trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Hele hensikten med å følge opp Strategirådets anbefalinger var å styrke etikkarbeidet, ansvarlige investeringer og den langsiktigheten som ligger i fondets forvaltning. Det mener jeg regjeringen fulgte opp på en god måte, og jeg mener at Stortinget har funnet en god løsning på det gjennom å opprettholde Etikkrådet. Vi måler vel ikke vår vellykkethet opp mot det etiske arbeidet på antall uttrekkssaker som Etikkrådet tar opp, vi måler det på det operative arbeidet som gjøres gjennom den operasjonelle forvaltningen av Norges Bank. Det er i det øyeblikket selskapene endrer adferd, at vi faktisk har lyktes gjennom den forvaltningen vi gjør, og det mener jeg at Norges Bank gjør på en utmerket måte i dag, og bør gjøre mer av. Derfor var det viktig for oss å styrke den operasjonelle ansvarlige forvaltningen i Norges Bank, og det er jeg glad for at Stortinget har sluttet seg til.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er viktig for regjeringen å belyse bredt den virksomheten som til enhver tid utøves av Norges Bank gjennom forvaltningen av Statens pensjonsfond utland. Jeg mener at det vi har omtalt i meldingen, gir et ganske dekkende bilde av en veldig effektiv forvaltning, som jeg mener vi har all mulig grunn til å være veldig stolt av. Jeg har også lyst til å minne representanten om at lave forvaltningskostnader også henger sammen med andelen som settes bort til andre forvaltere. I denne situasjonen gjøres veldig mye av banken selv på en utmerket måte. Alle disse spørsmålene henger sammen, og det må vi i så fall komme til i forbindelse med neste års melding.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
La meg først få lov til å si at jeg synes det er bemerkelsesverdig hvor mange ideer det tidligere regjeringspartiet SV har kommet på etter at de etter åtte år kom ut av regjering. De har selv hatt finansministeren i fire av de åtte årene, og det jeg merket meg at Serigstad Valen kalte «laissezfairetankegang», var altså en tankegang hans egen finansminister i så fall sluttet opp om så lenge SV satt i regjering. Jeg mener at vi forvalter fondet på en god og langsiktig måte med det overordnede målet, nemlig at fondet skal være en langsiktig finansiell investor. Så er det ikke slik at man ikke tar hensyn til menneskerettigheter og andre viktige etiske spørsmål. Det er retningslinjer som Stortinget har trukket opp, som grunnlag for det etiske arbeidet som utøves av banken hver eneste dag. Hvis Stortinget mener at man bør utvide grunnlaget for den etiske forvaltningen, mener jeg det er naturlig at man drøfter det, men praksis har vært at man bygger stein på stein og utreder grundig før man eventuelt fatter nye vedtak.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg er helt enig med representanten Hagebakken i at finansinstitusjonene har en betydelig rolle i norsk økonomi. Derfor er det viktig å ha et tett blikk på utviklingen hos finansforetakene, og derfor er det viktig å ha jevn og tett dialog med aktørene. Jeg hadde senest i går et møte med Finans Norge – som jeg har jevnlig – for å oppdatere meg på situasjonen og utviklingen. Jeg mener at vi gjennom ulike meldinger til Stortinget gir brede og gode analyser og orienteringer om utviklingen, ikke minst gjennom en lang rekke nye reguleringer som banknæringen og finansinstitusjonene har blitt påført gjennom lengre tid, og som det også vil komme flere av. Så jeg mener at dette har vi jevn og konstant oppmerksomhet på, og vi adresserer det også overfor Stortinget med jevne mellomrom.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg reflekterte rundt det i mitt hovedinnlegg, nettopp fordi det er viktig å fokusere på konkurransen mellom bankene. På den ene siden fungerer konkurransen ganske bra. Det er mange aktører, både store banker, regionale banker og mindre, lokale banker. Men det er nettopp fordi det er viktig hele tiden å fokusere på hvilke virkemidler vi kan ta i bruk for ytterligere å styrke konkurransen, at jeg også har adressert en lang rekke virkemidler gjennom denne meldingen. Jeg må også ile til og si at i den offentlige debatten om bl.a. utlånsmarginer osv. skylder vi å være tydelige på at noe av inntektsveksten som bankene har hatt, skyldes mange av de helt nødvendige kapitalkravene som bankene har blitt pålagt gjennom lengre tid, og som det er viktig at bankene har evne til å realisere på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg tror ikke finansministeren gjør klokt i å begynne å tallfeste hvor god eller dårlig konkurransen i bankmarkedet er. Jeg mener at konkurransen er god, men at den kan bli bedre. Derfor er det viktig å ha trykk på dette. Det er viktig at jeg i dialog med næringen også understreker betydningen av det, og at vi iverksetter virkemidler som blir fulgt opp av aktørene. Jeg er glad for at det er bred tilslutning for mange av de tiltakene som jeg har lansert i meldingen. Det at konkurransemyndighetene nå også går igjennom dette, er bra, for det gjør at vi kan få et enda bedre bilde av den faktiske situasjonen, noe som kan gi grunnlag for ytterligere tiltak hvis det viser seg å være behov for det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg tror det er viktig å ha en nyansert tilnærming til den problemstillingen. Jeg er helt enig i at det er viktig at norsk næringsliv får tilgang på kapital. På den annen side er det også viktig at norske finansinstitusjoner følger de pålagte kapitalkravene som fastsettes. Nå er det slik at vi gjennom de såkalte SIFI-bankene har stilt enda strengere krav til de såkalt systemviktige bankene enn vi har gjort til andre banker. Det legger en større finansiell belastning på de store enn på de små. Men problemstillingen er viktig å følge opp. Jeg hadde dialog med Finans Norge om dette senest i går. Så det er ikke slik at dette ikke er på regjeringens agenda, men vi må finne en god balanse mellom på den ene siden næringslivets behov og på den andre siden å ha trygge, godt kapitaliserte finansinstitusjoner som står seg hvis vi skulle få en mer negativ utvikling i norsk økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg respekterer at representanten Serigstad Valen og SV ivrer etter å innføre ulike finansskatter i Norge. Regjeringen har så langt konsentrert seg om å få på plass alle de nødvendige kapitalkravene som skal bidra til å regulere norske banker og sikre at de er robuste, også i en situasjon hvor det kan bli en mer krevende økonomisk situasjon. Så vil jeg minne om at vi til høsten, i oktober, får Scheel-utvalgets rapport, som gir en bred gjennomgang av ulike skattepolitiske utfordringer, ikke minst i et internasjonalt perspektiv. Da vil tidspunktet være der for å diskutere ulike former for beskatning, både hvordan vi skal tilpasse oss det faktum at veldig mange land rundt oss har redusert