Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-10-06:
For noen dager siden ble det 153. storting åpnet - en høytidelig og fin åpning som for oss alle, uansett ståsted, vil bli husket som en positiv opplevelse. Men noe var svært annerledes denne gangen, og det var antallet soldater som utgjorde paraden langs Karl Johan. Denne paraden utgjorde i år ca. 400 soldater. Det sier seg selv at dette blir lite, da det tidligere var det dobbelte. I min tid som ansatt i Forsvaret var det å få være med på denne åpningen et ærefullt oppdrag og noe vi så fram mot med glede. Grunnen til at det nå er så få med på dette, er mangel på soldater og dårlig økonomi. Nettopp denne paraden viser hvordan det står til med Forsvaret i dag. Et annet eksempel kan vi lese om i fagtidsskriftet Norges forsvar fra september 2008, hvor det i en artikkel står at Hæren bygges ned, ikke opp. Her kan vi lese at Hæren har hugget opp 80 stridsvogner av typen Leopard 1 A5. Disse var modernisert og mer avansert enn de Russland brukte i Georgia nylig. I tillegg kvitter nå Hæren seg med 878 kjøretøy av diverse slag, bl.a. 100 sekshjulere, lastebiler, 250 BV 206, anleggsmaskiner etc. I tillegg til disse kjøretøyene skal 380 hengere ut av systemet. Ifølge Forsvarsnett skyldes denne avhendingen mangel på garasjeplass. Jeg trodde at nettopp bl.a. garasjeplasser var noe Forsvaret hadde nok av. Det tredje eksemplet jeg vil nevne for å vise hvilken vei Forsvaret går, gjelder lærlinger. I det sivile takker hver andre lærling ja til videre jobb. I Forsvaret klarer de bare å beholde en av fem, dvs. at 80 pst. slutter. Hvorfor det? Fremskrittspartiet er det eneste partiet på Stortinget som ønsker en reell økning av forsvarsbudsjettet. Dette ønsker Fremskrittspartiet, fordi vi mener Forsvarets organisasjon er for liten slik den er i dag. Videre mener Fremskrittspartiet at Forsvaret lider under mangel på materiell og nok midler til drift. Forsvarets organisasjon skal være i stand til å løse de oppgaver Stortinget pålegger Forsvaret. Dette er faktisk et stort poeng. En organisasjon må dimensjoneres ut fra oppgaver og pålegg, ikke motsatt. Slik det er i dag, har jeg en følelse av at oppgavene og oppdragene må tilpasses organisasjonen. Selvsagt er det til en viss grad slik det må være, men en fastspikret størrelse på organisasjonen må ikke begrense nødvendige oppgaver og oppdrag. Med den organisasjonen det legges opp til i den vedtatte langtidsplanen, vil det ikke være et reelt samsvar mellom oppgaver og organisasjonen. Det vil heller ikke være samsvar mellom økonomien og organisasjonens størrelse og oppdrag. Dette vil på sikt gjøre Forsvarets situasjon betydelig verre enn den allerede er. NATO er hjørnesteinen i vår sikkerhets- og forsvarspolitiske forankring. Jeg vil likevel peke på betydningen av at Norge finner et troverdig feste i det forsvarspolitiske samarbeid som utvikles i EU. Norge bør med det for øye bl.a. aktivt stimulere til utvikling av samtrening og øving for styrker fra europeiske land. Dette kan bygges videre ut fra bl.a. Nordsjøsamarbeidet, men også gjennom andre samarbeid vi har med EU. Fremskrittspartiet er opptatt av at Forsvaret skal ha tilgang på hensiktsmessig teknologi, og vi er villige til å bevilge nok penger både til dette og til resten av Forsvaret. Fremskrittspartiet er opptatt av at Norge viser seg som en stabil partner overfor våre allierte. Det er viktig at Norge fortsetter med utenlandsoppdrag og samarbeid med sine allierte, slik at Forsvaret har et relevant erfaringsgrunnlag for å kunne operere koordinert med allierte nasjoner i tilfelle krig og kriser samt andre operasjoner av de arter vi har sett de senere år. Vi er i forbindelse med engasjementet i utenlandsoperasjoner opptatt av at det er nødvendig å se oppdraget i en helhet, også med tanke på hvor lenge engasjementet skal vare. Dette får konsekvenser for hvilke operasjoner vi bør engasjere oss i. Slik jeg ser det, er det viktig å kunne ha en kontinuitet i engasjementet. Dette gir et signal om at Norge har en stabil og fast politikk i forhold til engasjementet med allierte. Engasjementets størrelse avgjøres av tilgjengelige ressurser. Fremskrittspartiet vil understreke at uansett om våre soldater skal operere i utlandet eller ikke, så trenger de utdanning, trening og øving. Opplæringen i Forsvaret må være relevant i forhold til de oppgaver og oppdrag Forsvaret skal utføre. Stadig mer avansert utstyr krever på mange måter mer av soldatene i dag enn tidligere. Opplæringen blir derfor stadig mer teknisk og utfordrende. Avslutningsvis vil jeg si at det ikke er noen motsetning mellom et nasjonalt forsvar og et utenlandsforsvar.