Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-19:
Gjennom innlegg fra flere representanter for regjeringspartiene og representanten Bekkevold er egentlig sakskomplekset i denne saken godt belyst. Jeg er veldig enig i de perspektivene som representanten Bekkevold fremmer her, men jeg har lyst til å legge til ett: Det er i vår egeninteresse at mennesker som oppholder seg her, er fullverdige medlemmer av vårt samfunn. I tillegg til at det gir tidligere asylsøkere som har opphold i Norge, fulle rettigheter som norske borgere, er det også i den norske statens egeninteresse at disse menneskene behandles som fullverdige medlemmer – de er her, og de blir her. Statsborgerskapet kan ses på som en formalisering av den uuttalte samfunnskontrakten som finnes mellom stat og borger. Gjennom tilknytning til Norge gis borgeren rettigheter og pålegges plikter overfor den norske staten. Det norske statsborgerskapet markerer, symbolsk og faktisk, at statsborgerne slutter seg til de grunnleggende verdiene som det politiske fellesskapet bygger på, som demokrati og felles politiske spilleregler. Regjeringen ønsker derfor at personer som bor permanent i Norge, blir norske statsborgere, deltar i det norske samfunnet, har tilhørighet til Norge og ivaretar rettigheter og plikter overfor den norske staten. Regjeringen fremmer nå forslag om en rekke endringer i statsborgerloven. Det fremmes forslag om å gjøre endringer i formuleringen av identitetsvilkår å presisere søkerens opplysningsplikt en bred revisjon av bestemmelsene om karenstid etter ilagt straffereaksjon å regne med i oppholdstiden visse typer oppholdstillatelser gitt for mindre enn ett år å utvide overgangsbestemmelsen for adopterte barn å gjøre gjenerverv mulig for barn av norske statsborgere, selv om de er under 12 år at alderen på søknadstidspunktet skal være avgjørende for om en søker skal behandles som under 18 år når det gjelder reglene om norskopplæring, statsløse og bipersoner å ikke stille krav om oppholdstid for barn under to år som søker om gjenerverv eller som biperson til sine foreldre å erstatte begrepet «rikets sikkerhet» med «grunnleggende nasjonale interesser» noen mindre endringer i statsborgerloven § 14 og § 27 tredje ledd Forslagene vil samlet føre til en bedre og mer rettferdig behandling og et mer rettferdig regelverk når det gjelder vilkårene for erverv av norsk statsborgerskap. Et av formålene med statsborgerloven er at den skal bidra til mer deltakelse blant dem som søker norsk statsborgerskap. Vi jobber nå med en stortingsmelding om integrering som skal legges fram i 2012. Meldingen skal danne det politiske grunnlaget for integreringspolitikken framover. I meldingen vil vi diskutere hva vi vil at statsborgerskapet skal være og hvilken rolle statsborgerskapet skal spille i integreringsprosessen. Regjeringen mener at statsborgerskap i dag ikke utnyttes godt nok som et virkemiddel i arbeidet med integrering. Mange av komiteens kommentarer knytter seg til at det skal innføres nye forskriftsbestemmelser om klarlegging av identitet for visse grupper søkere. Disse forskriftsendringene vil tre i kraft før ikrafttredelsen av lovforslagene i denne proposisjonen. Forskriftsendringene er ikke en del av lovforslaget, men omtales i proposisjonen. Det er et problem at mange av dem som søker statsborgerskap, får avslag fordi de ikke klarer å klarlegge sin identitet. Departementet vil gjøre endringer i statsborgerforskriften, slik at det under visse vilkår kan gjøres unntak fra beviskravene i statsborgerforskriftens §§ 1-1 og 1-2 for personer som etter gjeldende praksis ikke anses å fylle identitetsvilkåret. Endringene vil under visse vilkår gjelde personer som er født her eller som har kommet til Norge i ung alder, som flere av talerne har vært inne på. Jeg er glad for at komiteens flertall – alle unntatt Fremskrittspartiet – er enig i at dette er viktig både for barna og for samfunnet de lever i. Det samme flertallet i komiteen viser til at regjeringen ikke fremmer forslag i forskriften om en tilsvarende ordning for personer som har kommet til Norge etter fylte 17 år. Jeg tar med meg tilbake at flertallet i komiteen mener det er viktig at regjeringen ser på ordninger for denne gruppen for å gjøre det enklere med identitetsavklaring.