trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
For det første vet ikke jeg hvilket belegg representanten Hadia Tajik har for å hevde at tusenvis av mennesker blir permanent uføre som følge av den økende arbeidsledigheten. De siste tallene jeg har, er at målt som andel av befolkningen i yrkesaktiv alder var det en nedgang i antall personer på helserelaterte ytelser fra 2013 til 2015. Så påstår også Tajik at den største satsingen til regjeringen for å bekjempe arbeidsledigheten er skattekutt. Det er feil. 14 pst. av det økte handlingsrommet som denne regjeringen har tatt i bruk siden vi tiltrådte, har gått til ulike typer skattereduksjoner. 86 pst. har gått til andre ting. Vi har tatt i bruk en lang rekke virkemidler mot den økende ledigheten: Vi har lagt frem en målrettet tiltakspakke for å treffe Sør- og Vestlandet. Vi har økt samferdselsbudsjettet med om lag like mye som vi har brukt på skatte- og avgiftsreduksjoner. Vi har lagt frem en ungdomspakke. Vi har økt lærlingtilskuddet. Vi har økt antall tiltaksplasser forbeholdt unge. Vi har styrket Innovasjon Norge. Vi har lagt frem en gründerplan. Vi har lagt frem en maritim strategi. Det jobbes med en industrimelding. Vi har gjort endringer i dagpengeregelverket. Jeg synes at det er bra at det er et bredt engasjement rundt økende arbeidsledighet. Det er ingen tvil om at økt arbeidsledighet er krevende for dem som blir rammet av det. Samtidig må vi erkjenne at norsk økonomi er i en veldig spesiell situasjon. Vi har fått betydelige utfordringer som følge av oljeprisfallet og behovet for å kutte kostnader i oljerelatert næringsliv. Det fører til – dessverre – betydelige omstillingsutfordringer i de regionene og næringene som rammes av det. Samtidig ser vi i andre deler av landet en helt annen utvikling. Da er det viktig at vi bruker de riktige virkemidlene og et bredt sett med virkemidler for å styrke mulighetene for vekst og verdiskaping der hvor omstillingsutfordringene er størst, uten å ødelegge vekstgrunnlaget der hvor det nå virkelig er på vei opp. Dette er krevende utfordringer som denne regjeringen tar på alvor. Men vi er svært opptatt av å legge til rette for at det skapes nye arbeidsplasser, og da er en forutsetning for å øke sysselsettingen at vi har arbeidsplasser, og de arbeidsplassene må skapes av noen, fortrinnsvis bedrifter. Vi trenger lønnsomme bedrifter som er villig til å ansette flere mennesker, og det er det regjeringen legger til rette for gjennom det brede settet med virkemidler, som også – selvsagt – inkluderer et konkurransedyktig skattesystem.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Det er nettopp derfor regjeringen har brukt mesteparten av det økte handlingsrommet på økte investeringer, fordi vi vet det virker. Det er derfor vi har styrket samferdselssatsingen med betydelige beløp langt utover det Arbeiderpartiet evnet å gjøre da de satt i regjering, det er derfor vi har styrket forskningsinnsatsen, det er derfor vi har styrket innsatsen på utdanningssektoren – fordi vi vet det virker. Ja, vi har også redusert skattene, men ikke fordi vi tror det er et konjunkturvirkemiddel. Vi har gjort det fordi vi trenger å ha et konkurransedyktig skattesystem som gjør at flere bedrifter vil etablere seg i Norge, og det er altså forutsetningen for at vi får flere arbeidsplasser. Jeg mener at det ville vært mye mer edruelig for debatten om Arbeiderpartiet også holdt seg til fakta. Det var en gang sånn, i hvert fall, at Arbeiderpartiet mente at det økte handlingsrommet også burde gå til skattereduksjoner, men det er mulig at det var Arbeiderpartiet under Jens Stoltenbergs ledelse.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Det er ingen tvil om at økt arbeidsledighet er en krise for dem som blir rammet av det, og det er nettopp derfor det er så utrolig viktig at vi bruker alle de virkemidlene vi har, for å skape nye arbeidsplasser. Det viktigste vi kan gjøre for dem som nå mister jobben, er å skape grunnlag for at de får en ny. Da må vi bruke alle virkemidler. Det er – igjen – feil når Hadia Tajik påstår at vi har brukt de store pengene på skattereduksjoner. Jeg vedstår meg hver eneste skattereduksjon denne regjeringen har gjennomført, og det er fordi det er lurt. Det har vi også gjort etter råd fra bl.a. OECD, som mener at noe av det smarteste Norge gjør for å styrke konkurranseevnen sin, er å redusere skattene. Men det største handlingsrommet har vi altså brukt nettopp på investeringer. Vi har økt samferdselsbudsjettet med like mye som vi har redusert skattene. Vi bruker nå 66 mrd. kr på kunnskapssektoren. Vi bruker over 32 mrd. kr på forskning. Så hvis man setter det i perspektiv, har regjeringen brukt et sett med virkemidler, og vi vet at de kommer til å virke.