Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2010-10-13:
Det er veldig bra at statsråden har tatt initiativet til denne redegjørelsen for Stortinget, for det er svært alvorlige hendelser som er avdekket i de tre sakene som er utgangspunktet for redegjørelsen. Alt må gjøres for å hindre feil og mangler i helsesektoren. Når det allikevel skjer, er det viktig at en raskt ser på hvordan en kan redusere skadevirkningen for pasientene, og forebygge liknende feil senere. Pasienter i Norge skal føle seg trygge på at det helsetilbudet de mottar, er av absolutt beste kvalitet. Norge har et av verdens beste helsevesen. Den offentlige finansieringen sikrer alle lik og rettferdig tilgang til helsetjenestene. Men sjøl om de aller fleste pasienter i Norge er godt fornøyd med tjenestene de mottar ved norske sykehus, har vi i likhet med andre sammenliknbare land for mange hendelser der pasienter skades – ja endog dør – av feilbehandling eller manglende oppfølging. Pasientsikkerhet skal ha høyeste prioritet. Statsråden har i sin redegjørelse sterkt understreket hvor alvorlig hun ser på disse hendelsene, og det tas nødvendige grep for å forhindre at nye tilfeller oppstår. Risiko for skade og feilbehandling i helsetjenesten kan naturligvis aldri fjernes helt, men det må være et mål å senke det til et absolutt minimum. At pasienter blir offer for uheldige hendelser som følge av rutinesvikt, slurv, dårlig ledelse eller manglende dokumentasjon, kan aldri aksepteres. Det viktigste helsevesenet og tilhørende myndigheter kan gjøre, er å lære av sine feil. Gode rutiner for å melde avvik er avgjørende for å utvikle bedre praksis og å lære av feil. Det er ikke nødvendigvis en sammenheng mellom få meldte avvik og høy kvalitet. Det kan like gjerne være tvert om. Sykehus som melder om mange avvik i kvalitetssystemet sitt, kan faktisk ha bedre kvalitet enn sykehus med færre avvik. Hvordan de ulike sykehus havner i en slik statistikk, handler i stor grad om man har gode eller dårlige melderutiner, og behøver ikke tegne et bilde av god eller dårlig praksis. Sykehus med en åpen meldekultur og skikkelige rutiner kan i større grad evne å sette sine avvik inn i et system, hvor man kan lære av feil, og oppnå høyere kvalitet som resultat. Vi vet at det er variasjoner på dette området i dag. Dette arbeidet skal forbedres. Samtidig må nasjonale registre sikre at slik lærdom blir nasjonal, ja gjerne også ha internasjonal nytte. Vi trenger, som statsråden var inne på, bedre meldefrekvens for å oppnå økt kunnskap. Vi støtter departementet og Helsedirektoratet i at det trengs en endring av meldesystemet, med læring i fokus, og som bidrar til at flere uheldige hendelser blir meldt. Vi synes det er veldig bra at Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten forbereder den nasjonale pasientsikkerhetskampanjen «På vakt» – som den heter – med oppstart i januar 2011, som statsråden nevnte i sin redegjørelse. Da kampanjen ble lansert i september, pekte Helsedirektoratets direktør, Bjørn Inge Larsen, på at det de siste tiårene er blitt stadig mer komplekst og krevende å lede i det norske helsevesenet. Det har nødvendiggjort bedre rutiner og systemer, og at ledelsen «tar ansvar for helheten». Bjørn Inge Larsen sa videre: «Ledelsen må også være opptatt av det helsefaglige, av kvalitet og sikkerhet for pasientene. Det er ikke nok å konsentrere seg om økonomi og produksjon.» Det er jeg veldig enig i. Det må ryddes i ansvaret mellom profesjoner og ledelse, og ansvaret må forankres i linjen. Det er behov for flere kvalitetsindikatorer som viser faglige resultater, og for indikatorer som viser pasientsikkerhet. Jeg både håper og tror at «På vakt»-kampanjen vil være et viktig bidrag for å redusere pasientskader. Jeg har sansen for den tilnærmingen som ligger i denne kampanjen. Ved Vestre Viken helseforetak viste gjennomgangen at det ikke var gjort systemmanipulering med behandlingsfristene. Det er for så vidt positivt, men samtidig ikke tilstrekkelig beroligende, hvilket gjør at Helse Sør-Øst fremdeles følger utviklingen med argusøyne. Men, som statsråden orienterte om, rutiner for henvisning er forbedret, brev til pasienter skal forenkles, det har vært utvidet opplæring i bruk av elektroniske pasientjournaler, og avdelingen ved Bærum sykehus har fått tilført ressurser. Jeg går ikke inn på den ekstraordinære og spesielle situasjonen ved Statens autorisasjonskontor for helsepersonell. Statsråden har gitt en grundig og god redegjørelse for den. Når det gjelder saken om kreftoperasjonene ved Nordlandssykehuset, er det også her avdekket alvorlig svikt. Vi er nå kjent med at flere ledere har fratrådt sin stilling, og saken er under behandling av Helsetilsynet. Til slutt har jeg lyst til å si at jeg sjølsagt vil uttrykke medfølelse med pasienter og berørte i slike saker.