trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mona Nilsen (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
De unge er framtiden vår. Da er det så viktig at alle skal ha muligheten til å lykkes, få den hjelpen de trenger, uavhengig av hvor de bor eller størrelsen på pengeboken. For mange har koronapandemien vært spesielt vanskelig. Mange har også hatt det vanskelig før pandemien og kommer fortsatt til å ha det vanskelig når samfunnet blir mer normalt. Dagens smittesituasjon er igjen blitt alvorlig, og inngripende smitteverntiltak er blitt iverksatt. For å dempe de negative konsekvensene av pandemien og de inngripende tiltakene for barn og unge og sårbare grupper var det særs viktig at regjeringen foreslo 78 mill. kr i midlertidige tiltak, og i forhandlinger med SV er tiltakene også ytterligere styrket. Det er både viktig og riktig. Vi vet at krisen rammer skjevt. Barn og unge i familier med høy grad av konflikt, dårlig økonomi, rus eller psykiske lidelser blir spesielt rammet av kontaktreduserende tiltak. Vi har også eldre, personer med funksjonsnedsettelse og personer med rus- og psykiske lidelser som er blitt rammet ekstra hardt av reduserte eller stengte aktiviteter og tilbud. For mange vil kontaktreduserende tiltak bidra til ensomhet og til at de som hadde det vanskelig fra før av, får det verre. Det finnes det ingen vaksine for. Derfor er det svært viktig – og riktig – at dagens regjering, også i forhandlinger med SV, har vært så opptatt av barn, unge og andre sårbare grupper og satt av ekstra midler for at fellesskapet skal kunne stille opp for dem som trenger det aller mest.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
Vi har fått en ny skattekonge i finansministeren i dette landet. Pengene renner inn i olje, heldigvis, men de brenner også inne når det gjelder strømavgifter og andre skatter og avgifter. Jeg har lyst til å gå tilbake til mars 2020, for det hjelper altså ikke alltid at man har mye penger, man må faktisk også ha smittevernutstyr. Det viste mars 2020 med all tydelighet. Det var noen bedrifter som tok ansvar i dette landet – f.eks. InnoVern, Sfactor, Uniqon og Asap, som produserer smittevernfrakker som det var tomt for i hele landet og hele verden. Det var sopt for alle typer smittevernutstyr. Da regjeringen la fram forslaget sitt, var jeg faktisk litt optimist, fordi det så ut som at man skulle bruke 200 mill. kr for å styrke beredskapen. Men dessverre, etter å ha sett finansministeren på tv, på NRK, i går skjønte jeg at det ikke var så bra. Det betyr altså at man kaster de selskapene som stilte opp, tok ansvar og sørget for å få på plass dette utstyret, sikre at folk fikk munnbind, og sikre at de som jobbet i førstelinjetjenesten rundt omkring på alle sykehusene i landet vårt, faktisk fikk dette utstyret. Men da man igjen klarte å få det fra andre, billigere land, bestemte man seg for at man ikke skulle fortsette med dette. Det er alvorlig, og derfor er jeg overrasket over at regjeringen ikke følger opp vedtak de selv har vært med på, nemlig å sørge for at man skal bygge opp en beredskapskapasitet i Norge, noe som disse bedriftene står for, og som man burde fått på plass. Til tross for at finansministeren var hos den ene bedriften rett før valget og lovet at dette skulle man sørge for å fikse, er altså realiteten at man er på vei til å legge ned. Det er mye bra innenfor helse, og vi har hatt et offentlig helsevesen som har gjort en fantastisk jobb nå i pandemien, og som har stått i det. Men det betyr altså at vi har fått lengre køer, og at folk står i kø for å få behandling. Likevel opplever man en regjering som lukker øynene, ikke vil ta inn over seg at det finnes masse ledig kapasitet der ute hos private, og nekter å ta i bruk den ledige kapasiteten. Det er altså 500 000 mennesker som kunne fått en operasjon, fått behandling, kunne blitt friske og på den måten raskt kommet tilbake i jobb og andre ting. Men denne regjeringen mener tydeligvis at det er bedre at de står i kø, fordi alt helst skal skje i offentlig regi. Det er synd for alle de pasientene som ikke får behandling. Cirka 500 000 kunne fått behandling i løpet av dette året dersom regjeringen hadde tatt bort skylappene sine, faktisk vært opptatt av å sørge for dette og stemt for Fremskrittspartiets forslag, nr. 29, som handler om private og selvfølgelig også ideelle stiftelser og organisasjoner.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
Det er alltid artig å høre på representantene fra Arbeiderpartiet prate om helsevesenet. Ja, vi er enige om at man skal ha et bra offentlig helsevesen, men det handler om at vi har stått i en pandemi som har gjort at man ikke har kunnet ha den kapasiteten på de offentlige sykehusene som man normalt ville hatt, fordi man har måttet omdisponere og prioritere å bruke ressursene på en annen måte. Det høres flott og fint ut at man sier at alle skal få muligheten til å få behandling på de offentlige sykehusene, men utfordringen er at kapasiteten ikke er der – at man må trappe ned og si til folk at de ikke får den behandlingen de trenger, fordi vi ikke kan gjøre det nå. Men det står ledig kapasitet hos private. Da er det rørende å høre hvordan noen liksom sier at man bare skal få lov å stå lenger i kø, fordi man ikke kan bruke den kapasiteten som er hos de private. Jeg tror at for folk – for Hans og Per og alle andre i dette landet – er det viktigste at vi faktisk får hjelp og behandling, ikke hvem som leverer det. Det er det dette handler om – om man skal få hjelp, eller om man skal stå i en kø. Det vi ser, er at det er de rød-grønne partiene – Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Rødt – som er de største forkjemperne for at de som har råd, skal kunne kjøpe seg fram i helsekøen, mens de som ikke har råd til å betale selv, er de som skal stå lenger i kø. For Fremskrittspartiet er det mye viktigere at alle som trenger det, skal få behandling. I tillegg vet man at man betaler mindre for hver behandling hos de private fordi det går på anbud, og at de må levere like godt eller bedre. Man ser at prisen kanskje er nede i 40 pst. lavere enn det er på et offentlig sykehus. Ja, da er det smart, for det handler om livskvaliteten til de menneskene som skal få den behandlingen, som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vil at skal stå lenger i kø. Fremskrittspartiet ønsker ikke at de skal stå i kø. Vi ønsker