Olov Grøtting (Senterpartiet), 2013-05-07:
Senterpartiet mener det er viktig at vi nå får en lov om Norsk kulturråd, da det gamle regelverket – som det er sagt – ikke er helt tilpasset dagens virksomhet. Det er i den forbindelse viktig å tydeliggjøre rådets faglige uavhengighet ytterligere, og klargjøre ansvarsfordelingen mellom Kulturrådet og det politiske nivået. Kulturrådet ble i sin tid opprettet og utviklet – som det også er sagt – for å ivareta det såkalte armlengdes-avstand-prinsippet, og sørge for at det ble mulig å drive kunstnerisk arbeid uten at det ble styrt av politiske og andre interesser. Det er ikke snakk om store forandringer i dette lovforslaget med hensyn til hvordan Kulturrådet drives i dag, og det er fordi dagens kulturråd i hovedsak fungerer veldig bra. Vi i Senterpartiet er fornøyd med at den nødvendige politiske styringen er ivaretatt gjennom lovgivning, bevilgning og instruksjonsmyndighet på overordnet nivå i den nye loven. For Senterpartiet er det naturlig nok viktig at Kulturrådet har hele landet som virkeområde, og at vi har en god spredning av virksomheten, både geografisk og mellom sjangre. Vi har de siste årene hatt en betydelig kulturell satsing ute i regionene – både Kristiansand, Stavanger og andre regionsentre har bygd flotte og svært kostbare kulturbygg. Det er bra at kulturen blomstrer også utenfor hovedstadsregionen. Det setter vi stor pris på. Men det er ikke nok for Senterpartiet med satsing i regionsentrene. Vi ønsker kultursatsing utover hele landet. Og det skulle ikke være vanskelig, når vi ser hvilke kulturkrefter som popper opp utover det ganske land. Det er helt fantastisk å være vitne til alle kulturutøvere som dukker opp nær sagt over alt. Det ser vi gjennom talentkonkurranser som «Idol», «Norske Talenter», «Melodi Grand Prix Junior» og mange andre – selv om det kanskje er en liten del av kulturen. Det er ikke måte på hvor mange talenter som dukker opp. Det er svært, svært gledelig at den systematiske satsingen på kulturskoler de siste par tiårene virkelig synes på denne måten. Jeg kjenner faren til et av medlemmene i et kjent norsk band. Han sier at sønnen aldri ville kommet dit han er uten kulturskolen, eller musikkskolen, som det het den gangen, for i deres familie er de ikke spesielt musikalske. De er ikke musikere, og har ikke kunnet inspirere og veilede ungene til en musikalsk karriere. Derfor er det som skjer rundt om i landet, helt fantastisk – og legg merke til hvor de unge talentene kommer fra. De kommer like gjerne fra landsbygda som fra byene. Det synes som om kulturskolene er minst like gode ute på bygda som i byen – så kulturen på grasrota blomstrer over hele landet. Vi ønsker at Kulturrådet skal bidra til at den skal slå ut i full blomst flere steder enn i dag. Vi ønsker derfor flere tiltak som bidrar til enda bedre geografisk spredning, og mener at Kulturrådet bør ha utviklingsmidler for å kunne bidra til å øke søknadsmengden i områder der det i dag er få søknader. Vi mener også man i større grad enn i dag skal ha fokus på lokal kulturhistorie og tradisjoner innen folkemusikk spesielt, men også folkedans og andre sjangere. Det er viktig å fange opp ulike lokale kulturvariasjoner, for derved å bevare, dokumentere og utvikle slik kulturarv til glede for vår generasjon, og ikke minst de generasjonene som kommer etter oss. I dag utvikles det også nye og spennende kulturuttrykk i spenningsfeltet mellom gamle tradisjoner, nye kulturformer og impulser fra andre land, noe som Kulturrådet absolutt også bør ha fokus på. Denne loven er viktig, som jeg sa innledningsvis, for å tydeliggjøre og klargjøre ansvarsfordelingen mellom rådet og de bevilgende myndigheter. Som jeg også sa, er det viktig for oss i Senterpartiet å sikre at Kulturrådets midler brukes utover hele landet, og at vår kulturarv – også de lokale tradisjonene – skal bevares, men også løftes inn i nye og moderne kulturuttrykk i tida framover. Det mener vi blir godt ivaretatt gjennom den nye loven om Norsk kulturråd.