trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Harberg (Høyre), 2011-10-12:
Takk til statsråden for svaret. Det er flott at tallene stadig stiger. Selv om det har vært relativt liten stigning fra 1. juli og fram til i dag, ser jeg at sammenlignet med andre arbeidsgrupper er dette positivt. Utfordringen er at de politistudentene som står uten politijobb – altså nærmere 100, og flere hvis de fullfører den operative godkjenningen – føler at det er et løftebrudd, fordi statsråden var så tydelig på at han kunne garantere dem jobb. Hva skal de gjøre i mellomtiden? Statsråden viser til at andre har gått over i andre jobber. Ja, det er jo fordi de ikke får jobb i politiet, ikke fordi de ville gjøre noe annet. Harald Elias Skibelid, som jeg viser til, monterer klimaanlegg og vifterom, og det var ikke det han ønsket. Jeg møter politistudenter som har et ønske om å gjøre en samfunnstjeneste, har utdannelse til det, og er skuffet over at de ikke får den anledningen.
Svein Harberg (Høyre), 2011-10-12:
Ja, hvordan blir det neste år? Vi har sikkert alle sett tabellen som viser at det er nedgang i antall politimennesker per tusen innbyggere. Det må jo være en utfordring for statsråden. Det er alltid lettest å forholde seg til eget distrikt. I Agder politidistrikt er det varslet ytterligere nedbemanning neste år. Akkurat nå er det kommet melding om at 15 vikarstillinger inndras. Det gjør at det blir stadig flere erfarne politifolk som skal søke på de samme stillingene som de nye studentene skal søke på. I tillegg kommer det altså stadig flere politistudenter, som statsråden har skrytt av, og som jo er viktig, men det er jo en mismatch mellom de stillingene det nå signaliseres blir ledige neste år, og de som skal søke disse stillingene. Det blir stadig vanskeligere for nyutdannede å få jobb, og det blir stadig flere som har mistet jobben, som vil inn igjen i politiet. Dette henger ikke sammen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-10-12:
Aller først må jeg si at jeg er veldig glad for å få dette spørsmålet, for jeg mener at jeg har gode nyheter til spørreren. Dette er et veldig viktig felt. Nå som Stortinget samlet er enig om regjeringas forslag om at vi tredobler antallet i politihøgskoleutdanningen, er det helt avgjørende at vi får sysselsatt alle de gode politifolkene vi får utdannet. Det er gode opplysninger jeg får fra Politidirektoratet, som opplyser at gjennomsnittlig 94 pst. av de uteksaminerte, med bestått eksamen fra Politihøgskolen i perioden 2006–2010, har fått jobb etter uteksaminering. Jeg tror det må være av de høyeste prosentsatsene for noen profesjonsutdanning vi har i Norge. Det må til dette tallet legges til at det er grunn til å regne med at noen av de uteksaminerte har fortsatt med annen utdanning, eller ønsket og fått jobb utenfor politiet – altså de resterende 6 pst. – det er helt naturlig. Men 94 pst. er et høyt tall. Representanten viser i spørsmålet til et møte med en nyutdannet fra Politihøgskolen fra årets kull, som ikke har fått jobb. Han gikk ut nå i sommer. Justisdepartementet får jevnlige innrapporteringer fra Politidirektoratet om utviklingen i antall nyutdannede som har fått jobb, og over ledige polititjenestemannsstillinger. Per 7. oktober 2011 har 347 studenter, uteksaminert fra årets kull, bestått eksamen. 77 har ikke bestått, og de må jobbe litt til. Per 7. oktober 2011 er 266 – av de 347 med bestått eksamen – registrert som lønnsmottakere i politiet, hvorav 43 i fast stilling. Det kan ellers opplyses at det per 15. september er 183 ledige polititjenestemannsstillinger – stillinger som er besluttet kunngjort, er kunngjort, eller hvor man er i ferd med å foreta ansettelse. 22 av disse er ledige politibetjent 1-stillinger som er den stillingskategorien som nyutdannede normalt vil bli ansatt i. Når vi står igjen med 80 og har 22 ledige stillinger, så virker det som om det er manko, men det kommer flere. Når vi får erfarne folk som søkere til de øvrige stillingene, vil det bli ledige stillinger i bunnen. Ved ansettelser i høyere stillinger vil det altså igjen bli ledige politibetjent 1-stillinger, så det ser lovende ut dette året. Ut fra tallene ovenfor tyder alt på at situasjonen for årets nyutdannede fra Politihøgskolen ikke skiller seg ut fra de tidligere kullene, som det er referert til ovenfor, og at dermed tilnærmet alle vil være ansatt i løpet av et år. Jeg viser ellers til budsjettforslaget som ble lagt fram for 2012, om økninger i budsjettet som gjelder ansettelse av politihøgskolestudenter. Her er det foreslått en økning til dekning av helårsvirkningen av å ansette studenter som ble ferdig sommeren 2011. Videre til forslaget til økning: Det legger til rette for at alle de 552 politihøgskolestudentene som blir ferdig utdannet sommeren 2012, skal tilbys jobb i etaten.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-10-12:
Jeg tror det er viktig at vi ikke skaper det bildet at det nærmest ikke er noen politihøgskolestudenter som nå får jobb, når det vitterlig er slik at i løpet av de siste årene har 94 pst. gått inn på politiets lønnslister. Det er veldig høyt tall, og jeg tror jeg må si at de resterende 6 pst. har hatt et bevisst valg om å fortsette utdannelse eller å ta seg jobb i annen bransje. Det må vi akseptere. Når det gjelder inneværende år, må jeg si at vi ligger ganske godt an for å kunne nå det samme nivået, dvs. nærmest full sysselsetting av politihøgskolestudentene, når vi ser antall ledige stillinger opp mot hvor mange som nå er jobbsøkende. Så har jeg sagt at vi også må gjøre hva vi kan til neste år, og det er derfor vi har lagt inn 80 mill. kr ekstra til neste år for å kunne ansette ytterligere nyutdannede. Det er et stort beløp, som gjør meg optimistisk for framtida. Jeg står fortsatt ved at vi skal gjøre hva vi kan for at alle skal få seg jobb.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-10-12:
De tallene som nå er framlagt, viser at det ikke blir vanskeligere å få seg jobb. Det er altså slik at 94 pst. av studentene fra 2006 til 2010 har fått seg jobb, og så legger vi inn ytterligere ressurser – penger og antall stillinger – for at studentene skal kunne søke seg jobber. Nå står vi altså i en situasjon hvor det er 81 studenter som ikke er registrert i våre lønnslister, og vi har over 180 ledige stillinger. Noen av de stillingene vil man ikke kunne søke på fordi det trengs erfaring, men da får man opprykk. Jeg syns vel at vi alle skal merke oss det, og kanskje også spre det glade budskap, slik at de som ennå ikke har fått seg jobb, fortsetter å søke seg jobb. Jeg har også sagt at det da er viktig – siden denne satsingen er stor, og den skal gjelde hele landet – at folk ikke bare søker på stillinger i Oslo og Akershus, men også velger å søke på stillinger andre steder i landet hvor det er ledige stillinger. Vi har ikke gitt noen som helst garanti for at folk skal kunne få seg jobb der de bor. Vi utdanner for hele landet.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Det er ingen tvil om at årets opplegg er strammere enn tidligere, det er meldt fra regjeringen. Det har en sammenheng med den internasjonale situasjonen som også norske kommuner blir påvirket av. Vi er, som jeg sa i mitt innlegg, klar over at mange kommuner strever med å komme i havn. Men samtidig følger vi med, og vi tror at opplegget skal bli bra, og at vi skal kunne få dekt oppgavene. Men det betyr også at det må prioriteres nøye fra kommunene, det har kommunene visst. Jeg har selv vært ordfører under en borgerlig regjering og hatt atskillig vanskeligere prioriteringsoppgaver enn kommunene får i dag, men – som sagt – den internasjonale situasjonen setter også oss på en prøve, dog ikke som resten av Europa.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Som jeg sa til forrige replikant, hadde jeg gleden av å være ordfører også under den forrige regjeringen. Ved regjeringsskiftet i 2005 var i hvert fall min kommune i den situasjonen at vi måtte si opp veldig mange ansatte. Vi ble reddet av gongongen, for i 2005 ble det tilført ekstra midler. Så er det slik at hvis vi ser perioden fra 2005 og til nå, har det vært høyere vekst – gjennomsnittlig 2,7 pst. Det er klart at det varierer mellom årene, men med den veksten vi har sett i kommunene, er det helt tydelig at det har vært tilført mye mer midler. Gjeldsgraden er også et uttrykk for det. Det har vært stor aktivitet i kommunene, men det er samtidig kommunenes eget ansvar ikke å låne mer enn de kan svare for. Men jeg bekymrer meg for rentenivået, og det gjør også regjeringen. Derfor er det nå det stramme opplegget.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Sosial boligbygging er et svært viktig tiltak for å bekjempe boligløshet og for å hjelpe dem som er vanskeligstilte, inn på boligmarkedet og også for å hjelpe til å viske ut fattigdomsgrensene og hjelpe folk med bolig. Det er et viktig område. Vi har meldt at vi skal følge med på flere områder fordi det er usikre tider i verden. Regjeringen Stoltenberg har tidligere vist, ved den forrige finanskrisen, at de evner å snu og sette inn tiltak når det er nødvendig. En så usikker internasjonal situasjon vil måtte følges fra dag til dag, og jeg føler meg helt overbevist om at regjeringen kommer tilbake hvis man ser at det er nødvendig å fylle opp noen steder for at vi skal nå vårt mål. For det er viktig å holde fast på velferden og forbedre situasjonen, selv om det er vanskelige tider i Europa.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Verden rundt oss er preget av stor økonomisk usikkerhet, og det er viktigere enn noen gang å holde orden i økonomien. Staters overforbruk får alvorlige konsekvenser for lands økonomi og folks arbeidsplasser. Denne regjeringen fører en ansvarlig økonomisk politikk og har vist at den kan styre gjennom krevende økonomiske tider. Kan Høyre garantere at ved en eventuell borgerlig regjering vil Fremskrittspartiet ikke få gjennomslag for sin økonomiske politikk, som jeg oppfatter at også Høyre mener er uansvarlig?
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Fremskrittspartiet har skiftet innvandringspolitisk talsperson, og vi i komiteen ønsker representanten hjertelig velkommen i komiteen og til jobben der. I et intervju med NRK 27. oktober sies følgende om Fremskrittspartiets nye innvandrings- og integreringspolitiske talsperson: «Han mener norsk innvandrings- og integreringspolitikk har en svakhet som så å si overskygger alle andre.» Og det er at «saksbehandlingstiden for asylsøknader er for lang». I Fremskrittspartiets alternative budsjett foreslås kraftige kutt i rammene til asyl- og innvandringsfeltet – i år, som årene før. For å realisere Fremskrittspartiets ønske om en, etter deres mening, mer realistisk og bærekraftig innvandringspolitikk foreslår Fremskrittspartiet kutt i driftsutgiftene til UDI på til sammen 502 mill. kr. Mener Fremskrittspartiet at det harmonerer med så store kutt hvis man ønsker en raskere saksbehandlingstid?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Eg trur vel ikkje representanten Ingalill Olsen treng bekymre seg for at den innstillinga ikkje blir vedteken her i dag – men om det er bra for norske kommunar, er noko heilt anna. No skryter Arbeidarpartiet heile tida av at det aldri har blitt overført så mykje pengar til norske kommunar som det blir i dag og neste år. Det er for så vidt riktig, men samtidig er det slik at ting blir dyrare, det blir fleire innbyggjarar i Norge, vi har ei aldrande befolkning, og kommunane blir også pålagde fleire krav frå både storting og regjering. KS har berekna at neste år manglar det 800 mill. kr berre for å oppretthalde dagens tenestetilbod. Viss vi går ut frå at det er riktig, kva meiner representanten Ingalill Olsen at norske kommunar skal skjere ned på neste år, i forhold til det dei tilbyr i dag?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Dette blir ikkje meir byråkrati, dette blir mindre byråkrati. Det er jo altså slik at når nokon skal ha ei teneste i kommunane og ein skal dokumentere om nokon har krav på tenester, og kva slags tenester dette er, må ein gå gjennom ein prosess for å finne det ut. Den same prosessen må ein sjølvsagt gå gjennom no òg, sjølv om det er staten som finansierer dette. Kommunane må ha ansvaret for dette, uavhengig av om det er kommunane som utfører tenestene, eller om det er nokon som vel å gå til private for å få utført desse tenestene. Men rekninga skal altså bli send til staten, på same måten som dersom ein blir arbeidslaus og får arbeidsløysetrygd frå staten, og dersom ein blir sjukemeld og etter ei stund får sjukepengar frå staten, pensjon osv. Dette er det ein automatikk i, som vil medføre at det blir mindre byråkrati og ikkje meir byråkrati.