Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-05-28:
Jeg skal være den første til å beklage at det ikke har vært mulig til å komme til enighet om et nytt takseringssystem for boliger. Huseierne må nå leve videre med et vilkårlig og urettferdig system som rammer skjevt, og der boligene til folk flest – stikk i strid med det et stort flertall i Stortinget gikk inn for i 1997 – fortsatt skal beskattes. Arbeiderpartiet og Senterpartiet utgjorde da et flertall som la til grunn at ni av ti boligeiere skulle slippe skatt. Ingen boliger med et beregnet areal under 150 m2 skulle beskattes. Eldre boliger, som både krever mer vedlikehold og som gjennomgående har høyere energiforbruk, skulle beskattes vesentlig lempeligere enn nye boliger. Man ble også enig om et oversiktlig system hvor det skulle være unødvendig å gå inn i hjemmet til folk for å beregne areal, og hvor man tok utgangspunkt i et beregnet utvendig areal som grunnlag for beskatning. Det samme takseringssystemet skulle også legges til grunn for alle de tre skatteartene, altså både inntektsskatt, formuesbeskatning og kommunal eiendomsskatt. Avtalen ville altså innebære en betydelig skattelette. I dag betaler ni av ti boligeiere boligskatt. Forliket fra 1997 ville innebære at én av ti ville betale boligskatt, og alle vanlige boliger ville slippe skatt. Det er derfor med skuffelse jeg må registrere at Regjeringen – etter denne avtalen mellom Arbeiderpartiet og Senterpartiet – legger fram et forslag som innebærer at seks av ti fortsatt må betale skatt, med en samlet skattelette på 1 milliard kr, altså 2,7 milliarder kr mindre enn det som lå til grunn i forliket fra 1997. På tross av dette og på tross av at Regjeringen både argumenterer sterkt imot det man var for i 1997, og på sentrale punkter også går bort fra forliket fra 1997, så Senterpartiet det som så viktig for folk flest å få et bedre og mer rettferdig system enn dagens at vi valgte å gå inn i samtaler med Arbeiderpartiet med sikte på å få til en best mulig løsning. Dessverre har vi ikke klart å komme fram til et omforent resultat. Høyre går til valg på skattelette. Det er derfor mildt sagt overraskende at Høyre ikke benytter muligheten til for en gangs skyld å skaffe flertall for ett av sine skatteletteforslag, skaffe flertall for å gi folk flest skattelette på til sammen 3,7 milliarder kr, et forslag som i tillegg vil lovfeste at ingen med boliger under 150 m2 skal betale skatt – det står i lovteksten og er altså ingen introduksjonsrabatt, slik som representanten Per Kristian Foss hevdet. At Høyre og Fremskrittspartiet lar en slik mulighet gå fra seg, er mildt sagt oppsiktsvekkende. Er det fordi disse partiene mener at skattelettelsen blir for stor? Den kommunale eiendomsskatten utgjør 2,8 milliarder kr. Høyre har altså ikke sagt ett ord om hvordan man ønsker at kommunal eiendomsskatt skal takseres i framtiden, og huseierne har ingen garanti for at Høyre vil komme til å lempe på den kommunale eiendomsskatten, som altså utgjør 2,8 milliarder kr, og hvor én av ti huseiere med vårt system ville måtte betale kommunal eiendomsskatt, i motsetning til alle de som må gjøre det i dag. Begge disse to partiene vil altså ha behov for et takseringssystem så lenge man ønsker å opprettholde eiendomsskatten. Fremskrittspartiet går inn for å avvikle eiendomsskatten, men har altså likevel mulighet til å få flertall for en betydelig skattelette dersom man støtter vårt forslag. Både Høyre og Fremskrittspartiet står tilbake uten troverdighet i sine skatteløfter når man ikke engang støtter forslag som vil innebære en så betydelig skattelette som det vi her snakker om, og hvor man faktisk har mulighet til å få flertall i denne sal. Arbeiderpartiet og SV har fremmet et alternativt forslag som innebærer at boliger inntil 110 m2 ikke blir beskattet. Dette er et skritt i riktig retning. Men det vil altså fortsatt innebære at fire av ti huseiere må betale boligskatt. Samtidig som man har hevet grensen, er profilen i skatteopplegget endret, slik at de største boligene skattlegges hardere. Det er en endring i profil som jeg er enig i, og som er en endring i riktig retning, ved at de største boligene beskattes hardere. Imidlertid har forslaget ennå vesentlige svakheter. Komiteflertallets krav fra 1997 om å skjerme eldre boliger ivaretas ikke. Det er et selvstendig poeng å ta vare på de eldre boligene, samtidig som eldre boliger både krever mer vedlikehold og gjennomgående er dyrere å varme opp. Etter Senterpartiets oppfatning blir fortsatt for mange boliger ilagt boligskatt med det alternative opplegget som Arbeiderpartiet og SV har presentert. Det legges opp til en beregningsmetode med bruk av boareal som komiteflertallet i 1997 sa følgende om: «Flertallet mener at et takstsystem, som forutsetter rapporteringsplikt til likningsmyndighetene ved endring av bruksareal, blir for detaljert.» Til slutt en stemmeforklaring: Vi har vært oppriktig villige til å forhandle med tanke på å komme fram til et system som er bedre enn dagens. Jeg konstaterer at det ikke har vært mulig å komme fram til en slik enighet. Senterpartiet vil derfor stemme for egne forslag. Vi vil stemme for forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet og SV, og mot alle andre forslag. Jeg vil til slutt ta opp forslag nr. 6, fra Senterpartiet.