trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-17:
Jeg husker godt at vi da vi la fram vårt alternative budsjett i fjor, hadde en debatt med representanten Meling om hele tanken om en finansskatt. Representanten Meling var da imot hele tanken om en finansskatt. Nå er hun for tanken om en finansskatt. Det som har vært vårt mål, er at den delen av næringslivet også skal bidra mer til fellesskapet, at en ikke skal få en så stor skattesubsidie som en har fått til nå. Det skjer jo. Og så har det offentlige ordskiftet vist at den modellen som her har vært omtalt, og som ligger i budsjettet, ikke er den beste modellen. Mitt inntrykk er at det er det også Høyre mener. Det er derfor en nå er med på den merknaden der man ber regjeringen gå gjennom om det er den gode modellen. Da har vi hørt på innspillene, vi mener vi må foreslå det som er den beste modellen. Det er dessverre den som blir nedstemt, og jeg tror det ikke er på grunn av at man ønsker det, men på grunn av at man frykter EU.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-17:
Alle saker har både positive og negative effekter, og det er selvfølgelig slik at det at vi har et høyere avgiftsnivå på brennevin i Norge enn det man har i en del andre land, er en av grunnene til at en del prøver å smugle alkohol hit. Men vi må jo da ha et tollvesen og et politi som jobber aktivt for å motvirke det – det må vi gjøre alle mann. Vi mener det har vært viktig at Norge har et høyere avgiftsnivå på alkohol enn mange andre land, for alkohol har en høy samfunnskostnad. Det som vi legger inn i vårt alternative budsjett, er en reversering av en del av de avgiftslettelsene som kom på brennevin under Bondevik II-regjeringen, for da valgte man å sette ned brennevinsavgiftene ganske mye. Vi har ment at det var for mye, og at det var uklokt, og vi ønsker derfor å ha et litt høyere avgiftsnivå på brennevin enn det som er foreslått fra regjeringen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-17:
Finansminister Siv Jensen og representanter fra regjeringspartiene har vært veldig opptatt av å snakke om pendlerfradrag i høst, og det er hyggelig at de endelig har funnet ut at det kan være et godt virkemiddel for folk som har lang vei til arbeid. Men den historien som regjeringen har, er forunderlig, for i løpet av de første budsjettene regjeringen har gjennomført, har en pendler som pendler seks mil, fått 3 206 kr mer i skatt, og så tilbakefører regjeringen 80 kr. Da er mitt spørsmål til finansministeren: Mener finansministeren oppriktig at en tilbakeføring av 80 kr er noe særlig å skryte av?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-17:
Den siste kommentaren fra presidenten er helt riktig, skal dette gå ihop. Dette blir jo teknisk vanskelig veldig fort. Bokstav A, som høres veldig tilforlatelig ut, er tross alt hele inndekningen av hele statsbudsjettet. Det er da rammeområde 21 vi skal ta stilling til. Vi har diskutert 20 andre rammeområder og hver eneste gang har representanter fra Venstre sagt at nå har vi fått gjennomslag for ditt, nå har vi fått gjennomslag for datt, nå har vi fått stor kollektivsatsing, nå har vi fått satsing på skole, nå har vi fått ulike tiltak, og så kommer det til den dagen man skal gjøre opp regningen – nei, da skal man ikke være med. Sånn går det ikke an å styre et land. Enten må man være for, eller så må man være mot. Jeg husker svært godt den lørdagskvelden da det sto fire partiledere på rekke og rad. De var veldig stolte: Se, vi klarer å styre. Se, vi klarer å stå sammen. Vi har igjen fått til en budsjettavtale. Langt, langt på overtid – der alle tidsfrister var brutt, det hadde vært kaos i ukevis, vi hadde ikke hatt en eneste ordentlig saksbehandling i finanskomiteen, ikke én ordentlig drøfting. Men da skulle man liksom si: Jo, vi fire klarer det. Så har man prøvd å komme gjennom budsjettdebattene, man har skrytt av runde etter runde, og når man nå kommer til endepunktet, er man ikke enige allikevel. Da skal man stemme imot skatte- og avgiftsopplegget. Man skal stemme imot tollinntektene. Det er komplett uforståelig. Det må være den største mistilliten en representant kan vise overfor regjeringen når man svikter i siste sving. Jeg skjønner at Venstre ikke har tillit til dagens regjering, men jeg syns det er en veldig rar måte å jobbe på at man er med på all æren og ikke er med på å ta betalingen. Vi i Senterpartiet kommer også til å stemme mot bokstav A og alle undervedtakene som ligger der, og vi vil ha samme voteringsordning som Arbeiderpartiet når det gjelder 4 L. Så må de partiene som har ansvaret, ta ansvaret. Venstre har ansvaret for de utgiftene som dette landet har blitt påført, og som de har stemt for, alle de 20 rammeområdene, og da skal man også ta ansvaret for å finansiere det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-12-17:
Torsdagskvelden var jeg i partilederdebatt. Da brukte Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre all taletid på å snakke om alt det kaoset som var mellom Senterpartiet og Arbeiderpartiet. Det lyder ganske hult når man selv ikke klarer å skaffe inndekning for sine egne satsinger på de 20 rammeområdene vi nå har vedtatt. Jeg har vokst opp delvis i en Venstre-tradisjon, og det som har vært noe av utfordringen for Venstre, er at der det er to representanter fra Venstre i samme sal, er det to ulike meninger! Vi får håpe at når det er to representanter i salen – nå har Venstre klart å komme seg inn igjen i salen, de har vært ute store deler av debatten – er det to ulike meninger, og at Trine Skei Grande klarer å mene det samme i dag som hun mente på torsdag, og det samme som hun mente for en måned siden, da hun sto sammen med budsjettpartnerne. Det er ganske klokt for en partileder å tørre å mene det samme når det kommer til votering som når en står og skryter på tv. Så det blir interessant når vi får høre Skei Grande nå, om det fortsatt er sånn i Venstre-tradisjonen, at når det er to ulike representanter i salen, så er det to ulike meninger. – Det får vi tro det er.