trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
Som svar på representanten Sorteviks spørsmål kunne jeg kanskje klargjøre det og si at jeg også i mitt innlegg brukte tid på å si at ja, det finnes oljepenger, og det finnes også et fond som er avsatt til pensjoner. Når jeg sier at vi bruker oljepenger, er det fordi vi ikke vil bruke mer oljepenger enn dem vi bruker i dag, nemlig 75 milliarder kr. Det Fremskrittspartiet er uenig med alle de andre partiene på Stortinget om, er om man kan bruke 10–20–30–100 milliarder kr mer uten at dette får konsekvenser for norsk økonomi. Vi er uenige med Fremskrittspartiet der. Vi mener at det vil ha en negativ innvirkning på økonomien, en negativ innvirkning på renten, og at det stort sett vil være dårligere for den norske befolkningen enn om man slettet gjelden til bompengeselskapene.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
For å svare på representanten Sandbergs spørsmål om hvorfor jeg bruker innlegget mitt på jernbanen, vil jeg si at det er nettopp fordi Fremskrittspartiet så tydelig i sine merknader framhever at de løper fra løftene sine om å stå for det de stemte for i Stortinget, nemlig forslaget til NTP, mens de framhever sitt opprinnelige forslag til NTP flere ganger i merknaden. Derfor er det grunn til å uttrykke bekymring for det. Når det gjelder bruk av oljepenger, er det slik at Oppland Arbeiderparti klart sier at de vil bompengefinansiere de prosjektene som representanten Sandberg her snakker om. Det er også slik at når representanten refererer til uttalelsene fra Rudihagen, er det som det der er snakk om, en prosjektfinansiering, noe som også Fremskrittspartiet har vært for. Dette er en helt annen måte å bruke penger på enn en varig høy økning av bevilgningene over statsbudsjettet.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
Som representanten Hoksrud sikkert vet, var det et budsjett som den rød-grønne regjeringen laget på mindre enn tre uker. Det å greie å finne 460 mill. kr mer til samferdsel synes jeg er ganske imponerende, når vi kan sammenligne med at Fremskrittspartiet over tre år greide å finne 450 mill. kr. At vi greide å finne 460 mill. kr på tre uker, sammenlignet med at Fremskrittspartiet greide å finne det samme på tre år, må jeg si er imponerende. Jeg også enig i at vi ønsker en sterkere satsing på samferdsel enn de 460 mill. kr. Storfraksjonen og Regjeringen jobber med et nytt statsbudsjett, og jeg har store forventninger til at det vil bli en markant satsing på samferdsel.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
Denne debatten handler først og fremst om finansiering av veiprosjekter, så det kan være interessant å gå til Fremskrittspartiets program for å prøve å få klarhet i hvordan Fremskrittspartiet vil finansiere framtidige veiprosjekter i Norge. Fremskrittspartiet skriver i sitt program at de vil redusere og fjerne engangsavgiften, årsavgiften og registreringsavgiften. Med Fremskrittspartiets statsbudsjett ville bilistene fortsatt betalt minst 35 milliarder kr i såkalt bilrealterte avgifter i 2006. Hvorfor foreslo da ikke representantene fjerning av disse avgiftene i fjor høst? Når ser representanten for seg at Fremskrittspartiet fjerner disse avgiftene helt, for det er vel fjerning av disse avgiftene som er Fremskrittspartiets politikk?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg registrerer at representanten Wickholm bruker halve innlegget sitt på jernbane og beveger seg bort fra det som er tema – å redusere eller eventuelt slette gjelden til bompengeselskapene. Jeg registrerer også at representanten Wickholm er ganske klar på at det er helt umulig, det er ikke realistisk. Derfor er min utfordring til representanten Wickholm: I VG i dag sier representanten Wickholms egen samferdselspolitiske talsmann, Torstein Rudihagen, at det nå er på tide å åpne sekken med oljepenger til en historisk investering i veibygging og samferdsel. Er det slik å forstå at det nå er en splittelse i fraksjonen til Arbeiderpartiet i komiteen? Jeg registrerer også at Oppland Arbeiderparti nå gjør som Fremskrittspartiet og ber Regjeringen følge Fremskrittspartiets eksempel for å få et løft innen samferdsel og bygge veier. Er det slik at Wickholm er alene i fraksjonen om å mene at det er umulig å bruke oljepenger til å bygge veier, eller er det bare en dobbeltkommunikasjon fra Arbeiderpartiet?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Fremskrittspartiet er ganske klar og tydelig på at når bilistene blir avkrevd over 52 milliarder kr av staten, mener vi at vi nærmer oss et bristepunkt, og det har vi gjort for mange, mange år siden. Fremskrittspartiet har veldig tro på at ved en reduksjon av disse avgiftene trenger sannsynligvis ikke utgiftene for staten å bli noe vesentlig større. Det betyr at vi får en fornyelse av bilparken, som i dag, har jeg forstått, har en gjennomsnittsalder på 10,2 år. Vi får mer moderne biler med teknisk utstyr som er godt for miljøet. Vi får redusert belastning på veiene våre, og en får mindre ulykker og skader når en får sikrere biler. Jeg tror at utgiftene for staten i seg sjøl – bare det at vi faktisk har samfunnsutgifter på nærmere 28 milliarder kr på skader og ulykker i trafikken – sannsynligvis vil bli redusert betraktelig ved å redusere disse avgiftene.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Når vi viser til Høyres egen argumentasjon, retorikk og forslag i forbindelse med Flytoget, er det fordi Høyre på det tidspunktet foreslo – noe som Arbeiderpartiet og SV på det tidspunktet var litt skeptiske til – at bevilgningene på til sammen om lag 7,4 milliarder skulle holdes utenom beregningen av indikatorer for tilstanden i norsk økonomi. Det er det debatten går på når vi ønsker å bruke noe mer av oljepengene, også for å redusere gjelden på eksisterende bomstasjoner. Det er akkurat det samme. Når vi foreslår dette, er argumentasjon fra den avgåtte regjering, og særlig fra Høyre, at da blir det økte renter og press i norsk økonomi. Det er det eneste argumentet vi har møtt fram til dags dato i forhold til våre forslag. Vi bruker eksemplet med Flytoget, som også Høyre stod bak på det tidspunktet. Det er ingen realitetsforskjell her om det blir press i norsk økonomi eller ikke.