trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2004-11-25:
Det var fleire spørsmål her, så eg får prøva meg i telegramstil. Når det gjeld veksten i privat forbruk, kan ein berre gå tilbake til behandlinga av kredittmeldinga for kort tid sidan. Der var eg sjølv ordførar for saka og åtvara sterkt mot den utviklinga me har, med ein sterk auke i huslydane si lånegjeld – altså lånegraden. Når det så gjeld å retta opp skattesvikten for kommunane, er me svært fornøgde med det me har fått til i det budsjettet som ligg føre. Frå tid til anna verkar det som om Senterpartiet har eit hav av midlar å gi i denne samanhengen. Det var ikkje tilfellet den gongen Senterpartiet hadde kontroll både i Finansdepartementet og i Kommunaldepartementet. Då hadde ein faktisk nedgang i dei frie inntektene til kommunane.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2004-11-25:
Rudihagen og eg er nok veldig einige om at det er viktig å halda oppe busetnaden ute i distrikta. Det gjer me fleire grep for i dette budsjettet, bl.a. med dei nasjonale såkornfonda, der me tek sikte på å næringsretta den tunge forskingsinnsatsen ein finn i universitetsmiljøa. Dette kan bety arbeidsplassar ute i distrikta. Spørsmålet gjekk vel spesielt på den forsiktige endringa som er gjord i ordningane for reisefrådrag for pendlarar. Når det gjeld den biten, er den neppe avgjerande for om folk vil bu ute i distriktet. Men det undrar meg litt at Arbeidarpartiet angrip små postar i skatteopplegget, mens dei på den andre sida er villige til framleis å la kaksane gå fri når det gjeld det verkeleg store, dette med kapitalinntekter knytte til delingsmodellen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-11-25:
Fyrst gir forhandlingspartane inntrykk av at forliket m.a. handlar om 3 milliardar kr ekstra til kommunane neste år. Så viser det seg at det meste av desse midlane er kompensasjon for inntekter regjering og storting har føresett at kommunane skal ha i år. Men så kjem det fram at bortfall av skatteinntekter i år er på 3,4 milliardar kr. Forliket inneheld altså ingen full kompensasjon for sviktande inntekter, langt mindre nye, friske pengar til neste år. Senterpartiet er ikkje i tvil om at begge delar er høgst nødvendig for å sikra ein god skule og ei verdig omsorg. Ser ikkje Framstegspartiet at å framstilla forliket som noko langt meir enn det eigentleg er, bidreg til å bryta ned tilliten til politisk arbeid?
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Arbeiderpartiet står for et skatteopplegg som vi fullt ut kan forsvare både i forhold til folk med vanlige inntekter og i forhold til næringslivet. Det er tvert imot slik at det er Høyre som har problemer med å forsvare og begrunne hvorfor folk som har millioner i inntekter, skal få over 100 000 kr i skattelettelser. Det å bruke systemet som argumentasjon for at det er nødvendig, er ikke holdbart, etter vår vurdering. Det hjelper ikke uansett hvor indignert Jan Tore Sanner greier å være over Arbeiderpartiets motstand mot kontantstøtten. Vi har vært uenig i kontantstøtten fra første dag. Vi er det fortsatt. Det legger vi ikke skjul på, heller ikke når vi presenterer vårt alternative budsjett. Vi kommer til å avvikle kontantstøtten. Det foreslår vi i vårt alternative budsjett. Vi vil heller satse på å bygge flere barnehager, og det er faktisk det som skal gi familiene valgfrihet.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Jeg må si det overrasker meg at en representant fra Fremskrittspartiet tar opp et slikt spørsmål. Det som kommer til å skje her i salen i kveld når vi kommer til avstemningen, er at Fremskrittspartiet, partiet som i sin tid ble etablert for å bekjempe skatter og avgifter, vil stemme for å øke momsen med 4 milliarder kr til neste år! Den viktigste forskjellen mellom Arbeiderpartiets og Fremskrittspartiets politikk til neste år på avgiftssiden er at Arbeiderpartiet går imot en momsøkning på 1 pst., som altså vil koste forbrukerne 4 milliarder kr neste år! Vi synes det er positivt at den norske regjeringen har tatt initiativ til å se på muligheten til dialog med andre land når det gjelder utviklingen i forhold til en del av særavgiftene. Vi støtter de initiativene, og vi håper at det skal være mulig å få noen resultater av det.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Jeg er av dem som husker veldig godt en rekke besøk vi hadde til Stortinget og andre politiske fora knyttet til problemene i helsevesenet, også før helsereformen. At det derfor årlig er problematisk å få endene til å møtes på en god måte i helsevesenet, er for så vidt ikke noe nytt. Men vi mener at det som ligger i forslaget om å skyve på det såkalte balansekravet, altså kravet i forhold til det tidspunkt der økonomien skal være i balanse i sykehusforetakene, bare er å skyve problemet foran seg. For å få dette under kontroll bør det bevilges tilstrekkelig med penger. Det som vil bli bevilget her i dag, er for lite. Det er minst 1 milliard kr for lite til at sykehusene skal klare seg. Det er derfor vår oppfatning at det i løpet av neste år, kanskje til våren, i revidert nasjonalbudsjett, vil tvinge seg fram forslag her i Stortinget om å sikre økonomien i sykehusene på en bedre måte enn det som regjeringspartiene og Fremskrittspartiet kommer til å gå inn for i dag.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Arbeiderpartiet er av den oppfatning at fradragsordninger i skattesystemet først og fremst skal være knyttet til utgifter som man har til inntekts ervervelse, som f.eks. store kostnader ved å komme seg på jobb. Store ekstraordinære utgifter knyttet til sykdom bør det også være fradragsrettigheter for. Dette er ordninger som Kristelig Folkeparti nå går inn for å fjerne fra skattesystemet. Gavmildhet og giverglede er en god ting, en svært god ting. Jeg er overbevist om at det rundt i samfunnet vårt finnes store mengder av dette, det er mange som har oppriktig giverglede og gjerne gir støtte til viktige ting og formål i samfunnet. Men jeg har ikke den samme forståelsen for at ekte og oppriktig giverglede er betinget av en skattesubsidie.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Nei, jeg må oppriktig si at Arbeiderpartiet ikke engang har vært inne på tanken å bruke mer oljepenger til neste år enn det som er foreslått fra Regjeringens side. Den sittende regjering har stukket hånden så dypt ned i oljekrukken som ingen regjering og finansminister noen gang før har gjort. Så vi har ikke vurdert å gå til det steget. Det må basere seg på en misforståelse når representanten Arnstad sier at Arbeiderpartiet reduserer på ymse. Vi har nøyaktig samme forslag på ymse som det regjeringspartiene har. Det er alltid en regjerings privilegium å ha oversikt over hva som ligger som uforutsette ting framover i budsjettet, så vi gjør som regjeringspartiene når det gjelder å bevilge på ymse-posten. Der har ikke vi noe eget og annerledes forslag.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
For en knapp uke siden la finansministeren fram perspektivmeldingen. Regjeringen forsøker her å beskrive utfordringene framover, og det kommer fram at det vil være vanskelig og krevende i framtiden å klare å finansiere velferdsnivået, det vil være vanskelig å finansiere pensjoner, og det vil være nødvendig at vi arbeider mer. Ja, det er rett og slett ikke tid for nye reformer, sa finansministeren da han presenterte perspektivmeldingen. Tidligere i år sa den samme regjeringen i skattemeldingen at de gikk inn for å gi ytterligere skattelette i årene framover. I dag sier finansministeren seg godt fornøyd med at han nå er oppe i 23 milliarder kr, men han har altså lovet minst 12 milliarder til. Da er mitt spørsmål: Ser ikke finansministeren at dette er to budskap som det er vanskelig å forene – på den ene siden å hevde at felleskassen er så trang og liten at vi må jobbe mer, og at vi knapt nok har penger til pensjonene, og på den andre siden å gå for en skattepolitikk som ytterligere svekker den samme felleskassen?
