Øyvind Halleraker (Høyre), 2013-06-12:
Høyre mener det er viktig å legge til rette for at den enkelte får reell frihet til å bosette seg der han eller hun ønsker. Målet er å ta vare på hovedtrekkene i bosettingsmønsteret og utløse verdiskapingspotensialet i alle deler av landet. Innsatsen for å fremme regionalpolitiske mål skal også medvirke til å styrke konkurranseevnen i forhold til andre land. Norge er et land med store variasjoner og et rikt mangfold. Gjennom distriktspolitikken er det viktig å ta vare på og utvikle dette mangfoldet. Høyres hovedstrategi i regional- og distriktspolitikken er satsing på næringlivsutvikling og samferdsel. Derfor vil vi styrke evnen til innovasjon og nyetableringer i alle deler av landet, med vekt på å nå potensielle gründere og entreprenører. Vi vil delegere og desentralisere mer ansvar og flere oppgaver til underliggende nivå og styrke infrastrukturen for å gjøre deler av landet mer tilgjengelig og mobilt. Og vi mener det er viktig å styrke vekstkraften der den er, og samtidig sikre grunnlaget for gode levevilkår i alle deler av landet. For Høyre er det viktig å ha virksomheter overalt i landet vårt og sikre den samlede verdiskapingen i nasjonen. Råvareuttak og primærproduksjon i distriktene er grunnlag for store deler av verdiskapingen i landet vårt, og det er potensial for mye mer. Denne konkurransekraften må vi styrke. Jeg vil peke på at det ikke er staten som bygger landet, derimot er det statens oppgave å føre en politikk som legger til rette for at enkeltmennesker, virksomheter og institusjoner kan virke og skape verdier for seg selv og samfunnet. Jeg vil understreke og framheve viktigheten av å sette individet i sentrum. Det må også gjelde i distriktspolitikken. Hver og en av oss må gis mulighet til å velge på selvstendig grunnlag hvor vi vil bo og arbeide, og det må legges til rette slik at den enkelte har reell frihet til å bosette seg der han eller hun ønsker. Det er også viktig at politiske avgjørelser blir tatt så nær den det gjelder som mulig. Derfor ønsker Høyre å delegere mer myndighet nedover i statsforvaltningen og spre makt og flere oppgaver til kommunesektoren. De som er nærmest utfordringene, er og har alltid vært dyktigst til å finne de gode løsningene. Det er behov for nye ideer og bedre løsninger også her, og Høyre vil derfor ha en helhetlig kommunereform for å styrke norske kommuners robusthet. Arbeidsmarkedet vil trolig være preget av økende migrasjon av arbeidstakere og tjenesteytere i årene framover, men også av større konkurranse om arbeidskraften mellom land. Det å ha en bevisst og helhetlig politikk som sikrer bærekraftig arbeidsinnvandring, er en av de største politiske utfordringene i årene framover. Kunnskap og kompetanse, sammen med mangfold i arbeidsstyrken, er avgjørende for innovasjon og næringsutvikling i et stadig mer konkurranseutsatt og internasjonalt arbeidsmarked og næringsliv. For å opprettholde dagens velferdsnivå og sikre verdiskaping gjennom en levende kunnskapsøkonomi mener Høyre at Norge må føre en politikk som gjør landet i stand til å hevde seg internasjonalt i konkurransen om den kompetente arbeidskraften. Dette understreker selvsagt også viktigheten av arbeidsinnvandring for Distrikts-Norge. Mange kommuner ville sett befolkningsnedgang hadde det ikke vært for arbeidsinnvandringen. Derfor er det viktig å sørge for en vekstfremmende arbeidsinnvandring. Samtidig må det føres en politikk som sørger for at den kompetansen arbeidsinnvandrerne bringer med seg til distriktene, brukes på en mest hensiktsmessig måte. Høyre har pekt på en rekke tiltak som mer målrettet vil tiltrekke seg spesiell kompetanse til Norge. Det er nemlig ingen selvfølge at den kompetente arbeidskraften søker seg nettopp til Norge. I Norge betaler vi relativt lave lønninger for akademikere, spesialister og forskere, og derfor er det viktig å markedsføre Norge for utenlandsk arbeidskraft. Selv om Norge er et attraktivt land for dem med lave kvalifikasjoner, søker de høykvalifiserte seg gjerne dit hvor de får bedre betalt for sin kompetanse. Denne problemstillingen må tas på alvor dersom Norge i framtiden skal kunne vedlikeholde og videreutvikle velferdssamfunnet Norge og bli en kunnskapsnasjon. Høyre mener det i dag legges for lite vekt på hva kommunene og deres innbyggere skaper. Høyre går derfor inn for å vri inntektssystemet over fra å være et system for statlig