trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg er helt trygg på at med dette grepet vil elevene med de vanligste diagnosene i alle landets kommuner få et bedre tilbud enn de har i dag. Det er ikke sikkert jeg greier å betrygge en sosialdemokrat om at et tilbud kan være like godt selv om det er kommunalt og ikke statlig, men for en liberaler er i hvert fall det veldig logisk. Vi ser at mange kommuner lykkes svært godt i dag. Det å flytte ressurser fra Statped ned til kommunene er ikke det eneste grepet vi tar. Vi har også satt i gang pilotprosjekter med mange av kommunene som lykkes best med dette. Kunnskapen vi får fra de prosjektene, vil også kunne spres til andre kommuner i dette landet, som da kan vise hvordan dette kan løses på best mulig måte. Jeg tror at kommunene har store ressurser til å løse disse utfordringene fra før. Det er viktig at vi greier å få kompetansen nærmere elevene. Da er jeg helt sikker på at det er veldig fornuftig med en satsing på kommunene og fylkeskommunene, framfor en stor satsing på en svær statlig etat.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Først vil jeg presisere at jeg kalte meg «liberaler» og ikke «liberalist». Jeg håper at representanten Tvedt Solberg tilgir meg – siden jeg er litt fersk i gamet – at jeg ikke har alle tall i hodet. Men denne satsingen, på 1,5–2 mrd. kr over ti år, kommer jo på toppen av alle andre satsinger vi har satt i gang i de siste årene for å heve kompetansen og få flere ressurspersoner inn i skolen. Vi har gjennomført en lærernorm, som har gitt oss flere lærere i alle skoler. Vi har hatt en massiv videreutdanningsreform de siste årene, som har gjort at over 30 000 lærere har fått videreutdanning. Det er nå flere kvalifiserte lærere enn det har vært på veldig lang tid i norsk skole. Jeg la merke til at representanten hadde veldig høye forventninger til denne stortingsmeldingen – jeg synes for så vidt det er fint at man har høye forventninger til regjeringen, men å tro at én melding og de to–tre viktigste tiltakene i den meldingen skal løse det vi har av store utfordringer, er det som er et luftslott. Dette er en langsiktig satsing som handler om å bygge stein på stein.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg har ikke sett at det er noen andre enn opposisjonspartiene som har gjort denne merkelige koblingen mellom vurdering av barns språkkunnskaper og det å åpne for å prøve ut ulike modeller for fleksibel skolestart. Vi har ikke vedtatt en obligatorisk språktesting, og det er heller ingen krav til hva slags type kartleggingsverktøy som skal brukes. Det arbeidet vi nå setter i gang, handler om å få kvalitetssikret kartleggingsverktøyet som man kan bruke. Men det vi sier, er at det skal gjøres en vurdering av hvert barn. Det er det eneste kravet vi stiller. Kompetente fagfolk greier å gjøre denne vurderingen på en veldig god måte, og de skjønner hvilke barn som trenger mer omfattende kartlegging, og hvem som ikke trenger det. Jeg mener, med respekt å melde, at det vil være et svik mot barn ikke å gjennomføre en sånn vurdering, og det har ingen sammenheng med mer fleksibel skolestart. Det handler rett og slett om å gi foreldre mer innflytelse enn spesialpedagogene over hva slags veier deres barn skal velge.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg er mye mer bekymret for at unger ikke får den oppfølgingen de trenger. At barn som ikke har gode språkkunnskaper, ikke får tilstrekkelig støtte i barnehage og skole, er min største bekymring. Så mener jeg at det systemet vi har i dag når det gjelder fleksibel skolestart – det er jo mulig å få f.eks. utsatt skolestart i dag også, basert på en vurdering fra PP-tjenesten – har potensial til å føre til mer stigmatisering enn det en litt åpnere modell har, der kanskje litt flere barn får utsatt skolestart. I Danmark f.eks. er det vel opptil 10 pst. av barna som har utsatt skolestart, og det er jo en modell som gir mindre stigmatisering, i og med at det er mer vanlig. Jeg vet ikke om det er noe poeng å gå helt dit. Jeg har heller ikke sagt at fleksibel skolestart er den riktige løsningen, jeg har bare sagt at vi er nødt til å prøve det ut. Det anbefaler også Camilla Stoltenberg, lederen for Stoltenberg-utvalget, selv om hun var i et mindretall. Jeg er veldig glad for at vi nå får i gang to piloter på dette, så vil vi se hva som vil være effektene, og vi må selvsagt være oppmerksom på mulige negative effekter også.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg kan forsøke å svare, selv om representanten ikke fikk fullført spørsmålet. Jeg mener at det ligger ingen motsetning her mellom det som står i stortingsmeldingen, og det som ligger i innstillingen fra flertallet i komiteen. Det har vært viktig å understreke at man fortsatt skal opprettholde en desentral fysisk struktur av Statped, og jeg mener at å overføre 150–200 mill. kr i året fra Statped til kommunene og fylkeskommunene, som da handler om at de er nødt til å bruke de pengene, og de er nødt til å bestille de tjenestene de trenger, er en måte å styrke nettopp det regionale perspektivet på. Men det som har vært viktig å understreke, er at dette ikke betyr at de eneste arbeidsplassene vi skal ha igjen i Statped, skal konsentreres i Oslo. De skal være spredt utover hele landet.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Først vil jeg bare korrigere et par ting som har blitt sagt. Representanten Arnstad var inne på dette med evaluering av seksårsreformen. Det er ikke riktig at det er først nå man har utlyst et oppdrag om det. Det ble gjort allerede i 2019, men det var ingen som svarte på det oppdraget i særlig grad, derfor har man vært nødt til å utlyse det på nytt. Men vi har jo innhentet en god del kunnskap om hvordan seksårsreformen har fungert, og den har man bl.a. brukt når man har utformet de nye læreplanene i fagfornyelsen. Det har vært viktig for de gruppene som har jobbet med den. Så peker representanten Fagerås på noe hun kaller for rangering, som jeg tror hun knytter til den måten man følger opp de kommunene som ikke gjør det så bra på. Stortingsmeldingen beskriver veldig tydelig at de kommunene som opplever å få hjelp og støtte bl.a. fra veilederkorpset, opplever dette som noe som er veldig positivt, noe som er