Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Det er viktig at Riksrevisjonen følger opp hvordan offentlige bygg, transportmidler og uteområder er tilrettelagt for personer med nedsatt funksjonsevne. Slik følger den opp Stortingets klare vedtak og intensjoner om antidiskriminering og tilgjengelighet og ser hvordan de statlige virkemidlene på dette feltet forvaltes. Det er særlig viktig at offentlige eiendommer oppfyller krav til universell utforming – det er det minste vi kan kreve – i tillegg til transportsektoren, der tilgjengeligheten fortsatt er svært varierende både når det gjelder tog, buss og trikker. Det kan enhver se. For hørsels- og synshemmede utgjør manglende lesbar og hørbar informasjon til dels store barrierer. Stortinget har flere ganger fattet vedtak om tilretteleggelse for personer med funksjonsnedsettelse. Det ble også fattet viktige vedtak i forrige stortingsperiode, faktisk sent i forrige stortingsperiode, og det pågår et arbeid i regjeringsapparatet for å følge opp dette. Stortinget vedtok en antidiskrimineringslov som var todelt. For det første dreide det seg om forbud mot diskriminering av personer med funksjonsnedsettelse, men den andre delen av loven er en påleggslov. Loven pålegger utforming av bygg, jernbanestasjoner, trikkeholdeplasser etc. slik at det er tilgjengelig for alle. Her jobbes det med en forskrift, og det er utarbeidet en handlingsplan. Den handlingsplanen ble lagt fram av daværende barne- og likestillingsminister Anniken Huitfeldt så sent som i år, våren 2009. I forbindelse med endringen av plan- og bygningsloven arbeider Kommunal- og regionaldepartementet med en forskrift. Jeg har fått opplyst at det der også vil bli angitt hvilke bygg som må tas aller først i et planmessig arbeid for å sikre universell utforming. Det kan f.eks. være slik at vi bør starte med skolebygg og med skolenes utearealer, slik at vi bidrar til trygghet og tilgjengelighet, og til at barn og ungdom med funksjonsnedsettelse får de samme muligheter som andre. En antidiskrimineringslov er et nødvendig grunnlag, men det er de nødvendige påleggene, med tidsfrister for universell utforming og tilpasning, som viser at vi mener alvor. Men tidsfrister er til gjengjeld veldig viktige. Riksrevisjonens rapport viser at de involverte departementene i stor grad mangler informasjon om status, om utvikling og om måloppnåelse når det gjelder tilgjengelighet. Komiteen ser det derfor som viktig at det blir utviklet relevante indikatorer og pålitelig statistikk. Uansett hvor mye som gjøres nå for å sikre tilgjengelighet og universell utforming, er det helt uakseptabelt at ingen bygg i Statsbyggs bygningsmasse oppfylte krav til universell utforming da Riksrevisjonens undersøkelse ble foretatt. Tilsynelatende blir det stadig bygget nye bygninger uten at det tas hensyn til personer med funksjonsnedsettelse. Hvordan er det egentlig mulig? Og at 40 pst. av bygg- og anleggsforetakene i 2008 sier at de ikke kjenner til universell utforming i byggesektoren, er nesten vanskelig å tro. Til slutt: Komiteen er også opptatt av brukermedvirkning. Her synes jeg likevel det er grunn til å understreke at dette er et av de få områdene hvor det er etablert et omfattende system for brukermedvirkning på alle forvaltningsnivåer, inkludert kommune- og fylkesnivå. Brukerkompetansen utgjør en viktig del av den samlende kompetansen til Statens råd for likestilling av funksjonshemmede.