at de skal få behandling. Det er det som er det viktigste for Fremskrittspartiet, og derfor har vi foreslått å bevilge mer penger for å behandle folk. Så må jeg litt tilbake til ASAP, som var en bedrift som tok ansvar. De startet med å produsere smittevernfrakker sammen med andre private bedrifter, som også tok det ansvaret. De tok utfordringen, de satset, de sto på for å hjelpe alle dem som trengte det, og sørget for at vi fikk smittevernutstyr. Takken er at ASAP og Astrid i Skien har måttet legge ned produksjonen av smittevernfrakker fordi de ikke fikk fortsette å levere til det offentlige. Det samme kan nå skje med Innovern fra april, og vi har en finansminister som sitter helt passiv og ikke vil. Det man hørte fra finansministeren i går, viste i hvert fall at han ikke tok disse på alvor. Jeg synes man skal ta dem på alvor og takke for den fantastiske jobben de gjorde da det virkelig sto på og vi trengte all den hjelpen vi kunne få, for å sikre befolkningen og dem som sto i førstelinjetjenesten, smittevernutstyr.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
Jeg må vel nesten tenke meg om, så jeg tenkte at det var en Bortforklarings-Vedum jeg hørte på talerstolen. Representanten Myrseth sa at det offentlige skal stå for mesteparten av helsevesenet, og at det skal være så bra som mulig. Ja, det er jo flott og fint, men konsekvensen er at flere skal stå i kø, så lenge man ikke ønsker å bruke den ledige kapasiteten som er der. Da jeg hørte en av representantene fra Arbeiderpartiet si at Fremskrittspartiet vil at alt nå skal bli privat, og at det bare er private som skal drive med helsetjenester, tror jeg kanskje man må lese forslaget en gang til. Der står det ganske klart og tydelig: «ta i bruk den ledig privat kapasitet som finnes, for å avlaste det offentlige helsevesenet». For meg betyr ikke det at man skal overta, men det betyr faktisk at man skal hjelpe til. Det er det dette forslaget faktisk handler om. Det handler om at de som trenger operasjon, skal få det så raskt som mulig fordi vi vil at de skal bli friske så raskt som mulig og slippe å ha vondt.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Pandemien har medført at vi som land har stått i store utfordringer de siste to årene. Heldigvis har vi også noen fortrinn. Vi lever i et kunnskapssamfunn, og vi lever i et samfunn som har funnet oljen, og funnet ut at vi skal dele den med fellesskapet, slik at vi har penger på bok og kan bruke av dem nå. Så tror jeg også det er et fortrinn at vi ikke har et enormt politisk spenn i hvordan vi håndterer denne typen kriser. Vi har en ganske felles forståelse av situasjonen. Selvfølgelig kontrollerer Stortinget regjeringen, men vi kan langt på vei dra i samme retning. Jeg tenker at denne debatten på mange måter viser det. Det er mulig det er litt freidig, men det slår meg at opposisjonens kommentarer i denne debatten i stor grad er ros forkledd som kritikk. For innleggene på talerstolen går på at man vil ha enda mer av den politikken og de tiltakene som regjeringen og SV nå har lagt fram. Det er nettopp tiltak for arbeidstakere og næringslivet og for kommunene og kulturen som har stått sentralt for posisjonen. Kollektivtrafikken er et annet område som er prioritert. Her får man en av de aller største bevilgningene nettopp fordi vi ikke ønsker at pandemien skal få lov til å rasere kollektivtilbudet vårt. Derfor har man også en egen omtale i et anmodningsvedtak om å følge situasjonen nøye fram mot revidert i tilfelle det trengs enda mer kraftfulle tiltak. Helse er også et av de områdene som regjeringen og SV løfter. Kommuneøkonomien er styrket, det betyr noe for helse, men her kommer også 1,5 mrd. kr mer til sykehusene. Så synes jeg at representanten Bruflot fra Høyre holdt et godt innlegg. Frykten for pandemien etter pandemien, eller skal vi si pandemien både under og etter pandemien, og psykisk helse er høyst reell. Regjeringen og SV legger nå inn tiltak for både barn, unge, studenter og hjelpetelefonene, for å nevne noe, men sannsynligvis er det ikke nok. En annen utfordring på helsefeltet er at det kan være vilje, men dessverre ikke kapasitet og fagfolk nok. Der har heller ikke regjeringen som var før oss i åtte år, levert godt nok når det gjelder å ha tilgjengelige fagfolk. I dette forslaget fra regjeringen og SV får vi f.eks. en start på 500 ekstra sykepleierplasser. Vi kommer til å trenge mer kapasitet innenfor helsefeltet, og kanskje må vi se litt nærmere på om vi organiserer oss optimalt. Så er det høyst uvanlig med en tiltakspakke på over 20 mrd. kr en måned etter statsbudsjettet. Det sier noe om alvoret i situasjonen. Mange av oss ville ha ønsket enda flere tiltak. Det er ikke perfekt det som kommer nå, men det er et godt bidrag. Samtidig må vi prøve å unngå at prisveksten tar helt av, at folk rammes av urimelig høye renter underveis.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
En ting som kjennetegner denne regjeringen – og jeg sier det sånn fordi det er i motsetning til den forrige regjeringen – er at når man innfører strenge smitteverntiltak, kommer hjelpen hand i hand. Det har vært etterlyst de siste årene vi har hatt pandemi. Det er utrolig viktig. Konsekvensene av den tiden vi har stått i så lenge, er store for så mange. De som er sårbare i samfunnet, de som er alene, som kjente på ensomheten før pandemien, har det verre nå. De som har slitt, har slitt mer. Psykiske lidelser for unge har økt dramatisk. Vi kunne høre i helgen at innenfor spiseforstyrrelser har det økt med 60 pst. Det er veldig dramatisk. Det sier litt om hva vi må forvente å møte i tiden etter pandemien også, for dette skal vi gjøre noe med. Så er jeg veldig bekymret for pandemien i pandemien, som det har vært snakket om. Det vi samtidig ser, er verdien av et sterkt offentlig helsevesen, vår felles helsetjeneste. En skal få hjelp når en trenger det. En skal få den hjelpen en trenger, og en skal få det over hele landet. De utfordringene som har vært, har bare blitt forsterket – mangel på helsepersonell, det at man ikke har tatt tak i utfordringene med å kunne gi god nok psykisk helsehjelp, det at man ikke har gjort noe med intensivkapasiteten, store offentlige oppgaver som ikke har vært prioritert av den forrige regjeringen. Det gjør vi nå noe med. Derfor har man allerede startet det store arbeidet med en opptrappingsplan for psykisk helse, det å sørge for at nedbyggingen av døgnplasser stopper, det at man får hjelp raskere. Derfor har man innført at alle som blir henvist, skal få en vurderingssamtale, og vi starter med BUP. Den regjeringen som sitter nå, tar grep, og i de avtalene vi har sammen med SV, viser vi tydelig at vi satser på vår felles helsetjeneste. 