Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
Vi har flere mål for finansmarkedspolitikken: Den skal bidra til finansiell stabilitet, den skal sikre at kapitalmarkedene fungerer godt og gi gode rammebetingelser for finansnæringen, og forbrukerne skal kunne stole på at de finansielle tjenestene er gode og trygge. Dette er hva den årlige finansmarkedsmeldingen handler om. Kostnadene for samfunnet ved uro og kriser i finansmarkedene kan være store og langvarige. God soliditet i norske banker var en styrke for norsk økonomi under finanskrisen. God soliditet vil være en styrke for både norsk økonomi og den norske finansnæringen også i fremtiden. Vi må ikke la denne innsikten gå i glemmeboken etter hvert som finanskrisen blir lenger unna. Når EUs kapitalkravregler nå tas inn i EØS-avtalen, medfører det endrede kapitalkrav for bankene. Basel I-gulvet oppheves, og SMB-rabatten innføres. Det medfører isolert sett lavere kapitalkrav til norske banker, spesielt for utlån til små og mellomstore bedrifter. Samtidig er det viktig at vi ikke svekker den soliditeten som ble bygget opp i bankene etter finanskrisen. Derfor har regjeringen varslet at vi snarlig vil sende på høring mulige endringer i bankenes bufferkrav, som kan forhindre uønskede svekkelser av kapitalkravet i bankene. Samtidig vil vi se på mulighetene i EUs regelverk for å oppnå likere kapitalkrav for norske og utenlandske banker i Norge. Det er også noe finansnæringen selv har tatt til orde for. Regjeringen har nylig besluttet å videreføre dagens kriterier for identifisering av systemviktige banker. Et forslag fra Finanstilsynet om et eget regionkriterium ville medført høyere kapitalbufferkrav for en del større regionale sparebanker enn for andre banker. Historisk høy gjeld i norske husholdninger gir fortsatt grunn til uro. God soliditet i bankene er en del av forsvarsverket. En annen er regulering av bankenes utlånspraksis for boliglån og, fra februar i år, forbrukslån. Vi har nå satt i gang prosessen med å vurdere om boliglånsforskriften skal videreføres når dagens forskrift utløper ved årsskiftet. Veksten i forbrukslån er bekymringsfull, og kommer på toppen av den allerede høye boliggjelden. Vi har gjort mye for å skjerpe inn dette markedet og gi forbrukerne bedre grunnlag for sine beslutninger, og vi følger nøye med på utviklingen for å vurdere behovet for ytterligere regulering. I årets melding er klimarisiko og bærekraftig finans viet betydelig oppmerksomhet. Det gjenspeiler at disse temaene har kommet på dagsordenen både nasjonalt og internasjonalt. Det er bra og nødvendig. Som långiver, forsikrer og investor har finansnæringen en viktig rolle i omstillingen til en lavutslippsøkonomi. Regjeringen er enig med Klimarisikoutvalget i at norske myndigheter bør bygge kunnskap om klimarisikoen i finansmarkedene, og at klimarisiko bør med i store selskapers rapportering. Samlet sett synes lønnsomme prosjekter i Norge å ha god tilgang til finansiering. Samtidig vil vi fortsette arbeidet med å forenkle tilgangen til risikokapital og kompetente investorer, og bl.a. vurdere Kapitaltilgangsutvalgets anbefalinger. Vi har også klargjort reglene for utlån gjennom folkefinansieringsplattformer og vil nøye følge utviklingen i EU knyttet til et mulig felles regelverk for regulering av folkefinansiering. Rask utvikling i teknologi og marked og nye regler som åpner for nye aktører, gjør at det kan bli store omveltninger i markedet for finansielle tjenester fremover. Også på myndighetssiden skjer det innovasjon: I løpet av året vil en regulatorisk sandkasse for fintech komme på plass i Finanstilsynet. Her skal utvalgte aktører få mulighet til å teste sine konsepter på et begrenset antall kunder. Stadig flere bruker nesten utelukkende digitale finansielle tjenester. Det har sitt motstykke i at kontantbruken har gått dramatisk ned, og bankene har tilpasset sin infrastruktur deretter. I meldingen gis et klart signal til bankene om at de fortsatt må oppfylle plikten de har til å tilby og ta imot kontanter. I motsatt fall kan det bli nødvendig å presisere denne plikten i lov eller forskrift. Til slutt: Målene med norsk finansmarkedsregulering er stabilitet, kvalitet og trygghet. Samtidig skal de som produserer finansielle tjenester, ha gode rammebetingelser. Disse hensynene står ikke nødvendigvis i motsetning til hverandre. En trygg og stabil finanssektor har en verdi for foretakene, det bidrar til tillit mellom aktørene, og er et godt utgangspunkt for innovasjon i finansielle tjenester. En fornuftig finansmarkedsregulering er derfor også et konkurransefortrinn.