sin bedriftsbeskatning, og hvordan vi i så fall skal finne en mer helhetlig balanse på det innenfor det norske skattesystemet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Dette lovforslaget innebærer at en rekke aktører som til nå har vært uregulert, får konsesjonsplikt og blir underlagt tilsyn av Finanstilsynet. Forvaltere av alternative investeringsfond får også plikt til å rapportere til Finanstilsynet om de viktigste markedene de investerer i, og hvilke instrumenter de investerer i. Lovforslaget vil gjøre bransjen mer gjennomsiktig og gi et styrket forbrukervern i forhold til hvordan det er i dag, og gi Finanstilsynet bedre mulighet til å overvåke forvalterne og de markedene de investerer i. Med forvaltning menes porteføljeforvaltning og risikostyring for alternative investeringsfond. Alternative investeringsfond defineres som en innretning for kollektiv investering som henter kapital fra flere investorer med sikte på å investere kapitalen til fordel for investorene, og omfatter alle former for kollektive investeringsstrukturer som ikke er tradisjonelle verdipapirfond. Eksempler på alternative investeringsfond er aktive eierfond og ulike investeringsselskaper. I tillegg vil nasjonale fond, herunder spesialfond, som etter gjeldende rett er regulert i verdipapirfondloven, være å anse som alternative investeringsfond. Forvalterne vil ifølge lovforslaget bl.a. få plikt til å gi investorene en rekke opplysninger om de alternative investeringsfondene før investering. Dette vil styrke investorvernet. Lovforslaget gjennomfører antatt fremtidige EØS-forpliktelser som tilsvarer AIFMD-direktivet. Selv om dette direktivet foreløpig ikke er tatt inn i EØS-avtalen, vil lovforslaget bidra til at norske aktører får rammebetingelser på linje med aktører i de andre EØS-landene. Hvert EØS-land står fritt til å bestemme om man vil tillate markedsføring av alternative investeringsfond til ikke-profesjonelle investorer. I tråd med arbeidsgruppens forslag og positive merknader fra de fleste høringsinstansene foreslås det i lovforslaget at slik markedsføring tillates. I lovforslaget fastsettes det tydelige krav til styrket investorvern gjennom flere ulike beskyttelsestiltak ved markedsføring av alternative investeringsfond til ikke-profesjonelle investorer. Det vil eksempelvis kreves konsesjon for forvalter for at fondene skal kunne markedsføres til ikke-profesjonelle investorer. I tillegg til å styrke investorvernet overfor forbrukere vil de foreslåtte beskyttelsestiltakene også gi en mer helhetlig regulering ved markedsføring og salg av ulike typer alternative investeringsfond til ikke-profesjonelle kunder, og dermed tette hullene i dagens lovgivning når det gjelder markedsføring av ulike typer alternative investeringsfond.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Det er helt riktig, som også representanten Syversen sa, at selv om handlingsplanens varighet nå er løpt ut i tid, betyr ikke det at regjeringen ikke fokuserer på hva slags virkemidler vi bør iverksette for å forsterke innsatsen mot svart arbeid og økonomisk kriminalitet. Snarere tvert imot, regjeringen vurderer nå: Skal vi bruke tid på å legge frem en ny handlingsplan, eller skal vi bruke tid på å operasjonalisere nødvendige tiltak som vi tror vil ha effekt? Det er fra representanten Syversen pekt på noen muligheter. Jeg er sikker på at det i de etterfølgende innleggene også vil komme mange ulike innspill og synspunkter på dette. Jeg kan forsikre Stortinget om at jeg kommer til å følge nøye med på debatten og ta med meg de innspill og synspunkter som blir lansert fra Stortingets talerstol, slik at vi kan følge dem opp på egnet måte og vurdere egnetheten av tiltakene. Det jeg i hvert fall ønsker å forsikre om, er at både jeg og mange andre statsråder i regjeringen har fullt trykk på dette arbeidet. Det at vi koordinerer på tvers, er viktig – rett og slett fordi vi kan utnytte ressursene på en langt bedre måte, og fordi mulighetsrommet for flere typer kriminalitet i kjølvannet av enkelte hendelser kan bli avdekket. Derfor er det viktig at vi har et bredt og sektorovergripende samarbeid, og vi vil fortsette å legge trykk på dette. Jeg vil gjenta at jeg er veldig glad for at representanten Syversen reiser denne debatten i Stortinget. Jeg kan forsikre om at vi har fullt trykk på arbeidet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Jeg synes denne debatten viser kompleksiteten i hva dette temaet egentlig handler om, for det spenner helt fra den enkeltes moral til alvorlig, organisert kriminalitet. Det er et ganske bredt spekter, som påkaller et ganske bredt spekter av virkemidler. Det er jo slik at det vi kan gjøre noe med som lovgivere og myndighetspersoner, er knyttet til reguleringer, til bestemmelser, til straff og sanksjoner og til hvordan vi innretter skatte- og avgiftsnivået, for å nevne noe. Det vi ikke uten videre kan regulere oss ut av, er hva slags moral den enkelte har når det gjelder å kjøpe svarte tjenester. Det er helt riktig, som det ble sagt i debatten – skal noen kunne selge svart arbeid, er det fordi noen faktisk kjøper det. Det er den ene siden av den svarte økonomien, som noen kanskje oppfatter som den uskyldige. Jeg synes ikke svart arbeid i noen form er uskyldig, fordi det betyr at man unndrar seg å delta i felles samfunnsforpliktelser. Det at man lar være å betale skatter og avgifter, betyr at andre må bære byrden. Jeg mener at selv om man ønsker et lavere skatte- og avgiftsnivå, kan man ikke selv regulere det. Man må forholde seg til det som til enhver tid er gjeldende lovverk på de ulike skatte- og avgiftsområdene. Jeg mener denne debatten viser hvor krevende tematikken er. Men jeg mener også at det at vi har hatt fem handlingsplaner fra 1992 og frem til i dag, og at problemet til tross for det fortsatt er økende, viser at vi kanskje ikke har truffet godt nok med virkemidlene, eller i tilstrekkelig grad tatt innover oss noe av den økende organiserte kriminaliteten som virkelig kommer inn og er med på å forsterke de utfordringene vi nå står overfor. Representanten Andersen prøvde å skape et inntrykk av at regjeringspartiene nå har sluttet å være mot sosial dumping. Jeg kan ikke huske at vi har vært det. Jeg mener snarere tvert imot at begge de to regjeringspartiene har sluttet seg til ganske mange av tiltakene mot sosial dumping, og det har, så vidt jeg vet, vært gjort enstemmige vedtak av Stortinget. Så det mener jeg er en avsporing. Jeg mener det også er en avsporing å gjøre dette til en debatt om midlertidige ansettelser. Det som derimot er viktig, er at vi fortsetter det gode arbeidet jeg opplever at Stortinget felles står sammen om, nemlig å lansere de gode ideene, slik at vi kan få fulgt dem opp på egnet måte og satt dem ut i livet, slik at vi raskere kan bekjempe en samfunnsutvikling som vi ikke vil ha.