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Også her er det feil i påstandene fra representanten fra Arbeiderpartiet. For det første: Regjeringen har redusert skattene, ikke med over 21 mrd. kr, men med 18,5 mrd. kr. For det andre: Det er ikke riktig at vi har gitt mest lettelser til dem som har mest fra før. Sannheten er at 14 pst. av det økte handlingsrommet har gått til skattelettelser, og av dem har kun 4 pst. gått til å redusere formuesskatten. Men regjeringen har sett behovet for å legge til rette for et konkurransedyktig skattesystem gjennom å redusere selskapsskatten, gjennom å gjøre noe med eierbeskatningen. Det handler også om formuesskatten, og det handler om at vi både må gjøre det interessant og attraktivt for andre å etablere arbeidsplasser i Norge, samtidig som vi må ta vare på de norske eiermiljøene som nå klorer seg fast til livsverkene sine rundt omkring langs norskekysten. Jeg synes det er veldig rart at Arbeiderpartiet ikke er villig til å strekke ut en hånd til familieeide bedrifter som gjennom generasjoner har bygget verdier, sysselsatt tusenvis av mennesker rundt omkring i Norge og bidratt i lokalmiljøene de er etablert i. Det er sannheten og årsaken til verdien som kommer ut av mange av de familieeide bedriftene. Men igjen vil jeg mene at det ville være en fordel i diskusjonen om virkemidler for å bekjempe arbeidsledigheten at Arbeiderpartiet i det minste forholdt seg til fakta. Forutsetningen for økt sysselsetting er flere arbeidsplasser, og da må vi ha flere lønnsomme bedrifter som både vil og evner å ansette flere. Nettopp derfor har regjeringen tatt i bruk flere virkemidler. Ja, vi har fått på plass et bedre og mer konkurransedyktig skattesystem enn under den forrige regjeringen. Vi har økt investeringene massivt til ulike samferdselsinvesteringer. Vi har satset på kunnskap og forskning som vi vet er gode bidragsytere til vekst og verdiskaping, og vi har gjort det gjennom en lang rekke andre planer, ikke minst gründerplanen og andre ting som vi vet vil være gode og viktige bidrag i en tid hvor norsk økonomi skal gjennom en omstilling. En gang var det sånn, som jeg også sa i svaret til representanten Hadia Tajik, at da Arbeiderpartiet la frem handlingsregelen tilbake i 2001, mente Arbeiderpartiet, i hvert fall den gang, at det økte handlingsrommet også burde gå til skattereduksjoner. Jeg vet ikke når på veien, fra 2001 og frem til nå, at Arbeiderpartiet mistet det av syne, men det er i hvert fall helt åpenbart at det Arbeiderpartiet vi ser i dag, ikke er like opptatt av konkurransedyktig skatt som de en gang var.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Jeg har stor sympati med alle dem som nå opplever å miste jobben. Det beste svaret til dem, når de nå søker jobb etter jobb etter jobb uten nødvendigvis å få tilsagn om en ny, er jo at vi legger grunnlaget for at det skapes flere arbeidsplasser. Det er faktisk det aller viktigste vi kan gjøre. Derfor mener jeg det er feil å påstå at regjeringen møter dette med passivitet. Vi har møtt det med mange virkemidler, med en tiltakspakke. Vi har møtt det med en pakke rettet mot ungdom. Vi har møtt det gjennom Innovasjon Norge, gjennom gründerplanen, gjennom maritim strategi og en lang rekke andre tiltak som kommer i tillegg til den kraftige veksten i investeringer i infrastruktur, og satsing på forskning og utdanning, for å nevne de aller viktigste tingene. Men igjen er det sånn at grunnlaget for sysselsetting er flere bedrifter, og kan virkelig Arbeiderpartiet, med hånden på hjertet, si at deres svar, som er å skjerpe skattene med over 10 mrd. kr – altså 28 mill. kr hver eneste dag – er et bidrag til flere arbeidsplasser?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Jeg er helt åpenbart bekymret over den økende arbeidsledigheten, og det er nettopp derfor regjeringen bruker all sin tid på ikke å fylle dette med tom retorikk, som jeg registrerer at Arbeiderpartiet gjør. Vi bruker tiden vår på å fremme tiltak på tiltak, forslag på forslag, som møter de utfordringene som store deler av landet vårt nå er utsatt for. Så tror jeg vi må erkjenne at noe av dette kommer til å ta tid, for når hele olje- og gassindustrien blir mindre, må veksten i nye arbeidsplasser komme et annet sted. Da må forutsetningene for at det skal skje, være at noen tør å investere i de nye arbeidsplassene, i de nye bedriftene. Da handler det både om et konkurransedyktig skattesystem som gjør at bedriftene investerer her, og ikke i våre naboland, og det handler om rammebetingelser som gjør at det er attraktivt å være i Norge og ansette flere. Derfor bruker regjeringen et bredt sett av virkemidler for å få det til, og vi har ikke tenkt å gi oss før utviklingen snur.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Regjeringen har kuttet skattene med over 21 mrd. kroner, mest for dem som har mest fra før. Regjeringen har begrunnet denne prioriteringen med at dette skal gi økt verdiskaping og sysselsetting. Arbeiderpartiet har tidligere påpekt at regjeringen bruker 50 mill. kroner om dagen på skatte- og avgiftsendringer, samtidig som det har blitt 50 nye arbeidsledige hver eneste dag. Hva er sysselsettingseffekten av de skattekuttene regjeringen har gjennomført så langt?»
