trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Representanten Kjenseth sa i sitt innlegg at norske klimagassutslipp hadde gått ned for tredje år på rad. I ett av de årene skyldtes det at regjeringens klimapolitikk badet i palmeolje gjennom en rekordhøy import av biodrivstoff basert på palmeolje. I Aftenposten på søndag kunne vi lese hva som var regjeringens forslag i den opphetede biodrivstoffdiskusjonen, og deres løsning på det. Det fikk Regnskogfondet til å kritisere løsningen ganske kraftig og advare mot at vi igjen kan få stor import av palmeolje. Mitt spørsmål til representanten er: Hvorfor vil ikke Venstre være med på noen av de forslagene som vil forhindre at vi får en ny rekordhøy import av palmeolje til neste år?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg takker for svaret. Ikke bare vil Venstre stemme imot SVs forslag som ville forhindret at vi fikk palmeolje i drivstoffet neste år, Venstre går i budsjettet også inn for å oppheve et av de vedtakene Venstre selv var pådriver for i 2017, og som sier at det i offentlige anbud ikke skal være lov å kjøpe inn palmeolje. Men mitt spørsmål til representanten er: Kan representanten garantere at vi kommer til å redusere bruken av palmeolje enda mer i 2020 med det som nå er regjeringens forslag, og som ifølge Regnskogfondet øker faren for mer palmeolje neste år?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Representanten Heggelund sa i replikkordskiftet at det framlagte budsjettet er det grønneste budsjettet som noen gang er lagt fram. Vel – det er samtidig det statsbudsjettet hvor man åpent innrømmer at man bryter Stortingets klimamål fra 2012. Men det var ikke det jeg hadde tenkt å spørre om. Som representanten Heggelund var inne på, har året vi har lagt bak oss, vært preget av ungdommens klimaengasjement. Også Unge Høyre har vært med i dette engasjementet. Dagens leder i Unge Høyre, Daniel Skjevik-Aasberg, har sagt til Aftenposten: «Vi har allerede funnet mer olje enn vi kan bruke.» Han mener videre at norsk oljepolitikk er i utakt med Norges klimamål, og dermed ikke bærekraftig, og han vil verne Barentshavet Nord og flytte iskanten sørover. Mitt spørsmål til representanten Heggelund er: Er han enig med sitt eget ungdomsparti?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
I sitt innlegg spurte representanten Halleland: Hva er det største klimatiltaket Norge kan bidra med? Hans svar var åpenbart: eksport av gass. Det hadde vært fristende å spørre om det nest største klimatiltaket Norge kan bidra med, er eksport av olje. Men jeg skal la være å spørre om akkurat det. For jeg skal henvise kamerat Halleland til en rapport som kom fra Global Carbon Project i går. De sier at siden 2012 står utslippene fra bruk av gass for mer enn halvparten av den globale utslippsveksten – naturgass, som da er Hallelands viktigste klimatiltak. Mitt spørsmål til Halleland er: Hva føler representanten nå, etter å ha hørt om denne rapporten?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg takker for spørsmålet. La oss slå fast at med den klimakrisen vi nå står foran, kan ikke forurensning bli billigere. Forurensning må bli dyrere i årene framover. Det vil representanten Heggelund også se at SV foreslår langt mer av i sitt budsjett enn det regjeringspartiene gjør, som jo motsvarer sin økning i f.eks. avgiften på bensin med en tilsvarende reduksjon andre plasser. Så er det jo slik at de rød-grønne partiene tidligere har samarbeidet godt om viktig klimapolitikk. Jeg tør minne representanten Heggelund på at et av de aller viktigste klimatiltakene(presidenten klubber) Norge står bak, satsingen på å bevare regnskog(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg må si jeg er forundret over at representanten Heggelund kan stå her og påstå at den borgerlige regjeringen har forsterket klimapolitikken, all den tid man med stødig hånd har styrt mot å bryte det klimamålet som Norge satte seg i 2012. Vi har tidligere i debatten i dag også hørt at representanten Heggelund har prøvd å gi skylden til de rød-grønne for dette bruddet, men jeg tør minne representanten Heggelund om at fra 2012 til 2019 har Solberg-regjeringen sittet med makten i de aller fleste år. De rød-grønne satt med makten kun ett år etter at dette klimaforliket ble inngått. Så svaret på de utfordringene som representanten Heggelund kommer med, er både å øke prisen på forurensning og samtidig få til en omfordeling(presidenten klubber) av skatte- og avgiftssystemet, som gjør at de fattigste kommer bedre ut. (presidenten klubber)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Både i Kina og i India ser vi nå heldigvis et økende engasjement for å kutte utslippene av klimagasser. Kina annonserte senest i går ambisiøse mål for salg av elektriske biler på bekostning av de fossile bilene. Man kan slik sett si at Kina prøver å følge etter Norge. Jeg er ikke i tvil om at den utviklingen vi har sett i Kina med mer satsing på ren energi, i årene framover vil vedvare, men jeg er heller ikke fremmed for at vi skal være med på å stille utslippskrav også til de raskt voksende økonomiene, slik at de får strengere internasjonale forpliktelser om kutt i utslippene enn det de har i dag.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg må først kommentere min kritikk av regjeringens biodrivstoffpolitikk. Det er helt riktig at jeg sa at innføring av veibruksavgift ville være med på å forhindre palmeolje på tanken. Problemet er at regjeringen går bort fra det og øker omsetningskravet uten å stille krav om at det ikke skal kunne selges palmeolje innenfor omsetningskravet. Og det er jo hele problemet. Uten at vi stiller slike krav, kan vi få økt salg av palmeolje neste år. SV har vært i fremste rekke for å sikre et internasjonalt samarbeid mot klimakrisen, i motsetning til f.eks. et av regjeringspartiene som representanten Kjenseth styrer sammen med, Fremskrittspartiet, som stemte imot at Norge skulle tilslutte seg den første internasjonale klimaavtalen, nemlig Kyoto-protokollen. Så til spørsmålet om næringslivet. Jo, SV er med på å stille krav, bl.a. i offentlige anbud, for å sikre at næringslivet får mulighet til å utvikle nullutslippsløsninger, og at vi tar dem i bruk.