bra. Så det at det skal være negativt at staten gjennom ulike faginstanser trår til og hjelper de kommunene som opplever at de ikke lykkes, synes jeg er vanskelig å forstå. Det har blitt etterlyst litt mer presisering av hva dette kompetanseløftet skal bestå av, så jeg tenkte jeg skulle si litt mer om det. Selv om jeg mener at representanten Tvedt Solberg er i overkant polemisk, skal jeg gi ham delvis rett i én ting: På enkelte områder skulle jeg ønske at vi kunne vært enda mer konkret i meldingen enn det vi er. Litt av grunnen til det er at jeg mener det har vært mange tiår der vi har vært altfor dårlige på å innhente kunnskap om hva som fungerer og ikke i norsk skole. Det har vært for lite forskning, det har vært for lite følgeforskning på de tiltakene man har satt i verk. Vi har brukt store ressurser på en spesialundervisning som mange steder har vist seg ikke å ha effekt, kanskje til og med å ha negativ effekt. Men siden vi da ikke har vært flinke nok til å innhente kunnskap om det, er det også vanskelig å peke direkte på akkurat hvilke tiltak det er som skal greie å snu på det. Så en viktig del av denne meldingen er faktisk også å fortsette arbeidet med forskning og kunnskap, og det at vi oppretter et eget senter for spesialpedagogikk, er et viktig tiltak som jeg tror ikke har vært omtalt i debatten foreløpig. Et viktig poeng er at dette kompetanseløftet er nødt til å bygge på de satsingene vi allerede har, bl.a. gjennom den desentraliserte kompetansehevingen. Så er det også nødt til å bygge på lokale analyser og vurderinger av eksisterende kompetanse og kompetansebehov i kommunene. Her vil det være svært forskjellige behov i ulike kommuner for hva de trenger av kompetanseheving for å greie å nå de målene vi har satt. Dette arbeidet starter allerede nå i høst. Vi har flyttet 25 mill. kr allerede nå fra Statped til dette arbeidet, og overføringen av ressurser vil skje gradvis, over en femårsperiode. Det vil også sikre at vi ikke plutselig mister noen av de ressursene som Statped sitter på, men at vi gradvis overfører den kompetansen som i dag er i Statped, ut i kommunene, ut i fylkeskommunene – tett på elevene.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg fikk et par utfordringer fra representanten Tvedt Solberg, som jeg tenkte jeg skulle svare ut. For det første er det riktig at min forgjenger svarte at man skulle vedta en plan for dette før sommeren, og det står vi fortsatt ved. Den planen skal komme, så det kan representanten føle seg trygg på. Men det vil være på et overordnet nivå. Det må fortsatt utarbeides detaljer i dette, sammen med bl.a. KS og alle de andre aktørene som er så viktige for at vi skal lykkes med dette. Representanten slengte med en kommentar om at Dekomp, som fungerer dårlig, var et dårlig sted å putte denne satsingen. For det første handler ikke dette om å putte en satsing inn i Dekomp, men det handler om å bygge på de systemene vi allerede har bygd for kompetanseheving de siste årene. I år bruker vi 230 mill. kr på denne ordningen, som har vært et viktig grep for å flytte ressursene nettopp fra sentraliserte ordninger som bygger på en slags tro på at alle har akkurat det samme behovet rundt omkring i hele landet, ned til ordninger der kommuner og fylkeskommuner faktisk kan etterspørre kompetanseheving ut fra hva som er deres behov, hva de trenger hjelp til. De aller fleste aktørene som er med i denne ordningen, de fleste kommunene, rapporterer at dette er et veldig nyskapende og engasjerende arbeid, som gir godt partnerskap mellom universiteter, høyskoler og skoleeiere, og at det har skjedd en god utvikling i dette arbeidet mange steder i landet. Men det er selvsagt ikke alt som fungerer perfekt, og det er selvsagt behov for å samordne ordningene for barnehager og skoler, og det er behov for langsiktighet og forutsigbarhet for universiteter og høyskoler, slik at de kan bygge opp sin kapasitet og sin kompetanse for faktisk å kunne tilby det som kommunene og fylkeskommunene etterspør. Det er alltid en fare for at de barnehagene og skolene som har størst behov for kvalitetsutvikling, ikke greier å etterspørre de tjenestene de faktisk trenger. Vi er nødt til å sikre at de faktisk blir med på denne kompetansehevingen som vi gir over hele landet. Når jeg nå først har ordet, har jeg også lyst til å si at de siste ukene har vel uten tvil vist veldig mange av oss hva skole betyr – og ikke minst for de elevene som trenger det aller mest. Jeg føler meg trygg på at tiltakene i denne meldingen vil hjelpe oss veldig mange skritt på veien mot at alle barn møter en skole der de blir tatt på alvor, der de får hjelp til å løse de utfordringene de har. Men det finnes ingen kvikkfiks. Vi må være tålmodige, vi må ha is i magen, og vi må la tiltakene virke over tid.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Takk for spørsmålet. Hvis man tror på demokratiet, må man jo også tro at det faktisk har en hensikt å sende forslag på høring. Det som står i Granavolden-plattformen, er jo nettopp at man skal utrede modeller for fritt skolevalg, og det å da «høre» disse modellene mener jeg hører naturlig hjemme i en sånn utredning. For det første er jeg ikke så veldig overrasket over at fylkestingspolitikere ønsker å beholde retten til å bestemme dette selv. Det som kommer fram her, synes ikke jeg er noe overraskende nytt, men det jeg synes høringen på veldig mange måter viste fram, er svakheter ved de modellene som vi la fram. Jeg mener definitivt at det er behov for å utbedre de modellene dersom vi skal innføre et fritt skolevalg over hele landet. Så vi er innstilt på å lytte til innspillene og se hvordan det er mulig å lage en god modell som sikrer friere skolevalg over hele landet. Vi har ikke noe ønske om å lage løsninger som gir rare lokale utslag, som flere har nevnt her i debatten. For oss er det viktig å greie å unngå nettopp den typen uheldige effekter. Derfor ønsker vi å jobbe videre med de innspillene som har kommet, for å lage et enda bedre forslag.