Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-03-21:
Som flere har vært inne på, har Statnett store investeringsplaner i årene som kommer. Fra 2011 til 2012 økte selskapets anslag for planlagte investeringer i sentralnettet i årene framover fra 40 mrd. kr til 50–70 mrd. kr. Statnett er en monopolist som finansierer sine investeringer gjennom nettariffen for brukerne av strømnettet. Brukerne i denne sammenheng er oss vanlige strømkunder, industrien og kraftprodusentene. Økt investeringsnivå i sentralnettet vil med sikkerhet føre til økte nettariffer, noe som vil kunne ramme hardt, spesielt for kraftintensiv industri. Kristelig Folkeparti mener derfor det er behov for en nærmere vurdering av framtidig kostnadsfordeling i sentralnettet mellom produsenter og forbrukere. Kristelig Folkeparti er opptatt av at kundesiden blir ivaretatt og opplever en trygghet med tanke på behovet for planlagte investeringer, kostnadsanslag og prosjektgjennomføring. Ordningen med et brukerråd og brukerrepresentasjon i Statnetts styre har hatt som formål å sikre brukerne innsyn og innflytelse over Statnetts disposisjoner. Brukerrådet ble avviklet av regjeringen fra i år. Avviklingen var uheldig for åpenhet og innsyn i Statnetts prioriteringer og drift. Kristelig Folkeparti mener derfor at Statnetts brukerråd og brukernes representasjon i Statnett SFs styre burde vært opprettholdt. Statnett og de større regionale nettselskapene er i dag ansvarlig for bygging og drift av det sentrale strømnettet. Slik skal det fortsatt være. Myndighetene har en rekke tiltak og virkemidler som påvirker investeringene. Blant annet må nye prosjekter ha konsesjon etter energiloven. Kristelig Folkeparti mener imidlertid det bør vurderes en sterkere forankring og involvering av politiske myndigheter i den overordnede planleggingen av kraftnettet. Flere store kraftledningssaker, herunder framføring av nye kraftlinjer fra Sima til Samnanger og fra Ørskog til Fardal, taler for at Stortinget bør involveres sterkere i arbeidet med styrking av kraftnettet og framføring av nye kraftlinjer i Norge. Kristelig Folkeparti mener det vil være naturlig at Stortinget får de store planlagte investeringene i sentralnettet til behandling i form av en nasjonal plan for kraftlinjer, som oppdateres og fremmes for behandling i Stortinget én gang i løpet av hver stortingsperiode. Begrunnelsen for dette er det betydelige etterslepet i investeringer som har bygd seg opp over flere tiår, og mangelen på helhetstenkning som i dag preger nettpolitikken. Et konkret eksempel på dette er de utsiktene som nå foreligger for betydelig økt olje- og gassaktivitet i nord i nær framtid samt det uutnyttede potensialet for fornybar energiproduksjon som finnes i Nord-Norge. Manglende kapasitet i strømnettet framstår i dag som den fremste hindringen for elektrifisering av framtidige oljeinstallasjoner i nord, og for å kunne utnytte de store fornybare energiressursene i landsdelen. Så til sist utenlandskabler. Her må jeg bare si at jeg sliter med å skjønne hva statsråden egentlig mener. Signalene har gått i begge retninger. Er statsråden for eller mot nye utenlandskabler? Det hadde vært fint å få en avklaring på dette. Statnett har halvert ambisjonene for utenlandskabler, med begrunnelse i at det ikke er nok kapasitet i det norske sentralnettet til å gjennomføre en større satsing på utveksling med våre naboland. Dette opplyses fra Statnett, uten at det gis innsyn i data som er nødvendig for å gjøre en uavhengig kapasitetsanalyse. Derfor tillater jeg meg å spekulere om det kanskje ligger noen politiske føringer bak denne endringen. Mangelen på overføringskapasitet er med på å undergrave effekten av grønne sertifikater, fordi kraftprodusenter og utbyggere som regner på lønnsomhet bl.a. i nye vindparker, er nødt til å ta høyde for lave kraftpriser som følge av kraftoverskudd og mye innestengt kraft. Her virker det som om statsråden er altfor bakoverlent. Det ser ut som om han ikke vil ta inn over seg realiteten, og synes å tro at han kan true kraftselskapene til å bygge uavhengig av lønnsomheten i prosjektene. Kristelig Folkeparti ønsker en mer offensiv politikk for utenlandskabler. Vi er positiv til at også andre aktører kan initiere, bygge og eie utenlandsforbindelser. Kontroll ivaretas ved konsesjonstildeling, og gjennom avgifts- eller skattesystem kan myndighetene regulere og kanalisere tariffinntekter tilbake til sentralnettet på samme måte som i dagens regime. Derfor støtter Kristelig Folkeparti forslagene.