Bent Høie (Høyre), 2015-06-16:
Innstillingen er nesten like lang som meldingen. Det er flott, for her ligger det mange gode diskusjoner bak, og det viser også et bredt engasjement for bedre folkehelse. For regjeringen var det viktig å legge fram en ny folkehelsemelding for Stortinget denne våren, før kommunevalget. Det er avgjørende med god lokalpolitisk forankring av folkehelsearbeidet. På den måten legger vi godt til rette for samordning mellom den nasjonale folkehelsepolitikken og de kommunale planprosessene som starter etter valget til høsten. Den forrige folkehelsemeldingen inneholder mye klok politikk som jeg og regjeringen støtter, og som fikk bred tilslutning da den ble behandlet. Men det er likevel tre viktige grunner til at vi har laget en ny stortingsmelding om folkehelse. Den første er psykisk helse: Mellom en tredjedel og halvparten av befolkningen vil oppleve minst én periode med en diagnostiserbar psykisk lidelse i løpet av livet. Psykiske helseutfordringer er en av de største folkehelseutfordringene vi har i dag, men den forrige meldingen sier lite om psykisk helse. Det å være en del av fellesskapet er like viktig som å sykle til jobben. Å bli sett og akseptert er like viktig som frukt og grønnsaker. Å ha noen å snakke med når du sliter, er like viktig som å slutte å røyke. Det er behov for å forebygge bedre og sikre at flere får hjelp tidlig. Derfor likestiller vi nå fysisk og psykisk helse i folkehelsearbeidet. Ensomhet er en av våre store folkehelseutfordringer. Ja, det er faktisk like helseskadelig å være ensom som det er å røyke tolv sigaretter om dagen. Sosialt nettverk – venner eller familie – har betydning for helse, livskvalitet og mestring. Vi tar nå et initiativ til en kampanje i regi av de frivillige organisasjonene. Gjennom de frivillige organisasjonenes nettverk skal vi mobilisere til et bredt samarbeid for å forebygge ensomhet. Det skal være lav terskel for deltakelse. Vi vil skape samarbeid mellom lokale lag og organisasjoner, og det er viktig å fremme kommunenes bruk av frivillige ressurser og ikke minst å fremme en frivillighetskultur blant unge. For det andre vil regjeringen også legge til rette for en aktiv alderdom. Vi blir flere eldre, og vi lever lenger – mange med god helse. Å legge til rette for at eldre kan stå lenger i arbeidslivet og delta i samfunnet er en viktig del av denne regjeringens folkehelsepolitikk. Pensjonsreformen og heving av aldersgrenser skal bidra til at flere arbeidstakere i 60-årene jobber lenger. Det er viktig for den enkelte, og det er viktig for at vi skal kunne ta vare på velferdssamfunnet vårt. Nå tar vi neste steg og vil utfordre og engasjere alle samfunnssektorer på hvordan de kan bidra til flere aktive eldre. Til høsten ferdigstiller vi en strategi for en moderne eldrepolitikk som omfatter alle sektorer. For det tredje ønsker regjeringen en mer positiv vinkling på livsstilarbeidet. Vi må gjøre det lettere for folk flest å gjøre sunne valg. En må få vekk pekefingeren og få fram «tommel opp». Det er det overordnede målet for regjeringen når det gjelder arbeidet med kosthold og fysisk aktivitet. I fjor tok jeg initiativ til å opprette en næringslivsgruppe som skal delta i arbeidet med å bedre kostholdet til hele befolkningen. Jeg er overbevist om at de fleste av oss ønsker å spise sunnere, men stresset i hverdagen gjør det ikke alltid så lett å velge det sunne alternativet. Om de store aktørene i matindustrien går sammen om å utvikle sunne matvarer med lavt innhold av salt, sukker og mettet fett, gir det resultater i kjøleskapet til hver enkelt av oss, både hos dem som synes det er lett å leve sunt, og hos dem som synes det er vanskelig. På samme måte ønsker jeg å tilrettelegge samfunnet slik at folk flest kan være fysisk aktive i sitt eget nærmiljø og etter sine egne forutsetninger. Noen liker å gå i fjellet, andre liker å gå til butikken. Noen trener skihopp, andre trener hip hop. Terskelen for aktivitet må ikke bli for høy. For personer som ikke beveger seg mye, vil selv en liten økning i aktivitetsnivået gi en betydelig helsegevinst i form av redusert sykdomsrisiko, bedre livskvalitet og økt funksjonsevne. Jeg er opptatt av at vi formidler dette. Det å gå en tur med Tjukkasgjengen er veldig viktig, for både den fysiske og psykiske helsen. Det viktigste er ikke hvordan du er aktiv, men at du er det. Barn og unge skal beskyttes særskilt. Det