Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2003-11-05:
Det er gjort mange og lange faglige utredninger omkring både fødetilbud og akuttilbud som nå legges til grunn i helseforetakenes arbeid. Slike tilbud blir betraktet som en spesiell sikkerhetsverdi for et lokalsamfunn, og vekker naturlig nok sterkt engasjement i forbindelse med endringsprosesser. Det gjelder også vurderingen av den akuttmedisinske beredskapen på Rjukan. Jeg har bedt Helse Sør redegjøre for saken. Utgangspunktet har vært å gjennomføre analyser av ulike organisasjonsmodeller av den akuttmedisinske beredskap og totale kapasitet i helseforetaket. Flere modeller er blitt drøftet underveis i denne prosessen internt i foretaket. Den modellen representanten Molvik viser til, er det fra foretakets side ikke gått videre med. Jeg kan bekrefte at følgende anbefaling er lagt fram for styret: Alle driftsstedene i helseforetaket, inklusive Rjukan, beholder akuttmedisinsk funksjon. I modellen som er lagt fram for styret, vil driftsstedet Rjukan være åpent 24 timer i døgnet hver dag hele året, med spesialist i indremedisin, anestesilege, tilgang på akutt røntgen og laboratoriefunksjoner, og med sykepleiere som er kompetente i akuttbehandling. Helse Sør mener den modellen som er lagt til grunn i innstillingen for styret, er i tråd med akuttmeldingen og sosialkomiteens innstilling om akuttmedisinsk beredskap. Helse Sør sier at det ikke legges opp til omfattende endringer av den akuttmedisinske beredskap ved Rjukan sykehus. Dersom det fattes vedtak om slike endringer, vil jeg nøye vurdere dem opp mot de retningslinjer Stortinget har trukket opp i nevnte behandling. Det er påkrevd at det blir satt fokus på omstilling og funksjonsfordeling for sykehusene. I utgangspunktet kan ikke alle sykehusene drive på med alt. Det fører til for små volum og går dermed ut over kvaliteten for befolkningen. Vi må søke etter løsninger som ivaretar både funksjonsfordeling og et godt og desentralisert sykehustilbud. De regionale helseforetakene skal levere gode helsetjenester i samsvar med helsepolitikkens mål. Det er en grunnleggende verdi som vi fortsatt skal ta vare på. Jeg er kjent med at styret for helseforetaket Blefjell sykehus i går vedtok å utsette den såkalte spareplanen, både for å sikre bedre involvering av medarbeiderne og for å avvente budsjettbehandlingen i Stortinget. Å kommunisere omkring behovet for utvikling og omstilling er krevende, også fordi endringer lokalt oppleves som truende, og det kan lett tolkes som et steg i retning av nedleggelse. Jeg mener vi alle har et felles ansvar for ikke alltid å ta utgangspunkt i ytterlighetene når det dras i gang prosesser om det framtidige helsetilbudet. Vi må ha tillit til at fagfolk og de administrativt ansvarlige i helseforetakene også er opptatt av å legge til rette for et best mulig helsetilbud for befolkningen. Men tilliten må være gjensidig og etableres også fra helseforetakenes side gjennom gode prosesser. Her ligger nok mye av utfordringen. Prosesser er tidkrevende fordi vi må sikre involvering og dermed legge grunnlag for tillit. Jeg tolker det slik at styret for Helse Blefjell ønsker mer tid for nettopp å gjennomføre gode prosesser og dermed komme fram til gode konklusjoner.