1,5 mrd. kr på bordet til sykehusene betyr mer hjelp. Så til et av forslagene fra Fremskrittspartiet. Jeg er jo ikke overrasket. En todeling av helsevesenet kan se ut som en oppgave fra tid til annen for Fremskrittspartiet. Det er ikke sånn at en kan bruke 1 kr tre ganger selv om Fremskrittspartiet kanskje tenker at det kan man. Så hver krone man tar ut til private, tar en fra de lokale sykehusene som vi har. Derfor er det helt uaktuelt å støtte et sånt forslag, som er fullstendig feil medisin.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Det er forskjell på hva ting koster, også i helsevesenet. Det å gjennomføre en kneoperasjon er betydelig rimeligere enn å ha en akuttfunksjon eller drive med psykisk helsevern. Og representanten Hoksrud er rimelig uredelig her på talerstolen, må jeg si, når han sier at de som er uenige med ham, vil ha lange køer. Hvem i all verden er det som vil ha lange køer? Jeg har aldri hørt noen i politikken som ønsker seg lange køer. Selvfølgelig vil man ikke det. Det det handler om, er: Hvordan sørger man for at flest mulig får hjelp? Hvordan sørger man for å få nok helsepersonell? Hvordan sørger man for at man får den hjelpen man trenger, når man trenger den, over hele landet, uavhengig av pengeboka? Det er det dette handler om. Det er jo ikke overraskende, men dersom man skal følge linja til Fremskrittspartiet, vil man helt tydelig få en todeling av helsevesenet. Man hører markedslogikken slå inn når Bård Hoksrud står her oppe og snakker om at det er synd for dem som ikke bare kan kjøpe seg til bedre helsehjelp. Det sier litt om hvordan man tenker på helsevesenet, at man skal konkurrere, og man må kjøpe seg god helsehjelp. Nei, man skal ikke det, for det offentlige skal stille opp med en felles, god helsetjeneste til oss alle, som har hjulpet oss gjennom pandemien, i stedet for, sånn som representanten Bård Hoksrud ønsker, at man gir de private fri etableringsrett og dermed et sugerør rett inn i felleskassa. Det er det det er, for jo flere kroner man bruker på de private, jo færre får man bruke på de lokale sykehusene. Sånn er det, enten man liker det eller ikke. Derfor tar vi de valgene som vi gjør. Så vil jeg bare si at det er ingen som har allergi mot å bruke private tilbydere, men jeg stoler på fagfolkene våre i helseforetakene, som bruker de private som et supplement i dag der man har behov for det. Der har man anbud for å få den kvaliteten som man trenger for å supplere det offentlige. Det skjer i dag. I tillegg har man fritt sykehusvalg i dette landet. Så det er på mange måter en skinndebatt som representanten Bård Hoksrud drar opp. Og én ting er sikkert: Den regjeringen som sitter nå, skal gjøre alt den kan for å sørge for at dette helsevesenet blir så bra som overhodet mulig, og i tillegg skal vi ha et løft for psykisk helse. Åtte år har gått. Den såkalte gylne regel ble ikke oppfylt et eneste av de åtte årene. Nå får man et reelt løft, som handler om flere ører inn, og flere kan få hjelp.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Det er noe som heter gullfiskhukommelse. Da har man et par sekunder. Det kan hende representanten fra Venstre er truffet av det, for den forrige næringsministeren kom fra nettopp Venstre, Iselin Nybø. Jeg er ganske sikker på at aktørene i næringslivet og kulturbransjen tenker noe helt annet enn det representanten fra Venstre nå prøver å få fram. Det tok fra august til februar i fjor før man hadde på plass en ny støtteordning. Det var den tiden næringslivet sto uten hjelp og støtte. Det er historien til den forrige regjeringen. Og det kom aldri noe forslag om lønnsstøtteordning, kompensasjon. Permitteringsordning måtte man jo nesten dra den forrige regjeringen gjennom gata for å få på plass. Denne regjeringen kom til skuffer og skap som var fullstendig tomme når det gjelder ordninger. Så i løpet av kort tid har man fått fram mye, men selvfølgelig skal vi fremdeles fortsette å lytte.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Det er slik at de fleste av oss skulle ønske at vi ikke hadde denne debatten, at vi hadde sluppet å stå enda en gang her i stortingssalen og debattere enda en krisepakke. Det er mange som er ikke bare lei, men fryktelig sliten, både fysisk og ikke minst psykisk. Derfor er jeg glad for at det er en Arbeiderparti–Senterparti-regjering som nå styrer landet. I dag styrker vi kommunene med 100 mill. kr til lavterskel psykisk helsetilbud i kommunene. Vi gir 20 mill. kr til å styrke studentenes psykiske helse. Ikke minst styrker vi de regionale helseforetakene med 1,5 mrd. kr. Dette er penger som skal gå til koronarelaterte utgifter. Dette handler om å styrke et godt og offentlig helsevesen som står klar til å hjelpe oss alle, men aller mest er det et helsevesen som står klar til å hjelpe de mest sårbare. Det handler om at vi ønsker å bygge opp kompetansen i det offentlige. Det handler ikke om at vi er allergiske mot det private. Representanten Hoksrud framstilte det som at denne regjeringen har skylapper. Det er litt underlig når representanten Hoksrud kommer fra et parti som mener at markedet kan løse alt. Det kan løse helseproblemene, det kan løse eldreomsorgen, og det kan ikke minst løse skolevesenets utfordringer – bare ikke strøm. Det har vi merket oss i debatten de siste ukene. Jeg har møtt ungdommer og familiene til dem som har stått i en parallell krise, og det er sikkert flere som har gjort det den siste tiden. Det at vi styrker dette, er en hjelp på veien, men jeg er usikker på om den krisen vi står i, nødvendigvis vil forsvinne selv om pandemien forhåpentligvis vil forsvinne etter hvert. Kongen vår holdt en fin nyttårstale til oss i år, og jeg ønsker å avslutte med hans ord. Han sa at når vi blir avskåret fra det sosiale livet over lang tid, gjør det noe med oss. Det er ikke lett å gå tilbake til hvordan ting var før. Han håper at vi kan øve på dette, og han sier at han håper at vi i møte med hverandre gir oss den sjansen til å øve på å være sosiale, og også være sammen igjen. Noen av oss trenger ekstra hjelp til det, og det er denne krisepakken med på å gi.
