Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2002-06-21:
Hovedmålene for den økonomiske politikken er arbeid til alle, økt verdiskaping, videreutvikling av det norske velferdssamfunnet, rettferdig fordeling og bærekraftig utvikling. Regjeringen legger stor vekt på å følge retningslinjene for en forsvarlig, gradvis økt bruk av oljeinntektene i økonomien. En raskere og dermed større bruk av oljepenger enn det vi har lagt opp til, vil føre til økt press og enda større utfordringer for konkurranseutsatt virksomhet. Regjeringen vil bl.a. bruke oljeinntekter til å redusere skatter og avgifter, slik at vekstevnen i økonomien kan styrkes. Allerede vedtatte skattelettelser, bl.a. fjerning av investeringsavgift og reduserte avskrivningssatser, innebærer skattelettelser fra 2002 til 2003 på over 9 milliarder kr bokført. Disse lettelsene støttes langt på vei av et bredt flertall i Stortinget, også av Arbeiderpartiet. Revidert nasjonalbudsjett viser at skatte- og avgiftsinntektene i år blir høyere enn tidligere antatt. Dette gir mulighet til å prioritere viktige formål på utgiftssiden i budsjettet. Jeg er derfor glad for at vi gjennom en avtale med Fremskrittspartiet har fått flertall for en betydelig satsing på helse, på kommuneøkonomi og på forsvar. I det hele: Budsjettet for 2002 – både høstens behandling og nå ved revidert – viser at hovedlinjene i Regjeringens forslag går igjennom med begrensede endringer, særlig i forhold til under tidligere regjeringer. Denne våren viser at Regjeringen har et godt grunnlag for å styre. Vi kan oppnå flertall i tre ulike retninger, og det har vi da også lyktes i: Vi har avtale med Fremskrittspartiet om revidert nasjonalbudsjett og kommuneøkonomien.Vi har avtale med Arbeiderpartiet om rammene for Forsvaret.Vi har avtale med SV om opprettelse av et distriktsfond, og ellers et samarbeid med SV om en offensiv klimapolitikk og gode etiske retningslinjer for bio- og genteknologi. Dette er bare for å nevne noen av de store og viktige sakene denne våren. Den siste tiden har vært preget av en debatt om såkalt stortingsregjereri. En regjering uten flertall i Stortinget må være forberedt på å justere kursen i enkeltsaker. Det vil også være saker hvor en mindretallsregjering får nederlag i Stortinget. Det er ikke oppsiktsvekkende, men det er heller ikke grunn til å overdramatisere det. En opptelling av avstemninger i salen viser at regjeringspartiene har fått gjennomslag i 93 pst. av avstemningene med dissens. I tillegg kommer de enstemmige sakene. Regjeringen har altså god støtte for sin politikk i Stortinget. Nå sier selvsagt ikke tall alt. Stortinget har som kjent også på eget initiativ gjort vedtak uten regjeringspartienes støtte. Det er ikke uproblematisk at Stortinget utenom budsjettbehandlingen slik gjør vedtak som binder opp store summer uten at de er satt inn i en budsjettmessig helhet. Det går selvsagt en grense for hva Regjeringen kan akseptere i så måte, uten at det får konsekvenser. Vi kan ikke leve med mange vedtak av denne typen. Men grunnen til at vi kan leve med barnehagevedtaket, er at vi er enig i hovedmålene – full barnehagedekning og billigere barnehageplasser, hvor foreldrene etter hvert bare skal betale 20 pst. av kostnadene. Siden det har vært reist spørsmål om det, og jeg har fått forhåndsvarsel om at jeg vil bli spurt i denne debatten også, sier jeg – som jeg også har sagt offentlig – at Regjeringen selvsagt vil følge opp Stortingets vedtak. Men vi er også av stortingsflertallet bedt om å utrede flere forhold, bl.a. finansieringsmodellen. En regjering har en selvstendig plikt til å klargjøre konsekvensene av vedtak og legge de nødvendige opplysningene fram for Stortinget. Det vil også bli gjort. Ved budsjettbehandlingen får Stortinget mulighet til å ta standpunkt til helheten i det økonomiske opplegget for neste år. Etter det første stortingsåret med samarbeidsregjering kan vi konstatere: Det er tatt nye steg i retning av større valgfrihet for den enkelte gjennom bl.a. familiepolitikken, skolepolitikken og skattepolitikkenen mer offensiv miljøpolitikkøkt innsats i kampen mot fattigdom i Norgesolidaritet med verdens fattige og forfulgteøkt innsats for bedre helsetjenester og eldreomsorgmodernisering og forenkling av offentlig forvaltning – kort sagt «Et enklere Norge» Regjeringen vil bygge videre et trygt samfunn basert på tillit til det enkelte menneske og på et solid verdigrunnlag, rettsstatens og demokratiets prinsipper og den kristne og humanistiske kulturarv.