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Det borgerlige statsbudsjettet for 2015 vakte oppsikt da det ble lagt fram, og da det ble vedtatt, på grunn av svært usosiale kutt på den ene siden og store skattekutt til landets rikeste på den andre. Det vi fikk høre fra Høyre da, var at det var viktig med store skattekutt til de aller mest formuende fordi det ville frigjøre kapital til å skape flere arbeidsplasser. Nå har vi fasit for budsjettåret 2015, og det kom nye tall fra SSB i går. Det er jo ikke akkurat flere arbeidsplasser i Norge enn det var året før. Tvert imot er vel denne regjeringen den minst effektive på mange år når det gjelder å skape nye arbeidsplasser i privat sektor, men det ble 10 700 flere fattige. Hva er Høyres kommentar til at regjeringens politikk nå beviselig øker forskjellene og fattigdommen i Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
For noen dager siden sa arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie til VG at skattekuttene til regjeringen «gjør at flere kan leve av egen lønn». Da må man i så fall legge til grunn at det at flere kan leve av egen lønn, innebærer noen skattekutt som tilsvarer noen ekstra kneippbrød i året. Ambisjonsnivået er med andre ord lavt. Jeg merker meg i denne debatten at finansministerens eget parti ikke tar replikk på talspersonen til det største opposisjonspartiet, partiet som ellers sier de er for skattekutt for folk flest. Det kan jo ha noe med at både Arbeiderpartiets og Sosialistisk Venstrepartis skatteopplegg innebærer større skattekutt for folk flest enn det finansministerens parti klarer å levere. Er representanten Wickholm enig i at denne debatten så langt tyder på resignasjon fra Fremskrittspartiet, som nå viser seg å være det elitistiske partiet vi hele tiden har visst at det er?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Hvis jeg hadde levert så usosiale greier som det som ligger i dette budsjettet her, så hadde jeg også trengt støttereplikker fra Høyre. Representanten Steffensen sa at historien viser at skattene øker for vanlige folk når venstresida styrer, men så er det nå sånn at en person som tjener 300 000 kr i året, fikk 4 600 kr i skattekutt da Kristin Halvorsen var finansminister. Mens den samme personen får 1 kr og 65 øre kr dagen i skattekutt av Siv Jensen og Fremskrittspartiet i dette budsjettet. For det første: På en skala fra 1 til 10, hvor nedverdigende synes representanten Steffensen det er å gi 1 kr og 65 øre dagen til hjelpepleiere og håndverkere, men hundretusenvis av kroner til fiffen? For det andre: Hvis det er skattekutt til næringslivet Fremskrittspartiet sier at de prioriterer, hvorfor smeller de da til med 1,8 mrd. kr i kutt i startavskrivninger på maskiner og utstyr til akkurat de bedriftene som trenger å investere og omstille seg i en tøff tid for landet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
La oss først ta en titt på en familie med to barn. La oss si at begge tjener 400 000 kr hver, de eier sin egen bolig, og de har to dieselbiler som de begge kjører gjennomsnittlig kjørelengde i Norge. Det er mye. De vil sitte igjen med 5 363 kr ekstra med vårt forslag til budsjett, inkludert skatteøkning på bolig, fordi vi ikke bruker milliarder på å senke skatten for dem som er rikest. For det andre innretter vi engangsavgiften sånn at det lønner seg å velge miljøvennlig. For det tredje har vi en mer distriktsvennlig profil fordi vi ønsker å endre flypassasjeravgiften slik at den tar hensyn nettopp til de delene av landet der man ikke har et godt alternativ til fly. Og for det fjerde har vi foreslått et kommuneopplegg der vi øker kommunenes inntekter med 6 mrd. kr og dermed gjør det mulig med et helt annet velferdstilbud og en helt annen attraktivitet for å bosette seg, jobbe og skape arbeidsplasser i distriktene.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Jeg vil takke for komplimenten og gi den tilbake: Syversen er en velformulert og god komitéleder. Når det gjelder Arbeiderpartiet og fordelingsprofil, vil jeg bruke en skihoppmetafor: For et års tid siden var Arbeiderpartiet Eddie the Eagle, som verken hoppet pent eller langt. Nå, med sitt alternative statsbudsjett for i år, er Arbeiderpartiet heller Espen Bredesen før VM i Falun i 1993: Stilen har blitt svært god, de lander til 20, men de hopper fortsatt ikke langt nok. Det å uttrykke vilje til å øke formuesskattenivået tilbake til 2013-nivå er en veldig positiv utvikling fra Arbeiderpartiet. Jeg mener fortsatt at deres aksjerabatt skaper en veldig uheldig fordelingsprofil sammenlignet med da vi styrte landet sammen. Men nå er vi halvveis, og jeg har god tro på at med et sterkere SV etter stortingsvalget neste år skal vi klare å forhandle fram et godt og omfordelende skatteopplegg for folk flest, som gjør at de som har mest, bidrar mer.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Finansministeren snakket om å drive en effektiv klimapolitikk. For å gjøre det må man legge til grunn og mene at menneskeskapte klimaendringer er et problem. Men den nå tilbakevendte Carl I. Hagen, som nå er stortingskandidat for Oslo Fremskrittsparti, har alliert seg med hele sju representanter i Fremskrittspartiets stortingsgruppe i et forslag om å avvise de menneskeskapte klimaendringene. Så mitt spørsmål til finansministeren er: Hva er vitsen med en effektiv klimapolitikk hvis man ikke tror noe på at de farlige klimaendringene er menneskeskapte i første omgang?