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Representanten Storehaug kjente i sted en vind i stortingssalen fra en kappe som snudde. Jeg kjenner også en sånn vind, men fra den andre siden. Kanskje representanten Storehaug kan oppklare, for i fjor ble Stortinget, etter initiativ fra Kristelig Folkeparti, bl.a., enige om at regjeringen skulle komme med tiltak mot bruk av biodrivstoff basert på palmeolje. Representanten Storehaug kan nå få muligheten til å stoppe vinden fra den andre siden ved å fortelle oss hvilke tiltak Kristelig Folkeparti og regjeringen har tenkt å komme med for å sikre at det ikke blir solgt palmeoljebasert biodrivstoff innenfor det økte omsetningskravet som regjeringen har varslet vil komme.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg skal komme med en liten innrømmelse. Da regjeringens forslag til statsbudsjett ble lagt fram, var det en indre jubel i meg – en indre jubel over at noen av de områdene jeg har slåss for å få vernet langs kysten av Norge, bl.a. Børgin og Skarnsund i nordre del av Trøndelag, skulle få sine vernevedtak høsten 2019. Dette var områder jeg sloss for også da jeg var leder i Naturvernforbundet. Det er områder som er viktig å ta vare på av hensyn til den verdifulle naturen som finnes der. Men da proposisjonen om endringene i statsbudsjettet for 2019 kom, sto det at det blir ikke fattet noe vernevedtak for disse områdene høsten 2019. Til NRK i dag sier Ketil Kjenseth, leder i komiteen, at man har ambisjoner om å få vernet disse områdene. Vil statsråden love at det kommer vernevedtak for Børgin og Skarnsund neste år?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Statsråden brukte mye av sitt innlegg på å snakke om den videre utviklingen av olje- og gassektoren i Norge. Vi har tidligere i debatten i dag også hørt at det pågår en heftig debatt i regjeringen, mellom regjeringspartiene og også deres ungdomspartier, om oljeboring i Barentshavet nord og grensene for iskantsonen – en debatt som representanten Heggelund fra Høyre liker å hilse velkommen. Klima- og miljøminister Ola Elvestuen har tidligere vært ute og sagt at iskantsonen må trekkes sørover – et standpunkt vi i SV deler fullt ut. Representanten Halleland har vært ute og sagt at den må trekkes nordover. Hva er statsråd Freibergs mening – hvor bør grensene for oljevirksomheten i nord gå?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg har i denne debatten forsøkt å få svar på hva regjeringen vil gjøre for å forhindre bruken av palmeoljebasert biodrivstoff. Hva vil de gjøre for å forhindre at vi kjører med en orangutang på tanken? Grunnen til at jeg har spurt, er at regjeringen neste år utsetter den avgiften som kunne forhindret bruk av palmeolje, og de vil i tillegg øke omsetningskravet. Men regjeringen vil ikke innføre krav som utelukker bruk av palmeolje. Tvert imot, regjeringspartiene går inn for å oppheve vedtak som skulle forhindre bruk av palmeolje når det offentlige gjør sine innkjøp. Et vedtak fra 2017 som sier at det offentlige skal sikre at de ikke kjøper biodrivstoff basert på palmeolje, foreslår regjeringen å oppheve, og de får full støtte av regjeringspartiene i Stortinget. Regjeringspartiene vil altså svekke vernet mot palmeolje. Regjeringspartiene vil svekke vernet av regnskogen og svekke vernet av orangutangen. Regjeringspartiene er mer opptatt av å sminke sin egen klimapolitikk enn de er av de globale utslippene og av verdens regnskog. Det er fortsatt tid igjen i debatten. Det er fortsatt mulig for regjeringspartiene å si hva de konkret har tenkt å gjøre for å forhindre at det blir omsatt palmeolje i Norge neste år. Så langt i debatten har vi ikke fått svar på det.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg hører at både representanten Kjenseth og statsråd Elvestuen prøver å fortelle hva man har tenkt å gjøre for å forhindre at det brukes palmeolje neste år. Det meste er ønsketenkning fra regjeringspartiene. Man kunne ha sagt at palmeolje ikke skal telle innenfor omsetningskravet når det skal oppnås, og så må man stille krav til at bærekraftskriterier skal være oppfylt for den palmeoljen som selges innenfor. Man kunne også ha økt kravene til bruk av avansert biodrivstoff ytterligere. Ifølge en rapport som regjeringen fikk laget om forbud mot bruk av palmeolje, kunne man ha innført et forbud. Jeg leser fra rapporten: Utredningens konklusjon er at et palmeoljeforbud vil kunne være lovlig etter EØS-avtalen, WTOs regelverk om offentlige anskaffelser og de relevante handelsavtalene til EFTA og investeringsavtalene til Norge, så lenge staten kan dokumentere med en tilstrekkelig tyngde at produksjon av biodrivstoff fører til høyere utslipp.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
En balansert kraftutveksling med våre naboland er fornuftig for å sikre en stabil tilgang på kraft både til husholdningene og til industrien, men det medvirker også til å fase ut klimafiendtlig kraftproduksjon i våre naboland, noe vindkraftsatsingen i Danmark har vist. Norske kraftprodusenters fremste oppgave skal være å sikre trygg og tilstrekkelig kraft over hele landet. Tilgang på kraft til stabile og forutsigbare priser er viktig for den industrielle utviklingen i Norge og vil være svært viktig i årene framover når vi skal omstille oss fra en storstilt satsing på olje til en storstilt satsing på grønn industri. Nye kabelprosjekt må veies opp mot norsk industriutvikling, norske arbeidsplasser og muligheten for utfasing av fossil energi også her i Norge. I Statnetts nettutviklingsplan fra 2019 konkluderer de med at det i dag er usikkert om det er grunnlag for noen nye mellomlandsforbindelser nå. Vi i SV ser derfor ikke noe grunnlag for