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Dette er ikkje snakk om helseføretaka. Vi kunne gjerne gått inn i ein lang diskusjon om helseføretaka og om kva som fungerer der og ikkje, men der er det rett og slett for mykje rammefinansiering og for lite innsatsstyrt finansiering som er eit av problema, og det gjer at det dannar seg køar. Når det gjeld kommunane, skal kommunane framleis ha ansvaret for dei grunnleggjande velferdstenestene, men finansieringa skal kome frå staten. Når ein har dokumentert eit behov for ei teneste, skal dette utløyse ei finansiering frå sentralt hald. Når det gjeld ressurskrevjande tenester, har ein delvis finansiering frå sentralt hald og ein del andre ting. Dette er ikkje noko nytt. Tidlegare hadde ein også barnehagefinansiering på denne måten, der ein fekk finansiering frå staten i forhold til kor mange som gjekk i barnehagen. Dette er eit veldig bra system, som eg håpar vi får innført etter valet i 2013.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Vi har sagt at for å få fortgang i samanslåingsprosessane vil vi gå inn for å utfase småkommunetilskotet over ein periode på f.eks. ti år. Det vil vere føreseieleg, og då veit ein òg korleis utviklinga blir, og korleis økonomien vil sjå ut om ti år. Det vil sjølvsagt medføre at enkelte små kommunar vil få problem med å vere sjølvstendige. Utsira, med 214 innbyggjarar, vil sjølvsagt få problem dersom dei mistar småkommunetilskotet på i overkant av 4 mill. kr. Ved ei samanslåing skal sjølvsagt dei som bur på Utsira, få akkurat like gode tenester, men dei treng ikkje å sitje der ute med eigen ordførar, eigen varaordførar, eige kommunestyre, eige formannskap, eige kontrollutval, eigen rådmann og ein fullstendig administrasjon og tilby alle tenester. Det vil det vere betre at ein gjer i ein samanslått kommune.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Kommunalministeren snakkar om at det er viktig å få til eit likeverdig tenestetilbod i heile landet. Då har eg forslaget, som Kommunaldepartementet kan begynne å jobbe med, og det er å innføre ei statleg finansiering. Då vil det ikkje bli nokon forskjell om ein bur i ein rik eller i ein fattig kommune, dersom staten tek på seg finansieringa av grunnleggjande velferdstenester i kommunane. Når ein høyrer på kommunalministeren, får ein inntrykk av at det å vere lokalpolitikar og tilsett i kommunane på mange måtar er ein dans på roser. Det er ikkje måte på kor flott det er. Men når ein snakkar med lokalpolitikarar, er det eit anna bilete ein får. KS har berekna at for å oppretthalde dagens tenestetilbod manglar ein 800 mill. kr i det statsbudsjettet som gjeld for 2012. Då er spørsmålet: Kvar meiner kommunalministeren at norske kommunar bør skjere ned, dersom KS sine tal er rette?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Grunnen til at eg tek ordet, er to ting. Det eine er ei openberr misforståing frå kommunalministeren og eit manglande svar frå kommunalministeren på mitt spørsmål, det andre er noko som representanten Håkon Haugli sa, som eg ikkje får heilt tak i. For å ta det siste først. Representanten Haugli viste til at Finanstilsynet sitt krav om 15 pst. eigenkapital står fast, men det skulle altså ikkje gjelde for startlån. Då er vi i den situasjonen at viss ein har ei såpass høg inntekt at ein etter ei bankfagleg vurdering skulle fått lån sjølv om ein ikkje har 15 pst. i eigenkapital – ein har kanskje berre 10 pst. i eigenkapital – får ein det altså ikkje, sjølv om banken seier at det er forsvarleg å låne pengar til leilegheit. Men dersom ein er i ein situasjon der ein har ein så dårlig økonomi, så låg inntekt at ein ikkje får lån i bank og er avhengig av startlån, kan ein altså låne meir enn 85 pst. av lånebeløpet. Då skal ikkje 15 pst. eigenkapital gjelde. Det må eg berre seie eg slit litt med å skjøne logikken i. Eg fryktar at det blir mange som får startlån, og som kanskje kan kome i økonomiske problem den dagen renta begynner å gå oppover. Det andre eg ville ta opp, var det kommunalministeren sa om at det ville vere ein katastrofe for Kommune-Noreg dersom stykkpris, altså statleg behovsstyrt finansiering, blei innført, på grunn av at det er ulike kostnader i ulike kommunar. Sjølvsagt er det ulike kostnader i ulike kommunar! I ein grisgrendt kommune vil det koste meir å drive heimesjukepleie enn i ein by. Derfor har vi sagt at vi skal ha differensiert stykkpris. Vi skal ikkje ha den same finansieringa uavhengig av kvar ein bur. Men om ein bur på ein plass i landet der det kostar meir å utføre desse tenestene, skal det også utløyse ei høgare statleg finansiering enn om ein bur i ein del av landet der det er billegare å utføre desse tenestene. – Dette er eit godt system, så det er berre å begynne å jobbe med det. Så stilte eg òg eit spørsmål som går på at KS har berekna at kommunane manglar 800 mill. kr på å vidareføre for neste år den aktiviteten, det tenestetilbodet, ein har i dag. Spørsmålet til kommunalministeren er: Dersom ein føreset at det er riktig – kvar i 2012-budsjettet meiner kommunalministeren at kommunane bør kutte?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Eg vil først presisere at eg ikkje har skifta namn til Gudmund. Eg heiter framleis Gjermund. Eg ønskjer å ta ordet på grunn av ting som er sagt her. Mellom anna ønskte representanten Sivertsen ei forklaring på vårt stykkprissystem. No har eg ikkje meir enn 1 minutt til rådvelde her, og eg trur det vil ta atskilleg lengre tid å forklare representanten Sivertsen dette. Men eg vil berre minne om at barnehagar tidlegare var finansierte med statleg stykkpris, og ressurskrevjande tenester er òg i dag delvis finansierte med ein statleg stykkpris. Representanten Håkon Haugli hadde eit langt innlegg om at eg ikkje hadde lese merknadane, at eg ikkje skjønte kva startlån er, osv. Eg har lese merknadane, og eg skjønar utmerkt godt kva startlån er, men det som var poenget mitt, og som eg ikkje fekk noka forklaring på, er korfor ein skal halde utanfor dei som etter ei bankfagleg vurdering er i stand til å betene eit lån – dei skal ein altså krevje har eigenkapital, men ikkje andre.