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Fakta fra finansministerens eget departement er at skattene og avgiftene er endret med 21 mrd. kr. Det kan vi godt diskutere mer, og det regner jeg med at vi kommer til å diskutere videre. Men jeg må bare konstatere at finansministeren fortsatt sier at hun er for skattekutt, det er kanskje ikke overraskende, og at det heller ikke er noe tydelig svar på den sysselsettingseffekten som disse skattekuttene har gitt. Regjeringas passivitet i møte med krisen er påfallende, og jeg må minne Siv Jensen om at konsekvensene for folk er store. I dagens VG kan en lese om Kristine, 22 år, fra Eigersund. Hun har søkt 50 jobber, er arbeidsledig og kjenner på, som hun selv sier, at ingen vil ha henne. Når alle regninger er betalt, har hun 500 kr igjen. Ordføreren i Eigersund sier det samme, ledigheten der har økt med 130 pst., og de har 25 pst. ungdomsledighet, i en liten kommune. For Eigersund uteblir de dynamiske effektene av skattekuttene. Verdiene som finansministeren snakker om, blir ikke omsatt i nye jobber. Så hva er finansministerens svar til Kristine og til ordføreren i Eigersund, som etterlyser tiltak, og som ser at det blir flere ledige, ikke flere jobber?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg vil minne finansministeren om at retorikk ikke skaper flere nye arbeidsplasser, og fortsatt har jeg ikke fått svar på sysselsettingseffekten av skattekuttene. Finansministeren er opptatt av tall, det har jeg sett. Derfor har jeg gått til nasjonalregnskapet, og der ser en at det under de åtte rød-grønne årene ble skapt 45 000 jobber årlig i snitt. Nå er det nede på 23 000 nye arbeidsplasser skapt under denne regjeringa, så det skapes færre nye arbeidsplasser, retorikken til finansministeren stemmer ikke med tallene. Da er det bekymringsfullt – også for finansministeren, vil jeg tro – at selv om en har en lang skryteliste og mener en har mange tiltak, så fungerer det ikke. Tiltakspakken var bare ord. Det var ingen konkrete tiltak. Det skapes færre jobber nå enn det gjorde før. Mitt spørsmål er derfor: Når forventer finansministeren at de dynamiske sysselsettingseffektene inntreffer?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Sørlandet er hardt rammet av stor ledighet, og det er stort behov for tiltak på kort sikt. Regjeringen har fram til nå inntatt en passiv holdning til denne prekære situasjonen. Under finanskrisen la Stoltenberg-regjeringen fram en tiltakspakke for kommunene med motkonjunkturtiltak, noe som var svært vellykket. Fylkesstyret i KS Agder, som nå er bekymret, sendte 15. april en detaljert liste fra kommunene til regjeringen med ca. 1,2 mrd. kr i prosjekter som kan iverksettes som motkonjunkturtiltak. Hva vil statsråden svare KS Agder?»
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg synes det er det samme svaret vi får fra regjeringen – det er litt vente og se. Vi ser at situasjonen innen oljenæringen nå også sprer seg til andre næringer. I forrige uke besøkte jeg Kruse Smith som har sitt hovedkontor i Kristiansand, en entreprenørbedrift med over 900 ansatte innen byggenæringen, med kontorer over hele Sør-Vestlandet, og ordrereserven er fallende. De ga uttrykk for at de ikke hadde merket noe til tiltakspakken fra det offentlige for å bedre situasjonen, slik regjeringen, og nå statsråden, har sagt at de har for Sør-Vestlandet. Samtidig ga de uttrykk for at den tiltakspakken som kom i forbindelse med finanskrisen i 2008, hadde god virkning. Kan statsråden si hvor de tiltakene ligger som regjeringen sier de har levert, og som denne og tilsvarende bedrifter skulle ha sett noe til?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Som jeg sa, ser ikke bedriftene konkret så veldig mye til disse tiltakene. På Sørlandet ser vi omfattende oppsigelser, som statsråden var inne på, innen oljerelatert virksomhet. NOV, som har sitt hovedkontor her, har redusert antallet ansatte gjennom en tredje oppsigelsesrunde fra 5 000 til 2 000 her i landet, og ser ikke bort fra at det kan komme flere runder. NITO Agder har i en henvendelse til sørlandsbenken understreket en sterk bekymring for situasjonen, og i en undersøkelse blant deres medlemmer svarer 26 pst. at de frykter for jobben. De har også bedt oss presse på for å få gjennom KS’ tiltakspakke da de vil bidra til å sikre at ingeniører beholder kompetansen, og at den ikke forvitrer og forsvinner. Deler statsråden NITOs bekymring for at denne kompetansen kan forsvinne?
