterspør dei rammevilkår som gjer det lettare å etablera nye bedrifter. I Kristeleg Folkeparti har me ved fleire høve teke til orde for å ta vekk formuesskatten på arbeidande kapital, eller på næringsformue. Mitt spørsmål vert om representanten er einig med Kristeleg Folkeparti og med næringslivet sjølv i at eit slikt grep, nemleg å fjerna formuesskatten på arbeidande kapital, vil stimulera til nyskaping og vidareutvikling i næringslivet. Eg håpar – for å vera litt leiande – at dette ikkje går inn under det som Arbeidarpartiet definerer som skattelette til dei som har meir enn nok frå før.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2007-04-17:
Behovet for å fokusera på dette saksfeltet kjem ikkje minst av dei store belastningane som fleire samfunn i Nord-Trøndelag fekk etter tusenårsflaumen i januar/februar 2006. Det gjekk menneskeliv tapt, og der var materielle skadar for fleire hundre millionar kr. Saka handlar òg om kommunar som raskt tok ansvar for å utbetra skadane, i tiltru til at staten ville dekkja dei faktiske kostnadene. Det var vel slik at i tida like etter desse katastrofane var det òg god grunn til å tru det. Så vart ikkje utviklinga nett slik som mange forventa. No tek me til etterretning at Regjeringa har intensjonar om å revidera naturskadeforskrifta, med ein viss reduksjon av eigendelane til kommunane. Det er eit delvis svar på dei reaksjonane som har kome m.a. frå Nord-Trøndelag. Men saka dreiar seg òg om kommunane sin fridom til å kunna finansiera eigendelen slik dei sjølve ønskjer. Utgiftene er av ein slik karakter at kommunane sjølve bør kunna velja om desse skal finansierast med lånekapitel eller over drifta. Heldigvis er det slik at tusenårsflaum og andre større naturskadar ikkje opptrer så hyppig. Men på dette siste punktet er fleirtalet mindre imøtekomande. Det verkar underleg frå ei regjering som etter det dei seier verdset lokal handlefridom. På denne bakgrunnen, og for å få litt fortgang og fokusering på dette, stiller Kristeleg Folkeparti, saman med Høgre og Venstre, seg bak forslaget der ein ber Regjeringa om å gjennomgå og forenkla regelverket for kompensasjon for flaum, ras og naturskade med sikte på auka likebehandling og på at staten tek eit større økonomisk ansvar når kommunane vert ramma urimeleg hardt.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Først til noko av det siste representanten Sørfonn sa i sitt innlegg – at dei hadde jobba så lenge for sosiale ordningar for gründerar. Da forundrar det meg at det ikkje var rydda opp i dette i den førre regjeringsperioden. Eigentleg hadde eg faktisk tenkt å starta denne replikken med å seia at me tykkjer at representanten frå Kristeleg Folkeparti har gjort ein veldig god jobb som saksordførar for stortingsmeldinga om ein aktiv og langsiktig eigarskap. Som me ser av innstillinga, har Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti mykje felles oppfatning når det gjeld eigarskapspolitikken. Det som undrar meg litt, er at Kristeleg Folkeparti til og med seier at dei ikkje vil vera med på tiltak mot høge leiarløner, eller, som det vert skrive i innstillinga, at dei ikkje ser noko sterkt behov for at staten skal røysta mot opsjonar. Meiner ikkje representanten Sørfonn og Kristeleg Folkeparti at me har sett for mange tilfelle i det siste der opsjonar og lønsfest har løpt løpsk?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Eg vil takka representanten for spørsmålet. Slik eg ser det, har det ikkje komme nokon spesielle signal frå Regjeringa om at det er enkelte selskap som me skal kjøpa opp – pr. i dag. Men som representant for regjeringspartia vil eg jo seia at ja, me meiner at me er med i veldig mange strategisk viktige selskap. Me er veldig glade for alle dei andre selskapa og den næringsutviklinga som finst i landet vårt, og me vil gjera alt me kan for å gje gode rammevilkår slik at dei selskapa framleis skal vera gode – og kanskje strategisk viktige – for landet vårt.