Siri A. Meling (Høyre), 2014-06-03:
Høyre har bare behov for å komme med en kort kommentar i tillegg til det som saksordføreren allerede har vært inne på. Vi synes jo det er prisverdig at Venstre er opptatt av forskning, utvikling og innovasjon. Der deler vi fokus med dere. Vi er også opptatt av forskning, innovasjon, produktutvikling og verdiskaping, og disse områdene er jo også satsingsområder i regjeringsplattformen. Vi har flere ordninger som er rettet inn mot å stimulere kompetansemiljøer og bedrifter til økt forskning og innovasjon, og eksempler på dette er forskningsmidler over statsbudsjettet, det er SkatteFUNN, BIA-midler og ordninger i Innovasjon Norge. Det er klart at en ordning som den som er foreslått av Venstre, vil være vanskelig å avgrense til bare å gjelde forskning og innovasjon innenfor helseområdet. Dette er også en ordning hvor staten vil ta på seg en stor risiko uten at vi har noen garanti tilbake om verdiskaping og industriutvikling i Norge, selv om produktutviklingen skulle være vellykket. Det har, som saksordføreren var inne på, ingen parallell til oljefunn på norsk sokkel. Oljefunnene må utvinnes der de er, nemlig på norsk sokkel, og generere en kontantstrøm og skatt tilbake på en garantert måte, som er veldig annerledes fra annet næringsliv.
Siri A. Meling (Høyre), 2014-06-03:
Det er en enstemmig komité som samtykker til at skatteavtalen mellom Norge og Kypros settes i kraft. Jeg har bare en liten kommentar i tillegg knyttet til saken. Medlemmer av komiteen har fått noen henvendelser fra nordmenn som omfattes av avtalen, og som er usikre på om de klarer å håndtere og forstå avtalen riktig, om de skal kunne klare å fremskaffe dokumentasjon osv. Det er gjerne pensjonister vi snakker om her. Det er klart at regjeringen er opptatt av å tilrettelegge for et system som er håndterbart for den enkelte skatteyter. Fra talerstolen har jeg lyst til å vise til det som òg ble nedfelt i Sundvolden-erklæringen, nemlig at regjeringen arbeider med disse spørsmålene og vurderer å etablere et servicekontor for nordmenn i utlandet i samarbeid med Nav og Skatteetaten. Vi ønsker òg å foreta en gjennomgang av kildeskatten.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Tittelen på denne saken egner seg neppe til de helt store ovasjoner, men innholdet er avgjørende viktig, ja så viktig at gjør vi feilgrep, kan det få fatale konsekvenser langt utover finansinstitusjonene. Strammer en skruen for hardt, får det konsekvenser, slakker en opp for mye, kan det også få konsekvenser. Verden er full av eksempler på det og særlig av eksempler på kriser der en har hatt for lite kontroll med finansnæringene. Vi har også hatt vår jappetid. For mange av oss er det nå bare en svak erindring om børstraktorens inntog i norsk bilpark. For dem som hadde ansvaret i Finansdepartementet, derimot, er nok minnene langt sterkere. Utfordringa er sjølsagt at det er vanskelig å forutse kriser og ikke minst hvordan de utvikler seg. Det vi allikevel skal dvele litt ved i dag, er at situasjonen i norsk økonomi står i sterk kontrast til situasjonen hos mange av våre handelspartnere. Dette har ikke kommet av seg selv. Det har ikke bare blitt slik. Verden opplevde det største økonomiske tilbakeslaget siden 1930-tallet i 2008 og i 2009. Det ble håndtert på en svært god måte av regjeringa Stoltenberg. Høyresiden derimot mente tiltakene kom for sent og var for lite omfattende. Men nei, historien viser at det var akkurat rett dosering og til riktig tid. Vi kom gjennom krisen med Europas laveste arbeidsledighet og en tross alt liten nedgang i økonomien totalt sett. Det våre kriser også har vist, er at bankene er særdeles viktige for våre bedrifter – ikke overraskende tatt i betraktning at de aller fleste bedriftene i Norge er små og mellomstore. De har ofte ikke andre alternative finansieringskilder enn lokal- eller regionalbanken. Bankene er også viktige samfunnsaktører i lokalmiljøet der de er. Jeg er redd f.eks. mange festivaler og kulturarrangementer ikke ville sett dagens lys uten en bank med på laget. Derfor mener Arbeiderpartiet at det er viktig at regjeringa kommer tilbake til Stortinget på egnet måte med en sak om en helhetlig politikkutvikling for banksektoren. Viktige stikkord er eierskap, samfunnsansvar, konkurransesituasjonen m.m. Vi er blitt kontaktet av norske banker i forkant av behandlinga av denne meldingen. Alle er opptatt av kapitalkravene og utforming av disse. Vi kan slå fast at det er bred politisk enighet om viktigheten av at myndighetene legger vekt på regulering og tilsyn for å sikre finansiell stabilitet. Samtidig bør Norge samarbeide med våre naboland for å gjøre noe med de små forskjellene i konkurransevilkårene for banker som driver virksomhet i samme land. Avslutningsvis undrer jeg på om det er en trykkfeil i innstillingen. Et tredje flertall, med unntak av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, viser til «det tidlegare kravet om 15 pst. eigenkapital ved lån av kjøp til bustad». Jeg har ikke registrert at 15 pst.-kravet er redusert. Vi husker sjølsagt hva som ble lovet i valgkampen og i finansministerens brev til Finanstilsynet, men svaret fra tilsynet viste oss at bankene utviser stor fleksibilitet allerede. Vi konstaterer at det ser ut til faktisk å være enstemmighet i Stortinget om at egenkapitalkravet består.