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Som det framgår av spørsmålet fra representanten Odd Omland, har kommunal- og moderniseringsministeren mottatt brev fra fylkesstyrelederen i KS Agder. Det er prisverdig at KS Agder har tatt initiativ til kartlegging av aktuelle prosjekter som kan gi økt sysselsetting og verdiskaping i Agder-fylkene. Så er det slik at regjeringen ikke har hatt en passiv holdning til situasjonen – tvert imot. Vi vedtok i høst et statsbudsjett som bidrar til arbeid, aktivitet og omstilling i hele landet, og den samlede økonomiske politikken virker nå mot ledigheten. Det kan også være verdt å merke seg at få, om noen, har etterlyst økte skatter i den nåværende økonomiske situasjonen. Situasjonen i oljerelaterte næringer er krevende og særlig vanskelig for dem som mister jobben. For den enkelte og for oss som samfunn er det viktig at arbeidsplasser tapt i privat sektor kan erstattes med nye og lønnsomme jobber i privat sektor som kan finansiere velferdsordningene våre. Den økonomiske politikken bidrar til å holde aktiviteten i økonomien oppe. Regjeringen fremmet i statsbudsjettet for 2016 en særskilt tiltakspakke for økt sysselsetting som særlig er rettet mot Sørlandet og Vestlandet. Tiltakspakken rulles nå ut og vil særlig treffe næringer og områder som er hardest rammet. Regjeringen følger utviklingen nøye og vil kunne fremme forslag om ytterligere tiltak hvis situasjonen på arbeidsmarkedet tilsier det, og vi setter i den sammenheng stor pris på konstruktive innspill fra KS Agder og andre, som vi tar med oss i arbeidet.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
For det første er det vel ikke rart at regjeringen svarer det samme – noe annet ville vel være oppsiktsvekkende. Så er det slik at representanten Omland til stadighet trekker fram finanskrisen i 2008. Da tror jeg det er på tide å se seg om. Dette er ikke en finanskrise. Vi er ikke i en situasjon hvor vi skal tilbake til start. Dette er ikke et kapitalmarked som skal repareres. Vi hadde oljepriser da som vi ikke er i nærheten av nå. Oljeprisen har altså falt fra over 100 dollar fatet, og vi har vært nede i under 30. Det får konsekvenser, og derfor må vi nå omstille oss både på kort og på lang sikt. Maritim strategi, gründerplan, endringer i arbeidsmiljøloven, endringer i Nav-regelverket, BIO-midler til bedriftene – det er altså både gjennom statsbudsjettet, på kort og lang sikt, og fortløpende fattet tiltak fra regjeringens side. Vi har hele tiden iverksatt tiltak fordi vi har sett at det har vært nødvendig. Nå sist har vi varslet endringer i permitteringsreglene fordi vi vurderte at situasjonen var kommet dit hen at det kunne …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Jeg har vært hos NOV ved flere anledninger. De har ikke ropt på tiltakspakke. De har bedt om tiltak knyttet bl.a. til opplæring i bedrift. Det tok to dager, og så hadde regjeringen faktisk iverksatt det. Vi er alle bekymret for den situasjonen vi er i, og derfor er regjeringen opptatt av å holde sysselsettingen i gang både på kort og på lang sikt. Når samferdselsbudsjettet er økt med 20 mrd. kr siden vi tiltrådte, gir det jobber til ingeniører og entreprenører, men det gir også bedre framkommelighet for varer og tjenester på lengre sikt. Vi må altså greie å ha to tanker i hodet samtidig. Bedrifter må omstilles, markedsforholdene er krevende, og det kan ikke regjeringen gjøre noe med, men vi kan bidra til tiltak som kan iverksettes gjennom helseforetakene, gjennom fengslene, gjennom høyskolesektoren, og det gjør vi.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Regjeringen fører en politikk for arbeid, aktivitet og omstilling, og statsbudsjettet bygger på dette. Begrunnelsen for å føre en spesifikk reiselivspolitikk er at også reiselivsnæringen skal ha størst mulig verdiskaping og trygge arbeidsplasser. På den måten støtter reiselivspolitikken godt opp om det overordnede målet for næringspolitikken. Reiselivsnæringen gir mange arbeidsplasser og bidrar til lokal utvikling både i byene og i distriktene. En reiselivspolitikk som legger til rette for et mer konkurransedyktig reiseliv, vil gi økt verdiskaping i og rundt reiselivsnæringen og økt lønnsomhet for reiselivsnæringens aktører i hele landet. Reiselivsbedriftene er konkurranseutsatte bedrifter som i denne sammenheng ikke skiller seg vesentlig ut fra bedrifter i andre næringer. Endringer i arveavgiften og i formuesskatten, arbeidsmiljøloven og anbudsreglementet er vesentlige rammebetingelser for reiselivsaktører, som for andre næringsdrivende. Hvilket vekstpotensial reiselivsnæringen i Norge har, avhenger av en rekke forhold. Noen av forholdene ligger innenfor norske myndigheters kontroll, mens andre ligger utenfor. Gledelig nok viser tall at antall overnattinger økte med 4,4 pst. fra 2014 til 2015, og vi vet at en svak kronekurs