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Det er veldig viktig for meg å seia at for oss er det viktig med eit mangfald av eigarskap. Privat eigarskap er veldig viktig også for regjeringspartia. Det spelar ei viktig rolle og utgjer den største verdiskapinga i landet vårt. Det skal det framleis gjera, og det skal me vera med og leggja rammevilkår for. Slik eg ser det, er det – slik det er no – ikkje noko grunnlag for at det skal verta mindre privat eigarskap i landet. Sjølv om representanten hevdar at formuesskattlegginga hindrar privat eigarskap, er eg sterkt ueinig med han i at det er det som hindrar norske interesser i å kjøpa seg opp i strategisk viktige selskap i Noreg.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Eg vil først svara på det med at næringslivet ikkje ønskjer eit slikt fond. Eg trur det faktisk ikkje er tilfellet. Eg trur at mange i næringslivet, og spesielt gründerar – alle dei som driv innovative bedrifter, som har fantastiske produkt som er klare til å bli kommersialiserte, og som ikkje får kapitaltilgang – er svært glade for at det kjem fleire moglegheiter for at bedriftene kan verta verande i Noreg, kan utvikla seg i Noreg til potensielt store bedrifter. Eg trur ikkje det ville ha hjelpt denne typen bedrifter om formuesskatten på arbeidande kapital hadde forsvunne. Fondet vil bidra til at selskapa får moglegheit til utvikling og kommersialisering av nye, innovative produkt.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Framstegspartiet vil børsnotera Statkraft, for deretter å gjennomføra eit nedsal til 51 pst. statleg eigardel. Tidlegare NVE-sjef Erling Diesen spår at dersom dei skulle få gjennomslag for dette, vil kjøparar bli dei store europeiske kraftselskapa som drøymer om vasskraft som eit perfekt supplement til sine atom- og kullkraftverk. Dette vil gje store økonomiske tap for landet i all framtid. Ingen kommersiell salssum kan kompensera det langsiktige inntektsbortfallet dette vil medføra. Framstegspartiet og Høgre ville også selja Oslo kommune sin del i Hafslund, men heldigvis sa byrådet nei til det. Bodet dei hadde fått, var på 5 milliardar kr. Året etter fekk kommunen utbetalt 4 milliardar kr i utbytte. Dette hadde sjølvsagt kommunen gått glipp av dersom dei hadde gått med på kjøpet. Høgre har innrømt at det salet ville ha vore dumt. Burde kanskje ikkje Framstegspartiet tenkja seg om no, før dei sel fleire kraftselskap?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-04-17:
Jeg la merke til at representanten Sørfonn mente at regulatoriske tiltak var et mer hensiktsmessig virkemiddel for å sikre samfunnsmessige mål enn offentlig eierskap. Det er vel sånn at offentlig eierskap er noe som vi i vår blandingsøkonomi bare går inn for der hvor det private eierskapet har vist seg over tid ikke å være tilstrekkelig. Mitt spørsmål er da såpass enkelt: Er det ikke et mer effektivt virkemiddel for det offentlige å sikre samfunnsmessige hensyn gjennom det direkte eierskapet, enn å satse på at en skal lage kompliserte regulatoriske inngrep der en i ettertid skal vurdere de beslutninger som eier tar, som følge av at den som har eiendomsrett, har styringsrett over bedriften?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-04-17:
Partiet Venstre går mot oppkjøp i det nye selskapet StatoilHydro, men går inn for å selge seg ned i både Yara og Telenor. En har ingen egne meninger om Statkraft, annet enn at industrikraftkontraktene til strøm til videreforedling f.eks. av tømmer skal avvikles. Dette er i en situasjon hvor den norske stat har stort overskudd av kapital. En trenger altså ikke salgsgevinstene. Mitt spørsmål er: Hvorfor er det viktigere for det norske folk å eie småposter i alle verdens aksjeselskap enn å ta vare på statlig eierskap i norske nøkkelbedrifter? For meg er dette et brudd med Venstres historie. Hva er ideologisk nytt?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Representanten Eldegard var i sitt innlegg inne på strategisk viktige selskaper – jeg tror det ble nevnt en god del ganger. Man kunne da få inntrykk av at staten nå har full kontroll. I meldingen legges det vekt på en del selskaper staten er eier av. Det betyr altså – slik jeg tolker innlegget – at alle selskaper der staten ikke er deleier eller eneeier, ikke har en viktig strategisk betydning i Norge. Og det er ganske overraskende. Da kunne det jo vært interessant, så lenge det er viktig med statlig eierskap i strategisk viktige selskaper, å høre om det er planer om oppkjøp av andre selskaper, eller om alle selskaper som nå kun er privateid, ikke er strategisk viktige for Norge.