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Egentlig hadde jeg tenkt å ta ordet utelukkende for å ta opp SVs forslag, for det glemte jeg å gjøre i mitt innlegg. Det ville jo vært uheldig, så nå tar jeg opp våre forslag. Så kan det se ut til at det er behov for mer stemmeforklaring. Det er fordi Venstre, etter en hel høst med harde forhandlinger om nettopp statsbudsjettets inntektsside, varsler at de – så vidt jeg forstår – vil stemme mot A og dermed hele statsbudsjettets inntektsside. Det må jeg si er svært oppsiktsvekkende. Det betyr jo at alle de sakene Venstre har profilert seg på å forhandle med regjeringen om, og blitt enig med regjeringen om, akter de å stemme mot. Det innebærer også at det blir Kristelig Folkeparti alene som sikrer flertall for regjeringens skattekutt til de rikeste og hele regjeringens skatteprofil. Hvis Venstre akter å stemme mot rammen, altså A under Innst. 3 S for 2016–2017, ser ikke jeg noen annen mulighet for SV enn at også vi da selvfølgelig stemmer mot – hvis den voteringen først i realiteten åpnes. Så kan jeg legge til at vi anser likevel vårt forslag til skatte- og avgiftsopplegg som fremmet i finansinnstillingen og votert over i realiteten under finansdebatten – bare så det for ordens skyld er sagt.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-17:
Det er mildt sagt oppsiktsvekkende å høre de samme borgerlige partiene som i forrige periode studerte enhver nyanse i offentlige uttalelser fra de tre rød-grønne regjeringspartiene og kalte det kaos, nå prøve å si at et parti som stemmer imot hele statsbudsjettets inntektsside, egentlig ikke er imot. Enten stemmer man for alle skattene og avgiftene som man har blitt enige om, eller så stemmer man imot. Det er ikke mer komplisert enn det. Og det er ikke mulig å tolke det at Venstre stemmer imot hele forslag til vedtak A i Innst. 3 S for 2016–2017 som noe annet enn at de er imot statsbudsjettets inntektsside. Det er en ganske dramatisk utvikling i løpet av en debatt i Stortinget. Begrepet borgerlig kaos kommer raskt til syne. Jeg vil slutte meg til den voteringsordenen Arbeiderpartiet legger opp til for Innst. 4 L for 2016–2017. Der er også vi fortsatt innstilt på å ha en forenklet voteringsorden, selvfølgelig under forutsetning av at det ikke brukes mot hverandre.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Her var det mange påstander fra Høyre. Høyre er jo et kalkulatorparti som er glad i å sitte og regne på ting selv, og se hva ting koster. Men det er også sånn at når denne regjeringen har gjennomført massive skattekutt, skattekutt som ser ut til å ha hatt ingen effekt for å bidra til sysselsettingen eller tilvekst av arbeidsplasser i privat sektor, må det bare slås fast at de pengene har vært brukt helt feil. Det at Arbeiderpartiet på ett år ikke klarer å rette opp igjen alle de skattekuttene som Høyre har gjort gjennom fire år, tror jeg ikke man skal være veldig overrasket over. Det ville ikke være i tråd med det som er Arbeiderpartiets måte å drive politikk på, nemlig seriøst og forutsigbart, og det har vært viktig for oss når vi har laget vårt budsjett også denne gangen.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
La meg først si at når man snakker om frie midler og penger som skal følges uten dekret, kunne jeg henlede representanten Syversens oppmerksomhet mot kommuneopplegget for kommende år, hvor det meste av midler er bundet opp. Noen vil si at mer midler enn det som er kommet av nye, friske midler, er bundet opp, slik at mange kommuner nå reelt sett opplever kutt i det som er inneværende års budsjett. Når det kommer til frivilligheten, må vi bare konstatere at frivilligheten selv har sagt at dette er et av de dårligste budsjettene som er lagt fram for frivilligheten noensinne, og at den satsingen som er til stede, ikke er god nok. Det er selvfølgelig hyggelig at Kristelig Folkeparti og Venstre har fått til ting i siste sving, men som helhet, som en satsing på frivillighet i Norge, er dette budsjettet langt unna det vi kunne håpe på, og langt unna det som har vært tidligere år.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Her tror jeg det er grunnleggende uenighet om hvordan man ser på hvordan man skaper arbeidsplasser i en vanskelig tid. Arbeiderpartiet har fått SSB til å regne på forskjellen i måten Venstre og regjeringen bruker penger på, og særlig når det kommer til kuttene i formuesskatten. Da har man regnet seg fram til at cirkakostnaden ved å skape én arbeidsplass i privat sektor gjennom kutt i formuesskatten, er 64 mill. kr. Hadde man brukt pengene på en annen måte, kunne man fått alt fra 15 til 70 ganger flere arbeidsplasser per investert krone enn det som regjeringen legger opp til. Jeg tror at det å skape et marked og mulighet for private bedrifter som allerede eksisterer, til å bygge seg opp, komme gjennom en krisetid, få muligheten til å se etter nye markeder og omstille seg, er en mye bedre måte å bruke pengene på enn å kanalisere det rett inn på enkeltmenneskers sparekonto, for deretter å få en vurdering av om de er villig til å satse pengene på arbeidsplasser.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Jeg var inne på noe av dette i mitt innlegg, og jeg legger også merke til det som representanten Valen sier, at Fremskrittspartiet ikke tar replikk. Det er nok fordi de er bekymret for å måtte delta i en aktiv debatt hvor de må svare for at de har valgt å bruke de store pengene på å gi de 12 pst. med formuesskatt i Norge, massive skattekutt. Men med Arbeiderpartiets opplegg, som Valen er inne på, får altså 80 pst. av landets befolkning lavere skatt enn med Fremskrittspartiets opplegg, gitt at de ikke har formue. Jeg har aldri hørt at «taglinen» på Fremskrittspartiets navn er «partiet for folk flest med formue», men det er mulig det er det som må bli det nye mantraet, for det er helt tydelig å se i budsjettet at det er slik pengene prioriteres. Jeg vet ikke om det er et resultat av at de nå samarbeider med Høyre, men det er altså det som har blitt Fremskrittspartiet i denne perioden.