bidrar til dette. I 2016 er den øremerkede bevilgningen for reiselivsaktiviteter i Innovasjon Norge på 231,5 mill. kr. En stor del av denne bevilgningen brukes til markedsføring av Norge som reisemål. Det er en aktivitet som kommer hele reiselivet til gode. I tillegg nyter reiselivet godt av Innovasjon Norges tjenester ved 36 utekontor, som også jobber mot reiselivet. Samferdselsbudsjettet har gått opp fra 41,4 mrd. kr i 2013 til 59,7 mrd. kr i 2016. Dette er investering i infrastruktur som kommer alle næringer til gode, ikke minst reiselivsnæringen. Avslutningsvis har jeg lyst til å trekke fram at vi fra Nærings- og fiskeridepartementets side har gitt støtte til både Arctic Race of Norway i nord og sykkel-VM i Bergen til EM i vektløfting i Førde og Berlinfilharmoniens konsert under vinterfestspillene på Røros. Dette er arrangementer som skaper stor oppmerksomhet om Norge i utlandet, og som skal bidra til positiv profilering.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Her var det mange spørsmål. Når representanten Heggø viser til undersøkelser knyttet til dette, regner jeg med – uten å ha sett undersøkelsen – at dette hovedsakelig dreier seg om Sør- og Vestlandet. Der vet vi at nedgangen i oljeaktivitet får store konsekvenser også for reiselivsbransjen. Når det gjelder reiselivsbedrifter generelt, er de ikke opptatt av å få økte skatter og avgifter. Tvert imot, de er opptatt av formuesskatt, reduksjoner i formuesskatten, de er opptatt av en arveavgift som gjør at de kan gjennomføre nødvendige generasjonsskifter, de er opptatt av infrastruktur, de er opptatt av forenklinger – de er altså opptatt av en rekke tiltak som regjeringen gjennomfører. Så har representanten stilt spørsmål om bredbånd, og da vet sikkert representanten at det er ikke jeg konstitusjonelt ansvarlig for. Her er det selvfølgelig hvert budsjett som avgjør hvilken satsing regjeringen gjør.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Jeg forstår at det er Nav-tall, men jeg er ganske sikker på at hvis Heggø gikk inn i tallene, ville de vise at det er næringslivet knyttet til Sør- og Vestlandet dette handler om, og det har altså en helt naturlig forklaring, som ikke henger sammen med regjeringens politikk overfor reiselivet. Det er tvert imot slik at mens regjeringen kuttet i 2013- og 2014-budsjettene, økte antallet overnattingsdøgn. I fjor økte det med 4,4 pst., og det viktigste reiselivet melder om nå, er en svak kronekurs, og at den økonomiske politikken er forutsigbar, fordi det gir viktige bidrag til reiselivet.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Regjeringen deler representantens tro på potensialet for utvikling av miljøteknologi i Norge, og derfor blir miljøteknologiordningen styrket med 174,5 mill. kr til 504,5 mill. kr over Nærings- og fiskeridepartementets budsjett i 2016. Siden regjeringen tiltrådte, har ordningen økt med over 244 mill. kr fra 260 mill. kr – altså nesten en dobling. Det er en satsing. I tillegg er det slik at styrking av miljøteknologiordningen bare er ett av flere tiltak i regjeringens satsing på forskning og innovasjon. Vi har også styrket ordninger som Brukerstyrt innovasjonsarena og FORNY2020 i Norges forskningsråd og etablerertilskuddsordningen i Innovasjon Norge og SkatteFUNN-ordningen. Disse andre ordningene bidrar også til utvikling av mer miljøvennlige løsninger. I 2015 gikk 34 pst. av alle Innovasjon Norges tilsagn om lån og tilskudd til miljøvennlige prosjekter. I statsbudsjettet for 2016 bevilges det nærmere 2,4 mrd. kr mer til næringsrettet forskning og innovasjon enn i 2013, inkludert styrking av SkatteFUNN-ordningen. Vår satsing på FoU og innovasjon skal fremme omstilling til et grønnere og mer kunnskapsbasert næringsliv, økt aktivitet i økonomien og styrke sysselsettingen. Som representanten påpeker, mister nå mange jobben i næringer og områder som berøres av den lave oljeprisen, bl.a. på Sør- og Vestlandet. For å lette omstillingen og bidra til at folk kommer raskere i arbeid, la regjeringen fram en særskilt tiltakspakke for økt sysselsetting på i alt 4 mrd. kr i statsbudsjettet for 2016. På Nærings- og fiskeridepartementets budsjett omfatter den ettårige tiltakspakken tiltak på til sammen 450 mill. kr, som skal fremme mer forskning, mer innovasjon, flere gode gründere, nye lønnsomme bedrifter og nye arbeidsplasser. Vår satsing på landsdekkende og bredt innrettede ordninger sørger for at de beste prosjektene får støtte. Samtidig ser vi at Innovasjon Norge og Forskningsrådets ordninger treffer godt der omstillingsbehovet er størst. For eksempel øker tildelingene fra Forskningsrådets BIA-ordning og Innovasjon Norges ordninger – som etablerertilskudd og FoU-kontrakter – i Rogaland og Hordaland. Mye tyder på at innsatsen virker. Ifølge beregninger fra Statistisk sentralbyrå har støtten fra Innovasjon Norge positive effekter på både sysselsetting, omsetning og verdiskaping.