trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Vi ble utfordret av representanten Lundteigen om vårt forslag om å ta skog og skogsdrift inn i en nærnaturlov. Det bør være kjent for representanten at SV også ønsket dette inntatt i markaloven. Det innebærer ikke et forbud mot skogsdrift i disse områdene, men det innebærer at offentligheten i større grad enn i dag også skal kunne ha en medvirkning til hvordan denne skogsdriften pågår. I markaloven er skogsdriften dessverre unntatt, men man har i alle fall foreløpig en meldeplikt som gjør at frivillige organisasjoner i større grad kan engasjere seg når det gjelder kontroversielle hogster og få innsyn i dem i tide, og dermed også delta i påvirkningen av om de skal gjøres, og eventuelt hvordan de skal gjøres. Vi ønsker å utvide denne muligheten gjennom det forslaget til en nærnaturlov som vi legger fram i dag.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
I fjor høst kom den dramatiske nyheten om at all kveite i havet vest for Sklinnabanken var så full av miljøgifter at det ble nedlagt fiskeforbud. Mattilsynet skjønner ikke hvorfor, men gamle dumpingsynder fra plastindustrien i Europa kan lure under overflaten. Det settes heldigvis nå i gang undersøkelser av områdene for å få svar på hvor miljøgiftene stammer fra. Sjansene er store for at miljøgiftene kommer fra en tid hvor havet ble brukt som søppelplass – ute av syne, ute av sinn. 359 steder langs norskekysten kan være så forurenset at de er en trussel mot natur og helse. Dette viser undersøkelser Naturvernforbundet gjorde for noen år siden. Selv etter to tiår med utslippskutt fra industrien og opprydning i deponier og forurenset sjøbunn fortsetter en rekke miljøgifter å skade kystnaturen. Undersøkelser som er gjort, viser at miljøgiftene skader alt fra børstemarken til de større sjøpattedyrene og sjøfuglene. Ved hele 30 norske havner, fjorder og innsjøer har Mattilsynet anbefalt oss ikke å spise de delikatessene vi kan hente opp fra sjøen. De er proppfulle av saker vi ikke ønsker inn i kroppen. Mange av miljøgiftene har hormonhermende virkninger, noe som kan skape kjønnsforstyrrelser og redusere reproduksjonsevnen. Allikevel er bevilgningene til opprydning av gamle miljøgifter sterkt redusert de siste årene. I stedet for nye nedskjæringer må midlene til opprydning økes. Hvis ikke vil det ta mange tiår før matfatet blir så rent at vi kan spise av det. Men minst like viktig som opprydning er arbeid for å hindre at nye miljøgifter kommer ut i naturen. Jeg tror at vi alle som er i denne sal, er bekymret for hva miljøgiftene som daglig spres gjennom forbruksproduktene, gjør med oss som mennesker, og hva de gjør med naturen. Men det er synd at det eneste virkemidlet mange har, er å peke på EU. Internasjonalt samarbeid i kampen mot spredning av miljøgifter er viktig, men vi kan ikke la det være en brems i arbeidet med å fjerne store trusler mot vår natur og vår egen helse. Jeg venter derfor spent på de nye tiltakene som varsles fra regjeringen for å bekjempe spredning av miljøgifter, slik at vi kan unngå skandaler som den vi fikk ved Sklinnabanken i fjor høst.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
I januar 2015 behandlet Stortinget handlingsplanen for en giftfri hverdag. På samme tid gikk Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet inn for å oppheve forbudet mot blyhagl. Daværende leder av Stortingets energi- og miljøkomité, Ola Elvestuen, uttrykte at dette var ganske spesielt. Det må jeg si meg helt enig i. I et svar til stortingsrepresentant Arne Nævra tidligere i år om blyammunisjon skrev statsråd Elvestuen: «Det foreligger mye kunnskap om helse- og miljørisiko ved bly. Vi har tilstrekkelig kunnskap til å konkludere med at bruk av blyhagl til jakt medfører risiko for skader på helse og miljø.» Bly er også på listen over miljøgifter Norge skal fase ut. Allikevel vil ikke statsråden ta initiativ til å endre tillatelsene til å bruke blyhagl, til tross for at vi har et nytt storting. Så mitt spørsmål blir: Hva skal til for at statsråden tar initiativ til at vi får gjeninnført forbudet mot blyhagl?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Kan jeg da spørre statsråden om han vil stille seg positivt til at det kommer et forslag fra Stortinget om å gjeninnføre forbudet mot blyhagl?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg vil, i motsetning til de foregående talerne, gi honnør til statsråden for dagens beslutning om å stoppe forslaget om å utvide ulvejakten utenfor ulvesonen. Ved å utvide jaktperioden kunne man risikere å skyte genetisk viktig ulv, slik det skjedde under jakten utenfor sonen tidligere i vinter. Spørsmålet mitt er følgende, for på Venstres nettsider kan vi lese at Venstre vil «øke bestandsmålet på samtlige rovviltarter basert på faglige anbefalinger»: Hvorfor stemmer da Venstre mot forslaget om å øke bestandsmålene for de fire store rovviltartene i Norge – som har til hensikt å sikre levedyktige bestander – i Stortinget i dag?
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Nicholas Wilkinson, Audun Lysbakken, Freddy André Øvstegård og meg selv vil jeg fremme forslag om å forhindre undergraving av Den europeiske menneskerettighetsdomstol i forhandlingene om Københavnerklæringen. Videre forhandlinger i denne saken er nært forestående. Det er derfor behov for en svært rask behandling i Stortinget, så jeg ber om at forslaget hastebehandles etter § 39 c i forretningsordenen.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg må bare få hilse til den nye justisministeren og uttrykke at jeg er imponert over hvordan han på ett døgn har greid å sette seg inn i mange detaljer. Jeg synes vi skal være snille mot ham og ikke stille altfor mange detaljerte spørsmål når han er så fersk i jobben. Jeg merket meg en ting han sa, og det var at disse forslagene ville flytte betydelige politiressurser fra byene til distriktene. Da er mitt spørsmål: Hvorfor har ikke justisministeren da gitt råd til de stortingsrepresentantene i salen som representerer regjeringspartiene, om å støtte forslagene fra SV om å styrke politiressursene i byene, slik at vi kunne fått en mer helhetlig balanse i fordelingen av politiressursene?