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Siden vi ikke fikk muligheten i forrige runde, får vi ta opp igjen diskusjonen rundt partiet for de formuende. Det er sånn at 25 pst. av kuttene i personskattene har gått til de 5 pst. rikeste i landet. Det er bare 12 pst. av befolkningen som betaler formuesskatt – de har fått massive skattekutt. Fire av fem får lavere skatt med Arbeiderpartiets opplegg enn med regjeringens opplegg. Da blir mitt spørsmål: Hvor er det Fremskrittspartiet som skulle gi skattekutt til folk flest? Det er nå Arbeiderpartiet og SV som gir skattekutt til folk flest, samtidig som vi lar dem som har aller mest, betale litt mer.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Kristelig Folkeparti har sitt primære opplegg i denne innstillingen, og der har de lagt inn en netto skatteøkning sammenlignet med regjeringen på 8,5 mrd. bokført og 9,3 mrd. påløpt. Kristelig Folkeparti er heller ikke enig i innfasingstempoet til regjeringen når det kommer til oljepengebruk og markerer det med å ligge 200 mill. kr under regjeringens innfasingstempo. Så har vi hørt her omfattende kritikk fra regjeringspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet, for at Arbeiderpartiet øker skattene i størrelsesorden 10 mrd. kr, og det latterliggjøres at vi ligger under med 4 mrd. kr i oljepengebruk, som beskrives som ikke viktig. Hva tenker Kristelig Folkeparti og Syversen når han hører sine egne samarbeidspartnere dømme nord og ned det som på mange måter også er Kristelig Folkepartis tilnærming og politikk i saken?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Nå er vi på inndekningssiden av budsjettet, og Venstre var ute bl.a. i Dagens Næringsliv allerede dagen etter at budsjettforliket var i havn, og sa at de syntes at forslagene til inndekning var meget ukloke og skulle ønsket at man hadde gjort dette på en annen måte. I Dagsavisen den 12. desember er det en sak som bl.a. omhandler finansskatten som Terje Breivik nå snakker om. Der sier Breivik: «Vi vil ikke stemme for regjeringens modell subsidiært.» Hele regjeringens skatte- og avgiftsopplegg inneholder denne finansskatten. Betyr det at Venstre og Breivik vil stemme imot hele regjeringens skatte- og avgiftsopplegg?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Stortingets forretningsorden tillater ikke at man stemmer over deler av regjeringens skatte- og avgiftsopplegg. Det er helhetlig fra regjeringen, med en ramme hvor man må ha inndekning for helheten, så det er litt uklart for meg hvordan Venstre på noe tidspunkt hadde tenkt å markere motstand mot bare denne delen. Jeg får ikke helt klarhet i det. Anbefaler Venstre og representanten Breivik nå at man egentlig skal stemme imot hele regjeringens skatte- og avgiftsopplegg, hvor regjeringens modell for finansskatt inngår som en viktig del? Det er ikke adgang til å reservere seg mot deler av det opplegget, i hvert fall slik som denne representanten forstår forretningsordenen.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Jeg kan ikke se at det ligger inne et forslag til en helhetlig skatte- og avgiftsmodell som det går an å stemme for, hvor Venstres forslag til finansskatt er en del av det, og hvor man gir inndekning for hele den rammen som er en del av budsjettavtalen, med Venstres modell for finansskatt. Stemmer man for regjeringens helhetlige opplegg, er det det som vil være norsk skatte- og avgiftslov fra 1. januar. Uansett hva man måtte stemme for av løse forslag i tillegg til det, vil jo ikke det påvirke realiteten med at det er den rammen med det forslaget man stemmer for.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2016-12-17:
Mens hele sysselsettingstilveksten under Arbeiderpartiet tilfalt arbeidsinnvandrere, har vi sett at det i år og i fjor til sammen er startet rundt 110 000 nye virksomheter i Norge, ifølge SSB – dette som følge av bedre rammebetingelser og skattepolitikk fra denne regjeringen. Da regjeringen fjernet arveavgiften, kalte Arbeiderpartiet det usosial skattelette, men har senere ikke gjeninnført den. Da regjeringen fjernet feriepenger for arbeidsledige, kalte Arbeiderpartiet det usosialt, men har ikke gjeninnført det. Da regjeringen innførte flypassasjeravgift, kalte Arbeiderpartiet det usosialt, men velger selv å beholde den. Det er helt greit. Vi vet at Arbeiderpartiet er sterkere i retorikken enn i politikken. I Arbeiderpartiets alternative budsjett er det foreslått en skatteøkning på rundt 10 mrd. kr, men alle skatteløftene, inkludert fysisk aktivitet i skolen, skolemat, tannhelse, osv., er beregnet å koste mellom 15 mrd. kr og 22 mrd. kr i tillegg. Betyr det at Arbeiderpartiets egentlige skatteregning er på 25–32 mrd. kr mer, eller skal alle disse løftene brytes?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2016-12-17:
Det har blitt en interessant utvikling her, hvor vi ser Høyre og Fremskrittspartiet trekke Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti etter seg i skattepolitikken, og det er oppstått en skattekonkurranse om hvem som kan gi mest i skattelette til folk flest. Og det er jo bra. Denne regjeringen har sørget for at man både gir skatteletter til næringslivet og til folk flest, for det må følge hverandre litt. Vi ser nå at 110 000 nye virksomheter er etablert de to siste årene på grunn av bedrede konkurranseforhold i Norge etter denne regjeringens politikk. Så hørte vi representanten Wickholm si at de ikke ville klare å gjøre om på Høyre og Fremskrittspartiets skatteletter det første året. Da gjenstår det å øke skattene mer enn 10 mrd. kr første året. Men da gjenstår det et løfte om økte skatter på 15–20 mrd. kr i tillegg. Hvordan tror Fremskrittspartiet disse økte skattene vil påvirke næringslivet som skal gi arbeidsplasser til folk flest, og gi dem muligheter nettopp under omstillingen til å skape de arbeidsplassene folk flest trenger?