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Det er en utfordring å gjøre alle de ordningene vi har, kjent for dem som trenger det. Spesielt er jeg opptatt av at små og mellomstore bedrifter får bedre kunnskap. Derfor jobber Innovasjon Norge og Forskningsrådet målrettet med både å forenkle ordningene og å gjøre tilgangen mer kjent, ikke minst veien inn i det litt mangehodede trollet – hvis jeg kan kalle det det – som offentlige virkemidler kan være. Det arbeidet pågår. Det er prioritert, og det er det viktig at vi er gode i. Når det gjelder vurdering av enkeltprosjekter, er det heldigvis slik at det gjør ikke vi fra politisk ledelse i departementet. Dette er det fagfolk og uavhengige som skal beslutte. Jeg har ikke fått tilbakemeldinger om at mandatet til miljøteknologiordningen bør endres, men kommer det på mitt bord, vil jeg selvfølgelig vurdere det.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Jeg trodde faktisk frasen «for lite, for sent» var oppbrukt fra Arbeiderpartiets side. Det var «for lite, for sent», det var «for mye, for tidlig». Jeg tror man må bestemme seg. Jeg både bor på og besøker jevnlig Vestlandet. Jeg opplever ingen bedrifter som sier at de trenger økte skatter og avgifter, tvert imot. Formuesskatten treffer verdier som disse bedriftene eide i fjor. De nedbemanner. De tar ikke utbytte. Det de ber om, er at vi ser på skatteordningen, fordi den bidrar til å gjøre usikkerheten større. Jeg er opptatt av at vi har gode ordninger som bedriftene skal kunne benytte, som miljøteknologi, som ordninger innen Innovasjon Norge. Enova har fått økte rammer. Vi har tilført både forskning, kunnskap og innovasjon mange midler – 2,4 mrd. kr fra vi tiltrådte i 2013. Det er en tydelig og klar satsing på å bistå bedriftene i omstilling, men vi må også være opptatt av et …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Som representanten påpeker, er det krevende tider på Sørlandet og Vestlandet. Jeg både bor der og besøker jevnlig bedrifter som berøres. Det er helt klart at vår evne til omstilling i arbeidsmarkedet, i næringslivet og i offentlig sektor blir satt på prøve nå framover. Tapte arbeidsplasser i det private næringsliv må erstattes med arbeidsplasser i det private næringsliv. Nettopp derfor la regjeringen fram en tiltakspakke for økt sysselsetting, spesielt rettet mot de delene av landet og de næringene som spesielt møter en krevende situasjon. Vedlikeholdsarbeid på bygg og infrastruktur er eksempler på dette. Vi jobber nå med å iverksette en maritim strategi som ble vedtatt i fjor, med 69 tiltak. Det inkluderer en styrking av tilskuddsordningen for sjøfolk og tiltak for å få flere skip til å flagge hjem. Så langt har 16 skip flagget hjem, og vi forventer flere. Vi har også lansert flere tiltak som skal bidra til å sikre arbeidsplasser ved norske verft. Det inkluderer mer midler til vedlikehold, oppgradering og nybygg av fartøyer. Vi har etablert en kondemneringsordning og styrket innovasjonslåneordningen for å bidra til grønn fornying av nærskipsfartsflåten og for at båter som ligger i opplag, nå skal slippe årsgebyr. Det er krevende tider, men jeg har tro på at den norske verftsnæringen skal fortsette å hevde seg. Derfor er det gledelig når f.eks. Kleven Verft signerer en intensjonsavtale om å bygge nye skip for Hurtigruten. Pengepolitikken er førstelinjeforsvaret i stabiliseringen av norsk økonomi. Kronen har svekket seg, og partene i arbeidslivet har tatt ansvar og bidrar til lav lønnsvekst. Samlet har konkurranseevnen til norsk næringsliv bedret seg. Regjeringen har også varslet at vi i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2016 kommer til å foreslå for Stortinget endringer i permitteringsordningen til 52 uker. Det er en ordning som kan gi bedrifter muligheter til å holde på kompetent arbeidskraft gjennom en periode med midlertidige innskrenkninger. Vi følger altså situasjonen nøye. Vi iverksetter tiltak både på kort og lang sikt. Det har vi gjort fram til nå, og det kommer vi også til å gjøre framover.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Ikke uventet ser vi nokså forskjellig på situasjonen. Jeg møter norske virksomheter hele tiden, jeg har faste møter med maritim næring – alle deltakere i maritim næring. Det hadde jeg for få uker siden. Jeg får ikke de tilbakemeldingene som Botten gir, om at tiltakene ikke virker. Jeg får heller ingen henvendelser om ønske om tiltakspakker. Det er en krevende utvikling, spesielt knyttet til offshorenæringen, men dette er forhold som ikke styres fra regjeringens side – ingen av de tiltakene som Botten her nevner, er noe som vi styrer fra regjeringens side. Det er ikke regjeringen, det er selskapene, som beslutter aktiviteten på norsk sokkel. Slik var det under Arbeiderpartiet, slik er det under denne regjeringen.