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å si noe mer i denne debatten, men så fikk jeg en liten skyllebøtte fra en Fremskrittsparti-politiker – som om jeg står for en slags slipp-fangene-fri-politikk. Det er da overhodet ikke det dette dreier seg om. Dette dreier seg om noen grunnleggende rettsstatsprinsipper. Det dreier seg om at de som dømmes til straff i Norge, skal sone på en slik måte at grunnleggende menneskerettigheter er ivaretatt og den grunnleggende kriminalomsorgen og nærhetsprinsippet er ivaretatt. På den måten ivaretar vi en god kriminalomsorg. Vi får straffedømte til å vende tilbake til et liv i frihet uten å ramle raskt tilbake til kriminalitet, og vi ivaretar noen grunnleggende humanistiske tradisjoner i norsk rettspraksis og i norsk kriminalomsorg. Det er det som har vært det grunnleggende i denne saken. Det å leie fengselsplasser i utlandet er en praktisk tenkning. Men de praktiske tenkningene skal ikke trumfe de grunnleggende prinsipielle og menneskerettslige aspektene ved denne saken. Det er mange måter å kutte en soningskø på. Det er da ikke slik at det at noen er i soningskø skal trumfe alle andre forhold. Og soningskø skal definitivt ikke trumfe menneskerettigheter.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg tar ordet til en kort merknad fordi jeg synes at Mazyar Keshvari på en måte latterliggjør denne debatten og karikerer den en smule ved å påstå at SVs tilnærming til dette ikke handler om å fokusere på ofrene. For det første er det ikke det denne saken i det hele tatt handler om, og for det andre vil jeg si til representanten Keshvari at det hjelper ikke ofre og kommende ofre at justismyndighetene ikke bryr seg om rettsstatsprinsipper, menneskerettigheter og god kriminalomsorg. Det hjelper ikke ofrene. Det hjelper derimot ofre og kommende ofre at vi har en justissektor, en justisminister og justispolitikere som holder et høyt nivå når det gjelder forståelsen av rettsstatsprinsipper og kriminalomsorg. Dessverre har Fremskrittspartiet i denne debatten ikke vist at de forstår det.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Denne saken er veldig komplisert, og nå ser det ut til at vi taper voteringen om å få tydeliggjort formuleringer fra konvensjonsteksten i § 291. Vi har altså to tekster. Vi har § 291, hvor samtykke ikke er beskrevet, og vi har en referanse til en internasjonal konvensjon, som også er en rettskilde, hvor samtykke er eksplisitt beskrevet. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil han sikre at norske domstoler ivaretar den internasjonale konvensjonen, hvor samtykke er eksplisitt presisert? Hvordan vil han ivareta at domstolene ivaretar dette hensynet?
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Ingen er uenig i de andre tiltakene for å motvirke voldtekt, og det er veldig bra at statsråden nevner det. Men nå snakker vi om tydeliggjøring av lovverket, og vi står altså overfor to bestemmelser. Vi har en bestemmelse i § 291, hvor samtykke ikke er beskrevet, og så har vi en internasjonal konvensjon som vi har forpliktet oss til, hvor samtykke er beskrevet. Mitt spørsmål er igjen: Hvordan vil statsråden sikre at norske domstoler benytter Istanbul-konvensjonen som rettskilde i ulike voldtektssaker?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
På vegne av representantene Solfrid Lerbrekk, Nicholas Wilkinson og meg selv har jeg gleden av å legge fram et representantforslag om kroppspress og reklameindustrien.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
På vegne av representantene Kari Henriksen, Trond Giske, Arild Grande, Hadia Tajik, Anniken Huitfeldt, Ruth Grung og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om økt likestilling i norsk film- og tv-dramaproduksjon.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-04-05:
På vegne av representantene Ingvild Kjerkol, Nicholas Wilkinson og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om endringer i tobakkskadeloven.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-04-05:
Vi er alle enige om at nyfødtscreeningen er viktig. Det å oppdage alvorlig sykdom og sikre rett til behandling i rett tid er utrolig viktig for et sykt barn. Men Kristelig Folkeparti frykter at Stortingets vedtak i dag i denne saken svekker nyfødtscreeningen istedenfor å styrke den. Nyfødtscreeningen ved Oslo universitetssykehus ønsker ikke varig lagring. Likevel foreslås og vedtas dette. Kristelig Folkeparti frykter at tilliten til programmet nå kan svekkes. Hvis folk begynner å takke nei, kan det ha som konsekvens at syke unger faktisk ikke fanges opp, fordi tilliten har blitt ødelagt til dette. Regjeringen foreslår og Stortinget vedtar et forslag som innebærer opprettelse av en nasjonal biobank med biologisk materiale fra nesten hele Norges befolkning, innhentet når vi er i den mest sårbare situasjonen, og vi takker ja fordi vi har fått et barn og gjerne vil at sykdommer som det kan gis god behandling for, skal oppdages. Hvor blir det da av vurderingene rundt personvern, eierskap til materialet, fare for misbruk? Alt dette må utredes og vurderes om en skal kunne ha tillit til dette. Tunge høringsinstanser ber om utredning og advarer sterkt mot dette. Jeg er egentlig ganske overrasket over at regjeringen nå, med et stortingsflertall, vil vedta dette uten å se på en utredning Kristelig Folkeparti reagerer også sterkt på at regjeringen foreslår at prøver som allerede er tatt, med samtykke om lagring i seks år, nå lagres for all framtid hvis ikke foreldrene trekker samtykket tilbake. Det er et viktig prinsipp at hensynet til enkeltpersoner alltid må gå foran samfunnets interesser. Myndighetene kan ikke kreve tilgang til enkeltpersoners biologiske materiale, men det kan gis aktivt samtykke som gir tilgang. Vi mener altså at regjeringens forslag bryter med en sånn forutsetning om aktivt samtykke, og vi kan ikke se at regjeringen i proposisjonen godtgjør en slik inngripen i den enkeltes privatliv og