Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 1999-12-20:
Fyrst vil eg gjerne få lov å takke både saksordføraren og komiteen for ei framtidsretta innstilling i forhold til eit viktig tema. Det er med glede eg kan konstatere at det er høg grad av semje om arbeidet med dimensjoneringa av studiekapasiteten i høgre utdanning. Som komiteen peikar på, vil prinsippa for dimensjonering av studieplassar verte drøfta på ny i lys av innstillinga frå Mjøs-utvalet. I mellomtida vil Regjeringa arbeide etter dei retningslinene som er nedfelte i denne meldinga og i innstillinga. Søkjarane skal i størst mogleg grad få ta den utdanninga dei vil, og helst der dei ynskjer det, men dette må balanserast mot omsynet til å skaffe nok kvalifiserte arbeidstakarar i heile landet ved å sikre ei regional fordeling av studieplassar. Det gjeld viktige felt som helsevesen, skule og barnehage, men òg informasjonsteknologi og anna næringsretta verksemd. Eg merkar meg at det er tilslutning til sentral etablering av studium samfunnet har spesielt behov for. Eg minner om at meldinga syner at den studiekapasiteten som no er etablert, om få år vil kunne gje ei tilstrekkeleg mengd medarbeidarar i yrke der det framleis er mangel på fagfolk. Dette byggjer på ei rekkje føresetnader, og størst uvisse kan vere knytt til studentsøkinga. Informasjons- og rekrutteringsarbeid vil difor verte ei viktig oppgåve. Kompetansereforma og internasjonalisering er utfordringar som stiller nye krav til institusjonane. Berre livskraftige institusjonar kan gje eit likeverdig utdanningstilbod i heile landet. Universitet og høgskular treng handlingsrom for å sikre fagleg utvikling og utvikling av omstillingsevne. Departementet sender no ut melding til høgskulane om at dei får utvida fullmakt til sjølve å opprette studium opp til eit visst nivå. Dette styrkjer deira evne til å møte nye krav og etterspurnaden etter nye studieopplegg. Komiteen legg vekt på fleksibilitet, m.a. ved auka bruk av tidsavgrensa tilsetjing etter dei retningsliner meldinga dreg opp. Eg konstaterer at det er semje om at det kan verte naudsynt å redusere talet på studieplassar der kapasiteten er høg og student- og kandidatveksten har vore stor, og at dette gjeld både allmennfakulteta ved universiteta og studium ved høgskulane. Eg er samd i dei omsyna komitefleirtalet strekar under om regional balanse i utdannings- og forskingsaktivitetar, og at desentraliserte tilbod er særleg viktige for dei som på grunn av arbeid og familie har vanskar med å flytte til etablerte studiestader. Eit fleirtal ber departementet vurdere ordninga med studiefinansiering for privatistar i lys av dei nye ordningane for vaksne som tek etter- og vidareutdanning. Det vil departementet ta med i arbeidet med studiestøtte. Stortinget vert i dag invitert til å vedta å be Regjeringa fremje forslag om tiltak for å auke kapasiteten til medisinarutdanninga og leggje dei nye studieplassane til universiteta i Bergen, Trondheim og Tromsø. Eg viser til at ein slik auke er i samsvar med Regjeringa sine vurderingar i stortingsmeldinga. Opptaket til medisinarutdanninga er allereie auka monaleg ved alle universiteta gjennom 1990-talet, frå eit samla årleg opptak på 310 studieplassar i 1990 til ein kapasitet for opptak på 590 studieplassar i 1999. For å føre vidare denne auken i opptakskapasitet må det opprettast nye studieplassar kvart år fram til og med 2003. For å gjennomføre auken er alle universiteta tildelte særskilde midlar til utstyr både i 1998 og 1999. Vidare er det gjeve særskilde løyvingar for å kompensere behov for desentralisering av undervisninga ved Universitetet i Bergen og til utbygging av universitetsareala ved Regionsjukehuset i Tromsø. Eg vil så snart råd er, setje i gang det arbeidet Stortinget her ber om. Utbygginga krev løysing av problem som har med både økonomi-, lokal- og personelltilhøve å gjere. Eg vil drøfte desse spørsmåla med dei universiteta det gjeld, og vil kome attende til Stortinget med saka.