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Til det første: Jeg skjønner at representanten er opptatt av Fremskrittspartiet og jernbanen. Det var derfor vi viste vilje til å inngå et forlik når det gjaldt Nasjonal transportplan. Hvis det rød-grønne alternativet fikk 1 milliard kr mer i året til jernbane, var det OK for oss, men da ville vi ha 1 milliard kr til vei. Vi er ganske klar på vår profil når det gjelder jernbane: Vi ønsker en framtidsrettet jernbane som skal få lov til å eksistere og konkurrere der den er konkurransedyktig, forresten det samme som NSBs visjon. Men det er klart at med dagens geografi – hvis ikke SV har ønske om å endre den – er det slik at 76 pst. av godstransporten med lastebil har under 5 km i transportavstand. Det er bare 5 pst. som har over 20 mil i transportavstand. Da går det ikke med jernbane. Det er helt umulig med jernbane, hvis man da ikke har den politikken at man skal begynne å legge skinner på kryss og tvers i hele landet. Det tror jeg heller ikke denne regjeringen har som intensjon å gjøre. Derfor må NSB få lov til å satse der de er konkurransedyktige, og det er Fremskrittspartiet villig til.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
La meg først trøste representanten Johansen og forsikre om at Fremskrittspartiet skal bli en utfordrer, uansett, hvis det blir snakk om regjeringsspørsmål. Jeg må også få lov til å si til representanten Halleraker at Høyres tyngdelover kanskje ikke vil telle så mye hvis man eventuelt skal diskutere regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet – i hvert fall ikke ut fra det som blir sagt her. Hvis det er slik at Høyre ønsker seg samling rundt samferdsel og særlig bygging av vei, tror jeg de skal holde seg til sitt eget program. Det er det mitt spørsmål til representanten gjelder, for i Høyres program står det at de ønsker at vedlikehold og sikring av vei skal økes betraktelig. Og mitt spørsmål er: Hva er betraktelig? Er det betraktelig det som representanten Helleland gav uttrykk for i et program i fjernsynet i går, der han sammenlignet i-lands satsing med 240 milliarder kr til infrastruktur? Er det et betraktelig løft Høyre nå ønsker å diskutere, så vil Fremskrittspartiet gjerne være med på det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg registrerer at Peter N. Myhre er et gjentatt navn i debatten. Jeg registrerer i tillegg at Peter N. Myhre er brukt i innstillingen, som et bevis for at Fremskrittspartiet også er for bompenger. Jeg har hatt gjentatte samtaler med Peter N. Myhre, og jeg har hatt mange samtaler med andre lokalpolitikere i Fremskrittspartiet og i andre partier. Mine spørsmål er: Har Kristelig Folkeparti noen gang vurdert hvorfor disse lokale initiativene kommer? Hvorfor er det slik at flere og flere lokalpolitikere ser seg nødt til å ta i bruk bompengefinansiering? Hvorfor legger en opp til at staten skal trekke seg mer og mer ut? I Gudbrandsdalen ønsker nå fem ordførere det. Bakgrunnen for det er at de ikke vil stå rolig og se på at flere og flere blir drept i deres nærområde. Det er et moment som Kristelig Folkeparti bør ta innover seg. I februar i år ble 19 drept. Det burde i hvert fall føre til at Kristelig Folkeparti ville ønske mer satsing.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg synes representanten Vatne innledet sitt innlegg meget bra, for det er ingen tvil om at Fremskrittspartiet og Senterpartiet har stått samlet i mange lokalsamfunn, i mange fylkesting også, for den del, og også her i huset i forhold til ønsket om større innsats når det gjelder infrastruktur. Vi har vært enige om at det beste distriktspolitiske virkemidlet er å bygge veier. Jeg vil gjerne spørre representanten om vi fortsatt er enige om – det håper og tror jeg – at bygging av vei er det beste distriktspolitiske virkemidlet vi har. Mitt andre spørsmål gjelder det representanten tok opp, og som flere har registrert, at det er flere og flere av Fremskrittspartiets lokalpolitikere som nå jobber for bompengeprosjekt. Jeg vil gjerne ha det dokumentert, for jeg tror jeg er en av de representantene fra Fremskrittspartiet som har meget bra kontakt med lokalpolitikerne og fylkespolitikerne i partiet – vi hadde landsstyremøte nå i helgen – og jeg har ikke registrert en eneste en av våre lokal- eller fylkespolitikere som støtter bompenger.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg er helt enig med representanten Tenden i at alt koker ned til et økonomisk spørsmål og handlingsregelen. Jeg registrerer også at representanten Tenden frykter inflasjon og diverse. Det fører meg tilbake til debatten om Flytoget og Gardermobanen. Mitt enkle spørsmål til representanten er: Hvor er den ødeleggende effekten på økonomien av å avskrive 10 milliarder kr i gjeld på veier som allerede er bygd? Hvor kommer presset i norsk økonomi? Hvor kommer inflasjonstrykket når disse veiene allerede er bygd? Tenk igjen på Gardermobanen og Flytoget, der det ikke ble noen reaksjoner, og det gjaldt nærmere 8 milliarder kr.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg fikk ikke svar på spørsmålet mitt! Jeg gjentar det gjerne: Hvor kommer den ødeleggende effekten av disse 10 milliardene? Jeg ber også representanten Tenden se på forslaget. Jeg får en viss følelse av at representanten Tenden nå driver og gir feil faktaopplysninger. Forslaget dreier seg om den gjelden som var registrert på bomstasjonene pr. 1. januar 2006. Der er svaret ganske klart: Det dreier seg om litt i overkant av 10 milliarder kr. Men igjen – for tredje gang: Hvor kommer den ødeleggende effekten på økonomien når man avskriver 10 milliarder kr på veger som allerede er bygd?