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Representanten Wickholm snakket seg nesten varm om fagforeningsfradraget, og det er sikkert mye bra i det. Et annet tema som går på en annen del av samfunnet, som etter Kristelig Folkepartis mening også er viktig, er de frivillige organisasjoner. Med det flertallet som nå har vært i denne sal, har vi mer enn fordoblet beløpet for hva som gir rett til fradrag på skatten for gaver til frivillige organisasjoner. Det er viktig, for dette er penger som i realiteten kommer frivilligheten til gode, uten at det kommer et eller annet dekret fra myndighetene om hvordan de pengene skal brukes. Dette er frie midler. Hva er grunnen til at Arbeiderpartiet ikke er med på dette løftet for frivilligheten?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Det var vel en boktittel en gang som het «Men tankene mine får du aldri», men litt kan jeg jo si. Det er klart at vårt opplegg er det beste, jeg tror alle skjønner at har man fremmet et alternativt budsjett, er det jo det man står for primært. Når det gjelder det felles opplegget som vi nå har med regjeringspartiene, er det veldig mange punkter her som også Arbeiderpartiet er med på, nemlig nedsettelse av selskapsskatt, formuesskatten når det gjelder arbeidende kapital, og på eiendom. Jeg er egentlig glad for, hvis man ser den store bredden i det, at det er en stor og bred enighet om skattesystemet i Norge, det tror jeg er viktig både for næringslivet og for enkeltpersoner. Så er vi uenige om noen satser, og der ligger vi nok midt imellom Arbeiderpartiet og noen andre partier.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
For det første er jeg veldig glad for at det blir enstemmighet om det forslaget som representanten Flåtten refererte til, og det viser jo litt av dilemmaet etter som hvilken posisjon man inntar i debatten. Tar man posisjonen ut fra hva som er verdiskapningene i samfunnet, så er de fleste opptatt av skatt, at det også er et element som er viktig for å bidra til økt verdiskapning. Når man kommer til den store debatten om hvor mye velferd man har råd til, blir plutselig skattespørsmålet et annet. Det er denne sammenhengen i hvert fall Kristelig Folkeparti er opptatt av, at et skattesystem som også bidrar til å løfte næringslivet og, gi muligheter for investeringer, vil til syvende og sist også være bjelken for et godt velferdssamfunn. Der opplever jeg at vi har mye til felles med Høyre. Vi har en litt annen innretning på formuesskatten, men at dette har en sammenheng, det er jeg helt enig i.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Representanten Serigstad Valen er definitivt en velformulert talsperson på vegne av sitt parti, noen ganger nesten en agitator, vil jeg si, og da legger jeg ikke nødvendigvis noe negativt i det. Men representanten Serigstad Valen har ved flere anledninger angrepet Arbeiderpartiet når det gjelder profilen på deres skatteopplegg, og ikke minst fordelingseffektene. Så mitt spørsmål er: Mener representanten Serigstad Valen at Arbeiderpartiet har forlatt den enigheten som Arbeiderpartiet og SV hadde i forrige regjering på dette området?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Når det gjelder finansskatten, er det jo enighet i Stortinget om å se videre på innretningen av denne skatten, også fordi det er nedsatt et utvalg som skal se på skatteproblemstillinger i forbindelse med de offentlig eide finansinstitusjonene. I den forbindelse vet jeg at det er nedsatt en arbeidsgruppe, er det vel, og næringen selv ber nå om at de kan inkluderes i det arbeidet. Så mitt spørsmål er: Er det en anmodning finansministeren vil etterkomme?. Og eventuelt på hvilken måte vil man ellers få inkludert også den næringen som blir såpass berørt av dette, i arbeidet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Nå har presidenten selv angitt den veldig kloke måten å legge opp voteringen på, så det slipper jeg å komme med noe forslag om. Jeg vil bare gi min fulle tilslutning til den måten, for å gjøre det enklest mulig. Det er ikke slik at Venstre har vært imot hele inntektssiden av budsjettet. Det det har vært spørsmål om, er innretningen av finansskatten. Der er – som har vært nevnt – Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre enige, og det er uttrykt i forslag nr. 8 i innstillingen, som er fra et mindretall, selvfølgelig. Vi vet at det ikke får flertall. Vi står inne for det beløpet som skal inn, og vi støtter da subsidiært det flertallet som har manifestert seg i forbindelse med behandlingen av saken. Jeg vil da tilrå Kristelig Folkepartis gruppe å stemme for komiteens tilråding når det gjelder både innstillingens forslag til vedtak A og det øvrige, slik at det ikke skal være noen tvil om det.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Arbeidarpartiet kjem stadig vekk med initiativ til å debattera kor mange eller få nye arbeidsplassar som vert skapte i privat sektor, slik òg i dag i ein tidlegare replikk. Ein ting er at Arbeidarpartiet grovt, ja nesten uverdig, forenklar premissane for debatten, men debatten vert i tillegg temmeleg uinteressant om ein faktisk er oppteken av menneska som er råka av arbeidsløysa, og ikkje av retorikk. Det vert uinteressant i den forstand at Arbeidarpartiet ikkje er villig til å bruka skattesystemet aktivt, som det tunge verktøyet det er, for å skapa fleire arbeidsplassar i privat sektor – heller tvert imot, med ei skatteskjerping på vel 10 mrd. kr som råkar næringslivet, norske arbeidsplassar, direkte. Spørsmålet til representanten Wickholm er: Trur han verkeleg at skatteopplegget til Arbeidarpartiet er eit skatteopplegg som legg betre til rette for norsk næringsliv, norske arbeidsplassar, skapar ny vekst, enn det som vert vedteke i dag? Eller er det medveten dobbelkommunikasjon med tanke på det komande valet?