rettigheter. Kristelig Folkeparti mener at blodprøver som er samlet inn mens kravet om destruksjon etter seks år gjaldt, må destrueres etter seks år, sånn som foreldrene har samtykket til. Dersom blodprøvene skal lagres ut over seks år, mener Kristelig Folkeparti at aktivt samtykke må innhentes på nytt. Kristelig Folkeparti mener at rett til å kreve destruksjon i kombinasjon med informasjonstiltak ikke ivaretar den enkeltes personvern. Det er gitt samtykke for seks års lagring. Eventuell lagring ut over seks år krever nytt aktivt samtykke. Kristelig Folkeparti støtter ikke regjeringens forslag om endring i biobankloven som gir varig lagring av blodprøvene i nyfødtscreeningen, og derfor vil vi stemme imot. Men vi har også et løst forslag som jeg vil sitere, forslag nr. 4: «Stortinget ber regjeringen sikre at foreldre som har samtykket til lagring av blodprøve før loven trer i kraft, aktivt skal gi samtykke til varig lagring av biologisk materiale som er innhentet i den genetiske masseundersøkelsen av nyfødte for alvorlig arvelige sykdommer.» I tillegg vil vi støtte forslaget fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-04-05:
Statsråden gir mange praktiske argumenter for at det er lurt å gjøre dette, men jeg stusser over argumentene for at det er til stor nytte for fellesskapet at prinsippet om personvern overses, og at enkeltindividets rettigheter ikke er så viktig bare fellesskapets målsetting blir ivaretatt. Mener statsråden virkelig at det er viktigere å sikre fellesskapet enn personvernet til den enkelte?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
På vegner av representantane Sigbjørn Gjelsvik, Kari Elisabeth Kaski, Kjell Ingolf Ropstad og meg sjølv har eg gleda av å leggja fram eit representantforslag om provenynøytral omlegging av finansskatten der forhøga arbeidsgivaravgift vert fjerna.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
På vegne av representantene Olaug V. Bollestad, Torgeir Knag Fylkesnes, Sandra Borch, Martin Henriksen, Ingvild Kjerkol, Lene Vågslid og meg selv vil jeg fremsette et representantforslag om å gi Rettsgenetisk senter ved UiT Norges Arktiske Universitet i oppdrag å utføre DNA- og sporanalyser til bruk i strafferettspleien, som supplement til Rettsmedisinsk Institutt.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2018-04-05:
Jeg vil på vegne av presidentskapet anbefale den enstemmige innstillingen om tilsetting av ny direktør i Stortingets administrasjon. Presidentskapet har siden oktober 2017 gjort et omfattende arbeid med å forberede og gjennomføre rekrutteringsprosessen. Stillingen som direktør i Stortingets administrasjon er meget krevende, noe som også er aktualisert med situasjonen for byggeprosjektet P26. Presidentskapet er tilfreds med at man har funnet frem til en dyktig kandidat med bred og allsidig toppledererfaring i flere større virksomheter både i privat og offentlig sektor. Hun har i intervjuer med et samlet presidentskap fremstått som en dedikert og dyktig leder med energi og god gjennomføringsevne. Det er presidentskapets oppfatning at Andreassen har meget god rolleforståelse og inngående kjennskap til politiske beslutningsprosesser og betydningen av å legge godt til rette for det parlamentariske arbeidet. Andreassen har gode forutsetninger for å gjennomføre endringer og omstillinger, slik at tjenester og arbeidsprosesser i Stortinget er moderne, sikre og effektive. På samme måte som ved tilsettingen av direktør i 2011 foreslås det at presidentskapet gis fullmakt til å inngå avtale om lønn og fastsette nærmere ansettelsesvilkår. Presidentskapet legger til grunn at den innstilte søker gis en lønnsplassering på nivå med tidligere direktør. Tidligere ble Stortingets direktør lønnet på nivå med regjeringsråden ut fra hensynet til Stortingets formelle posisjon i forhold til regjeringen. I Stortinget har man de senere år vært av den oppfatning at direktørens lønn uansett bør begrenses oppad til det som er stortingspresidentens godtgjørelse. Marianne Andreassen har i intervju med presidentskapet bekreftet mulighet for ganske snarlig tiltredelse i stillingen, noe presidentskapet vurderer som viktig i dagens situasjon.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Forskjellene i makt og rikdom øker i Norge, og spesielt ser vi det på lønnsfesten blant ledere. Bare i helseforetakene tjener 22 av 28 administrerende direktører nå mer enn statsministeren i Norge. Derfor bør Stortinget ta tydelig ansvar – ikke minst for oss selv. Vi må ha magemål på hvor mye folk skal tjene. SV er fortsatt mot økte lønninger for stortingsrepresentanter, og nå fremmer vi forslag om å sette en øvre ramme for hvor høy lønn presidentskapet kan forhandle bort. Den grensen burde vært satt for veldig lenge siden. Vi er glad for at stortingspresidenten, Tone Wilhelmsen Trøen, i sitt innlegg sa at hun forstår at det har vært ønsket i Stortinget at ingen skal tjene mer enn stortingspresidenten. Da bør det heller ikke være vanskelig å vedta det tydelig nå, så vi har satt den rammen én gang for alle. Derfor tar jeg opp SVs forslag, som lyder: «Stortingets presidentskap gis fullmakt til å inngå avtale om lønn, som ikke overstiger presidentens godtgjørelse, og fastsette nærmere ansettelsesvilkår.» Jeg vil også varsle at SV kommer til å stemme imot forslaget til Rødt.