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
I fem av sju rød-grønne styringsår har veksten i kommunenes frie inntekter vært betydelig mindre enn den var i 2004 og 2005, altså under den berømte sultefôringen av norske kommuner som Erna Solberg sto for, og som de rød-grønne liker å framheve. Da var det høyere vekst enn det har vært i fem av sju rød-grønne styringsår. Det var et unntak i 2006, da den nye regjeringen tiltrådte og skulle innfri alle løfter. Men etter det har veksten gått kraftig nedover, og gjelden er doblet – i dag har norske kommuner doblet gjeldsgraden sin siden 2005 og skylder nå over 40 mrd. kr. Ingalill Olsen var opptatt av at en økning i rentenivået på 1 pst. betyr 1 mrd. kr mer i gjeld for kommunene. Er Ingalill Olsen komfortabel med at norske kommuner har lån til over pipa, og at faren for store betalingsvansker kan øke med en renteøkning?
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Katastrofevarsel er alvorlig, og særlig når det kommer fra en statsråd, så det hadde vært interessant å få en utdypning av det. Men jeg har lyst til å ta opp en annen katastrofe, nemlig regjeringens totale handlingslammelse når det gjelder forholdet mellom stat og kommune. Der proklamerte statsråden i fjor at nå skulle Oslo tas. Så ble det omdefinert til Oslo-eliten, og så ble det egentlig staten, som hun selv representerer, som skulle tas, i den forstand at kommunene skulle få større selvstyre. Det ble varslet en stortingsmelding. Den skulle komme – sa hun på Kommunedagene – etter 22. mai, altså før ferien. Så ble det sagt her i Stortinget at den skulle komme før valget. Ok, vi hadde 22. juli, men nå sier statsråd Navarsete i Kommunal Rapport at meldingen er utsatt på ubestemt tid på grunn av intern uenighet i regjeringen. Når ikke Senterpartiet fram med sitt ønske om mer kommunalt selvstyre?
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Jeg er enig med representanten Christoffersen i at asylstrømmen fra Europa knapt vil øke noe særlig – det kommer ikke så mange fra Hellas for å søke asyl i Norge, i hvert fall ikke grekere. Men de som kommer, som representanten var inne på, er arbeidsinnvandrere. Vi har jo nylig behandlet et representantforslag fra Høyre der dette er satt fokus på, og for halvannen uke siden var statsminister Stoltenberg i spørretimen og svarte på et spørsmål fra meg om hva med dem som mister jobben, og som fortsatt blir i Norge, og som da mister dagpengene dersom de går på norskopplæring som ikke er godkjent AMO-kurs – f.eks. polske bygningsarbeidere? Ser representanten Christoffersen at vi har noen utfordringer i tiden som kommer, med å heve kompetansen og bedre muligheten for at disse skal komme inn igjen på arbeidsmarkedet, og vil hun åpne for norskkurs for disse?
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Vi hadde en tilsvarende replikkveksling om dette i fjor. Jeg har også vært på landsmøtet til de konservative i år, og jeg kan fortsatt rapportere med begeistring fra de landsmøtene – det er veldig interessant. Det som det går en debatt om nå, er multikulturalismen, som har fått søkelyset på seg fra både den franske president, den tyske kansler og den engelske statsminister. Grunnen er at mange føler at en har vært for lite bevisst på sine egne røtter, sine egne verdier og sin egen identitet i forhold til hvordan en skal møte innvandrere. Jeg mener at en helt grunnleggende forutsetning for å kunne ha en vellykket integrering er både at den norske befolkningen er trygg på sine egne verdier, og at de nyankomne kjenner de norske verdiene. Derfor er jeg glad for at regjeringen foreslår som Høyre, nemlig å utvide språk- og samfunnskunnskapsopplæringen. Det bidrar til økt forståelse og mindre problemer i framtiden.
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Det jeg tror denne høsten har vist, og som både representanten Ørsal Johansen og representanten Christoffersen var inne på, er at det har vært en rekke debatter i denne sal om både integreringspolitikk og asylpolitikk. Hvis en går gjennom de vedtakene som er fattet, senest i forrige uke, om utvidet adgang til fengsling bl.a., ser en at det var et samstemt storting som sto bak. Det jeg sa i den debatten, og som jeg kan gjenta her, er at det er stor forskjell på de tabloide overskriftene, der det er om å gjøre å hausse opp motsetninger i innvandringspolitikken, og den reelle politikken som føres. I stor grad er det samstemthet i denne sal – fra SV til Fremskrittspartiet – om hvordan en skal håndtere dette med asylsøkere som kanskje skal forvares, eller fengsles, og i integreringspolitikken, der jeg har opplevd at også Fremskrittspartiet er med på utvidet norskopplæring. Så jeg ser ikke dette som noe stort problem. Det er retorikken og ikke politikken som er problemet.
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Det er i hvert fall interessant å kunne fastslå at de innstrammingene vi har foreslått tidligere, og der vi også har satt tall for hvordan vi ønsket at den forventede utviklingen skulle bli, i stor grad har slått til. Grunnen til det er at regjeringen har ført en strammere asylpolitikk. Regjeringen gjennomførte mange grep – det var vel noen dissenser fra SV i den saken – og det har bidratt til å få ned asylstrømmen. Så er det helt klart at situasjonen i verden er veldig avgjørende for hvor mange asylsøkere som kommer til Norge. Men når det ble antydet at krisen i Europa ville bidra til at det kom flere utenfra, fra andre land – fra Nord-Afrika f.eks. – ligger det jo i det at fordi de økonomiske vilkårene endrer seg, vil flere komme til Norge. Da er det viktig at vi nå ser på Brochmann-utvalgets innstilling, følger opp de tingene som ligger der, med hensyn til ytelser, og ser på hvordan vi kan ha et system der vi tar vare på dem som har krav på asyl, som er reelle flyktninger, og sender tilbake dem som er økonomiske flyktninger.
