Henrik Asheim (Høyre), 2015-06-11:
Det er egentlig innleggene fra både SV og Arbeiderpartiet som gjorde at jeg tegnet meg igjen. Jeg må begynne med å vise til representanten Fylkesnes, som mente at Kristelig Folkeparti holdt seg for nesen, og nærmest hadde blitt tvunget til å gjennomføre et forlik. Når SV snakker om det, skal man lytte, men forskjellen på Kristelig Folkeparti og SV er at Kristelig Folkeparti har flyttet denne politikken betydelig gjennom det forliket de deltar i. Det kan jeg bekrefte som en av dem som har vært med på å diskutere dette med Kristelig Folkeparti, at her har de fått mye gjennomslag, og derfor kan de også være stolte av den loven som de er med på å vedta i dag. Til denne voldsomme omsorgen for det lokale selvstyret fra dem som mener at her skal det være vetorett: Hvorfor er de da ikke for vetorett for kommunene når det gjelder pedagogiske alternativer og religiøse skoler? Den eneste logiske slutningen av det de mener, er at kommunene da også må ha vetorett når det gjelder religiøse skoler og alternativ pedagogikk. Det er ingenting i foreldreretten som sier at man har krav på få å starte den typen skoler. Det eneste man da diskuterer, er altså om man skal ha vetorett når det gjelder noen, men ikke andre. Så langt strekker altså omsorgen for det lokale selvstyret seg. Kommunene får større innflytelse med denne loven enn den rød-grønne loven ga. Om yrkesfagsskolen sier man at yrkesopplæringsnemnda skal være med på å diskutere om denne bør godkjennes eller ikke, og det rådet skal lyttes til. Det betyr at ikke yrkesfagsskolene skal gå utover dimensjoneringen. Representanten Giske viste til SMS-en fra statsråd Torbjørn Røe Isaksen. Da var statsråden forholdsvis ny i jobben, og SMS-en viste jo dårlig skjønn, også fordi det var feil. Den religiøse skolen fikk nei fordi nettopp regelverket gir rom for å si nei basert på skjønn. Ikke bare burde han ikke sendt SMS-en, men konklusjonen i SMS-en han sendte, var også gal.(Munterhet i salen) Det er jo noe som representanten Giske kan bruke som et argument for at det går an å behandle denne typen lover strengt. (Munterhet i salen) Representanten de Ruiter begynte å snakke om at den loven som man vedtok i 2005–2006, åpnet for misbruk av offentlige midler. Punkt én: Det er forbudt å misbruke offentlige midler, og det er forbudt å ta ut utbytte. Det andre er: Da de rød-grønne laget ny lov – eller forandret den loven – forandret de ikke ett komma på regelverket rundt utbytte og bruk av offentlige midler. Det er faktisk vi fire partier som nå går sammen om å stramme inn, og sørger for å tydeliggjøre regelverket slik at det blir vanskeligere å misbruke de midlene. Helt til slutt: Jeg har selv sittet både i kommunestyre og i fylkesting og foreslått å gi de offentlige skolene større frihet til å danne såkalte temaskoler, eller profilskoler, senest i Akershus fylkesting da jeg satt der. De partiene som var ivrigst etter å si at det skulle vi ikke ha – vi skulle ikke ha fritt skolevalg, ikke ha temaskoler, ikke ha profilskoler innenfor den offentlige skolen – er de samme tre partiene som i dag stemmer imot denne loven. Hvis man er så for det mangfoldet, som jeg også er, innenfor offentlig skole, bli i det minste med på å innføre fritt skolevalg – og si så at skolene kan få utvikle seg friere enn det de kan i dag – men det er de rød-grønne som stemmer det ned, også lokalt.