Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2012-01-09:
Først og fremst vil jeg si at jeg er veldig glad for at Stortinget endelig får behandlet en egen melding om ungdomsskolen. Kristelig Folkeparti har gjentatte ganger tatt opp behovet for at det må gjøres endringer med ungdomsskolen. Ungdomstrinnet har på mange måter vært glemt i den store politiske debatten. Det er på barnetrinnet og i videregående skole at innsatsen har vært satt inn. Undervisningen i ungdomsskolen er ofte for teoritung, og det er mange steder store utfordringer knyttet til bråk og uro. Det er grunn til å tro at dette er ting som forplanter seg videre og fører til at vi har en dramatisk høy frafallsprosent i videregående skole. Derfor må det overordnede målet være å gjøre ungdomsskolen til en mestringsarena for barn og unge gjennom mer praktisk arbeid og praksisrettet teori – og ikke minst tilføring av ressurser. Meldingen fokuserer på viktigheten av å bli sett og bekreftet. Det er bra, for det er behov for kompetanseheving og holdningsendring når det gjelder elever som strever med skolen. I formålsparagrafen står det: «Elevane og lærlingane skal utvikle kunnskap, dugleik og holdningar for å kunne meistre liva sine og for å kunne delta i arbeid og fellesskap i samfunnet. Dei skal få utfalde skaparglede, engasjement og utforskartrong.» Det er viktig å øke innsatsen for sosial kompetanse for å utruste elevene til å skape det gode samfunnet. Dette mener Kristelig Folkeparti må gjennomsyre all opplæring. Jeg er tilfreds med at regjeringen nå følger opp Kristelig Folkepartis tidligere forslag om å gjeninnføre valgfag i ungdomsskolen. Jeg er imidlertid uenig i den sterke styringen av hvilke valgfag som skal tilbys, og hvordan de skal utformes. Vi ønsker oss en større fleksibilitet i hvilke valgfag den enkelte skole velger å tilby lokalt. På den enkelte skole og i lokalmiljøet rundt skolene finnes det mye kompetanse som en med fordel kan dra nytte av for å tilby forskjellige valgfag. Vi foreslår derfor å be regjeringen åpne for lokale tilpasninger når det gjelder hvilke valgfag som skal tilbys ved den enkelte skole. Med innføringen av valgfag og en mer praktisk rettet skolehverdag mener jeg at arbeidslivsfaget vil kunne være et positivt alternativ til 2. fremmedspråk for dem som ønsker det. Det er imidlertid behov for å se på arbeidslivsfaget, spesielt i sammenheng med faget utdanningsvalg, men også i forhold til valgfag og til entreprenørskap. Under høringen uttalte YS at det er tendenser til overlappinger når det gjelder både innhold og mål for disse fagene, men at det samtidig er en klar sammenheng som bør tydeliggjøres slik at en kan oppnå maksimal effekt av fagene. Vi foreslår derfor å be regjeringen se nærmere på forholdet mellom faget utdanningsvalg og arbeidslivsfaget og vurdere om dette kan slås sammen til ett fag, der noen timer gjøres obligatorisk for alle elever, og noen timer tilbys som alternativ til 2. fremmedspråk. Jeg er også uenig i forslaget om å fjerne faget elevrådsarbeid. I den internasjonale demokratiundersøkelsen ICCS – International Civic and Citizenship Education Study – fra 2010 kommer det fram at norske elevers kunnskaper om, og holdninger til, demokrati og medborgerskap er gode sammenliknet med elever i de 38 andre landene som deltar. Jeg mener dette henger sammen med et godt utviklet elevdemokrati på skolene. I stedet for å fjerne faget, bør vi satse mer på å sikre elevrådene reelle muligheter for medbestemmelse samt videreutvikle ordningen med elevrepresentanter i skolens styrende organer. Jeg er enig i målsettingen om å fornye ungdomstrinnet slik at undervisningen blir mer praktisk i alle fag. Det er imidlertid ikke tilstrekkelig bare å vedta en sånn målsetting, det må konkrete tiltak til for å oppnå dette. Læreren er den viktigste enkeltfaktoren i en fornyelse av ungdomsskolen. Hvis fagene skal oppleves mer praktisk rettet av elevene, er vi avhengig av lærere som innehar nødvendig og tilstrekkelig kompetanse for å få dette til. Derfor er det helt avgjørende at det nå tilbys relevant og systematisk etter- og videreutdanning på dette området. Det er også viktig for meg å påpeke nødvendigheten av sammenhengen mellom de ulike kravene som nå settes til lærerne på ungdomstrinnet, og den nye lærerutdanningen. Uten at vi får en sammenheng mellom lærerutdanningen og stortingsmeldingen, vil tiltakene vi nå snakker om i dag, ikke få noen effekt. Jeg synes det er stort at vi har såpass stor enighet, men jeg synes fortsatt det er trist at regjeringen ikke har vært villig til å se på noen av alle de forslagene som de andre partiene har kommet med. Jeg tar hermed opp de forslagene som Kristelig Folkeparti har sammen med andre, eller alene.