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Denne regjeringen gjorde jo et litt utradisjonelt og spennende grep da de delte innvandringspolitikken og integreringspolitikken. Statsråd Faremo er ansvarlig for innvandringspolitikken og Lysbakken for integreringspolitikken. Det siste året har det vært fokusert mye på en gruppe som også har vært omtalt her, nemlig dem som jeg vil kalle ulovlige innvandrere, som unndrar seg retur til hjemlandet. Det er satt i gang PR-kampanjer fra organisasjoner med støtte av PR-byrå for de såkalte papirløse. Statssekretær Lønseth i Justisdepartementet bruker nå konsekvent begrepet «returnektere». Jeg lurer på om dette er regjeringens offisielle begrep, og om det er sånn at statsråd Lysbakken også foretrekker å bruke begrepet «returnektere» om dem som unndrar seg å reise tilbake til hjemlandet.
Trond Helleland (Høyre), 2011-12-09:
Jeg er glad for at statsråden viderefører det tydelige engasjementet for å bidra til økt retur av ulovlige innvandrere, folk uten oppholdstillatelse og som har fått endelig avslag på sine søknader. Jeg kan jo utfordre statsråden på om hun deler begrepsbruken som statssekretær Lønseth har, nemlig å kalle dem for «returnektere». Men det er noe annet jeg egentlig kunne tenke meg å spørre om. I denne debatten – og stadig vekk – blir det hevdet at det finnes flere tusen personer i Norge som er ureturnerbare, som ikke kan returneres. Har statsråden oversikt over om det finnes flere tusen i denne kategorien, eller er det simpelthen folk som nekter å returnere frivillig, vi snakker om i denne sammenheng, og som da har fått vurdert situasjonen sin av utlendingsmyndighetene dit hen at det er trygt for dem å reise tilbake til hjemlandet, men som likevel nekter å reise?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Jeg synes for så vidt det er bra at Ingalill Olsen er tydelig på at dette er et strammere budsjett, for det er det helt tydelig, og at den internasjonale krisen gjør at vi er nødt til å porsjonere ut pengene på en varsom og klok måte. På ett område er Kristelig Folkeparti likevel spørrende til de rød-grønnes budsjett, og det er det som har med Husbankens rammer og mulighet til å være en aktør når det gjelder bl.a. sosial boligbygging, å gjøre. I år har de lagt inn en låneramme på 15 mrd. kr. Det gjorde de også i fjor, men de kom raskt på banen og økte rammene til 20 mrd. kr, slik vi i Kristelig Folkeparti hadde foreslått i vårt alternative budsjett, og som vi også har foreslått i år. Når Ingalill Olsen sier at man skal følge med på det som skjer, er det da en mulighet for at man faktisk kommer til å gjøre det samme til neste år som man gjorde i fjor, altså å øke rammene, slik at det ikke blir en pause når det gjelder sosial boligbygging?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
SV har tatt til orde for og har fått hele den rød-grønne regjeringen med seg på at man nå skal legge om kontantstøtten og fjerne den for 2-åringer, noe som medfører at presset på barnehager og behovet for barnehageplasser kommer til å bli større fra høsten 2012. Regjeringen har i sitt budsjett lagt inn midler til 1 100 barnehageplasser, men behovet kommer til å ligge et sted mellom 5 000 og 10 000. Da er mitt spørsmål til SV: Aksepterer SV at det nå blir barnehagekøer, eller vil de peke på kommunen og si at dette er kommunens ansvar? Det blir i tilfelle kommunepolitikerne som blir løftebryterne, fordi de ikke har penger nok til å bygge de barnehageplassene som det kommer til å være behov for.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Jeg er glad for det spørsmålet. Kristelig Folkeparti er ikke på linje med Høyre og Fremskrittspartiet når det gjelder å legge ned fylkeskommunen. Vi ser på fylkeskommunen som en viktig aktør, og det er ikke Kristelig Folkepartis politikk å skulle legge ned den. Det har vi vært veldig tydelig på før. Jeg vil allikevel få lov til å si – når Arbeiderpartiets representanten utfordrer meg på dette – at vi var veldig enig i den regionreformen som vi gikk i gang med for en del år tilbake. Den regionreformen ble nok ikke slik Kristelig Folkeparti hadde tenkt. Det ble vel stort sett ingenting av den, bortsett fra at fylkeskommunen fikk ansvar for veldig mange ekstra slitte riksveier. Det var regionreformen. Det var ikke mye sprekt, men trenivåmodellen som vi har i dag, er også Kristelig Folkepartis politikk framover.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Det er helt riktig som representanten peker på, at Kristelig Folkeparti har vært veldig opptatt av ideell sektor, også når man kommer inn på det som har med omsorgsfeltet å gjøre. Om vi står nærmere Arbeiderpartiet? Vi har gjennom de siste årene sett at det anbudsregimet som Arbeiderpartiet står ansvarlig for, faktisk har gjort at ideell sektor har blitt skviset. Man har ført en politikk som er helt på tvers av hva Kristelig Folkeparti står for og har ønske om. Derfor synes jeg det er litt underlig at en representant fra Arbeiderpartiet stiller dette spørsmålet og later som om han er veldig opptatt av ideell sektor, for praktisk politikk viser at Arbeiderpartiet er for det motsatte. Det ser vi på hvordan ideell sektor har blitt skviset i mange, mange år. Men det er riktig som representanten peker på – vi er mer opptatt av ideell sektor, og det har vi vist ved mange anledninger i denne sal.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Startlån er et sentralt virkemiddel som skal hjelpe vanskeligstilte inn på boligmarkedet. Nå har altså Finanstilsynet vurdert å øke egenkapitalen, dvs. kravet til 15 pst. ved kjøp av egen bolig, også for startlån. Høye boligpriser, særlig i pressområder, gjør det svært vanskelig å komme inn på boligmarkedet, både for unge og for mennesker med en utfordrende økonomi. Startlånordningen har for mange vært den eneste muligheten til å komme inn på boligmarkedet. Er statsråden enig i at den foreslåtte endringen vil ødelegge denne ordningen? Og deler statsråden Kristelig Folkepartis syn på at startlån må fritas for krav om økt egenkapital?