Randi Karlstrøm (Kristelig Folkeparti), 2001-05-10:
Denne saken gjelder et forslag fra Sosialistisk Venstreparti om at det skal lages en stortingsmelding om økologisk landbruksproduksjon. Komiteen har behandlet saken og avviser forslaget fra SV slik som det er formet ut, med bakgrunn i at vi for et års tid siden la en ganske ambisiøs plan for økologisk landbruk, at 10 pst. av jordbruksarealet skal være i økologisk produksjon innen 2010. Når vi ser på Norge i dag og hvordan den økologiske produksjon er utformet, er dette et ganske ambisiøst mål. Komiteen er enig i at det bør legges til rette for en slik plan. Ministeren har også i brev til oss lagt fram de planene som departementet har for det videre arbeidet. Komiteen synes det er riktig at for at vi skal kunne følge opp denne planen årvisst, bør departementet årlig i budsjettproposisjonen rapportere om resultatene og det videre arbeidet fram til 2010. Det kan være en høvelig måte å følge med i dette arbeidet på. Komiteen mener samtidig at en merpris i markedet er en forutsetning både for utviklingen av det økologiske landbruket og for produsentenes økonomi. Komiteen slutter seg til dette og forutsetter at etterspørselen og markedsmulighetene i Norge og i utlandet er bra. Men ministeren har også påpekt – og det synes jeg er en veldig relevant vurdering – at i denne opptrappingsperioden fram mot 2010 som vi nå er inne i, må vi imidlertid være villig til å godta at det kan oppstå tidvis ubalanse mellom tilbud og etterspørsel. Vi må strekke oss mot det målet, men akseptere at vi må gjøre tiltak som ikke akkurat i det enkelte året kan forsvares helt ut markedsmessig. I flere regioner i Norge vil det ikke være økonomisk grunnlag for å lage logistikk for både en økologisk og en konvensjonell produksjon. Det gjelder spesielt i Nord-Norge. Den økologiske produksjonen har også innenfor dagens effektivitetskrav biologiske utfordringer med hensyn til å finne plantemateriale. Når det bl.a. gjelder kløver i Nord-Norge, er det store problemer med å finne godt nok plantemateriale, så her må det gjøres en forsknings- og utviklingsjobb innenfor den subarktiske sonen. Komiteen viser til sine merknader i Innst. S. 167 for 1999-2000 i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 19 for 1999-2000, Om norsk landbruk og matproduksjon, der en fremhevet behovet for et studium innen arktisk landbruk og naturbruk ved Universitetet i Tromsø. Komiteen ber Regjeringen vurdere mulighetene for å iverksette det nevnte studiet ved Universitetet i Tromsø fra høsten 2001. Etter de opplysningene jeg har fått, koster en slik iverksetting 1,3 mill. kr. Det er praktisk lagt til rette fra Universitetet i Tromsø for at en skal kunne få det i gang fra høsten 2001. Jeg håper ministeren tar kontakt med sin forsknings- og utdanningskollega i ministerkollegiet, slik at vi kan klare å få realisert dette i 2001. Det hadde vært veldig viktig. Det er også et spill mellom økologisk landbruk og en generell økologisering av det norske landbruket. Stortinget påpekte i forbindelse med vurderingen av jordbruksavtalen i fjor dette med allsidighet – at en legger opp virkemidlene slik at allsidighet i produksjonen ivaretas. Jeg håper det er mulig å komme fram til jordbruksavtaler framover som ikke bare støtter grupper som driver økologisk, men som støtter hele den totale økologiseringen som vi må gjøre. Der er allsidighet helt fundamentalt. Det er også helt fundamentalt å få flere husdyr på Østlandet. Det er ikke dermed sagt at man skal bryte kanaliseringspolitikken, men en allsidighet med planteproduksjon og husdyrproduksjon er på en måte fundamentet i all økologisk landbrukstenkning. En annen viktig vurdering i den sammenheng er utmarksressursene vi har i Norge, som er store, og produksjonsmåten må tilpasses de naturgitte forholdene. Da vil vi også utnytte det komparative fortrinnet som Norge har med nok vann og nok gras.