å gi konsesjon til et nytt prosjekt, og i hvert fall ikke før de påbegynte kablene til Tyskland og Storbritannia er ferdig og det er høstet erfaring fra driften av disse. Det vil tidligst skje godt inn i 2020-tallet. Samfunnsnytten må være tydelig dokumentert før man eventuelt behandler nye kabelprosjekt. Dessuten er det viktig at de mellomlandsforbindelsene som vi har, er eid av Statnett. Grunnen til det er at de er en svært viktig del av det norske kraftnettet. NorthConnect er eid av Agder Energi, Lyse, E-CO Energi og Vattenfall – og ikke av Statnett i dag. Vi står derfor bak forslaget om at det ikke bør gis konsesjon til dette prosjektet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg har lyst til å lese en merknad fra innstillingen som Arbeiderpartiet og SV står bak. Det står: «Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti ser derfor ikke grunnlag for å gi konsesjon til et nytt prosjekt før de påbegynte kablene til Tyskland og Storbritannia er ferdige og det er høstet erfaringer fra drift av disse.» Mine spørsmål til statsråden er: Er statsråden enig med sin avtalepartner Arbeiderpartiet i dette, og vil han da avvise søknaden om bygging av NorthConnect?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg takker for svaret, selv om det kanskje ikke var helt svar på spørsmålet, så jeg får prøve med en litt annen vri, jeg også. I avtalen mellom regjeringen og bl.a. Arbeiderpartiet i ACER-saken står det at man skal innhente erfaringer fra de to kablene som er under bygging, før man tar stilling til nye prosjekter. Spørsmålet mitt er da: Betyr det at de to kablene kommer til å ha vært i drift en viss periode, kort eller lang, før statsråden fatter sin beslutning om NorthConnect?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg kommer fra en del av landet hvor vi har vært avhengig av å kunne utveksle kraft med andre fylker, men også med andre land, som Sverige. For noen år siden var det en påstått strømkrise i Trøndelag. Det førte til at myndighetene brukte flere milliarder kroner på å sette opp to sterkt forurensende mobile gasskraftverk. Ikke bare var de dyre, de var også mer enn sterkt forurensende. Takket være at vi fikk oppgradert linjen mot Sverige, klarte vi oss gjennom vinteren uten at vi måtte ta i bruk disse mobile gasskraftverkene. Det viser at kraftutveksling er av det gode og kan bidra til å kutte utslipp, både i utlandet og i Norge. Men så er spørsmålet når vi diskuterer enda flere nye kabler til utlandet: Hvilke konsekvenser har dette for klimaet? Hvilke konsekvenser har dette for norsk industri? Jeg ser på det som en ganske grunnleggende del av den avtalen som Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne har med regjeringspartiene om ACER, at man skulle høste erfaring fra de to kablene som er under bygging, før man ga noen konsesjon til NorthConnect. NorthConnect kan få store negative konsekvenser for norsk industri, og derfor bør man først ha erfaring med de to kablene som er under bygging. Nå får vi ikke noe svar fra statsråd Freiberg på om dette med erfaring fra de to kablene betyr at de skal ha vært i drift i en kort eller lengre periode før beslutningen fattes. Så da kan jeg prøve å utfordre Arbeiderpartiet, som er en sentral del av denne avtalen: Mener Arbeiderpartiet at avtalen betyr at de to kablene som er under bygging, skal ha vært i drift – i kort eller lang tid – før beslutning om NorthConnect tas?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg tror jeg skal klare meg med mindre enn det. Jeg vil takke representanten Barth Eide for et klart og tydelig svar. Svaret var ja, de to kablene skal ha vært i drift i kortere eller lengre tid. Da er utfordringen til statsråd Freiberg: Kan statsråden svare et like klart og tydelig ja på mitt spørsmål som det representanten Barth Eide gjorde?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
SV skulle stemt subsidiært for forslaget.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
SV skulle stemt subsidiært for det forslaget.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Vi skal nå starte behandlingen av rammeområde 14, som omhandler de budsjettkapitler som kontroll- og konstitusjonskomiteen behandler. Jeg kan glede presidenten med at det forslaget som presidentskapet i sin tid la fram for regjeringa, har regjeringa funnet det riktig å legge fram for Stortinget, og Stortinget har vedtatt det rammeområdet som rammeområde 14. Det er også en enstemmig innstilling fra komiteen. Det eneste lille avviket var at ved vedtakelse av rammeområdet mente Senterpartiet at rammeområdet kunne reduseres med 31,8 mill. kr, sannsynligvis knyttet til Riksrevisjonen, men det er også den eneste uenigheten som har vært i denne prosessen. Derfor er det en enstemmig komité som foreslår at vi bevilger 91,1 mill. kr til Stortingets ombudsmann for forvaltningen, som vi vanligvis omtaler som Sivilombudsmannen. Jeg vil bare si kort at også de siste årene har vist at det er en viktig del av demokratiet i Norge at vi har en institusjon som kan ta opp på vegne av befolkningen hvorvidt de har blitt behandlet dårlig av det offentlige Norge. De siste tiders hendelser knyttet til Nav og andre ting viser at det er viktig at vi har en sånn uavhengig funksjon som gjør en god jobb for oss. Det samme gjelder Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjenesten. Her vil jeg i tilknytning til bevilgningen på 26 mill. kr bemerke at komiteen ved flere anledninger har vært opptatt av at den utviklingen som nå skjer på etterretningsområdet og overvåkingsområdet, der mye mer av det som foregår, foregår digitalt, forutsetter at de som skal fungere, og de som skal kontrollere at det fungerer innenfor lovens rammer, også må få lov til å bygge opp kapasiteten til å kunne følge med på det som er den nye teknologiske utviklingen. Og så er det endelig Riksrevisjonen, som har en viktig funksjon med å se på hvordan effekten av Stortingets vedtak er, og om Stortingets vedtak blir fulgt opp. Senest i går behandlet vi saker her der vi for det første hadde en grundig gjennomgang av mye som går bra her i landet, men ikke minst en påpekning av de områdene der det er forbedringspotensial. Jeg er ikke i tvil om at grunnen til at hoveddelen av forvaltningen fungerer på en god måte, er at Riksrevisjonen gir et vesentlig bidrag til det ved at de stadig er på kontroll og gir tilbakemeldinger om den utviklingen som skjer. Til Riksrevisjonen foreslår vi å bevilge 550,1 mill. kr, og i tillegg 27 mill. kr til Riksrevisjonens arbeid overfor utviklingsland. Jeg mener det er et vesentlig bidrag fra Norge til andre land at land i utvikling også kan ha god revisjon og kontroll med statens bruk av penger, der mange ser at de kan lære noe av Norge. Med dette legger jeg fram komiteens enstemmige innstilling.