Kent Gudmundsen (Høyre), 2013-12-12:
Nylig la Statistisk sentralbyrå fram rapporten «Forecasting demand and supply of labour by education». Den viser etterspørsel og tilbud for 20 utdanningsgrupper, hvor de her sammenlignes. Det framkommer ikke spesielt overraskende at vi har et klart behov for flere fagarbeidere om vi skal kunne møte framtidig vekst og ta i bruk de mange mulighetene vårt langstrakte land tilbyr. Samtidig bekreftes trenden at stadig færre uten fullført videregående opplæring får innpass i arbeidsmarkedet. Det viser derfor med tydelighet behovet vi som samfunn har for nettopp å lykkes med det 13-årige skoleløpet. En av vår tids største utfordringer er derfor å redusere frafallet i videregående opplæring. Det er beklagelig å se at statistikken fra gjennomføringsbarometeret i år, for andre år på rad, viser en nedgang i antall ungdom som fullfører videregående opplæring innen fem år. Med de siste nedslående resultatene fra PISA-undersøkelsen friskt i minne, i sentrale fag som matematikk og naturfag, er det mye som tegner for et behov for en ny kurs i utdanningspolitikken, når vi alle vet at frafallet starter mye før enn i videregående skole. Et av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens fremste mål er å realisere kunnskapssamfunnet. Da må vi som politikere prioritere de tiltakene som gir størst effekt. Vi må sikre at elever som starter på videregående opplæring, får med seg nødvendig grunnleggende ferdigheter fra grunnskolen. Tidlig innsats og lærerløftet til regjeringen er helt sentralt om vi skal lykkes i å skape en skole hvor flere fullfører og består. Men vi må også sette inn i tiltakene der vi vet at de gir størst effekt. I videregående opplæring velger om lag halvparten av vår ungdom yrkesutdanning. Det er mange dyktige ungdommer, men likevel fullfører bare 15 pst. av årskullet med en yrkeskompetanse. Hvert år står 6 000 elever uten læreplass, samtidig som vi vet at hver tredje bedrift vurderer å ta inn en læring. Det er derfor svært gledelig at vi endelig har fått en regjering som tar grep og starter en skikkelig satsing på yrkesfagene. I tillegg til lærerløftet, som får stor betydning også for videregående opplæring, får vi nå en etterlengtet ekstrasatsing på tilskuddet til bedrifter som tar imot lærlinger, samtidig som vi også får et etableringstilskudd på 50 000 kr. Det er et viktig bidrag for å få flere av bedriftene ned fra gjerdet og inn som lærebedrifter. I tillegg styrkes ordningen med yrkesretting av fellesfagene, sånn at vi faktisk får 900 flere lærere i fellesfagene – med en etterutdanning og yrkesretting av dem. Praksisbrevordningen styrkes med 10 mill. kr – som en anerkjennelse til at det ordinære utdanningsløpet ikke passer for alle, samtidig som man kan ta fagbrev senere sammen med vekslingsmodellen, som styrkes med 5 mill. kr. Det åpner for at flere kan få et mer yrkesrettet og praksisrelatert utdanningsløp. Og ikke nok med det: Styrking av hospiteringsordningen medfører at flere lærere – og skoler – kan få oppdatert sin kunnskap om det siste innenfor yrkesfagene de underviser i. Budsjettprosessen de siste ukene må ha vært en krevende øvelse for de rød-grønne. Først etter at de har kommet i opposisjon, velger de å springe etter satsingen på bl.a. lærere og yrkesløftet til Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Under finansdebatten ivret de etter å fortelle i hvilken gal retning dette budsjettforliket tar landet og hvilket kaldt samfunn som skapes, for så å springe etter nøyaktig de samme skolesatsingene, med ett unntak. Det er særdeles merkelig at det de rød-grønne ikke velger å prioritere, er nettopp noen av de tiltakene som er rettet mot dem som står bakerst i køen for å få seg læreplass. Det viser dessverre hvor langt det er mellom ord og handling hos enkelte i denne sal. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens satsing på lærlinger med behov for særskilt tilrettelegging viser hvilke partier som ser enkeltmennesker og legger til rette for en skole der flere får muligheten til å fullføre og bestå. Vi har fått en regjering som vil bygge tillitssamfunnet, en regjering som vil bygge samfunnet nedenfra og som har tillit til enkeltmennesker og lokalsamfunnet, og som vil realisere potensialet langs vår langstrakte kyst – en regjering som bygger kunnskapssamfunnet. Norge kan aldri konkurrere på lønn, derfor må vi bygge tillitssamfunnet hvor ting løses på lavest mulig nivå. Vi må bli et kunnskapssamfunn hvor alle bidrar med sin fagkompetanse, slik at vi løser ting smartere, bedre og mer framtidsrettet.