Vetle Wang Soleim (Høyre), 2019-11-07:
Stortinget behandler i dag en proposisjon der man lovfester en generell omgåelsesregel i skatteloven og merverdiavgiftsloven. Jeg vil takke komiteen for samarbeidet i denne saken, og jeg vil også takke de mange aktørene som har kommet med innspill til komiteens arbeid. Det var også grunnen til at finanskomiteen ønsket å bruke noe mer tid på behandlingen av proposisjonen. Dette er en komplisert og juridisk teknisk sak, men det er også mye politikk i den. Proposisjonen bygger på en offentlig utredning levert i 2016. I innstillingen til Stortinget mener finanskomiteen at det skal vedtas en lovfestet omgåelsesregel som hittil har vært bygd på rettspraksis. At bestemmelsene som vedtas, er av generell art, er viktig for å kunne ta høyde for nye omgåelsesmetoder som vi hittil ikke kjenner til. Lovgivers forarbeider til denne regelen vil derfor være en viktig veiledning for domstolenes forståelse av Stortingets vilje. Jeg vil nå gå kort gjennom deler av komiteens innstilling. Under behandlingen av saken ble det reist spørsmål rundt hvorvidt den rettspraksisen som er etablert gjennom Retstidende 2014 side 227, den såkalte ConocoPhillips-dommen, eller Tangen-dommen, fortsatt skal være gjeldende rett etter vedtakelsen av ny § 13-2 i skatteloven. Komiteen slår fast i sin innstilling at rettstilstanden for denne typen transaksjoner ikke vil bli endret av dette lovvedtaket. Videre er det drøftet en problemstilling knyttet til hvorvidt det at lovgiver eller myndigheter har uttalt eller nevnt tenkte omgåelsesmåter, men ikke motsvart disse tenkte omgåelsene med særregler som forbyr disse spesielt, skal være til statens ugunst i en domstolsbehandling. Til dette slår komiteen i dag klart fast følgende prinsipp: Det at en lovgiver kjenner til eller har nevnt en mulig omgåelse uten å følge opp med særregler, skal ikke telle til statens ugunst i en domstolsbehandling. Et eksempel jeg er sikker på at vi kommer til å høre mer om, er hvordan f.eks. kryptovaluta slår inn i dette med å unndra skatt. Dette må Stortinget som lovgiver kunne både diskutere og adressere uten at man umiddelbart må følge opp med lovarbeid. Videre: Komiteen legger til grunn i sin innstilling at den foreslåtte § 13-2 femte ledd kun skal benyttes når det ikke er grunnlag for å rekarakterisere rettsforholdet på andre måter. Det kan være tilfeller der skattyteren ikke har hatt noen nærliggende mulighet til å gjennomføre en rekarakterisert disposisjon, eller det ikke er mulig å forestille seg noen alternativ disposisjon overhodet. Det er i slike, antakeligvis få, tilfeller denne bestemmelsen er tenkt benyttet. Likevel er det viktig at loven er effektiv overfor nye og ukjente omgåelsestilfeller, og fra et slikt perspektiv er det nødvendig å ha alternativer til rekarakterisering for å fastsette riktig skattegrunnlag. Lovforslaget omhandler også en lovfesting av en generell omgåelsesregel for merverdiavgiftsområdet. Komiteen har til dette fått mange innspill fra ulike instanser. I proposisjonen legges det opp til at en lovfesting på dette området ikke skal medføre noen endret rettsanvendelse eller hindre rettsutviklingen på området. Utgangspunktet for domstolene skal fortsatt være en tolkning av bestemmelsene i merverdiavgiftsloven, men også på dette området kan det oppstå uakseptable omgåelser som ikke kan motvirkes ved en formålsorientert tolkning. Lovfestingen vil klargjøre vilkårene for og virkningene av en omgåelse av merverdiavgift. Komiteen finner ingen grunn til å nedfelle et generelt prinsipp om at terskelen for bruk av omgåelse på de to områdene skal være lik eller ha bestemte avvik. Til slutt: De skattyterne som er usikre på hvorvidt en disposisjon vil kunne bli utfordret av skattemyndighetene, kan be om bindende forhåndsuttalelser. Denne ordningen sikrer forutsigbarhet for skattyterne, og komiteen mener at dette er et godt verktøy. Komiteen legger da også til grunn at regjeringen sørger for at slike forespørsler behandles så raskt det lar seg gjøre av skattemyndighetene. Det er også derfor bra at regjeringen i neste års statsbudsjett foreslår å styrke skatteklagenemnda med 8 mill. kr for å styrke bemanningen og få ned saksbehandlingstiden. Avslutningsvis: Det er en skrivefeil i punkt 2.4 tredje avsnitt i innstillingen, der ordet «om» har forekommet en gang for mye. Jeg vil også varsle at regjeringspartiene vil stemme imot forslag nr. 1, fra Senterpartiet.