Kjerstin Wøyen Funderud (Senterpartiet), 2022-01-24:
For mange av oss handler de største utfordringene knyttet til koronapandemien om irritasjon over munnbind, Teams-møter og sosiale begrensninger, men for andre er det mye mer dramatisk. Både pandemien og strømkrisen rammer dem som har det vanskeligst fra før. For Senterpartiet er det viktig å stille opp med tiltak som vil være med på å gjøre hverdagen litt mindre krevende for dem som nå er mest rammet av pandemien. Samtidig må vi ta hensyn til at det er klare tendenser til press i økonomien. Det gjør det viktig å følge situasjonen nøye og fase ut de økonomiske krisetiltakene etter hvert som smitteverntiltakene trappes ned, for å unngå økt rentestigning som følge av lønns- og prispress. Vi må også benytte anledningen til å lære av den ekstraordinære situasjonen vi har vært igjennom de siste to årene, gjennom en grundig evaluering som kan gjøre oss bedre rustet ved en senere anledning. I ukene framover er det forventet at det kan bli flere innleggelser og flere syke. Det krever at det blir satt flere vaksiner, at det er tilgang til nok tester og tilstrekkelige ressurser til at helsetjenesten tåler et økt press i nær framtid. Det vil også være behov for midler til å dekke smittevernutstyr og tiltak for å sikre bemanning gjennom vinteren. Det er derfor lagt inn økte bevilgninger til helsesektoren og Nav for at de skal kunne håndtere konsekvensene av pandemien også i 2022. Vi har levd lenge med pandemien, og dessverre har barn og unge måttet bære en stor del av byrden. Hjemmeskole, stengte fritidsaktiviteter og andre smitteverntiltak har bidratt til økt ensomhet og mer isolasjon hjemme. Dessverre har flere som allerede har det vanskelig, fått det verre. Vi vet at denne krisen rammer skjevt, og selv om det igjen er lettet opp på smitteverntiltakene, har pandemien fremdeles stor innvirkning på hverdagen til barn og unge. Det blir derfor bevilget penger til en tiltakspakke rettet mot barn, unge og sårbare grupper. Pengene skal gå til ulike tiltak i regi av frivilligheten, som sosiale aktiviteter, hjelpetelefoner og tiltak for å forebygge vold og overgrep. I tillegg styrkes lavterskeltilbudet for psykisk helse i kommunene med 100 mill. kr. En annen gruppe som har hatt det spesielt krevende, er studentene, som istedenfor normale forelesninger, kollokvier og studentaktiviteter har måttet forholde seg til digital undervisning. Mange har også mistet deltidsjobben som de hadde ved siden av studiene. I tillegg til økt strømstipend bevilges det derfor midler for å opprettholde studieprogresjonen og for å bedre psykososial oppfølging og god psykisk helse blant studentene. Forhåpentligvis går både studentene og alle vi andre en lysere vår i møte.
Even A. Røed (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Det vi gjør i denne runden, er å styrke vår felles helsetjeneste i møtet med pandemien. Er det én ting pandemien har lært oss, er det at en sterk offentlig helsetjeneste er en kjempefordel. Da er det noe underlig å høre på Fremskrittspartiet, som mener at vi nå skal bruke private i mye, mye større grad. Det er jo ikke noe nytt fra den kanten – hadde vi fulgt deres strategi, hadde vi ikke hatt en sterk offentlig helsetjeneste i møtet med pandemien. Det som ligger til grunn, er at vi gir halvannen milliard mer til de regionale helseforetakene. Gjør de en vurdering av at vi trenger å benytte oss av private med avtale, ligger den muligheten der. Jeg stoler i hvert fall ganske mye mer på at de fagfolkene vi har i helseforetakene, gjør de vurderingene på den beste måten, og jeg lytter heller til dem og gir dem muligheten til å gjøre den vurderingen, enn at Bård Hoksrud gjør det gjennom Stortinget. Så er det slik at vi gjør mange kraftfulle tiltak nettopp for å styrke vår innsats mot pandemien. Jeg er også bekymret for pandemien i pandemien, som flere har snakket om. Studentene får ekstra hjelp – jeg har selv vært lærer og sett elever som har hatt store utfordringer med pandemien – og da er det viktig at vi gjør tiltak nå, og det gjør vi gjennom å styrke arbeidet overfor barn og unge gjennom en tiltakspakke. Men det er også viktig at vi nå tar med oss ut av pandemien, og på vei gjennom pandemien, at vi også må styrke det øvrige arbeidet. Da gleder jeg meg til opptrappingsplanen for psykisk helse og rus kommer. Den kommer også til å være et sterkt bidrag til at folk og unge får muligheten til å ta tilbake livet sitt og føle mestring. Jeg håper at vi nå kan fokusere på vår felles helsetjeneste. Det er den som har hjulpet oss gjennom pandemien, det er den som har bidratt til at vi står sterke nå. Da tror jeg det er feil retning å gå å vedta i Stortinget at vi skal bruke private blindt. Det tror jeg er feil oppskrift. Oppskriften er å styrke det offentlige helsevesenet.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-01-18:
På vegne av stortingsrepresentantene Tage Pettersen, Tone Wilhelmsen Trøen, Sandra Bruflot, Kari-Anne Jønnes og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om en tryggere idrett og forebygging av kroppsmisnøye og spiseforstyrrelser i idretten.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-18:
Jeg foreslår en evaluering av Norges deltakelse i krigen i Syria og Irak.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-18:
Flertallet i Oslos befolkning er imot. Flertallet i Oslo bystyre er imot. Alle fagforeningene til de ansatte på Oslo-sykehusene er imot. Et samlet psykiatrimiljø mener at Aker-tomta, plassert midt i Sinsenkrysset, er uegnet for behandling av psykisk helse. Landets fremste akuttmiljø uttaler: «Katastrofeberedskapen svekkes for halve Norges befolkning. Planene for Nye Oslo universitetssykehus innebærer en meningsløs og livsfarlig oppdeling av fagmiljøer.» Men statsråd Kjerkol vet visst bedre, så sammen med Høyre og Senterpartiet vil hun overkjøre dem alle. Argumentet er altså at det er gamle bygg på Ullevål. Det stemmer. Det trengs nye sykehusbygg. Men det Kjerkol ikke sier, er at det også finnes 110 000 m 2 med gode sykehusbygg på Ullevål. For et enormt sløseri å bare avhende dette! I tillegg er det jo plass til nye sykehusbygg på Ullevål, til forskjell fra Rikshospitalet, hvor det er en trang tomt, hvor man må ha sykehuset i høyblokk for å få plass til alle funksjonene der oppe. Så er det andre argumentet fra Kjerkol at det er for mye helsepersonell i Oslo hvis vi må ha dagens tre sykehus. Men det finnes ingen beregninger som viser at planene om gigantsykehus på Gaustad minsker behovet for fagfolk. Spesialistvolumet styres av antall pasienter man har, ikke av antall sykehus. Det blir jo ikke færre pasienter som trenger behandling i Oslo om man legger ned Ullevål sykehus. Så til det livsfarlige: På Ullevål har de et komplett akuttmedisinsk miljø under ett tak. Om noe alvorlig skulle skje, må fagfolk fra alle fagområder være tilgjengelig på samme sted for å kunne redde liv og helse, men dette akuttsykehuset vil altså Kjerkol, Høyre og Senterpartiet kløyve i to og splitte fagmiljøene mellom to andre sykehus. I tillegg får ikke Grorud og Stovner komme tilbake til Aker hvis Ullevål legges ned. Da vil de som i dag sokner til Ullevål, i stedet måtte skyves inn på Aker sykehus, og da blir planen om å få tilbake hele Groruddalen utsatt til langt ut i det blå. Det står i Hurdalsplattformen at tiden for overkjøring av lokalsamfunn er over. Hvis dette gjennomføres, vil det i ettertid framstå som en gedigen vits og som en parodi på hva som er – reelt – å lytte til lokalsamfunn. Oslo er imot – lytt til Oslo.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-18:
Nå har flere representanter bedt statsråden komme opp hit og gi et svar på regjeringens syn på å skulle overkjøre Oslo bystyre ved å gå inn for en statlig reguleringsplan, på tvers av både flertallet i bystyrets ønske og ikke minst flertallet i befolkningen i Oslos ønske. Så det hadde vært fint om statsråden kunne ha kommet opp og svart på spørsmålet fra opptil flere partier, framfor å sitte i salen og bare lytte. – Det er det første. Det andre er at Høyres representant Nordby Lunde snakket om influensere på internett. Fire av dem er overleger ved akuttavdelingen på Ullevål. De skrev i Aftenposten i september om hvordan planene er livsfarlige. Det er et par ting de nevnte som statsråden aldri kommer inn på. Det første er at hele betingelsen om et samlet og komplett regionsykehus på Gaustad er forlatt. Flere av miljøene skal splittes opp, deriblant akutt indremedisin, mage-tarm-kirurgi, ortopedi og anestesiologi. Jeg vil gjerne be Kjerkol svare på hvordan det å splitte opp disse fagmiljøene innenfor akuttmedisinen gir et bedre tilbud ved en katastrofe, til dem som måtte rammes av dette. Når vi vet at den sømløse behandlingen mellom en rekke fagmiljøer er det som har reddet liv ved tidligere katastrofer og kriser som Ullevål sykehus har håndtert: Kan statsråden svare på hvordan en oppsplitting av fagmiljøene ville gi et bedre tilbud enn å ha dem samlet, som vi har på Ullevål i dag? Det andre spørsmålet – eller det tredje, for det første er jo statlig plan og det andre er oppsplittingen – handler om tomtekapasitet, reservekapasitet for framtiden. Vi vet at Ullevål har Nord-Europas største sykehustomt. Den er svær; det er en indrefilet midt i Oslo by med masse plass til utvidelser, trinnvis og planmessig, for framtiden. Man kan bygge nye bygg på Ullevål uten å forstyrre noe av dagens aktivitet i de andre byggene på Ullevål, og så kan man avhende de byggene som da må avhendes når nye bygg står ferdig. På Rikshospitalet er det ikke plass. Det vil bli en byggeplass utenfor Rikshospitalet i ti år hvis disse planene gjennomføres. Det er veldig mye mindre plass. Hvor skal vi ha reservekapasiteten for nye bygg i framtidens Oslo, med flere folk, hvis Ullevål selges? Hvorfor ikke beholde Ullevål og ha rom for å bygge ut for å møte ethvert framtidig mulig sykehusbehov? Hva er Kjerkols kommentar til det?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-01-18:
Takk for svaret fra statsråden om at det kan være aktuelt med statlig reguleringsplan. Det vil i så fall være et forholdsvis heftig angrep på lokalsamfunnet i Oslo, og det bør alle merke seg at statsråden åpner for. Så var nok svaret når det gjelder splitting av ulike funksjoner, ikke fullt så godt. Funksjonene blir jo splittet, for det er ikke plass til alle på tomten på Gaustad – den er for liten. Det betyr at beredskap for kirurgiske skader blir på Gaustad, mens beredskap for gassforgiftninger og andre indremedisinske tilstander blir lagt til Aker. Det vil si at alle pasienter som trenger kombinert kirurgisk og indremedisinsk behandling, f.eks. ved en gasseksplosjon, vil trenge samtidig behandling ved to forskjellige sykehus. I dag har vi det ved ett sykehus. Det er dette som er det livsfarlige, ifølge akuttmiljøet som i dag finnes ved Ullevål, og det svarer ikke statsråd Kjerkol på. Det fortjener folk i Oslo og Østfold å få et ordentlig svar på: Hvorfor er dette mer forsvarlig enn dagens samlede akuttmiljø på Ullevål?