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Det siste spørsmålet har eg nesten ikkje lyst til å svara på, med tanke på det røysteopplegget som no er avtalt mellom fraksjonsleiarane i salen i dag. Viss eg forstår representanten Wickholm dit at Arbeidarpartiet ikkje er med på eit sånt opplegg, kjem nok eg til å teikna meg for eit nytt innlegg, koma med ei røysteforklaring og røysta imot den delen av skatteopplegget som vedkjem finansskatten.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Eg kan roa representanten Wickholm med at Venstre kjem til å røysta for Venstre sin modell for finansskatt, som er ein modell som går på det konkrete resultatet, ikkje på å straffa norske arbeidsplassar, som den modellen som representanten Wickholm kjem til å røysta for, gjer.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Eg synest det er heilt utruleg at representanten frå det største partiet på Stortinget gjer replikkordskiftet til eit spørsmål om «technicalities», underforstått at partiet sjølv tydelegvis ikkje vil stå inne for det som dei primært meiner i denne saka. Og viss det er sånn som eg oppfattar, at Wickholm, som eg oppfattar som fraksjonsleiar i denne samanheng, går vekk ifrå det røysteopplegget som me har avtalt med presidentskapet for å få ei kjappare avrøysting, teiknar eg meg her og no for eit nytt 3-minutters innlegg for å koma med ei røysteforklaring på vegner av Venstre.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Eg er heilt samd i det som eg les at ligg underforstått bak spørsmålet frå representanten Flåtten, at viss det er eit område me med fordel kunne gjort meir med, sjølv i denne perioden, og som me utvilsamt bør prioritera i neste periode, er det den ekstra skattleggjinga ein har for norske eigarar som eig aksjar i norske bedrifter. Så der er nok Venstre og partiet som representanten Flåtten representerer, svært samde.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Presidentskapet hadde i utgangspunktet lagt opp til ei røysteordning i denne saka i tråd med tradisjonen, for å sikra at alle primærstandpunkta vart godt varetekne. Denne røysteordninga har, slik eg no oppfattar det, Arbeidarpartiet valt å fråvika – og eg les mellom linjene – for å tvinga Venstre til å røysta imot sitt eige standpunkt om finansskattemodellen. Spel er tydelegvis viktigare enn å stå for det ein meiner. Venstre må då dessverre seia frå talarstolen at me ikkje lenger er ein del av innstillinga når det gjeld forslaget til vedtak A, rett og slett fordi finansskattemodellen som ligg inne i A, ikkje er ein del av den avtalen Venstre har inngått med samarbeidspartia. Eg ber då om at det vert registrert at me røystar imot heile A i innstillinga.
Terje Breivik (Venstre), 2016-12-17:
Dette var ein rar, lærerik runde, der Stortinget fråvik normal røysteprosedyre for å bruka formalitetar som middel for å tvinga fram standpunkt eit parti ikkje har. Så har unekteleg òg klimaet for forliket i denne salen vorte forverra. Venstre har fått rikeleg med høve til å utdjupa dette og markert kva me meiner tidlegare i debatten. Så for ikkje å forverra samarbeidsklimaet ytterlegare kjem Venstre til å røysta for tilrådinga frå komiteen, til A, i innstillinga.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg registrerer at det er veldig enkelt å være i opposisjon og kreve skattelettelser, men at det trengs et Fremskrittspartiet i posisjon for å gjennomføre dem. Historien viser at hvert eneste år mellom 2005 og 2013 fikk de som hadde inntekter på mellom 350 000 og 750 000 kr, økt skatt med Arbeiderpartiet i regjering. Den samme gruppen har opplevd å få redusert sin skatt hvert eneste år med Fremskrittspartiet i regjering, og de vil nå betale mellom 2 500 og 6 000 kr mindre i skatt i 2017 enn de gjorde i 2013 da vi overtok. Samtidig, som jeg nevnte, vil en gjennomsnittlig familie betale om lag 8 000 kr mindre i skatt i 2017 enn de gjorde i 2013 da vi overtok. Det synes jeg vi som parti skal være stolte av. Det viser at vi har klart å få til reduserte skatter for vanlige folk.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
I motsetning til representanten Pollestad er jeg opptatt av å redusere bompengeandelen for norske bilister når vi er i regjering. Det som var fakta i forrige periode, var at mens Pollestad var statssekretær i Samferdselsdepartementet og var med og laget den nasjonale transportplanen hvor det ble en rekordsatsing på bompenger, visste han ikke hvor mye bompenger de la inn, for det første denne representanten gjorde da han kom på Stortinget, var å stille spørsmål til samferdselsministeren: Hvor mye bompenger er det forventet å bli bygd med den nasjonale transportplanen de neste fire årene? Det var holdningen til Senterpartiet når det kom til bompenger. Mens Fremskrittspartiet har sørget for at vi har kuttet åtte bomprosjekter, og vi har redusert takstene i om lag tjue. Det er bare å spørre bilistene i f.eks. Nord-Norge, som betaler 2 mrd. kr mindre i bompenger med Fremskrittspartiet i regjering enn de ville gjort om Geir Pollestad hadde fortsatt i Samferdselsdepartementet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Tusen takk for et veldig interessant og godt spørsmål. Nei, jeg deler jo bekymringen til Høyre for at økt skattebyrde for norske bedrifter ikke er veien å gå. I den tiden vi opplever nå, hvor bedrifter langs hele Vestlandet fra Kristiansand til Kristiansund sitter og lurer på hvordan de skal redusere underskuddet sitt, og hvordan de skal klare å beholde flest mulig av sine ansatte, er jeg bekymret for at Arbeiderpartiet skal komme i regjering og få gjennomført sin politikk med økte skatter, hvor de det første året har sagt det skal være 10,5 mrd. kr, og hvor vi bare kan forvente ytterligere økning i årene som kommer. Det er bekymringsfullt.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Igjen vil jeg si at jeg er fornøyd med den jobben vi har gjort når det kommer til skattelettelser til vanlige folk. Vi har sørget for at alle grupper får redusert skatt, mens historien viser at gruppene fikk økt skatt mens de rød-grønne var i regjering. Når vi nå snakker om lavinntektsfamilier, er det ikke bare skattekutt som er blitt gjort av grep. Det er blitt gjort betydelige forbedringer i f.eks. bostøtteordningen. Det vil komme tusenvis til gode. Det er blitt lavere priser i barnehager for dem som tjener 473 000 kr eller mindre. Det er nesten 6 000 kr i året. Flere får gratis kjernetid i barnehagen. Dette er bare noen tiltak som er med på å sørge for at vi har løftet lavinntektsfamiliene, sånn at de får en bedre hverdag, samtidig som vi har lansert en strategi mot barnefattigdom, som også vil være med å hjelpe for lavinntektsfamilier.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-12-17:
Då representanten Steffensen dreiv valkamp i 2013, lovde han kutt i avgifta. Representanten Steffensen bur i Gjesdal kommune. Der finst det ei bygd som heiter Dirdal. Viss ein bur i Dirdal og er bonde, har ein fått dyrare diesel. Viss ein bur i Dirdal og er pendlar, har ein fått dårlegare pendlarfrådrag og dyrare diesel. Dette er ein distriktsfiendtleg politikk. Bur du i Stavanger, lovde Roy Steffensen kutt i bompengar. No fekk folk i Stavanger julegåve frå regjeringa. I går vart det lagt fram forslag frå Framstegspartiet og Høgre i regjering om ei bompengepakke på 25 mrd. kr. På enkelte punkt for næringsdrivande med tung varebil vil det verta høgare bompengar enn ein vedtok lokalt. Spørsmålet mitt er: Vil representanten Steffensen seia unnskyld til veljarane i Gjesdal, i Dirdal og i Rogaland?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-17:
Kristelig Folkeparti står inne i en merknad og bak et forslag fra flertallspartiene utenom regjeringspartiene, om at det haster mer med skattefradrag for privat eierskap for nystartede selskaper. Nå har Siri Meling sagt at også vi slutter oss til forslaget, antagelig ikke kritikken, samtidig som man ønsker skattefradrag for private. Så hører man i denne debatten at regjeringspartiene på den andre siden kritiseres for skattereduksjoner på eierskap for eksisterende bedrifter. Da er mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti: Hvordan vil Kristelig Folkeparti stille seg i den debatten som må komme om skatt på privat norsk eierskap generelt, for det er viktig inn i det å skape nye arbeidsplasser?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-12-17:
I denne debatten har regjeringspartiene blitt kritisert for reduksjoner i skatten på privat eierskap, både i dette budsjett og i det vi har gjort over tid. Samtidig blir regjeringspartiene kritisert for at vi ikke gir tilstrekkelig skattefradrag raskt nok for oppstartsbedrifter, men at vi ønsker å se på følgene av dette. Vi blir kritisert for det når vi slutter oss til forslaget. Men spørsmålet mitt til Venstre er i grunnen det samme som jeg hadde til Kristelig Folkeparti: Hvordan ser Venstre på de fremtidige betingelsene for norsk privat eierskap på skattesiden når vi løfter blikket litt fra denne debatten?
