Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2002-12-10:
I løpet av året som har gått, har vi i næringskomiteen vært på flere befaringer rundt om i landet og blitt presentert for bedrifter og næringer som er opptatt av hva regjering og storting legger til rette for i form av rammevilkår og virkemidler. Noen er optimistiske i forhold til framtiden, mens andre er svært pessimistiske og kritiske til hva som skjer og gjøres i dette hus. Ønskene er forskjellige, og jeg tror også ørene som lytter, oppfatter litt forskjellig. Regjeringen hevder at det er riktig å ha en næringsnøytral politikk og vil ikke innføre spesielle tiltak eller virkemidler for enkelte næringer, selv om noen sliter. Det er delte meninger om en slik næringsnøytral politikk er riktig, og jeg skal ikke gå inn i en debatt med statsråden om dette. Men en bør passe seg så politikken ikke blir så nøytral at enkelte næringer forsvinner mellom fingrene på oss. Det er for sent med tiltak den dagen da alt er borte. Det er viktig at vi har en næringspolitikk som gir rom for et variert næringsliv. Det er slik at Norge har en del naturgitte forhold som vi bør ta vare på, og vi bør bidra med tiltak slik at disse næringene kan opprettholdes – mange små tiltak fra statens side kan være viktig i så måte. Det er flere næringer det kan være grunn til å nevne, men jeg skal konsentrere meg om et par. Mitt første stikkord er reiselivsnæringen. 31. mai 2000 avgav næringskomiteen sin innstilling til St.meld. nr.15 for 1999-2000, også kalt reiselivsmeldingen. Det er interessant å lese næringskomiteens merknader i Innst. S. nr. 209 for 1999-2000. Da var hele komiteen enig i at en felles merkevarebygging av Norge som reisemål var en forutsetning for å øke lønnsomhet og verdiskaping i reiselivsnæringen. Alle var enig i at en skulle prioritere midler til dette formålet fra det offentliges side. Norges Turistråd fikk ansvaret for dette arbeidet. Komiteen forutsatte også at Norges Turistråd skulle samarbeide nært med alle deler av norsk reiseliv i hele landet, slik at en sikret at profileringen var i samsvar med næringens ønsker. Dette var i mai/juni 2000. Reiselivsbransjen var kjempefornøyd, og flere store aktører i bransjen ble med på dette løftet. Alle var glade for at det skulle gjennomføres en opptrappingsplan over fem år. Stiftelsen Norges Turistråd satte i gang med arbeidet, og 15. juli 2001 leverte de Opptrappingsplan for satsingen på merkevarebygging av Norge som reisemål 2002 – 2006. Den har jeg her. I budsjettet de hadde utarbeidet, la de til grunn at det offentlige i de tre første årene skulle gå inn med litt mer enn bransjen, mens de for de to siste årene forutsatte at det offentlige og næringen selv skulle gå inn med lik sum. Riktignok var det en ganske stor forskjell mellom de beløpene de opererte med i sitt forslag, og det øremerkede beløp regjeringen Stoltenberg la inn i sitt første budsjettforslag i 2002, men jeg forutsetter at det i mellomtiden hadde vært en dialog mellom Regjeringen og Turistrådet. Så kom statsbudsjettet for 2002, og vi fikk det første kuttet fra regjeringen Bondevik II. Riktignok var det kun på 2 mill. kroner i forhold til forslaget fra regjeringen Stoltenberg, men vi så en tendens. Fremskrittspartiet reddet saken i fjor og fikk gjennom budsjettavtalen med Regjeringen lagt på de 2 mill. kronene igjen, pluss én ekstra. Reiselivsnæringen pustet rolig ut og tok fatt på arbeidet med opptrappingsplanen for merkevarebygging. Men så fikk de smellen i år, og nå var kuttet på 16 mill. kr i forhold til i fjor. De mistet hele det øremerkede beløpet. Igjen måtte Fremskrittspartiet trå til med sin redningsplanke. Riktignok var den ganske mye mindre i år, man fikk en liten påplussing, og man står igjen med et kutt i forhold til hva man var enig om da man begynte med opptrappingsplanen. Det som er interessant, er å se hva som er igjen av opptrappingsplanen som alle partier på Stortinget var helt enige om i juni 2000. Ingenting! Alle snakker om at vi må være forutsigbare i forhold til rammebetingelsene og hva vi lover. Dette er ikke tilfellet i forhold til