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Statsråden brukte det å sikre naturressurser som argumentasjon for å forsvare den høye graden av statlig eierskap i norske selskaper. Selskaper som er strategisk viktige, har tidligere i dag vært nevnt som et forsvar for det store statlige eierskapet. En del av våre selskaper – Hydro, Statoil, Telenor – har jo en rolle i Norge når det gjelder strategisk viktige posisjoner, og også som eiere av naturressurser. Den eneste måten disse selskapene kan ekspandere på, er å gå ut. Jeg regner med at statsråden er klar over at olje er en naturressurs også i andre land. Er det ikke et moralsk dilemma for statsråden at den norske stat skal eie så store andeler i selskaper som kjøper opp naturressurser i andre land, når vi selv ønsker å forsvare våre naturressurser og eierskapet til dem gjennom norske selskaper?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Det er fristende å si etter alt skrytet om de store norske statlige selskapene at det er ganske utrolig at de har klart det uten å ha hatt en melding å se til. Det har vært store forventninger til eierskapsmeldingen, kanskje spesielt fordi man gjennom en tøff valgkamp og i de to årene etterpå har varslet en dramatisk endring i norsk eierskapspolitikk. Den meldingen som vi behandler i dag, må være en stor skuffelse for de lokalpolitikerne i de rød-grønne partiene som har frontet en slik kursendring, og som har trodd på signalene fra sine partiledere. I stor grad inneholder meldingen en beskrivelse av dagens situasjon samt legger noen udefinerbare målsettinger for selskapsledelsen, målsettinger om ivaretakelse av etikk, miljø, mangfold osv. Men det som absolutt mangler, er hvordan dette skal måles, og hva som er godt nok på de ulike områdene for en tilfredsstillende måloppnåelse for Regjeringen. Samtidig legges det opp til et årlig styringsdokument, noe som kan være spennende for medlemmer av regjeringspartiene på Stortinget. Jeg tror nemlig at dette vil medføre en årlig debatt, kanskje først og fremst ledet av misfornøyde medlemmer fra regjeringspartiene som sitter i denne sal. For det er ikke tvil om at denne meldingen i stor grad signaliserer en videreføring av den eierskapspolitikken som den forrige regjeringen hadde. Kanskje vi skal være glad for det. Derfor vil vi fortsatt oppleve rød-grønne politikere som driver eierskapsutøvelse gjennom mediene og ikke gjennom generalforsamling eller styremøter. Det har til tider virket som om enkelte partier har hatt en høstjakt på direktører og styreledere i hel- eller deleide norske selskaper. I Hydro–Statoil-fusjonen opplevde vi så mye støy rundt navnevalg og lokalisering at til slutt gikk en ansatt representant i Hydro-styret ut i Dagens Næringsliv den 7. februar og bad politikerne «jekke seg ned». Men før det var det mange meninger om opsjoner, lederlønninger, sluttpakker, Bangladesh, kvinnerepresentasjon, styreledere, etikk – ja, så lenge det ikke gjelder forsvarsindustrien, da. Men tilbake til det jeg kaller de rød-grønnes høstjakt på direktører og styreledere. I Dagens Næringsliv 15. januar sier de herværende representanter Gullvåg og Kvalvik at Hydro-sjef Eivind Reiten ikke har de riktige holdningene som de mener kreves for å bekle styreledervervet i det nye norske selskapet. Det kan derfor være avklarende for Stortinget å få vite hvilke holdninger som er forventet av styreledere i norske selskaper for å tilfredsstille en sosialistisk regjering. For dette momentet står ikke beskrevet i eierskapsmeldingen. Men det er tydelig: Hydro-sjefens holdninger er så dårlige at det skal påvirke hans rolle som fremtidig styreleder. Å se på hans dyktighet som leder og det resultatet hans bedrift har levert for sine eiere, er tydeligvis underordnet. Men det hadde vært greitt å få en avklaring på hvilke holdninger man skal ha i norske selskaper.
Petter Løvik (Høyre), 2007-04-17:
Eg er veldig einig i det saksordføraren sa, at saka no er komen ned på jorda. Det meste av det som er lagt fram av Regjeringa, er basert på tankegods som er felles for alle dei politiske partia. Men det er spesielt eitt område der eg føler at vi skil lag, nemleg når det gjeld å sikre norske interesser gjennom privat norsk eigarskap. Representanten var litt inne på dette i innlegget sitt. Det som er tilfellet, er at moglegheitene for å styrkje den private norske eigarskapen er blitt sterkt svekte dei to siste åra, m.a. gjennom ein svært sterk auke i grunnlaget for formuesskattlegging, og at ein har gått imot ein del nødvendig skattelette på avskrivingssida. Opposisjonen – Høgre inkludert – foreslår at ein får ei melding om korleis ein kan sikre den norske private eigarskapen. Regjeringspartia går imot dette. Kva er bakgrunnen for det?
Petter Løvik (Høyre), 2007-04-17:
I valkampen og tida etterpå var SV svært aktive, og dei har hatt mange utspel. Ein kan nemne statlege oppkjøp i SAS og Vattenfall, krav om å presse Statoil til å avgrense utanlandsinvesteringar, krav om å hindre sal av dotterselskap i Telenor, krav om at staten skal styre børsnoterte selskap ved hjelp av politiske signal, osv., osv. Men så kjem gudskjelov eigarskapsmeldinga. Her slår Regjeringa fast at spelereglane skal følgjast. Det blir ikkje meir politisk styring enn det som følgjer av aksjelova og retningslinjene for eigarstyring og selskapsstyring. Då er mitt spørsmål: Var utspela frå SV berre tom retorikk, eller er det ein reell snuoperasjon frå SV vi er vitne til?
