Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Først må jeg få lov å opplyse at Kristelig Folkeparti ved en inkurie har havnet feil i en del av merknadene i innstillingen som foreligger. Kristelig Folkeparti er på linje med resten av opposisjonen i denne saken. Dette får imidlertid ingen betydning for stemmegivningen, i og med at Kristelig Folkeparti støtter flertallets forslag til vedtak. Det er grunn til å tro at Norge gjennom fornybardirektivet, som nå er til behandling i EU, vil få forpliktelser som krever betydelige økninger i fornybar energiproduksjon. I en ny rapport utarbeidet av Point Carbon konkluderes det med at Norge vil få et krav om å øke fornybarandelen med ca. 14 prosentpoeng opp til ca. 76 pst. Dette vil medføre et stort behov for utbygging av ny fornybar energi og energieffektivisering i Norge. Innen 2020 er det i stor grad modne teknologier som må bidra. Det vil i denne sammenhengen si vannkraft, vindkraft og bioenergi. Økt satsing på energieffektivisering vil også gi viktige bidrag. Opprustnings- og utvidelsesprosjekter, såkalte O/U-prosjekter, knyttet til eksisterende vannkraftverk har en rekke positive sider, og er et av de tiltakene som kan gi størst effekt på kort sikt. Opprustning og utvidelse medfører inngrep i vassdrag som allerede er regulert til kraftproduksjon. Det vil som regel være mulig å utnytte eksisterende infrastruktur på nettsiden. Prosjektene vil ofte også gjøre det mulig å utnytte eksisterende magasiner på en bedre måte. O/U-prosjekter kan derfor i sum gi ny kraft med små miljøkonsekvenser pr. kWh, og dermed redusere presset på andre prosjekter som vil kunne ha mer negative konsekvenser for natur og miljø. Norges vassdrags- og energidirektorat, NVE, har tidligere anslått potensialet for O/U-prosjekter til å være i størrelsesorden 12 TWh pr. år. Dette er prosjekter som er vurdert som gjennomførbare - både teknisk og økonomisk. De fleste prosjekter vil innebære en kombinasjon av opprustning og utvidelse, og det vil gjerne være utvidelsesdelen som sikrer tilstrekkelig økonomi i prosjektet. Et av de viktigste tiltakene for i størst mulig grad å få utnyttet O/U-potensialet er å redusere konsesjonsbehandlingstiden hos NVE. Kristelig Folkeparti mener derfor det er bra at Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett for 2008 foreslår å styrke saksbehandlingskapasiteten i NVE, men den foreslåtte økningen vil neppe være nok til å ta unna køen av prosjekter som har bygd seg opp. Kristelig Folkeparti har derfor i sitt forslag til revidert nasjonalbudsjett styrket konsesjonsbehandlingen ytterligere. Mulighetene til å realisere potensialet for O/U avhenger av en rekke forhold. Etableringen av et felles marked med Sverige for grønne sertifikater, og en god overgangsordning fram til et slikt norsk-svensk sertifikatmarked eventuelt kan tre i kraft, vil være viktig. Skattevilkårene vil også ha en stor betydning. Jeg vil i denne sammenheng vise til Budsjett-innst. S. nr. 1 for 2007-2008, der Regjeringen ble bedt om å «legge fram en bred vurdering av incentivene for økt miljøvennlig utbygging av vannkraft og annen fornybar energi i Revidert nasjonalbudsjett for 2008». Bakgrunnen for dette var de skatteskjerpelser på fornybar vannkraft som Regjeringen foreslo og fikk vedtatt i statsbudsjettet for inneværende år. Basert på en undersøkelse hos sine medlemsbedrifter har Energibedriftenes landsforening, EBL, anslått at de vedtatte skatteendringene reduserer potensialet for nye investeringer i vannkraft i størrelsesorden 4-6 TWh, som også andre har vært inne på i sine innlegg. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at Regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2008 foreslår å reversere skatteskjerpelsen for småkraftverk i statsbudsjettet, ved at innslagspunktet for grunnrenteskatt heves til det det var under Bondevik II-regjeringen. Det er positivt å registrere at Regjeringen også foreslår enkelte andre endringer i kraftverksbeskatningen. I likhet med Venstre konstaterer Kristelig Folkeparti at potensialet for opprustning av eksisterende vannkraftverk er stort. Regjeringen bør nå starte arbeidet med å realisere dette potensialet. Kristelig Folkeparti ser imidlertid ikke behovet for en helhetlig strategi for dette, og støtter derfor flertallets forslag til vedtak i denne saken.