Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2004-02-24:
St.meld. nr 11 for 2003-2004 er en såkalt § 10-melding, der det redegjøres for utviklinga i Posten og postmarkedet siden forrige melding samt for Postens planer og utfordringer de nærmeste åra. Regjeringa legger opp til å videreføre hovedlinjene i eksisterende postpolitikk med videreføring av dagens konsesjon og statlig kjøp av ulønnsomme posttjenester. Det er gledelig å konstatere at det er bred tilslutning til hovedlinjene i meldinga. Venstresida har enkelte kritiske merknader, men Regjeringa får ikke flertallet mot seg på noe område. I sin eierstyring av Posten er Samferdselsdepartementet opptatt av at selskapet gir et tilbud av posttjenester tilpasset de enkelte kundegruppers behov og til konkurransedyktige priser selskapet gir staten størst mulig verdiskaping over tid selskapet oppfyller de samfunnspålagte og distriktsmessige forpliktelser på en kostnadseffektiv måte Postens resultater i perioden 2000–2002 viser at selskapet har lav lønnsomhet, og tallene for 2002 viser et negativt årsresultat. Posten har i perioden 1999–2002 gjennomført en bemanningsreduksjon på om lag 6 000 årsverk og en bemanningsøkning i datterselskapene på rundt 2 500 årsverk. Vi registrerer at Postens planer for kommende periode tilsvarer en nedbemanning i morselskapet på ca. 3 700 årsverk og en bemanningsvekst i datterselskapene på 880 årsverk. Sykefraværet og utviklinga i antall nye uføretrygdede er fortsatt høgt. Sett i forhold til utviklinga de siste åra innebærer utviklinga i 2002 en utflating i sykefraværet og antall nye uførtrygdede. Vi ser at Posten står overfor store markedsmessige utfordringer. Utviklinga preges av betydelig volumfall for brevpost. Markedet karakteriseres videre av utvisking av tidligere bransjeskiller, globalisering og intensivert konkurranse. EUs postdirektiv fastlegger en plan for en gradvis full liberalisering av postsektoren, og dette vil gjennom EØS-avtalen også gjelde Norge. De store postselskapene i Europa ekspanderer på tvers av landegrensene. Utviklinga er en alvorlig trussel for lønnsomheten i Posten og stiller selskapet overfor store utfordringer knyttet til produkt- og tjenesteutvikling, effektivisering og markedsposisjonering. For å styrke fokuseringen på Postens kjernevirksomhet har selskapet skilt ut flere støtte- og serviceinstitusjoner i egne enheter. Videre er det gjennomført en omfattende omlegging av Postens salgsnett, som samlet har gitt en bedre tilgjengelighet til selskapets tjenester ved at antall poststeder har økt og åpningstidene har blitt utvidet. Det er også foretatt en større omstilling av sorteringsnettet. Omstruktureringa vil medføre at antall brevterminaler vil bli redusert fra 32 til 12, og at antall pakketerminaler vil bli redusert fra 21 til 13 innen 2006. Det er gledelig å konstatere at Postens omfattende omstillingstiltak har gitt positive effekter. Lønns- og kostnadsvekst samt inntektsbortfall har imidlertid gitt større utslag i motsatt retning på selskapets lønnsomhetsutvikling. For å sikre tilfredsstillende lønnsomhet er det nødvendig med ytterligere kostnadsreduserende tiltak, fokus på kjernevirksomhet og økte inntekter fra nye tjenester. Selskapet har igangsatt en effektiviseringsplan for å sikre 1 milliard kr i kostnadsreduksjon innen utgangen av 2004 utover det som allerede er lagt til grunn i vedtatte planer. Vi slutter oss til at Posten vil videreføre hovedtrekkene i selskapets strategi fra foregående periode. Strategien er innrettet mot videre effektivisering av driften, forretningsutvikling, selektive oppkjøp og alliansebygging. Det vil iverksettes tiltak for ytterligere å effektivisere driften innenfor terminalarbeid, distribusjon og administrasjon. Samtidig vil selskapet videreføre sin satsing på utvikling av nye tjenester i forlengelse av og til erstatning for de tradisjonelle produktene. Den vesentligste endringen som meldinga inneholder, er at Posten nå får mulighet til å inngå avtaler med andre finansinstitusjoner enn Postbanken. En enstemmig komite ber Regjeringen vurdere detaljeringsgraden i framtidens § 10-meldinger. Det er ønskelig at Posten, som blir stadig mer konkurranseeksponert, slipper å redegjøre i detalj for sine strategiske vurderinger og planer, da dette kan påføre Posten konkurranseulemper. Det forutsettes at de overordnede planer og vurderinger fortsatt skal være tilgjengelige for offentligheten. Et forhold som har fått mye oppmerksomhet, er framføringsgraden i Finnmark. Her er framføringsgraden for A-post på 40 pst. Det er en framføringsgrad som ligger langt under landsgjennomsnittet, som er på om lag 90 pst. Kravet til landsgjennomsnittet er 85 pst., og det er ikke spesielle krav til framføringsgrad i og mellom regionene. Problemet for Finnmark er de store avstandene. Skal framføringsgraden opp i Finnmark, må innleveringstidene ellers i landet framskyndes betydelig, og det virker som et lite hensiktsmessig grep. Det bør også bemerkes at den interne A-posten i Finnmark har en framføringsgrad på 75 pst. Selv om det for Finnmarks del av logistiske årsaker ikke er mulig å komme opp mot framføringsprosenten for A-post som for landet som helhet, er det viktig at Posten forsøker å få en så høg framføringsprosent som mulig i alle deler av landet, gitt de begrensningene som finnes. Som tidligere nevnt er det bred enighet om hovedlinjene i postpolitikken. Den sterke støyen som det var rundt Posten og postpolitikken for en del år siden, er nå stilnet. Det er positivt og gir Posten muligheter til å utvikle selskapet slik at vi fortsatt skal ha gode og rimelige posttjenester i alle deler av landet.