Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2013-06-14:
I dag behandler vi Meld. St. 20, På rett vei. Kvalitet og mangfold i fellesskolen, og en rekke Dokument 8-forslag. Jeg har innledningsvis lyst til å takke komiteen for det jeg har opplevd som et veldig godt og konstruktivt samarbeid. Jeg har også lyst til å takke for alle innspill komiteen har fått. Det har vært en sann glede å være vitne til og få lov til å oppleve det store engasjementet som finnes for norsk skole. Komiteen står samlet bak mye av innstillingen. Vi er enige om de aller fleste tiltakene regjeringen foreslår i meldingen, og vi er i stor grad enige om virkelighetsbeskrivelsen og om hva som er utfordringene for norsk skole. Det mener jeg er viktig, og jeg gleder meg til en debatt om det som er noe av det viktigste vi politikere kan gjøre, nemlig å legge til rette for at alle barn og unge kan realisere sitt potensial og leve ut sine drømmer. Norsk utdanningspolitikk har i det store og hele vært en suksesshistorie. «Kunnskap til hele folket» har resultert i et av verdens mest produktive og omstillingsdyktige arbeidsliv. Ulike mennesker med ulik bakgrunn har hatt skolen som felles møteplass, og det har skapt et samfunn med mindre sosial ulikhet enn i de fleste andre land. Men det var mange som fikk seg en vekker av bunnoteringene på de internasjonale undersøkelsene tidlig på 2000-tallet. Det var helt nødvendig med et klarere fokus på kvalitet, tydeligere læringsmål og grunnleggende ferdigheter. Ni år etter at reformen ble vedtatt her i Stortinget, er det en glede å kunne si at pilene nå går i riktig retning. Elevene lærer mer og er blitt bedre i matte, lesing og naturfag. De internasjonale testene bekrefter gang på gang at trenden i norsk skole har snudd. Vi er på rett vei. Men la meg også skynde meg og legge til: Norsk skole har et bredt samfunnsmandat og skal utdanne hele mennesker. Da er det også gledelig at elevundersøkelsen viser at norske elever trives godt i norsk skole, og det er ikke mulig å glede seg nok over at Norge har noen av verdens mest demokratiske elever. Det er all grunn til å være stolt av norsk skole, stolt av elever, lærere og foreldre, som hver eneste dag gjør en uvurderlig innsats. Men det er fremdeles utfordringer. Vi har større ambisjoner, og derfor har regjeringen lagt fram en melding som skal ta norsk skole videre. La meg si noe om komiteens merknader. Jeg regner med at opposisjonen vil redegjøre for sine mindretallsforslag og merknader, og at Dokument 8-forslagene vil bli kommentert senere i debatten. Innstillingen er delt inn i tre hovedområder: en inkluderende fellesskole grunnopplæring for framtidens samfunn fleksibilitet og relevans i videregående opplæring. La meg starte med det første – en inkluderende fellesskole. Lik rett til utdanning har gjort Norge til et av landene i verden med høyest utdanningsnivå. Fellesskolen danner grunnlaget for at alle barn og unge skal få samme muligheter, sosial utjevning og små forskjeller. For flertallet var det avgjørende å stoppe privatiseringen, skape arbeidsro i skolen og slå ring om den inkluderende fellesskolen. I Sverige har de prøvd ut høyresidens drøm om skoleprivatisering. Der går skoleresultatene ned og forskjellene øker. I Norge har vi valgt en annen løsning. Vi har satt inn tiltak for å styrke fellesskolen, og Kunnskapsløftet har bidratt til å heve nivået. Det er nå etablert en kultur for tidlig innsats, sånn at elever som trenger det, skal bli fanget opp og fulgt opp tidligere. Satsingene «Bedre vurderingspraksis» og «Vurdering for læring» har bidratt til en læringsfremmende vurderingskultur i skolen. Det skal vi bygge videre på. Norge er et land med små sosiale forskjeller, og det er et grunnleggende gode. Det er derfor gledelig at det er de faglig svakeste elevene som har hatt størst framgang i de internasjonale undersøkelsene. Det er avgjørende at vi intensiverer arbeidet mot frafall i videregående opplæring. Mange gode tiltak er satt inn, men det er også mange elever som faller ut av skolen av helt andre grunner enn manglende kunnskaper. Vi vet at psykiske vansker er en av de viktigste forklaringene på hvorfor unge dropper ut av skolen. Vi trenger derfor flere yrkesgrupper inn i skolen, og vi må bygge gode flerfaglige lag rundt læreren. Det er også på tide med et nytt krafttak mot mobbing. Jeg er glad for at en enstemmig komité mener at det bør settes ned et bredt sammensatt utvalg som skal gjennomgå hele arbeidet mot mobbing. Nå skal alle gode