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Debatten har beveget seg bort fra sletting av gjeld til en debatt om for eller imot bompenger. Jeg skal ikke forfølge den, for der tror jeg Fremskrittspartiet er ganske klare, og jeg tror ikke det skal gå så lang tid før Fremskrittspartiet får tilslutning i denne sal til å bruke noe mer av landets overskudd til å bygge veier i stedet for å benytte seg av bompengeprosjekt. Det tror jeg faktisk kan skje innenfor denne perioden, når vi nærmer oss valg i 2007 og 2009. Det jeg måtte ta ordet til, er bl.a. det representanten Johansen, og også representanten Wickholm tidligere i dag, har sitert fra Adresseavisen. Det var et oppslag om et prosjekt på Fosen som heter «En time til byen». Hvis Wickholm og Johansen hadde vært litt rettferdige, så hadde de lest resten av oppslaget i Adresseavisen, for der er undertegnede ganske klar. Når jeg reiser rundt i lokalsamfunnene og taler for og imot bompenger, er jeg i hvert fall ærlig, og i den forbindelse sa jeg til dem som var initiativtakerne på Fosen, at de må bare søke om bompenger, men min stemme får de aldri. – Men jeg kan garantere at dere vil få stemmer fra Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti! Samtidig presiserte jeg overfor dem når de i forhold til prosjektet på Fosen ønsket at staten skulle ta 50 pst. av finansieringen, og så skulle 50 pst. være bompenger og lokal finansiering, at det får dere ikke. Av Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre så vil dere nok sannsynligvis kunne beregne å få 20–30 pst., og da faller hele prosjektet deres i vasken. Det var det som stod i Adresseavisen. Så registrerer jeg at flere og flere er veldig opptatt av Fremskrittspartiets lokale politikere. Representanten fra Senterpartiet var faktisk til og med så freidig å si at sentrale politikere i Fremskrittspartiet la munnkurv på og hindret lokalpolitikerne i Fremskrittspartiet i å følge sunn fornuft. Men sånn er det i hvert fall i Fremskrittspartiet at når vi har programfestet at bompenger skal vi ikke ha uten at det er foretatt en folkeavstemning lokalt, så holder vi fast på det. Det var våre lokalpolitikere og regionalpolitikere med på å stemme for da vi behandlet våre program. I motsetning til andre partier følger vi altså våre program og sunn fornuft i forhold til å bruke bompenger eller ikke bruke bompenger. Det er klart at det er merkelig, når man ser den debatten som pågår nå, særlig i forhold til oppslag i VG i går og i dag, at ikke flere i dette hus nå ser det umoralske i å være fraværende når det gjelder å utbedre ulykkesstrekninger, f.eks. oppigjennom Gudbrandsdalen. Jeg har full forståelse for disse fem ordførerne som kom fra Gudbrandsdalen, men som ble kneblet av statsråden og Regjeringen til ikke å gå videre med sine krav, men nå er tilfreds med å vente i enda 15 år for å få en fornuftig, moderne vei.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg synes det var interessant å høre saksordførerens framleggelse av saken, hvor han var opptatt av det flotte samferdselsløftet som denne regjeringen hadde gitt. Han var også veldig opptatt av at Fremskrittspartiet subsidiært hadde støttet opp om denne regjeringens forslag om å bevilge 1 milliard kr mer til vei og 1 milliard kr mer til jernbane. Jeg registrerte at han også sa at man klarte 460 mill. kr. Jeg vil ikke akkurat kalle det et veldig stort løft. Jeg er veldig spent på om representanten Wickholm synes det er et godt løft og i tråd med Regjeringens og de rød-grønne partienes vedtak om Nasjonal transportplan.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg registrerer at representanten hevder at Fremskrittspartiet er uansvarlig fordi vi ønsker å bruke mer oljepenger. Da viser jeg til at professor Dag Bjørnland ved Handelshøgskolen BI sier at det er fullt mulig å bruke mer oljepenger. Jeg synes det også er viktig å ha med seg, og det burde kanskje også Høyre-representanten ha fått med seg. Så har jeg lyst til å lese litt fra Høyres program: «Høyre vil redusere den samlede avgiftsbelastningen på kjøretøy, og vil fortsatt være restriktiv til bruk av bompengefinansiering. Bompengeprosjekter skal baseres på initiativ fra lokale myndigheter.» Så langt i perioden har vi behandlet fire prosjekter som alle finansieres ved bruk av bompenger, med en andel bompenger på 62 pst. Jeg lurer da på hvordan dette rimer med Høyres program, men det går kanskje på det siste punktet om at man ikke ønsker å følge opp med statlige midler og derfor forventer at lokale politikere skal komme på banen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg registrerte at representanten sa at han ikke ville påtvinge noen bompengeprosjekter. Betyr det at man da ikke får bygge veger i dette landet? Så vidt jeg vet har Kristelig Folkeparti støttet opp om Nasjonal transportplan, som sier at man skal finansiere nye vegprosjekter med 50 pst. bompengeandel. Det kunne være interessant å få vite hvordan Kristelig Folkeparti ser på det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Det virker som om statsråden og alle andre snakker varmt om det lokale initiativ og lokale vedtak, og at det er en forutsetning for at denne regjeringen skal være positiv til å stille opp og være positiv til prosjektene. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvis man har prosjekter som er lokalt initiert, og de lokale politikerne ikke ønsker bompenger, vil statsråden og Regjeringen da være positive også til den typen prosjekter – altså uten bruk av bompengefinansiering?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2006-03-14:
Jeg synes det har vært interessant å høre på denne debatten så langt i dag. Representanter fra de andre partiene er oppe og prater varmt om det lokale initiativet, hvor flott det lokale initiativet er. Det kan virke som om lokalpolitikerne rundt om i dette landet synes dette er en kjempefin måte å ordne en ny samferdsel i Norge på. Det er det faktisk ikke. Jeg har ennå til gode å treffe en lokalpolitiker som synes det er all right med bompenger, og at man ønsker å gå inn for bompengefinansiering i sin region. Jeg håper ikke at den gjengse oppfatningen her på Stortinget er at man tror at lokalpolitikerne synes at det å ha bompenger er kjempekjekke greier, og at man er positiv til det. Men så må jeg litt tilbake til saksordføreren og hans innledende innlegg. Han hevdet at denne regjeringen kun hadde hatt tre uker på seg til å legge fram forslag til budsjett. Jeg håper og tror at Regjeringen mente at man skulle noe etter valget i september, og at man faktisk har hatt noe mer tid enn tre uker til å komme med den såkalte enorme satsingen på samferdselsområdet, som saksordføreren hevdet at Regjeringen hadde lagt opp til ved å bevilge 460 mill. kr mer totalt til samferdsel på tross av at man lovte 2 milliarder kr mer. Det er et løftebrudd på 1,6 milliarder kr. Det er klart at det kan være veldig enkelt å si at man har gjort et stort samferdselsløft, når det eneste man gjør, er å sende regningen direkte tilbake til bilistene i form av å innføre engangsavgift på lette lastebiler, økt årsavgift på veteranbiler, traktorer og mopeder. Da er det lett å hevde at man gjør en stor samferdselssatsing, men det man gjør, er å sende regningen rett tilbake til bilistene, som allerede betaler skyhøye skatter og avgifter for å få lov til å kjøre og ha bil i dette landet. Jeg kan ikke oppfatte dette på noen annen måte enn at det er en moderne form for landeveisrøveri av norske bilister, som betaler inn langt mer i skatter og avgifter enn det man får tilbake. Jeg håper at man får flertall for Fremskrittspartiets forslag i dag.