Pål Farstad (Venstre), 2014-04-08:
Takk til saksordføreren for en god og balansert gjennomgang av saken. Etter annen verdenskrig er nærmere 1,2 millioner dekar dyrket og dyrkbar mark omdisponert. Dette er bekymringsfullt og viser at den norske matjorda er under et stadig utbyggingspress, til tross for uttalte politiske mål om å begrense nedbyggingen av matjord. Bare det å danne et par centimeter med matjord kan ta flere hundre år. Nedbygging av matjord er derfor i all hovedsak en irreversibel prosess. Matjord som er blitt bygget ned, kan ikke tas i bruk igjen til matproduksjon, praktisk talt. Det er jorda med best kvalitet som som oftest blir omdisponert. Årsaken er, gjennom historien, at folk har etablert seg i områdene med den beste matjorda. Det har medført at de mest produktive matjordarealene i dag ligger nært byer og tettsteder. Her er det god jordkvalitet og god arrondering og hellingsgrad, samtidig som det er her matjorda er under størst nedbyggingspress. Derfor er Venstre svært tilfreds med at en samlet næringskomité på Stortinget har stilt seg bak Venstres initiativ og forslag om å utarbeide en helhetlig nasjonal tenking for å styrke jordvernet. Dette er svært viktig for norsk landbruk og for norsk matproduksjon. Vi har lenge sett at arealforvaltningen i Norge fører til en bit-for-bit-nedbygging av matjorda, og dette fører til at jord som burde vært brukt til matproduksjon, brukes til andre formål. Med en helhetlig jordvernstrategi kan vi nå få en slutt på det. Venstre viser til at det er mange ulike egenskaper ved et jordbruksareal som påvirker hva slags produksjonspotensial arealet har. For det første har selve jorda ulik egnethet som voksested for kulturplanter. For det andre har jordbruksarealets størrelse og hellingsgrad stor betydning for om arealet kan drives rasjonelt. For det tredje er klimaet avgjørende for hvilke vekster som kan dyrkes på et areal. Venstre vet at det er en svært liten del av Norge som oppfyller alle disse naturlige betingelsene for en bærekraftig, effektiv matproduksjon. Kunnskap om jordbruksarealenes produksjonspotensial er derfor nødt til å vektlegges i større grad i beslutninger som angår omdisponering av jordbruksareal. Denne kunnskapen bør også gjenspeiles i den helhetlige jordvernstrategien. Venstre mener det er en hårfin balanse mellom flytting som et avbøtende tiltak der det er svært tunge hensyn som taler for nedbygging, og flytting som et argument i seg selv for nedbygging av matjord. Ved flytting av matjord er det ikke sannsynlig at jordas produksjonsevne opprettholdes. Viktige egenskaper ved selve jorda har utviklet seg gjennom flere tusen år, og mange av disse forringes når jorda flyttes på. Matjorda fungerer best når den får ligge der den er dannet, og der det er utviklet et stabilt økosystem. Ved flytting av matjord er spredning av ugress, sopp, bakterier, virus og insekter som kan være skadelige for både planter og dyr, viktige risikofaktorer som det må tas sterkt hensyn til. Venstre viser til at Bioforsk har erfaring fra ulike prosjekter med flytting av matjord, og at en klar konklusjon fra dem er at det ikke er mulig å lage generelle planer og retningslinjer for slike tiltak. Det bør altså lages egne planer med utgangspunkt i de lokale forholdene når matjord flyttes. Det er derfor, etter Venstres syn, helt nødvendig med en helhetlig jordvernstrategi som ivaretar også disse hensyn. I tillegg til kunnskap om jordbruksarealenes produksjonspotensial og kunnskap om lokale forhold dersom matjord vurderes flyttet, bør en jordvernstrategi også vurdere virkemidler og incitamenter som stimulerer kommunene til å prioritere jordvern, altså at lokale myndigheter i langt større grad tar hensyn til vern av matjord i arealplanlegging og arealbruk. Det bør vurderes om det skal innføres en vernehjemmel i jordloven, et juridisk vern når dyrket og dyrkbar jord vil redusere presset på matjorda til utbyggingsformål og gjøre jorda mindre interessant for oppkjøp, med tanke på f.eks. omdisponering og utbygging. I likhet med representanten Arnstad hadde også jeg ønsket at vi hadde kunnet hindre at allerede vedtatte utbygginger ble gjennomført, men jeg er veldig glad for at vi nå har en felles plan som hele komiteen kan stille seg bak.