Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-12-08:
St.meld. nr. 9 for 1999-2000, om Svalbard, ble fremlagt for vel et år siden. I meldingen ble det foretatt en bred gjennomgang av utviklingen innenfor de ulike samfunnsområdene siden forrige generelle stortingsmelding om Svalbard, som ble fremmet i 1985. Videre ble det redegjort for mål, prioriteringer og virkemidler som bør gjelde for den videre utviklingen på øygruppen. Det ble i meldingen understreket at de overordnede mål for norsk svalbardpolitikk må styre utviklingen på øygruppen, som: en konsekvent og fast håndhevelse av suvereniteten korrekt overholdelse av Svalbardtraktaten og kontroll med at traktaten blir etterlevd bevaring av ro og stabilitet i området bevaring av områdets særegne villmarksnatur opprettholdelse av norske samfunn på øygruppen Disse målene har ligget fast i lang tid og har hatt bred politisk oppslutning. Stortinget behandlet meldingen 6. juni i år. Stortinget sluttet seg til mål og virkemidler for svalbardpolitikken og til de hovedutfordringer for den videre utvikling som blir skissert i meldingen. Regjeringen vil i tiden fremover følge opp de forslag som er fremmet i meldingen og de føringer Stortinget har gitt i innstillingen. Det må i den forbindelse tas stilling til flere saker av betydning for den videre utviklingen på øygruppen. Sakene hører inn under ulike fagdepartementer og angår sentrale temaer i norsk svalbardpolitikk. Jeg nevner stikkord som: spørsmålet om videre norsk kulldrift samfunnsutviklingen i de norske samfunnene på øygruppen, særlig etablering av lokaldemokrati i Longyearbyen etablering av Svalbard Forskningspark etablering av nye verneområder på Svalbard som omfatter biologisk produktive områder på øygruppen, herunder forholdet til eksisterende næringsvirksomhet i disse områdene Regjeringen vil komme tilbake til disse sakene overfor Stortinget i tur og orden. For Justisdepartementet som koordinerende departement for svalbardpolitikken er det viktig at utviklingen på Svalbard ses samlet, og at målene for norsk svalbardpolitikk ligger til grunn for de politiske beslutninger som treffes. Svalbardtraktaten legger begrensninger på adgangen til å oppkreve skatter og avgifter på Svalbard og på anvendelsen av disse midlene. Dette er bakgrunnen for at det utarbeides et eget svalbardbudsjett som fremmes av Justisdepartementet samtidig med statsbudsjettet. Svalbardbudsjettet har to hoveddeler. For det første gis det en samlet oversikt over hvilke tiltak Regjeringen vil fremme under de ulike fagdepartementers budsjettkapitler. Dette gir Stortinget en årlig gjennomgang av de statlige bevilgninger til svalbardformål. For 2001 foreslås det bevilget netto ca. 290 mill. kr til svalbardformål over statsbudsjettet. For det andre fremmes det forslag til bevilgninger til det som i hovedsak kan kalles administrasjonen av Svalbard. Svalbardbudsjettet for 2001 har en totalramme på vel 94 mill. kr. Dette er i stor grad et driftsbudsjett. I forslaget legges det opp til å videreføre bevilgningen til etatene på tilnærmet samme nivå som for inneværende år. Det foreslås imidlertid å doble tilskuddet til Svalbard-rådet, slik at rådet kan forberede overgangen til økt lokaldemokrati, som skal innføres fra 1. januar 2002. Dette er en prosess som ble vedtatt igangsatt gjennom behandlingen av stortingsmeldingen, og som man vil komme tilbake til ved behandling av statsbudsjettet for 2002.