Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-08:
Plager flest, koster mest, sier Nasjonalt ryggnettverk om muskel- og skjelettlidelser i Norge. Ca. 300 000 mennesker i Norge lever med en revmatisk sykdom. Vi regner med at 500 000 mennesker lever med revmatiske smertetilstander, uten å ha en diagnose, sier Norsk Revmatikerforbund. Rikstrygdeverkets tall viser at 46 pst. av alt sykefravær skyldes muskel- og skjelettlidelser. Over 40 pst. av alle som er under medisinsk rehabilitering eller på attføring, har muskel- og skjelettlidelser, og 33 pst. av alle uførepensjoner har sin årsak i muskel- og skjelettlidelser. Dette er svært høye tall, men det er et område hvor det forskes lite. Mange av dem som lider, er kvinner. Kvinnelidelser får fortsatt liten oppmerksomhet. Vi kjenner til at langt flere kvinner enn menn har disse lidelsene, og at det er grunnlaget for deres uførhet. Med dette som bakgrunn vil Arbeiderpartiet henlede oppmerksomheten på tidsbegrenset uførestønad, som statsråden også var inne på. Tilgangen til tidsbegrenset uførestønad er dominert av kvinner med nesten 70 pst. Dette gjør oss urolige, fordi vi er redd for at dette henger sammen med manglende kunnskap om kvinnesykdommer og kvinnelidelser. Vi er bekymret for at skjevfordelingen mellom varig trygd og midlertidig trygd er et uttrykk for manglende forståelse for at disse lidelsene fører til uførhet. En samlet kvinnebevegelse har i flere år vært opptatt av dette fordi det lett kan oppfattes som kvinnediskriminerende. Ordningen føres nå videre i den nye lovgivningen, som differensierer mellom varig og midlertidig trygd. De som får tidsbegrenset uførestønad, får mye mindre penger. Det er lett å se at det kan oppfattes som diskriminering av kvinner. Når man skal evaluere den nye uførelovgivningen, er Arbeiderpartiet veldig opptatt av det kvinnepolitiske aspektet. Ut fra det statsråden sa i sitt innlegg, håper jeg at det blir ivaretatt. Når vi nå vet at en av hovedårsakene til uføretrygding er muskel- og skjelettlidelser, krever det at vi får et mer målrettet og helt behandlings- og rehabiliteringsprogram. Flertallet i sosialkomiteen mener derfor at det er på tide å få en nasjonal handlingsplan. Vi trenger rehabiliteringsinstitusjonene våre som redskap for å nå målene om redusert sykefravær, slik at flere kan delta i det inkluderende arbeidsliv. Dette bringer meg inn på at flertallet i sosialkomiteen har sagt at Attføringssentret i Rauland skal være et nasjonalt kompetansesenter for yrkesrettet rehabilitering. Denne saken er ennå ikke brakt i orden. Regjeringspartiene hevder i sin merknad om Attføringssentret i Rauland at Regjeringen har gjort jobben sin. Da håper jeg, gode statsråder, vi kan oppfatte det som et signal på at en løsning er rett rundt hjørnet. Arbeiderpartiet er glad for at Mental Helse Norges etablering av Frogner lærings- og kompetansesenter har bred støtte, om enn på litt ulik måte. Men totalt sett er det rom for at dette skal lykkes. Vi har registrert at Modum Bad har utredet behandlingstilbud for mennesker med psykiske lidelser og rusproblemer. Det er ikke tvil om at det er et stort behov for et slikt behandlingstilbud, slik mange har vært inne på i debatten. Vi håper dette snart kan komme i gang. Arbeiderpartiet støtter dette tiltaket, selv om vi har foreslått noe mindre penger enn Regjeringen.