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Både Senterpartiet og Arbeiderpartiet er opptatt av gründere og oppstartsbedrifter. Ja, det finnes til og med flere partier som sier at de er opptatt av det, men dessverre ser det ofte ut til at det kun er i festtaler. I fjor ba også et bredt flertall regjeringen om å utrede ulike modeller for skatteincentiver/skattefradrag for langsiktige investeringer i oppstartsbedrifter. Åpenbart er regjeringen motstander av det. Men nå har vi da hørt her i dag at regjeringspartiene allikevel slutter seg til forslaget, så de har vel kommet til at det ble litt for flaut å bli nedstemt i den saken. Men i og med at Senterpartiet er opptatt av oppstartsselskap, kan representanten Slagsvold Vedum forklare hvorfor de ikke er med på forslaget om incentiv til medeierskap? Ser ikke Senterpartiet fordelene ved at ansatte er medeiere i bedriften de jobber i, og kan representanten forklare hvorfor Senterpartiet mener at dette ikke er til fordel for småbedrifter?
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Jeg er veldig glad for at et stort flertall i dag vedtar å innføre aksjesparekonto. Men etter mitt syn er det dessverre to mangler ved den aksjesparekontoen som blir vedtatt i dag. Den ene – og den aller viktigste – er at utbytte fra aksjer og fondsandeler som inngår på aksjesparekontoen, går ikke inn på kontoen, men tilordnes aksjonæren direkte og skattlegges som normalt ved innvinning. Dette i motsetning til hvis man etablerer et investeringsselskap og organiserer det som et aksjeselskap. Da blir ikke utbyttet skattlagt før aksjonæren tar utbyttet videre ut på personlig hold. Hvis formålet er å øke småsparernes eierskap i norske bedrifter, er jeg dessverre redd for at denne forskjellsbehandlingen gjør aksjesparekontoen vesentlig mindre attraktiv. For meg er det ubegripelig hvorfor regjeringspartiene ikke er med på Arbeiderpartiets forslag om å inkludere utbytte i ordningen. Jeg skulle ønsket at vi åpnet for investeringer i unoterte aksjer. Det ville vært et viktig bidrag til å vri sparingen for folk flest fra hus, hytter og eiendom til verdiskapende bedrifter landet rundt. Jeg mener det ville vært et viktig bidrag til å øke mulighetene for oppstartsbedrifter til å få med seg medinvestorer. Det ville også vært bra for omstillingen som landet trenger.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Et av problemene med høye avgifter og dermed høy pris er at folk som skal handle, finner andre måter å få tak i produktene på. Et eksempel er selvfølgelig at man får en stor handelslekkasje til andre land, kanskje spesielt Sverige, og det fører til færre arbeidsplasser i Norge, spesielt de områdene som ligger inn mot svenskegrensa. I forslaget til Senterpartiet står det et punkt: «Helsefremmende avgiftsendringer». Det skulle kanskje stått «helse- og kriminalitetsfremmende avgiftsendringer», for et av de store problemene med å øke avgiften på alkohol og tobakk så kraftig som Senterpartiet gjør, er at man får økt grad av organisert kriminalitet, med smugling og andre måter å få tak i de produktene på. Ser ikke Senterpartiet at dette vil føre til økt organisert kriminalitet både når det gjelder tobakk og alkohol?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2016-12-17:
SV føreslår i sitt budsjett for 2017 å auke CO2-avgifta med 50 pst., auke vegbruksavgifta på bensin med 50 øre literen og auke vegbruksavgifta på diesel med 1 kr per liter utover forslaget frå regjeringa. SV har i sitt alternative budsjett overskrifta: For folk flest. Noreg er eit langstrekt land, og ifølgje Statistisk sentralbyrå bur éin av fem innbyggjarar utanfor by eller tettstad. Mange er avhengige av å bruke bil. Ja, i mange familiar er ein avhengig av to bilar for å få kvardagen til å gå rundt. Med avgiftspolitikken til SV blir folk straffa økonomisk for å bu og arbeide i distrikta. Spørsmålet er: Er SV berre eit parti for dei urbane, som kan gjere seg nytte av kollektive transportløysingar i kvardagen?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg legger til grunn at Stortinget har orden på sitt eget voteringsopplegg. Det er altså Stortinget og finanskomiteen som har avgitt innstilling, og det er Stortinget som skal votere over dette, ikke regjeringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg legger til grunn at alle de fire samarbeidspartiene vedstår seg den avtalen som er inngått, og at man basert på det får voteringer i stortingssalen som ivaretar helheten i budsjettet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg har merket meg komiteens merknader om å vurdere innretningen av finansskatten og vil selvfølgelig følge opp det. Og som man også viser til, er det satt ned en arbeidsgruppe, ledet av professor Erling Hjelmeng, som bl.a. skal vurdere hvordan offentlige og private aktører i større grad kan likestilles når det gjelder skattespørsmål. Når Hjelmeng-gruppen i 2018 har ferdigstilt sitt arbeid, ligger det til rette for en ny vurdering av EØS-rettslige problemstillinger knyttet til finansskatt på overskudd. Da vil vi også kunne få vurdert behovet for ytterligere tiltak både mot kunstig overskuddsflytting og forbedring av eksisterende regler, og vi kan også gjøre en foreløpig vurdering av hvordan finansskatten har virket i 2017. Jeg kan berolige representanten