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Jeg har gjennom mange år hørt Per-Kristian Foss delta i finansdebatter i Stortinget, også i den tid da han var finanspolitisk talsperson for Høyre i opposisjon, og jeg husker alle de debattene der Foss har angrepet Arbeiderpartiet for skatteøkninger og for avgiftsøkninger. Selv etter at finansministeren nå er ferdig med sitt innlegg, har vi ikke med ett ord fått høre hans begrunnelse for at det ble nødvendig å foreslå å øke momsen til neste år. Jeg vil gjerne høre den forklaringen. Kan det være slik at for å få plass til de skattelettelsene som var viktige for finansminister Foss, så ble det nødvendig å sende en regning tilbake til forbrukerne på 6 milliarder, slik det var i forslaget fra Regjeringen? Jeg vil gjerne høre finansministerens begrunnelse for at det var nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Den gang Gro Harlem Brundtland var sjef i Arbeiderpartiet, mente Arbeiderpartiet det samme som Høyre mener i dag, nemlig at ingen bør betale mer enn halvparten av siste krone i skatt. Nå mener åpenbart Arbeiderpartiet at det som var riktig å gjøre i 2002, er grådig usosialt i 2005. Kan dette ha sammenheng med at det nå er Gerd-Liv Valla og SV som har overtatt sjefsstolen og styrer Arbeiderparti-skuta mot venstre? Jeg tror bare vi må konstatere at Arbeiderpartiet i sitt alternative statsbudsjett igjen bryter sitt løfte til velgerne om ikke å øke skattene. Skattene for næringslivet økes kraftig. Mitt spørsmål til Hill-Marta Solberg knytter seg imidlertid til Arbeiderpartiets kraftige angrep på barnefamilienes velferd og valgfrihet. 3 600 kr vil Arbeiderpartiet over natten ta fra småbarnsfamilier som har kontantstøtte. Nesten 40 000 kr pr. år vil Arbeiderpartiet ta fra familiene. Mener Hill-Marta Solberg at det er sosial og rettferdig politikk?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Hvis ikke jeg husker helt feil, var Karl Eirik Schjøtt-Pedersen finansminister i 2001, da arbeidsledigheten steg, da renten var 7–8 pst. og folk følte usikkerhet i forhold til jobben sin. Nå har vi klart å skape optimisme gjennom en sunn økonomisk politikk, vi ser at det skapes nye jobber, og arbeidsledigheten er på vei ned. Når det gjelder skatt, mener vi det samme som Gro Harlem Brundtland mente i 1992, nemlig at ingen skal betale mer enn halvparten av siste krone i skatt. Jeg synes det er et sunt prinsipp. Arbeiderpartiet burde heller svare på hvorfor de har snudd! Vi vet at Arbeiderpartiet i morgen vil stemme for å fjerne delingsmodellen. Det vil bety at Arbeiderpartiet lager et kjempeskattesmutthull for de virkelig rike i Norge, når man ikke er med på å senke marginalskatten. Her tror jeg at Karl Eirik Schjøtt-Pedersen heller bør ta en liten kikk på hva hans egen finansfraksjon faktisk fremmer av forslag også for 2005.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Høyre er utålmodig etter å få skatte- og avgiftsnivået nedover. I denne perioden har vi prioritert å senke skattene for næringslivet, fordi vi har vært i en situasjon hvor mange arbeidsplasser har vært presset og usikre i forhold til muligheten til å overleve, og vi har vært opptatt av å få skatten på arbeid ned. Vi har også prioritert reduksjon av en del avgifter. Vi har bl.a. satt ned alkoholavgiftene på brennevin med 20 pst. i løpet av denne perioden. Vi har satt ned elavgiften. Jeg er enig i at vi også bør se på bilavgiftene. Men hvis vi ser på hvordan situasjonen er akkurat for øyeblikket, er det «all time high» innenfor nybilsalget. Det ser ut til at den forbedring folk har fått av familieøkonomien sin, bl.a. gjennom lavere skatter og lavere renter, gjør at vi nå får en fornyelse av bilparken. Det er bra, fordi nyere biler er både mer miljøvennlige og sikrere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Jeg synes kanskje det er litt påfallende når Sosialistisk Venstreparti har gått til frontalangrep på Høyre gjennom hele denne høsten, først i forhold til statsbudsjettet – det var ikke måte på hvilken ulykke statsbudsjettet ville være for Norge – og så de siste ukene, hvor Kristin Halvorsen har skjelt ut Høyre fordi vi senker skattene for vanlige lønnsmottakere, at replikken når man kommer til finansdebatten, dreier seg om hva Høyres ordførere, og hva Høyres stortingsgruppe, mener om samarbeid. Jeg tror kanskje jeg vil oppmuntre representanten Grande Røys fra SV til å lese hva våre ordførere faktisk sier. Det de sier, er at de mange steder lokalt samarbeider godt med Fremskrittspartiet. Selvsagt ønsker vi et samarbeid med Fremskrittspartiet i saker hvor vi kan samarbeide! Men det er fortsatt slik at det er forskjell på Regjeringens holdning og Fremskrittspartiets syn i en del saker, og da forbeholder vi oss retten til å samarbeide med andre partier. Jeg tror kanskje man ikke skal være så veldig bekymret for hvordan vi samarbeider på ikke-sosialistisk side.