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Jeg føler meg veldig tilfreds. Den store forskjellen fra Senterpartiets vedtak, den rød-grønne regjeringas vedtak, i 2009, var at da var andelen biodrivstoff null. Nå er andelen 25 pst. Vi skifter ut drivstoffet fra fossilt til både biodrivstoff og elektrisk. Det er en ganske stor forskjell, og det er sikkert derfor Shell bl.a. går inn i Biozins fabrikk i Åmli – med 3,5 mrd. kr i investering – og det fortsetter å komme investeringer i norsk produksjon av biodrivstoff. Det betyr at representanten Myhrvold og andre, som meg selv, som bor ute i distriktene og har mye bioressurser å ta av, nå kan organisere seg og fortsette med å putte penger på tanken og få folk i arbeid, til stor forskjell fra det som skjedde i 2009, da en parkerte alle investeringer og ikke fikk noe drivstoff inn på tanken.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Debatten om risikoen for avskoging av regnskogen er viktig, og det er viktig å ha blikket på dette. Dette er en stor internasjonal utfordring, og vi venter på at EU i 2021 skal komme med sin regulering av dette. Så er det slik at i 2017 var det 300 millioner liter drivstoff med avskogingsrisiko – mye av det var palmeolje. I fjor var det redusert til under 100 millioner liter. Nå er anslaget at vi har kommet ned på under 50 millioner liter. Så vi faser ut dette, samtidig som vi øker produksjonen av norsk og nordisk biodrivstoff, som er avansert, og som ikke er basert på avskogingsrisiko. Denne utfasingen skjer, men vi må også ha med de andre landene på laget, og EUs politikk i 2021 er veldig viktig. Hvis ikke bare forskyver Norge et problem til resten av verden.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Jeg tror at garantier er ingen av oss gitt å skrive ut. Det vi ser, er en utvikling der vi har fått fantastisk mange millioner liter – hundrevis av millioner liter – biodrivstoff inn i markedet etter at Venstre forhandlet inn omsetningskravene i 2017. Vi gjorde det i budsjettet i 2016. 4–8–12 – nå er vi på 20 pst. Det er det viktigste virkemiddelet. Veibruksavgift er også en del av dette. Å få det på alt biodrivstoff er et virkemiddel for å få bedre kontroll med omsetningen, og vi ser at når palmeolje nå er i ferd med å forsvinne fra det norske markedet, er ikke lenger dette en utfordring. Vår utfordring er å fortsette å få mer biodrivstoff på tanken, særlig det avanserte biodrivstoffet, og vi ser nå at det faktisk er mulig. Vi passerer 20 pst. allerede i 2019, og da er det naturlig å heve lista til 25 pst. og fortsette den opptrappingen. Så dette er en langsiktig og forutsigbar politikk som er viktig for aktørene.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Dette er en dugnad som vi skal gjennom, særlig fram til 2025. Da skal vi ikke selge fossile biler lenger, så vi er nødt til å stå ved den omstillingen som skjer. Det er ikke bare opp til Enova å gjøre det. Vi har også Klimasats som et virkemiddel. Noen av kommunene ute i distriktene er veldig flinke til å bruke Klimasats, andre ligger litt på vent og ser an, så dette blir en stor utfordring. Vi skal også bygge ut strømnettet i de tusen hjem. Norge og Albania er de eneste i Europa som har énfase 230 volt. Alle skal over på trefase og 400 volt, og det vil gjøre at flere kan lade raskere hjemme. Det er en viktig infrastrukturutbygging. Vi skal også se på virkemidler i Enova for de neste årene – hvordan vi kan få tempoet opp til å bygge ut mer hurtigladere, men vi skal også bygge påfyllingsstasjoner for andre typer drivstoff. Særlig skal tungtransporten nå inn i et stort skifte.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Samarbeid er viktig. Jeg registrerer at representanten Barth Eide og Arbeiderpartiet snakker mer og mer om klima og orienterer seg om et klimabudsjett sammen med bl.a. Miljøpartiet De Grønne. Jeg registrerer også at Senterpartiet, som kanskje er det partiet som har vært pekt på som den mest aktuelle regjeringspartneren for Arbeiderpartiet i et mulig regjeringssamarbeid, ikke er med på det klimabudsjettet. Så snakker representanten om en nordsjøplan. Det industrielle er jo interessant, altså å bruke det grønne skiftet og også klimakuttene til å skape ny industri. Neste år skal vi igjennom en forvaltningsplan, og vi skal si noe om framtidige norske ambisjoner for olje og gass. Jeg hørte ikke representanten si så mye om det, annet enn at han nettopp sa at vi vet at vi skal bruke mindre olje og gass. Nettopp! Spørsmålet er om Arbeiderpartiet vil la Barentshavet nord ligge og heller orientere seg rundt Nordsjøen i olje- og gassletingen videre.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Representanten Myhrvold snakker mye om skogressursene, som er en stor mulighet for Norge på mange vis. Men jeg også vil følge opp på elektrifiseringen, for jeg vil gi skryt til Senterpartiet, som på 1990-tallet, med Eivind Reiten som energiminister, gikk i bresjen for å skape det strømmarkedet vi har i Norge og i Norden i dag – skape et marked, etablere en kraftbørs, bygge utvekslingskabler. I dag ser vi at Senterpartiet går helt i revers og vil bygge nærmest et elektrisk strømgjerde rundt Norge, når vi mindre enn noen gang egentlig trenger penger og mer enn noen gang trenger å samarbeide i Europa om å redusere klimabelastningen. Hva er grunnen til den snuoperasjonen fra Senterpartiet?