Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-06-09:
Vi behandler et forslag fra Kristelig Folkeparti om at det bør utarbeides en egen energi- og klimahandlingsplan som har klimaforliket som en premiss. Klimaforliket er et rammeverk, men det er få steg når det gjelder politiske virkemidler. Virkemidlene er dessverre ikke i samsvar med målsettingen, men det var så langt vi klarte å komme med Regjeringen i 2008. Derfor fremmer Kristelig Folkeparti dette forslaget, som i dag støttes av Venstre og Høyre. Regjeringspartiene vil stemme dette forslaget ned, til tross for at statsråden skriver til komiteen at rapporten som Regjeringen vil gi Stortinget midtveis i den første Kyoto-perioden, vil «bli en fullgod energi- og klimahandlingsplan». Klimakur 2020 skal danne grunnlaget for halvveisrapporteringen i Kyoto-perioden, som også skal være en fullgod energi- og klimahandlingsplan. Det er mange navn på et stykke arbeid. Brevet fra statsråden kan ikke leses på noen annen måte enn at Stortinget vil få seg forelagt en energi- og klimahandlingsplan om ett års tid, hvis velgerne vil, og hvis også Regjeringen holder det den har lovet. Dessverre vet vi på det siste området at den varslede energimeldingen er et eksempel på at alle de utfordringene som opposisjonen kom med i lang tid, skulle man komme tilbake til i den varslede energimeldingen. Nå ble aldri energimeldingen lagt fram. Til tross for at grunnlagsmateriell fra ulike faggrupper var bestilt og var under produksjon, ble aldri denne meldingen skrevet. Som vi husker, sa statsråd Terje Riis-Johansen at det var viktigere å ha en ryddig pult enn å ha overordnede nasjonale føringer fra Stortinget. Kristelig Folkeparti mener at klimakrisen er vår tids største utfordring, og vi krever derfor at Stortinget både tar de overordnede diskusjonene, og at vi behandler de konkrete enkeltforslagene som må til. Kristelig Folkeparti er ikke enig i at klimaforliket er fulgt godt nok opp i alle underliggende etater, til tross for eksemplene som statsråden har skrevet om i brevet til komiteen. Hvis vi ser på klimaforliket § 6-4, som går på Nasjonal transportplan, som vi skal behandle senere denne uken, sier vi i forliket at det skal legges fram et karbonbudsjett knyttet opp til større prosjekter som synliggjør de effektene prosjektene og planen som helhet vil ha for nasjonale klimagassutslipp. Da Nasjonal transportplan kom, var ikke det mulig å få til, var svaret fra statsråden – også med henvisning til det arbeidet som var gjort nedover i systemet. Vi diskuterer mange saker nå, men jeg har lyst til å vise til et oppslag om Røkke i Dagens Næringsliv den 6. juni, der overskriften er: «Tjener to mrd. på flopp». Det er Kjell Inge Røkkes ambisjon å bygge seg opp på større oljevirksomhet. Denne saken er et godt eksempel på at vi trenger en klimavask, fordi, som det står: «Men for at Røkkes oljesatsing skal bli en økonomisk suksess, trenger ikke Aker Exploration å finne olje i det hele tatt. Det sørger oljeskattereglene for.» Det er bl.a. her – og sikkert en del andre steder – vi trenger en klimavask. Til tross for at SFT ikke mener det, er i alle fall dette et dagsaktuelt eksempel på at en klimavask hadde vært på sin plass. Det forslaget som Høyre har fremmet om tiltak for å redusere klimagassutslippene fra offentlig transport, er et forslag som Kristelig Folkeparti støtter. Dette er et forslag som er i tråd med forslag vi har fremmet tidligere, bl.a. om at biogassbusser bør få en bedre støtteordning når det koster 500 000 kr å bygge om disse motorene. Slike busser har vi allerede i drift i Fredrikstad. Det har vi hatt fra 2001. Nå kommer Oslo etter, og vi hørte at det også er på trappene i Vestfold. Men det krever at vi også legger til rette med økonomiske ordninger, slik at det er lønnsomt for busselskapene å legge om til miljøvennlig drivstoff.