(Presidenten klubber.) Men som sagt: Jeg er ganske overrasket over at SV etter denne høsten(presidenten klubber) (Presidenten klubber.) (presidenten klubber)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Jeg er ikke helt overbevist om at et kapittel i nasjonalbudsjettet er det som gjør susen! Når det er sagt: Representanten Morten Lund tar opp et viktig spørsmål, og det er hvordan vi kan få flere som er på trygd, tilbake i arbeid. Men representanten Morten Lund og Senterpartiet burde heller se på alle de forslagene som Regjeringen har fremmet for å styrke arbeidslinjen. Gjennom de endringene vi har gjort i ledighetstrygden, gjennom de endringene vi har gjort i uføretrygden, gjennom de endringene vi har gjort i attføringsreglene, har vi styrket arbeidslinjen. Gjennom å stimulere den økonomiske veksten ser vi nå at sysselsettingen øker. Det er derfor ikke riktig det Morten Lund sier. Vi ser at det er flere som kommer i arbeid, og den linjen ønsker vi å fortsette. Vi kommer til å fortsette å fremme forslag som styrker arbeidslinjen, og som får flere trygdede tilbake i jobb. Vi har også et forslag i dette statsbudsjettet, hvor vi konkret foreslår at uføretrygdede skal kunne bruke sin trygd som lønnstilskudd over tre år. Jeg håper at det er et virkemiddel som vil fungere, slik at vi får flere tilbake i arbeid.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-25:
Jeg tror man skal lete lenge etter en ordfører som kan slå seg på brystet og si at nå har han fått nok. Jeg tror heller ikke det var situasjonen den gang Arbeiderpartiet styrte Norge. Jeg minnes da både Karl Eirik Schjøtt-Pedersen og Jens Stoltenberg var statsråder, at de hadde møter med mange ordførere, også arbeiderpartiordførere, som gjerne skulle hatt mer. Jeg kan berolige Svein Roald Hansen med at ordføreren også i mitt eget område mener at optimismen er tilbake, fordi man ser at nå er det vekst og fremgang i økonomien. Man ser at arbeidsledigheten går ned, man ser at folk har fått bedre råd. Selvsagt er det utfordringer i kommuneøkonomien – ingen skal underslå det. Derfor gleder vi oss også over at vi i forliket med Fremskrittspartiet har funnet rom for både å kompensere for skattesvikten og å bedre økonomien ytterligere i 2005.
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Arbeiderpartiets tidligere leder Thorbjørn Jagland uttalte for noen år siden i et avisintervju at det var viktig at norske særavgifter på litt sikt ble harmonisert med gjennomsnittet av avgiftene i EU. Han snakket spesielt om bilavgiftene, men det var også en generell kommentar til det norske særavgiftsnivået. Representanten Svein Roald Hansen fra Østfold uttalte i høst sterk bekymring for avgiftene på grensehandelsutsatte varer. Det samme finner vi igjen fra Arbeiderpartiet i innstillingen. Men når vi begynner å se på forslagene, finner vi praktisk talt ingenting når det gjelder avgifter og avgiftslette. Mitt spørsmål er: Har Arbeiderpartiet en oppfatning av hvilke avgifter det er viktig å gjøre noe med, og når har de eventuelt tenkt å foreslå å gjøre noe?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Før Høyre overtok Finansdepartementet, hadde Høyre og Fremskrittspartiet mange felles synspunkter i avgiftspolitikken, noe som gav seg uttrykk både i merknader og forslag. Dette er dessverre ikke lenger like tydelig, og det kan være flere grunner til det. Det er et faktum at Norge har en av Europas dårligste bilparker, med en gjennomsnittsalder på 10,3 år. Vi importerer år om annet mellom 30 000 og 40 000 bruktbiler fra utlandet, mange uten rensing av avgassene. Jeg må innrømme at da jeg leste budsjettet første gang, hoppet jeg litt i stolen over følgende formulering: «Engangsavgiften er utformet bl.a. for å motivere til en mer trafikksikker og miljøvennlig bilpark.» Mitt spørsmål er: Er representanten Sanner enig i dette utsagnet? Og hvis han er det, mener han da at denne avgiften har vært en suksess i så måte?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Det kom i representantens innlegg til uttrykk en viss bekymring over grensehandelen, som rammer norske bønder og norske arbeidsplasser, og som i tillegg gir oss en god del andre ulemper. Det eneste partiet som i denne innstillingen har foreslått å øke alkoholavgiftene, er Senterpartiet. Ingen andre har protestert mot Regjeringens linje om nominell videreføring fra i fjor – eller, som Fremskrittspartiet har foreslått, å senke dem betydelig, ned til svensk nivå. Det jeg lurer på, er for så vidt ikke Senterpartiets holdning, at de ønsker å øke alkoholavgiftene, men begrunnelsen. For begrunnelsen er at det er tatt et initiativ til felles nordisk front for å kunne beholde en restriktiv alkoholpolitikk. Tror Senterpartiet virkelig at dette initiativet vil gi resultater som gjør at det i 2005 ikke blir et problem for Norge å ha helt andre avgifter enn Sverige?