Margret Hagerup (Høyre), 2022-01-18:
På vegne av representantene Liv Kari Eskeland, Trond Helleland, Kari-Anne Jønnes, Jan Tore Sanner, Svein Harberg og meg selv har jeg gleden av å meddele at vi nå gir gass for å få flere bussjåfører og yrkessjåfører ut på veiene ved å framsette et forslag om å vurdere endringer i trafikklærerutdanningen for å sikre tilstrekkelig rekruttering av trafikklærere for tunge kjøretøy.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-18:
På vegner av representantane Marian Hussein, Torgeir Knag Fylkesnes og meg sjølv vil eg gjerne fremja eit representantforslag om tilgang på vaksinar, medisinar, medisinsk utstyr og medisinsk teknologi i kampen mot covid-pandemien.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-18:
Vi behandler nå et representantforslag fra Rødt om å bevare Ullevål sykehus, å bevare Gaustad sykehus som psykiatrisk sykehus og å bygge ut Aker sykehus som lokalsykehus for hele Groruddalen. I det representantforslaget fremmes det fem forslag, og i innstillingen er det sju forslag. Komiteen har gjennomført skriftlig høring i saken, og det er kommet inn 41 høringsinnspill fra ulike organisasjoner, aksjoner og enkeltpersoner. Dette er ikke første gang Stortinget behandler en sak som omhandler flere av forholdene som representantene tar opp i sitt representantforslag. I fem tidligere representantforslag fra 2018 og frem til i dag har Stortinget behandlet en rekke forslag knyttet til utviklingen av sykehus i Oslo. Innbyggerveksten i Oslo de siste 20 årene har vært stor, og prognosene viser fortsatt vekst. Antall innbyggere over 80 år vil doble seg de neste 20 årene. Dagens sykehustilbud i opptaksområdet til Oslo universitetssykehus er innrettet for en langt mindre og langt friskere befolkning. I tillegg er deler av bygningsmassen i OUS utdatert, og OUS har også ansvar for nasjonale funksjoner og leverer spesialiserte helsetjenester til hele landet. Det er derfor en samlet komité som viser til at det vil måtte gjennomføres store og viktige investeringer i nye sykehusbygg i Oslo, og at det er nødvendig å sikre store nok arealer og kapasitet i spesialisthelsetjenesten. Partiene vil redegjøre for sine ulike synspunkter og forslag i denne saken, så jeg går derfor over til kort å kommentere Høyres posisjon. Vi mener det er viktig at ikke byggingen av nye sykehus i Oslo settes på vent. Lånerammen til nye Aker og nye Rikshospitalet ble godkjent av Stortinget i 2020. Sykehusprosessen i Oslo har stor betydning for det totale sykehustilbudet til pasienter i Oslo og for pasienter i de hovedstadsnære regionene. Vi er derfor glad for at Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering tydelig signaliserer at de vil gjennomføre endringene i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer. Vi mener også at det er viktig at tilbudet innen psykisk helsevern tilrettelegges med nye bygg som tilfredsstiller kravene til moderne behandling og godt arbeidsmiljø for de ansatte. I Dagens Medisin den 10. januar kunne vi lese en uttalelse fra avdelingssjef Marte Lauvsnes i Sykehusbygg som beskriver at veldig mange psykiatribygg er for gamle og ikke godt nok egnet til sitt bruk. Det er det viktig å gjøre noe med, både for de ansatte i tjenesten og ikke minst for pasientene. Det ligger en grundig prosess til grunn for sykehusplanen i Oslo. En forutsetning for å bygge et nytt stort akuttsykehus på Aker er å samle de spesialiserte funksjonene og flytte dem til Gaustad. God ressursbruk av personell i Oslo er viktig fordi det også gir deler av resten av landet bedre tilgang på helsepersonell, og Høyre mener vi må stå ved disse planene.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-18:
Statsråden avsluttet egentlig med noe av det jeg ville spørre om eller legge særskilt vekt på, og det er situasjonen ved Ahus – Akershus universitetssykehus. Tre av bydelene i Oslo sogner til Ahus, mens vi vet at Ahus sitt opptaksområde antakeligvis er det som har høyest forventet befolkningsvekst i årene fremover. Det medfører utfordringer for Ahus, men selvfølgelig medfører det utfordringer for oss som sogner til Ahus at vårt sykehus tar en stor, krevende og viktig oppgave på vegne av Oslo. Tidsplanen for overføringen er at alle tre bydeler – Alna, Grorud og Stovner – skal være overført innen 2030–2031. Jeg vet at en statsråd ikke kan garantere, men kan statsråden si at hun jobber aktivt og hardt for at denne tidsplanen skal holdes?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-18:
Jeg takker for svaret. Oslo er heldig som også har to store ideelle sykehus, Lovisenberg og Diakonhjemmet. De er en del av den totale kapasiteten og den totale beredskapen i Oslo. Akkurat nå har de store utfordringer fordi de har tatt en belastning og avlastet både OUS og Ahus med pasienter i koronapandemien. Men det viktigste for meg å spørre om, siden vi nå snakker fremtid, er: Vil statsråden sikre at disse ideelle sykehusene også er en del av planene for Nye OUS, at de tas på alvor, at de tas med, og at også deres mulighet til å kunne by på mer kapasitet i årene fremover for Oslo verdsettes?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-18:
Gode tjenester for psykisk syke og for dem som er rusavhengige, er viktig. Det er det viktig å kjempe for, det er det viktig å jobbe for, og det tror jeg går helt tverrpolitisk gjennom denne komiteen. Det har over lengre tid vært en omlegging fra døgnplasser til mer utadrettede, åpne og brukervennlige tjenester i helsetjenesten, og det er i takt med at vi har fått ny kunnskap, mer kunnskap om hva psykiske lidelser er, og hvordan de bør behandles. I perioder er døgnopphold riktig og viktig, men vi vet også at det etter lange sykehusopphold er vanskeligere å komme tilbake til en normal hverdag. Når gamle psykiatribygg byttes ut med nye lokaler med både somatiske tjenester og psykisk helsevern i sykehusene, blir det enklere å gi pasientene helhetlige tjenester. I tillegg vil det for mange være mindre stigma knyttet til å være innlagt på et sykehus enn på en psykiatrisk institusjon. Spesielt innenfor psykiatri er det mange gamle og lite hensiktsmessige bygg, og en samlokalisering i nye, moderne bygg vil være bedre for både pasienter og ansatte. Dagens Medisin hadde en artikkel om dette 10. januar, at vi har mange gamle, utdaterte bygg innenfor psykisk helsevern. Jeg er veldig glad for at det ved mitt eget