Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2002-05-14:
Nok en gang har samfunnet sviktet i forhold til tidsnok å se konsekvensene av og forebygge det vi nå opplever som kanskje det største sosiale og helsemessige problem blant barn og unge. Økningen i antall barn og unge med rusproblemer og psykiske problemer er eksplosivt, og behandlingsapparatet er nærmest sprengt. Jeg har derfor ikke problemer med å dele forslagsstillernes bekymring i forhold til altfor lang ventetid på utredning og behandling av barn og unge med rusproblemer og psykiske problemer. Når det gjelder spørsmål om behandlingsgaranti, har vi i dag en pasientrettighetslov som er alders- og diagnoseuavhengig. Retten til helsehjelp gjelder for så vel rusmiddelmisbrukerne som for det psykiske helsevern og somatikken. I den utstrekning barn og unge under 18 år med rusmiddelproblemer eller psykiske problemer ikke får den helsehjelp som de har krav på, raskt nok, skyldes det dessverre langt oftere kapasitetsproblemer i helsevesenet enn mangler ved lovverket. Kapasitetsproblemet, gråsoner og ansvarsfraskrivelse i helsevesenet over mange år viser at problemene så langt ikke er blitt tatt på alvor. I tillegg har helsetjenesten for ungdom i skolen vært nedprioritert over mange år, samtidig som stadig flere ungdommer sliter med mange og komplekse problemer. Det er også betenkelig når undersøkelser viser at foreldre til rusmiddelmisbrukere får best veiledning og hjelp av politiet, og at skolevesenet er det som kommer dårligst ut. Høyres landsmøte vedtok derfor i sin resolusjon «Kamp mot narkotika» at «skolen skal forebygge narkotikamisbruk gjennom saklig informasjon som en del av den obligatoriske undervisningen. Det må i større grad trekkes på ekstern kompetanse». Vi skal sikre skolehelsetjenesten og helsestasjonstilbudet for ungdom og sørge for at samarbeid mellom helsestasjon, skole, hjem og barnevern styrkes. Samarbeidsregjeringa ser svært alvorlig på problemene og har i Sem-erklæringa slått fast at Regjeringa skal styrke barne- og ungdomspsykiatrien og bygge ut helsestasjon- og skolehelsetjenesten for elever i videregående skole. I opptrappingsplanen for psykisk helse er det øremerket midler til helsestasjon- og skolehelsetjenesten med 800 årsverk i planperioden. Styrkinga skal bidra til å gi unge et bedre tilbud for å forebygge rusmiddelmisbruk, vold, mobbing, stress og andre psykiske plager. Med det behandlingspresset som vi har i helsevesenet i dag, er det svært viktig at forebyggende tiltak i helsesøstertjenesten, bedre kunnskap i skolen og samarbeidet skole-hjem kan bidra til å fange opp barn og unge i faresonen på et tidligst mulig tidspunkt. Samarbeidsregjeringa mener en slik satsing er vel så viktig som å gi en behandlingsgaranti, som ikke vil fungere grunnet manglende behandlingskapasitet. Det er svært alvorlig når kommunene er seg så lite bevisst som det Dagbladet viser til den 7. mai, hvor elever ved en videregående skole i Nittedal blir fratatt helsesøstertjenesten fordi kommunen skal spare penger. Jeg håper derfor at de ansvarlige i kommunen tar til vettet og tilbakefører viktige, forebyggende ressurser. Regjeringa har varslet at den vil komme tilbake med en egen sak om individuelt fastsatte tidsfrister i pasientrettighetsloven. I den sammenheng vil komiteens flertall poengtere viktigheten av at barn og unge med rusproblem og psykiske problem prioriteres. I tillegg har Regjeringa varslet en handlingsplan mot rusmiddelproblem. Planen, som vil bli lagt fram for Stortinget til høsten, vil vektlegge både forebyggende tiltak og et bedre behandlingstilbud til rusmiddelmisbrukere. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, finner det derfor ikke naturlig å innføre diagnosebestemt behandlingsgaranti på nåværende tidspunkt. Flertallet foreslår derfor at dokumentene vedlegges protokollen.