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Representanten Grande Røys brukte deler av sitt innlegg til å snakke om rassikring på Vestlandet, men samtidig står det i innstillingen at SV vil redusere bevilgningene til motorveier i sentrale strøk. På strekningen Drammen–Holmestrand var det i snitt ti dødsulykker i mange år. For to år siden ble det åpnet en firefelts motorvei på strekningen. På disse to årene har det altså ikke vært en eneste dødsulykke, mens i resten av fylket fortsetter ulykkene som før. Denne veien stemte SV imot, og de vil heller ikke bevilge penger til en tilsvarende ulykkesfri vei gjennom resten av fylket. Én sak er at ulykkeskostnadene alene ville ha betalt veien i løpet av en tiårsperiode. Men er det ikke et problem for SV å gå imot prosjekter som så åpenbart redder menneskeliv?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
Etter sykehusreformen, og særlig etter at den borgerlige regjeringen fikk ansvaret for sykehusøkonomien, har folk, særlig i små lokalsamfunn landet over, opplevd at sykehustilbudet deres har vært truet, og at det årlig kommer forslag om nedlegging av lokalsykehus og nedbygging av helsetilbudet i flere regioner i landet vårt. Denne utryggheten rundt lokalsykehusene har både SV og Arbeiderpartiet forsøkt å rydde unna i sine alternative budsjetter, med større bevilgninger til sykehusene. Vi har likevel fremmet et forslag som vi mener er helt nødvendig for at disse bevilgningene skal kunne oppfylle sin hensikt, nemlig at kravet til helseforetakene om at de må ha sine regnskaper i balanse innen utgangen av 2005, utsettes. Dette kravet gjør at det også med større bevilgninger i praksis vil være veldig vanskelig å unngå kutt i året som kommer. Det som forundrer oss, er at det ikke ligger an til at Arbeiderpartiet vil støtte dette forslaget. Det er bare Senterpartiet som har varslet at de vil stemme for å utsette balansekravet, og vi undrer oss over at Arbeiderpartiet ikke har villet støtte dette nå.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
Sett i lys av den lett amorøse tonen som hersker mellom Høyre og Fremskrittspartiet i denne debatten, er det naturlig å spørre representanten Sørfonn om ikke det kanskje er regjeringspartiene som ville hatt mest bruk for disse samlivskursene som Kristelig Folkeparti markedsfører så aktivt, for her spriker det i alle retninger når det gjelder holdningen til Fremskrittspartiet. Vi hørte senest i radioen i dag morges at Kåre Kristiansen, Kristelig Folkepartis veteran, tok til orde for et samarbeid med Fremskrittspartiet, mens statsministeren sier noe annet. Det er avgjørende for velgerne å få vite klart og tydelig om det er sånn at en stemme for Kristelig Folkeparti, sett i lys av det forliket vi har på bordet nå, kan være en stemme for en mulig regjeringsdeltakelse for Fremskrittspartiet, eller ikke. Så jeg vil be representanten Sørfonn om enten å bekrefte eller avkrefte at det Kristelig Folkeparti tidligere har sagt, at det er uaktuelt å samarbeide med Fremskrittspartiet, står ved lag.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
Carl I. Hagens innlegg er vel et foreløpig høydepunkt i dagens runde med kyss, klapp og klem mellom de borgerlige partiene. Det forliket vi har på bordet i dag, representerer en underlig politisk saltomortale fra Fremskrittspartiet. Man har altså prioritert å styrke kommuneøkonomien med til sammen 3 milliarder kr, mens man på samme tid i fjor foreslo å kutte 1,8 milliarder kr i overføringene til kommunene, til tross for at den økonomiske situasjonen i kommunene var like dramatisk den gangen. Det får Fremskrittspartiet til å stå fram som et værhaneparti uten prinsipper, som kun styrer politikken sin etter gallupens logikk. Det er naturlig å spørre Carl I. Hagen om denne saltomortalen skyldes ny innsikt og plutselig klarsyn når det gjelder kommunenes økonomiske situasjon, eller om forliket bare er en frierferd til Kristelig Folkeparti.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-11-25:
Arbeiderpartiet bruker nesten 2 milliarder kr mindre til ymse utgifter enn det vi andre gjør, og hvis ikke lønnsoppgjøret, eller landbruksoppgjøret, til våren blir betydelig billigere enn tidligere, kan det lett bli sett på som et indirekte merforbruk av oljepenger. Senterpartiet for sin del velger å si rett ut at vi velger å bruke litt mer oljepenger, og ifølge Statistisk sentralbyrå vil det kunne gi 10 000 nye arbeidsplasser uten at det vil påvirke rente og inflasjon – igjen ifølge Statistisk sentralbyrå. Mitt spørsmål til Arbeiderpartiet er om ikke Arbeiderpartiet, som i likhet med oss er opptatt av å redusere arbeidsledigheten, kunne ha gjort dette mer oppriktig ved rett og slett å bruke litt mer oljepenger i stedet for å ty til den type fikse løsninger som i realiteten kan komme til å bety et indirekte merforbruk av oljepenger, dersom ikke landbruksoppgjør og lønnsoppgjør blir så rimelig som Arbeiderpartiet her satser på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-11-25:
Det var enkelte av disse elementene jeg prøvde å gå inn på i mitt innlegg, men jeg kan godt prøve å gjenta noen av dem. Vi ønsker å bruke finanspolitikken mer aktivt enn det vi gjør i dag. Vi mener det er uheldig at det er pengepolitikken alene som i dag regulerer temperaturen i norsk økonomi. Det bidrar ikke til å redusere ledigheten så sterkt som vi ønsker. Vi mener at hvis vi brukte finanspolitikken litt mer aktivt, på en måte som er ansvarlig, sjøl om vi vil bruke 4 milliarder kr mer av oljepengene, kunne det ha skapt arbeidsplasser til folk, ikke minst innenfor omsorgssektoren og skolen. Det er jo nettopp de områdene som i dag mangler arbeidskraft. Det er nettopp der man ser at det er for få hender. For første gang på lang, lang tid har sysselsettingen i offentlig sektor gått ned. Jeg er litt overrasket over at det ikke bekymrer Arbeiderpartiet mer at man i dag har en vekst som er så sterkt basert på privat forbruk, men som ikke klarer å få ledigheten ned. Det er grunn til å føre an en politikk som er mer aktiv på det området, og det kan man også gjøre. Vi har for sikkerhets skyld fått testet vårt opplegg, av Statistisk sentralbyrå, som nettopp imøtegår de argumentene som Nordtun her kom med.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-11-25:
Hvis det var noe annet enn Høyres påstander som tydet på at renten ville øke med Senterpartiets budsjett, kunne det representanten Hansen her sier, sjølsagt være et problem. Men det er nettopp derfor vi har fått SSB til å regne på vårt opplegg. Når de sier at inflasjonen og renten vil være uendret sjøl om man bruker litt mer penger på å få flere hender i arbeid, vil antakelig heller ikke kronekursen bli særlig påvirket. Jeg kommer også fra distriktet, og vet hvor viktig privat næringsliv er i distriktene. Jeg vet hvor viktig distriktsnæringene er for områder i dette landet. Det som har forundret meg i forhold til dette budsjettforslaget fra Regjeringen, er at skattelettepartiet Høyre bidrar til å øke avgiftene for de viktige distriktsnæringene, bl.a. oppdrettsnæringen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-11-25:
Det kan hende vi står på bakføttene, men det kan være fordi vi bare har to føtter å stå på. Senterpartiet og SV har egentlig ganske mye til felles i landbrukspolitikken og distriktspolitikken. Vi har også stått sammen om mange av de viktige grepene knyttet til landbrukspolitikk. I dag er det slik at i mange spørsmål som angår landbruk, er kanskje SV det partiet jeg føler meg nærmest knyttet til, fordi SV forstår at det må gjøres noen store grep innen norsk landbrukspolitikk. En kan ikke bare være opptatt av de små tingene, man må også være opptatt av de store tingene. Det gjelder i forhold til å opprettholde et skikkelig familiejordbruk rundt om i hele landet, og ikke føre en politikk som bidrar til et sentralisert og mer storskala landbruk. Det er jo ikke rett, det som representanten Ryan påstår, at Senterpartiet ikke har vært med på å utvikle tiltak knyttet til småskala matprodukter, nisjeprodukter og merkevarer innenfor landbruket. Det er vi høyst opptatt av. Men vi mener at det må eksistere sammen med den andre viktige delen av norsk landbrukspolitikk, nemlig volumproduksjon. Så kan det være enkelte områder der vi er uenige, bl.a. når det gjelder plantevernavgift. Jeg er også opptatt av at man må få ned bruken av plantevernmidler i landbruket, men jeg er ikke så sikker på om avgiftspolitikken er den riktige vegen å gå.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-11-25:
Det er mulig Kristelig Folkeparti synes vi har vært harde mot dem de siste to, tre årene, men det er dessverre berettiget. Det er synd at Kristelig Folkeparti har vært med på å legge fram økonomiske opplegg der det til sjuende og sist er Fremskrittspartiet som er nødt til å rette opp en del av de skadevirkningene som Kristelig Folkeparti har vært med på, bl.a. i spørsmålet om låneordning til kirkebygg og også spørsmål knyttet til distrikts- og kommunepolitikken. Det er synd, og det er det nødvendig at noen sier fra om. Det er Senterpartiet nødt til å gjøre. Når det gjelder Senterpartiet i et framtidig mulig samarbeid, kommer Senterpartiet sjølsagt, dersom vi får et mandat fra velgerne, til å kjempe beinhardt i regjeringsforhandlinger for det vi står for. Det vi står for, er at det fortsatt skal være en kontantstøtte, men den kontantstøtten skal gå til dem som faktisk bruker mer tid sammen med sine barn, altså de som er hjemme med barna sine. Det er et standpunkt Senterpartiet står inne for nå, og det er et standpunkt vi kommer til å kjempe for, uansett hvem vi samarbeider med.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Representanten Sanner glemte å si at mange av de familiene han refererte til, dessverre har kommet i en situasjon med arbeidsledighet etter at denne regjeringen tiltrådte. Mitt poeng i denne sammenheng er imidlertid at Fremskrittspartiet og Regjeringen i dag foreslår den største skatteletten til høytlønte noensinne. Konsernsjefen i Hydro får 198 000 kr i skattelette. Det skal ifølge Fremskrittspartiet være så rettferdig. Men det er noen som skal betale for det. Én ting er at Fremskrittspartiet og Høyre øker momsen, at pendlere og de som er syke, får økt skatt. En annen ting er at skoletilbudet og tjenestene til våre eldre blir dårligere. Selv etter forliket får kommunene knapt nok til å dekke kostnadsøkningen neste år. Arbeiderpartiet mener det er nødvendig å styrke skoletilbudet og styrke tilbudet til våre eldre, og vi foreslår derfor å styrke kommunenes økonomi med 2,7 milliarder kr utover forliket. Hvordan kan Høyre og Fremskrittspartiet forsvare at man gir om lag 200 000 kr i skattelette til Hydro-sjefen, og at man betaler det ved å kutte i tilbudet til skolebarn og eldre?
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
I denne debatten er det nesten påfallande korleis Høgre og Framstegspartiet kappast om å rose kvarandre opp i skyene for det gode samarbeidet. Sanner si godlune ser òg ut til å smitte nedover i organisasjonen, for i går gjekk 12 av 15 Høgre-ordførarar ut i VG med eit ynske om at Høgre må setje seg ned med Framstegspartiet for å få til eit forpliktande samarbeid etter valet neste år. Tidlegare har fleire stortingsrepresentantar og fylkesleiarar i Høgre gitt uttrykk for det same. Samtidig seier altså statsminister Bondevik i Aftenposten i dag at Høgre-ordførarar og andre som måtte vere interesserte i å inkludere Framstegspartiet, må vere klar over at det kan setje Høgre «på val» mellom Kristeleg Folkeparti og Framstegspartiet. No sit jo Sanner sentralt i Høgre-leiinga, og det kunne vere interessant å få vete kva han meiner om dette valet, og kven han er mest einig med: si eiga stortingsgruppe, ordførarane og fylkesleiarane sine, som inviterer Framstegspartiet til ansvarleg regjeringsposisjon, eller Bondevik, som ber Høgre halde seg unna Framstegspartiet.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
