Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-12-12:
Først vil jeg benytte anledningen til å takke komiteen for et godt arbeid med det som etter hvert ble en nokså omfangsrik budsjettinnstilling. Vi er i ferd med å legge bak oss en historisk oppgangstid, der vi har hatt muligheter til å gjøre investeringer for framtida, men vi står i fare for at framtidas generasjoner vil se tilbake på oss og lure på hvorfor Regjeringa ikke tok alle de mulighetene den hadde. Dette er en slags endelig eksamen for Regjeringa. Men det som står igjen etter fire år med rød-grønt styre og etter å ha lagt fram sitt fjerde budsjett, er at universitets- og høyskolesektoren har måttet tåle store kutt, og utover kuttene har Regjeringas bidrag begrenset seg til å rette opp de skadene den sjøl har påført. Kvalitetsreformen er ikke lenger fullfinansiert. Vi får rapporter fra læresteder landet rundt om at det kuttes i studietilbud, undervisningstid, veiledning, studentopptak, forskning og ansettelser. Evnen til langsiktig tenkning er ikke alltid like etterspurt i politikken, men politisk lederskap handler om å tenke framover. I en nylig framlagt analyse fra NHO viser det seg at den forrige regjeringa investerte nesten 9 av 10 kroner av det økte økonomiske handlingsrommet i den langsiktige vekstevnen i norsk økonomi, inkludert høyere utdanning og forskning. Dette la til rette for de gode tidene dagens regjering har nytt godt av. Men enhver regjering bevilger mer i kroner og øre enn den forrige regjeringa gjorde, rett og slett fordi det er økonomisk vekst. Spørsmålet er egentlig hvordan man bruker det økte handlingsrommet, ikke hvor mange kroner man investerer. Dagens regjering vil i 2009 ha 185 milliarder kr mer til fordeling enn det Bondevik II-regjeringa hadde i 2005. Likevel har Stoltenberg-regjeringa bare brukt 15 pst. av det økte handlingsrommet på vekstfremmende tiltak, inkludert forskning og høyere utdanning. Høstens budsjettprosess har vært en veldig spesiell og kanskje ikke så tillitvekkende prosess fra Regjeringas side. I sin finanstale den 7. oktober uttalte finansminister Kristin Halvorsen at budsjettet for 2009 innebærer – jeg siterer: «En kraftig satsing på forskning og høyere utdanning som vil gjøre oss bedre beredt til å møte framtidens utfordringer.» Samtidig stod det i selve budsjettet at bevilgninga vil universitets- og høyskolesektoren ikke var annet enn tilsvarende reduksjonen i bevilgningen for 2007. Finansministeren omtalte en videreføring av bevilgningen for 2007 som en «kraftig satsing» på sektoren og forventet applaus for å tilbakeføre de pengene Regjeringa sjøl har tatt. Etter hvert som vi fikk studert tallene i budsjettet, viste det seg også at Regjeringa hadde unnlatt å omtale den lønns- og pensjonsbomben som ligger i budsjettet, og som innebærer at sektoren må finansiere over 400 mill. kr over basisbevilgningen neste år. Den tilleggsbevilgningen som Regjeringa noe halvpanisk kom med i budsjettet for 2008 den dagen vi diskuterte budsjettet i Stortinget, kan vel ikke oppfattes som noe annet enn en innrømmelse av at Regjeringas forslag hadde betydelige svakheter. Høyres alternative budsjett inneholder også i år en betydelig satsing på forskning og høyere utdanning. Universiteter og høyskoler ville fått 234 mill. kr mer i basisbevilgninger, Forskningsfondet ville blitt økt med 16 milliarder kr, og vi ville ha opprettet et eget fond for vitenskapelig utstyr på 10 milliarder kr. Det ville gitt en anslagsvis økt avkastning på henholdsvis 750 mill. kr og 470 mill. kr i 2010. Det er viktig å se sammenhengen i systemet. Det vi gjør for seksåringene, har betydning for læringsutbyttet, det har betydning for frafallet, og det har betydning for hva slags forskere vi får. Vi ser at de tiltakene den forrige regjeringa innførte, som bl.a. nasjonale prøver, vekt på grunnleggende ferdigheter, tidlig innsats og skjerpa krav, har bidratt til å systematisere læringsarbeidet og bedre læringsutbyttet for elevene. Tiltakene ble iverksatt til tidvis store protester fra regjeringspartiene. Tidligere statsråd Øystein Djupedal gav i VG 27. mai 2007 SV strykkarakter. Han innrømte at SV ikke hadde lagt nok vekt på kunnskap i skolen, og at SV hadde valgt feil ved ikke å stille krav. I et intervju med bladet Utdanning i mai i år sier Djupedal at SV «systematisk nedvurderte kunnskap». Det er en ganske alvorlig diagnose. Det er viktig å forsterke innsatsen i skolen. Derfor ønsker Høyre å innføre to ekstra uketimer på barnetrinnet – én i norsk og én i matematikk – kombinert med tiltak for å rekruttere flere lærere og beholde lærere lenger i skolen. I april i år undertegnet samtlige partier på Stortinget et forlik om framtidig kirkeordning, et forlik som Høyre er veldig godt fornøyd med. Men et viktig element i forliket er at det skal gjennomføres en demokratireform i Kirka, og den koster penger. Regjeringa sjøl anslår utgiftene i forbindelse med reformen til mellom 80 mill. og 110 mill. kr. i gjennomføringsfasen, men det tar den altså i budsjettet ikke ansvar for å bevilge. Det er skuffende. Høyre ønsker å bevilge 30 mill. kr til dette arbeidet nettopp for å få demokratireformen på skinner og for å sørge for at den kan gjennomføres i tråd med Stortingets intensjoner.