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Fremskrittspartiet viser til andre tilfeller av gjeldssletting, og jeg regner med at man her sikter til Flytoget. Dette er etter min mening en dårlig sammenlikning. Bompengeselskapene er privat og offentlig eide aksjeselskaper. Mitt spørsmål er derfor om partiet har vurdert juridiske forhold knyttet til presedens for andre AS, ved at man eventuelt sletter gjeld i private og halvoffentlige selskap.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Jeg tror alle koalisjonsregjeringer har en utfordring, og jeg tror nok spesielt den sittende koalisjonsregjeringen røyner dette til fulle om dagen. Det er slik at når flere partier med forskjellige syn går inn i en regjering, må synspunktene veies mot hverandre, og man er nødt til å kompromisse. Som svar på spørsmålet til representanten har jeg lyst til å si det samme som jeg avsluttet mitt innlegg med, at jeg tror man står seg på en noe mer realistisk politikk i forhold til de økonomiske tyngdelover i en regjeringsposisjon.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Dette var to spørsmål. Jeg skal forsøke å få tid til å svare på begge. Høyre ønsker også å bruke mer penger på veg. La det være helt klart, det sa jeg også tydelig i mitt innlegg. Men vi tror det er en dårlig løsning å bruke disse mulige midlene til å slette gjeld. Det får vi ikke noe mer veg for. Når det gjelder Høyres program, skulle representanten lest litt videre, for vi er restriktive til bompenger. Dette skal i alle fall skje etter at det er ønsket lokalt eller regionalt. Vi har stor respekt for lokale og regionale myndigheter, og når de setter sammen pakker som også belaster dem selv på en måte som viser at de virkelig ønsker å få prosjektet gjennomført, syns vi at vi bør støtte det her i Stortinget.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Først vil jeg oppklare en åpenbar misforståelse. Jeg sa ikke Høyres tyngdelover, jeg sa de økonomiske tyngelover. Og det er tyngdelover som vi alle må forholde oss til, faktisk. Når det gjelder Høyres program, syns jeg det er gledelig at vi i salen i dag får så stor oppmerksomhet om at Høyre i sitt program har sagt at vi ønsker betydelig mer til veg. Det syns jeg er bra, og det skal vi nok vite å fremme her i denne salen. Vi har også igangsatt et arbeid for å se hvor langt vi kan gå på dette feltet, og om det er mulig å bruke mer oljepenger enn vi gjør i dag. Det er et arbeid vi ser fram til med stor forventning, og som vi nok skal sørge for også vil komme til kjenne i denne salen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Jeg forsøkte meg på et spørsmål i en replikk til forslagsstillerne i stad uten å få svar på spørsmålet mitt. Jeg gikk inn på problemstillingen knyttet til gjeld og det prinsipielle ved at staten går inn og sletter gjeld i private og halvoffentlige AS. Flytoget har vært brukt som referanse. Jeg sa også at jeg ikke syntes det var relevant, for vi vet jo at det var en gjeld som var knyttet til et delprosjekt innenfor NSB. Siden ble Flytoget privatisert og driver nå sitt eget driftsselskap. Kan statsråden komme med noen betraktninger her på kort varsel om det juridiske og – skal vi kanskje si – det å skape presedens når det gjelder dette spørsmålet?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-14:
Først til Hoksrud, som sier at han ikke har møtt noen lokalpolitikere som ønsker denne typen finansiering. Det undrer meg, når vi sammen har vært på reise og møtt unisone krav om å få realisert prosjekter. Vi har så langt i denne sesjonen behandlet Atlanterhavstunnelen, Hardangerbrua, Finnfast og Bergensprogrammet, som alle har minimale statlige bidrag, og som er ønsket fra lokalt hold. Så sier den siste representanten som var oppe her, at det er fordi vi tvinger kommunene til å gjøre det. Det kan jeg ikke være enig i. Det er jo slik – og det er heller ikke noen hemmelighet – at når man går inn for en bompengefinansiering og en løsning med lokale midler, det kan sågar også være andre midler, så realiseres prosjektet lenge før det ville vært mulig innenfor de ordinære rammer. Det er også slik at mange av disse prosjektene er fergeavløsningsprosjekter, hvor man som alternativ ser for seg en evig betaling av fergebilletter. Så jeg syns sammenlikningen er dårlig. Jeg vil også gjenta at det også er slik at der hvor Fremskrittspartiet er i posisjon, ser det ut til at politikerne tar innover seg den samme virkelighet som de andre partiene. Oslopakke 3 har vært nevnt. Jeg kan nevne Os, med Søviknes i ordførerstolen. Det er også andre prosjekter, iallfall i mitt fylke, som har hatt fremskrittspartiledere i sine styrer, representanter som også har vært i kommunestyrene – prosjekter som er blitt fremmet i denne sal, med ønske fra fremskrittspartipolitikere. Men til slutt må jeg få oppklare en åpenbar misforståelse, og den var det Arne Sortevik som gav til kjenne. Han mente at jeg ikke hadde et resonnement knyttet til mitt spørsmål om sletting av gjeld, som han forstod. Selvsagt er det slik at alle som har en gjeld, vil bli kvitt den gjelden. Det er heller ikke jeg i tvil om, og det gjelder nok også alle bompengeselskaper. Det jeg forsøkte å fokusere på, var den forskjellsbehandling som staten da vil gi seg inn på overfor andre aksjeselskaper – private eller halvoffentlige. Det svaret fikk jeg ikke fra Fremskrittspartiet, og det tror jeg kanskje man gjør klokt i å utrede litt nærmere.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-14:
Soria Moria-erklæringa slår fast at me skal ha ei høgare satsing på samferdsel og bl.a. utgreia prosjektfinansiering nettopp for å komma noko av kritikken frå Framstegspartiet i møte. Men problemstillinga til Framstegspartiet er heile tida veg. Den infrastrukturen som Regjeringa vil ha, er både veg og jernbane. Framstegspartiet kuttar jo i jernbane og gjer dermed plassen på vegen mindre. I dag seier faktisk både lastebileigarar og busselskap at dei ønskjer færre bilar på vegen, slik at ein skal få betre plass til kollektivtilbodet. Er ikkje det ein idé som Framstegspartiet etter kvart må begynna å tyggja på i forhold til den politikken Framstegspartiet har? Heilt til slutt: Me blir i innstillinga skulda for å ha bilisten som ei mjølkeku, men Framstegspartiet har vitterleg i sitt budsjett for 2006 også brukt bilisten som ei mjølkeku med tanke på dei 15 milliardar kr som blir tekne frå bilistane.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
