Borghild Tenden (Venstre), 2012-12-14:
Denne uken har jeg deltatt både i debatten om miljø- og energikomiteens budsjett og næringskomiteens budsjett. Felles for begge debattene er at mange av regjeringspartienes representanter har fremhevet det kommende fondet for miljø- og klimatiltak i industrien som svært positivt og viktig. Det kan man gjerne gjøre, men dette fondet er altså basert på en forutsigbarhet og en avkastning som, ifølge de samme partiene, er så dårlig at man avviklet Forskningsfondet i fjor og foreslår å avvikle Kulturminnefondet nå, som også representanten Ketil Solvik-Olsen var inne på. Det er i det store og hele vanskelig å skjønne hva regjeringspartiene mener om og med fond i statsbudsjettet. Venstre har flere ganger utfordret regjeringen på dette punktet; senest Trine Skei Grande, som utfordret statsministeren i finansdebatten. Til dette svarte statsministeren: «Jeg tror vi skal ha et pragmatisk forhold til fond … Grunnen til at mange bl.a. innen forskningsmiljøene selv var skeptiske til Forskningsfondet, var at de så at man beregnet hvor mye penger man kunne bruke avhengig av hvordan det gikk med rentene, og når renten gikk ned, kunne man bruke mindre av Forskningsfondet.» Hele poenget med et fond er jo at det er avkastningen som skal brukes, og at den går ned med lave renter kan ikke komme som noen overraskelse. Det er derfor fortsatt ulogisk at det opprettes et nytt fond, og at det tilføres ny kapital på hele 10 mrd. kr til et eksisterende fond – fornybarfondet – mens Kulturminnefondet avvikles. Det mangler rett og slett – slik Venstre ser det – en enhetlig og konsekvent linje. Venstre mener fond er et velegnet virkemiddel. Vi foreslår derfor å videreføre og styrke Kulturminnefondet med 200 mill. kr, og vi foreslår å styrke fornybarfondet med ytterligere 5 mrd. kr for å kunne utløse flere investeringer. Venstre vil at all transportvekst i og mellom de største byene i Sør-Norge i fremtiden skal skje med jernbane og kollektivtrafikk. Skal vi få til dette, er det helt avgjørende at dobbeltsporet fra Oslo til Halden, Skien og Lillehammer og banebygging rundt de største byene er første etappe i et moderne jernbanenett mellom landsdelene i Norge. For å realisere de store infrastrukturprosjektene er det behov for nye måter å planlegge, finansiere og gjennomføre utbygging på. Ved å organisere utbyggingen riktig kan vi få mer ut per investerte krone. Det gir økonomiske besparelser, bedre fremdrift og større sannsynlighet for fullføring innenfor tidsrammen. Venstre foreslår derfor at det etableres en prosjektorganisasjon i form av et statlig utbyggingsselskap med helhetlig ansvar for planlegging og fullføring av intercityprosjektet. Dette selskapet bør få mulighet til å ta opp lån og/eller eventuelt utstede obligasjoner garantert av staten. Utbyggingsselskapet bør ha forpliktende milepæler for fullføring av ulike planprosesser og utbygging og utstyres med de nødvendige ressursene for å kunne overholde fristene. Slik kan vi klare å ferdigstille intercity innen 2025. Venstre foreslår videre å indeksregulere studiestøtten fra 2005, opprette 2 000 flere studieplasser, innføre 11 måneders studiestøtte og innføre studiestøtte til såkalt freshman-år i USA. Venstre foreslår også i innstillingen å øke Husbankens låneramme med 2 mrd. kr for å gi flere med lav inntekt mulighet til å kjøpe egen bolig. Venstre mener videre at det er viktig med gode rammevilkår for alle deler av næringslivet, kombinert med en målrettet innsats for å sikre underveksten av ufødte bedrifter og utvikle flere og bedre kunnskapsbedrifter. Det offentlige virkemiddelapparatet må i sterkere grad stimulere til omstilling og nyskaping. Venstre foreslår derfor å øke den landsdekkende innovasjonslåneordningen med 250 mill. kr. Venstre er spesielt opptatt av å satse på det miljø- og klimavennlige næringslivet. Et viktig virkemiddel i en slik satsing er Venstres forslag om å opprette et nytt statlig investeringsselskap, Klimatek, som har som formål å investere i klimateknologi, klimagründere og miljøvennlig omstilling. På sikt mener Venstre at Klimatek også bør overta Investinors portefølje og investeringsstrategi når det gjelder områdene energi og miljø og forvaltningen av miljøteknologiordningen innenfor Innovasjon Norge. Slik kan man få en forsterket og samordnet innsats når det gjelder miljø- og klimateknologi. Jeg tar til slutt opp Venstres forslag i innstillingen.