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Først til biodrivstoff: Representanten roter litt med modeller her. Først roser han regjeringa for å ha lagt fram en modell som skal fase ut palmeolje, og så kritiserer han dem for å revidere den. Revideringen består i at vi hever innblandingskravet fra 20 til 25 pst. Vi strammer det til – det blir mer biodrivstoff på tanken. Den eneste endringen er at vi utsetter innføringen til 1. juli. Det som er spørsmålet mitt, er hvorfor SV ikke vil bruke internasjonalt samarbeid, særlig med EU, som et stort virkemiddel i klimapolitikken, og heller ikke nevner det private næringslivet noe særlig. Jeg synes SV får veldig lite ut av skatteøkningene sine, og at de hindrer næringslivet i å bidra, for det er de som vil bli en stor aktør her. Neste uke lanserer EU sin europeiske klimabank, og kapital blir en viktig del av det. Hva vil SV gjøre for å få fart på det grønne skiftet i næringslivet?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Det passer bra, representant Haltbrekken, at jeg kommer nettopp etter deg. Jeg kan bidra litt til å gi svar på det du etterlyser. Jeg sa tidligere, i replikkordskiftet, at vi har redusert mer enn 200 millioner liter drivstoff med avskogingsrisiko. I år tar vi antakelig ut ytterligere 50 millioner liter, og vi nærmer oss null i Norge. Vi har ingen mulighet til å forby drivstoff med avskogingsrisiko av hensyn til internasjonalt handelsregelverk, så SV har heller ikke den muligheten. Den muligheten vi har, er å ilegge veibruksavgift på alt biodrivstoff, og det skjer 1. juli 2020. Det vil ta bort den fordelen som biodrivstoffet vi ikke vil ha, har hatt. En annen fordel er at biogass får ytterligere forsterkede fordeler. Biogass er heller ikke mulig å handle med mellom land. Nå er finske, statlige Gasum på vei inn i Norge og vil bygge flere biogassanlegg, flere fyllestasjoner. Biogass er altså et av svarene som kommer – sammen med avansert biodrivstoff som ikke kommer fra regnskog som blir avskoget. Det er stor palmeoljeproduksjon i verden. Det vil være i drivstoff, og den utfordringen forskyver Norge til andre land. Det er så sin sak, men vi har i Norge gått foran og vist at det er mulig å ta inn biodrivstoff uten, og samtidig fjerne drivstoffet med avskogingsrisiko. Vi nærmer oss avslutningen av debatten. Når vi er inne på biogass, har vi også en strukturutfordring. Alle må med når det gjelder utfordringen vi står overfor for å redusere klimaavtrykket. I dag har vi en kommunal sektor som er ganske småskalabasert, og som ikke har evnet å bygge store industrielle biogassanlegg. Det er en debatt som jeg ikke hører at noen tør å nærme seg. Vi har vært gjennom en kommunereform, men vi har ikke tatt tak i de store biologiske ressursene som ligger der, og som vi i dag ikke greier å utnytte i kommunesektoren. Vi må se på hvordan vi skal få dem inn i kretsløpet. Kommunene har i dag gebyrmulighet og ansvar. De tør ikke å satse. Det er for stor risiko for mange små kommuner, så vi er nødt til å gjøre strukturelle grep, og det gjelder også for avfallssektoren. Når representanten Norderhus etterlyser satsing på sirkulærøkonomi, jobber regjeringen nettopp med å få på plass disse strukturene som gjør at flere ressurser kan gå inn i kretsløpet og ikke bli utenfor.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-12-04:
Dette forslaget er det mulig å lese inn i mange mulige scenarioer. Å sikre ren energi er jo det bl.a. hele Europa diskuterer nå – hvordan vi skal sørge for fornybar og ren energi – og noe som EU har stadfestet i sine ren energi-pakker. Den tredje har Norge nå, ti år etter EU, gått med på, mens EU diskuterer sin fjerde ren energi-pakke. Det handler mye om reguleringer og at vi handler rettferdig med hverandre og åpner for den produksjonen av ren og fornybar energi som vi trenger mer og mer av når vi skal fase ut fossil energi. Til miljøvennlig industri må vi også ta med i betraktningen de ordningene som industrien allerede har i dag. De har skattelettelser som husholdningene ikke har. Elavgiften som husholdningene har, betaler ikke industrien. De har også adgang til å inngå langsiktige avtaler, på 15 år. Mange norske industriaktører har inngått langsiktige avtaler med bl.a. vindkraftprodusenter. Statkraft er en av de store utbyggerne av fornybar vindkraft i Norge. Hydro er en annen. Markedet for dette begynner vel å bli litt mettet akkurat nå, men det er behov for å bygge mer fornybar kraft i Norge framover. Så er spørsmålet om skotsk ren fornybar vind kan blåse liv i industri på Vestlandet. Jeg synes ikke at vi skal avvise den muligheten til å erstatte fossil energi og f.eks. til å verne områder på land i Norge fra utbygging. Dette må vi se fra flere sider. Denne konsesjonsbehandlingen skal gjennom en samfunnsnytteanalyse, og vi venter på den. Det sier også noe om hva vi skal gjøre her. Men det store bildet er mer fornybar energi til flere aktører, også i Norge – og vi skal bygge mye mer av miljøvennlig industri. Men hvorfor vi skal stoppe akkurat NorthConnect, er et godt spørsmål. Det er jo i hovedsak eid av offentlige aktører, og Statkraft er også inne som eier i noen av de kommunalt og fylkeskommunalt eide aktørene som ønsker å bygge denne kabelen. Hvorfor de skal holdes utenfor, er et godt spørsmål. Men nå er vi enige om en avtale der Statnett skal eie og drifte framtidige mellomlandsforbindelser i Norge, og det er jeg godt fornøyd med.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
