Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Alle som søker beskyttelse, skal behandles med respekt og få tilstrekkelig rettshjelp. Men personer som ikke har beskyttelsesbehov, skal returneres raskt. Innvandringen til Norge må reguleres for å sette legitimitet bak asylinstituttet. Et stort antall asylsøkere, som vi fikk i 2015, setter asylsystemet og velferdsmodellen vår under press. Ankomstantallet er nå redusert, og per 31. august var det registrert 2 862 asylsøkere og 149 enslige mindreårige. Det står i stor kontrast til over 30 000 søkere i 2015. Tallene er gått ned av flere årsaker, bl.a. EUs avtale med Tyrkia, migrasjonskontroll på Vest-Balkan og grensekontroll i Schengenområdet, og ikke minst har flere land, bl.a. Norge, tatt i bruk innstramminger. Det har vært riktig. Norge er det landet som har bidratt mest med hensyn til å ta imot flyktninger i perioden 2015–2017. Foruten ordinære asylsøkere har vi tatt imot 8 000 syriske flyktninger og 1 500 flyktninger over to år på oppfordring fra EUs relokaliseringsordning. Budsjettforliket nå legger opp til å øke kvoten med 1 000 flyktninger i tillegg til de foreslåtte av regjeringen på 1 120. Det ble hevdet fra komitélederen at Norge ikke bidro i verden under flyktningkrisen. Jeg bare minner om at Norge i 2016 bidro med så mye som 2,7 mrd. kr til Syria, og vår egen statsminister tok initiativ til en giverlandskonferanse som ble holdt i England, og som ga store penger. Så det at vi ikke bidrar, er rett og slett feil. Når det er sagt, er Høyre glad for at regjeringen nå legger vekt på å utvikle en god ankomstberedskap, ikke minst for å øke effektiviteten og kontrollen i asylsøkernes første tid i Norge. Et stort mottakssenter i Råde som planlegges, stiller vi oss bak. Vi er glad for budsjettprioriteringene som vil modernisere IT-systemet også i denne sektoren, bl.a. for å få en mer effektiv og riktig registrering. Det har vært stor oppmerksomhet rundt enslige mindreårige asylsøkere, og det ble da også i mai 2017 bevilget 50 mill. kr til økt bemanning og bedring av kompetanse i mottak. Enslige mindreårige asylsøkere skal behandles på en forsvarlig måte som er tilpasset deres situasjon. Jeg er glad for at departementet i budsjettproposisjonen skriver at de prioriteres i alle ledd i utlendingsforvaltningen: ved registrering, ved innkvartering, ved saksbehandling, ved bosetting og ved retur når det er nødvendig. Det er krevende å tilpasse mottakskapasiteten til det antallet som kommer, og det er Utlendingsdirektoratet som må se behovet opp mot mest mulig kostnadseffektiv innkvartering. På grunn av lave ankomster har det vært nødvendig å redusere antall mottak også for enslige mindreårige. Når det gjelder integrering, er det mange som skal bosettes i kommunene, 27 000 i 2018. Vi bruker om lag 15 mrd. kr til bosetting og integreringstiltak. Siden komitélederen nevnte at regjeringen er integreringsfiendtlig, vil jeg be komitélederen se på OECD-statistikken, hvor Norge faktisk ligger blant de høyeste på listen over land som har gode tiltak for dem som skal integreres. Det er bra. Vi stiller oss helt bak hovedmålene på integreringsfeltet. Det gjelder raskere bosetting av flyktninger og høyere deltakelse blant innvandrere i samfunn og arbeidsliv. For å få en bedre og raskere integrering har vi satset på integreringsmottak for dem som skal bosettes, og som har stor sannsynlighet for opphold. Dette skal bidra til en raskere integrering i samfunnet. Vi innfører nå også 50 timer obligatorisk kultur- og samfunnskunnskap i asylmottakene samt kompetansekartlegging av den enkelte i mottak. Det er også satt av midler til kompetanseheving i norskopplæring på introduksjonssentrene. Rask bosetting er nødvendig for å komme i gang. Vi har også gitt midler til frivillige organisasjoner som bidrar i integreringsarbeidet.