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Sånn jeg husker det, var det ikke en hovedmodell og en sidemodell. De var vel likestilte, de to modellene man la ut på høring. I denne debatten virker det som om noe blir drastisk forandret om vi skulle innføre fritt skolevalg. Det er verdt å nevne at Troms og Finnmark har hatt fritt skolevalg over lang tid, men med inntaksregioner, som dermed begrenser litt den måten dette frie skolevalget foregår på, og som tar hensyn til bl.a. regionale forskjeller og sikrer at elever ikke får for lang reiseavstand. Det var nettopp derfor det var et viktig element i en av de to modellene som regjeringen sendte ut. Jeg mener det er en veldig god sjanse for at det at man også sikrer muligheten til inntaksregioner, vil være med i et videre arbeid med fritt skolevalg.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Det er riktig at både kommuner og fylkeskommuner er tettere på eleven enn staten, men den som er tettest på eleven, er jo eleven selv. Og dette handler jo om å styrke elevens rett til et fritt skolevalg, ikke om å styrke fylkespolitikernes rett til å bestemme over elevene. Men det jeg tror fylkespolitikerne over hele landet skal være trygge på, er at vi faktisk lytter til de innspillene som har kommet. Vi tar dette med oss i en grundig vurdering, og vi er også opptatt av å lytte til alle elever, ikke bare til organisasjoner som representerer elevene, men til alle elever. Derfor ønsker vi også å jobbe videre med dette, samtidig som vi jobber med en reform for videregående opplæring der en viktig bestanddel er – ja, nå blir det kanskje litt dårlig med reising framover, men der vi i hvert fall på ulike måter besøker skoler og får snakket med både elever, lærere og rektorer, og sikrer at vi greier å rigge et system som på best mulig måte ivaretar ulike ønsker og behov for elever over hele landet, ikke for fylkespolitikerne.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
I de forslagene som ble sendt på høring, var jo framdriftsplanen at dette kunne innføres fra høsten 2021. I og med at det kom såpass mange innvendinger mot modellene at jeg mener det er et legitimt behov for å jobbe videre med dem, og også gitt den situasjonen vi nå står i, der jeg tror både departementet, fylkeskommunene og hele Skole-Norge er nødt til å bruke ressursene sine på litt andre ting, kan ikke jeg komme med noen garanti om at dette kan innføres fra høsten 2021.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Jeg synes det er litt rart at man prøver å putte denne debatten inn i et by/land-perspektiv. Det er jo veldig mange – hva skal man kalle det – distriktsfylker som har praktisert fritt skolevalg, og så er det jo flere fylker med store byer som ikke har gjort det, og det er veldig ulike begrunnelser for det. Jeg tror også vi må gå litt bort fra forestillingen om at «distriktet» er én ting. Jeg definerer meg selv for å være fra distriktet, fra Orkdal kommune i Sør-Trøndelag, en mellomstor kommune et stykke unna en større by. Hvis jeg skulle gå på det som da het allmennfag, hadde jeg ikke så mye valg, da måtte jeg gå på den nærmeste skolen. Men det var flere skoler innen en halvtimes busstur som jeg fint kunne gått på dersom det var fritt skolevalg. Byene våre er ganske sammensatt og forskjellige. Fylkene våre er ganske sammensatt – og det er jaggu meg distriktet også.
Guri Melby (Venstre), 2020-04-24:
Oslo er jo blant de fylkene som over lengre tid har praktisert fritt skolevalg, og en viktig begrunnelse for det har vært å gi elever like muligheter, uavhengig av bostedsadresse, til å søke seg inn på skoler i hele fylket, et fylke med relativt små geografiske avstander. Jeg mener at det arbeidet som byrådet i Oslo har satt i gang, er veldig interessant, og den utredningen gir oss også veldig mye nyttig kunnskap. Jeg mener det er veldig fornuftig at det arbeidet følges opp videre. Det som også er interessant, er at denne utredningen ikke slår fast at verken friere skolevalg eller et geografisk styrt skolevalg – ingen av modellene – fullt ut greier å ivareta alle de utfordringene vi ser. Jeg mener at den utredningen som er gjort, viser at alle modeller vi lander på, har sine fordeler og ulemper, og da står vi faktisk igjen med et ideologisk eller prinsipielt valg: Hvem skal bestemme? Er det elevene selv, eller er det fylkespolitikerne?
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-04-24:
Stortingsmeldinga har gode intensjonar, og Senterpartiet støttar mykje av innhaldet. Tidleg innsats og tett på er eit godt utgangspunkt, og det ein skal bli god på, må ein trene på. Det å sikre overgangane mellom ulike utdanningsnivå er viktig, det krev kunnskap og koordinering, og dei som skal leggje til rette for dette og gjennomføre det, treng tid og ressursar. Det står at meldinga fyrst og fremst handlar om barnehagar, grunnskule og SFO, men at fleire tiltak også gjeld vidaregåande opplæring. Støttesystem som samarbeider med barnehagar og skular, er også omfatta av meldinga, og meldinga vil ha betyding for vaksne med rett til opplæring – altså eit breitt felt. Men det meldinga ikkje seier noko om, er kven som skal finansiere dette. Komiteens medlemmer frå Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti peikar på at det har vore satsa betydeleg med budsjettmidlar dei seinare åra på å styrkje tidleg innsats og kvaliteten i barnehage og opplæringsløpet. Der peikar dei på mange tiltak med gode intensjonar, men som ikkje på langt nær har vore fullfinansierte for kommunane, f.eks. bemannings- og pedagognorm i barnehagar, innføring av lærarnorm og gratis kjernetid i barnehagar – som sagt: gode intensjonar, men det har også ein pris. Det blir av dei same medlemmene peika på at «det er avgjørende at også kommunene tar ansvar for å sikre at barnehagene og skolene har tilstrekkelig kompetanse og kultur til å skape inkluderende fellesskap». Dette trur – og veit – eg at kommunane jobbar med kvar dag. Det er i stortingsmeldinga føreslått over 60 konkrete tiltak som skal bidra til ein styrkt tidleg innsats, men ut av ingenting blir det ikkje noko. Om det ikkje følgjer med ressursar, kva skal då kommunane prioritere bort? Det er dessverre gjennomgåande i heile meldinga at ansvaret blir lagt over på andre, spesielt kommunane. Vi i Senterpartiet har i forslag til alternativt budsjett sett av midlar til kommunane for å løyse desse oppgåvene, og meiner at det støtt skal følgje midlar med nye oppgåver. Det forventar vi at regjeringa òg vil gjere, slik at vi får tidleg innsats tett på.
