Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2003-02-27:
Det er både interessant og utfordrende det som representanten Rudihagen her tar opp. Det å få til et bedre samarbeid mellom nærings- og kulturliv er et relativt nytt politikkområde i Norge, men vi er godt i gang med å skaffe oss ny erfaring. Jeg er opptatt av at det utvikles kreativ allianse mellom kulturlivet og næringslivet, og jeg er ikke i tvil om at det ligger betydelig utviklingspotensial i et tettere samarbeid. Hensikten med å sette fokus på et nærmere samspill mellom kulturlivet og næringslivet er å øke verdiskapingen. Det er en del nasjonale og internasjonale utviklingstrekk som tilsier at det kan være fordelaktig for begge parter. Gjennom dokumentet Samspill mellom kulturliv og næringsliv er det lagt et grunnlag for økt samhandling. Dokumentet peker på muligheter samtidig som det viser hvorfor samarbeid er viktig. Nå vil det være viktig at næringslivet og kulturlivet selv utnytter de muligheter som fins. Jeg mener at samspillet ikke først og fremst er et spørsmål om økte midler fra staten. Samspillet handler først og fremst om å utvikle nyskaping og kreativitet, basert på felles behov i kultur- og næringslivet. Møteplasser som grunnlag for økt samhandling og kunnskapsoverføring er viktig. Erfaringer fra andre land er at utviklingen av møteplasser er av stor betydning. Forum for Kultur & Næringsliv er en slik møteplass som skal fungere som pådriver og inspirator. Mitt departement og Kultur- og kirkedepartementet støtter forumet finansielt, slik at det kan fungere som en brobygger og være en sentral møteplass. Dersom bedriftene og kulturlivets representanter aktivt benytter seg av de muligheter som forumet legger til rette for, kan det bidra til å bryte noen av de barrierene som eksisterer i dag mellom kulturliv og næringsliv, og legge til rette for et økt samarbeid. En annen kommende møteplass mellom kultur og næringsliv er et nytt norsk senter for design og arkitektur, der Norsk Designråd og Norsk Form skal samlokaliseres. I et slikt senter vil vi kombinere visuelle utstillinger med høy kompetanse og rådgiving til bedriftene. Dette kan gi god markedsføringseffekt overfor publikum, og øke mulighetene for kunnskapsoverføring til bedriftene. Senteret skal etter planen være klart i løpet av første halvår 2004. Nærings- og handelsdepartementet har satt av midler for å stimulere til bl.a. nye og gode samarbeidsformer gjennom forsøks- og utviklingsprosjektet. Vi har gitt støtte til prosjektet, som vi har store forventninger til. For at flest mulig skal kunne dra nytte av det arbeidet som nå gjøres, legger departementet opp til at resultatene skal formidles hensiktsmessig. Vi legger også opp til at de som har fått støtte til utviklingsprosjekter, skal samles neste vinter for å kunne evaluere dette sammen. Da skal resultatene legges frem, og man vil drøfte disse. Etter dette vil vi så evaluere vårt arbeid på området og vurdere eventuell videreføring. I tillegg til denne samlingen planlegger departementet i samarbeid med Forum for Kultur & Næringsliv en konferanse denne våren, hvor fokus rettes mot kulturbasert, regional næringsutvikling. Vi har fått en god del tilbakemeldinger om at dette er et tema som mange er opptatt av, både i kulturlivet og i næringslivet. Det er viktig å få utløst kreativitet, idérikdom og fornyelse i næringslivet, og Regjeringen har besluttet å utarbeide en handlingsplan for en helhetlig innovasjonspolitikk. Jeg har hovedansvaret for fremdriften i arbeidet. Hovedlinjene er i tråd med utredninger og politikkforslag som har vært fremmet både i EU og i OECD. En helhetlig innovasjonspolitikk innebærer bl.a. at flere politikkområder ses i sammenheng, og at vi identifiserer og fjerner hindringer for innovasjon. Sentrale områder som inngår, er entreprenørskap, oppstart av ny virksomhet, forskning, utvikling, kommersialisering, kunnskap og kompetanse, infrastruktur og selvfølgelig – sist, men ikke minst – generelle rammebetingelser for næringslivet. En god næringspolitikk bør alltid bidra til omstilling i økonomien, og til at ny kunnskap og kompetanse blir enkelt tilgjengelig for bedrifter og næringer. Bedriftenes strategiske respons på omstillingsbehov og økt konkurranse er innovasjon. Innovasjon gir næringslivet bedre produkter og