At Svein Flåtten kan hevde at det vert mindre lønnsamt å jobbe med SVs budsjett, er rett og slett direkte feil. Tvert imot får alle arbeidstakarar opptil 500 000 kr meir i skattelette med SVs budsjett enn med Regjeringas. Det er nettopp dei arbeidstakarane som ligg i den lågaste lønnsklassen, som oftast har eit arbeidstilbod å tilby. Det vil seie at får dei meir igjen for å jobbe, altså meir i skattelette, vil dei faktisk kunne auke arbeidstilbodet sitt. Det er jo også noko som finansministeren har vore oppteken av i perspektivmeldinga si. Typisk nok nemner ikkje Svein Flåtten dei skattelettane som SV har i det alternative budsjettet sitt, som går på næringslivet. Blant anna reduserer vi arbeidsgivaravgifta med 2 milliardar kr. Det er kjempeviktig at bedriftene har konkurransedyktige prisar når dei tilset folk. Skal ein få ned arbeidsløysa, er det å tilsetje folk det som tel. Skal vi vere konkurransedyktige med våre lønningar, er det eit veldig smart grep å redusere arbeidsgivaravgifta. I tillegg bruker vi altså 1,3 milliardar kr på å redusere avskrivingssatsane for næringslivet.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-25:
SV har ein veldig klår profil i samferdsleopplegget sitt. Det er å gå imot store veginvesteringar i sentrale strøk og bruke pengane på kollektivtrafikk. Det er miljøvennleg, og det vil redusere ulykkesstatistikken, nettopp fordi ein får færre folk i bil på vegane og fleire folk på jernbane og på T-bane her i Oslo – ein får folk vekk frå innfartsvegane og over på jernbanetilbod. Men då må ein ha eit jernbanetilbod som er oppe og går, slik at folk kjem seg på jobb innan rimeleg pendlartid. Eg er sjølvsagt svært lei meg for kvart einaste menneskeliv som går tapt på norske vegar, men å byggje motorvegar som det einaste svaret på det er eg direkte ueinig med Framstegspartiet i. SV vil ha kollektivtransport i sentrale strøk, slik at ein får folk vekk frå motorvegane over på trygge jernbanevogner. Så skal ein heller fokusere på å bruke pengar på vegutbygging i distrikta, der ein ikkje har det same grunnlaget for å drive kollektivtrafikk.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Finansministeren sa forleden at det er en illusjon å tro at oljeinntektene kan berge framtidens velferd og økonomi. Senterpartiet har sagt det samme lenge. Det er arbeidsstyrken som må økes, den må foredles, og den må brukes smartere. Reservene må brukes. Regjeringens politikk har gjort arbeidsstyrken mindre, arbeidskraftreservene har økt. Victor D. Norman sa at det var 600 000 personer i den reserven. Høybråten nøyer seg med 400 000. Det finnes ikke tall i nasjonalbudsjettet for hvor mange ledige som finnes, registrerte og ikke-registrerte, hvor stor reservene er blant uføretrygdede, blant tidligpensjonerte, blant dem som jobber deltid og vil jobbe mer, blant funksjonshemmede og blant innvandrere. Denne reserven har dobbelt så stor verdi som oljeformuen, hvis vi skal tro regnestykkene fra forrige langtidsprogram. Senterpartiet ønsker at det skal være et eget kapittel i nasjonalbudsjettet om denne reserven, om tiltak for å få denne reserven i gang. Vi har lagt på bordet et forslag om det i dag. Vil Høyre hjelpe til å understreke denne anmodningen til Regjeringen?
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Senterpartiet vil bruke 4,4 milliarder kr mer av oljepengene for å investere i økt verdiskaping for å få arbeidsledigheten ned. Det er det som er vår strategi. Vi synes det er helt feil slik det har vært gjort de senere år, da oljepengene har blitt brukt opp i salderingen på slutten av året for å dekke økte ledighetskostnader og økt sykefravær, som vi da har fått på grunn av en passiv næringspolitikk. Vi ønsker en aktiv næringspolitikk for å øke verdiskapingen for å få folk i arbeid. Og vi har presentert mange, mange gode forslag til det, og jeg tror Arbeiderpartiet vil være enig i de fleste av de forslagene. Oljeinntektene er store. Vi har en avkastning av oljeinntektene slik de står i utlandet, på ca. 4 pst. Investeringer i vegformål ville ha gitt en langt større avkastning. Investeringer gjennom kommunale næringsfond ville ha gitt en langt større avkastning enn de 4 pst. Vi ville ha fått igjen på mange vis – ikke minst gjennom reduserte trygdeutgifter, som jeg har vært inne på.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Vårt svar til disse bedriftene er å vise til erfaringene fra de senere år, der en hvert år har brukt 10 milliarder kr mer enn det som har vært budsjettert, nettopp fordi utgiftene i forbindelse med arbeidsledighet og sykefravær har økt med den politikken som Regjeringen har ført. Den ekstra bruken av oljepenger har ikke ført til prisstigning eller til at renten i Norge har gått opp. Renten har gått ned dette året, og det er fordi Regjeringen har ført en litt annen politikk enn det den gjorde i 2001 og i 2002. All erfaring viser dermed at økt bruk av oljepenger i den situasjonen vi er i i dag, hvor det er ledig kapasitet i økonomien, ikke fører til prisstigning eller til at renten går opp. Senterpartiet har sendt sitt forslag til alternativt statsbudsjett til SSB for å få gjort beregninger og få bekreftet at det er rett det vi har sagt, at det i denne situasjonen er rom i økonomien for å bruke mer oljepenger. Det er også det SSB har beregnet, på selvstendig grunnlag. Hvis en hadde gitt bevilgninger over offentlige budsjetter lik skatteletten de siste tre årene, hadde vi hatt 47 000 flere i arbeid. Da hadde vi hatt et helt annet samfunnsregnskap.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Begrunnelsen for Senterpartiets standpunkt når det gjelder alkoholavgiftene, er forebygging – av helseskade, av økt vold i samfunnet. Det er godt begrunnet gjennom mange, mange utredninger at slik er det. Når alkoholprisene går ned, gir det seg utslag i de faktorene som jeg nå nevnte. Dette er bevist gjennom erfaringer fra Finland og andre land. Og det er nok ganske stor støtte for det som statsråd Høybråten nå arbeider med, at vi må prøve å få andre med oss på en annen tankegang. For det går ikke at alle skal prøve å komme ned på det lågeste avgiftsnivået som i det hele tatt fins, innenfor vanlig reiseavstand. Vi håper at det ikke blir flertall for Fremskrittspartiets linje, der det er om å gjøre å få fjernet slike avgifter, men at Regjeringen greier å stå imot, og fortsetter å arbeide etter den linjen de har hatt. Men vi hadde ønsket at det hadde gått den andre vegen, at avgiftene heller hadde blitt noe høgere.