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Finansministeren er ganske sikkert enig i at bankene spiller en helt avgjørende rolle i det vi kan kalle samfunnsmaskineriet. Det er nesten som blodomløpet i kroppen vår. Da er det svært viktig at maskineriet fungerer godt i det store og i det små. Arbeiderpartiet mener det må legges opp til en helhetlig gjennomgang og deretter en helhetlig politikkutvikling for banksektoren. Til vår store overraskelse er det bare de rød-grønne partiene som støtter dette forslaget. Kan finansministeren likevel bekrefte at hun ser betydningen av – og aller helst vil sette i gang – et slikt viktig arbeid?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Når jeg nå likevel tar ordet, er det fordi jeg vil at det i hvert fall ikke skal herske noen tvil om at landets største parti er svært opptatt av teknologi i både helse og omsorg, og vi utrykker det best ved å si «innovasjon» i helse og omsorg, for det handler om hvordan vi klarer å koble teknologien med den menneskelige kunnskapen på en best mulig måte for både de som trenger omsorg, og de som trenger den ypperste helsehjelp. Jeg synes at Breivik har argumentert godt for innovasjon innenfor denne sektoren, men om regjeringa, sammen med flertallet for øvrig, ikke vil bruke skatt som virkemiddel i denne sammenhengen, er det – som saksordføreren sa – fordi vi ønsker å ha enkle skatteregler, og det er ingen grunn til å sammenlikne med oljesektoren, som brukes som et kronargument her. Det finnes svært mange gode ordninger som helse- og omsorgssektoren har mulighet til å utnytte i dag. Jeg synes saksordføreren redegjorde godt for hvorfor flertallet har landet der vi har landet. Vi vil søke løsninger innenfor de ordinære reglene. Likevel vil jeg understreke at jeg forventer at regjeringa vil føre en offensiv politikk, slik at vi skal ha det ypperste av teknologi, og at vi skal finne hensiktsmessige måter å stimulere til det på. I kommunesektoren handler det mye om kommuneøkonomien og at alle kommuner har mulighet til å bli med på den utviklinga. I helsesektoren handler det også mye om penger, men ikke bare om penger. Det handler også om smarte arbeidsmetoder, gode strukturer osv., som gjør at vi får mest mulig ut av pengene, slik at vi kan bli mest mulig moderne, til beste for både de som blir syke – men vi skal først og fremst forebygge sykdom – og de som er innenfor omsorgssektoren.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
La meg først gjøre det klart at dette ikke blir et langt innlegg. Jeg vil gi ros til den sittende regjeringa og stortingsflertallet for en flott gjennomføringsevne når det gjelder et forenklings- og innsparingsopplegg – presentert i dag – som den forrige regjeringa påbegynte. Her er vi sammen om de gode tingene. Jeg vil også gi honnør til saksordføreren for å ha hatt en enkel og god prosess, som har endt opp i en god innstilling.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
I dette representantforslaget blir det foreslått å etablere en ordning med kontantutbetaling av skatteverdien av innovasjonskostnader i helsesektoren, omtalt som en «helsemyggordning». Gjennomføringen av forslaget ville innebære at helseinnovatører som ikke er i skatteposisjon, får en kontantutbetaling som tilsvarer skatteverdien av fradraget en ville fått for tilsvarende kostnader, gitt at en var i denne posisjonen. Det er komiteens holdning at vi deler forslagsstillernes vurdering av de særskilte utfordringene ved utvikling og kommersialisering av nye produkter i helsesektoren. Det er stor usikkerhet, det tar lang tid å utvikle nye produkter, og det er noe som stiller store krav til hvordan utvikling og kommersialisering skal finansieres. Helse er en stor næring. Den er stor lokalt, den har stor vekst, den er stor på nasjonalt nivå og også internasjonalt, og den gir store samfunnsbidrag utover ren næringsvirksomhet. Komiteen er også opptatt av å vise til at innovasjon, kunnskap og teknologi er helt nødvendige satsingsområder for å møte morgendagens konkurranse i en globalisert verden. Samtidig er det viktig for komiteens flertall å peke på at det er viktig å opprettholde enkle skatteregler som likebehandler ulike bransjer, slik at det er lønnsomheten og ikke skattesystemet som bestemmer hvor kapitalen skal allokeres. Skattesystemet er en del av et rammeverk som skal sikre at vi når målet om en åpen og fri konkurranse, og skattereglene må ikke bidra til forskjellsbehandling av de ulike bransjene. Forslagsstillernes sammenligning av helsemyggordningen med oljemyggordningen, som er etablert og har fungert i noen år, deles ikke fullt ut av komiteens flertall, og det er fordi oljebransjen har helt spesielle skatteregler. Utvinning av petroleum innebærer utnyttelse av en begrenset, stedbunden naturressurs som medfører ekstraordinær avkastning, og så er det viktig å presisere at marginalskattesatsen i petroleumsbransjen er på hele 78 pst. Helseinnovasjon skiller seg derfor fra oljeutvinning på en rekke områder, og det er derfor mest naturlig at helseinnovasjon skattlegges etter ordinære regler. Selv om komiteens flertall ikke støtter etablering av en helsemyggordning, deler komiteen forslagsstillernes mål om at flere gode ideer i helsesektoren skal ta steget fra idé til kommersielt produkt, men det er, etter komiteens flertalls oppfatning, andre virkemidler som kan være vel så effektive. Det er grunn til å peke på opptrapping av bevilgningene til næringsrettet forskning, bl.a. gjennom den styrkingen som har funnet sted, både når det gjelder SkatteFUNN og Brukerstyrt innovasjonsarena. Jeg overlater til Venstre å argumentere for sitt mindretallsforslag.
