Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2009-05-07:
Jeg takker saksordføreren for en grundig innledning om denne saken. Jeg synes han gav en detaljert beskrivelse av mange ting her. Som han sa, er komiteen stort sett samlet i hele innstillingen, og selvfølgelig når det gjelder beslutningen, som er viktig. Det synes jeg styrker denne saken veldig. Men la meg ta noen betraktninger omkring det. Det som er bakteppet her, er jo først og fremst at kampen mot klimaendringene er en utfordring, og det er òg sterkt knyttet opp til verdens energibehov. Det er bakgrunnen for at vi nå satser så sterkt på fangst og lagring av CO2. Vi kan jo ikke snu oss rundt og kjøpe slike anlegg på hvert hjørne. Man må begynne et sted, det må legges til rette for det, og vi må få erfaring. Derfor er det viktig for Norge å få prosjektplanlegging nå, og et utredningsarbeid. Vi vet òg at andre land holder på med dette, men det er ingen som har kommet fram til en endelig løsning. Det er viktig at vi nå får utviklet en CO2-teknologi, og det er også viktig at man gjør det i et økonomisk perspektiv, slik at det ikke blir så kostbart, og slik at man kan få dette implementert over hele verden. Med tanke på de store globale klimautfordringene mener vi at Norge har et betydelig ansvar for å få på plass teknologi som kan bidra til å redusere klimautslippene og samtidig sikre tilgang på energi. Jeg vil òg understreke noe jeg har sagt tidligere i debatter om klimaspørsmål her i salen, at Norge har et spesielt etisk og moralsk ansvar, i og med at vi har denne tunge industrien hos oss, og vi utvikler den så bra. Men det er jo ikke tvil om at olje og gass bidrar til økte utslipp. I henhold til Det internasjonale energibyrået vil fangst og lagring av CO2 kunne bidra til opp mot 19–20 pst. av reduksjonen i CO2-utslippene i verden. Dette er betydelig. Det kan man ikke overse. Men som jeg sa innledningsvis, er formålet med dette teknologisenteret for fangst og lagring på Mongstad å identifisere, utvikle, teste og kvalifisere mulige teknologiske løsninger for fangst av CO2 samt å redusere kostnadene ved å fange CO2, slik at teknologien kan få bred anvendelse. Dette er den første plassen, men som statsministeren en gang sa i en tale, er dette et «månelandingsprosjekt», og det er det det er. Jeg mener at det er viktig at vi også i Stortinget tør å ta dette skrittet fullt ut. Vi er ikke helt sikre på absolutt alt, men det er viktig å være banebrytende på dette området. Derfor går vi også så tungt inn økonomisk, setter sammen organisasjonsmodellen og får det plass, og det viser at vi tar et stort ansvar. Det er heller ikke for ingenting at EU har gått inn og godkjent dette anlegget – slik at vi ikke bryter EØS-reglene osv. Vi vet også at EU og landene der har store prosjekter i forhold til 2020-målsettingen og karbonnøytralitet. Det er klart at da er dette ett av bidragene. Vi er også kjent med at EU satser tungt på dette, og de legger også merke til hva vi gjør. 5,2 milliarder 2009-kroner er et ikke ubetydelig beløp, og vi kommer sikkert til å komme tilbake til visse justeringer på et senere tidspunkt, for dette vil bli ytterligere fulgt opp. Vi har store ambisjoner, som jeg sa, og Gassnova har skissert dette ganske tydelig. Som sagt, jeg går ikke i detalj på dette, men det vi politisk ber om, er jo å teste, verifisere og demonstrere CO2-fangstteknologien – eiet og markedsført av leverandører – videre å redusere kostnadene samt den tekniske og finansielle risikoen ved en slik fullskala CO2-fangst, å bevirke at CO2-fangstteknologien kan få en bred nasjonal og internasjonal anvendelse, og til slutt – og det var også det jeg begynte med – å redusere den miljømessige risikoen, relatert til fullskala CO2-fangst. Jeg vil også knytte noen kommentarer til merknadene og til den tidsplanen som det er lagt opp til her. Vi ønsker – sammen med en samlet komité, som saksordføreren var inne på – å nytte erfaringene fra testsenteret som grunnlag for å fatte en best mulig avgjørelse i forhold til investeringsbeslutningen for et fullskalarenseanlegg på Mongstad. Dette er alle partier helt enige om. Vi var imidlertid klar over at dette kunne misforstås og tolkes slik at det ville innebære en mulig utsettelse av fullskalarensing på Mongstad. Dette er ikke og har aldri vært meningen. Av den grunn la de rød-grønne inn en merknad som nettopp understreket viktigheten av å opprettholde en tidsplan om fullskala rensing på Mongstad senest innen 2014. Det er litt merkelig at regjeringspartiene står alene om denne merknaden. Den rød-grønne regjeringen står for trygghet i forhold til den opprinnelige tidsplanen i denne saken. Det har undret meg litt at de borgerlige partiene står for utrygghet og usikkerhet med hensyn til når fullskalarensing på Mongstad kan være på plass. Dette får de imidlertid selv svare for og klargjøre. Men fra vår side er politikken den samme i dag som den alltid har vært i denne saken: Vi vil ha fullskalarensing på Mongstad senest innen 2014, og det er i tråd med tidsplanen.