krefter forenes og kunnskap samles inn. Jeg har store forventninger til det arbeidet. Det er mye vi ikke vet om hvilke kompetanser som vil kreves av oss i framtiden. Dagens utdanningssystem skal utdanne barn og unge til yrker som kanskje ikke eksisterer i dag. Derfor legger komiteen i innstillingen vekt på viktigheten av et bredt læringssyn og på skolens brede samfunnsmandat. Det er grunn til å tro at sosial kompetanse, innovasjon, kreativitet, kulturforståelse, språk og IKT vil bli viktig i framtiden. Det settes også inn tiltak for å styrke de praktisk-estetiske fagene i skolen. Det vil bidra til å ruste oss for framtidens utfordringer og muligheter. Det er strålende nyheter at norske fjerdeklassinger er verdensmestre i framgang i matte. Det viser at satsingen på grunnleggende ferdigheter og realfagsstrategier har vært viktige. Men vi har større ambisjoner, og derfor lanserer også meldingen tiltak for å styrke realfagene i grunnopplæringen. Denne meldingen fokuserer særlig på videregående opplæring og på yrkesfag spesielt. Vi trenger flere dyktige fagarbeidere som vil skape verdier og bygge velferdssamfunnet vårt videre. Regjeringen foreslår økt fleksibilitet for yrkesfagene. Yrkesfagelever skal få mulighet til å veksle tidligere og oftere mellom opplæring i bedrift og skole, og de skal få mulighet til å spesialisere seg i lærefaget tidligere for å øke motivasjon og gjennomføring. Vi skal også gjennomgå hele tilbudsstrukturen i fag- og yrkesopplæringen. En av de store utfordringene er at halvparten av dem som begynner på yrkesfag, velger Vg3 påbygg etter Vg2, og halvparten av dem igjen stryker. Det har vi ikke råd til, og vi gjør derfor flere grep. Det skal innføres en rett til påbygging for dem med fullført fagbrev. Det vil bidra til at flere fullfører yrkesopplæringen. Framtidens arbeidsliv vil kreve mer kompetanse, og vi trenger et arbeidsliv som raskt kan omstille seg. Norske fagarbeidere er selvstendige, nytenkende og innovative. Flertallet vil derfor anerkjenne den kompetansen de med fagbrev har etter minst fire år med opplæring, og gi dem flere valgmuligheter for høyere utdanning. For oss som har et moderne kunnskapssyn, er det viktig å likestille kunnskap. For skoleflinke elever som ønsker høyere utdanning, vil nå yrkesfag bli en naturlig vei til høyere utdanning fordi vi åpner opp for flere muligheter. Det vil endre og bedre rekrutteringen, og det vil heve nivået på yrkesfag. I vårt lille land har vi ikke råd til å stenge kompetente folk ute fra høyere utdanning. Vi tror derimot det er en styrke at vi utdanner mennesker som har både praktisk og teoretisk kunnskap. Næringslivet etterspør disse kandidatene. LO og NHO støtter forslaget fordi det vil styrke konkurranse- og omstillingsevnen. Trygve Bratteli skal ha sagt da han ble finansminister, at i dette bygget kan jeg kun være minister eller vaktmester. Jeg er stolt av å tilhøre en bevegelse som alltid har åpnet utdanningssystemet for flere, og som har anerkjent menneskers kompetanse og evner uansett hvordan de har tilegnet seg disse. I dag tar vi et nytt skritt i riktig retning, og det er jeg stolt av. I innstillingen ligger det også flere uenigheter om hva som skal være retningen for norsk skole. Høstens valg vil være et retningsvalg også for norsk skole. Jeg mener velgerne fortjener en avklaring om hva de borgerliges skolepolitikk egentlig er. Det er veldig fint at opposisjonen er blitt enige om at læreren er viktig – det tror jeg alle i denne salen er enig med dem i. Men spørsmålet er jo om vi med en borgerlig regjering får karakterer i barneskolen, rangering av skoler, valgfritt sidemål, mer nivådeling og flere tester og mer byråkrati? Jeg spør, fordi her er det store sprik internt i opposisjonen. Arbeiderpartiet og de rød-grønne sier klart ifra at vi vil fortsette satsingen på flere og bedre lærere. Vi lytter til forskere og lærere som advarer mot karakterer på barnetrinnet og mer nivådeling. Vi ønsker oss ikke tilbake til tiden med rangering av skoler og markedstenkning i norsk skole. I Norge har vi styrket fellesskolen. Vi er på rett vei, men vi skal videre. Men vi vet også at kvalitet koster, og derfor kommer de rød-grønne heller ikke med løfter om skattekutt i milliardklassen til dem som har mest fra før. Vi vil fortsette å bruke de store pengene på de store oppgavene. Med denne stortingsmeldingen legger vi grunnlaget for å ta norsk skole videre ved å slå ring om den inkluderende fellesskolen og ved å satse på tiltak som vi vet virker.