sykehus, Akershus universitetssykehus, nå endelig skal bygges et psykiatribygg for å samle det fra mange lokasjoner. Omleggelsen fra døgnplasser til flere ambulerende, åpne tilbud har vært viktig for pasientene, med tanke på både rus og psykiske lidelser. Det handler om at vi vet mer om måten vi behandler psykiske lidelser på. Høyre mener at vi fortsatt trenger døgnplasser fordi det vil være en viktig og riktig del av behandlingen for noen pasienter i perioder – selv om det har vært tverrpolitisk enighet om et skifte bort fra at døgnplasser skal være hovedregelen. Framskrivinger i psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling viser at vi i det store og hele har nok døgnplasser i dag, men at det er forskjeller mellom regionene, og de må selvfølgelig rettes opp. Det kan også være at det er ulikheter innenfor tilbudene i hver region, og det må også rettes opp. Så er det for Høyre viktig å jobbe for gode tjenester for pasienter som trenger psykisk helsehjelp eller tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Gode tjenester innebærer også at pasienter må ha reell medbestemmelse og valgfrihet. Derfor er vi svært skuffet over at denne regjeringen har varslet at de vil skrote reformen fritt behandlingsvalg, som faktisk gir mange av disse pasientene reell valgfrihet til å velge hvor de vil ha sin behandling. Det gir ofte gode resultater.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-01-18:
I sin sykehustale sa statsråden at den nåværende regjeringen ville gå bort fra det som kalles den gylne regel, nemlig at man i de regionale helseforetakene hvert år skal prioritere vekst i psykisk helse og rus, hver for seg, høyere enn somatikken. Under vår regjering oppfylte vi den gylne regel når det gjelder rus, mens vi ikke nådde det helt innenfor psykisk helsevern. Men hva er det da som skal være ambisjonen å strekke seg etter i de offentlige helseforetakene dersom de ikke har en målsetting om å prioritere rus og psykisk helse høyere med denne regjeringen?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Satsing på helse, vår felles helsetjeneste, er prioritet nummer én for denne regjeringen. Da må vi ha gode sykehus over hele landet. Det er et stort behov for å investere i de offentlige sykehusene og legge til rette for nye bygg og funksjoner – i Oslo og i hele landet. Landets sykehus har derfor topp prioritet for denne regjeringen. Oslos befolkning har også behov for moderne sykehus, med økt kapasitet for en voksende befolkning, som det allerede er nevnt. Dårlig bygningsmasse er verken bra for ansatte eller for pasienter. Her har man utfordringer i Oslo, og det gjelder særlig på Ullevål og Rikshospitalet. Jeg er glad for at Oslos befolkning skal få tilgang på et enda bedre sykehustilbud. Det er viktig å rette blikket framover og få til en god framdrift og gjennomføre endringene i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til de planene som er vedtatt. Det står det også i regjeringsplattformen. Vi er i gang. Planene er i ferd med å realiseres. På Rikshospitalet er utbyggingen igangsatt, og på Aker bygges det nå en storbylegevakt i regi av Oslo kommune. Utbyggingen på Aker og på Gaustad står nå for tur, for hele Groruddalens befolkning skal så raskt som mulig få lokalsykehustilbud ved Nye Aker Sykehus. Det står det også i regjeringsplattformen. Med de nye planene styrkes også kriseberedskapen, og det er viktig å understreke, for katastrofeberedskapen som i dag er på Ullevål knyttet til beredskapen for store hendelser med massetilstrømninger av pasienter, skal samles på Rikshospitalet. Det vil gi en større bredde i tilgangen på medisinsk kompetanse og bedre fasiliteter. To komplette akuttmottak er et godt beredskapsmessig grep, og de kan også avlaste hverandre ved en eventuell krise. De nye planene gir rom for økt kapasitet, og det er nødvendig. OUS har i dag 1 550 somatiske senger, og det planlegges økt til 1 900 senger når fase 1 står ferdig i 2030. Innenfor psykisk helsevern og rusbehandling skal sengetallet økes fra i dag, hvor det er 359, til 426 senger. Som jeg har sagt: God tilgang til helsehjelp skal vi ha over hele landet. Det å ha gode sykehus for vår felles helsetjeneste er prioritet nummer én for denne regjeringen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Satsing på psykisk helse er en prioritet for denne regjeringen. Det å sørge for at man har bygg som både er helsefremmende og kan gi god kvalitet til pasientene, er utrolig viktig. Denne regjeringen er tydelig på at vi skal ha et tilbud innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling som er preget av både økt kapasitet og styrket kvalitet. Riksrevisjonen har påpekt at det er store mangler innenfor begge disse områdene, både i spesialisthelsetjenesten og i kommunene. Det er noe vi tar på aller største alvor. Døgntilbudene skal være tilstrekkelige sammenlignet med behovet. Det er for noen pasienter livsnødvendig, men det er det også for samfunnet. Men det gjelder å finne den riktige balansen. Det er også slik at for noen kan for lange sykehusopphold være feil medisin i lengden. Pasienter er forskjellige og skal få tilbud og behandling deretter. Vi må ha med oss at mer poliklinisk aktivitet også har vært en ønsket utvikling, og det henger sammen med flere faktorer som også har vært utviklingen i andre land vi kan sammenligne oss med. En åpen og brukervennlig tjeneste er positivt, sammen med en økt satsing på kommunale tiltak, utadretting og tettere samarbeid med andre samfunnsområder. Der har denne regjeringen allerede vist evne til å satse. Ting skal fungere i et godt samspill, og vi har et veldig viktig arbeid framfor oss for å sørge for at tjenestene for våre aller mest sårbare pasienter blir bedre. Vi vet at det er mange pasienter innenfor psykisk helsevern og rus som også har store somatiske helseproblemer og en forventet kortere levealder. Da er det positivt å tenke på mer samlokalisering hvor man får integrerte tjenester. Det er noe man har mulighet til å ta mer hensyn til når man tenker å planlegge nybygg. I Hurdalsplattformen er vi tydelige på at vi skal lage en opptrappingsplan for psykisk helse, med øremerkede midler. Det arbeidet er allerede i gang. Vi må trappe opp kapasiteten, og vi må sørge for at sykehusene og foretakene i hele landet er i stand til å gi de tjenestene som pasientene har behov for. Det har vi allerede vist evne til å satse på, og det kommer mer. Jeg ser fram til det videre samarbeidet i denne komiteen når vi skal få på plass en opptrappingsplan for psykisk helse.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-01-18:
