Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Denne saken handler om endringer i vegtrafikkloven som følge av gjennomføring av direktiv 2006/126/EF om førerkort – førerkortdirektivet. I disse dager er det stort politisk fokus og oppmerksomhet om EU-direktiv, men det er nok helt andre direktiv enn førerkortdirektivet som får den oppmerksomheten. Stortinget samtykket i 2008 i å gjennomføre direktivet i norsk rett. Formålene med direktivet er å harmonisere førerkortreglene i Europa ytterligere for bl.a. å forbedre trafikksikkerheten, lette fri bevegelighet og etablering samt motvirke svindel med førerkort. Det er kun direktivets krav til administrativ gyldighet for førerkort og krav til førerprøvesensorer som medfører lovendringer. Tredje førerkortdirektivs hovedregel for administrativ gyldighet for førerkort er ti år for de lette førerkortklassene, mens førerkort i tunge klasser gis administrativ gyldighet i fem år. Kravet for tunge kjøretøy er allerede gjennomført i Norge. Administrativ gyldighet må ikke forveksles med førerrettens gyldighet. Administrativ gyldighet vil si at det er selve kortet – dokumentasjonen for førerretten – som har en bestemt gyldighetsperiode, dette for at førerkortet skal ha oppdatert bilde og sikkerhetselementer for å forhindre førerkortsvindel, og at medlemsstatene skal kunne pålegge helseundersøkelser eller andre tiltak. Førerkortdirektivet stiller også minstekrav både til grunnleggende kvalifikasjoner, kvalitetssikring og etterutdanning av førerprøvesensorer. Formålet er å heve kompetansen til dem som vurderer førerprøvene. Disse kravene vil sikre riktige avgjørelser og likebehandling i enda større grad enn i dag, noe som er positivt for trafikksikkerheten. Blant annet er det slik at førerprøvesensorer ikke samtidig kan være yrkesaktive som trafikklærere. Komiteen er derfor positiv til de foreslåtte endringer i vegtrafikkloven og mener at de vil bidra til å bedre trafikksikkerheten. Direktivet har, som sagt, en hovedregel om administrativ gyldighet for førerkort, som er ti år for de lette førerkortklassene og fem år for de tunge. Kravet for tunge kjøretøy er allerede gjennomført. Forslaget til lovendring innebærer at den administrative gyldigheten skal fastsettes i forskrift. Om dette blir 10 år, 12 år eller 15 år, har ikke flertallet i komiteen lagt seg opp i. Det blir en faglig vurdering og en hensiktsmessighetsvurdering som departement og direktorat får ta seg av. Derfor regner jeg med at Fremskrittspartiet selv begrunner sitt mindretallsforslag. Innstillingen inneholder noen interessante merknader fra Fremskrittspartiet og Høyre om privatisering av førerprøvene som jeg ikke kan la være å kommentere. De vil at vi skal kunne ta førerprøve ved kjøreskolene, og de mener det er en ulempe for publikum at Statens vegvesen har ansvar for dette i dag. Jeg er glad for at flertallet i komiteen ikke deler dette synet. Flertallet er imot å privatisere førerprøvene. Vi mener det er viktig å sikre høy kvalitet, likebehandling og likt nivå på førerprøvene og mener dette best kan ivaretas ved at samme instans, Statens vegvesen, har ansvaret over hele landet. Det er viktig at andre enn kjøreskolene har dette ansvaret, for å sikre avstand mellom dem som lærer bort bilkjøring, og dem som vurderer om de som har lært bort, har gjort dette godt nok. Vi mener at dette er best for trafikksikkerheten.