Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-06-17:
Den norske bonden skal kunne stole på Senterpartiet. Den norske forbrukeren skal kunne stole på Senterpartiet. De skal stole på at vi står på for å utvikle norsk matproduksjon, slik at det kan produseres mer sunn og trygg norsk mat. De skal kunne stole på at Senterpartiet vil ha et landbruk i hele landet. De skal kunne stole på at Senterpartiet vil jobbe for både heltidsbonden, deltidsbonden, fjellbonden, økobonden og andre bønder. Økt matproduksjon og selvforsyning når det gjelder mat, er viktig av flere grunner: beredskapshensyn, matvaresikkerhet og miljø og for å sikre bosetting og levende lokalsamfunn i hele landet. Matproduksjon er i store, komplette næringskjeder, som bidrar med milliarder i omsetning og titusenvis av arbeidsplasser spredt rundt i hele landet. Norske matprodusenter fortjener forutsigbare rammevilkår. Regjeringen har så langt utelukkende levert usikkerhet, både i jordbruksoppgjøret, i tollsaken og i forslag om lovendringer. Regjeringen har dessuten hatt en langt større iver etter å levere når det gjelder de dårlige sakene for jordbruket, enn når det gjelder de få løftene om positive tiltak. Skal vi greie å øke norsk matproduksjon, må vi ta i bruk de ressursene vi har. Da må vi ha store og små bruk i hele landet. Inntekt er for bønder – som for andre grupper – svært viktig. Da er det feil medisin fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ikke å prioritere å bruke penger over statsbudsjettet samt å nedprioritere budsjettstøtten til små og mellomstore bruk. Landbruksdirektoratets analyse av konsekvensene av fjorårets oppgjør er tydelig: De små og mellomstore brukene kommer negativt ut. Det står i sterk kontrast til formuleringer om et miljøvennlig, bærekraftig og framtidsrettet norsk landbruk, med både store og små bruk i hele landet. Senterpartiet har lagt fram i alt sju forslag til årets oppgjør. Jeg tar opp disse. Det er forslag om å øke rammen tilsvarende jordbrukets krav, et forslag som går på tetting av inntektsgap, et forslag om investeringspakke, et forslag om utredning av konsekvensene av omleggingen av lammetilskuddet samt to forslag om skatt. Senterpartiet har også et forslag om å definere et tydelig inntektsmål for jordbruket. Den framforhandlede avtalen øker inntektsforskjellen mellom jordbrukere og andre grupper med 3 000 kr. Regjeringspartiene og støttepartiene understreker at jordbruksoppgjøret ikke bør være gjenstand for forhandlinger i Stortinget. Da er det svært viktig å ha et klart definert inntektsmål, ikke fagre løfter på Bondetinget eller i debatten. Slik innstillingen nå foreligger, er det høyst uklart hva som er inntektsmålet. Inntekt er det viktigste virkemiddelet for å styrke norsk matproduksjon og sikre rekruttering. Derfor bør Stortinget gi klar melding til regjeringen om at kronemessig lik inntektsutvikling er gjeldende inntektsmål. Og i dag vil vi få svaret på om Kristelig Folkeparti-lederens flørt på Bondetinget var noe mer enn kun tomme ord. Ingen andre deler av norsk næringsliv har hatt en større effektivisering enn det jordbruket har hatt. Det er en utvikling som ikke kan fortsette i all evighet, uten at det vil gå ut over andre viktige mål for norsk landbruk, som matvaresikkerhet, dyrevelferd, økt matproduksjon og et landbruk i hele landet. Regjeringen bruker store ord om sin forenklingspolitikk. Stort sett består det i å kutte ordninger som er viktige for enkeltnæringer og for enkeltaktører. For pelsdyrbonden i Sogn og Fjordane, som risikerer å måtte legge ned sin produksjon fordi støtten til frakt av fôr faller bort over natta, tror jeg ikke det føles som forenkling. Det føles som en total mangel på forutsigbar næringspolitikk fra regjeringens side. Omlegging av lammetilskuddet er en forenkling, men det oppstår et tap over tid på 0,5 mrd. kr, som blir realisert senere. Her må også organisasjonene ta sin del av ansvaret. Prosessen rundt årets jordbruksoppgjør var også spesiell, i og med at staten, i frykt for å bli overkjørt i Stortinget på ny, kom med et revidert tilbud i tolvte time. Det var heller ikke et perfekt tilbud, men det var et steg i rett retning. Vi trenger en ny landbrukspolitikk – som øker inntektsmulighetene for bøndene, som ikke setter ulike deler av landbruket opp mot hverandre, som ikke utarmer distriktsjordbruket. Vi trenger en regjering som står opp for landbrukets interesser i både den nasjonale og den internasjonale debatten. Vi trenger en politikk som legger et grunnlag for økt norsk matproduksjon, med grunnlag i norske ressurser. Senterpartiet har et stort hjerte for norsk matproduksjon. Norske bønder, store og små, trenger en ny landbrukspolitikk.