Petter Løvik (Høyre), 2007-04-17:
Det er ikkje tilfellet, det statsråden sa, at Høgre har noko prinsipielt imot at staten skal vere eigar. Det er berre det at vi vil avgrense det til dei områda der dette er nødvendig for å sikre viktige nasjonale interesser. Det er heller ikkje sant det representanten Gullvåg sa, at kritikken vår går på at regjeringspartia ikkje har omtalt den private eigarskapen. Det er omtalt frå dei raud-grøne både i innstillinga og frå hovudtalar for Arbeidarpartiet tidlegare i dag. Problemet er berre at den omtala sa ikkje noko som helst. Det vart ikkje sagt noko om korleis ein vil styrkje dette vidare. Representanten Eldegard sa i samband med privat eigarskap at dette med formuesskatt betyr veldig lite. Ja, det er ikkje dei reaksjonane eg har fått når det gjeld den kraftige oppskrivinga av f.eks. formuesverdien og likningsverdien i delar av næringslivet, og den generelt auka formuesskatten. Spørsmålet mitt, som representanten Eldegard ikkje ville eller ikkje kunne svare på, og som heller ingen andre har svart på, er: Kvifor kan ikkje regjeringspartia gå inn for ei samla framstilling av korleis vi kan styrkje den private norske eigarskapen, ikkje berre i store bedrifter, men òg i dei mange små bedriftene? Vi ber i forslag nr. 1 om å få ei stortingsmelding om dette, fordi vi meiner at det mangfaldet vi treng av statlege, utanlandske og private norske investeringar er viktig for ei vidareutvikling av norsk næringsliv. Så seier statsråden i hovudinnlegget sitt at det har vore ein kraftig auke i næringsretta forsking. Ja, det er mange måtar å bruke tal på. Det var faktisk ein ganske kraftig nedgang i forhold til det sentrum–høgre-regjeringa foreslo for 2006, og det blei ikkje eingong heilt oppretta for 2007. Så her er det veldig mange måtar å bruke tal på. Så til slutt: Representanten Arne L. Haugen var inne på eit veldig interessant tema. Han snakka om den nordiske modellen. Det er ein veldig bra modell; kor spesielt nordisk han er, kan vi diskutere, men vi har iallfall klart å få til ein modell her i landet og i ein del av dei andre landa som gjer at omstilling kan skje fordi det er ein viss tryggleik i systemet, og ein kan få vekst, utvikling, omstilling og tryggleik samtidig. Det eg vil minne representanten Haugen om, er at den allmenne einigheita om det fortreffelege ved denne modellen, og som gjer at modellen funkar, kom da Arbeidarpartiet møtte verkelegheita for fullt under Willoch-perioden tidleg på 1980-talet og innsåg at tryggleik utan omstilling og ei styring mot marknaden, i staden for å styre med marknaden, var umogleg. Så denne modellen er det brei einigheit om, og eg håper vi kan vidareutvikle han med vekt både på omstilling og tryggleik.
Petter Løvik (Høyre), 2007-04-17:
Eg vil gi ros til forslagsstillarane som står bak dette forslaget. Dette er ei sak eg trur det er svært viktig at vi kjem vidare med. Dagens regelverk blir av mange oppfatta som urettferdig. Det er svært komplisert. Når vi i tillegg veit at det er opptil tre departement involverte, er det på tide å få ei litt klarare oversikt over problemstillingane. Så har vi også dei litt meir ekstreme utslaga som kan kome i heilt spesielle tilfelle, der staten, etter Høgre sitt syn og etter forslagsstillarane sitt syn, må ta eit større ansvar. Den urettvisa som ligg i dette, kjem m.a. til uttrykk ved at mange kommunar kan vise til at her er det ganske stor forskjellsbehandling innanfor dagens system. Derfor vil Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre fremje eit forslag som dreier seg om både ein gjennomgang og ei forenkling, og sameleis at staten tek eit større ansvar i spesielle tilfelle. Eg vil ta opp det forslaget som ligg i innstillinga frå Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Slik situasjonen er, er det jo ikke slik at vi setter noen norske arbeidsplasser i fare, snarere tvert imot. Går man tilbake og ser på da Hydro og Statoil ble delprivatisert og børsnotert, ser man at verdien i selskapene har økt, og at man også har ivaretatt det som er i de ansattes interesse. Jeg vet ikke om det er blitt flere ansatte i disse selskapene, men det ser jeg ikke bort fra. Når vi foretar et nedsalg til 34 pst., ivaretar man det som er i selskapets interesse. Man sørger for at hovedkontoret forblir i Norge, man kan sørge for at utviklingen i selskapet forblir i Norge, dersom det er ønskelig. Men samtidig må vi gi rom til de store selskapene, slik at de får muskler til å komme seg ut og konkurrere i utlandet, eksempelvis slik som Telenor gjør i Russland, og slik som Hydro og Statoil gjør i Russland og i en del andre områder.