Sigurd Hille (Høyre), 2014-06-03:
Veldig kort: Stortinget vedtok, på bakgrunn av Prop. 112 L for 2011–2012, lov om ny fellesordning for arbeidsgivers innrapportering av ansettelsesforhold og inntektsopplysninger til skatteetaten, Arbeids- og velferdsetaten og Statistisk sentralbyrå. Denne ordningen er det som ble kalt a-ordningen, eller mer presist: a-opplysningsloven. Formålet er at arbeidsgivers rapportering av ansettelsesforhold og inntektsopplysninger kun skal rapporteres inn til ett sted og dermed unngå dobbeltrapportering til flere etater. I denne saken, Prop. 48 L for 2013–2014, foreslås det ytterligere forenklinger. Endringsforslagene her er i all hovedsak av lovteknisk karakter, og tilpasningene berører a-opplysningsloven, ligningsloven, skatteloven, bokføringsloven, skattebetalingsloven og folketrygdloven § 24-2. Opplysningene skal leveres elektronisk dit Skattedirektoratet bestemmer. Slik det fremgår, vil Skattedirektoratet motta opplysningene og være ansvarlig for behandling av personalopplysningene, herunder videreformidle disse til andre relevante etater. Samtlige partier, med unntak av Venstre, har i finanskomiteen sluttet seg til proposisjonens innhold og regjeringens merknader til de enkelte bestemmelsene i lovforslaget. Flertallet har vektlagt at de foreslåtte ordningene vil føre til økt effektivitet og bedre oppgaveløsning i etatene. Opplysningene og kontrollen knyttet til disse vil gi langt bedre kvalitet enn tidligere. Endelig er det beregnet at det vil gi betydelige årlige økonomiske innsparinger for arbeidsgiverne, stipulert til 500–600 mill. kr, når ordningen er fullt innkjørt. Det vises for øvrig til proposisjonen, og Stortinget rådes til å gjøre vedtak til lov, slik det fremgår av innstillingen.
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Bare kort: Jeg tenker litt bakover i tid, og rundt juletider, da vi var i ferd med å vedta et budsjett, fikk vi høre at vi var i ferd med å vedta noe som var retningsløst, og som gikk i feil retning – noe som jeg selvfølgelig ikke var helt enig i da. Jeg mener også at tilleggsproposisjonen den gangen ga tydelige signaler om at regjeringen ville starte et forenklingsarbeid, noe som også denne saken er en del av, og som mange av oss faktisk gleder oss over. Det er kanskje ikke den største saken, men den sparer næringslivet vårt for 500–600 mill. kr i året. Dersom vi legger mange sånne saker oppå hverandre, vil besparelsen og ikke minst reduksjonen i rapportering for næringslivet bli betydelig. Mange med meg gleder seg over forenklingen som er startet av regjeringen, og vi er fortsatt utålmodige og venter på mange liknende saker, men vi er glade for utviklingen som er startet.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
La meg først få meddele at den rosen som kommer fra representanten Hagebakken, trykker regjeringen naturlig nok til sitt bryst og tar godt vare på. Den saken vi i dag behandler, er, som det riktig påpekes, en sak som har vært behandlet tidligere i Stortinget, og den gjelder a-opplysningsloven, som ble vedtatt i juni 2012. Det vi gjør nå, er rett og slett å tilpasse folketrygdens regler, og jeg mener – og regjeringen mener – at det er en betydelig forenkling også for de små og mellomstore bedriftene. Jeg har selv vært arbeidsgiver og drevet en liten bedrift, der man måtte sende inn ansatteopplysninger, lønnsopplysninger og skattetrekkopplysninger til både Skatteetaten, Nav og SSB. Det at man nå får samlet dette og bare skal sende disse opplysningene én plass, er en betydelig forenkling og vil gjøre hverdagen mye lettere og mye bedre for bedriftene. Forslaget som behandles, viser rett og slett at man forenkler og avbyråkratiserer, både for folk flest og for bedriftene. Jeg har lyst til å kommentere et lite forhold som ble framsatt av representanten Breivik fra Venstre. Jeg skjønner hans bekymring og hans argumentasjon når det gjelder firetimersregelen hvis man utelukkende ser på høringssvarene som kom i den første høringsrunden. Men ser man også på det som står i proposisjonen, der man setter en nedre grense for meldeplikt når det gjelder beløp, som harmoniseres med det som skal innrapporteres til skattemyndighetene, vil også det være en betydelig forenkling. Man må se på det som ligger i proposisjonen, og ikke bare på det som ligger i høringene. Jeg er opptatt av at jobb i inntil fire timer også kan ha betydning for rett til dagpenger og rett til sykepenger. Og ikke minst når vi nå skal implementere ny uføretrygdordning, der man til enhver tid skal kunne utnytte restarbeidsevnen sin, og der inntekt kan variere, vil det være svært fornuftig at man har kontrollen og gir riktig ytelse til de menneskene som skal ha de korttidsytelsene og uføretrygd. Derfor vil det være fornuftig at man har fjernet den firetimersregelen og satt en nedre beløpsgrense for å kunne tilby riktige og enkle ordninger også til disse menneskene til riktig tid. Avslutningsvis er jeg svært glad for at vi har en bred tilslutning i Stortinget til denne saken.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-06-03:
Først en takk til interpellanten, som har tatt opp et særdeles viktig tema. Det ser nemlig ut til at bruken av svarte tjenester øker i takt med nordmenns utvidelser av hytter og hjem. Rehabiliteringsomfanget er vel større enn noensinne, og det samme ser bruken av svart arbeidskraft ut til å være. Dette er først og fremst et holdningsspørsmål, men det er et spørsmål som har langt mer alvorlige konsekvenser. Det er en mine under velferdsstaten, og vi ser at skatteunndragelsene anslås til ca. 150 mrd. kr. Hvis holdningene er forvitret, kommer også det mest avanserte kontrollregimet til kort. Men det er særdeles viktig at vi har et kontrollregime som fungerer godt. Problemet i dag er at kontrolletatene er underlagt forskjellige departementer og har forskjellige samfunnsmål de skal veies og vurderes på. Derfor er det så viktig at man på regionalt nivå får til en skikkelig samhandling mellom politi og kontrolletater. Det som kanskje er enda mer viktig, er faktisk å ansvarliggjøre kjøper. Høyesterett har slått fast at dersom man medvirker til bruk av svarte tjenester gjennom kjøp av svarte tjenester, kan det følge en ubetinget reaksjon gjennom