politiske føringer til et system som legger til rette for og belønner innovasjon, vekst og kreativitet. I Norge, med lange avstander og spredt bosetting, er vi avhengig av et godt utbygd vei- og banenett med høy standard. Riksveiene er viktig pulsårer i Norge, både i og mellom regionene og for å binde landsdeler sammen. I Høyres alternative transportplan foreskriver vi mange løsninger, og Høyre mener bl.a. at staten må ta en langt større andel av investeringer i helt essensiell kollektivutbygging i de store norske byområdene. Hvis vi overlater denne finansieringsbyrden til fylkene alene, risikerer vi at framtidig framkommelighet i byområdene blir dårlig. Oppgavene er simpelthen blitt så store og kostbare at finansieringsutfordringen er blitt et reelt problem. Derfor mener Høyre at staten må forplikte seg til medfinansiering i f.eks. baneprosjekter. Så har vi i den senere tid fått flere rapporter som beskriver samfunnsøkonomisk lønnsomhet i infrastrukturprosjekter i en ny kontekst. Jeg viser til ett eksempel: Statens vegvesens E39-rapport, som for øvrig ble tatt initiativ til av sittende statsråd her i salen. Der er det et delprosjekt Samfunn, hvor Victor Norman og SNFs analyseapparat har laget et arbeidsnotat som viser at det er en stor mernyttegevinst å hente for samfunnet ved sammenknytning av bo- og arbeidsregioner. Slik sammenkobling av regioner gir større robusthet og mobilitet, som i sin tur gir grunnlag for vesentlig større vekst. Høyre mener næringspolitikk er svært viktig i et distriktsperspektiv. Et lønnsomt næringsliv skaper arbeidsplasser, inntekter og muligheter for bosetting. De viktigste utfordringene for den generelle næringspolitikken i dag er, slik vi ser det, en stagnerende konkurranseevne i deler av norsk næringsliv, et lite norsk eiermiljø og en merkbar kapitaltørke, og det er manglende satsing på innovasjon, spesielt på næringsrettet forskning. Landbruket har en sterk tilknytning til tradisjonelle Høyre-verdier som respekt for privat eiendomsrett, frihet til å drive næringsvirksomhet samt vern om kultur og natur. Vi vil arbeide for å styrke eiendomsretten for å gi bønder og skogbrukere større frihet til å forvalte sin egen eiendom. Høyres mål er et mer lønnsomt og framtidsrettet jordbruk og skogbruk i hele landet og stimulere til økt matproduksjon. En annen høykompetent distriktsnæring er den maritime næringen, som er spredt over hele landet, og sysselsetter 100 000 mennesker, hvorav 25 000 sjøfolk. Halvparten av disse er offiserer. Høyres mål er en levedyktig skipsfartsnæring som både bidrar til verdiskaping langs kysten og gir livsgrunnlag for bedrifter i leverandør- og utstyrsindustrien. Det viktige er derfor å gi skipsfarten rammebetingelser som gjør det attraktivt å være lokalisert i Norge, og dermed bidra til den viktige klyngeeffekten som dette gir for resten av denne næringskjeden. Den siste distriktsnæringen det er naturlig å nevne, er reiselivsnæringen, som er en stor og viktig næring som bidrar til mange framtidsrettede arbeidsplasser over hele landet. For mange familieeide hoteller i distriktene er det viktig å få bort særnorske skatter på norsk kapital. Det er en av grunnene til at Høyre ønsker å redusere formuesskatten og fjerne arveavgiften. Høyre mener at det norske utdanningssystemet ikke er godt nok tilpasset en virkelighet der arbeidstakerne må ha mulighet til kompetanseheving gjennom hele yrkeslivet. Både offentlig og privat sektor er i stor grad avhengig av at de ansatte kan heve sin kompetanse. Det er ikke noen selvfølge at høyere utdanningsinstitusjoner i Norge vil påta seg å tilrettelegge for desentralisert utdanningstilbud. Samtidig er det en realitet at deler av Distrikts-Norge har et utdanningsetterslep og opplever at regioner med høyere utdanningsnivå har et klart konkurransefortrinn. En mer solid kunnskapsbase i norsk næringsliv er viktig for å sikre konkurransekraft i framtiden. Målet må være et norsk utdanningssystem som på alle nivåer kan dekke behovet for livslang læring for hele befolkningen hele livet i hele landet. Høyre mener derfor at en strategi for et mer fleksibelt og desentraliserte utdanningstilbud, støttet av moderne teknologiløsninger, er viktige utdanningspolitiske mål for kompetansenasjonen Norge. Venstre har også lagt fram en rekke forslag i salen i dag som vi har stor sympati og sans for, men vi vil komme tilbake til det i vår helhetlige kommunereform.