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Nesten alle mødre og barn er med i nyfødtscreeningen. Det er bra og viktig. Den avdekker tidlig om barnet har en arvelig sykdom, slik at behandling og hjelp kan starte med en gang. De er med, og de melder seg fortsatt på, fordi de vet at formålet er å hjelpe barna deres, og at blodprøvene med DNA behandles trygt – og ikke lagres til evig tid. Nå vil regjeringspartiene, med støtte fra Arbeiderpartiet, omgjøre formålet og ha det som en forskningsbase der biologisk materiale med DNA fra så godt som hver eneste person født i Norge skal lagres. DNA-prøver fra hele Norges befolkning skal ikke engang slettes når vi dør – DNA-basen over oss alle skal lagres til evig tid, i hvert fall så lenge en klarer. Det har naturlig nok vært stor motstand fra fagmiljøene mot forslaget, som er et angrep på formålet med nyfødtscreeningen – å hjelpe syke barn – og et angrep på personvernet. Oslo universitetssykehus, Helsedirektoratet, Datatilsynet, Den norske legeforening, Bioteknologirådet, Universitetet i Oslo, Medisinsk fakultet – Senter for medisinsk etikk, Norsk Immunsviktforening, Den Norske PKU forening, Den norske kirke og – dem vi virkelig burde lytte til her, referansegruppen for Nasjonal behandlingstjeneste for screening av nyfødte og avansert laboratoriediagnostikk ved medfødte stoffskiftesykdommer – er alle imot forslaget. De gode fagmiljøene er imot dette forslaget. Likevel vil en ikke lytte. SV er for forskning. Vi er også for utvidet lagringstid, men vi er for å gjøre det klokt og grundig, basert på de faglige rådene. I dag destrueres blodprøvene etter seks år, men ny teknologi gjør at vi kan få viktig informasjon også etter at seks år er gått. Prøvene kan ha verdi i opptil 16 år. Det gir nye muligheter for å finne ny informasjon og for å kunne følge utviklingen over tid. Det er nettopp dette Nyfødtscreeningen selv ber om. En forskningsbank kan være klokt, men da må det behandles grundigere enn dette, med et tydelig endret formål, en egen sak, det må være begrenset lagringstid, og den lagringstiden må være basert på kunnskap og behov. SV har som parti en stolt tradisjon for å ta kampen for personvernet og rettssikkerheten vår. Mange av mine partiveteraner ble selv overvåket av staten. Vi vet hvor viktig det er å sette grenser for statens makt for å sikre personlig frihet. Å bygge opp en database som gir tilgang på DNA fra hele Norges befolkning, er ikke klokt. SV vil stemme for en lov om forskning, men kun om prøvene destrueres etter 16 år, slik at vi ikke får en bank med blodprøver med DNA fra hele Norges befolkning. Fordi vårt forslag kommer til å falle – slik det er varslet – vil vi stemme imot loven. Jeg vil med dette ta opp SVs forslag, og jeg varsler at vi vil stemme for Kristelig Folkepartis løse forslag. Så mener vi at det er veldig bra at regjeringspartiene nå ser behovet for å endre kurs, etter sterk kritikk fra bl.a. Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og SV. Vi vil støtte deres løse forslag.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
I høringen var Oslo universitetssykehus, Helsedirektoratet, Datatilsynet, Den norske legeforening, Bioteknologirådet, Universitetet i Oslo, Senter for medisinsk etikk ved Det medisinske fakultet, Norsk Immunsviktforening, Den norske PKU-foreningen, Den norske kirke og Referansegruppen for Nasjonal behandlingstjeneste for screening av nyfødte skeptiske til det regjeringen ønsker å få vedtatt. Flere i høringen støttet SVs forslag om å åpne for utvidet lagring til 16 år. SV ønsker utvidet lagring. Så sa statsråden i sitt innlegg at fordelene oppveier personvernutfordringene. Jeg er veldig glad for at statsråden anerkjenner at her er det personvernutfordringer, men jeg lurer også på om statsråden kan si hvilke konkrete fordeler det er som oppveier disse personvernutfordringene.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg takker statsråden for svaret. Hvis jeg forstår det riktig, kan vi få behov for en utvidelse utover 16 år en gang i framtiden. Da vil SV gjerne være villig til å diskutere det, men vi kan ikke diskutere at vi kanskje en gang i framtiden vil få et behov og åpne for det nå. Det er ikke en konkret positiv fordel som oppveier personvernhensyn. Så sa statsråden at det er grunnlag for medisinsk forskning og kvalitetssikring. Det er jo det man utenfor dette bygget kaller politikerspråk. Jeg spør igjen: Hvilke konkrete fordeler oppveier personvernhensyn? SV ønsker utvidet lagring, og vi har sagt at vi kan stemme for denne loven hvis den hadde vært strammere når det gjelder destruksjon av prøver. Vi er villig til å se på dette, men vi har ennå ikke hørt noe konkrete om hvem som trenger lagring utover 16 år. Derfor spør jeg statsråden en gang til: Kan SV få beskjed om én eller helst flere konkrete fordeler som oppveier personvernutfordringen som statsråden selv viste til?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Jeg tenkte bare å rette opp en liten misforståelse. Venstre syntes det var så rart at SV ønsket lagring i 16 år. Det er rett og slett fordi Nyfødtscreeningen selv, de som administrerer dette, har bedt om lagring i 16 år. Destruksjon av prøvene etter det betyr at man ikke får en bank med blod og dermed DNA fra hele Norges befolkning, som er det samme rådet veldig mange har gitt i høringssvarene sine.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Beklager, nå må vi rydde opp igjen. Det er helt riktig som Erlend Larsen fra Høyre sier, at SV er opptatt av medisiner som Spinraza, men å påstå at SV sier nei til utvikling av medisiner fordi vi ikke vil ha en biobank, er et ganske ekstremt utsagn. Det fins mange medisiner i Norge, det utvikles nye medisiner hver eneste dag. Jeg har ennå ikke hørt om at en eneste av de medisinene er utviklet på basis av en biobank. Vi kan være enig i at det godt kan hende det kan komme noe spennende forskning. Men når man påstår at et parti sier nei til utvikling av medisiner fordi vi er for et personvern som fagekspertene, bl.a. Oslo universitetssykehus, Datatilsynet, Bioteknologirådet og alle de andre vi allerede har nevnt, er enig med SV i, blir det en ganske ekstrem beskyldning å si at man er mot utvikling av medisiner.