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Det jeg viste til, er bl.a. Statkraft, som gjør store investeringer i utlandet, kjøper opp utenlandske kraftselskaper i Sverige, Finland og en del andre land, enten direkte gjennom selskapet eller gjennom datterselskaper. Jeg tror også representanten Brekk har fått med seg den støyen det er dersom noen utenlandske selskaper ønsker å kjøpe seg inn i norsk kraftproduksjon i Norge. Ca. 90 pst. av den norske kraftproduksjonen er eid av det offentlige, enten gjennom staten eller gjennom kommuner/fylkeskommuner. Det er bildet. Når det gjelder oljeselskapene, er et av dilemmaene man står overfor nå, at man får ett veldig sterkt selskap som vil ha stor kontroll på sokkelen. Fremskrittspartiets bekymring angående det framgår også av merknader, men den saken blir behandlet senere i denne salen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Det er ganske interessant å få høre den type argumentasjon. Jeg må bare minne representanten Eldegard om at det var Stoltenberg I-regjeringen, altså Eldegards eget parti, som både børsnoterte og delprivatiserte Statoil og Telenor. Jeg må også få lov til å minne representanten Eldegard om at da Narvik Energi ble solgt til danske Energi E2, så ble det gjennomført med Arbeiderpartiet i spissen i Narvik. Så her er det ulike syn på hvordan man skal forvalte det man har av formue. Det respekterer vi fullt ut. Hvis noen ønsker å selge seg ned i et område og investere midlene, enten i form av investeringer i kommunene eller i staten, synes vi det er bra. Det framgår av våre forslag. Vi har ikke levd i den tro at om man selger ut en del av Statkraft, så betyr det at de fossene som produserer strøm i Norge, faktisk blir flyttet ut av landet. De står der fremdeles og produserer strøm, og det tror jeg vi begge er glade for.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Senterpartiet er et parti som prøver å late som om de har en distriktsprofil og ser viktigheten av lokalt selvstyre, som de pleier å si det. Da Senterpartiet var i opposisjon, stod de sammen med Fremskrittspartiet i mange saker, bl.a. når det gjaldt rovdyr, friluftsliv og en rekke andre saker. Vi fremmer i dag et forslag om Statskog der vi ber Regjeringen fremme en sak om at man overfører eiendomsmassen til den enkelte kommune, rett og slett fordi vi stoler på lokaldemokratiet. Det har altså Senterpartiet gjort tidligere. Det Senterpartiet gjør nå, er sannsynligvis å stemme imot. Jeg vil da bare spørre om det er et resultat av Soria Moria-erklæringen, eller er det et resultat av ny politikk fra Senterpartiet?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Mens vi har ventet på eierskapsmeldingen – man kan vel egentlig bare si at ventetiden har vært som et langt svangerskap og en trang fødsel – har en statsråd måttet gå av, og det har vært mye rød-grønn støy fra egne rekker. Det mest oppsiktsvekkende med meldingen er vel for så vidt ikke meldingen, men det samrøret som er mellom LO og Arbeiderpartiet. Det fikk jo en viss form for utløsning i slutten av forrige uke, da statsminister Stoltenberg lanserte et fond på 2 milliarder kr. Det er mulig at det er en form for betaling for den støtten LO har gitt Arbeiderpartiet i valgkampen – det vet jeg ikke – eller at det er en form for indremedisin for å stoppe Jan Bøhler. Jeg kan tenke meg å stille et spørsmål til statsråden. Det kunne jo ha vært om hvordan det er å være løpegutt for LO, men spørsmålet er: Hvorfor kom ikke dette forslaget i eierskapsmeldingen?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Helt på slutten av debatten har jeg behov for å få en rød-grønn avklaring. Det gjelder forslaget som er omdelt i salen, forslag nr. 34, der vi tar til orde for å be Regjeringen opprette et næringsfond på 2 milliarder kr som kan bidra til å løfte fram konkurransedyktige nyskapingsprosjekter. Det er identisk med det statsministeren var ute og sa i slutten av forrige uke. Det kan være interessant for Stortinget å vite om dette forslaget får støtte, eller om de rød-grønne partiene her på Stortinget ikke følger opp Regjeringen på dette punktet heller. Så før debatten avsluttes, ber jeg om å få en avklaring på akkurat det spørsmålet. Så vil jeg benytte anledningen til å kommentere noe av det som er sagt. Jeg er helt enig med representanten Lars Peder Brekk i at det er mangel på kapital for deler av næringslivet. Det som er litt pussig, er at man skriver det stikk motsatte i innstillingen. Men det får være et problem for representanten Lars Peder Brekk og de rød-grønne. Så til salget Fremskrittspartiet her foreslår på ca. 300 milliarder kr. Hvis det salget hadde vært gjennomført for å putte enda mer penger inn i en overfylt statskasse, ville det vært – jeg skal ikke bruke uttrykket meningsløst, men det er ikke langt unna. Det vi ønsker å gjøre med det nedsalget, er å bruke disse og enda flere midler til å drysse nedover hele landet, i form av kapital til næringslivet, i form av veiinvesteringer, i form av investeringer for å sikre rasutsatte områder. Det betyr at hele nasjonen ville få glede av disse midlene, og at de ikke bare er låst opp i noen fåtalls bedrifter. Det er den store forskjellen. Det er ikke snakk om salg av arvesølvet. Dette er snakk om å forvalte arvesølvet på en ny og moderne måte, så man ikke bare er låst i gammeldags tenkning, som en del av partiene i dag er. Så et salg for bare å fylle statskassa synes vi ikke er den rette veien å gå.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2007-04-17:
Jeg vil ha meg frabedt at det blir brukt slike uttrykk som at dette er et obstruksjonsforslag. Vi fremmer dette forslaget fordi vi mener det. Vi har en fem–seks andre fondsforslag i innstillingen, men vi synes det var et så interessant og godt signal statsministeren kom med, at det var helt naturlig for oss å fremme det forslaget i forbindelse med eierskapsmeldingen. Vi har ikke tenkt å gjøre det om til et oversendelsesforslag. Jeg mener at Stortinget bør være såpass konkret at man tør å gripe fatt i de problemstillingene som man drøfter her, og følge opp Regjeringen. Det blir ganske merkelig hvis det er opposisjonspartiene som skal fremme Regjeringens forslag, og så skal posisjonspartiene stemme ned forslaget. Så jeg vil på det sterkeste henstille til regjeringspartiene å støtte et glimrende forslag som kommer fra statsministeren.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
Eierskapspolitikken er en interessant studie av maktkampen mellom ulike fløyer i Fremskrittspartiet – mellom den nasjonalistiske fløyen, som ønsker at ting er norske for det norskes skyld, og den liberalistiske fløyen, som ønsker å selge for salgets skyld. Det var nasjonalistene som vant partiprogrammet, mens liberalistene vant den praktiske politikken. Gjennom arbeidet med meldingen har Fremskrittspartiet meldt et utsalg av statsaksjer i størrelsesorden 300 milliarder kr. Flere titalls tusen norske arbeidsplasser vil bli berørt. Og jeg kan ikke se at de har en god plan for hvordan vi skal beholde eierskapet i Norge. Da vil jeg spørre hvordan Fremskrittspartiet har tenkt å følge opp nasjonalt eierskap i virkeligheten.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
I innstillingen viderefører Høyre tradisjonen fra forrige periode og sier at staten bør selge seg kraftig ned i en rekke selskaper. Partiet beholder altså sin verdikonservatisme, og det er jo hyggelig for Høyre. Det som imidlertid er mitt anliggende her, er Høyres oppfatning om at staten i mindre grad enn det Regjeringen legger opp til, bør ha en oppfatning om hvordan selskapene skal styres. Høyre som «statlig eier» har altså mindre forventninger til statens selskaper enn private eiere skal ha til sine selskaper. Da er spørsmålet mitt: Bekymrer det ikke Høyre at deres politikk faktisk fører til at makten flyttes fra selskapets største eier over til mindre aksjonærer og administrasjonen? Er dette god Høyre-politikk?
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
Jeg må takke replikanten for spørsmålet. «Sosialistisk hyllest» har jeg lært litt mer om etter å ha vært med næringskomiteen til Moskva. Det var litt av en opplevelse og litt av noen omgivelser. Nei, jeg snakket ikke mye om det private eierskapet, for det er det statlige eierskapet vi behandler i dag. Men jeg kan forsikre representanten om at SV har, og vil ha, en svært aktiv næringspolitikk, også for de private aktørene. Og som representanten kanskje har lagt merke til, har lederen for partigruppen på Stortinget, Inge Ryan, jobbet kjempemye for entreprenører. Jeg mener jo at vi er veldig avhengig av å legge godt til rette for nyskaping og innovasjon, særlig rundt om i distriktene. Jeg tror kanskje at de redskapene vi nå har, gjennom f.eks. Innovasjon Norge, er godt egnet og kan bygges videre ut for å imøtekomme behovene.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
SV har markert seg på venstresiden i norsk politikk. Nå samarbeider vi i en regjering med to andre partier som ligger til høyre for oss. Når det er sagt, vil jeg si at jeg stiller meg fullt og helt bak det som står i eierskapsmeldingen som er lagt fram, og i innstillingen som er lagt fram fra regjeringspartienes representanter. Statlig eierskap gir god politisk styring. Det har vi mange eksempler på. Vi har ikke vanskeligheter med å se for oss hvordan verden ville sett ut hvis f.eks. Fremskrittspartiet skulle fått gjennomslag for sine drømmer om å selge oljereservene på norsk sokkel. Det er ingen stor snuoperasjon som har skjedd i SV. Vi jobber godt sammen med de to andre partiene og har kommet fram til gode kompromisser, som vi er veldig fornøyd med.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
Representanten Dagrun Eriksen løfter fram et spørsmål som jeg er veldig opptatt av. Jeg mener at forskning og utvikling virkelig trenger et løft. Det vi har sagt, er at vi skal opp på 3 pst. Om vi klarer det i år eller neste år, kan ikke jeg forskuttere. Vi har ikke banket noen tall i forhold til budsjettet ennå. Men det som er helt sikkert, er at det ikke bare er staten alene som skal gjøre denne forsknings- og utviklingsjobben eller kompetansehevingen. Vi forventer jo at bedriftene også bidrar. De skal jo bidra med en vesentlig andel. Det som dessverre har skjedd, er at mange, også store bedrifter med gode resultater, løper fra sitt ansvar og sin andel av denne innsatsen. Det bekymrer oss, fordi vi ligger betydelig etter land som vi ellers liker å sammenlikne oss med. Så vil jeg si at statsråden ikke har gitt veldig dårlige budsjetter til forskning og utvikling, men de kan styrkes, og det vil skje framover.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-04-17:
Jeg har registrert at representanten fra Venstre hevder at meldingen består av en rekke selvfølgeligheter, og at det meste skal være som det har vært. Da vil jeg tillate meg å hente fram et avisutklipp fra VG i november i fjor, der det bl.a. står: «Den nøkterne, anstendige og konservative bedriftslederen som satte samfunnets felles interesser høyt på sin dagsorden, har forsvunnet ut av norsk næringsliv og er i dag erstattet av en gjeng menn som sitter i hverandres styrer og bevilger hverandre store fallskjermer, bonuser, lønninger og opsjoner. For disse lederne er en aggressiv aksjonærverdi-tenkning det viktigste. Det er ikke rart, siden høy aksjeverdi gir penger rett i lomma til den enkelte leder. Jo høyere aksjeverdi, jo mer i opsjonsgevinst.» Nå tar Regjeringen makten over opsjonsavtalene fra styrene og flytter slike viktige avtalebeslutninger ut av de rommene som er lukket, som bare er for de rikeste som får lov til å være der inne. Hva mener representanten fra Venstre om den forandringen?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Representanten Øyvind Korsberg understreket at staten er aktiv ute, gjennom sine selskaper og investeringer ute, og skjermer seg mot investeringer i Norge. Jeg vil gjerne ha utdypet på hvilken måte staten er aktiv i å skjerme seg mot utenlandske investeringer i Norge. Er det sånn å forstå at spørsmålet om eierskap og om å stoppe nedsalg i Telenor, Statoil – altså viktige norske strategiske selskaper – betyr at en stopper utenlandske investeringer i Norge? Da vil jeg gjerne ha det bekreftet. Eller er det slik at staten på annet vis har regulatoriske inngrep mot utenlandske investeringer? Jeg kjenner ikke til det, men jeg vil gjerne ha Øyvind Korsberg til å forklare hvordan det skjer.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Representanten Torbjørn Hansen understreker at Høyre støtter opp om kapitalfond som såkornfond og Argentum. Men de kritiserer at det lanseres nye fondsløsninger i en situasjon da vi diskuterer eierskapsmeldingen, fondsløsninger som er en oppfølging av det som er uttalt i eierskapsmeldingen. De fondene er da tenkt å gå inn i unoterte aksjer, bl.a. Samtidig kritiserer representanten Torbjørn Hansen at folketrygdfondet ikke får anledning til å spre aktiviteten på unoterte aksjer, som er det samme formålet som vi skal ha bl.a. for det nye kapitalfondet. Jeg har lyst til å spørre Torbjørn Hansen om ikke han ser at det er en motsetning mellom den argumentasjonen at man på den ene siden skal bruke folketrygdfondet for å gå inn i unoterte aksjer, mens man på den annen side ikke skal bruke annen statlig kapital for å gå inn i unoterte aksjer?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Det påstås fra representanten Øyvind Korsberg at Senterpartiet prøver å late som om vi har en distriktsprofil i vår politikk. Jeg tror han må være den eneste representanten i dette hus som sier at Senterpartiet prøver å late som om vi har en distriktsprofil. Selvsagt er det et kjempeviktig poeng med hele Senterpartiets politikk å ivareta distriktene og distriktenes utfordringer. Når det gjelder Statskog, står vi selvsagt på det som er flertallets innstilling. Vi har lyst til å understreke at vi ikke skal utelukke at det i framtida kan bli muligheter for å selge ut deler av Statskogs portefølje. Men i den situasjonen Statskog er i nå, med betydelige endringer bl.a. når det gjelder Finnmarkseiendommen, er det ikke riktig å foreslå det på det nåværende tidspunkt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Jeg vil be representanten Torbjørn Hansen lese innledningen til eierskapsmeldingen, der det klargjøres at eierskapsmeldingen omtaler og omhandler det statlige eierskapet i all hovedsak. Det har da selvsagt også vært utgangspunktet for arbeidet med eierskapsmeldingen i Regjeringen, i komiteen og i de politiske partiene på Stortinget. For oss er det ikke noen ulempe at vi i denne omgangen har hovedfokus på det statlige eierskapet. Det har vært utgangspunktet og det viktigste. Så er vi også opptatt av å arbeide videre med hensyn til det private eierskapet. Det foreslås i meldingen en egen stortingsmelding om såkalt private eierskap. Vi tror at det er viktig å jobbe med innovasjonspolitikk. Vi tror at det er viktig å jobbe med ulike former for virkemiddelbruk og skattepolitikk, og på det viset vil vi understreke at vi arbeider med dette og vil understøtte det private eierskapet, og det er det vi satser videre på nå.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Jeg kan si meg helt enig med Leif Helge Kongshaug i viktigheten av å få flere nye bedrifter, få flere gründere og få økt privat aktivitet. I likhet med Venstre er vi veldig opptatt av at vi skal bedre de sosiale ordningene, spesielt for kvinner, slik at man også kan understøtte den utviklingen. Det er et viktig arbeid som vi jobber med i forbindelse med neste års budsjett. Jeg vil tro at når barne- og familieministeren har sagt at man ikke vil følge opp i forbindelse med revidert, har det sammenheng med at dette er en sak som det må jobbes videre med i budsjettsammenheng. Det er en viktig sak som krever at en jobber skikkelig med grunnlaget. Det er viktig at den underlegges en behandling som vi helst bør ha i forbindelse med budsjettet for 2008.