Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
I brev dagsett 12. september frå fylkesmannen i Østfold til Kommunal- og regionaldepartementet kjem det fram at Råde kommune har fått 1,7 mill. kr i skjønsmidlar til neste år. I tillegg til dette har fylkesmannen sett av 1 mill. kr som Råde kommune kan få under gjevne føresetnader. I brev dagsett 23. november frå fylkesmannen i Østfold til Råde står føresetnadene for at Råde skal tildelast dei ekstra midlane. Her er føresetnadene i punkt 2.2. i departementet sine retningsliner til fylkesmennene for skjønstildelinga sitert, og fylkesmannen oppsummerer desse slik: «Forventningen til Råde kommune er da: Kommunen bør utnytte mer av sitt inntektsgrunnlag eller gjennomføre forsvarlige utgiftsreduserende tiltak. Kommunen vedtar en forpliktende plan for omstillingstiltak.» Kommunen vert ikkje stilt overfor nokre absolutte krav til korleis dei skal oppfylla fylkesmannen sine forventningar. I dette ligg det at det heller ikkje er stilt krav til kommunen om at dei må innføra eigedomsskatt. Det er lokale styresmakter som har ansvaret for eigen økonomi, noko som også framgår av departementet sine retningsliner for skjønstildeling. Lokale styresmakter må sjølv avgjera kva for verkemiddel som bør nyttast for å oppnå økonomisk balanse og god drift av kommunen. Eigedomsskatt er eit høve som kommunen kan vurdera på linje med andre tiltak. I retningslinjene som vurderer skatteinntekter og andre økonomiske høve, står det i dag følgjande: «Ved fastsettelsen av det inntektsutjevnende tilskuddet blir innbetalte og fordelte skatter i skatteregnskapet lagt til grunn. Eiendomsskatt inngår ikke i skatteinntektene som utgjør grunnlaget for det inntektsutjevnende tilskuddet. Avgiftsinntekter inngår heller ikke i beregningen av kommunenes frie inntekter. Dette er imidlertid ikke til hinder for at fylkesmennene i sin vurdering kan ta hensyn til andre typer inntekter i forbindelse med en totalvurdering av kommunens økonomi. Fylkesmennene bør være varsomme med å tildele skjønnsmidler til kommuner som ikke utnytter sitt eget inntektsgrunnlag eller som motsetter seg gjennomføring av forsvarlige utgiftsreduserende tiltak.» Regjeringa Bondevik II hadde same ordlyd i denne delen av retningslinene, utanom setninga om avgiftsinntekter, som er ny i år. Under avsnittet om «kommuner med en vanskelig økonomisk situasjon» hadde regjeringa Bondevik II følgjande tillegg som seinare er teke ut: «Fylkesmannen skal ikke stille krav om innføring av eiendomsskatt som forutsetning for å få skjønnstilskudd.» Eg gjer for ordens skuld merksam på at eg som statsråd har føreteke ei einaste endring i retningslinjene, nemleg den før siterte setninga om avgiftsinntekter. Lat meg leggja til – ein kunne jo begynna å lura på om eg ikkje vart ferdig med dette svaret – at for at det ikkje skal oppstå nokon tvil om at kommunane skal ha eit reelt handlingsrom i høve til kva for tiltak dei vil setja i verk, vil eg leggja til følgjande i retningslinjene til fylkesmennene: «Fylkesmennene skal leggja til grunn at det er opp til det enkelte kommunestyre sjølv å prioritera auka inntekter eller reduserte utgifter, samt kva for inntektskjelder som bør aukast eller kva for utgiftsområde som bør reduserast.»