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Det er ikke lenge siden statsråden og jeg var her i salen og snakket om kirkebygg i forbindelse med Riksrevisjonens rapport. Kristelig Folkeparti har i sitt alternative budsjett økt rammen for såkalte rentefrie lån med 0,5 mill. kr, for vi har fått rapporter fra både KA og – selvsagt – Riksrevisjonen som viser alarmerende tilstander knyttet til kirkebyggene rundt om i landet. Jeg vet at også statsråden er opptatt av dette. Men ser statsråden for seg at det må kunne vises til flere tiltak enn bare rentefrie lån? Vi vet jo at kommuner i dag sliter med en enorm gjeldsbyrde. Det er ikke alle kommuner som kan ta opp mer lån, ergo er det vanskelig å prioritere sikring av kirkebygg. Ser statsråden for seg at det kan finnes andre måter å bidra på, f.eks. med et spleiselag mellom stat og kommune for å få fortgang i sikringen av disse viktige signalbyggene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Representanten Christoffersen nevnte selv Gahr Støres integreringsutvalg, hvor representanten selv var med, hvis jeg ikke husker feil. Et av de tiltakene som er foreslått av Støre-utvalget, er å heve innslagspunktet når det gjelder underholdskravet. Man bruker altså innvandrerregulerende tiltak for å fremme integrering. Hvor er linken her, og hvorfor er det så viktig for Arbeiderpartiet å gjøre det vanskeligere med f.eks. familiegjenforening?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Jeg synes SVs representant hadde en veldig god innledning i sitt innlegg, hvor han beskrev noe av det store bildet – 43 millioner mennesker på flukt. Det er helt riktig som det ble sagt: De som tar det største ansvaret, er de fattige nabolandene. Det er ikke Europa som blir oversvømt av flyktninger. 285 000 flyktninger kommer til Europa, og i år kommer det kanskje 9 000 til Norge. Vi oversvømmes ikke. Regjeringen har lagt seg på et nivå når det gjelder kvoteflyktninger, dvs. mennesker som har flyktningstatus. Vi har ligget stabilt på 1 000 flyktninger. Nå er det snakk om å øke kvoten til 1 200. Kristelig Folkeparti har sagt at vi i hvert fall må kunne ta imot 2 000 kvoteflyktninger i Norge. Hva tenker SV om dette?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Det vi har stor politisk enighet om, er at de som kommer til Norge og søker opphold, må ha en begrunnet søknad. Det må være fordi de har krav på beskyttelse. Har man ikke krav på beskyttelse, skal man i utgangspunktet reise hjem. Dette er det stor enighet om, og det er også Kristelig Folkepartis politikk på dette området. Hva som mer ligger i Håkon Hauglis spørsmål enn dette, vil han sikkert ta oppfølging på. Men utgangspunktet for det som sannsynligvis blir en oppfølging, må være at vi i alle fall er enige om at de som kommer til Norge og søker om asyl, de som har krav på opphold, de som har krav på beskyttelse, de skal få bli. Har du ikke krav på beskyttelse, skal du i utgangspunktet forlate Norge.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
I utgangspunktet – nei. Men noe av utfordringen og problemet er at dette er ikke mennesker som blir en liten stund til. Hvis det er de papirløse immigrantene Håkon Haugli nå trekker fram, må han være klar over at noen av disse har bodd i Norge i veldig mange år, noen har bodd her i opptil 16 år. Da er det ikke snakk om bare å bli her litt lenger enn andre. Det finnes en gruppe papirløse immigranter som Norge ikke kan returnere, fordi Norge ikke har returavtaler. Min interpellasjon i mars handlet om den lille gruppen som kanskje består av 3 000 mennesker. Hva gjør man med dem? Skal vi late som om de ikke finnes her? Skal vi overlate dem til det svarte markedet? Skal vi la dem gå for lut og kaldt vann, eller skal vi tenke en form for regularisering? Det var utgangspunktet mitt for den interpellasjonen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Vi ønsker alle at flyktninger som kommer til Norge, skal rette seg etter de vedtak de norske myndigheter gjør. Men vi får også – til representanten Hauglis opplysning – flyktninger som kommer hit som vi ikke kan tvangsreturnere. Vi har ikke returavtaler. Og de blir her fordi de har en subjektiv frykt for sitt eget liv. Det er en frykt som norske myndigheter ikke deler, og derfor får de avslag. Men det er en av årsakene til at de blir. Hva da når vi ikke kan returnere dem? Hva slags tanker gjør Arbeiderpartiet seg om denne gruppen som vi ikke kan returnere? Det er jeg interessert i å vite – for det eneste svaret jeg har fått til nå, er: retur, retur, retur.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Jeg vil gjerne følge opp dette temaet, for vi har jo hatt papirløse innvandrere i Norge som har fått lov til å jobbe, bl.a. etiopiske flyktninger som har bodd her over tid. Fra 1. januar ble de fratatt muligheten til å kunne jobbe. Her snakker vi ikke om tre måneders oppsigelse, dette skjedde på dagen. Dette er også mennesker som faktisk fikk startlån i noen kommuner. Betyr det som statsråden nå sier, og med den erfaringen han nå har med seg tilbake fra Genève, at dette er noe han vil se på og vurdere å endre på, slik at de som man ikke kan returnere, kan få et noe mer verdig liv ved å få muligheten til å kunne jobbe, bidra til fellesskapet og forsørge seg selv i den tiden de er her?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-12-09:
Jeg har lyst til å ta opp et spørsmål knyttet til underholdskravet. Det ble innført i Bondevik II-regjeringen, og tanken var at dette skulle være et ledd i kampen mot tvangsekteskap. Nå viser det seg dessverre at kravet til underhold slår veldig skjevt ut. Det rammer mennesker som helt åpenbart ikke er offer for tvangsekteskap. Jeg skal gi et lite eksempel. En norsk kvinne i midten av 20-årene giftet seg med en jevnaldrende fra Canada. Alt var fryd og gammen, helt til svaret fra UDI kom. Det viste seg at hun hadde tjent 986 kr for lite i 2010 til at hun kunne bli forent med sin mann og han kunne komme og bosette seg i Norge. Resultatet var at denne mannen måtte returnere til Canada. Det finnes flere slike urimelige utslag. Det gjør at vi må kunne snakke om at utlendingsforvaltningen må kunne ta rimelige hensyn. Vil statsråden gi utlendingsforvaltningen det verktøyet, slik at de kan ta rimelige hensyn i så urimelige saker?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Etter dette innlegget har jeg opptil flere spørsmål. Jeg tror jeg må oppklare et par åpenbare misforståelser først. Når representanten Hagesæter sier at et nøkternt budsjett betyr at kommunene må redusere, er det en helt annen oppfatning. Det gir kommunene muligheten til å videreføre et høyt aktivitetsnivå. Det betyr altså ikke at kommunene må kutte. Så gjentar representanten misforståelsen om at nasjonens formue først og fremst er knyttet til finansformuen. Nasjonalbudsjettet viser jo at mesteparten av formuen vår ligger i verdien av framtidig inntekt. Mitt spørsmål til representanten må likevel bli: Når han snakker om å innføre en statlig, behovsstyrt stykkprisfinansiering og samtidig snakker om behovet for mindre byråkrati og mindre statlig overstyring, kan jeg ikke forstå noe annet enn at et statlig regelverk som byråkratiserer kommunenes innsats på viktige velferdsområder, vil føre til mer byråkrati og mindre handlingsrom.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg tok ordet for å ta opp en problemstilling som tar mye tid og tankevirksomhet for meg. I Meløy kommune i Nordland har vi en bedrift som heter REC. Der har vi flere hundre ansatte som i julegave fra sin arbeidsgiver har fått oppsigelsesvarsel. Vi har flere bedrifter som varsler permitteringer som følge av at de er hovedleverandører til solcelleprodusenten REC. Dette er personer som går jula i møte – når vi andre er bekymret for om det er nok smør og fløte og pinnekjøtt, nå ser jeg at ribbebekymringen har begynt å oppta flere også – og er opptatt av om de får noe lønn i januar, om de har en jobb å gå til, om de har et sted der de faktisk kan sørge for seg og sin familie. Jeg er derfor veldig glad for at en samlet komité har skrevet en merknad som oppfordrer regjeringen til å ha en hurtig og smidig saksbehandling, gitt at det kommer en tilfredsstillende søknad om omstillingsmidler fra Meløy kommune, slik at kommunen så fort som mulig kan komme i gang med arbeidet. Dette er ikke veldedighet, dette handler om å gi en hand til dem som trenger det mest. Meløy kommune har lange industritradisjoner, og har omstilt før, men forutsetningen for at omstillingen skal kunne virke, er at man har noen virkemidler å bruke, og at man klarer å holde på den kompetansen som er der. Så jeg håper vi får dette på plass så fort som mulig, og vi avventer søknaden fra Meløy kommune. Så må jeg vende litt tilbake til representanten Hagesæters beskrivelse av Fremskrittspartiets opplegg for kommunesektoren. Jeg klarer altså ikke å få grep om hva dette er, og jeg har en rekke spørsmål. Hvis jeg har skjønt dette rett, er det et differensiert behovsstyrt stykkprisfinansieringssystem? Det får jeg altså ikke tak i. Er det slik at alle skal ha de samme grunnleggende velferdstjenestene, men at det skal skje gjennom en statlig øremerking av tilskudd per innbygger? Og det skal skje på alle de grunnleggende velferdsområdene, altså barnehage, skole, pleie og omsorg og helse? Hva skal lokalpolitikerne gjøre da? Hva er deres jobb hvis alle pengene kommer fra staten og går videre ut? Skal de skrive ut sjekkene? Men så hører jeg også representanten Hagesæter i debatten si: Ja, men det skal ikke være den samme satsen for alle kommuner, bl.a. skal det være forskjeller knyttet til hvorvidt kommunen er grisgrendt eller tettere befolket. Men hva blir da forskjellen på det systemet vi har i dag med inntektsutjevning mellom kommunene, hvor befolkningsstruktur bl.a. er et av kriteriene vi tar hensyn til, men vi har et litt mer detaljert system. Hvordan kan vi hevde at dette ikke blir mer byråkrati, og hvem er det som skal kontrollere og regne på alt dette? Fremskrittspartiets system fremstår som noe uklart for meg. Jeg tror ikke denne regjeringen kommer til å regne på det, men jeg håper at Fremskrittspartiet kan legge fram en detaljert beskrivelse av dette, så vi faktisk kan ta stilling til det.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Jeg deler representantens oppfatning om at det foregår veldig mye viktig integreringsarbeid i Oslo-skolen, men jeg har lyst til å ta opp et annet forhold. Venstre har i flere omganger forsøkt å skape et inntrykk av at de som motsetter seg å følge et vedtak fattet etter utlendingsloven, er papirløse og uten rettigheter – senest i Dokument 8:69 S for 2010–2011, og på nytt igjen i Dokument 8:13 S for 2011–2012. Min forståelse av begrepet «papirløs» er at det er et uheldig begrep, da det kan misforstås til å bety at vedkommende ikke har identitetspapirer eller skriftlig vedtak fra norske utlendingsmyndigheter. Et mer treffende begrep som jeg vil benytte, er «returnektere». De fleste returnektere i Norge er tidligere asylsøkere som har fått endelig avslag, og plikter å forlate landet. Da finner jeg det naturlig å spørre representanten om det ikke burde være på sin plass med en begrepsavklaring, også fra Venstres side. Mener Venstre at det er formålstjenlig overfor asylsøkere å skape et inntrykk av at man ved å motsette seg eller unndra seg vedtak fattet etter utlendingsloven skal belønnes eller tilskrives nye rettigheter? Og hvor lang tid skal man eventuelt vente før det er greit?