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Norge bør ha et gratis, offentlig helsevesen der alle bidrar etter evne gjennom skatt og får etter behov når de er syke. Det er et helsevesen for de mange, ikke for de få. De økende prisene på legemidler viser hvor viktig det er med et offentlig helsevesen. Spinraza-medisinen for SMA-syke kostet nesten 1 mill. kr per dose. Edaravone for ALS-syke som er til behandling nå, koster også flere millioner per pasient. Det er fantastisk med nye legemidler som kan redde liv og bedre liv. Men prisen på noen legemidler er i ferd med å bli så astronomisk at selv det offentlige sliter med å kunne finansiere legemidlene. Legemiddelfirmaer driver utpressing for profitt med folks liv som innsats. Biogen, som selger Spinraza, økte den internasjonale profitten sin enormt grunnet dette ene legemiddelet, med svært få brukere. Legemiddelindustrien har nå tatt igjen finansnæringen, og Forbes mener de har typisk profittmargin på svimlende 19 pst. per år. Markedet har feilet når folks tilgang på medisiner trues, samtidig som legemiddelbransjen slår verdensrekorder i profitt. I årene framover vil vi få stadig flere saker med dyre legemidler. I et demokratisk land som Norge bør det være åpenhet om hva som skjer. Innbyggerne må ha samme rett til kunnskap som helsedirektører og politikere, og de må kunne delta i debatten. Men i stedet hemmeligholder regjeringen informasjonen for sitt eget folk. Bare legemiddelindustrien, helsedirektører og toppolitikere skal få vite. Hvorfor? Fordi legemiddelindustrien selv har bedt om det, og noen politikere tror det skal gi oss billigere legemidler. Å tro at legemiddelindustrien ønsker seg hemmelige priser fordi de vil ha billigere legemidler og dermed tjene mindre penger, er like naivt som å tro på julenissen. De skal tjene penger og presse opp prisene internasjonalt. Det er jobben deres – og de klarer det. Norge logrer lydig og hemmeligholder informasjonen. Prisene internasjonalt presses opp. Forskjellene i Norge øker. Da er det ekstra viktig å bruke offentlige penger klokt, så flest mulig får hjelpen de trenger. Pengene går til de mange, ikke de få. Derfor foreslår SV å åpne opp om legemiddelpriser, åpne opp helseforetakene, og mer nordisk samarbeid for billigere innkjøp av medisiner – fordi vi kan bruke vår makt til å skape mer og bedre konkurranse rundt legemiddelpriser, i stedet for det flertallet nå går inn for, nemlig fortsatt hemmelighold, slik legemiddelindustrien selv har bedt om.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Hemmelige priser har vokst fram fordi legemiddelindustrien selv har ønsket det og lobbet for det internasjonalt. Legemiddelindustrien i Norge ønsker selv hemmelighold av legemiddelpriser. Hva tror statsråden er grunnen til at legemiddelindustrien ønsker hemmelighold av disse prisene? Er det fordi de ønsker lavere priser og mindre profitt, eller er det fordi de selv da kan ta høyere priser og tjene mer penger på legemidler?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-05:
Noe av det som gjør jobben på Stortinget vanskelig, er når man stiller helt konkrete, enkle spørsmål, og så sjelden får et svar. Så jeg prøver rett og slett å stille akkurat det samme spørsmålet igjen. Hemmelige priser har vokst fram internasjonalt fordi legemiddelindustrien har lobbet for det og bedt om det. Legemiddelindustrien i Norge ønsker selv hemmelighold av legemiddelpriser. Hva tror statsråden er grunnen til at legemiddelindustrien ønsker hemmelighold av legemiddelprisene? Er det fordi de vil ha lavere priser og mindre profitt, eller er det fordi de selv mener at de da kan sette høyere priser og dermed tjene mer penger? Jeg håper at jeg kan få et svar på spørsmålet denne gangen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-04-05:
Rødt kommer til å stemme for ny direktør og håper på et godt samarbeid med den nye direktøren når hun er på plass. Etter byggeskandalen tidligere i år stemte Rødt imot å gi Stortingets presidentskap fullmakt til å avgjøre spørsmålet om lønn ved konstituering av direktør i februar. Begrunnelsen vår da var en kraftig redusert tillit til presidentskapet. Nå har vi kommet oss videre, men spørsmålet om lønnsfastsettelse er samtidig av en mer prinsipiell karakter. Rødt jobber for mer åpenhet og mindre forskjeller. Vi mener at minst mulig skal foregå bak lukkede dører i presidentskapet. I offentlig sektor skyter topplederlønningene i været. Flere hundre ledere i staten har høyere lønn enn statsråder, som leder hele departementer med alt ansvaret som det innebærer. Samtidig var det så sent som i 2016 reallønnsnedgang for vanlige lønnsmottakere i Norge. Industriarbeidere, funksjonærer, ansatte i kommunesektoren og i staten fikk mindre å rutte med, mens lederne dro fra. Gjeldende praksis er at Stortinget etter innstilling fra Stortingets lønnskommisjon vedtar godtgjørelsen til stortingsrepresentanter, regjeringsmedlemmer og statsminister. Stortinget regulerer allerede lønnen for høyesterettsjustitiarius og høyesterettsdommere. Derfor fremmer Rødt forslag i dag om at Stortinget ber presidentskapet komme tilbake til Stortinget med forslag til fastsettelse av lønn for Stortingets direktør. Selv om vi er positive til at Stortinget setter noen rammer i denne saken, stemmer vi imot SVs forslag, fordi det i praksis åpner for en lønnsøkning for stortingsdirektøren fra dagens nivå. Så det løser ikke problemene vi peker på. Derimot bør Stortinget bestemme lønnen, det bør ikke bestemmes bak lukkede dører i presidentskapet. Derfor fremmer vi forslag om dette i Stortinget.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-04-05:
At Rødt stemte imot ACER, har nok mange fått med seg. Jeg vil bruke anledningen nå til å si at saken vi i dag skal andregangsbehandle, i stadig større grad ser ut til å foregå på uklare eller feilaktige premisser. Arbeiderpartiet har etter ACER-vedtaket i forrige uke uttalt at det ikke blir noen nye privateide kraftkabler, men i merknadene fra flertallspartiene, Arbeiderpartiet, regjeringspartiene og Miljøpartiet De Grønne til Prop. 5 L for 2017–2018 kunne vi lese at utenlandskabelen NorthConnect skal ferdigbehandles før energiloven endres til at bare Statnett kan eie og drive utenlandsforbindelser. Dette er den ene selvmotsigelsen. Den andre selvmotsigelsen handler om hvorvidt vi skal vente til vi kan høste erfaringer med de to utenlandskablene som nå bygges til Nederland og England, før NorthConnect behandles, eller ikke. Senest tirsdag denne uken skrev Arbeiderparti-representant Else-May Botten i Nationen: «Men det blir heller ingen ny Statnett-kabel til før eventuelt om mange, mange år. Det er først når virkningen av eksisterende og vedtatte kabler er grundig evaluert og har demonstrert samfunnsøkonomisk lønnsomhet, at dette vil være aktuelt.» Videre skrev hun: «Vil Acer-saken fortone seg annerledes når den har kommet litt på avstand, enn den gjør for mange akkurat nå? Jeg ser ikke bort fra det.» Det kan godt være at Botten har rett i det. Men jeg tror det i så fall også vil gjelde for mange av Arbeiderpartiets egne representanter på Stortinget, ordførere og medlemmer, for både statsministeren og olje- og energiministeren har hittil i debatten sagt at konsesjonsbehandlingen av NorthConnect vil fortsette, nærmest som om ingenting har hendt. Senest i dagens Klassekampen står det at NorthConnect står med åpne armer, klare til å ta inn Statnett på eiersiden. Ingenting tyder på at NorthConnect har fått beskjed om at de må vente i årevis før de får svar på konsesjonssøknaden sin, slik det blir framstilt – etter det første vedtaket – av Arbeiderpartiet i offentligheten. Jeg bekymrer meg på vegne av folkestyret når det er så store selvmotsigelser i en sak som har vekket så stort folkelig engasjement, og jeg er bekymret for hvor det egentlig blir av de garantiene fagbevegelsen har etterlyst, og hva det å være underlagt ACER vil få å si for Norges kraftforedlende industri.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Takk til saksordføreren for et godt innlegg. Arbeiderpartiet står i hovedsak sammen med SV og forslagsstiller i Miljøpartiet De Grønne om denne saken. I 2009 la den rød-grønne regjeringen fram forslaget om å lovfeste Oslomarka. For alle med en kjærlighet til marka rundt hovedstaden var det mange års kamp som ble kronet med seier. Det sikret marka rundt hovedstaden vår, og samtidig hindret det framtidige konflikter, for nå vet alle hva de har å forholde seg til. Arbeiderpartiet mener at de gode erfaringene vi har med Oslomarka, gjør at vi bør kunne få lignende markalover rundt de andre bykommunene våre. I flere av bykommunene ser vi at det er konflikter rundt markagrensen, som ofte kommer på kant med andre gode interesser. Da mener vi at det bør etableres en nærnaturlov eller markagrense rundt de store bykommunene. Nettopp fordi disse store kommunene er under økt press for økt utbygging og befolkningsøkningen er størst i disse kommunene, er det behov for at befolkningen sikres tilgang til naturen. Tilgang til natur er kanskje det aller viktigste folkehelsetiltaket. I bymarkene bør hensynet til friluftsliv og naturopplevelser for befolkningen gis prioritet, og områdene bør sikres for framtidige generasjoner. Vi ser at mange av bykommunene allerede tar dette ansvaret. De har etablert egne markaråd der de selv diskuterer hvordan bymarkene skal kunne sikres. Dette er veldig gode initiativer som det bør støttes opp om fra nasjonalt hold. Erfaringene fra Oslo viser at det ikke blir mindre lokalt eierskap og engasjement rundt markagrensen ved at den lovfestes nasjonalt, snarere tvert imot. Det er også i dag en rekke forslag fra Miljøpartiet De Grønne og SV som går konkret inn på enkelte kommuner. Det er mye her vi kunne vært enig i, men vi har valgt å holde oss på det overordnede nivået og ikke gå inn på de enkelte kommunene i denne omgang. Det er grunnen til at vi ikke er klare til å gå inn på det. La meg avslutte med å si at jeg synes det er synd – jeg er enig med saksordføreren – at dette ikke blir vedtatt i dag. Dette kunne vært et viktig startskudd for å ta vare på viktige naturområder, både for landet vårt og for alle menneskene som bor i de aktuelle kommunene. Vi ber jo ikke om et endelig vedtak. Det kunne regjeringen fått tid til å komme tilbake til – gjøre et skikkelig arbeid, involvere lokalsamfunn, frivillige organisasjoner og kommunene i dette arbeidet, og gjøre de ulike avveiningene om hvor grensene skulle gå. I dag er det dessverre en tapt sak for Stortinget når det gjelder å gjøre akkurat det, men jeg er enig med representanten Haltbrekken i at dette nok ikke er siste gang vi diskuterer dette. La meg til slutt si at jeg er særlig skuffet over Venstre, som jeg i forrige periode hadde vært helt sikker på ville vært med på å støtte dette forslaget, men det ser vi at de altså har fått nei til når de har gått i kompaniskap med Høyre og Fremskrittspartiet.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Når man hører innleggene, spesielt fra Høyre og Fremskrittspartiet, der en nærmest mener at det er her slaget om lokalt selvstyre står, er det ikke mulig å tolke de innleggene på noen annen måte enn at man også var uenig da Stortinget vedtok en lov om Oslomarka. Det vet jeg at statsråden var uenig i. Han foreslo i fjor i Stortinget en massiv utvidelse av Oslomarka, og at Stortinget skulle bestemme nye grenser for Marka. Da brukte han som begrunnelse: Vi vet at Marka-grensen virker. Mitt spørsmål til statsråd Ola Elvestuen er: Hvorfor mener han at det er riktig å ha en slik lov for Oslo, men ikke for de andre store kommunene i Norge?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Jeg tolker ministeren slik at han mener at den store forskjellen er at i Oslo gjelder det mange kommuner. Jeg tror nok at også i en del av de andre bymarkene vil det kunne ramme flere enn én kommune. Jeg har lyst å stille statsråden et spørsmål om en annen sak. Han snakket i sitt innlegg om at arealplanlegging er det viktigste virkemiddelet, både for å ta vare på natur og i og for seg også for arbeidet mot klimaendringer. Det er jeg helt enig i. Derfor mener jeg at det var galt av statsminister Erna Solberg å flytte planavdelingen ut av Ola Elvestuens departement og inn i Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Det tror jeg at også Ola Elvestuen var enig i. Mitt spørsmål til statsråd Ola Elvestuen er: Mener han at det hadde vært en fordel for hans jobb som klima- og miljøminister i Norge, at han også hadde ansvaret for arealplanleggingen i Norge?