Det er gledelig å se at Høyre står sammen med regjeringspartiene og avviser forslaget fra Fremskrittspartiet. Imidlertid har jo flere tillitsvalgte i Høyre tatt til orde for regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet etter neste stortingsvalg. Når Fremskrittspartiet fremmer forslag av den typen som vi behandler i dag, blir representanten fra Høyre beroliget med tanke på et eventuelt framtidig regjeringssamarbeid med Sandberg og Fremskrittspartiet, eller ser representanten at et samarbeid med Fremskrittspartiet kan bli en utfordring på samferdselsområdet?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2006-03-14:
Det er langt mellom liv og lære for Fremskrittspartiet i samferdselspolitikken. Fremskrittspartiet foreslår i denne saken å slette gjelden til bompengefinansierte samferdselsprosjekter. Fremskrittspartiet fokuserer i sine merknader på «at det politiske flertallet» – altså alle unntatt Fremskrittspartiet – «ikke er villige til å tilbakeføre en større andel av det man krever inn i skatter og avgifter på bil, til bilistene i form av bedre veger og bedre infrastruktur». Fremskrittspartiet sier videre at «det politiske flertallet bevisst ønsker å bruke bilistene som en melkeku for staten, og at den politiske viljen til å satse innenfor samferdselsområdet ikke er noe annet enn politiske floskler». Ser vi på Fremskrittspartiets budsjettforslag for 2006, ser vi at Fremskrittspartiet vil ta inn 35 milliarder kr eksklusiv moms i bilavgifter. Av disse vil Fremskrittspartiet bruke 19 milliarder kr på samferdselsformål. Hva bruker Fremskrittspartiet resten av pengene de tar inn på bilavgifter, til? Samferdselsformål er det i hvert fall ikke, og man kan lure på om bilistene her blir ført bak lyset av Fremskrittspartiets retorikk. Det ser ut til at Fremskrittspartiet i sitt budsjett bevisst ønsker å bruke bilistene som melkeku til å finansiere andre formål, og man kan undres om Fremskrittspartiets satsing på samferdsel er en politisk floskel som bygger opp under den politikerforakten som Fremskrittspartiet fokuserer så mye på. Samtidig som dette forslaget fremmes av Fremskrittspartiet i Stortinget, leser vi i Adresseavisen at Per Sandberg fra Fremskrittspartiet, lederen av transport- og kommunikasjonskomiteen, oppfordrer sine sambygdinger til å søke om å få innvilget bompengefinansierte prosjekter for å få finansiert behovene for utbygging av samferdselsprosjekter. Sandbergs kollegaer i Fremskrittspartiet, bl.a. fra Oslo, Os, Tønsberg og Sogn og Fjordane, går også inn for bompengefinansiering av samferdselsprosjekter for å få gjennomført nødvendige investeringstiltak. Hva mener egentlig Fremskrittspartiet om bompengefinansiering av samferdselsprosjekter når virkeligheten går inn over dem, og de sitter med ansvaret? Er fokuseringen på at staten skal betale, bare en politisk floskel som blir synlig når de sitter med ansvaret? Her har Fremskrittspartiet avslørt at det er langt mellom liv og lære i partiet. De sier noe i opposisjon, men gjør noe helt annet i posisjon, når alle ønskene skal finansieres.
Oddbjørn Vatne (Senterpartiet), 2006-03-14:
Fellesskapen mellom Framstegspartiet og Senterpartiet er på mange felt svært liten. Men innafor samferdsel har me det felles at me ønskjer auka statleg satsing. Det viste kompromisset om Nasjonal transportplan, som også Soria Moria-erklæringa byggjer på. Det var så langt me kom den gongen, og eg trur faktisk det er det lengste Framstegspartiet har kome innafor samferdsel nokon gong. Målet for Senterpartiet er å få realisert flest moglege samferdselsprosjekt, og me har ei pragmatisk haldning til ulike finansieringsmåtar. Me liker lokal kreativitet, og me ser at våre politikarar lokalt og regionalt er pådrivarar for å få realisert oppgåvene. Rimeleg sjeldan finn me framstegspartipolitikarar i den same rolla. Men når prosjekta er ferdig utarbeidde og skal realiserast, er det fleire døme på at framstegspartipolitikarar sluttar seg til. Men me ser at dei sentrale haldningane i Framstegspartiet i større grad gjer ei slik tilslutning vanskeleg. Haldninga gjer at Framstegspartiet på mange måtar kjem på sidelinja i samferdselsdebattar i fylke og kommunar. Så tilbake til det som gjeld sletting av bompengegjeld. Når me ser på ei slik ordning, vil dette bli ei svært urettferdig ordning. Lokale initiativ har gjort at fleire saker blir realiserte utanom finansiering gjennom Nasjonal transportplan. Bompengar etc. har gjort at dei kan hoppe fram i køen. Lokalt har dei vore innforstått med at dette ikkje kunne blitt gjennomført utan at dei tok på seg å krevje bompengar over tid. Det ville då vere fullstendig gale om desse prosjekta no skulle få dekt bompengegjelda si. Ei auka statleg satsing må kome dei prioriterte prosjekta til gode, ikkje desse som er rykte fram i køen. Det er Senterpartiet si meining at ei auka statleg satsing skal følgje prioriteringane i Nasjonal transportplan. For meg, som for det meste er ute i kommune og fylkeskommune, er dette faktisk ein rimeleg uverkeleg debatt. Når ein over lengre tid har arbeidd med å løyse samferdselssaker på lokalplanet og på fylkesplanet, er det uverkeleg å kome til Stortinget og debattere ettergiving av bompengegjeld. Me ser dei store uløyste oppgåvene som ligg framføre oss, og meiner at det viktigaste er å kome vidare med å få løyst nye oppgåver. Me er skremde over ein taktikk som går ut på å gje lovnader i valkampen, for så å fremje sake-ne i Stortinget utan i det heile å ha prøvd å skape fleirtal for saka. Det kan sjå ut som om taktikken er å telje opp dei tapte slaga og fortelje kva Framstegspartiet har gått inn for. Andre parti vil heller profilere seg med kva saker dei har vore med på å få realisert. Eg skulle ønskje at Framstegspartiet i større grad lytta til sine representantar i kommunar og fylke som har vore med og støtta vegprosjekt med bompengar. Eg kan nemne fleire døme på dette.
