Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2009-03-16:
Ordningen med Norsk pasientskadeerstatning – NPE – må fungere best mulig for å ivareta rettssikkerheten for den som har behov for å få prøvd sin sak. Antall nye saker har vokst med 60 pst. fra 2003 til 2006. I 2007 og 2008 har antall nye saker gått ned. Fra 2003 til 2006 økte NPEs driftsbudsjett med 35 pst. Etter det har bevilgningene til behandling av saker fra den offentlige helsetjenesten vært stabil. Det har vært en svært høy «turn over» av ansatte i NPE i 2007 og 2008. Etaten har mistet en rekke sentrale medarbeidere, særlig jurister, selv om etaten har forsøkt å demme opp gjennom lønnspolitiske grep. Det har dessverre bygd seg opp betydelige restanser i NPE. Nye saker er plassert i en egen køordning og er tildelt saksbehandlere etter tur. Ved utgangen av 2007 var det 1 400 saker i kø. Antallet er redusert med ca. 250 saker i 2008, og det forventes ytterligere reduksjon i 2009. Det vil likevel ta tid før denne innsatsen blir synlig som nedgang i gjennomsnittlig saksbehandlingstid. Fram til 2008 var gjennomsnittlig saksbehandlingstid ca. to år. Gjennomsnittlig saksbehandlingstid økte med over 150 dager for saker som ble ferdigbehandlet i 2008. Den lange saksbehandlingstiden er uheldig, særlig fordi resultatet har stor betydning for søkerne. Jeg har merket meg at komiteen ved behandling av statsbudsjettet for 2009 har bedt departementet om å vurdere behovet for økte bevilgninger til NPE i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2009. En slik vurdering vil bli en del av revidert nasjonalbudsjett. I forbindelse med oppfølging av Dokument nr. 4:1 for 2008–2009 vil departementet gi en særskilt orientering til Sivilombudsmannen om utviklingen i saksbehandlingstiden og arbeidet med å avvikle køordningen. Når det gjelder erstatningssøkers adgang til personlig møte under saksbehandlingen, opplyser NPE at det gjennomføres flere møter i året. Det skjer i NPEs lokaler, ved hjemmebesøk, som det var ca. 100 av i 2007, og det er utstrakt personlig kontakt pr. telefon. NPE erfarer at mange pasienter er fornøyd med kun å ha skriftlig kontakt. NPE holder pasienten orientert under saksbehandlingen. Forslagsstillerne har bedt om en gjennomgang av NPEs praksis i utmålingssaker. Dersom jeg har forstått formuleringene korrekt, mener forslagsstillerne at NPEs praksis ikke har vært i tråd med gjeldende rett i flere saker. Forslagsstillerne viser til NOU 1992:6 «Erstatning ved pasientskader» der det er listet opp ulike poster som personskadeerstatningen omfatter. Ordningen har utbetalt mer enn 4 milliarder kr i erstatning til pasienter og pårørende siden 1988. I perioden 2006–2007 ble det utbetalt nær 1 milliard kr, og i 2008 ble det utbetalt 658 mill. kr. For tapsutmåling er det skadeerstatningsloven som gjelder. Denne loven regulerer utmåling av erstatning også på andre samfunnsområder, både i og utenfor offentlig sektor. Dessuten har rettspraksis generelt stor betydning for erstatningsutmålingen i norsk rett. NPEs vedtak i enkeltsaker kan påklages til Pasientskadenemnda. Det er viktig av hensyn til rettsvernet. I tillegg kan Pasientskadenemndas vedtak bringes inn for domstolene. Av de avslag som fattes i NPE, blir drøyt 40 pst. påklaget til Pasientskadenemnda. 10–15 pst. av disse blir omgjort. Et svært lite antall av sakene som havner i rettssystemet, ender opp med et annet resultat for pasienten. Jeg deler flertallets syn om at det ikke er behov for nok en gjennomgang av ordningen med Norsk pasientskadeerstatning. Klageordningen som er etablert i pasientskadeloven, er viktig for å kontrollere om NPEs praksis er i tråd med gjeldende rett. NPEs vedtak i enkeltsaker kan påklages til Pasientskadenemnda, eventuelt også bringes inn for domstolene. Det er ikke lenge siden det ble gjort en slik gjennomgang som forslagsstillerne etterlyser. I rapporten fra 2004 fant ikke Statskonsult «systemsvikt» i NPE. Det ble påpekt at man ikke hadde indikasjoner for å si at NPE var for strenge i sin praktisering av regelverket. Vi følger utviklingen i saksbehandlingstiden i NPE kontinuerlig og vil komme tilbake til Stortinget med en vurdering i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i år.