Monica Mæland (Høyre), 2016-04-27:
Det er ganske fascinerende. I maritim næring har det skjedd mer i løpet av de to og et halvt årene vi har styrt, enn det gjorde under åtte rød-grønne. Det melder en samlet næring. Når det gjelder utflytting av statlige arbeidsplasser, skjedde det ingenting under åtte år med rød-grønn regjering. Vi har flyttet ut over 100. Og når det gjelder Drammen, er det ett høringsforslag blant flere. Så det skjer altså mer på flere områder, men det vi har å forholde oss til, er en akutt nedgang i oljeprisen, det er krevende markedsforhold, og det er en omstilling vi må gjennom. Hadde permitteringsreglene vært på 52 uker for halvannet år siden, hadde det ikke hjulpet noen av dem som er arbeidsledige i dag. Vi har sagt at det tiltaket iverksetter vi når vi mener det er grunnlag for det, men vi skal ikke frata mennesker muligheten til å være aktivt arbeidssøkende og få ny jobb – det unner vi alle arbeidsledige.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«I statsbudsjettet for 2016 ble det vedtatt å redusere prisen på NSBs måneds- og årskort med 20 pst., og det ble satt av 41,4 mill. kroner. I sitt svar på skriftlig spørsmål fra representanten Sivertsen svarer statsråden 20. januar i år at han gjør det han kan for at budsjettvedtaket skal bli effektuert så raskt som mulig. Jeg har ikke registrert at det har blitt varslet noen prisreduksjon på NSBs måneds- og årskort ennå. Kan statsråden gi en oppdatering av status og videre framdrift i denne saken?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det var veldig mye bra i det statsråden nå sa, og statsråden gjør veldig mye bra. Men det var overhodet ikke svar på det spørsmålet jeg stilte. Spørretimen er til for at Stortinget skal stille spørsmål til regjeringen, og da må en også forvente at regjeringen gir svar på de spørsmål som stilles. Så det er iallfall ikke så mye iver fra samferdselsministerens side etter å følge opp det stortingsflertallet vedtok – og det var ikke bare i form av en merknad; det ble satt av 41,4 mill. kr i budsjettet til å redusere takstene på månedskort og årskort. Tanken var at det skulle skje i 2016, altså fra 1. januar. Nå er det snart 1. mai, og ennå har ingenting skjedd. De togreisende lurer på når dette vil skje. Så enkelt og greit, spørsmålet er: Når, fra hvilken dato, vil prisen på månedskort og årskort bli redusert?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Statsråden sier at Arbeiderpartiet nå støtter forslaget. Vi støttet forslaget i budsjettforhandlingen. Det kom ikke fra oss, riktig skal være riktig. Vi så nok at det var noen tekniske utfordringer med det, men vi valgte å støtte det, og vi la også de 41,4 mill. kr inn i vårt alternative budsjett fordi vi syntes det var en god idé. Men vi forutsatte jo at samferdselsministeren hadde sjekket at dette var praktisk mulig å gjennomføre. Når Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre legger fram forslag og samferdselsministeren er fra Fremskrittspartiet, må vi jo forutsette at han har brukt bak-kanalene til å sjekke at dette lar seg gjennomføre. Vi skriver altså 1. mai om noen dager, og ennå kan altså ingen si når det vil bli reduksjon i prisen på årskort og månedskort hos NSB. Det dreier seg verken om regjeringspartiene, om samferdselsministeren eller om Arbeiderpartiet, dette dreier seg om de reisende på NSB som ble lovet billigere billetter. Når vil de få billigere månedskort og årskort?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet med iver ser at regjeringen skal gjennomføre politikken som dagens flertall får til i Stortinget. Her skjer det mye bra for reisende, både med jernbane og med kollektivtrafikk i byene og i landet for øvrig. Vi jobber målrettet med å følge opp den merknaden som ligger i 2016-budsjettet, og vi diskuterer også dette grundig med forslagsstillerne og med dem som har inngått forliket mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, slik at vi gjennomfører dette på en best mulig måte i tråd med de intensjonene og ønskene som er fra forlikspartnerne. Det er noen tekniske utfordringer med hvordan dette skal programmeres, og hvordan man skal få det til å fungere på en best mulig måte, men dette skal vi som sagt få på plass så fort som det lar seg gjøre. Men det er også viktig at vi ivaretar intensjonene i det forslaget. Så dette jobbes det med, og det vil komme på plass, i tråd med de vedtakene som Stortinget har gjort. La meg samtidig få lov til å si at jeg er veldig glad for det samarbeidet regjeringen har med Kristelig Folkeparti og Venstre, for på dette området har vi sørget for at vi ligger veldig langt foran skjemaet når det gjelder satsingen på jernbane. Det er heldigvis ikke bare pris som betyr noe for at folk skal ville reise med jernbane. Det betyr også noe med kvaliteten på