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-04-24:
Denne saka handlar ikkje om å vere for eller mot fritt skuleval, men om kven som skal bestemme kva modell ein skal ha. Er det fylkeskommunen, eller er det regjeringa – eller Stortinget? Det heiter seg at fylkeskommunen skal ha ein aktiv rolle som samfunnsutviklar, som skal mobilisere og koordinere, og det blei sagt så fint då fylkeskommunane blei slått saman med tvang, at det skulle gjere dei meir robuste, sterkare og meir i stand til å ta ei større rolle og fleire oppgåver. Ei av dei største oppgåvene som fylkeskommunane har, er nettopp vidaregåande opplæring. Difor blir det heilt merkeleg at regjeringa då skal overstyre fylkeskommunane for å presse gjennom sin politikk i alle fylke og bestemme at det skal vere eit såkalla fritt skuleval – som er karakterbasert inntak. I mitt fylke, Oppland, var dette ei sak i fellesnemnd med Hedmark den 19. juni 2019, med vedtak om forskrift for inntak til vidaregåande skule etter ein brei høyringsprosess, og ein god og sakleg debatt for eller imot. Slike vedtak har fylkesting gjort før, og no i samband med regionreforma. Då vi så kom til august 2019, kom plutseleg regjeringa med beskjed om at dei ynskte fritt skuleval i alle fylke. Dei ville overstyre dei prosessane og vedtaka som var gjorde. Dette skal altså ikkje fylka kunne velje fritt sjølve likevel. Senterpartiet ser på dei vidaregåande skulane som eit viktig ledd i regional utvikling, i tett samarbeid med lokale behov, både offentlege og private. Difor er det både riktig og rett at fylkeskommunane sjølve skal bestemme kva som er best i fylket deira, og som gjev dei beste løysingane for dei. Men uavhengig av modell vil det støtt vere nokon som blir skuffa, eller grensetilfelle, men det òg kan løysast i Innlandet, som det blei peika på her før. Målet med regionreforma til regjeringa var å få større og meir funksjonelle fylkeskommunar som skulle styrkje både lokaldemokratiet og vekstkrafta, og at det skulle leggje grunnlaget for betre samarbeid med andre regionale aktørar og gje ei styrkt samfunnsutvikling – ei samfunnsutvikling i alle delar av landet, ut frå regionale fortrinn, føresetnader og prioriteringar. Og så skal ikkje fylkeskommunane eingong få bestemme sjølve kva modell som passar best for deira eige fylke – så mykje for lokaldemokratiet. Det skulle berre mangle om ikkje fylkeskommunane skulle ha retten til sjølve å avgjere kva type opptaksmodell ein ynskjer, og som er mest føremålstenleg for deira eige fylke.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2020-04-24:
Alle vet hvor forskjellige barn kan være. Det er jo til og med søsken som kan være så ulike at man spekulerer på om de har samme foreldre. Disse ulikhetene hos barna er viktig å ta vare på, for det er disse ulikhetene som skaper disse ulike og unike barna, ungdommene og voksne resten av livet. For Fremskrittspartiet er det viktig at man ser hver enkelt. Det er også viktig at den enkelte får den oppfølgingen de trenger, og at det er barnehagen og skolen som skal tilpasse seg barna, ikke omvendt. Barna skal få lov til å utvikle seg, de skal lære og mestre, uansett bakgrunn, forutsetninger eller behov. Derfor er det så viktig med tidlig innsats, og at man får et inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO, slik denne stortingsmeldingen legger opp til. En god oppstart i en dyktig barnehage har stor betydning for ferden videre. Stortingsmeldingen dekker mange områder, og det er også veldig viktig å få til ordninger som gjør at de forskjellige områdene kan snakke med hverandre, altså at barnehagen snakker med grunnskolen, at grunnskolen snakker med videregående skole, slik at de som starter i barnehagen, skal føle seg verdsatt og ivaretatt gjennom hele opplæringsløpet til de er ferdige, i hvert fall på videregående. Meldingen legger jo også opp til at man må se på hver enkelt, slik at hver enkelt elev får bedre utbytte av den læringen, og da synes jeg det er veldig bra at det legges opp til at kommunene selv skal få prøve ut flere modeller på dette området med fleksibel skolestart. For man må jo tenke på at barna skal være mottakelige for den læringen de får, og da vil også språket være viktig. Det gjelder barn i barnehagen, men spesielt når de skal begynne på skolen. Da må det være en forutsetning at de kan språket såpass godt at de får utbytte av undervisningen. På den andre siden er det også viktig å få til en enda bedre spesialundervisning, som er tilpasset hvert enkelt barn. I dag er det fortsatt noen kvalitetsforskjeller på de ulike områdene som meldingen dekker. Kvaliteten har jo løftet seg mye de siste årene, men det er viktig at vi ikke stopper det kompetanseløftet som vi har startet. Stortingsmeldingen inneholder heldigvis en rekke forslag som vi i Fremskrittspartiet har jobbet for i mange år, og vi støtter derfor i all hovedsak opp om intensjonene og forslagene til tiltak som meldingen legger opp til.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2020-04-24:
Jeg går ut fra at det er den store interessen for denne saken som gjør at stortingspresidenten har overtatt ledelsen av møtet, og at vi har opptil flere statsråder til stede i salen! Saken dreier seg enkelt og greit om hvem som skal ha tilgang til norske flyplasser og andre anlegg innen luftfarten, og hvilke regler vi skal ha for å regulere dette. Luftfartstilsynet gjennomfører bakgrunnssjekk av personer som skal ha tilgang til slike anlegg. Luftfarten preges av høy sikkerhet og klare regler, bl.a. om hvem som skal ha tilgang til viktig infrastruktur. Personer som representerer en sikkerhetsrisiko, er det ikke ønskelig at får tilgang til sikkerhetsbegrensede områder innen luftfarten. Det er her spørsmålet om såkalt akkreditering kommer inn. Krav om akkreditering gjør at det kan foretas søk i politiets og PSTs registre, slik at en kan finne ut om personer representerer en sikkerhetsrisiko. De vil vi ikke at skal ha adgang til anlegg innen luftfarten. Det er allerede i dag krav om akkreditering for personer som skal ha tilgang til sikkerhetsbegrensede områder innen luftfarten, og forslaget fra regjeringen er, slik komiteen vurderer det, en presisering av gjeldende rett. Det er viktig at vi har gode ordninger for dette, noe komiteen understreker i innstillingen. Komiteen er helt enig her. Regjeringen jobber med et nytt helhetlig regelverk på dette feltet. Fra Arbeiderpartiets side vil jeg da påpeke at det i dette arbeidet er viktig å ivareta rettighetene til de ansatte i luftfarten, og at vi har et regelverk som ivaretar de ansattes rettigheter. Vi skal ha strenge regler, men de må også ivareta de ansattes situasjon og rettigheter. Dette kan vi komme tilbake til senere. Noe mer skulle det vel i grunnen ikke være nødvendig å si i saken.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-04-24:
Eg vil takke representanten Myrli for ei god utgreiing av denne saka, og eg vil takke Stortinget for den behandlinga som er gjennomført. Eg er veldig glad for at det er ein samrøystes komité som sluttar seg til framlegget, nettopp fordi sikkerheita ved lufthamnene er veldig viktig. I lys av at Myrli hadde ei så god forklaring av saka, vil eg eigentleg berre leggje til nokre få føringar. I juli 2018 blei staten saksøkt av to personar som ikkje fekk godkjent akkreditering. Dei meinte at Samferdselsdepartementet ikkje hadde heimel i luftfartslova til å vedta forskriftsendringa. Staten tapte i første instans. Staten anka saka til lagmannsretten. Rettssaka i lagmannsretten blei gjennomført 12. februar 2020, og dom i saka fall 12. mars 2020. Der fekk staten medhald. Motparten har no anka saka inn for Høgsterett. Samferdselsdepartementet er saksøkt i ytterlegare ei sak som gjeld akkreditering, men den rettssaka er stansa etter krav frå motparten medan ein ventar på avgjerd i ankesaka. For å sikre at me har heimel til å utføre akkreditering av den som skal arbeide på sikkerheitsavgrensa område på ei lufthamn, har Samferdselsdepartementet føreslått denne endringa av luftfartslova. Eg kan i tillegg opplyse om at EU no har vedtatt endringar i det felleseuropeiske regelverket om bakgrunnssjekk. Endringa inneber bl.a. at frå 31. desember 2020 er det krav om at kontroll av etterretningsopplysningar og all relevant informasjon skal inngå som ein del av ein utvida bakgrunnssjekk. Det er mogleg at ikraftsetjing av dette regelverket vil bli utsett på grunn av situasjonen me no har med covid-19. Denne endringa er tilsvarande den bakgrunnssjekken me utfører i Noreg i dag. Samferdselsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet er i gang med å greie ut utforminga av ei permanent ordning for kontroll av personar som har tilgang til sikkerheitsavgrensa område no. Forholda som er påpeikte i innstillinga av komiteens medlemar frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, vil bli følgde opp i arbeidet med den permanente ordninga. Det håper eg dei medlemane merkar seg.
Frida Melvær (Høyre), 2020-04-24:
Eg vil òg få takke komiteen for eit utruleg godt samarbeid i denne saka. Koronakrisa set definitivt òg oss stortingsrepresentantar på prøve, og det går fort i svingane når vi skal einast om viktige tiltak for bedrifter, på svært kort tid. Eg vil særleg rette ei stor takk til leiaren av justiskomiteen, som har leia dette arbeidet på ein framifrå måte. Proposisjonen vi behandlar i dag, inneheld ei rekkje tiltak for å gjere rekonstruksjonsprosessen for bedriftene enklare og meir effektiv. Det overordna målet med desse endringane er at fleire bedrifter skal ha eit enklare regelverk å halde seg til, i tillegg til at tiltaka skal bidra til at fleire bedrifter overlever ein potensiell konkurs. Mellom anna opnar vi for at forhandlingar om rekonstruksjon kan innleiast tidlegare enn i dag, og det skal verte lettare å vedta ein rekonstruksjonsplan. I tillegg opnar vi for at det skal verte lettare å selje bedrifta og gjere om gjeld til aksjekapital. Det vert òg opna for at bankane kan få førsteprioritet for pantet sitt dersom dei kjem bedriftene i møte med nye lån. Frå Stortingets side har alle partia i justiskomiteen sikra at i dei tilfella der retten vel ikkje å nemne opp kreditorutval, skal tilsette i alle bedrifter vere med på drøftingar i samband med dette. Alle partia i komiteen er òg einige om at det er viktig at denne retten vert sikra for dei tilsette, òg i små og mellomstore bedrifter. Vi er òg einige om at regjeringa undervegs skal vurdere om lova fungerer etter føremålet, og at det i denne vurderinga skal takast omsyn til om lova hjelper bedriftene til lengre levetid, og at interessene til tilsette og aksjonærar er best mogleg beskytta. Ei fortløpande evaluering av lova er særleg viktig i ei lite føreseieleg tid, og det er viktig å ha eit godt grunnlag for å evaluere tiltaka, slik at dei anten kan forlengjast eller endrast til det beste for bedriftene. Eg vil gjerne òg knyte ein kommentar til levetida til lova. Vi meiner at lova må få god tid på seg til å fungere. Rekonstruksjonsprosessar pleier å ta lang tid, og dersom regjeringa skal ha eit godt grunnlag for å evaluere lova, er det etter vår oppfatning nødvendig at ho skal få verke fram til 1. januar 2022 – slik