Kristin Vinje (Høyre), 2015-11-10:
Det er urovekkende mange som ikke fullfører videregående skole, og det er bekymringsfullt fordi vi vet at mange av dem som ikke fullfører, havner utenfor arbeidslivet i ung alder, med alle de negative konsekvensene det har, både for den enkelte og for samfunnet som helhet. Derfor er arbeidet med å sørge for at flere fullfører og består, en av hovedutfordringene vi har i norsk skole. Siden interpellanten trekker frem Oslo, har jeg lyst til å si flere ting som kjennetegner Oslo-skolen. I Oslo har man i mange år jobbet systematisk for å øke gjennomføringsgraden blant elevene. Ifølge statistikk fra Utdanningsdirektoratet var det av de som begynte på videregående opplæring i 1994, 65 pst. som hadde gjennomført etter fem år. Av de som begynte i 2009, hadde denne gjennomføringsgraden økt med ti prosentpoeng, opp til 75 pst., og det er ganske imponerende. Oslo-skolen har altså størst gjennomføring i hele landet, sammen med Sogn og Fjordane. I disse fylkene fullfører nå over 75 pst. av elevene, mens landsgjennomsnittet er 70 pst. Mens Oslo har klart å redusere frafallet, har altså landsgjennomsnittet dessverre stått på stedet hvil, til tross for utallige forsøk på å få bukt med problemet og til tross for at staten har brukt minst 3,3 mrd. kr på dette siden 1994, ifølge en artikkel i Aftenposten i sommer. I Oslo har det over lang tid vært en hovedprioritet å redusere frafallet. Det innebærer f.eks. at man i Oslo har satset særlig på elevenes leseferdigheter, helt fra før de begynner på skolen. Å kunne lese er nøkkelen til å tilegne seg kunnskap på andre områder. Også matematikk har vært spesielt prioritert i Oslo-skolen, i tillegg til tett kartlegging og oppfølging. Bøygen for veldig mange som faller fra, er nemlig matematikk. Det å satse systematisk på grunnleggende ferdigheter for å forhindre frafall burde egentlig ikke overraske noen. Det er noen av de tingene vi har gjort i Oslo gjennom mange år med et Høyre-ledet byråd. I Oslo har vi også gjort veldig mange andre ting enn å satse på grunnleggende ferdigheter og kartlegging. Vi har også satset på skoleledelse og målrettede tiltak internt i Oslo der vi ser det er størst behov. Det brukes mer penger i de områdene av byen hvor vi ser at utfordringene er størst. Det settes også i verk en rekke tiltak, som f.eks. «Teach First», hvor vi sammen med Utdanningsetaten bruker unge masterkandidater med realfag som har svært god kompetanse, til å undervise der hvor det er elever med de største ressursproblemene. Interpellanten nevnte også det med Nav-kontorer på skolen, som jeg også synes er et spennende tiltak man må se nærmere på. Som interpellanten tar opp, er det viktig å styrke arbeidet med å redusere frafallet og ikke minst sørge for at man samordner de tiltakene man iverksetter, sånn at det skal ha bedre effekt enn det vi har sett hittil. Derfor har regjeringen satt i gang flere tiltak for å styrke samordningen, og i 2016-budsjettet foreslås det å bruke 80 mill. kr på et program i samarbeid med alle fylkeskommunene for å styrke gjennomføringen. Det er også fint at regjeringen vil skaffe et bedre kunnskapsgrunnlag gjennom et forskningsprosjekt for å kunne jobbe mer kunnskapsbasert og systematisk med de tiltakene som vi ser har dokumentert positiv effekt. Fremover vil det bli mer bruk av praksisbrev, som også ser ut til å være en god vei å gå sammen med flere andre tiltak. Til våren kommer regjeringen med en stortingsmelding om livslang læring og utenforskap som jeg tror også vil adressere noen av disse problemstillingene. En av hovedprioriteringene til regjeringen er kunnskap, kunnskap på bred front, og det har regjeringen prioritert i både ord, tall og handling. En av de utfordringene skolen står overfor, er svært stor, nemlig frafall, og jeg tror igjen vi kan møte det med kunnskap.