Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-11-19:
Prop. 125 L for 2014–2015 inneholder endringer knyttet til den gjeldende ordningen med koordinator i spesialisthelsetjenesten og ny ordning med kontaktlege i spesialisthelsetjenesten – to forslag som henger sammen. I tillegg fremmes det også forslag om innføring av søksmålsfrister for vedtak som utføres av tre ulike nemnder, som jeg ikke kommer til å kommentere videre i dette innlegget. Vi hører for mange historier om syke mennesker som må forholde seg til mange ulike leger og fortelle sykehistorien sin igjen og igjen. Det er en belastning for alvorlig syke mennesker og deres pårørende, som de bør spares for. Den forrige regjeringen innførte ordningen med koordinator i spesialisthelsetjenesten med tanke på bedre samordning av tilbud og behandling av pasienten. Koordinator til pasienter som har behov for langvarige og koordinerte tjenester, skal sikre nødvendig oppfølging av pasienten og utarbeidelse av individuell plan. Forslag om å gjøre endringer i denne ordningen er kommet på bakgrunn av tilbakemeldinger fra sykehusene, fra spesialisthelsetjenesten, som viser at det er store variasjoner mellom helseforetakene når det gjelder utrullingen av denne ordningen og hvilke fagpersoner som er og har vært involvert i oppfølgingen av den enkelte pasient. Det var den forrige statsråden i Helse- og omsorgsdepartementet som sendte forslaget om å forenkle denne ordningen, ut på høring i juni 2013. Høringsrunden bekreftet også hensiktsmessigheten av å endre hovedregelen om at koordinator må være lege, til at også annet helsepersonell kan utføre denne oppgaven. Også forslaget om at helseforetakene selv må gjøre den riktige vurderingen av hvilken kompetanse koordinatoren bør ha, fikk bred støtte i høringen. Helsetjenesten vår har utrolig mange flinke fagfolk: hjelpepleiere, kirurger, infeksjonsmedisinere, ortopediingeniører, audiologer, onkologer, radiologer, kreftsykepleiere, fysioterapeuter – ja, opp mot 30 spesialiserte profesjoner. Jeg tror disse kan sine fag. Hver og en av dem forvalter kunnskap og ferdigheter som er bygd tålmodig gjennom utdanning, forskning og selvkritisk praksis. Men for alvorlig syke er nok opplevelsen i for mange tilfeller at de må forholde seg til veldig mange, ofte i korte øyeblikk om gangen. Alvorlig syke mennesker må oppleve kontinuitet når de kommer til langvarig og ofte sammensatt behandling i våre sykehus. Det er den helsetjenesten vi jobber for. Arbeiderpartiet mener, i likhet med samtlige partier, at en kontaktlege kan være med og skape trygghet og bedre kommunikasjon. Mange alvorlig syke møter mange ulike leger og hjelpere fra andre profesjoner. Dette innebærer fare for at kommunikasjon og informasjon kan bli for dårlig, og svikt i kommunikasjon vet vi gir risiko for pasientskade. Legenes arbeid på sykehusene med alvorlig syke pasienter må organiseres med kontinuitet som styrende prinsipp. Pasienten må stort sett få møte samme lege gjennom sykdomsforløpet. Bare sånn kan de to bygge gjensidig kjennskap, åpenhet, tillit og trygghet. Ordningen med kontaktlege i de offentlige sykehusene vil styrke tjenesten og pasientens opplevelse av den. Vi i Arbeiderpartiet er ikke overrasket over at privatiseringsreformen fritt behandlingsvalg kan lage litt krøll for denne ordningen. Dette må regjeringen ordne når det er regjeringen som faktisk har skapt utfordringen. En samlet komité ber derfor regjeringen om å sørge for at pasientrettigheter etter spesialisthelsetjenesteloven må gjelde for alle pasienter, uansett hvor de mottar sin behandling.