regjeringa har føreslått. Eg vil gjerne òg få grunngje kvifor regjeringspartia ikkje støttar forslag nr. 1, frå Arbeidarpartiet og SV. Det har sin bakgrunn i at vi ikkje ønskjer å definere kva som reknast som ei lita bedrift på bakgrunn av eit konkret tal på tilsette. Det kan vere behov for forenkla reglar for bedrifter som har meir enn 30 tilsette, og det kan òg vere behov for å bruke dei alminnelege reglane for bedrifter under 30 tilsette. Vi ønskjer at dette skal vurderast i kvart enkelt tilfelle, slik at bedriftene følgjer det regelsettet som passar best for situasjonen i den enkelte bedrifta. For regjeringspartia har omsynet til fleksibilitet i kvart enkelt tilfelle vore avgjerande for å lande på denne konklusjonen. Eg vil gjerne igjen takke for et godt samarbeid i ein hektisk lovgjevingsprosess. Ein så stor grad av semje på tvers av partilinjene viser at vi evnar å samarbeide godt når landet og bedriftene våre verkeleg treng oss.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-04-24:
La meg starte med å gi ros til justisministeren og regjeringen for at man har fått denne saken raskt til Stortinget. Samtidig vil jeg gi ros til vår komitéleder og til komiteens gode samarbeid, og for at man har håndtert saken raskt, som komitélederen påpekte, på under én uke. Det er viktig. Det er viktig når vi ser de signalene vi må ta inn over oss, når vi leser i media hver eneste dag – sist i dag, med SSBs beskrivelse av nedgang i bruttonasjonalprodukt – om det som er mørke skyer på himmelen i tiden fremover. Det er en realitet, det må vi forholde oss til, og det må vi også tilpasse oss så godt som mulig. Dette mener jeg er en svært god lov, for den gir muligheter til bedrifter som på lang sikt kan ha et stort potensial, og som på lang sikt i høyeste grad er levedyktige, men som i en akutt situasjon her og nå står i fare for å gå konkurs. Rekonstruksjon vil i den sammenheng være et alternativ som betyr at vi kan redde flere bedrifter og legge grunnlaget for å ta vare på flere arbeidsplasser. Det kan kun være av det gode. Jeg vil til og med kanskje gå så langt som til å si – og dette vil man jo komme tilbake til, for denne loven er midlertidig, som flere har vært inne på – at det kan være mye som taler for at det uansett er riktig å ha denne typen åpning og bestemmelse. Jeg registrerer at man i media litt sånn populært har omtalt dette og sammenliknet det med det amerikanske systemet med «Chapter 11». Det er kanskje ikke en helt håpløs sammenlikning, for jeg tror mange har observert at det systemet man har i USA, som kanskje legger til rette for et mer dynamisk næringsliv, har man lyktes med. Det kan være at man i den prosessen som vil komme i forbindelse med en permanent lov, hvor man høster erfaringer og gjennomgår dem, kanskje også kan gjøre loven enda bedre. Men vårt utgangspunkt er at dette er svært godt. Jeg er glad for at Stortinget viser vilje og evne til å ta inn over seg den krisen vi står i. Dette er en alvorlig krise og en utfordring for næringslivet og arbeidsplassene i tiden som kommer. Stortinget viser seg også nå som stort, tar ansvar og håndterer det, på tvers av alle partier, så godt vi kan. Vi kommer med nye regler som legger til rette for at vi kan gjøre nettopp dette – redde bedrifter og arbeidsplasser. Det er mange som kjenner på usikkerhet der ute. Da er vår første jobb som tillitsvalgte i nasjonalforsamlingen å sørge for at vi gjør alt det vi kan for å ta vare på arbeidsplassene til folk flest der ute. Jeg takker for samarbeidet. Jeg mener nok en gang at vi her ser Stortinget på sitt beste, i samarbeid med regjeringen: Vi får frem saker raskt og kommer med gode beslutninger som gjør oss – gitt den vanskelige situasjonen – best mulig i stand til å håndtere krisen.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2020-04-24:
Først vil eg få takke dei andre medlemene i komiteen for eit godt samarbeid i ei svært rask behandling av denne proposisjonen, og ein særleg takk til saksordførar Vågslid for ein kjempegod innsats. Senterpartiet er oppteke av å hjelpe både bedriftene og arbeidsfolk i desse vanskelege tidene, og det har vi bidrege til m.a. gjennom dei breie forlika som er inngått her på Stortinget dei siste vekene. Ein del bedrifter har kome eller vil dessverre kome i ein svært vanskeleg økonomisk situasjon som følgje av koronapandemien og dei restriksjonane som er sette i verk. Eit lovverk som bidreg til både ein raskare prosess og større fleksibilitet, er viktig for å unngå unødvendige konkursar og tap av arbeidsplassar framover. Effektive rekonstruksjonsreglar kan bidra til at bedrifter som i normale tilfelle er lønsame, i større grad kan reddast og verdiane sikrast. Det er viktig for Senterpartiet at den mellombelse lovendringa faktisk oppfyller intensjonen med endringa. Derfor ønskjer vi at regjeringa følgjer med på korleis lova blir brukt, og at dei eventuelt raskt kjem tilbake til Stortinget med forslag om endring viss det skulle vise seg nødvendig. I samband med ein rekonstruksjonsprosess er det viktig at dei tilsette i både små og store bedrifter får ta del i prosessen, og at dei blir høyrde undervegs. I dette lovutkastet er det ikkje definert kva som skal reknast som små bedrifter. Det er fordelar og ulemper ved å setje eit fast tal på t.d. kor mange arbeidstakarar det skal vere i ei bedrift for at ho skal kunne reknast som lita. Senterpartiet er einig med fleirtalet i at ein bør unngå ei talfesting i lovteksten, fordi vi meiner det no er mest tenleg. Ikkje minst merkar vi oss at departementet i proposisjonen legg opp til at ein nærare definisjon av små bedrifter skal kome i forskrift. I tråd med det vi skriv om løpande evaluering i merknadene, og at regjeringa må gjere framlegg til endringar om det er nødvendig, er det klart at definisjonen på små bedrifter òg er noko regjeringa må følgje med på verknaden av framover. Sjølv om dette blir fastsett i forskrifter og slik ikkje må til Stortinget igjen, vil det vere naturleg at regjeringa vurderer endringar også i dei komande forskriftene viss det etter kvart viser seg at den første definisjonen av små bedrifter som regjeringa set, ikkje er tenleg eller har negative sider. Det er ingen tvil om at justisministeren og Stortinget har snudd seg raskt rundt då regjeringa kom med dette forslaget, og eg håper at denne raske behandlinga vil vere til hjelp for den enkelte bedrifta i denne krevjande situasjonen.