Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2017-12-15:
Kristelig Folkeparti vil ha flest mulig i arbeid. Derfor foreslo vi i vårt alternative budsjett å øke lærlingtilskuddet og opprette flere tiltaksplasser og studieplasser. Vi fryktet ikke minst at regjeringens forslag om kutt i dagpengeordningen kunne skyve ledige lenger unna arbeidsmarkedet, og vi gikk imot det. Vi ville heller ikke støtte kuttet i bidragsforskuddet til enslige forsørgere. Dessuten foreslo vi tiltak mot barnefattigdom og flere varig tilrettelagte arbeidsplasser. Vi gikk også imot regjeringens forslag om å overføre hjelpemiddelansvaret fra staten til kommunene. Vår prioritet nummer én på Arbeids- og sosialdepartementets budsjett var imidlertid en forbedring av pleiepengeordningen. Kristelig Folkeparti mener at pleiepengeordningen er en av de viktigste sakene Stortinget har behandlet i høst, fordi den berører menneskeverdet og familiers evne til å ta vare på syke barn. Kristelig Folkeparti stemte imot regjeringens innstramminger i ordningen i vår, og vi foreslo betydelige forbedringer i vårt alternative budsjett. Alle disse sakene tok vi med oss inn i budsjettforhandlingene. Vi er veldig glade for å ha fått gjennomslag for mange av de viktigste av disse sakene i budsjettavtalen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. I pleiepengeordningen fikk vi gjennomslag for å øke kompensasjonen til foreldre fra 66 pst. til 100 pst. av tidligere inntekt i hele femårsperioden. Dessuten fikk vi fjernet 18-årsgrensen for psykisk utviklingshemmede barn, slik at foreldrene deres kan motta pleiepenger også etter at de har fylt 18 år. Dermed løste vi to store utfordringer i dagens pleiepengeordning på kort sikt. For det andre fikk vi gjennomslag for å droppe regjeringens foreslåtte kutt i dagpengeordningen. Vi fryktet at forslaget ville øke presset på andre ytelser, som sosialhjelp eller arbeidsavklaringspenger. Resultatet kunne fort ha blitt at flere ble skjøvet lenger unna arbeidsmarkedet. Gruppen som ville mistet retten til dagpenger med regjeringens forslag, er trolig mennesker som allerede har ganske lave utbetalinger, og som allerede har en økonomisk motivasjon for å komme i arbeid. Vi prioriterte reverseringen av dagpengeforslaget høyere enn sluttvederlaget, og vi må innse at vi ikke fikk gjennomslag for gjeninnføring av skattefritaket. Videre fikk vi stanset regjeringens forslag om å kutte i ordningen med bidragsforskudd til enslige forsørgere, som ville ha rammet mange enslige forsørgere med inntekter mellom om lag 400 000 og 500 000 kr. Vi fikk på plass målrettede tiltak for barn i lavinntektsfamilier. Dessuten fikk Kristelig Folkeparti gjennomslag for 200 flere varig tilrettelagte arbeidsplasser, økt maksgrense for lese- og sekretærhjelp for synshemmede og styrking av tilskuddsordninger for fritidstiltak og levekår for personer med nedsatt funksjonsevne. Vi kom ikke til enighet i budsjettforhandlingene om regjeringens forslag om å overføre hjelpemiddelansvaret fra staten til kommunene. Brukerorganisasjonene er sterkt imot, det samme er Kristelig Folkeparti. Vi har ved flere korsveier tidligere gått imot en slik ansvarsoverføring, av frykt for hva det vil ha å si for tilbudet til brukerne. Derfor vil vi stemme for forslaget om å skrinlegge planene om en slik ansvarsoverføring. Kristelig Folkeparti støtter intensjonen i opposisjonens forslag om en evaluering av uførereformen. Vi mener imidlertid at vi trenger en evaluering først, og så kan vi komme tilbake til tiltak på bakgrunn av den. Derfor fremmer vi forslag om en slik evaluering. Videre støtter Kristelig Folkeparti opposisjonens forslag om en evaluering av konkurranseutsettingen av arbeidsmarkedstiltak i skjermet sektor. Kristelig Folkeparti støtter også Venstres forslag om fosterforeldres trygderettigheter som oppfølging av Stortingets vedtak i vår. Til slutt støtter vi opposisjonens forslag om å utrede adgangen til å åpne for å ta utdanning mens en mottar dagpenger. Jeg tar herved opp Kristelig Folkepartis forslag til saken.