I denne debatten i fjor tok representanten Ketil Kjenseth replikk etter Senterpartiets hovedinnlegg. Som vanlig var regjeringens representanter mest opptatt av å henge det den selv ikke lyktes med, på gamle rød-grønne vedtak – så intet unntak for Kjenseth, som hadde følgende å melde: «Når det gjelder biodrivstoff, satt Senterpartiet i den rød-grønne regjeringa, som endret veibruksavgiften og sørget for at biodrivstoffabrikker i Østfold, i representantens eget hjemfylke, ikke ble bygd.» Det er fristende å spørre Kjenseth hva han føler nå, for verken regjeringens opprinnelige eller justerte opplegg vil føre til bygging av flere biodrivstoffabrikker, verken i Østfold eller andre steder, men kanskje vil bruken av palmeolje øke.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Takk for spørsmålet. Nå er det sånn at en byråkrat er en byråkrat, enten han jobber på innsiden av Ring 3 eller han jobber i Regelrådet i Hønefoss. Senterpartiet ønsker å legge ned Regelrådet. Vi mener at det er et direktorat vi ikke trenger, og da har det på en måte vært feil å bruke som et argument at det er distriktsvennlige arbeidsplasser. Vi mener at de arbeidsplassene som skal flyttes ut, også må være meningsfylte og må være en del av statens forvaltning som Senterpartiet ønsker å bygge opp under. Råd av typen Regelrådet og andre ekstra byråkratiske ordninger ønsker Senterpartiet å effektivisere ytterligere.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Takk for spørsmålet. Senterpartiet er opptatt av at norsk ren energi skal være et konkurransefortrinn. Det har vi alltid vært. Men det er heller ikke sånn at Senterpartiet har vært mot enhver form for kraftutveksling. Det Senterpartiet nå er klar på, er at nå har vi bygd ut en viss kapasitet, en utvekslingskapasitet. Nå ønsker vi å se på erfaringer av den kapasiteten som allerede eksisterer, eller er under bygging. Senterpartiet stoppet også konsesjonen til NorthConnect i sin tid. Nå er vi spent på hva regjeringen kommer med i den saken, men den skal vi komme tilbake til i ytterligere en debatt senere i dag, så da får vi mulighet til å belyse NorthConnect-forbindelsen.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Det er ikke sånn at Senterpartiet ønsker å reversere, men vi ønsker å dra erfaringer av de utvekslingskablene som finnes i dag. Vi er også av den klare oppfatning at norsk ren energi er et konkurransefortrinn for norsk kraftkrevende industri og norske forbrukere. Det komparative fortrinnet, eller den konkurransefordelen, ønsker vi å ta vare på. Jeg er glad for at representanten Kjenseth også tar opp dette med skog. Det kunne vært interessant å spørre tilbake om hvorfor regjeringen fokuserer såpass på det ensidige skogvernet og ikke ser skogen som et klimapolitisk tiltak.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Senterpartiet står for den satsingen Norge har gjort på regnskog. Det er ikke riktig som representanten Storehaug sier, for uavhengig av regjeringens innføring av avgift på biodrivstoff er det sånn at palmeoljeandelen i norsk biodrivstoff har stupt det siste året, med to tredjedeler. Så dette har gått av seg selv, og da trenger man ikke legge ytterligere stein til byrden på biodrivstoffutviklingen i Norge, som for øvrig har vært positiv. Regjeringens opprinnelige forslag ville bidratt til å gjøre at det som tidligere var et gulv, nå blir et tak, og så får vi se hvordan dette nye, justerte forslaget fra regjeringen slår ut, når man kommer på bedre tanker.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Kristelig Folkeparti har i likhet med oss i Senterpartiet vært opptatt av utjamning av nettleie, og under en debatt i regi av KS på Arendalsuka i sommer var det tverrpolitisk enighet om at utjamning av nettleie var ønskelig, og nå foreligger den regjeringsbestilte utredningen om saken. Men utredningen bærer litt preg av ikke å ha noen konklusjon. I beste fall kan vi kanskje tolke det slik at det er større overføringer over statsbudsjettet som må til. Ønsker Kristelig Folkeparti fortsatt å jobbe for en modell som er uavhengig av årlige, litt tilfeldige bevilgninger over statsbudsjettet, og blir de med på å skape en likere og mer forutsigbar modell som gir gode rammevilkår for landets strømabonnenter?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Sosial og geografisk utjamning har vært en suksessfaktor i den norske modellen. Når det kommer til framføring av strøm, er det sånn at de som har energiproduksjonen nærmest, oftest har vært dem som har betalt mest for å få den framført, i såkalt nettleie. Stortinget har bedt om en utredning, som vi nå har fått av NVE. Den utredningen er, som jeg nevnte tidligere i denne debatten i dag, litt uklar med hensyn til hva den konkluderer med, og skal nå ut på høring. Men hvis man skal tolke rapporten bokstavelig, anbefaler man vel helst en bevilgning over statsbudsjettet, sånn som jeg leser det. Regjeringen har ikke lagt inn noen slik bevilgning i statsbudsjettet for i år. Vil det være aktuelt for statsråden å komme til Stortinget med en tilleggsbevilgning for å få til utjamning av nettleien i revidert statsbudsjett, eller ser han for seg at vi går inn for en mer forutsigbar modell som sørger for geografisk utjamning av nettleien?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Vi ser fram til det. En annen sak som er aktuell, er at for å få til det grønne skiftet trenger vi mer elektrisk kraft også her i landet. Kraftverkbeskatningen og grunnrentebeskatningen har de siste årene gjort at energiprodusentene ikke tar seg råd til, eller ikke klarer å regne hjem, lønnsomhet i oppgradering og utvidelse av eksisterende kraftverk. Tidligere i høst åpnet Vamma kraftverk sitt nye aggregat, som var et lønnsomt prosjekt. Hafslund E-CO har også et tilsvarende prosjekt i Sarpefossen på tegnebrettet, men som de ikke klarer å regne hjem lønnsomhet i. Vil regjeringen legge til rette for en senket grunnrentebeskatning, sånn at man får til lønnsomhet i nye prosjekter for oppgradering og utvidelse av eksisterende anlegg?