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Fremskrittspartiet snakker på den ene siden med bekymring om kommunalt sjølstyre, og nå hørte vi i innlegget her i dag at de er bekymret over at noen mennesker finner ut at det er bedre å bo i en annen kommune, at de rett og slett flytter på seg for å få et bedre liv et annet sted. Men spørsmålet mitt dreier seg om at Fremskrittspartiet vil avvikle finansieringsmodellen for kommunene og la staten overta skole, eldre, helse og omsorg. Hva blir det da igjen til kommunepolitikerne? Vi kjenner til slike statlige overtakelser fra andre områder, og spørsmålet er: Synes Fremskrittspartiet at helseforetakene er et godt eksempel til etterfølgelse?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Høyre vil tilbakeføre selskapsskatten til kommunene for å motivere kommunene til aktiv næringsutvikling. Det kan jo høres fristende ut for de kommunene som tror at det betyr at de får nye penger. Men det gjør de jo ikke, for kommune får jo i dag inntektene fra selskapsskatten tilbake, men fordelt i rammetilskuddet. Så dette vil vel være et forslag som først og fremst fører til skjevere fordeling, og ikke minst ganske tilfeldig over år. Selskapsskatten går jo dit selskapets hovedkontor ligger, og det er ikke nødvendigvis der virksomheten er, og verdiskapinga skjer. Er dette en måte å sørge for at Tetzschners kommune, Oslo, der det er flest hovedkontor, får mer penger, på bekostning av kommuner i resten av landet?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Jeg tror at barnevernet trenger mer penger. Jeg tror ikke at svaret er økt overføring av det ansvaret som i dag ligger på kommunene, til staten. Men jeg ser at vi har et kompetanseproblem i mindre kommuner, som kommunene må kunne løse i et samarbeid kommunene imellom.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
SV aksepterer ikke at det nå skal bli nye barnehagekøer. Jeg mener at det også står i merknadene fra de rød-grønne partiene at hvis det beløpet som er satt opp i budsjettet til bygging av barnehager som følge av endring av kontantstøtten, ikke er nok, må regjeringa følge opp og komme med mer midler – i hvert fall mener SV det.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Elvestuen snakket om kommunestruktur. Det er etter min mening to grunner til at man kan se på kommunesammenslåinger. Den ene er, som noen argumenterer for, at større enheter er økonomisk lønnsomme, altså effektivitetsargumentasjon. Det har ikke jeg så mye tro på. Den andre er, som noen peker på, utbredelse av interkommunalt samarbeid, som er vanskelig politisk å styre, og som svekker lokaldemokratiet. Det er kanskje en type argumentasjon jeg skjønner mer. Hva slags argumentasjon vil Elvestuen legge vekt på? Dette har jo også betydning for hvem som skal bestemme, og hvem som skal avgjøre kommunesammenslåinger.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Jeg har forstått det sånn at representanten Ketil Solvik-Olsen har som oppgave å framstå som Fremskrittspartiets ansvarlige alibi. Derfor skjønner jeg at han ikke liker at jeg angriper ham og partiet for uansvarlig økonomisk politikk. Jeg vil bare peke på at jeg ikke har sammenliknet ham med verken Berlusconi eller andre, men jeg har pekt på at Norge er et klart unntak fra hva som skjer i resten av Europa. Det skyldes at vi har hatt styring med den økonomiske politikken, og det har vært en styring som Fremskrittspartiet har vært i opposisjon til. Etter at Solvik-Olsen har bekreftet sin ansvarlighet, hopper han rett oppi pengebingen, oljefondet, og vifter med pengene. Det er viktig å peke på at det å bruke mer penger av oljefondet ikke er som Fremskrittspartiet sier, å fylle opp med nye ideer. Norge har en god offentlig økonomi fordi denne regjeringa har styrt gjennom mange år, men nå står vi overfor helt spesielle nye, sterkere utfordringer, for nå handler det ikke bare om hva vi gjør i Norge, men det handler om hva som skjer i Europa, som ikke vi har stor kontroll over, og som kan ramme vår eksportindustri spesielt. Da er det et poeng å peke på at for kommunene vil en lav rente være veldig mye viktigere enn milliarden fra Fremskrittspartiet. Det krever spesiell varsomhet. Det skjønner også vi i SV. Så vil jeg bare minne om, som jeg sa til slutt i mitt innlegg, at SV ønsker å bruke mer på offentlig velferd og utvikle velferdskommunen videre. Det kan på sikt bare skje ved at mer av veksten går til fellesgoder på bekostning av privat forbruk – og det er jo en politikk som Fremskrittspartiet ikke vil være med på.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Det nærmer seg jul, det er surt og kaldt ute, og da er det noen av oss som får litt ekstra lyst til å være snille. For noen er det tydeligvis et problem. Vi hørte på nyhetene i går at Fremskrittspartiet i Kristiansand har kommet på den ideen å bøtelegge folk som gir til tiggere. Er det noe Fremskrittspartiet på Stortinget også har vurdert? Synes representanten det er en god idé? Så kan man lure på om en slik bøtelegging også skal omfatte det Fremskrittspartiet kaller organisert tigging, sånn at de av oss som pleier å gi til Frelsesarmeens julegryte, også i så fall vil bli bøtelagt.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
I ordskiftet før i dag sa Ørsal Johansen at antallet asylsøkere kan øke som følge av det som skjer i Europa. Om det ikke kommer europeiske asylsøkere, er det jo et poeng, fordi vi blir en øy av rikdom – og jeg vil kunne legge til: asylsøkere fra Nord-Afrika. Det er i hvert fall åpenbart at det som påvirker antallet asylsøkere, har med situasjonen i resten av verden å gjøre – krig, kriser og – etter hvert – klimaendringer. Høyre beregner en nedgang på 2 000 asylsøkere i sitt budsjett. Jeg skulle hatt moro av å høre litt om hvordan de har kommet fram til det tallet – om det er «tenk på et tall», eller om det ligger mer beregninger bak.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-09:
Jeg er ikke medlem av komiteen og har ikke vært med i de enkelte diskusjonene – jeg må be om forståelse for det. Men det er et omforent vedtak om å øke kvoten til 1 200. Så kan det godt være at vi vil jobbe for å øke den ytterligere. Vi er enige om at problemet ikke er at vi oversvømmes av flyktninger, men at vi tvert imot bør ta vår del av ansvaret.