Syversen med at regjeringen og finansministeren har tett og løpende dialog med finansnæringen både om dette og om mange andre spørsmål som berører næringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg mener at alle de grepene regjeringen har gjort samlet sett over disse årene, har bidratt til å styrke alle som er avhengig av transport i hverdagen, enten de kjører bil eller er avhengig av andre fremkomstmidler for å få gjort jobben sin. Derfor har regjeringen satset stort på å styrke samferdselsinvesteringene og ta ned vedlikeholdsetterslepet, som økte under den regjeringen Trygve Slagsvold Vedum satt i. Samlet sett har vi altså redusert skatter og avgifter med 21 mrd. kr. Det står i grell kontrast til Senterpartiets eget forslag, som skjerper skattene i 2017 med mange milliarder kroner. Så har jeg merket meg under debatten at Slagsvold Vedum og Senterpartiet i løpet av svært kort tid har inntatt helt stikk motsatte standpunkter enn det som lå i deres alternative budsjett for inneværende år, både når det gjelder finansskatt, og – ikke minst – når det gjelder drivstoffavgifter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
Jeg forholder meg til Fremskrittspartiets vedtatte partiprogram, jeg forholder meg til regjeringsplattformen, og jeg forholder meg til de avtaler som er fremforhandlet med Fremskrittspartiets hjelp. Det betyr at vi også for neste år får på plass mange kostnadseffektive klimatiltak som vil være bra for norsk økonomi, for vår omstillingsevne og for norsk næringsliv. Og igjen: Jeg legger til grunn at kostnadseffektive tiltak er betydelig bedre bruk av ressursene enn alternativene. Derfor har regjeringen lagt vekt på gjøre endringer på skatte- og avgiftsområdet som vi mener er treffsikre, sammen med annen bruk av en lang rekke virkemidler i klima- og miljøpolitikken, som vil legge til rette for et grønt skifte også i norsk næringsliv.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-17:
La meg først få lov til å si at ulikhetene i Norge er forsvinnende små sammenlignet med utviklingen i mange andre land i verden. Det er en utvikling som jeg tror de fleste partier i denne sal er enige om at vi skal ta vare på. Da betyr selvfølgelig også skattesystemet noe. Den viktigste omfordelende effekten fra vårt skattesystem handler om at vi har skattefinansierte velferdsordninger, som i stor grad er universelle, og som i stor grad er innrettet sånn at de kommer folk til gode når de har behov for dem. Så skjønner jeg at Arbeiderpartiet fortsetter kampen for en økt formuesskatt, men jeg merker meg også – også gjennom representanten Wickholms innlegg – at det er viktig for Arbeiderpartiet å skape inntrykk av at det har gått en eller annen form for erkjennelse inn i Arbeiderpartiet om at formuesskatten har uheldige sider. Så nå har man prøvd å tilpasse den, slik at man skal kunne selge den ut som tilforlatelig bra for vanlige folk, men det er altså et faktum at dagens formuesskatt forskjellsbehandler norskeide bedrifter i Norge med utenlandskeide bedrifter.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Vi har blitt forelagt et budsjettforlik som fire partier stiller seg bak. Det er et budsjettforlik som har en utgiftsside – en utgiftsside som vi har sett at samtlige partier har omfavnet, med gjennomslag av ulik karakter for de ulike partiene – og så har den også en inndekningsside. Og nå er vi i den litt spesielle situasjonen at det i salen har oppstått usikkerhet rundt hvorvidt alle de fire forlikspartiene faktisk stiller seg bak hele inndekningsforslaget, og da er det finansskatten jeg sikter til. Vi vet altså ikke per nå om alle fire partier kommer til å stille seg bak når vi kommer til votering. Det er jo slik, som det ble gjort oppmerksom på i forrige replikkordskifte, at det er kun ett forslag til ramme som ligger til votering, og jeg lurer på hva finansministerens tanke rundt denne usikkerheten er.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Men det er jo slik at finansministeren, sammen med statsministeren, i offentlighet har lagt fram et budsjettforlik som samtlige fire partier må stå inne for og ta ansvar for, og det gjelder både utgiftssiden og inndekningssiden i forliket. Når vi da står i stortingssalen og faktisk ikke vet kort tid før votering hvorvidt alle fire partier stiller seg bak dette, må jo det også sette i gang noen tanker hos finansministeren om hvor sterkt dette forliket står. Og jeg vil jo oppfordre finansministeren til å svare på spørsmålet om hva hun tenker om den usikkerheten som nå oppstår rundt inndekningen i dette forliket.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
I går fikk vi nye tall fra SSB som viser et markert hopp i utviklingen av forskjeller mellom folk når det kommer til inntekt og formue – faktisk den kraftigste økningen vi har hatt siden sist Høyre satt i regjering. Tallene viser også at de med høyest formue nå besitter en stadig større del av den totale formuen i Norge. Så er det selvfølgelig sånn at det er flere faktorer som bidrar til å forklare hvorfor ulikhetene øker. Men det jeg lurer på om finansministeren kunne være villig til å dele noen tanker om, er hvorvidt hun anerkjenner at regjeringens skattepolitikk gjennom denne perioden i hvert fall er en del av forklaringen på den utviklingen som vi nå ser.