Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Folket har valgt fellesskolen framfor de kommersielle private skolene. Høyres ideologiske rop om flere private skoler i 2005 forblir et rop i skogen. Vi stoppet privatskolesøknadene de hadde godkjent, og siden har ingen etterlyst disse plassene. Sannsynligvis er dette et tegn på at kommersielle private skoler i Norge aldri har vært et ønske blant elever, foreldre eller lærere – bare hos Høyre og de borgerlige vennene deres. I motsetning til da Høyre styrte utdanningsfeltet, har det blitt ideologisk ro i debattene om skolen nå. Lærerne protesterer ikke lenger, elevene går ikke lenger i demonstrasjonstog mot nasjonale prøver, og foreldre opplever at de blir hørt. Når det er ro, er det lettere å konsentrere seg om de viktige oppgavene i skolen. Skolen trenger ikke flere reformer, men den trenger politisk oppmerksomhet – nasjonalt og lokalt. Vi vil gjennomføre nødvendige tiltak for skolen uten at skolen blir en ideologisk slagmark. Derfor lytter vi til skolen, til arbeidslivet og til forskerne. Vi må snakke skolen opp, ikke ned. Ingen blir bedre av bare å høre hvor dårlige de er. En god utdanningspolitikk må alltid være underveis, fordi utfordringene i utdannings- og arbeidslivet er i stadig og raskere forandring. De siste tiårene har norsk næringsliv vært nødt til å gjennomføre omstillinger som har ført til færre ansatte med lavt utdanningsnivå, samtidig som man har økt produksjonen av varer og tjenester som krever kvalifisert arbeidskraft. Norge er i dag det landet i OECD som har lavest andel av arbeidsstyrken i yrker som ikke stiller krav til utdanning. Om 15 år vil behovet for ufaglært arbeidskraft utgjøre bare 3,5 pst. av arbeidsstyrken. Det er ikke mulig å forutse nøyaktig hvilken kompetanse som skal til for å møte utfordringene om 20 eller 50 år, men det vi vet, er at vi må sikre alle gode grunnferdigheter, og vi må sikre at alle har den omstillingsevnen som trengs for å møte framtiden. Derfor er regjeringens arbeid mot frafall på videregående skole så viktig, fordi framtiden avhenger av det – både Norges framtid og framtiden til den enkelte ungdom. Vi trenger tett oppfølging, tilpasset opplæring og tidlig innsats. Vi trenger flere og bedre lærere, en sterk og kompetent skoleledelse, og vi trenger ansvarsfulle skoleeiere. Jeg vil gjerne framheve et noe underkommunisert moment: De nevnte tiltakene, som vil bidra til økt gjennomføring og mindre frafall, kommer også de skoleflinke elevene til gode. Myten om at skoleenerne ikke blir sett hvis politikerne satser på å redusere frafall, må legges død en gang for alle. En sterk skoleledelse er bra for alle elevene. Tilpasset opplæring er bra for alle elevene. Flere og bedre lærere er bra for alle elevene. Men veien til tilpasset opplæring og muligheter for skoleenerne er ikke gjennom et rigid nivådelingssystem. En rekke avisoppslag har avdekket at en del skoler i Høyre-styrte Oslo opererer på denne måten, selv om det er i strid med opplæringsloven. Rigid nivådeling er med på å sette elevene i bås, og det er ikke fleksibelt nok til å gi elevene muligheten til å forbedre seg eller til å strekke seg lenger. Fremskrittspartiet har på sin side uttrykt at de vil at man bredt over skal ha nivådeling i matematikkfaget, at såkalt flinke elever skal gå i én klasse, mens de som tidlig får merkelappen som mindre flinke, skal gå i en annen. Dette gir de uttrykk for og uten å ha forskningsmessig dekning for at det bidrar positivt til læringen, snarere tvert imot. Igjen: Dette er en form for ideologisering av skolen fra Fremskrittspartiets side, som ikke kommer elevene til gode. Det samme gjelder andre forslag fra borgerlig side om mer individualisering og mindre fellesskap i klasserommene, om rangering av skolene og karakterer fra femte klasse. Dette har ikke støtte i forskningen. Dette har ikke støtte blant skolens egne folk. At Høyre, som tar mål av seg å være et kunnskapsparti, ikke ser ut til å legge kunnskap om hva som faktisk fungerer i skolen, til grunn for sin politikk, er i beste fall forunderlig. At Fremskrittspartiets representant Tord Lien i sitt innlegg sier at han vil avideologisere debatten om skolen, og samtidig står for denne typen ideologiske forslag, er bare underlig. Arbeiderpartiet og regjeringen vil ha en god offentlig fellesskole. Vi vil at skolepolitiske tiltak skal være forskningsbaserte. Vi vil lytte til skolen og til fagfolk. Borgerlig ideologisk støy skal ikke stå i veien for dette.