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Jeg lyttet med interesse til statsråden, som i sitt siste innlegg hadde en glimrende gjennomgang av deler av den aktive næringspolitikken som Regjeringen nå har innført. Jeg har også lyst til å kommentere innlegget til representanten Svein Flåtten fra Høyre, som hadde en gjesteopptreden her i sted. Han prøvde å raljere over den samme aktive næringspolitikken til Regjeringen. Han sa i den forbindelse at man nærmest skulle se inn i det forjettede land. Jeg opplever faktisk at representanten Flåtten raljerer over egen politikk, for han sier jo samtidig at også Høyre hadde en aktiv næringspolitikk. Jeg må nesten spørre: Hvis salget av SND Invest, som tidligere statsråd Gabrielsen fra Høyre gjennomførte, er et eksempel på den aktive og målrettede næringspolitikken til Høyre, taler det sitt eget språk. Det ble kritisert fra mange hold, og det viser seg at verdistigningen på selskapet har vært betydelig i etterkant. Det ble advart akkurat om det. Så hvis det er den ideologiske tilnærmingen til den aktive næringspolitikken fra Høyre, vil jeg advare mot den. Ellers nevner flere fra opposisjonen at private aktører ikke etterspør nytt fond, og det henvises også til Bedriftsforbundet i den forbindelse. Men jeg opplever når jeg er ute og snakker med private selskaper og private bedriftseiere, at de faktisk ønsker å ha kapitaltilgang utover Argentum-systemet og såkornordningen. For det mangler kapital i mellomspillet her for selskaper som ønsker å utvikle seg. Det mangler kapital, og da tenker jeg på statlig kapital som kan bidra til å utløse privat kapital, for det er det vi ønsker. Det å utløse mer privat kapital er poenget. Slik sett kan disse selskapene utnytte vekstmuligheter både nasjonalt og internasjonalt. Jeg har lyst til å understreke overfor dem som hevder at det ikke er behov for slik kapital, at OECD i år har påpekt at omfanget av venturekapital i Norge er lavt, og at f.eks. en stimulering av den investeringsformen kan bidra til å øke kommersialiseringspotensialet knyttet til norsk FoU. Så jeg har lyst til å gi ros til statsråden, som allerede har kommet så langt i oppfølgingen av eierskapsmeldingen. Man er i starten av arbeidet med å få et strategisk fond som kan bidra til å videreutvikle nasjonalt eierskap, et samarbeid mellom privat og offentlig kapital. Jeg tror næringslivet vil ta imot den kapitalen med glede når de skal videreutvikle sin satsing nasjonalt og internasjonalt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-04-17:
Det gjelder den siste forespørselen fra Fremskrittspartiets Øyvind Korsberg om forslag nr. 34. Det er ganske interessant å se at forslaget kommer her, som en oppfølging av det arbeidet som skal skje i forbindelse med budsjettet for neste år. Jeg har lyst til å si at det kan ikke karakteriseres som noe annet enn et obstruksjonsforslag. Samtidig tror jeg det er riktig, ut fra den situasjonen som vi er i, å be om at Fremskrittspartiet vurderer om forslaget kan oversendes Regjeringen til videre behandling.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-04-17:
Det er åpenbart at det store spørsmålet når det gjelder håndteringen av det statlige eierskapet, har vært hvorvidt Regjeringen skal gå inn og styre selskapene i enkeltbeslutninger. Det er det debatten har handlet om. Det har vært om Telenor skal kunne selge Telenor Satellite Services, det har vært om Telenor skal kunne selge Opplysningen, og det har vært spørsmål om oppkjøp i selskaper som foretar omstilling som man ikke er tilfreds med. Vi konstaterer med glede at Regjeringen holder seg til den rollefordelingen som nå er mellom stat, styre, generalforsamling og ledelse i disse statsbedriftene, og at det ikke ble innført nye prinsipper for statlig styring av de statseide bedriftene. Regjeringen viderefører det nivået for eierskap som man hadde da Regjeringen overtok for snart to år siden. Det er for så vidt greit nok, men vi ser jo at utviklingen går videre. Det er utvikling i næringslivet, bedriftene utvikler seg, og vi mener at en dogmatisk fastlåsing av eierskapet, som Regjeringen legger opp til, ikke tilfredsstiller de behovene man har for å modernisere eierskapet i norsk næringsliv etter hvert som verden går videre.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2007-04-17:
Når det gjelder styringen av selskapene, slår Regjeringen fast at dagens prinsipper om aksjelov, retningslinjer for eierskap, OECDs retningslinjer osv. skal gjelde også i denne stortingsperioden. Det innebærer et klart brudd med det som vi oppfatter er SVs politikk. SV ønsker jo å styre de statseide bedriftene langt mer aktivt enn det denne regjeringen gjør, og det som ligger i stortingsmeldingen. Når det gjelder disse forventningene som er omtalt i mitt innlegg, knyttet til miljø, omstilling, etikk, forskning osv., er det forventninger som politikerne alltid har hatt til de statseide bedriftene. Det er også forventninger som er generelle, og som gjelder for andre deler av norsk næringsliv. Jeg synes derfor det er positivt at disse tingene blir formulert. Det avklarer også at Regjeringen ikke har tenkt å blande seg inn i saker som er mer omdiskutert, f.eks. omstillingsprosesser som foregår i disse bedriftene, og som Regjeringen nå bekrefter at de ikke skal blande seg opp i.