Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2010-11-18:
Denne saken startet på mange måter for en god stund tilbake med oppslagene som var i Aftenposten den 6. januar i år. Aftenposten avslørte at utenlandske kriminelle som kom til Norge for å gjøre straffbare handlinger og fikk en straff på mer enn tre år, opptjente seg rettigheter i den norske folketrygden. Det fikk Fremskrittspartiet til å reagere, noe som gjorde at vi fremmet et representantforslag, som er behandlet tidligere i denne salen, om bl.a. endringer i folketrygdloven. I den forbindelse vil jeg gi ros til regjeringen. Jeg føler på mange måter at vår intensjon og vårt forslag fra den gangen på mange områder har blitt imøtekommet når det gjelder endringer av folketrygdloven, ved at man ikke lenger – etter at dette vedtaket i dag er gjort – kan tjene opp pensjonsrettigheter ved å sitte i norsk fengsel. Jeg tror nok, som også saksordføreren var inne på, at de aller fleste opplevde det som ubegripelig at man hadde en situasjon i Norge der enkelte faktisk kunne gjøre grove kriminelle handlinger og tjene opp en pensjon og ta den med seg til sitt hjemland, hvis man var innenfor EØS-området, til f.eks. Bulgaria, en pensjon som faktisk var større enn en vanlig årslønn der. Så jeg er veldig glad for at man rydder opp i disse forholdene, og at man nå får en innstramming av lovverket. Jeg vil også gjøre oppmerksom på at det faktisk er åpninger i internasjonal rett til å forskjellsbehandle i forhold til utenlandske kriminelle som bare kommer til Norge med ett mål for øye – å gjøre en kriminell handling – og også i forhold til de som har hatt oppholdstillatelse i Norge tidligere gjennom arbeid og slikt, men har gjort en kriminell handling, og som da tilhører gruppe A, for å vise til innstillingen og brevet fra justisministeren. Man har faktisk mulighet til å forskjellsbehandle ut fra at man kan ha særskilt ansvar for egne borgere, som det står i den internasjonale retten. Jeg viser til at det har også regjeringen vurdert og sett på. Vi i Fremskrittspartiet kunne, når vi nå har gått igjennom dette regelverket, tenkt oss at regjeringen også hadde utfordret EØS-reglementet på dette området. Hvor langt kan man egentlig gå i det å frata folk som har kommet hit for å utføre kriminelle handlinger, rettigheter? Det er jo engang sånn at de opererer ikke i et vanlig arbeidsmarked eller i en vanlig situasjon. Man har jo gjort noe som er straffbart ved å komme i den situasjonen at man er innsatt. Jeg syns det også forklarer en god del av de forslagene som vi fremmer. Jeg er også glad for, og tror, at dette forslaget, innstillingen og det som regjeringen har lagt frem, vil bidra positivt til å begrense det vi omtaler som charterkriminalitet. Jeg tror også at vi fortsatt må holde et økt press på å få kjøpt fengselskapasitet i utlandet, som både justisministeren og Stortinget var opptatt av da vi behandlet et Dokument 8-forslag som gikk på dette temaet tidligere i år. Videre kunne jeg også tenkt meg at man så på muligheten for å stramme til regelverket ytterligere, og sammenliknet med hvordan det er i andre land. Så vidt jeg vet, har man også strengere regler på dette området i bl.a. Danmark. Med det tar jeg opp de forslagene som er inntatt i innstillingen, fra Fremskrittspartiet.