innebærer beskyttelse mot vold, rus, overgrep og omsorgssvikt. Men det omfatter også beskyttelse mot å utvikle helseskadelig atferd knyttet til tobakk, alkohol, usunt kosthold og fysisk inaktivitet. Den typen atferd er alltid vanskeligere å endre senere i livet. Regjeringen skal sette i gang et utviklingsarbeid med sikte på å etablere et program for folkehelsearbeid. Det skal skje i samarbeid med kommunene. Kommunene er tett på folks dagligliv gjennom universelle arenaer som barnehage, skole og nærmiljø. Folkehelseloven har bidratt til å sette folkehelse på dagsordenen i mange kommuner. Det skal vi forsterke. Programmet skal legge vekt på psykisk helse og rus, og barn og unge skal være den prioriterte målgruppen. Folkehelseprogrammet vil være et virkemiddel for å integrere psykisk helse i alt lokalt folkehelsearbeid og på tvers av de ulike sektorene i kommunene. Tilskuddsordninger rettet mot barn og unge skal styrkes for å sikre at alle barn har mulighet til å delta i fritidsaktiviteter. Regjeringens mål er at alle barn skal ha mulighet til å kunne delta i minst én organisert fritidsaktivitet, helt uavhengig av foreldrenes inntekt og bakgrunn. Jeg er veldig glad for at Stortinget er opptatt av økt fysisk aktivitet i skolen. Mange skoler lykkes godt. Vi ser lokale tilpasninger og utstrakt samarbeid med idretts- og friluftsorganisasjoner. Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet har som kjerneoppgave å formidle gode eksempler og erfaringer. I tillegg har senteret fått i oppdrag å utvikle modeller for hvordan skoler og barnehager kan sikre daglig fysisk aktivitet. Men regjeringen mener at vi trenger et bedre kunnskapsgrunnlag for framtidig arbeid med kroppsøving og fysisk aktivitet i ulike deler av utdanningsløpet. Derfor setter vi i gang et forsøk med utvidet tid til kroppsøving og fysisk aktivitet i et utvalg ungdomsskoler. Veldig mange av de lokale initiativene er det lett å implementere på barneskoletrinnet. Det er betydelig mer krevende på ungdomsskolen. Ekstra timer på det trinnet må fylles med godt faglig innhold. Det er ikke behov for forsøk for å finne ut om fysisk aktivitet er bra eller ikke, men det er faktisk behov for forsøk for å finne ut på hvilken måte vi skal implementere mer fysisk aktivitet i det krevende ungdomsskoletrinnet. Gjennom dette gjør denne regjeringen den største økningen i fysisk aktivitet i skolen som er gjennomført i moderne tid – og betydelig mer enn den forrige regjeringen gjorde. Det er særlig viktig å legge til rette for gode mat- og måltidsvaner hos barn og ungdom. Barnehagene og skolene er sentrale arenaer, og regjeringen vil invitere til bredt samarbeid med private og frivillige aktører for se på hvordan mulige ressurser, aktører og ikke minst tiltak kan støtte kommunenes, som er skoleeier, arbeid med måltider i skolen. Jeg merker meg at komiteen mener at det er behov for å se kostholdstiltak i sammenheng, i en helhetlig handlingsplan. Dette kan være nyttig og vil også kunne bidra til å få en oversikt over det internasjonale arbeidet som Norge har sluttet seg til. På tobakksområdet er målet å hindre at barn og unge begynner med tobakk, slik at vi kan unngå å få en ny tobakksavhengig generasjon. Det handler ikke om at folk ikke skal få mulighet til å ta frie valg, men om at vi skal beskytte barna våre. Røyk og snus er helseskadelig, og jeg har til nå aldri møtt en som røyker eller snuser som sier at han ønsker at barn eller mindre søsken skal begynne med det samme. Regjeringen har sendt på høring et forslag om å innføre standardiserte tobakkspakninger, nettopp for å redusere tobakkens tiltrekningskraft på unge. Vi vil også vurdere tiltak for å beskytte tobakkspolitikken fra å bli påvirket av tobakksindustrien. Jeg er opptatt av at vi må nå personer med rusproblemer i en tidlig fase, og særlig barn og unge. Derfor må vi fange opp foreldre med rusproblemer i en så tidlig fase at en unngår skader på barna, og at vi kan forebygge at problemene går i arv. Derfor vil vi legge til rette for systematisk utprøving og evaluering av tidlig intervensjonstiltak innen rus – et tiltak vi vil komme tilbake til i opptrappingsplanen for rusfeltet. Barn tilbringer mye av dagen i barnehage og skole, og et godt fysisk og psykososialt barnehage- og skolemiljø skal være en selvfølge. Regjeringen vil gjennomgå og oppdatere regelverket for fysisk og psykososialt miljø i barnehage og skoler.