reiselivsnæringen. Riktignok kan Turistrådet ifølge både proposisjonen og merknader selv prioritere midler innenfor budsjettet på de 105 mill. kr som de nå har til disposisjon, men det finnes ingen opptrapping i forhold til hva man er blitt enig om. Komiteen har ganske grundig beskrevet situasjonen i reiselivsnæringen, med tilbakegang i antall turister som kommer til Norge, og også en tilbakegang i antall hotelldøgn. Det kan være mange årsaker til denne tilbakegangen. Prisnivået har vært påpekt som en årsak. Men når man ser hva andre land med noe av det samme prisnivået som vi har, makter, er det grunn til å spørre seg hva de satser for å bygge merkevarer for sitt land. Komiteen var i Troms og Finnmark for en tid siden og ble bl.a. fra næringens representanter på Nordkapplatået konfrontert med hva Finland gjorde for å bygge merkevaren som julenissens hjemland. Nordpolen og Norge er for lengst glemt, og vi har ikke noe hevd på julenissen lenger. Vi har en i verdenssammenheng unik kyst og mange flotte bygder. Reisen med Hurtigruta langs Norskekysten er selv for nordmenn en eksotisk opplevelse, i hvert fall for oss som kommer fra Østlandsområdet. Mitt paradis, Valdres, hvor jeg drar for å slappe av og få hvile, er et annet eksempel på hva vi kan tilby turister som kommer fra stresset i storbyene i Mellom-Europa. Vi vet hva dette er av opplevelser for folk som kommer lenger sørfra. Det var jo nettopp dette Turistrådet skulle jobbe med. Mange i bransjen er med, alt fra Color Line, som seiler fra Tyskland – som var ett av de landene man skulle satse på – til Hurtigruta, som frakter folk lengst nord. Jeg vil gjerne derfor spørre statsråd Gabrielsen om hvorfor han har foretatt kuttene i støtten til Turistrådet. Er det fordi han mener at planen for merkevarebygging ikke er nødvendig og riktig, eller er det kort og godt fordi han måtte kutte et eller annet sted? Så over til et annet viktig område i forbindelse med næringsutvikling. For noen få dager siden var noen av komiteens medlemmer på Designdagen her i Oslo, en massemønstring for norsk design. Der var også statsråd Gabrielsen, det vil si i hvert fall under åpningen. I sin åpningstale snakket statsråden varmt om behovet for arbeidet med design. Jeg deler hans synspunkter på dette. Arbeiderpartiet er derfor svært opptatt av at arbeidet med Norsk designsenter nå er på skinnene, og at det vil se dagens lys om ikke altfor lenge. Norsk industri har også fått øynene mer og mer opp for nødvendigheten av god design for å klare seg i et internasjonalt marked. Møbelindustrien er et godt eksempel på dette. Jeg har hatt god kontakt med representanter for møbelindustrien det siste året, og synes planene om programmet «Innovasjon møbel» er spennende. Vi er derfor godt fornøyd med at hele komiteen sluttet opp om de positive merknadene for denne satsingen. Et samarbeid mellom bransjen, Norsk Designråd, SND og Norges Eksportråd er spennende, og vi er sikre på at når gode virkemidler, god fagkunnskap og gode ideer slår seg sammen, blir det resultater av det. Vi vil følge spent med de neste tre årene. Innovasjon, forskning og utvikling er nøkkelord for norsk næringsliv. De bedriftene som er eksportrettet og som vil overleve i fremtiden, må lytte til kunder og til samarbeidspartnere for å lykkes. Derfor er forsknings- og utviklingskontraktene viktige. Arbeiderpartiet er skuffet over at Regjeringen har kuttet i bevilgningene til OFU- og IFU-ordningene. Disse er viktige virkemidler for nyskaping ved at de gir risikoavlastning i utviklingsfaser for involverte bedrifter og etater. Ordningene har derfor også vært svært etterspurte. Til slutt: Det er stor forskjell i synet på virkemiddelapparatet mellom samarbeidspartnerne regjeringspartiene og Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet. Vi er derfor svært spent på den varslede stortingsmeldingen om virkemiddelapparatet som vi forventer kommer over jul. Vi håper da på en skikkelig gjennomgang av dagens virkemiddelapparat og på spenstige forslag, slik at vi i fremtiden får et virkemiddelapparat som fungerer, og at det også i framtiden vil ha penger til sin disposisjon.