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Til statsråden er det vel det å si om kutt i det frivillige skogvernet at det fra Senterpartiets side i stor grad kompenseres med økte bevilgninger til nettopp satsing på skog som klimatiltak. Og det er vel nettopp der forskjellen på Senterpartiets og Venstres politikk ligger: Vi ønsker å ta naturen i bruk som klimatiltak, mens Venstre ensidig satser på vern. Denne debatten viser at det er bred enighet om at vi skal nå klimamålene, men at vi er noe uenige om tiltakene. Statsråden snakket om at til og med motorsaga må omstille seg, derfor skal jeg snakke litt om skog. Opptaket av karbon i norske skoger var i 2017 på 25 mill. tonn CO 2 . Det tilsvarer rundt halvparten av norske klimagassutslipp. Dersom vi ikke gjør noe med opptaket i skog, vil det gå ned i årene framover, og det har vi ikke råd til. Skog som klimatiltak er et effektivt tiltak, det er miljøvennlig, og det er kostnadseffektivt. Beregninger viser at vi kan øke opptaket i norske skoger med rundt 2,5 millioner tonn årlig de neste 70–100 årene. Men da må vi ha tiltak og satsing, som bl.a. tettere skogplanting, gjødsling og skogplanteforedling, som igjen vil gi økt tilvekst og økt opptak av karbon. Dette er naturens eget fangst- og lagringssystem. Hvis vi ikke gjør noe, vil opptaket i skogen og på norske arealer gå ned. Det har vi ikke tid til. Beregninger gjort i en rapport fra NIBIO, Miljødirektoratet og Landbruksdirektoratet, viser at en skogplan med et potensial for nyplanting på opp mot 1 mill. dekar, vil gi ytterligere opptak – ja så mye som 75 mill. tonn karbon fram til århundreskiftet uten store negative miljøkonsekvenser. Det er underlig at det kun er Senterpartiet som snakker om disse mulighetene som klimatiltak. Det er underlig at regjeringen ikke satser på dette effektive, miljøvennlige og grønne miljøtiltaket. Klimaministeren snakker om at motorsaga må omstilles, og det kan godt være at vi trenger annet drivstoff på motorsaga, men langt viktigere er det å ta norsk skog og norske landarealer i bruk for klimaomstillingen.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Et klart kriterium for konsesjonsbehandlingen av NorthConnect er den avtalen regjeringspartiene har med bl.a. Arbeiderpartiet om at man skal høste erfaring fra eksisterende kabler og kabler som er under bygging, før man gir konsesjon. Hva ligger i å høste erfaring? Er det på en måte en simulering av erfaring? Er det to ukers erfaring? Er det ett års erfaring? Eller er det fem års erfaring fra drift av de eksisterende kablene og de som er under bygging?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Jeg hører hva statsråden sier, at dette skal gjøres på ordinær måte og etter Stortingets føringer, men jeg fikk ikke svar på hvor lang erfaring man skal høste før man går til en konsesjonsbehandling. Er det sånn at to ukers driftstid er nok, eller skal man ta seg lenger tid til å høste erfaring fra de kablene som eksisterer og er under bygging, før man går inn i en reell konsesjonsprosess?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
Jeg registrerer at jeg ikke kommer noe lenger med det spørsmålet, så la meg spørre om en sak som sto i ABC Nyheter her om dagen, om flaskehalsinntekter av utenlandskablene. Det er tidligere sagt at flaskehalsinntektene skal bidra til å redusere nettleien for norske forbrukere og norsk industri, mens RME, reguleringsmyndigheten, som er det organet som overvåker at vi følger EU-regelverket, har sagt at flaskehalsinntektene først og fremst skal brukes til vedlikehold av kabler og også til å investere i økt overføringskapasitet dersom det er samfunnsøkonomisk lønnsomt. Er ikke dette et brudd på den suverenitetsavståelsen man drøftet her da vi hadde ACER-saken i mars 2018?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Norge har store ambisjoner når det gjelder elbilparken, men samtidig ser vi at elbilsalget begynner å flate ut. Kanskje har en del av markedet muligheter til private elbilinstallasjoner, eller de som har det som andre- eller tredjebil, begynner å bli mettet. I Aftenposten i går så vi at ladeprisen varierer voldsomt i landet – billigst i Oslo og relativt sett dyrest i nord. Spørsmålet er: Når vi har så store ambisjoner, er det tilstrekkelig å overlate til markedet og Enova å sikre en infrastruktur for lading, slik at elbil blir allemannsbilen for folk flest og ikke bare for dem som har den som andre- eller tredjebil?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Jeg takker representanten for interessen for Arbeiderpartiets alternative budsjett og er enig i at det er viktig at vi samarbeider om et spørsmål som er så stort at det på en måte går utover det enkelte parti. Det er en klok tilnærming. Når det gjelder Enova, er det helt riktig at vi flytter noen penger fra Enova til dette CO 2 -fondet for næringslivet. Dette er fordi vi – kanskje i motsetning til representanten Heggelunds parti – har tro på at næringslivet kan få til en del ting selv, staten trenger ikke å løse alle oppgaver i samfunnet. Og hvis det er slik at det nå er interesse fra sentrale aktører i næringslivet, bakket opp av både NHO, bransjeorganisasjoner og LO, for at de skal kunne bruke en del av dette fondet selv, vil vi ikke samtidig ha en tilsvarende budsjettpost i Enova. Så vi tar ut penger fra Enova for å bruke det til dette CO 2 -fondet for næringslivet, men vi tar ut de tilsvarende oppgavene, slik at Enova vil ikke få mindre å rutte med, de vil få en oppgave mindre og ikke de pengene. Det er en logisk og sammenhengende budsjettpolitikk.