Søren Fredrik Voie (Høyre), 2004-06-17:
Flertallet i komiteen legger til grunn en klar prioritering av kunnskap og faglige ferdigheter i skolen. Med økt frihet for skoleeiere og skoleledere, kombinert med et historisk høyt nivå på kompetanseheving av lærerne, legges det nå et viktig grunnlag for at norsk skole skal kunne utvikle seg fra det gjennomsnittlige og middelmådige til en skole med resultater blant de beste. Vi gir et viktig bidrag for å kunne skape verdens beste skole i Norge. På mange måter representerer dette en revolusjon i norsk grunnutdanning: fra sentralstyring og sentraldirigering til lokal frihet og lokalt handlingsrom fra sentralt utarbeidede og detaljregulerte læreplaner til klarere målbeskrivelser og resultatkrav fra sentralt vedtatte arbeidsformer og -metoder til stor frihet for den enkelte skole til å velge metode, organisering og arbeidsmåter fra spesialundervisning for de få til tilrettelagt og individuelt tilpasset undervisning for alle elever fra den sentraldirigerte skole til en skole med tillit til den enkelte lærer, skole og skoleleder I tillegg representerer Kultur for læring på mange måter et oppgjør med flere tiårs feilslått enhetsskoletenking, hvor middelmådigheten har fått råde på bekostning av både teoretisk svake og teoretisk sterke elever. Kunnskap, mangfold og likeverd er grunnpilarene i vår nye skole. Til tross for at vi ligger på topp i Europa med hensyn til ressursinnsats, har vi bare scoret middelmådig. I tillegg kommer det dystre faktum at opptil 20 pst. av elevene har forlatt grunnskolen uten å beherske sitt eget morsmål. Stort bedre er heller ikke situasjonen i matematikk. I en tid hvor kunnskap og kompetanse skal være vårt viktigste konkurransefortrinn, kan det ikke fortsette slik. Derfor legges det nå et klarere kunnskapssyn til grunn for undervisningen og arbeidet i skolen. Grunnleggende ferdigheter må læres på en bedre måte. Da først får alle elever like muligheter til å delta i utdanningssamfunnet, arbeidslivet og i sosiale aktiviteter. Gjennom et system med nasjonale prøver følges dette opp, slik at både den enkelte elev, foreldre, skole og skoleeier skal kunne vite hvordan utviklingen er i forhold til læreplanenes mål og forventninger, og kunne sette inn korrigerende tiltak. Regjeringen får gjennomslag for forslagene i meldingen på de aller fleste punkter. På noen punkter med vekslende flertall, men i hovedsak med tilslutning fra Fremskrittspartiet. Med hensyn til grunnskolen har jeg allerede nevnt prioriteringen av grunnleggende ferdigheter og nasjonale prøver. I tillegg innføres 2. fremmedspråk som obligatorisk på ungdomstrinnet. Gjennom en stadig mer internasjonalisert og globalisert økonomi og i samhandling med andre land er gode språkkunnskaper en viktig konkurransefaktor for Norge som nasjon. I denne sammenheng er det grunn til å understreke at faget skal gis en praktisk tilnærming, noe som stiller lærerne overfor nye utfordringer og behov for kompetanseutvikling. Gjennom systematisk vektlegging av grunnleggende tallforståelse og regneferdighet i grunnskolen legges det nå et godt grunnlag for økt interesse for faget matematikk. Dette er på mange måter fundamentet for realfagstudier og ingeniør- og teknologistudier. Innenfor alle disse områdene har søkningen de siste årene vært foruroligende lav, med de negative konsekvenser dette får for både utdanning og nærings- og samfunnsliv som helhet. Selv om det nødvendigvis må ta noen år før vi ser konkrete ringvirkninger, vil denne prioriteringen gi positive resultater. I videregående skole skjerpes kravene til generell studiekompetanse, samtidig som yrkesfagene gis en mer praktisk tilnærming med mer yrkespreget teori enn hva som har vært tilfellet etter Reform 94. Dette er helt i tråd med tilbakemeldinger om behov og ønsker fra elever, arbeidsgivere, høyskoler og universiteter. Flertallet i komiteen støtter også Regjeringens forslag om å innføre opptakskrav til lærerutdanningene. Lærerens betydning for læringsmiljøet i skolen og læringsutbyttet for den enkelte elev, kan neppe overvurderes. Derfor er det avgjørende at vi sikrer oss de beste søkerne til lærerutdanningene, og at vi også klarer å beholde de beste lærerne i skolen. Opptakskrav til lærerutdanningene er et viktig element i en slik strategi. Gjennom behandlingen av stortingsmeldingen er det framkommet klare politiske skiller på flere punkter. Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, i flere sammenhenger med aktiv støtte fra Senterpartiet, er opptatt av å beholde dagens skole med de resultater, eller heller mangel på sådanne, som vi gjentatte ganger har fått dokumentert. Samtidig er de skeptiske både til eksamen, nasjonale prøver og faglige krav. Det er hyggelig å konstatere at disse holdningene ikke lenger har tilslutning i Stortinget, og at grunnutdanningen nå får en nødvendig fornyelse og modernisering som blir meget godt mottatt både i og utenfor skolen.