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-04-24:
Det er jo god tradisjon i denne salen for at saksordføreren takker for et godt samarbeid med komiteen. I denne saken er det grunn til å takke for et spesielt godt samarbeid, når man ser på at komiteen har bidratt velvillig til rask ekspedering og et bredt flertall. I proposisjonen foreslås det en midlertidig lov om forvaltning av personell i Forsvaret for å avhjelpe konsekvenser av covid-19. Formålet er å sikre at Forsvaret kan opprettholde den operative evnen, beredskap og styrkeproduksjon gjennom covid-19-epidemien. Lovforslaget gir Forsvaret en begrenset beordringsmyndighet overfor sivilt tilsatte der dette er strengt nødvendig for å ivareta lovens formål. Forslaget gir dessuten Forsvaret myndighet til å iverksette strengt nødvendige tiltak, både i og utenfor arbeidstid, overfor militært ansatte, tjenestepliktige inne til tjeneste og sivilt tilsatte. Forsvaret består av en rekke ulike personellkategorier, og arbeidsgiverens forvaltning av disse framgår av ulike lovgrunnlag. For å sette Forsvaret bedre i stand til å opprettholde den operative evnen, evnen til beredskap og styrkeproduksjon i en særlig krevende tid for landet framlegges dette lovforslaget. Jeg velger å gjøre det kort. Flertallet er bredt. Saken er behandlet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-04-24:
Det er på sin plass også fra min side å takke komiteen for godt og raskt arbeid, godt effektuert. Jeg vet at i disse tider er det sånn at veldig mye av arbeidet til Stortinget retter seg mot direkte koronarelaterte saker. Denne er egentlig litt på siden; den handler om at Forsvaret skal ha en mulighet til å gjøre det Forsvaret egentlig skal, i framtida. Premisset er at det aller meste allerede er løst på frivillig basis lokalt der ute. Det synes jeg er bra. Det gjør det også lett å si at frivillighet skal ligge i bunnen, og så skal dette være en lov som gir oss en sikkerhetsventil hvis vi kommer så langt at vi har behov for å beordre. Jeg registrerer at det er bred forståelse for lovforslaget. Jeg takker for at komiteen har vært kjapp i saksbehandlingen. Så har jeg ikke tenkt å bruke noe særlig mer tid på det. Takk for godt arbeid.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-04-24:
Unnskyld, president. Egentlig prøvde jeg å gi representanten Lysbakken en mulighet til å få tatt en replikk på meg, siden det var det han egentlig ønsket da han sprang opp. Jeg vil bare kort kommentere innlegget til Lysbakken. Vi er helt enig i det som er praksis i dag. Vi har veldig godt samarbeid med organisasjonene. Det er stor fleksibilitet ute, så dette får man til. Allikevel har forsvarssjefen et ønske om at hvis ting skjer – og ting kan skje fort i den krisen vi er i nå – vil han ha den muligheten. Derfor mener vi at lovforslaget er både forholdsmessig og nødvendig. I praksis er hittil alt det som representanten Lysbakken beskrev her oppe, det som virkelig skjer.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-24:
SV foreslår å si nei til det midlertidige lovforslaget som er lagt fram fra regjeringen. Det er ikke fordi vi ikke ser behov for å kunne sette i verk smitteverntiltak raskt i Forsvaret, eller den viktige rollen Forsvaret kan spille i den situasjonen vi er i, men ganske enkelt fordi vi mener erfaringen til nå er at dette lar seg løse på en god måte gjennom avtaler, og også rett og slett gjennom frivillighet, fordi de sivilt ansatte i Forsvaret har vist at de er svært villige til å strekke seg langt og ta i et tak for å sørge for at vi kommer godt gjennom denne situasjonen. Eksemplene på det er mange, som ansatte som stepper inn f.eks. i renholdet der det ikke har kunnet fungere som det skal – stor fleksibilitet når det gjelder å få gjennomført smitteverntiltak. Da mener jeg at den klare innsigelsen og rådet som kommer, særlig fra Norsk Tjenestemannslag, om ikke å vedta en sånn lov nå, skal tas på alvor fordi følelsen av tillit og dugnadsånd er veldig viktig i denne situasjonen, og da bør vi ikke vedta denne typen tiltak med mindre vi er helt, helt sikre på at det er nødvendig. Erfaringen til nå og det veldig klare signalet vi får fra fagforeningene, er at man ikke bare er villig til, men ønsker å strekke seg. Dermed bør vi gjøre dette på den norskeste måten, og det er gjennom samarbeid, avtaler og den entusiastiske frivillighet som vi ser at veldig mange ansatte i Forsvaret nå møter denne situasjonen med. På det grunnlaget mener vi at dette lovforslaget er uforholdsmessig og unødvendig, og vi kommer til å stemme mot det i dag. Så har vi levert noen merknader, ut fra en erkjennelse av at dette kommer til å bli vedtatt, der vi sier litt om hvordan vi mener det bør håndheves når loven, etter alt å dømme, kommer på plass – mot våre stemmer.
