Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-18:
La meg først få takke representanten Bøhler for et godt spørsmål. Politiets bekymringssamtaler har som mål å fange opp førstegangskriminelle så tidlig som mulig og gjennom samtalen kartlegge eventuelle oppfølgingsbehov. De som begår kriminalitet for første gang, er i stor grad i aldersgruppen under 18 år. Når det gjelder samtaler med personer i alle aldre, har metodikken som brukes i bekymringssamtalen og konseptet i sin helhet vist seg å være veldig god. Men for at dette verktøyet skal fungere etter hensikten, er det avgjørende at tillit og godt klima er til stede i den innledende samtalen. Derfor innledes de aller fleste samtaler gjennom en invitasjon og ikke etter en innkalling etter politiloven § 13. Dersom familien kun får en innkalling, eller i ytterste konsekvens må hentes av politiet, blir det en tung start på samtalen. Ofte ender dette kun med en monolog fra politiets side. Hjemmelen gir ikke personen noen rettigheter eller plikter til å snakke eller gi informasjon – ei heller til å lytte til det politiet har å si. Derfor er det hovedsakelig invitasjon som blir brukt i dag. Invitasjon kan brukes overfor alle, uavhengig av alder. Men det er klart en fordel å ha hjemmelen som et middel til å bruke i ytterste konsekvens for å markere alvoret i situasjonen. Jeg ser at det er et stort poeng når det gjelder utfordringene knyttet til forebygging av radikalisering og voldelig ekstremisme. Her er det avgjørende å komme i dialog for å kartlegge behov for oppfølging og hvor langt den enkelte eventuelt har kommet i sin radikaliseringsprosess. En utfordring i forbindelse med en eventuell endring av politiloven § 13 overfor denne gruppen er at det ikke kun er aldersbegrensningen som må endres, men det vil kreve en mer omfattende endring av innholdet. Politiloven § 13 sier det må være grunn til å tro at det er blitt «begått en straffbar handling» eller «en ellers straffbar handling» av en person under 15 år for å kunne kalle inn eller hente vedkommende til samtale. Som vi vet er det ikke straffbart å være radikal eller ha ekstreme meninger, og det er en viktig balansegang med ytringsfriheten å skulle gripe inn overfor noen når det gjelder deres meninger og holdninger så lenge de ikke begår straffbare handlinger. I dag fokuseres det på metodikken i bekymringssamtaler som et effektivt og godt verktøy i de tilfellene politiet ønsker å bruke dialog som metode. Det er nå lagt til rette for videreutdanning ved Politihøgskolen i å gjennomføre bekymringssamtaler. Dette vil også skje overfor dem som er over 18 år, og det vil være en vel så viktig vei å gå med hensyn til økt kompetanse og enhetlig bruk av dette som verktøy. Bekymringssamtaler brukes allerede i dag overfor denne gruppen, hvor initiativet til samtalen er en invitasjon til personer over 18 år. Det er en sterk fokusering på kompetanseheving og enhetlig bruk i politidistriktene i dag. Det kjøres lokale kurs for dem som bruker bekymringssamtaler som verktøy i sitt daglige virke. Og før vi utreder et eventuelt spørsmål om endring av loven, er det derfor viktig å få ytterligere erfaring med hva som er utfordringene ved gjennomføringen av samtaler med denne gruppen, og med hvor behovet for endring og utvikling er størst.