Oddbjørn Vatne (Senterpartiet), 2006-03-14:
Eg er heilt einig i at det å satse på samferdsel, m.a. å byggje vegar, er eit svært viktig distriktspolitisk verkemiddel, og når det gjeld det, skal Senterpartiet leggje seg i selen vidare framover. Så til bompengeprosjekt: Det er kanskje ikkje så enkelt å oppdage dei. Men som ordførar veit eg at det er fleire ordførarar som arbeider med prosjekt som berre kan finansierast gjennom bompengar, slik som det ligg føre no. Eg kunne nemnt eksempel, men eg skal ikkje ta dei fram. Dei kjem ikkje på bana, fordi partiet si sentrale haldning er at dei er imot bompengar.
Oddbjørn Vatne (Senterpartiet), 2006-03-14:
Som representanten kjenner til: I samband med Nasjonal transportplan hadde Senterpartiet eit endå høgare mål for statleg satsing på veg m.a. Me kom så langt som me kom, og me håpar også å få realisert mest mogleg i denne perioden. I utviklinga vidare skal ein også sjå at Senterpartiet står i første linje når det gjeld å satse på statlege løyvingar. Lokalt ønskjer ein likevel å få fram fleire vegprosjekt. Og når lokale initiativ kjem, vil me gjerne støtte opp om dei og få dei fram, slik at vegane kan realiserast fortare ute i lokalmiljøa.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-14:
For det første vil jeg ikke forholde meg til de 10 milliardene. Vi i Venstre mener at det her er snakk om 20–25 milliarder kr ekstra. Det er altså slik at Fremskrittspartiet forholder seg annerledes til handlingsregelen enn det andre partier gjør. Jeg personlig synes det er beklagelig, for det er vanskelig, for ikke å si umulig, å diskutere politikk med partier som hele tiden har mer penger å rutte med.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-14:
Representanten Tenden har forstått spørsmålet, og trenger ikke å få det stilt tre ganger. Jeg vil gjenta mitt svar. Det er beklagelig at Fremskrittspartiet hele tiden forholder seg til en annen handlingsregel enn det de andre partiene på Stortinget gjør. Jeg synes det er beklagelig. Jeg skulle ønske at Fremskrittspartiet forholdt seg til den samme handlingsregelen, så kunne vi begynne å diskutere politikk og prioritere.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-14:
Jeg har et spørsmål til statsråden, som det er svært viktig for meg å få svar på. Det gjelder prosjektfinansiering, som regjeringspartiene er veldig opptatt av for tiden. Vil prosjektfinansiering si at man bryter handlingsregelen, og at det brukes mer av oljepengene?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
Eg er glad for at fleirtalet i komiteen i dag tilrår at forslaga i Dokument nr. 8:6 vert avviste. Eg meiner dei anslåtte økonomiske konsekvensane av forslaget er mykje større enn det forslagsstillarane legg til grunn. Eg vil understreke at i utgangspunktet er all investering i riksvegnettet her i landet eit statleg ansvar, slik det òg følgjer av første leden i § 20 i veglova. Men fordi finanspolitiske omsyn gjer at rommet for finansiering over statsbudsjettet ikkje er uavgrensa, har lokale og regionale initiativ over store delar av landet gjort at bompengar har vorte ei supplerande finansieringsform, slik det er opning for i andre leden av § 20. Dette har ført til ei forsering av ei rekkje prosjekt som det ville ha teke lang tid å realisere dersom dei skulle vorte finansierte med ordinære løyvingar. Ei tidlegare realisering av prosjekta gjev raskare tryggleiks- og framkomstvinstar for samfunnet. For næringslivet vil dette kunne innebere reduserte transportkostnader i tid og betre regularitet. Eg vil likevel understreke at alle bompengeprosjekta her i landet skal byggje på lokalt initiativ. Det skal liggje føre lokalpolitiske vedtak før prosjekta vert godkjende. Dette er eit prinsipp som eg òg vil følgje i framtida. Tal frå rekneskapane til bompengeselskapa viser at den totale bompengegjelda ved utgangen av 2004 var på om lag 10,8 milliardar kr. Det er ingen ting som tyder på at totalgjelda vil verte redusert dei næraste åra, sjølv om kvart enkelt prosjekt sjølvsagt vert nedbetalt. Vi må hugse på at bompengane vert brukte til finansiering av nye vegprosjekt, som gjev tryggare og betre vegløysingar der ein lokalt har valt slik finansiering i staden for å vente ytterlegare i tid. Gjeldsrenter oppstår i tillegg fordi dei fleste prosjekta tek opp lån for å få optimal framdrift og økonomi i anleggsprosjekta. Eg er redd at ved å følgje den linja som forslagsstillarane legg opp til, vil dette få store konsekvensar for satsinga på veginvesteringar i perioden 2006–2009. I mange av vegprosjekta som det no vert planlagt for, utgjer eksterne midlar ein viktig del av finansieringa. I det alt vesentlege er dei eksterne midlane bompengar. Berekningar viser at kostnadene ved å avvikle dei 46 vedtekne bompengeordningane vil vere i storleik 20–25 milliardar kr, gitt at all lånegjeld vert innfridd, all føresett lånegjeld til å fullføre prosjekt som har vorte sette i gang, vert innfridd og tapte bompengeinntekter som vert føresette å gå direkte til bygging, vert kompenserte. Eg deler synet til fleirtalet i komiteen om at forslaget vil gjere det umogleg å gjennomføre handlingsplanen til Nasjonal transportplan, og at fleire store samferdselsprosjekt i Noreg vil stå i fare dersom forslaget skulle verte vedteke.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