Tina Shagufta Munir Kornmo (Venstre), 2020-04-24:
Som vararepresentant i en ny komité vil jeg først bruke anledningen til å takke de andre representantene for en rask og effektiv behandling av saken. Det er inspirerende å se at vi i disse ekstraordinære tider kan stå sammen om en effektiv behandling av saker som er avgjørende for å sikre norsk beredskap og forsvarsevne, og det er en styrke at vi har en tilnærmet enstemmig komitéinnstilling. Vi står i en spesiell situasjon. Situasjonen er ny og ukjent for mange av oss, og vi har måttet innføre tiltak som griper kraftig inn i folks hverdag. Samtidig gjør vi det på en måte som ivaretar demokratiet vårt og de grunnleggende frihetene som gjør landet vårt til et fritt samfunn. Forsvarets evne til å ivareta Norges suverenitet er en garantist for det frie samfunnet som vi lever i. Samtidig står Forsvaret med sine spesielle forutsetninger i en særskilt posisjon i disse dager. Både sivilt og militært personell er utsatt for smitte, og konsentrasjonen av begge personellgrupper gjør at Forsvaret er særlig sårbart for eventuelt utbrudd. For å håndtere slike utbrudd har Forsvaret i dag en beordringsmyndighet overfor militært personell. Denne kan de bruke for å begrense spredning både innenfor og utenfor regulær arbeidstid. I dag har ikke Forsvaret samme anledning til å ta slike inngripende avgjørelser på vegne av sivilt personell. Under normale forutsetninger ville ikke dette vært en utfordring, men fordi en tredjedel av Forsvarets personell er sivilt ansatt, setter dagens regler Forsvaret i en krevende situasjon. Forsvaret trenger derfor regler som gjør at de har nødvendig myndighet til å begrense smitteutbrudd blant personell, og ivareta sin grunnleggende samfunnsfunksjon. Komiteen stiller seg bak regjeringens forslag om en lovendring under en klar forutsetning av at den skal være tidsavgrenset. Jeg forstår at sivilt personell kan føle dette som et tøft inngrep i deres hverdag, men vil understreke at i disse usedvanlige tider er vårt førsteansvar å sikre Forsvaret de forutsetningene som er nødvendige for å etterleve en rolle som ingen andre kan fylle. Vi vet ikke hvor lang tidshorisont vi har foran oss før vi får koronapandemien under langsiktig kontroll. Inntil da må vi belage oss på å leve i en litt annen hverdag. Den hverdagen kjenner jeg daglig som sykehuspersonell, og det gjør også andre hver dag. Som folkevalgte har vi et ansvar for våre kvinner og menn i uniform og det viktige samfunnsoppdraget de har. Det er også med disse i tankene at jeg i dag stiller meg helhjertet bak regjeringens forslag, slik et overveldende flertall av representantene i utenriks- og forsvarskomiteen har gjort i forbindelse med komitébehandlingen.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2020-04-24:
Jeg stemte feil.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-04-17:
Jeg foreslår Solveig Schytz.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2020-04-17:
Jeg vil starte med å takke komiteen for godt samarbeid ved behandlingen av denne proposisjonen. At alle får de helsetjenestene de trenger, når de trenger det, er viktig både for tryggheten vår og for livskvaliteten vår. For å sikre gode helsetjenester er vi avhengig av trygt og sikkert medisinsk utstyr, og det er kanskje sjelden vi har vært mer bevisste på det enn vi er akkurat nå. Saken gjelder forslag til lov om medisinsk utstyr for å gjennomføre to EU-forordninger om medisinsk utstyr og in vitro-diagnostisk utstyr i norsk rett. Gjennom dette regelverket styrker vi pasientsikkerheten ved at trygg og sikker bruk av medisinsk utstyr fremmes. Vi sørger også for et enhetlig regelverk i EØS-området, som også vil bidra til å fremme innovasjon av medisinsk utstyr og sikre at det er trygt når det plasseres i markedet. Det vil fortsatt være Statens legemiddelverk som vil være fag- og tilsynsmyndighet for medisinsk utstyr. Det er et flertall i komiteen som står bak forslaget til lov og gjennomføring av forordningene i norsk rett. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har fremmet egne forslag i innstillingen, som jeg regner med at de vil ta opp og argumentere for på egen hånd. Jeg vil kort kommentere noe av det som er tatt opp i innstillingen. Flere har tatt opp spørsmålet om det vil skape usikkerhet knyttet til egentilvirkning av utstyr i sykehus. Til det vil jeg si at vi allerede i dag har regulering av egentilvirkning av utstyr i Norge. Gjennomføringen av disse forordningene i norsk rett vil ikke medføre noen særlige endringer fra de nasjonale reguleringene vi allerede har, og norske helseinstitusjoner vil være i stand til å oppfylle de kravene som stilles. Så vil jeg også bare knytte en kort kommentar til det som går på regulering av genetiske selvtester. Det er helt korrekt – som en enstemmig komité skriver – at genetiske selvtester også er omfattet av denne forordningen, men det denne forordningen regulerer, er når noe kan omsettes på markedet, hva som skal til for at en test blir godkjent. Men om testene skal brukes eller ikke, vil, som komiteen også påpeker, reguleres av bioteknologiloven.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-04-17:
Jeg vil først benytte anledningen til å takke helseminister Bent Høie for den jobben han har gjort så langt knyttet til koronaepidemien – det er jo i dag første gang vi er tilbake i salen for å diskutere helsesaker – og ønske lykke til videre med det arbeidet som ligger foran. Jeg skal ikke holde noe langt innlegg knyttet til disse to EØS-sakene, men ønsker å ta opp særlig to ting. Det ene er det som representanten Holm Lønseth var innom nå til slutt knyttet til genetiske selvtester. Som det framkommer av innstillingen, vil Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV foreslå et forbud mot genetisk selvtesting av barn i forbindelse med bioteknologiloven. Istedenfor å ta en replikk tenkte jeg at jeg heller kunne oppfordre helseministeren til å si noe om det i sitt innlegg og bekrefte at vi faktisk har den anledningen vi ønsker til å regulere det i bioteknologiloven, i og med at det har blitt problematisert av noen av høringsinstansene. Så det er fint om man kan få en vurdering av det. I tillegg har vi de siste dagene fått informasjon om at EU vil utsette virketidspunktet for den forordningen vi nå behandler, til 2022, og jeg vil gjerne høre hvilke konsekvenser det eventuelt vil få, sett fra helseministerens side. Til slutt vil jeg ta opp det forslaget som Arbeiderpartiet er med på i sak nr. 3.