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Takk til MDG for å ha satt denne saken på dagsordenen. Arbeidet mot miljøgifter er en av de virkelig store miljøutfordringene. Dessverre er problemet økende, og vi ser at det kommer miljøgifter på stadig flere arenaer. Vi omgir jo oss med miljøgifter veldig mange steder, og spesielt alvorlig er det at vi vet at unger ofte er mest eksponert, bl.a. fordi det ofte er mye miljøgifter i leker. Framtiden i våre hender har gjort et veldig solid arbeid med å dokumentere hvor mange steder vi omgir oss med miljøgifter. For mange var det en øyeåpner da de så hvordan papiret på hamburgeren f.eks. var fullt av miljøgifter. Vi vet at giftstoffer kan være ille hver for seg, men det er kanskje kombinasjonen av flere som kan være ekstra ille, og det er det vi trenger mer kunnskap om. Men når problemet er så stort, er det i alle fall bra at engasjementet også er økende, og at det er flere og flere som ser på dette som et av de store problemene som man må møte med kraftigere politikk. Jeg er helt enig i det saksordføreren sa – at det viktigste er det vi gjør internasjonalt, at vi jobber internasjonalt for å få på plass bedre regelverk for å hindre spredning. Det er åpenbart at det er det som gir størst utslag både ute i verden og for oss i Norge. Men det internasjonale perspektivet må ikke bli noen hvilepute for arbeidet vi skal gjøre her hjemme i Norge, og fra Arbeiderpartiets side mener vi at det virkelig haster å komme i gang med arbeidet med handlingsplanen for en giftfri hverdag. Nasjonalt må vi føre en politikk som får giftstoffene ut av kretsløpet, at forbrukerne vet mer om hva slags giftstoffer de eksponeres for, og dermed kan ta bevisste valg for å unngå dem. Jeg tror nok det er veldig mange som ikke aner hvor mange steder i hverdagen man kan møte på giftstoffer. I forbindelse med avfallsmeldingen gikk Arbeiderpartiet, sammen med en del av de andre partiene i opposisjonen, inn for at vi skulle få et pålegg om innholdsdeklarasjon over de høyest prioriterte giftstoffene. Derfor går vi ikke inn i de forslagene som vi voterer over senere i dag, men viser til forslagene og merknadene våre ved behandlingen av avfallsmeldingen. La meg til slutt komme med en utfordring til vår nye klima- og miljøminister, og det er å ta et initiativ overfor næringslivet. Det er klart at næringslivet kan gjøre mer enn det de gjør i dag. De har også et samfunnsansvar, og om informasjonen når ut, er jeg er sikker på at dette også vil være noe som lønner seg. Norske forbrukere ønsker ikke gift, og jeg tror de som går foran, har mye å tjene på det. Vi har allerede i dag en del virkemidler som vi vet fungerer bra. Svanemerke-ordningen er en slik ordning. Det er et viktig tiltak for oss som er forbrukere. Jeg mener at vi som forbrukere må få mer kunnskap, derfor oppfordrer jeg klima- og miljøministeren til å ta et initiativ overfor næringslivet om hvordan de kan være med og bekjempe giftstoffer i hverdagen.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Dette er blitt en veldig positiv sak, hvor alle partiene i stor grad er enige. Oslofjorden er landets mest trafikkerte fjord. Den er inngangsåren til hovedstaden, og det er havner langs hele fjorden. I tillegg er den veldig viktig som frilufts- og rekreasjonsområde for alle menneskene som bor i tilknytning til den. Det er om lag to millioner mennesker som enten bor i tilknytning til eller er brukere av fjorden. Men trafikken og aktiviteten på fjorden gjør også at fjordens økologi og miljø er under press. Oslofjorden er viktig for både plante-, fiske-, dyre- og fuglelivet, og det må være en målsetting at bruken av fjorden foregår på en bærekraftig måte, at hensynet til naturen må være avgjørende, og at arbeidet med restaurering av tidligere skader trappes opp. Derfor er det veldig bra, viktig og riktig at alle partier i dag stiller seg bak et forslag om en helhetlig plan for Oslofjorden med et klart mål om at fjorden skal oppnå god miljøstandard, og at det biologiske mangfoldet i fjorden skal ivaretas. Fra vår side har det hele tiden også betydd at man skal legge til rette for mer friluftsliv og bruk av fjorden. Kommunene rundt Oslofjorden er blant de kommunene i Norge som har størst vekst og størst befolkningsøkning. Det gjør at fjorden blir en stadig viktigere arena for friluftsliv. Derfor fremmes det i dag et forslag, som alle partier i komiteen står bak, som presiserer nettopp at friluftsliv må være en viktig del av arbeidet med en helhetlig plan for Oslofjorden. Vi i Arbeiderpartiet var klare til å gå enda lenger og stemme for det som var statsråd Ola Elvestuens opprinnelige forslag da han var stortingsrepresentant, men som Venstre nå stemmer imot, et forslag om en forvaltningsplan som inkluderer også nye verneområder. Der registrerer vi igjen at statsråden anbefaler at vi ikke skal stemme for forslaget. Men det gjør nå vi, sammen med SV og Miljøpartiet De Grønne. Alt i alt er dette blitt en god sak. Vi er utålmodige etter å få en plan på plass. Arbeiderpartiet har mange ordførere langs hele Oslofjorden som er klare til å være en del av dette arbeidet. La meg til slutt si at arbeidet her og diskusjonen i denne salen om Oslofjorden nok ikke er over. I dag skal vi diskutere friluftsliv og naturmangfold, men senere vil vi nok også diskutere hvilke klimamuligheter som ligger her. Vi ser spennende muligheter for at Oslofjorden også skal være en foregangsfjord, og at det stilles utslippskrav ved havnene i fjorden. Jeg tar med dette opp både det løse forslaget – komiteens forslag – og forslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Miljøpartiet De Grønne.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-05:
Rovdyr i Norge er en del av vår naturlige fauna som vi er forpliktet til å forvalte, og forvaltningen av rovdyr i Norge er forankret gjennom brede forlik i Stortinget om at norsk rovviltforvaltning skal skje innenfor rammene av disse bestemmelsene. Arbeiderpartiet mener det er avgjørende at forvaltningen av rovdyr gjennomføres i tråd med det som har vært Stortingets vedtak om bestandsmål innenfor rammene av våre internasjonale forpliktelser og naturmangfoldloven. Samtidig vet vi at det er store konflikter mellom beitenæringen og rovdyr i enkelte deler av landet vårt, og vi mener det er viktig å bidra til løsninger som er i tråd med den nødvendige balansegangen mellom ansvaret for bærekraftig rovviltbestand og andre hensyn, slik at konfliktnivået mellom ulike interesser dempes og vi kan forvalte rovdyrene i tråd med våre forpliktelser. Norge har et selvstendig ansvar for å sikre en levedyktig rovdyrbestand innenfor Norges grenser. Samtidig skal vi videreføre den todelte målsettingen om både å ha levedyktige rovviltbestander og aktiv beitebruk. Vi må ta hensyn til at det å leve med rovvilt tett innpå seg kan medføre en stor belastning både for lokalsamfunnene og for de folkene det gjelder. Derfor er det avgjørende at forvaltningen av rovdyr skal etterstrebe å skape tillit og respekt i befolkningen og søke å dempe konfliktnivået. Både dialog og lokal involvering er derfor viktig for forvaltningen, og berørte interesser må lyttes til. Derfor har Stortinget gjennom brede forlik vedtatt at vi skal ha en regional forvaltning innenfor rammene av en nasjonal rovviltpolitikk. Vi er derfor i dag, sammen med alle de andre partiene – med unntak av Senterpartiet – med på å avvise Senterpartiets forslag om å gjøre store endringer i rovviltforvaltningen. Dette er en rovviltforvaltning som er vedtatt gjennom brede forlik her i Stortinget, og hvor rammene er godt forankret i et stort flertall i Stortinget. Til slutt vil jeg presisere at det er en feil i innstillingen fra energi- og miljøkomiteen, hvor det kan se ut som om det er en uenighet mellom Arbeiderpartiets representanter i næringskomiteen og energi- og miljøkomiteen. Det er det ikke. Alle sammen er enig i det som næringskomiteen rettet opp. Vi støtter ikke etablering av en uavhengig rovviltnemnd som skal behandle klagene om vedtak om kvoter for jakt og felling som er fattet av Miljødirektoratet og rovviltnemndene. Vi er uenig i å overlate til en uavhengig nemnd å behandle disse sakene. Vi mener det er et ansvar som ligger hos regjeringen gjennom Klima- og miljødepartementet å forvalte vår rovviltbestand bærekraftig og i tråd med det som er Stortingets vedtak og fastsatte bestandsmål.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-04-05:
Jeg har først lyst til å takke komiteen for godt samarbeid og saksordføreren for en god redegjørelse. Så er det slik at flertallet er uenig med saksordføreren. Jeg tenker at vi alle er opptatt av at vi skal ta vare på naturen i Norge. Dette må ikke bli en diskusjon som handler om hvorvidt de som er imot dette forslaget, mener at nærnatur ikke er viktig. Snarere tvert imot har partiene som stemmer imot dette forslaget, gang på gang vist – både nasjonalt og lokalt – at man er opptatt av naturvern. Men legg merke til ordet «lokalt», for det er det det handler om. Tror vi at kommuner er i stand til å ta vare på viktige naturområder? Ja, ikke bare tror vi det – vi ser det over hele landet. Vi vet at dette er blitt utredet tidligere, og at man da kom fram til at her har kommunene gode virkemidler. Så kan det godt hende at vi i enkelte tilfeller må bevisstgjøre noen kommuner på de mulighetene de har. Men virkemidlene er der. Dette er ikke en konfliktsak om hvorvidt vi er opptatt av at man skal ta vare på naturen, ta vare på nærnaturen og være opptatt av naturvern. Nei, denne saken handler om hvorvidt vi tror at kommunene er i stand til å gjøre denne oppgaven. Det tror flertallet. Så hører vi at dette sikkert ikke er siste gang vi kommer til å diskutere denne saken. Det tror ikke jeg heller det er. Opposisjonen har i fem år vist at de gjerne fremmer samme forslag om igjen og om igjen. Det er helt greit. Men flertallet sier i dag at vi har tillit til kommunene, samtidig som vi ønsker å bevisstgjøre flere på de gode virkemidlene som finnes for å ta vare på nærnaturen. Med ordene til en tidligere taler kan man kanskje si at denne kampen for lokaldemokratiets mulighet til å ta vare på sin natur i dag er kronet med seier.
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-04-05:
Det var representanten Per Espen Stoknes som gjorde det tvingende nødvendig å tegne seg på nytt. Flertallet i denne saken har ikke på noe tidspunkt sagt at vi ikke deler intensjonen til forslagsstilleren om at det er viktig å ta vare på nærnatur. Men vi har sagt at rundt om i landet ser vi en rekke gode eksempler lokalt på at de virkemidlene som allerede eksisterer, brukes. Og så må vi gjøre disse virkemidlene bedre kjent i enkelte tilfeller. Det er vi også alle enige om. Men det kan ikke være sånn at fordi man i noen enkeltsituasjoner ikke utnytter alle de virkemidlene som allerede eksisterer i dag, skal man erstatte det hele med en sentralstyring fra Stortingets side. Så synes jeg MDG kanskje kan se litt nærmere på en kommune hvor de selv styrer, min og representanten Stoknes’ hjemkommune, Oslo, hvor MDG har både miljøbyråden og byutviklingsbyråden. Og hva er det vi ser her? Hvor er hensynet til grøntområder, nærnatur, her? Joda, det skal MDG bygge ned, og de skal erstatte det med grå betong, alltid letteste alternativ for utbyggere som vil gjøre det på enkleste og billigste måte. Område etter område blir gråere og gråere med MDGs miljøbyråd og med MDGs byutviklingsbyråd. På en måte kan man kanskje si at det beste argumentet for dette forslaget er måten Miljøpartiet De Grønne har valgt å styre denne byen på. Men nei, vi skal nok fortsatt vise tillit til det lokale selvstyret, selv om MDG i hovedstaden ikke har vist seg den tilliten verdig.