Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-01-17:
Representanten Gundersen tar opp et viktig tema i sin interpellasjon. Jeg deler 100 pst. hans vurderinger med hensyn til hvilke positive virkninger idrett og idrettsaktivitet har for den enkelte og samfunnet. Det er oppdragende, det er disiplinerende, det er veldig mange kvaliteter man får av et aktivt idrettsliv som man ikke like enkelt tilegner seg på skolebenken. Jeg kan også slutte meg fullt ut til det jeg sa på Idrettsgallaen - det var knakende godt sagt! Kombinering av utdanning og toppidrettssatsing er viktig både i et idrettspolitisk og et utdanningspolitisk perspektiv, og jeg har i forberedelsen av svaret på interpellasjonen også hentet innspill fra Kunnskapsdepartementet. Kunnskap og kompetanse blir viktigere og viktigere i vårt moderne samfunn, og utdanning er i stadig større grad veien til arbeidslivet. Dette gjelder også for dem som satser på en toppidrettskarriere. En toppidrettskarriere tar som regel slutt i forholdsvis ung alder, og ved å kombinere idretten med utdanning vil utøveren stå sterkere rustet den dagen idrettskarrieren er over. Erfaringene viser faktisk også at mange utøvere presterer bedre hvis de har noe annet å drive med ved siden av idretten. Begrepet «helhetsmennesket» står sentralt i Norges Idrettsforbunds visjon for toppidrettssatsingen. Poenget er at utøverne skal utvikles som hele mennesker, ikke kun som toppidrettsutøvere. Det innebærer å tilrettelegge for utvikling på andre arenaer enn idretten, slik som studier, verneplikt, karriereutvikling, jobbmulighet og familieliv. Norges Idrettsforbund ved Olympiatoppen samarbeider i dag med utdanningsinstitusjoner både på videregående nivå og på høyskolenivå. Olympiatoppen informerer også jevnlig om hvilke muligheter som finnes for kombinering av toppidrett og utdanning, og hvilke avtaler som er inngått med ulike studiesteder. Det knytter seg noen utfordringer til det å skulle kombinere toppidrettssatsing med utdanning. For flere toppidrettsutøvere er idrettskarrieren nærmest en fulltidsstilling, og kombinering med utdanning vil i mange tilfeller kreve en viss tilrettelegging. Det finnes både private og offentlige toppidrettsgymnas. Blant de offentlige vil jeg spesielt nevne toppidrettsgymnasene i Åsane og på Voss. Toppidrettstilbudet er her et samarbeid mellom Hordaland fylkeskommune, Olympiatoppen Vest-Norge og Hordaland idrettskrets. Jeg vil også nevne at Olympiatoppen Midt-Norge har etablert samarbeid med Meråker og Heimdal videregående skoler. Når det gjelder private skoler med rett til statstilskudd, kan det etter privatskoleloven § 2-1 godkjennes private skoler som tilbyr særskilt tilrettelagt videregående opplæring i kombinasjon med toppidrett. Slike skoler får statstilskudd med 85 pst. etter en sats for idrettsfag, basert på gjennomsnittlige driftsutgifter pr. elev i den offentlige skolen. Norges Toppidrettsgymnas og Wang Toppidrett er de fremste private toppidrettsgymnasene. Skolene kombinerer toppidrett og allmennfaglig studieretning og gir generell studiekompetanse til høyskoler og universitet. Begge skolene er landsdekkende og har tilbud til utøvere i en rekke idretter. Skolene samarbeider med Olympiatoppen og aktuelle særforbund innenfor idretten. NTG har avdelinger i Bærum, Geilo, Lillehammer og Kongsvinger. Wang Toppidrett er lokalisert i Oslo, Stavanger og Moss. I tillegg til det lovhjemlede tilskuddet etter privatskoleloven får skolene også tilskudd etter særskilt budsjettvedtak, jf. St.prp. nr. 1 for 2007-2008, der det heter: «Skolane til Wang og Noregs Toppidrettsgymnas vil, i tillegg til tilskottet etter privatskolelova, få om lag kr 17 000 i særskilt toppidrettstilskott per elev. Tilskottet blir gitt for maksimalt 810 elevar.» Det kan derfor konstateres at det på videregående nivå eksisterer en rekke faglig kvalifiserte utdanningstilbud for unge utøvere som satser på en toppidrettskarriere. Utfordringen ved å kombinere toppidrettssatsing med studier er nok større når man kommer til høyere utdanning, enn det er når det gjelder videregående. Svært mange idrettsutøvere finner en god kombinasjon for å få fullført en videregående utdanning og drive med idretten