Representantforslaget som me i dag debatterer, har stor kompleksitet og har vore ein del av ei rekkje saker og debattar i denne salen tidlegare. Store endringar i strukturar er krevjande for ei helseteneste som er underdimensjonert og dårleg skodd for dagens samansette behandlingsforløp. Den nye regjeringa arbeider systematisk med desse utfordringane og etterslepet. Noreg treng ei spesialisthelseteneste som er dimensjonert for å kunna hjelpa folk i heile landet, der ein har ei breidde og desentraliserte tilbod innan akuttmedisin og fødetilbod, samstundes som fleire av sjukehusa vert spesialiserte med tilhøyrande behandlingar. Dagens regjering er tydeleg på prioriteringar innanfor sjukehusdrift og strukturar for dei neste fire åra gjennom Hurdalsplattforma. Senterpartiet har i ei årrekkje peika på utfordringar innan fleire av desse strategiane utan å verta høyrt i Stortinget i plenum. Det hastar med å få etablert og starta byggjeprosessen med nytt lokalsjukehus ved Aker sykehus, for bl.a. å dekkja heile Groruddalen si befolkning. Senterpartiet og Arbeidarpartiet sine medlemer av helse- og omsorgskomiteen uttrykkjer i sine merknader at dette er avgjerande viktig slik prosessen står. Denne milepælen har stor betyding for dei andre omstenda i sjukehusstrukturen i Oslo. Ein annan milepæl, som òg går på dette representantforslaget, gjeld regulering og utbygging av nye Rikshospitalet. Ny detaljregulering og reguleringsplanprosessar må vedtakast. Det pågåande forprosjektet må vera gjennomført og endeleg godkjent før ein går vidare med regjeringa sin strategi og omleggingar innan sjukehusdrifta. Dette kjem tydeleg fram av helse- og omsorgsministeren sitt svar til komiteen i høve denne saka. Me kjenner alle til det store engasjementet lokalt i Oslo, men òg nasjonalt, då dei planlagde endringane har store effektar utover hovudstaden sine grenser. Det er mange faglege argument og erfaringar som ikkje samsvarar. Det er ingen tvil om at dette arbeidet må ha høg prioritet i Helse- og omsorgsdepartementet opp mot helseføretaket, og om naudsynt må Stortinget verta involvert på eigna måte om dei mange milepælane ikkje vert nådde.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-01-18:
Eg skal på ingen måte bruka mitt innlegg til å forlengja denne debatten, men på eit tidspunkt måtte eg faktisk klypa meg i armen og sjå meg om for å sjå kva sal eg sat i. Var dette salen til Oslo bystyre, eller var det stortingsalen me var ein del av? Med all respekt for dei stortingsrepresentantane som har halde sine innlegg, er det interessant å høyra at ein legg vekt på Oslo bystyre sitt fleirtal, men fornektar denne salen sitt fleirtal. Det er vel eigentleg den situasjonen me står i, og eg skal erkjenna at det kanskje er realpolitikaren i meg som overtek for mykje. Men eg må berre svara ut representantane Hoksrud og Elvestuen, som bruker forholdsvis sterke ord, som «fallitt» og «tomme ord». Senterpartiet erkjenner at det regjeringssamarbeidet som ligg til grunn, har ein strategi og ei retning i sjukehuspolitikken sin, og den støttar òg Senterpartiet på Stortinget. Ein er òg einige om at det er mange milepælar i dette arbeidet som regjeringa må handtera, og som plan- og bygningsetaten i Oslo må handtera. Det ligg òg på deira bord no, og eg trur ikkje at Stortinget skal realbehandla det no. Men det er mange milepælar framover før ein har dei endelege svara, og då meiner eg at dersom milepælane ikkje vert nådde på den tilfredsstillande måten som ligg på bordet no, bør Stortinget verta involvert på eigna måte. Det står eg inne for, og det meiner eg står seg i alle store og komplekse saker, som òg denne.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-01-18:
Eg fekk eit bilde av Karius og Baktus i hovudet mitt etter den førre debatten, men me får prøve å koma oss eit steg vidare. Tannhelse som ein del av og jamstelt med ei sterk offentleg helseteneste er eit viktig satsingsområde for regjeringa. Denne regjeringa har sett tannhelse på dagsordenen, og saman med SV her på Stortinget har ein allereie denne vinteren kome med ei tydeleg retning og ein tydeleg strategi for korleis ein skal nå målsetjinga til regjeringa om ei gradvis utviding av den offentlege tannhelsetenesta, med eit felles mål om å jamstilla ho med andre helsetenester. Allereie i inneverande år utvidar ein tannhelsetilbodet og gjev fylkeskommunane i oppgåve å tilby ein 50 pst. prisreduksjon for behandling til alle i alderen 21 og 22 år. Frå før kjenner me godt til at 19- og 20-åringar har 25 pst. eigenbetaling. I tillegg styrkjer ein det tverrfaglege psykologi- og tannbehandlingstilbodet til personar som har vore utsette for tortur eller overgrep, og personar som har alvorleg angst for tannbehandling, med 60 mill. kr. Dette er eit tilbod som ber preg av lang ventetid på behandling, og styrkinga gjer at ein kan betra tilbodet og vera meir målretta mot dei delane av landet som har lang ventetid. I samband med behandlinga av statsbudsjettet har ein òg kome med fleire viktige avklaringar for det vidare tannhelsearbeidet. Blant anna har fleirtalet på Stortinget bedt regjeringa om å starta ei utgreiing som skal avklara statusen for tannhelsa generelt i Noreg, særskilt dei geografiske og sosiale skilnadane ein opplever i dag, og forskjellar mellom privat og offentleg tannhelseteneste. Ikkje minst vil det då vera eit utval som skal koma tilbake til oss med forslag som kan sikra ei tannhelseteneste som vert jamstilt med andre helsetenester, og også inkludera ordningar og modellar for korleis ein kan innføra eigenandelstak. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV har allereie løfta tannhelse som eit særskilt viktig område, og arbeidet med å utjamna forskjellar i landet vårt har kome godt i gang. Representantforslaget ber ikkje med seg ny politikk, og mange av forslaga som er fremja i saka, er allereie avklarte og vert arbeidde med. Om eg får lov: «Puss puss, så får du en suss.» Det var ein song eg lærte av Flode og Trond-Viggo i oppveksten på 1980-talet, til tannpussen før leggjetid. No kan me verkeleg pussa tennene med visse om at me har eit storting og ei regjering som tek tannhelse på alvor.