rettssystemet. Ministeren viste til handlingsplanen for økonomisk kriminalitet. Den er for øvrig veldig god – det skal den foregående regjeringen ha. Men flere av de tiltakene som er nevnt der, er faktisk flere departementer pålagt å følge opp. Vi vet at hvis flere departementer får ansvaret for å følge opp en og samme ting samtidig, er det en fare for at forhold kan dette mellom to stoler. Det er flere av de aksjonene som ligger i den handlingsplanen, som både Justisdepartementet og Finansdepartementet har ansvar for å følge opp. Det bør Finansdepartementet og Justisdepartementet se nøye på om de faktisk har fulgt opp. En annen sak som er viktig i denne problematikken, er praktisering av taushetsplikten. Taushetsplikten og praktiseringen av den er forankret i flere lover: forvaltningsloven og en rekke særlover. Dette regelverket er i sum så vanskelig å håndtere og praktisere at det kan medføre at de som skal praktisere det i det daglige, kanskje legger seg på en vel trygg side og ikke får utnyttet de mulighetene som faktisk eksisterer i lovverket i dag. Problemet er jo at den svarte økonomien går sammen med den hvite økonomien – den avler økonomisk kriminalitet, sosial dumping og skatteunndragelser. Skal samfunnet klare å møte dette, må samfunnet møte det på bred front, gjennom en kraftig holdningsendring, og ikke minst gjennom en stat som klarer å pare sine egne bein. Vi vet jo at staten fort kan være segmentert og ha problemer med å nå sine samlede mål, når de skal møtes på mer individuell basis i statsapparatet.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
I vegpakken som vi skal vedta i dag, har man redusert egenfinansieringen med, slik jeg forstår det, netto 300 mill. kr gjennom å redusere fra tre til to stasjoner og sette ned satsene. Dette er i og for seg bra for bilistene på denne strekningen, men ikke nødvendigvis bra for vegutbyggingen totalt sett. Det betyr at man må finne alternativ finansiering for disse millionene, noe som vil gå ut over andre prosjekter, eller man må løfte inn friske midler. Løfter man inn friske midler, kunne man gjerne ha brukt dette til nye vegprosjekter framfor å redusere på dem som allerede er vedtatt. Det er også sånn at Korgen–Bolna er en av tre delstrekninger som er nevnt, og det er som sagt forventninger til at de andre to blir behandlet på lik måte. Ved å ta ned bompenger på en av tre forventes det både av komiteen og kommunen at dette blir gjort også på de andre to strekningene. Det betyr fort at det ikke er snakk om bare 300 mill. kr, men kanskje tre ganger tre hundre millioner. Hvordan vil ministeren finansiere disse kuttene i bompenger?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Nå svarte ikke ministeren fullt ut på spørsmålet mitt. Det som var spørsmålet mitt, var om man kunne forvente lik behandling for de andre to prosjektene. Grunnen til spørsmålet mitt er at dette har vært behandlet som en helhetlig pakke for Helgeland, og da forstår sikkert ministeren også at det er forventninger i de andre kommunene, som ikke har fått behandlet sine to prosjekter foreløpig, om å bli behandlet på lik måte. For her har man på en måte populistisk gått ut på den ene strekningen og redusert bompengene, uten at man har sagt noe om hvordan man skal finansiere resten, og ikke sagt noe om dette skal gjelde for de andre to prosjektene. Da er oppfølgingsspørsmålet mitt: Kan man forvente når man får til behandling de to andre delprosjektene, at de blir behandlet på lik måte som er gjort for E6 Helgeland nord?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Det siste svaret fra statsråden gjør at jeg har et oppfølgingsspørsmål. Det blir vist til både i saken og i innlegget til statsråden at bakgrunnen for at man må vente på vegpakke sør og den andre er at man må ha reguleringsplanene klare lokalt. Det er litt merkelig at man bruker dette argumentet når man er ferdig med jobben lokalt. Jeg var sist i går i samtale med ordføreren i Grane, en kommune som dekker en stor del av denne strekningen, og han sier at alt er klart lokalt. Spørsmålet mitt til ministeren er da, når han viser til at planene ikke er klare, om han kan utdype dette: Er det Vegvesenet internt som ikke får gjort ferdig planene sine, eller er det fortsatt sånn at det er ting som ikke er klarert med de berørte kommunene, der man skal bygge ut videre, dvs. Vefsn og Grane?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Jeg tror samferdselsministeren ville ha et større forklaringsproblem om han reiste til Helgeland, med hensyn til det man gikk hardt ut og lovet i valgkampen. Jeg har valgplakatene hvor det står hva man gikk ut og sa i valgkampen på Helgeland, kjære samferdselsminister. Der står det nei til bompenger. Jeg har også oppslag fra Høyre-representantene, som står på Helgeland tett før valgkampinnspurten, og hvor det står nei til bompenger. Så går man på talerstolen i dag og er strålende fornøyd og får pekt nese til Arbeiderpartiet. Nei, de som har grunn til å være minst fornøyd i dag, er Fremskrittspartiet og Høyre, med tanke på det de har gått ut og lovet lokalt. Det er de som får de store utfordringene når de skal til Helgeland og forklare dette. Arbeiderpartiet har ikke endret kurs i det hele tatt. Vi står fast på NTP-en vår. Når det gjelder det forslaget som ligger nå, høres det ut som at det er en overveldende reduksjon. Men det er jo ikke det. Når det gjelder den bommen som det snakkes om, må man for det første forholde seg til de reelle tallene. Avgiften for å passere den bommen som skal stå mellom Mo i Rana og Mo, var på 15 kr. Den er nå redusert til 11 kr. 4 kr i reduksjon minus rabatt blir kr 3,60 per passering. Jeg tror ikke det er det som er det avgjørende. Jeg tror det som er det aller viktigste for dem som bor på Helgeland, er å få rustet opp denne veien for 5,2 mrd. kr. Det var bakgrunnen for at man laget en pakke som skulle fordeles på denne måten. Avgiften ved den andre bommen var ikke på 40 kr. Den var på 20 kr. Nå reduseres den til 16 kr. Så man får forholde seg til fakta. Men i alle fall har man et større forklaringsproblem i Fremskrittspartiet og Høyre med tanke på det med bompengesatser. Forventningene her med hensyn til de andre to delene er stor. Jeg må si at jeg regner med at Helgeland noterte seg svaret fra ministeren i replikkordskiftet her, der han i hvert fall var – hvis man skal være snill med ham – veldig utydelig når det gjaldt når man kunne forvente å få de andre to delpakkene til Stortinget. Det ligger i hvert fall som en forutsetning at dette skulle behandles som en helhetlig pakke. Det er klart at går det lang tid, blir det ikke oppfattet sånn. Så det er store forventninger til at den pakken kommer til Stortinget i høst, og at man kan starte opp som forventet i 2015, og det blir en ferdigstillelse på de andre to pakkene i 2020.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-03:
Det store spørsmålet, som man prøver å få fram i forslaget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, handler om de økonomiske rammene. Jeg etterspør egentlig hvordan prosjektene skal finansieres. Det er den store bekymringen – ikke at vi bruker mer penger på veg. Det gjorde vi i vår NTP også, som ligger til grunn. Der løftet vi inn mer penger enn noen gang til vegsatsing de neste årene. Det er ikke noe nytt for Arbeiderpartiet at man ønsker å bruke mer penger på veg, men det er litt viktig å få vite hvilken betydning endringene som skjer, får når det gjelder både de prosjektene som ligger i NTP og eventuelle andre prosjekter som skal prioriteres. Det er det store spørsmålet, og det er jo en grunn til at dette forslaget kommer, nemlig at ministeren har vært veldig flink til å endre på prosjekter og kutte ut bompenger, men han har ikke vært like flink til å si hvor han skal hente inndekningen fra. Han har i hvert fall ikke vist det så langt. Vi så ingenting i proposisjonen når det gjelder det, og vi venter i spenning på budsjettet for 2015 når det gjelder det. Ja, Arbeiderpartiet er offensive. Det var vi i posisjon, og det skal vi være i opposisjon. Men ministeren har ikke all verdens grunn til å være så voldsomt frampå når det gjelder å være så veldig offensiv, for det jo vitterlig sånn at vi sitter her i Stortinget og venter på saker fra ministeren. Vi har etterlyst saker gjennom skriftlige spørsmål og har da fått til svar at sakene skal komme i løpet av våren. De som venter på disse, venter fortsatt. Bare i min landsdel venter vi på Harstad-pakken, Bypakke Bodø og et vegprosjekt i Langsund. Jeg vet at flere prosjekter er varslet at skulle komme til våren, men våren begynner vel etter hvert å ta slutt, siden mai måned nå er omme. Min kalender er i hvert fall sånn. Når det gjelder forutsigbarhet: Jeg har ikke sittet lenge på Stortinget, men det jeg har hørt når jeg har hatt høringer, og det har kommet folk og ytret seg til oss, er at de er veldig fornøyde med hvordan NTP-en etter hvert har blitt – fra det den var i starten, til det som den er i dag. Som det har blitt sagt av flere her: Det er et veldig bra styringsdokument. Man kan lang tid i forveien vite hvilke prosjekter som kommer. Det er viktig for de berørte kommunene og fylkene, og det er selvfølgelig viktig for etatene som jobber med dette. Derfor bør man, når det blir forholdsvis store endringer – i hvert fall burde det være i ministerens interesse – berolige med at det ikke vil ha betydning for de prosjektene som ligger i NTP. Jeg velger foreløpig å stole på ministeren når han sier at det som ligger i NTP, ligger der, og at han skal overoppfylle det. Men han må også berolige oss ved å vise inndekningen av de prosjektene han har sittet litt på, og som har skapt denne usikkerheten. Til Åse Michaelsen: Det er ikke sånn at tidligere NTP-er ikke har blitt fulgt – tvert imot. Vi ønsker at NTP skal være et styringsdokument, og det håper vi at også den nye regjeringa mener.
Helge Orten (Høyre), 2014-06-03:
E6 mellom Korgen og Bolna er det første av tre byggetrinn på E6 i Helgeland, også kalt E6 Helgeland nord. Prosjektet er en del av en samlet utbyggingspakke fra Nord-Trøndelag grense til Bolna til en total kostnad på 5,2 mrd. kr. E6 Helgeland nord har en totalkostnadsramme på 1,8 mrd. kr, målt i 2014-kroner, og skal finansieres med statlige midler og bompenger. Regjeringa Stoltenberg la i oktober 2013 fram en proposisjon som innebar at E6 Helgeland nord skulle finansieres med 63 pst. statlige midler og 37 pst. bompenger. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa ønsket å foreta en ny gjennomgang av prosjektet, bl.a. for å vurdere om det var grunnlag for å endre bompengeandelen i prosjektet – dette som en oppfølging av regjeringsplattformen, som slår fast at bompengeandelen i nye veiprosjekter skal reduseres. Konsekvensen av denne gjennomgangen er det vi har til behandling i dag. Etter en samlet vurdering har regjeringa foreslått å øke den statlige ramma med 300 mill. kr sammenlignet med det den forrige regjeringa la fram. Det betyr at den statlige andelen utgjør ca. 80 pst. og bompengeandelen ca. 20 pst. Samtidig er det lagt til grunn en reduksjon i bompengesatsene med henholdsvis 20 pst. og 27 pst. i de to bomstasjonene. Antall bomstasjoner på strekninga er redusert fra tre til to sammenlignet med de lokalpolitiske vedtakene. Alt dette gir en besparelse i drift og finansiering på til sammen 110 mill. kr. I proposisjonen fra regjeringa er det lagt til grunn at det skal utprøves en ny kontraktstrategi. Det betyr at utbygginga av de ti delstrekningene som inngår i prosjektet, og det meste av drift og vedlikehold vil bli lyst ut i en samlet konkurranse. På den måten vil ansvarlig entreprenør kunne se investering og drift og vedlikehold samlet. Smarte investeringsløsninger kan gi sparte drifts- og vedlikeholdskostnader og dermed bedre totalløsninger. Dette er noen av de fordelene som også har blitt synliggjort gjennom offentlig–privat samarbeid, og som vi ser fram til å få prøve ut også i dette prosjektet. E6 Helgeland nord er første byggetrinn for å bygge ut E6 i Helgeland til en god og ensartet standard. De tilpasningene regjeringa har lagt til rette for, reduserer bompengebelastninga i tråd med føringene i regjeringsplattformen og reduserer belastninga, ikke minst for dem som bruker veien ofte. Jeg tror vi kan slå fast at det var greit å bruke litt ekstra tid på en ny vurdering av dette prosjektet, når vi ser at resultatet har blitt en lavere bompengeandel og dermed redusert belastning både for pendlerne og for gjennomgangstrafikken.