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Senterpartiet har vært ivrig på å få til verdiskapingsprogrammet for landbruk, og vi ønsker å få til et tilsvarende for fisk. Vi har også vært med på å få til et for skogbruk. Den senere tid har verdiskapingsprogrammet for landbruk ført til at vi har fått en hel rekke produsenter av nisjeprodukter som etter hvert begynner å kunne gjøre det bra, fordi de også har fått ganske god hjelp fra det offentlige. Når det gjelder synet på økologisk produksjon og satsing på det, har vi ikke vært like ivrige som SV på det. Men vi har ment at den vanlige norske jordbruksproduksjonen er økologisk i forhold til det som vi finner i utlandet, og det er viktig at vi kan beholde en volumproduksjon i Norge til en rimelig pris, noe vi ikke greier med det klimaet vi har, og innenfor økologiske produksjonsgrenser. Men vi kommer fortsatt til å støtte det som er den offisielle norske politikken, og prøve å nå målene for omfanget av økologisk produksjon i norsk landbruk.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
Senterpartiet har den modell for kontantstøtten som går ut på at vi skal gi kontantstøtte til dem som velger å være hjemme med barna sine. Vi har satt den lågeste inntektsgrensen på 100 000 kr. Det vil etter våre beregninger da være omtrent en tredjepart av mottakerne av kontantstøtte som mister den. Vi tror ikke kontantstøtten er tapt selv om det blir regjeringsskifte. Vi kommer til å argumentere for vår modell, og mange av de evalueringene som har vært rundt kontantstøtten, tyder på at det er den som burde ha vært valgt hele tiden, for det er den som ville ha gitt mest samvær mellom foreldre og barn. Når det gjelder polutsalg i samtlige kommuner, synes vi det er en fordel at omsetning av alkohol skjer i organiserte former, at folk har tilgang til en lovlig vare, men at det skjer gjennom et vinmonopol. Og noe av det vi diskuterte sist vi hadde en EU-kamp, var: Kan vi bevare Vinmonopolet under et EU-medlemskap eller en EØS-avtale? Det kan tyde på at dette også er et av de spørsmålene som vi kan komme til å tape i tiden framover, fordi vi fikk denne EØS-avtalen.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-25:
I en ny undersøkelse sier næringslivet at 80 000 arbeidsplasser vil bli flagget ut i løpet av fem år hvis vi ikke får bedre rammevilkår – det er mange. To av hovedkravene til bedre rammevilkår er mer til vegutbygging og en fjerning av formuesskatt på næringskapital. Regjeringens svar i budsjettet var å avvise dette. Man sa isteden at det er boliginvesteringer som nå skal stimuleres, arbeidsgiverne skal betale mer i sykelønn, det skal bli dyrere å permittere, og nettolønnsordningen skal bort. Næringslivet er lite fornøyd. Senterpartiet foreslår å innfri alle disse kravene fra næringslivet, og vi vil ha null formuesskatt på arbeidskapital, slik man har i Sverige. 2,5 milliarder kr ville det ha kostet, av de 8–9 milliardene i samlet formuesskatt. Det kunne ha vært gjennomført i år, hvis Regjeringen hadde villet. Hvorfor vil ikke Regjeringen bidra til å stoppe utflagging og nedlegging av bedrifter med de tiltak som næringslivet selv foreslår?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Representanten Sanner innledet med å si at optimismen er tilbake. Det minnet meg om det vi hørte i Kåre Willochs tid: Nu går alt så meget bedre. Det var like før det plutselig ikke gikk så mye bedre. Jeg lurer på om ordføreren i Sanners egen hjemkommune deler det synet at optimismen er tilbake, når de skal lage budsjett for neste år. De neste årene må Bærum kommune redusere driftsnivået med 500 mill. kr. Det skal være 300 færre ansatte til å gjøre jobben i Bærum kommune. Det er fare for at sju av ti eldresentre kan bli lagt ned neste år. Dette er bare ett eksempel, fra en av de mest velsituerte kommunene i landet. I andre kommuner der det er trangere fra før, er situasjonen enda vanskeligere. I Oppegård, som er en annen kommune som burde stå Sanner nær, gjelder det 55 mill. kr. Mener representanten Sanner at kommunene har de midlene de trenger for å gi innbyggerne det tjenestetilbudet de har behov for neste år?
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
SV og Arbeidarpartiet er einige om det meste når det gjeld velferd, og at det trengst meir pengar både til skule, omsorg og helse. Men vi treng òg arbeidsplassar i andre sektorar, f.eks. sjøfart. Vi har hatt ei nettolønsordning for ferjeflåten som går i utanrikstrafikk. Den skal avsluttast frå 2006. Vi ser no resultatet av det, ved at utflagging er ein realitet. Det er fleire som står overfor den same utfordringa. Neste utfordring er at NOR-flåten vår kan flagga ut. Norske sjøfolk vert for dyre dersom dei ikkje får ei nettolønsordning, altså dei same konkurransevilkåra som dei som dei konkurrerer med, har. Spørsmålet mitt til SV er: Vil dei no revurdera nettolønsordninga, når dei ser konsekvensane av dei vedtaka dei tidlegare har vore med på å gjera?
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Kristeleg Folkeparti gler seg, men dei må venta til dei kjem til Stortinget med budsjettet sitt før dei kan visa ordentleg glede. I fjor var det Arbeidarpartiet som støtta dei slik at dei kunne få gjennomslag for sine saker, og i år Framstegspartiet. Men det er viktig å gle seg, sjølvsagt. Eg har eit spørsmål til Sørfonn. Kva er det som gjer at Kristeleg Folkeparti synest det er god fordelingspolitikk at dei som tener 1,2 mill. kr, etter Regjeringa sitt forslag skal få ein skattelette på 29 000 kr – no er det redusert etter avtalen til 19 000 kr – og at dei som tener 200 000 kr, skal få ein skattelette på 3 600 kr? Er dette god fordelingspolitikk? Når det gjeld helse – det er mitt neste spørsmål – seier Sørfonn at dei er komne godt ut. Helse Vest har ikkje eingong klart å laga eit budsjett, for det er så vanskeleg å visa kva som er konsekvensane, og dei veit at her vert det opprør. Og så seier Sørfonn at Helse Vest er vinnaren. Kva er det Sørfonn veit som ikkje Stortinget veit?
