Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Et godt forbrukervern er helt avgjørende for finansiell stabilitet og et viktig mål i seg selv for å oppnå et velfungerende finansmarked. I årene før finanskrisen i 2008 var oppmerksomheten rundt forbrukervernet for dårlig, og mange mennesker ble skadelidende ved at de investerte f.eks. i sammensatte spareprodukter for lånte penger. Det må ikke gjenta seg, og det er derfor helt avgjørende at Finanstilsynet har en helt klar oppgave i forhold til å føre tilsyn, slik at den vanlige forbruker ikke blir lurt opp i stry og sitter igjen med store tap etter kontakt med useriøse aktører i finansmarkedet. Etter finanskrisen er mange finansielle produkter ikke lenger i salg, og det er tydeliggjort overfor Finanstilsynet hvor vesentlig forbrukervern er. Statsråden har også nylig sendt ut på høring et forslag om å presisere uttrykkelig i finanstilsynsloven at Finanstilsynet skal se til at institusjoner under tilsyn hensyntar forbrukernes interesser og rettigheter. En slik presisering i lovteksten av Finanstilsynets forbrukeransvar kan tydeliggjøre at det å ivareta forbrukerinteresser fortsatt er, og skal være, en svært viktig del av Finanstilsynets rolle. Dette synes jeg er svært positivt. I morgen skal vi debattere et representantforslag fra Kristelig Folkeparti, der vi også vil komme innom det samme temaet, men jeg vil understreke viktigheten av dette området ved også å ta det opp i dag. Vi har behov for et velfungerende finansmarked i landet vårt. For at vi skal kunne ha det, må tilliten mellom finansinstitusjonene og kundene være god. Det er vesentlig at kundene vet hvem de har med å gjøre når de henvender seg til en bank, eller selv får en henvendelse. Det er derfor positivt at det nå foreslås at finansinstitusjoner i sin markedsføring ikke kan benytte navn eller nevnelser som dekker over hvilken institusjon som vil stå for kundeforholdet. I tiden før finanskrisen i 2008 var også det et problem. Et velfungerende Finanstilsyn er viktig. Vi har et godt fungerende tilsyn i utgangspunktet, som vi kan gjøre enda bedre ved ytterligere å styrke forbrukervernet og dermed tilliten til finansinstitusjonene våre. Det er vesentlig at vi har et velfungerende bankvesen i landet vårt. Ikke minst er det viktig at vi opplever at bankene tar et samfunnsansvar. I mange lokalsamfunn rundt omkring i landet vårt er sparebankene en vesentlig bidragsyter til utviklingen av lokalsamfunnet gjennom god og effektiv bankvirksomhet og gjennom at deler av overskuddet går til gaver i form av tilskudd til mange lag, foreninger og enkeltmennesker, som gjennom pengegavene kan bidra til mer demokratiutvikling og verdiskaping i små og store lokalsamfunn. Det er sparebankenes eierform – historisk sett er de selveiende – som gjør at disse bankene kan dele av sitt overskudd til allmennyttige formål og ikke til aksjonærer, slik som i forretningsbankene. Dette er positivt for lokalsamfunnene. Omfanget og størrelsen på beløpet som går til denne type formål, har økt de siste årene. Gjeldende lovverk og Finanstilsynets praktisering av dette legger til grunn at begrepet «allmennyttige formål» skal tolkes relativt vidt. Sparebankforeningen har imidlertid uttrykt uro for at det blir en smalere tolkning av begrepet «allmennyttige formål» når det nå varsles at det i den kommende lovproposisjonen om finansforetakslov vil komme en konkret utredning av hva som ligger i begrepet «allmennyttige formål». Jeg har tillit til at statsråden har god dialog med sparebankene omkring dette i tiden som kommer, da denne måten å dele overskuddet med eget lokalsamfunn på er en viktig bidragsyter til utvikling av det demokratiet vi er så stolte av. Jeg er også fornøyd med at flere har uttrykt omsorg for sparebankene i dag. Til slutt vil jeg si at det er fantastisk å oppleve den økonomiske stabiliteten som preger Norge, sett i lys av uroen vi ser omkring oss i Europa. Men vi vet at vi er sårbare også her hjemme. Derfor er trygg økonomisk styring så viktig. Vi har ikke behov for økonomisk eksperimentering i en urolig tid.