Forslaget i dag må sjåast i ein litt vidare samanheng enn berre dette å slette gjelda til dei vedtekne bompengeprosjekta der bompengestasjonane alt er komne opp, for kvar går skiljelinene mellom dei bompengestasjonane som står der i dag, og dei bompengeprosjekta som t.d. er vedtekne og der det skal opprettast bompengestasjonar? Difor vert det helt feil, som Framstegspartiet gjer, berre å konsentrere seg om dei bompengestasjonane som er i drift pr. 1. januar. Me må, som eg gjorde greie for i mitt svar, òg ta omsyn til dei som kjem i framtida. Me må faktisk ha eit prinsipielt forhold til dette. Anten har me eit system med bompengar, eller så får me avvikle systemet med bompengar. Då kan det ikkje vere slik at eit prosjekt som er vedteke for fem år sidan, får sletta gjelda si, medan det som er vedteke her for eit par veker sidan, ikkje kjem under det same systemet. For oss er dette òg eit prinsipielt spørsmål, der eit fleirtal i Stortinget har sagt at ein skal imøtekome bompengefinansiering når ein lokalt tek initiativ til det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
Det overraskar meg at forslagsstillarane ikkje kunne gjere greie for dei prinsipielle sidene omkring det forslaget dei sjølve har reist. Eg merka meg, som representanten Halleraker, at det fekk han ikkje svar på. No er dette eit noko kort varsel for meg til å kome med juridiske refleksjonar, men på prinsipielt grunnlag finn eg det problematisk at ein i Stortinget går inn og overstyrer drifta i private og halvoffentlege selskap, og i den grad det låg an til at eit fleirtal gjekk inn for forslaget, måtte eg som ansvarleg statsråd ha sett på dei juridiske konsekvensane og sjølvsagt òg diskutert det prinsipielle i tilknyting til dette. Det har eg ikkje gjort, i og med at det ikkje har kome signal om at dette forslaget ligg an til å samle eit fleirtal i Stortinget. Men at det her er nokre sider som sjølvsagt òg må drøftast, det er utvilsamt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
I motsetnad til Framstegspartiet har Senterpartiet gjennom mange år med ansvarleg styring både i kommunar og i fylke og òg i ulike regjeringar lært seg å prioritere. Me er sjølvsagt positive til vegprosjekt som staten fullfinansierer, men dei vedtekne rammene innafor dei ulike budsjetta har ikkje vore høge nok til at alle behova som ein har hatt lokalt, har vorte dekte. Eg ser såleis ikkje nokon motsetnad mellom det å vere positiv til å følgje opp lokale initiativ med bompengefinansiering og det å vere positiv til prosjekt som er fullfinansierte av staten. Eg er ikkje heilt sikker på om eg oppfatta spørsmålet rett, men viss det var slik, så ser eg ikkje heilt den store problematikken i forhold til det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
Prosjektfinansiering kan vere fleire ulike ting. Ein held no på med ei utgreiing om prosjektfinansiering. Det er eit samarbeid mellom Samferdselsdepartementet og Finansdepartementet der ein definerer kva denne regjeringa skal leggje i prosjektfinansiering, kva slags modell ein eventuelt skal velje, og om det skal prioriterast i 2007-budsjettet. Det arbeidet er på ingen måte ferdigstilt. Eg kan derfor ikkje svare på spørsmålet til representanten Tenden i detalj, men den førre regjeringa, der òg representantens parti var medlem, braut jo handlingsregelen med mange titalls milliardar kroner. Eg ser ikkje føre meg at prosjektfinansiering på nokon måte skal gå ut over handlingsregelens hovudformål.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-14:
Sidan fleire av representantane har vore innom statsråden og Senterpartiet som to sider av same sak, noko som for så vidt er rett, er det viktig å presisere eit par ting. Senterpartiet har kjempa fram samferdselsprosjekt lenge før Framstegspartiet vart stifta. Me har hatt éi linje, og det er at samferdselspolitikk er næringspolitikk og distriktspolitikk, og det har me framleis. Me kjem verken etter Framstegspartiet eller noko anna parti i så måte, men me er glade for, sjølvsagt, at Framstegspartiet både på dette og andre viktige område, som t.d. heimfallsrett, no nærmar seg Senterpartiet. Det ynskjer me velkomme. I motsetnad til Framstegspartiet så vedkjenner Senterpartiet seg dei vedtaka partiet har stått for i Stortinget. Det gjeld òg samferdsel. Me stod saman med Framstegspartiet om eit handlingsprogram i Nasjonal transportplan. Senterpartiet står framleis på det. Det er nedfelt i Soria Moria-erklæringa som grunnlag for denne regjeringa sin politikk, så ja, det vil verte meir pengar til samferdsel – ikkje fordi Framstegspartiet får gjennomslag, men fordi me har ei regjering som i sitt grunnlag har sagt at det skal verta meir midlar til samferdsel, og det kjem det då til å verte, sjølv om denne regjeringa vedkjenner seg, som sagt, dei vedtaka me har vore med på – me må prioritere mellom ulike sektorar. Framstegspartiet ynskjer ikkje å prioritere. I valet mellom riving av bomstasjonar og vegbygging seier Framstegspartiet ja takk, begge delar, i valet mellom auka satsing på fellesskap og auka forbruk seier Framstegspartiet ja takk, begge delar, og i valet mellom bruk av oljepengar til investering og til forbruk seier Framstegspartiet ja takk, begge delar. Å drive politikk handlar om prioritering. Senterpartiet er glad for at me er ein del av ei regjering som vil sikre at dette landet skal ha både låg kronekurs og låg rente, for alt det det betyr både for privatfolk og næringsliv, men som òg skal satse offensivt både på næringspolitikk og på samferdsel i dei kommande åra som me sit.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2006-03-14:
Etter å ha sett litt meir på Dokument nr. 8:44, har eg kome til den konklusjonen at det her er mest av forbrukarsaker, og etter § 12 i forretningsordenen skal dei gå til familie- og kulturkomiteen. Det kan òg vere snev av næringssaker i denne, så eg ser at det kan gå til ulike komitear, men eg heller nok i den retninga – etter å ha gått nærmare inn i det – at det klårt bør gå til familie- og kulturkomiteen. Men det eg kunne oppmode presidenten om, var at Presidentskapet eventuelt kunne ta ei vurdering av dette og kome tilbake og referere saka i neste stortingsmøte.