Heidi Larssen (Høyre), 2004-11-25:
Representanten Djupedal svikter ikke. Med sin ensidige språkbruk om Regjeringens usosiale skattepolitikk reduserer han skattedebatten til kun en fordelingsdebatt. Og arbeidsplasser skapes bare ved offentlige bevilgninger. Hvordan f.eks. skattesystemet kan være med på å stimulere til nyetablering, både til å skaffe arbeidsplasser og til å skape de verdiene representanten Djupedal har vært så flink til å fordele her i dag, nevnes ikke med ett ord – snarere tvert imot. De skjerper formuesskatten for små og mellomstore bedrifter og unoterte aksjer. Det siste rammer ikke minst gründere i oppstart og vekstfase. De blir pålagt en mye høyere formuesskatt enn det de kanskje har i inntekt. Istedenfor å stimulere til slike nyetableringer ved å fjerne eller redusere den norske formuesskatten, gjør altså venstrepartiet det motsatte, svekker evnen og viljen til å starte slik virksomhet. Mitt spørsmål til Djupedal blir: Hva er det Sosialistisk Venstreparti mener er så galt med denne typen nyetablering og arbeidsplasser at de fortjener de snubletrådene dere legger ut for dem?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Representanten Djupedal gir uttrykk for at SV er oppteke av å få arbeidsløysa ned. Det har eg litt problem med å forstå, og det kan iallfall ikkje gjelde norske sjøfolk. I finansinnstillinga slår også SV fast, som dei tradisjonelt gjer, at norsk skipsfart ikkje skal ha internasjonalt konkurransedyktige rammevilkår. Det skjønner alle, iallfall dei fleste av oss, vil medføre utflagging og tap av norske arbeidsplassar. Det har vi også sett no, når Fjord Line flaggar ut og 350 tilsette får sparken. I Bergens Tidende stod det nyleg følgjande – sitat frå Bergens fremste SV-politikar, Oddny Miljeteig: «Det er vondt og trist at SV har medansvar for at 350 fagforeningskamerater nå mister jobben.» Spørsmålet mitt til Djupedal er: Er han einig i denne utsegna, eller meiner han at hans partifelle her tek feil?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Eg registrerer at også representanten Sørfonn kan glede seg over budsjettforliket med Framstegspartiet, og det synest vi at han har grunn til. Vi meiner nemleg at Framstegspartiet har ført budsjettet i riktig retning. Vi har gitt det ein meir sosial skatteprofil. Vi har fått til lågare matmoms, lågare eigendelar og meir til kommunar og sjukehus. Vi meiner altså at budsjettet er blitt betre med Framstegspartiets hjelp. Eg konstaterer også at det ikkje berre er vi som meiner det. Ifølgje Aftenbladet meiner Bjørg Tørresdal at «et godt budsjettforlik er blitt enda bedre med Frps hjelp». Spørsmålet mitt til representanten Ingebrigt Sørfonn er om han er einig med sin partikollega og kollega i finanskomiteen i at budsjettet no er blitt betre med Framstegspartiets hjelp enn det Regjeringa fekk til sjølv.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-25:
Eg synest det er veldig positivt at Vihovde roser Framstegspartiet for budsjettforliket. Som eg har sagt tidlegare, er Framstegspartiet også fornøgd med budsjettforliket. Vi meiner at dette forliket har gitt budsjettet ein langt meir sosial profil enn det Regjeringa greidde å få til. Vi er også glade for den gode atmosfæren mellom Framstegspartiet og regjeringspartia som vi hadde under forhandlingane, og som var medverkande til at dette gjekk i boks. Men når eg les VG i dag, blir eg litt forundra. Der går Venstres leiar Lars Sponheim hardt ut og seier at Venstre går ut viss Høgre opnar for Framstegspartiet, og han legg til: «Og det vil ikke gå lydløst for seg.» Det står vidare: «Han sier også et klart nei til å avklare et formalisert flertallssamarbeid hvor FrP inngår, både før og etter valget i 2005.» Mitt spørsmål til Vihovde er: Er ho einig med partileiaren sin i at eit formalisert samarbeid med Framstegspartiet er heilt uaktuelt?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-25:
SV sier ofte at de vil gi mest til dem som har minst. Men SV setter klare betingelser for hvem de vil gi mest til. De vil ikke gi mest til småbarnsfamiliene, iallfall ikke de småbarnsfamiliene som velger kontantstøtte for de aller yngste barna. SV foreslår å fjerne kontantstøtten med øyeblikkelig virkning, og svaret til Øystein Djupedal er at barna kan gå i barnehage. Men SV og Øystein Djupedal vet at det pr. i dag ikke fins nok barnehageplasser til alle de minste barna. Det er Regjeringens politikk å gi full valgfrihet. Men da må vi først bygge nok barnehager. Like fullt foreslår SV å fjerne kontantstøtten fra nyttår. De småbarnsfamiliene som har dårlig økonomi, og som ikke har mulighet til barnehageplass fra nyttår, vil en ta fra 3 500 kr i måneden. Hvilket svar vil en gi disse familiene når de får forverret sin økonomi så mye?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-25:
Senterpartiet har de siste årene vært veldig opptatt av å kritisere Kristelig Folkeparti for våre særstandpunkter, og de har vært opptatt av å peke på viktige saker for Kristelig Folkeparti. Det er vi glade for, og vi vil gjerne appellere til Senterpartiet om å opprettholde sin sentrumsprofil i sitt videre arbeid. Men jeg har noen spørsmål til Senterpartiet i forbindelse med at de planlegger et rød-grønt regjeringsalternativ til høsten. Er det slik at Senterpartiet, i tillegg til EU-saken, eiendomsrett i vernesaker og gavefradrag til frivillige organisasjoner, også er villig til å gi opp kontantstøtten i et framtidig regjeringssamarbeid?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-11-25:
Det kan synes som et paradoks at kapitaleiere som sitter på mange milliarder i formue, skal få lettelser ved at man fjerner formuesskatten, men situasjonen for mange småbedriftseiere er at de har bundet opp betydelig med kapital i varelager, i bygninger og i produksjonsutstyr. Mange av disse har altså en betydelig formue, ikke i penger, men i investert kapital som skaper arbeidsplasser for svært mange mennesker. Mange av disse bedriftene har svak lønnsomhet til tross for den betydelige formuen som de har, og det er mange eksempler på bedriftseiere som må tære på egenkapitalen eller sågar lånefinansiere formuesskatten for å betale den. Synes SV dette er uproblematisk, eller vil SV vurdere det forslaget som Senterpartiet har fremmet hvor man ber Regjeringen utrede en modell for formuesskatt som innebærer at næringsformue skal fritas? Det er mulig å avgrense dette og finne modeller som ivaretar de fordelingshensyn som både SV og Senterpartiet ønsker å ivareta, og som kan medvirke til at bedriftene kan bygge opp en solid egenkapital, og dermed trygge arbeidsplassene.