Kristin Vinje (Høyre), 2015-11-10:
Jeg vil på vegne av saksordføreren, Kent Gudmundsen, takke komiteens medlemmer for godt samarbeid i behandlingen av representantforslaget om innføring av gratis skolemåltid i grunnskolen. Barn og unges helse er et viktig tema, og hele komiteen mener det er sentralt at barn etablerer gode kostholdsvaner tidlig i livet. Det er derfor viktig at samfunnet stimulerer til et sunnere kosthold. Det er ingen tvil om at skolemåltidet har en viktig funksjon utover det rent ernæringsmessige, det har også en sosial funksjon og bidrar til helse, trivsel og læring. Komiteen støtter opp under kommunenes innsats for å tilrettelegge rundt gode skolemåltider og ser frem til regjeringens gjennomgang av støtteordningene som skal lede til bedre rammer for skolemåltidet. Dette vil, sammen med erfaringene fra flere skoler og kommuner som innenfor dagens rammer har satt i gang ulike måltidsordninger, med ulike former for finansiering, danne et bedre grunnlag for å sette opp bedre rammer. Helsedirektoratet gir anbefalinger for skolemåltidet som bygger på at elevene har med matpakke, at det tilbys melk og frukt eller grønt, og at det er minst 20 minutters spisetid. Folkehelsemeldingen – Mestring og muligheter – som ble behandlet her våren 2015, understreker betydningen av at myndighetenes anbefalinger om 20 minutters spisetid følges opp i skolen. I dag er det separate ordninger for melk og frukt og grønnsaker. Skolemelk subsidieres gjennom omsetningsavgiften, og abonnementsordningen for skolefrukt subsidieres over Helse- og omsorgsdepartementets budsjett. Så langt er ikke tilbudet godt innarbeidet, da det høsten 2014 i snitt bare var 11 pst. av alle elever, og bare 4 pst. på 8.–10. trinn, som benyttet ordningen. Skolemelk har en oppslutning på om lag 50 pst. av elevene, men deltakelsen faller fra barnetrinnet til ungdomstrinnet. På skoler som bare har ungdomstrinn, er det bare 10 pst., men det er store regionale forskjeller. Regjeringen og helseminister Bent Høie har varslet at man skal se på mulighetene for alternativ bruk av midlene for skolefrukt, samtidig som midlene skal ses i sammenheng med andre ressurser på matområdet som kan brukes inn mot skoleområdet for å få bedre effekt. Jeg vil knytte noen kommentarer til saken som begrunner Høyres syn. Det har ikke vært tradisjon for servering av mat i norsk skole, noe som betyr at vi har bygg f.eks. som ikke nødvendigvis er konstruert eller dimensjonert for utvidelse av tilbudet på skolemat. Hva det vil bety å tilpasse dette, og hvilke kostnader det vil medføre, er avhengig av hvilken type mat man skal få og hvilket utstyr man trenger for å lage og servere maten. En beregning fra Finansdepartementet anslår at det vil koste om lag 3,6 mrd. kr å gi skolemat til alle elevene på alle trinn. Andre og tidligere estimater har beregnet at servering av f. eks. et brødmåltid, som selv smøres av elevene på skolene, vil koste om lag 1,76 mrd. kr. Slik servering og felles tilberedelse vil også kreve godkjenning fra forskjellige tilsyn, som Mattilsynet, og gjennomgang av smittekontroll osv., noe som vil medføre ytterligere kostnader. Det er mange gode eksempler på skoleeiere som på ulike måter legger til rette for gode matvaner i skoletiden, og som på forskjellig vis følger opp anbefalingene fra Helsedirektoratet. Dette kan være alt fra holdningskampanjer overfor foreldre og elever om betydningen av å ta med matpakker med sunt innhold til å innføre ulike ordninger for matservering i skoleeiers egen regi. Flertallet i komiteen, bestående av medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, står sammen om å prioritere tiltak for å styrke kvaliteten i undervisningen gjennom tidlig innsats i skolen og kompetanseheving blant lærere og skoleledere høyere enn innføring av et gratis skolemåltid i grunnskolen.