Bent Høie (Høyre), 2006-03-07:
Først til den åpenbare fristelsen det er for statsråden å – på en måte – svare at dette har Høyre hatt ansvaret for i fire år, så hvorfor er det ikke gjort noe? Arbeidet med modernisering i offentlig sektor krever veldig klar fokusering. Bondevik II-regjeringen hadde på moderniseringsområdet tre veldig klare områder i fokus. Det var å få redusert skjemaveldet, det var å få på plass gode elektroniske løsninger for samhandel mellom det offentlige og publikum og ikke minst mellom de ulike offentlige etater, og ikke minst var det en konkret plan for modernisering av offentlig sektor, der en har ti konkrete indikatorer på publikums oppfatning av utviklingen av det offentlige. Det blir spennende å følge med på de ti indikatorene i årene som kommer, når den nye regjeringen nå sitter med dette ansvaret. Men for å få dette på plass kreves det at den ansvarlige statsråden har dette i fokus hver eneste dag. Det neste prosjektet som vi hadde planer om, var å utvide åpningstidene i offentlig sektor. Jeg håper at den nye statsråden vil ta dette prosjektet videre. Men det vil kreve en veldig klar fokusering på konkrete mål og gjennomføring. Da er det nødvendig at dette arbeidet ikke er noe som foregår litt spredt og fragmentert, men at en fra Regjeringens side setter opp konkrete målbare resultatmål som alle kan følge med på om blir gjennomført. Jeg tok opp to forhold i min interpellasjon som jeg håper at statsråden kan gi en tilbakemelding på i den videre debatten. Punkt én var at statlige kontorer med stor publikumspågang skal være oppe til kl. 18 på hverdager og i noen tilfeller på lørdager. Det gjelder trafikkstasjoner, skatteetaten, Arbeidstilsynet, kontor for passhenvendelser og toll- og avgiftsetaten. Det andre var at alle statlige kontorer med publikumshenvendelse i løpet av denne stortingsperioden skal ha løsninger for telefonbetjening fram til kl. 18 på hverdager og fra kl. 10 til 14 på lørdager, eksempelvis Husbanken, Statens lånekasse for utdanning, Brønnøysundregisteret, Fylkesmannen, Statens forurensningstilsyn og Arbeidstilsynet. Er den ansvarlige statsråden så konkret at hun sier at målet er å få til dette i løpet av de fire årene, skal hun i alle fall ha Høyres fulle støtte i gjennomføringen av målene. Jeg er helt overbevist om at går hun så offensivt ut, vil dette være et mål som vil være gjennomført i slutten av denne fireårsperioden – på samme måte som den forrige regjeringens mål når det gjaldt modernisering som ble satt opp i begynnelsen av perioden, ble gjennomført i løpet av perioden.
Bent Høie (Høyre), 2006-03-07:
Jeg regner med at den forrige taleren hørte at når representanten Olemic Thommessen sa at han var skremt, var det av et totalbilde der en fikk et klart inntrykk av at dette skulle følges opp på en veldig fragmentert og spredt måte, og at det ikke var samarbeidet med de ansatte som stod i hovedfokus i forhold til det å bli skremt. Men det en kan bli skremt av, er jo at Senterpartiet gjentar sin feilaktige påstand om at det var kutt i kommunesektoren i forrige stortingsperiode, ja, selv etter at deres egen statsråd, kommunalminister Åslaug Haga, i skriftlig svar til meg har bekreftet at i Bondevik II-regjeringens regjeringsperiode var det den høyeste vekst i kommunenes frie inntekter siden 1997 – og i mellomtiden har faktisk Senterpartiet sittet med et betydelig regjeringsansvar. Jeg håper vi slipper å høre den påstanden igjen. Men for å snakke om noe positivt: Svarene og debatten i dag har jo vist at det er bred støtte og bred tilslutning til vårt ønske om å få utvidet åpningstidene. Det er veldig bra. Men det er også slik, som flere har påpekt, og det er jeg helt enig i, at utvidede åpningstider i kommunal sektor er et ansvar for våre lokalpolitikere. Men da er jo utvidet åpningstid i statlig sektor et ansvar for oss som er politikere her på Stortinget og i regjering. Jeg tror det vil ha stor virkning at staten går foran som et godt eksempel på at det er mulig å få til utvidede åpningstider på en rask og enkel måte. Jeg tror også at en er nødt til, som flere har vært inne på, å sette opp konkrete målbare mål akkurat på dette punktet. Her har vi jo en reform som den ansvarlige statsråden kan gjennomføre uten å måtte slåss i flere år med finansministeren, uten å måtte foreta store lovendringer, og uten å bruke mye tid på utredning; den kan faktisk gjennomføres på kort tid. Det rådet burde en jo fra opposisjonen ikke gitt til den ansvarlige statsråden, for jeg tror at hvis en gjennomfører dette, vil det være noe som publikum raskt legger merke til. Men hvis en fortsetter den veien som går på at dette får utvikle seg gjennom generelle målsettinger og gode ønsker, er jeg redd for at vi i 2009 også vil ha denne debatten og kunne vise til spredte – kanskje noen flere, men allikevel spredte – gode eksempler, uten at en fullt ut har innført en reform som gjør at publikum virkelig merker at her er det en forandring fra tidligere.