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Takk igjen for interessen for vårt budsjett. Vi har en nordsjøplan som bygger videre på et forslag som vi la fram her i salen, om en storstilt satsing på havvindindustri. Det er fordi vi ser – i likhet med Rederiforbundet, NHO og en rekke andre aktører der ute – at havvind kommer for fullt, ikke bare i Norge, men i verden. Vi ønsker at Norge skal ta en sentral del av det. Til det vil det være lurt å bygge et hjemmemarked. Vi foreslår f.eks. å bygge et nett i Nordsjøen som skal være uavhengig av enkeltoperatører, fortrinnsvis bygget av Statnett. Vi ønsker at man skal satse mer på forskning og utvikling, at man skal legge til rette skattemessig for at det lønner seg å investere i denne industrien. For vi vet at olje- og gassproduksjonen etter hvert kommer til å gå ned, vi vet også at etterspørselen etter fornybar går opp. Vi tror vi har en nisje i løpet av noen år til å gripe dette og sørge for at norsk leverandørindustri får nye oppdrag i ordreboka, og da trenger man en aktiv næringspolitikk for å legge til rette for det. Vi har en syvpunktsplan som vi la fram i fjor, som ble nedstemt av flertallet, men de er hjertelig velkommen til å tenke nytt rundt denne.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Jeg tror selv representanten Kjenseth ville bli overrasket om vi konkluderte i den kommende diskusjonen om Barentshavet i dag, for her tror jeg vi skal ha grundige prosesser der mange hensyn skal veies opp mot hverandre. Vi har i hvert fall begynt det arbeidet, og jeg registrerer at regjeringen har et løpende seminar om det. Lekkasjene fra det gir jo mye drahjelp til å lære om dette, men vi skal behandle det på en ordentlig måte. Det vi i hvert fall vet – det står jo også i regjeringens perspektivmelding, som faktisk beskriver dette godt – er at inntektene fra olje- og gassektoren kommer til å gå ned. Det tror jeg blir enda mer sant enn det meldingen sier, bl.a. fordi Europa nå orienterer seg mot full avkarbonisering og Europa er vårt fremste hjemmemarked. Samtidig vet vi at vi sitter på noen enorme muligheter innenfor fornybar. Da vi gikk inn i vannkraftalderen – for øvrig på et tidspunkt da representanten Kjenseths parti var stort og kraftig og til og med hadde statsministeren – klarte vi å gripe det på en veldig god måte. Da vi gikk inn i oljealderen og Arbeiderpartiet styrte Norge, klarte vi å gripe det med en veldig aktiv industripolitikk. Hvorfor skal vi ikke gjøre det nå når vi skal inn i fornybaralderen og har alle de mulighetene Norge har?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Jeg er veldig rørt over den store interessen for vårt budsjett, og jeg synes det er veldig gode prioriteringer fra alle partier å bruke kveldstimer på å lese det. Det bør bli et eksempel til etterfølgelse. Definitivt skal vi eksportere strøm fra havvind. Jeg ser for meg at dette vil skje i tre ledd: Først skal vi elektrifisere sokkelen, og der skjer det ting allerede. Det er bra, det er en fornuftig start. Men sokkelen vil jo ikke være der for alltid, så det er lurt å tenke på hva man gjør videre, og da ser jeg for meg storstilt eksport til Europa fra havvindmøller i Nordsjøparken. Så kan man også se for seg at man tar noe inn til land. Men det er, på en måte, på nivå 3. Dette er ikke først og fremst for å få mer kraft til Norge. Dette er altså både for å være med i et industrieventyr, hvor norsk leverandørindustri får nye bein å stå på, og samtidig bidra til det grønne skiftet. Nå skal altså EU-kommisjonen bruke mer enn det norske oljefondet bare på å omstille til grønn energi. Det kommer til å bli en enorm etterspørsel etter de som har det. Vi har verdens beste vindforhold i Nordsjøen. Vi kan operere i Nordsjøen. Alt ligger klart. En må bare gripe muligheten – og det heter aktiv industripolitikk. Derfor er vårt budsjett utmerket.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Det har også tidligere i dag blitt vist til Global Carbon Project, som bekrefter at bruken av kull går ned, mens bruken av olje og gass går opp, at utslippene derfor også øker, og at gass har vært hovedkilden til det. Statsråd Freiberg og jeg er enige om at det er riktig at norsk eksport av gass erstatter kull i Europa i dag, og at det isolert sett er en god ting. Men spørsmålet mitt er hvor lenge det vil vare, for vi ser jo nå at den nye EU-kommisjonen, von der Leyen-kommisjonen, kommer veldig tungt på banen med en såkalt European Green Deal. Den europeiske investeringsbanken skal satse massivt på bygging av fornybar og trekker seg ut av all fossil, også av gass, innen 2021. Mitt spørsmål til statsråden er: Ligger det noen signaler i at vårt aller viktigste marked, både for gass og kraft, sier at de skal flytte fokuset fra gass til kraft, som betyr noe for oss, eller bør vår politikk forbli konstant, uavhengig av hva markedet der ute måtte mene?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Jeg er litt usikker på om det var svar på spørsmålet. Jeg er glad for at statsråd Freiberg konstaterer at verden er i endring – det er vi enige om. Vi er som sagt også enige om at det er slik det er i dag. Men spørsmålet handler jo om planleggingshorisont og forutsigbarhet. Statsråd Freiberg er både olje- og energiminister og derfor også minister for den fornybare kraften og de mulighetene som ligger der. Jeg har fortsatt ikke oppfattet om han mener at det som nå kommer for fullt i von der Leyen-kommisjonen og European Green Deal – som veldig tydelig sier at man på sikt skal avkarbonisere Europa helt – gir noe styringssignal til oss som vi bør oppfatte, eller om vi er så fornøyd med vår nåværende posisjon at vi ikke trenger å forholde oss til dette som noe annet enn en slags bakgrunnsstøy.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2019-12-04:
Statsråd Freiberg og jeg var begge til stede da energibyråets leder, Fatih Birol, la fram den rapporten, hvor han helt riktig sa at gass kommer til å være med oss ganske lenge. Men jeg merket meg at han mye tydeligere enn noen gang før også la vekt på at dette faktisk er et problem, fordi vi ikke når klimakravene og nå ligger an til tre–fire graders oppvarming. Så ser vi at i vårt viktigste marked – som faktisk ikke er verden, men Europa, nærområdene våre – har man nå en ambisjon om en massiv omlegging. Da vil jeg avslutte denne runden med å spørre statsråden: Vil han ønske EU lykke til med å få til den omstillingen de beskriver i European Green Deal?