Helge Orten (Høyre), 2014-06-03:
Etter foregående sekvens er det hyggelig å kunne få lov til å bidra til at vi kan bygge litt mer vei. Jeg er glad for at vi i dag kan sluttbehandle Prop. 81 S(2013–2014) om utbygging og finansiering av rv. 13 ved Joberget i Hordaland gjennom utvidelse av Vossapakko. (2013–2014) Vossapakko omfatter flere prosjekter: Øvre Granvin–Voss grense og Mønshaug–Palmafoss på rv. 13 og omlegging av E16 utenom Voss sentrum. Flere av prosjektene er allerede fullført og åpnet. Ombygging av kryss på E16 ved Stanghelle vil bli fullført i 2014, og opprustingen av opprinnelig E16 gjennom Voss er planlagt gjennomført i 2014 eller 2015. I opprinnelig reguleringsplan for rv. 13 Joberget var det lagt inn en kort miljøtunnel. For å få til en bedre totalløsning er det nå lagt til grunn en lengre tunnel som vil gi en utbedring av flaskehalsen ved Øvre Vassenden, og samtidig sikre den skredutsatte strekningen mellom Øvre Vassenden og avkjøringen til Ulvik. Prosjektet har lokal tilslutning og er behandlet i de berørte kommunene og i Hordaland fylkesting. For Høyre er det viktig at bompengeprosjekter har god lokal tilslutning. Særlig viktig er det i denne typen prosjekter, der ekstrakostnaden er et resultat av en forlenget tunnel for å løse et viktig skredsikringsprosjekt. Etter min oppfatning bør skredsikringsprosjekter på riksvei som hovedregel fullfinansieres av statlige midler. Når vi likevel i denne finansieringsplanen avviker fra dette prinsippet, er det tilfredsstillende å se at den statlige andelen er såpass høy som 64 pst. av kostnaden. Det øvrige finansieres ved en utvidelse av den allerede eksisterende Vossapakko. Som i mange andre bompengeprosjekter er trafikkveksten også i dette tilfellet høyere enn anslagene. Det betyr at utvidelsen av Vossapakko kan gjennomføres uten å øke takstene, og det forventes at prosjektene i Vossapakko er nedbetalt innenfor den opprinnelige bompengeperioden på 15 år. Beregninger viser at finansieringsopplegget er robust og at eventuell svakere trafikkutvikling ikke vil forlenge nedbetalingstida vesentlig. En positiv beslutning i dag vil gjøre det mulig å sikre kontinuerlig og effektiv bygging av prosjektene i Vossapakko. Den store gevinsten av dette vil være en tryggere og mer trafikksikker hverdag for alle dem som benytter rv. 13.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-03:
Veiutbyggingen på E6 Helgeland var fremmet av den forrige regjeringen, men ble trukket før jul og fremmes nå på nytt i revidert og forbedret utgave. Jeg er glad for at regjeringen brukte noen måneder på sitt arbeid. Det viser at regjeringen satser både på vei, på lavere skatter og på Nord-Norge. Jeg konstaterer at Arbeiderpartiet drev et politisk spill i media, hvor de klaget over at regjeringen ville bruke tid på å forbedre saken. Regjeringen valgte derimot å finne en løsning som reduserte bompengenivået, fjernet en bomstasjon og sikret at veien bygges på en fornuftig måte. Regjeringens arbeid har spart innbyggerne på Helgeland for langt over 300 mill. kr i bompenger. Jeg konstaterer at Arbeiderpartiet før jul mente at det var unødvendig ekstraarbeid. Jeg tror innbyggerne er uenig. Jeg er glad for at regjeringen har vist vilje til å satse på E6, både i denne saken og ved å framskynde prosjektering av andre delstrekninger. E6 er den viktigste transportåren for veitransport i Nord-Norge og på Helgeland og har en forholdsvis stor andel tungtrafikk, nesten 20 pst. E6 på Helgeland er ulykkesutsatt, har en dårlig standard og er preget av forfall. Det er derfor viktig å komme raskt i gang med utbyggingen, både av trafikksikkerhetshensyn og fordi nye og bedre veier fjerner flaskehalser, gir bedre framkomst og en god samfunnsøkonomisk gevinst. Det er viktig å huske at vi i dette prosjektet velger å inkludere en langsiktig vedlikeholdskontrakt i forbindelse med utbyggingskontrakten. Dette vil trolig gi en god, langsiktig løsning, siden vi bedre får fram livsløpskostnadene ved prosjektet. Da kan vi tydelig se gevinsten av å investere i litt robuste løsninger under byggetiden, fordi det kan tas inn gjennom reduserte vedlikeholdskostnader i driftsperioden. Dette er bra, og jeg håper at regjeringen jobber videre i den retning. I Stortinget har Fremskrittspartiet mange ganger kjempet mot stortingsflertallets utstrakte bruk av bompenger som en ekstra beskatning av innbyggerne. Vi har tapt samtlige ganger. I regjering har vi derimot begynt arbeidet med å redusere bompengeandelen, og denne konkrete saken viser hvordan Fremskrittspartiet nå påvirker og vinner fram. Her har regjeringen økt det statlige bidraget med 300 mill. kr, og antall bomstasjoner blir redusert i henhold til det opprinnelige forslaget som lå klar til behandling fra de rød-grønne. Ved de to gjenværende bompunktene blir takstene redusert med henholdsvis 27 pst. og 20 pst., noe som vil merkes for den enkelte bilist. I tillegg vil vi få ytterligere gevinst når regjeringens varslede bomreform blir iverksatt, både ved kutt i administrasjonsutgifter og i finanserings- og rentekostnader. Jeg er stolt over hva Fremskrittspartiet har fått til med våre 16,3 pst. oppslutning. Fremskrittspartiet i regjering får til mer vei og mindre bompenger. Vi i Fremskrittspartiet ser fram til at prosjektet blir startet nå i høst, og vi gleder oss til at prosjektet vil være fullført i 2018.