Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2012-03-01:
Som flere har vært inne på, er det over 500 personer som begår selvmord hvert år, og 4 000–6 000 blir innlagt på grunn av selvmordsforsøk. I tillegg kommer de personene som hver dag går med selvmordstanker eller begår selvskading. For de fleste er selvskading og selvmord utenkelig og uforståelig, og vi spør ofte hvorfor. En pasient kan fortelle følgende: Jeg hadde hatt den ekle følelsen så lenge, men jeg hadde ingen lindring før jeg lærte å stikke meg i låret med en tegnestift. For første gang fant jeg noe som virket, og jeg gråt av smerte og glede. En reduksjon i selvmord og selvskading krever en forsterket og tidlig innsats. Her er skolehelsetjenesten og det psykiske helsetilbudet for barn og unge i kommunene helt essensielt. Derfor er det alarmerende at så mange som 16 pst. av kommunene varsler kutt i det psykiske helsetilbudet til barn og unge. Det er kuttet over 220 årsverk i dette tilbudet bare siden 2008. Mest alvorlig er det at det ikke ser ut til å bli noen bedring i nærmeste fremtid. Selvmordsfrekvensen har økt dramatisk blant deler av de yngre aldersgruppene de siste 40 årene. Det er omfattende dokumentasjon på at mange ungdommer strever med psykiske problemer. Jeg ønsker derfor å reise spørsmål om ventetidsgarantien for psykisk helsehjelp for barn og unge er god nok når barn og unge under 23 år med behov for behandling, ikke er garantert behandling før etter 65 virkedager. Dette betyr ca. tre måneder med venting på nødvendig helsehjelp. Selv om garantien er der, vi alle har stemt for den og det er positivt, er det i dag heller ikke gitt at man får behandling innenfor de fastsatte grensene. Jeg skulle ønske at vi hadde hatt et mål om at ingen barn og unge skal måtte vente på behandling for sine psykiske skader – tre måneder kan være svært lenge. Jeg vil også rette fokus mot de eldre. Ensomhet, isolasjon og tap av de nærmeste fører til at også den eldre aldersgruppen har en svært høy selvmordsfrekvens. I et forebyggingsarbeid vil det også være viktig å få oppmerksomhet på de eldre som har fått endret sin livssituasjon. Det er dokumentert at eldre mennesker generelt er tilbakeholdne med å søke hjelp. Derfor er det viktig at det forebyggende arbeidet blant eldre er basert på et oppsøkende tilbud som tar hånd om dem som har mistet noen av sine nærmeste, eller som lever i ensomhet. Et selvmord snur opp ned på livet til de etterlatte. Forskning viser at mange av de etterlatte sitter igjen med betydelige helseskader både fysisk og psykisk. Det er også større risiko for selvmordsforsøk og selvmord blant de etterlatte. Landsforeningen for etterlatte ved selvmord forteller at mange etterlatte peker på at hjelpen fra det profesjonelle hjelpeapparatet er for kortvarig, eller at den helt uteblir. Det må vi ta på alvor. Selv om så å si alle kommuner i dag har etablert kriseteam, skorter det faktisk mye på kompetansen her. Til slutt vil jeg nevne den fantastiske innsatsen de frivillige og ideelle organisasjonene gjør, som f.eks. organisasjonen LEVE. Et annet eksempel er Kirkens SOS, med sine 1 000 godt kvalifiserte frivillige medarbeidere. Hvert eneste døgn snakker de i 100 timer med mennesker i krise. Slike organisasjoner er viktige for dem som bruker dem, for deres pårørende og for resten av samfunnet. Kristelig Folkeparti er, i likhet med det flere allerede har sagt, svært glad for signalet om at en ny tiltaksplan er på trappene, og vi ser frem til at denne kommer.