tjenester, øker lønnsomheten og legger grunnlaget for langsiktig vekst. I departementets arbeid for å øke samarbeidet mellom nærings- og kulturlivet er bruken av norsk design i produktutvikling et sentralt område. God design gjør norske bedrifter mer konkurransedyktige ved at varer og tjenester som produseres, skiller seg positivt ut fra konkurrentenes. For et lite land som Norge er det viktig å satse på egenart og kvalitet. Design er en måte å markere forskjeller mellom ellers like varer på og skape oppmerksomhet rundt produktene. God og tidsriktig design er stadig oftere det som får forbrukeren til å velge ett produkt fremfor et annet. Derfor er det viktig at det utvikles produkter som både er gode å bruke, og har et uttrykk som kundene vil identifisere seg med. Hvis produktet i tillegg har god kvalitet, er man langt på vei mot å skape en suksess. Også for profilering av Norge i utlandet er design viktig. Det finnes allerede en del norske bedrifter som bruker design som konkurranseverktøy. Vi har mange dyktige designere som kan tilføre nye tanker og visjoner. Jeg vil derfor arbeide for at flere bedrifter utnytter kompetansen hos norske designere, slik at de kan stå bedre rustet til å møte den skjerpede internasjonale konkurransen. God formgiving og estetikk er viktige stikkord. Derfor er det viktig at designere hele tiden er engasjert i nye produkter. Det er gjennom nyutvikling at konkurranseevnen sikres, og at bedriftene sikrer sin posisjon på markedet. En undersøkelse foretatt av Norsk Designråd i 2002 viser at det fortsatt er relativt få bedrifter som bruker design aktivt. Vi har et godt stykke igjen til målet som ble satt i Utvalget for Næringsrettet Design. Minst 50 pst. av norske bedrifter skal bruke design som et prosessverktøy i utvikling av nye produkter innen 2005. Trenden er allikevel meget positiv. Bruken av IT bidrar til nye muligheter for kulturbasert næringsutvikling. De tradisjonelle skillelinjer mellom kultur og næring blir mer og mer uklare. Den økte utbredelsen av datamaskiner og fremveksten av Internett har gjort at produkter som før f.eks. fantes på papir og på plate, nå kan formidles over Internett, i digital form. En rekke av disse produktene kommer fra kultursektoren, f.eks. musikk og film, som interpellanten nevnte. De nye formidlingsformene innebærer både økt verdiskapingspotensial og en utfordring når det gjelder å tilpasse rammebetingelser til en ny tid. Næringspolitikk og kulturpolitikk krysser hverandre i enda større grad enn før, og utfordringene er absolutt store for begge. Vi ser en økende tendens til at kompetanse og ressurser i kultursektoren blir en viktig innsatsfaktor i andre sektorer – f.eks. får språkkompetanse og språkteknologi trolig større betydning i øvrig industri fremover. Denne problemstillingen er særlig aktuell for Norge, som er et lite språksamfunn. De nye formatene og formidlingsformene åpner også for verdiskaping gjennom økt gjenbruk av offentlig informasjon i kommersielle sammenhenger. En viktig del av disse ressursene kommer fra kultursektoren. Her står staten overfor en utfordrende rolle som tilrettelegger. Regjeringen omtalte disse utfordringene i «Strategi for elektronisk innhold», som ble fremlagt i april i fjor. Kulturminnene er viktige i skjæringspunktet mellom næringsliv og kulturliv. Kulturminnene er viktige ressurser for lokalsamfunnet, med stor betydning for stedets egenart, identitet og næringsutvikling. Regjeringen ønsker økt fokusering på hvordan kulturminnene kan bli en ressurs i lokalt og regionalt utviklingsarbeid. Det er igangsatt et samarbeid med organisasjoner, forsknings- og utredningsmiljøet og næringslivet for å finne frem til eksempler og måter å benytte kulturminnene på i distriktsutviklingen. Kulturminnefondet som Regjeringen har opprettet, blir et viktig redskap for å sikre utvikling og verdiskaping basert på kulturminneressursene. Fondet skal ha en rolle som pådriver for å stimulere og utløse prosjekter med potensial for verdiskaping. Regjeringen vil følge dette opp i den kommende stortingsmelding om kulturminnepolitikken. Utradisjonell og nyskapende tenking både i næringslivet, i kulturlivet og hos myndighetene er nødvendig for at vi skal lykkes med å utløse de kreative mulighetene som ligger i samspillet mellom kulturliv og næringsliv.