Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-04:
Når ungdomskriminaliteten nå øker etter mange år med nedgang, er det påkrevd at vi raskt setter inn nødvendige tiltak for å snu utviklingen. Det er videre helt uakseptabelt at kriminelle gjenger får utvikle seg og skape utrygghet i enkelte nærmiljøer og bydeler. Bekymringen er størst for de østlige bydelene i Oslo, særlig i Oslo sør. I en rekke storbyer i Europa har vi sett en økende utfordring med ungdomskriminalitet, gjengdannelser, konflikter mellom ulike kriminelle miljøer og skyteepisoder i det offentlige rom. Vi skal ikke lenger enn til våre naboland Sverige og Danmark før vi ser et urovekkende antall oppgjør og skyteepisoder mellom kriminelle gjengmiljøer. Det er viktig for meg å presisere at vi ikke er i nærheten av en slik tilstand verken i Oslo eller i større byområder utenfor Oslo. Når vi ser hvordan utviklingen er i andre land, også i våre naboland Sverige og Danmark, er det likevel grunn til å prioritere forebyggende og bekjempende innsats nå. Vi må være i forkant for å forhindre en lignende situasjon – som vi kanskje av og til kan se tendenser til – men som sagt: Vi er ennå ikke i den veldig alvorlige situasjonen som man har i våre naboland. I statsbudsjettet for 2019 har derfor regjeringen foreslått at det settes av 50 mill. kr til en særskilt pakke for å styrke innsatsen mot ungdomskriminalitet og gjenger. Midlene foreslås fordelt på tre hoveddeler: å styrke barnevernets innsats med 10 mill. kr, å styrke konfliktrådenes arbeid, herunder de alternative strafferettsreaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging, med 16 mill. kr, og å styrke politiet med 24 mill. kr, hvorav 16 mill. kr skal gå til innsats i Oslo-området og 8 mill. kr til å styrke innsatsen i særorganene Kripos og Økokrim. Midlene settes inn på tiltak på ulike nivåer samtidig, fra tidlig innsats til tiltak mot etablerte gjengmedlemmer. Innsatsen må skje samtidig i det forebyggende sporet og i straffesakssporet. Den foreslåtte styrkingen av barnevernet er viktig for å sikre at de kan komme tidlig inn med tiltak som kan skape varige positive endringer for barn og unge i risikosonen og deres familier. Styrkingen av konfliktrådene skal bidra til raskere og tettere oppfølging av ungdom som har begått alvorlig og gjentatt kriminalitet, herunder ungdom som ilegges reaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Konfliktrådene har et straffegjennomføringsansvar, og det er viktig å styrke deres kapasitet til å gjøre dette arbeidet. Styrkingen av politiet dekker bredden fra tidlig innsats til spissere virkemidler mot etablerte gjengmedlemmer og bakmenn. Den forebyggende innsatsen overfor ungdom i risikosonen skal styrkes, med mål om å forhindre rekruttering til kriminelle gjengmiljøer. Innsatsen skal særlig knyttes til Oslo-området, hvor man har sett en særskilt utfordring det siste året. Men vi ser også tendenser i andre byområder i Norge. Politiet har selv pekt på sammenhengen mellom ungdomskriminalitet og dårlige oppvekstvilkår med vold og overgrep i familien. Derfor skal politiets Prosjekt November videreføres og utvides i 2019 til å dekke flere bydeler i Oslo øst. I tillegg skal det satses på bedre etterforsknings- og påtalekapasitet innenfor området vold i nære relasjoner. Samtidig skal innsatsen mot de etablerte kriminelle gjengmiljøene og bakmenn intensiveres gjennom en styrking av Kripos og Økokrim. Disse nasjonale miljøene har særskilt kompetanse og kapasitet knyttet til den alvorlige og organiserte kriminaliteten, den profittmotiverte kriminaliteten og internasjonal kriminalitet. I statsbudsjettet for 2019 videreføres også midlene til de særskilte politiinnsatsene i Oslo sør med 30 mill. kr og Oslo indre øst med 7 mill. kr. Midlene skal særlig benyttes til forebyggende innsats og til å forhindre rekruttering til kriminelle gjengmiljøer. Disse midlene skal ses i sammenheng med øvrige midler bevilget som en del av områdesatsingen som her er initiert i samarbeid mellom staten og Oslo kommune. Justis- og beredskapsdepartementet ba på forsommeren i år konfliktrådene, politiet og Riksadvokaten om å komme med innspill til tiltak på kort og lengre sikt for å forebygge og bekjempe gjengkriminalitet. Dette har vært viktig for å få et riktig bilde av den aktuelle situasjonen. Enkelte innspill til tiltak er allerede tatt inn i den særskilte pakken i statsbudsjettet for 2019, andre innspill krever lov- eller regelverksendringer. Departementet har derfor satt i gang et arbeid med å utrede mulige regelverksendringer. Det vil senere være behov for en bred høring. Det er for tidlig nå å si noe nærmere om når regjeringen vil kunne fremme en proposisjon med forslag til lovendringer, for Stortinget. Flere av innspillene som er kommet, handler om hvordan vi møter unge som begår alvorlig og/eller gjentatt kriminalitet, herunder i en kontekst knyttet til gjengkriminalitet. Dette kan i praksis handle om hvorvidt de reaksjoner som man har til rådighet, benyttes på en god nok måte. Det kan også handle om hvorvidt det er behov for å utvide mulighetsrommet for ulike reaksjoner eller behov for ytterligere reaksjoner. Vi må tenke nytt rundt dette. Samtidig er det visse fundamentale prinsipper som gjelder. Den kriminelle lavalderen styrer hvilke reaksjoner samfunnet skal gi. Videre skal fengsel for barn kun benyttes i spesielle tilfeller, når alle andre alternativer er vurdert og funnet utilstrekkelige. Departementet har mottatt innspill som handler om bruk av de alternative straffereaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Disse reaksjonene trådte i kraft 1. juli 2014. Nordlandsforskning gjennomfører en følgeevaluering av de nye reaksjonene. Departementet har mottatt en underveisrapport og vil motta sluttrapporten våren 2019. Innspillene departementet har mottatt fra aktørene i straffesakskjeden, vil, sammen med følgeevalueringen, gi et meget godt kunnskapsgrunnlag for eventuell justering av reaksjonene. Vi må også se nærmere på hvorvidt vi har de nødvendige ressurser og virkemidler for å bekjempe de etablerte gjengmiljøene og den alvorlige og organiserte kriminaliteten de utfører. I tillegg til at vi straffer de kriminelle handlingene som utføres, må vi evne å ramme profitten miljøene skaffer fra ulovlig kriminalitet. Evner vi å ta profitten, fjerner vi også statusen i disse miljøene. Regjeringen har gjennom satsing i forslaget til statsbudsjettet for 2019 og arbeidet som er igangsatt for å vurdere regelverksendringer, gjort viktige grep for å løfte innsatsen mot ungdomskriminalitet og gjengkriminalitet. Dette er en utfordring som vi må gi høyeste prioritet. Jeg vil følge utviklingen på dette området tett framover, og jeg forventer å se resultater av de grep som gjøres. Men det er viktig å gjøre flere grep samtidig, både å bevilge penger over budsjettet og å se på om det er ungdomsstraff og ungdomsoppfølging som virker for de mest alvorlige gjengangerne, og om politiet har de nødvendige lovhjemler og fullmakter for å bekjempe den mest alvorlige gjengkriminaliteten.