sin. Det finnes også i dag flere høyere utdanningsinstitusjoner som tilrettelegger for toppidrett. I tillegg til Norges Idrettshøgskole vil jeg spesielt nevne Høgskolen i Lillehammer. Alle studier er her tilrettelagt, og skolen har en egen veileder for toppidrettsutøvere. Satsingen ble igangsatt som et prosjektsamarbeid mellom skolen, Olympiatoppen, Norges Skiforbund, Norges Skiskytterforbund og Norges Toppidrettsgymnas. Satsingen er nå etablert som en integrert del av studietilbudet, og Høgskolen i Lillehammer har 160 studenter med toppidrettsstatus, fordelt på 15 ulike studier. NTNU i Trondheim samarbeider med Olympiatoppen Midt-Norge om tilrettelegging av toppidrett og utdanning og har en egen veileder som sørger for tilretteleggingen. Også Høgskolen i Finnmark og Høgskolen i Bodø har inngått avtale med Olympiatoppen og forsøker å tilrettelegge på alle studier. Olympiatoppen har videre et samarbeid med BI om å tilrettelegge bachelorstudiene. Det finnes med andre ord mange gode eksempler på tilpassede ordninger for kombinering av toppidrettssatsing og utdanning, også på høyskolenivå. De fleste er utviklet i samarbeid mellom de enkelte læresteder og idretten. Det eksisterer derfor allerede et utstrakt samarbeid mellom offentlige utdanningsinstitusjoner og idretten, slik representanten Gundersen etterlyser. Jeg vil også understreke at det offentlige regelverket på ingen måte er til hinder for tilrettelegging for studenter som driver toppidrett - tvert imot. Etter § 4-3 i lov om universiteter og høyskoler har styret ved den enkelte institusjon det overordnede ansvaret for studentenes læringsmiljø. Paragrafens femte ledd lyder: «Institusjonen skal, så langt det er mulig og rimelig, legge studiesituasjonen til rette for studenter med særskilte behov. Tilretteleggingen må ikke føre til en reduksjon av de faglige krav som stilles ved det enkelte studium.» Toppidrettsutøvere er en gruppe som har et slikt behov for særskilt tilrettelegging. De enkelte læresteder og studentene må i samarbeid finne fram til løsninger for at toppidrett og utdanning skal kunne kombineres på en god måte. Utfordringen ligger i å oppnå en felles og helhetlig strategi og tilnærming blant utdanningsinstitusjonene når det gjelder disse problemstillingene. De tilbakemeldingene jeg har fått, tyder på at toppidrettsutøvere møter noe ulik praksis på det området, avhengig av hvilket studiested de kommer til. Dette skyldes trolig varierende kjennskap blant utdanningsinstitusjonene til den spesielle situasjonen utøvere er i, ved kombinering av toppidrett og studier. Mens noen studiesteder gjennom samarbeid med idretten har erfart at praktisk tilrettelegging lar seg gjennomføre, er det nok andre som er mer usikre på hvordan de skal forholde seg når en idrettsutøver henvender seg med spørsmål om tilrettelegging. Informasjonsflyt og erfaringsoverføring mellom utdanningsinstitusjonene er et viktig stikkord her. Et eksempel på slik erfaringsoverføring er ansettelsen av en toppidrettsveileder ved NTNU i Trondheim, etter samme modell som ved Høgskolen i Lillehammer. Jeg tror idretten og utdanningsinstitusjonene sammen kan medvirke til en mer helhetlig strategi for kombinering av toppidrett og utdanning. Til slutt: Jeg tror at idretten og studiestedene har gjensidig nytte av å legge forholdene til rette for utøvere som ønsker å kombinere en satsing på toppidrett med studier. Prorektor Sonja Ekker ved Høgskolen i Nord-Trøndelag uttalte i 2004 følgende om betydningen av å tilrettelegge for toppidrettsutøvere: «- Idrettsungdom er en viktig ressurs for HiNT, og vi gir dem gjerne et skreddersydd tilbud som gjør dem i stand til å lykkes både innen idrett og utdanning(...) (...) En slik offensiv tilnærming bør være en rettesnor for samarbeidet mellom utdanningsinstitusjonene og idretten når det gjelder å tilrettelegge for kombinering av toppidrettssatsing og utdanning. Jeg vil derfor ta et initiativ overfor mine kolleger på utdanningssiden, for å vurdere eventuelle tiltak for å etablere en mer lik praksis av utdanningstilbudet. Jeg vil også svært gjerne jobbe tett med idretten for å spre kompetanse om hvordan dette kan tilrettelegges på den enkelte utdanningsinstitusjon.