infrastrukturen, det betyr noe med pålitelighet og forutsigbarhet for bruken av togene – at de kommer, at de er i rute, og at det er bedre plass. Vi vet at det dessverre på mange strekninger i dag er problemer med overfylte tog. Vi vet at vedlikeholdet av jernbanen i lang tid ikke har vært godt nok – forfallet doblet seg de foregående to stortingsperiodene. Nå reduserer vi forfallet. Det betyr at det ikke bare er på lavere priser en del reisende vil se kvalitetsforbedringer. En vil se det på at det nå faktisk kjøpes inn flere togsett enn noen gang før. Vi får skiftet ut, vi får fornyet, vi får utvidet flåten som NSB bruker. Det er flere avganger på de fleste togstrekningene nå sammenlignet med for bare to år siden. Det betyr at på f.eks. Oslo S er det nå over 100 flere avganger hver dag sammenlignet med da vi overtok for 30 måneder siden. NSB og CargoNet kan melde om at deres uforutsette driftsstanser som følge av dårlig infrastruktur er blitt redusert med to tredjedeler de siste to årene, som følge av det vedlikeholdsløftet som nå har skjedd. Så mens vi jobber for å innfri denne budsjettenigheten mellom Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet, jobber vi også med å gjennomføre alle de andre budsjettenighetene som skal gjøre at reisende totalt sett får det mye bedre. Det gleder jeg meg over, for skal vi få folk til å reise kollektivt, må vi sørge for at det alternativet som kollektivtrafikken representerer, er bedre enn det tilbudet folk har med å kjøre sin egen bil. Det begynner vi å se sporene av at vi faktisk nå oppnår.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Jeg er litt overrasket over den tiraden, for i spørsmålet, slik jeg leser det og slik det faktisk er fremmet, står det: «Kan statsråden gi en oppdatering av status og videre framdrift i denne saken?» Den statusen ga jeg. Så det at jeg får kritikk fordi jeg kanskje ikke svarte på andre spørsmål som representanten Myrli hadde tenkt å stille, kan jeg faktisk ikke ta ansvaret for. Men nå har jeg fått et nytt spørsmål, og da kan jeg svare på det. Og svaret her er at dette er et budsjettforlik mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg er veldig glad hvis Arbeiderpartiet også støtter dette som vi nå får til, fordi det betyr at Arbeiderpartiet beveger seg i riktig retning. Så har jeg allerede sagt at det er en del tekniske ting som må på plass her. Vi må finne ut hvor grensedragningen skal gå, for på en del av disse strekningene er det et takstsamarbeid med lokale kollektivselskaper, og en del steder er det ikke det. Vi må få også det til å fungere slik at det ikke blir mye ulogiske resultater av dette. Der har vi et godt samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti, som til meg gir uttrykk for at her er vi på rett spor, og da tror jeg at det er dem jeg skal være mest opptatt av for å få det til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
Det skal de få i 2016, som budsjettet gjelder for. Men som representanten Myrli akkurat selv sa, var Arbeiderpartiet skeptiske til dette fordi de så at det var noen tekniske utfordringer. Så forsvinner plutselig alle de tekniske utfordringene når regjeringen skal gjennomføre alt, for da er en mer opptatt av å kjefte på regjeringen. Jeg synes det er en litt rar tilnærming. Hvis en selv ser at det er tekniske utfordringer, bør en også respektere det når statsråden påpeker at de tekniske utfordringene må vi først løse, og så kommer dette på plass. Men dette er altså ikke blitt kansellert, slik som representanten Myrli gir inntrykk av. Dette er et vedtak som Stortinget har gjort fordi vi nå har et borgerlig flertall som virkelig vil satse på jernbanen, i enda større grad enn det representanten Myrli ville – det var også en god vekst under forrige regjering. Vi skal gjennomføre dette, men vi må sørge for at det faktisk fungerer slik at når de reisende kommer på stasjonen, så fungerer systemet – ikke bare at man har lovt det. Jeg tror også at representanten Myrli, etter selv å ha sittet i Samferdselsdepartementet for lenge siden, burde være kjent med at det å vedta noe i slutten av desember ikke betyr at alle datasystemer i NSB automatisk oppdateres to uker senere. Det må faktisk endres, justeres, programmeres og så effektueres.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
La meg begynne med å svare at det er en del spørsmål fra Arbeiderpartiet om arbeidsledigheten, og jeg er veldig glad for det engasjementet, for det deler regjeringen. Det som derimot er trist, er at stort sett er premissene for samtlige spørsmål feil – også her. Regjeringen støtter arbeidet med å utvikle nye miljøferger, vi er nettopp i gang med dette. Det blir utfordret i Stortingets spørretime, og når Arbeiderpartiet ikke har fått med seg dette etter 30 måneder med arbeid av regjeringen, er det enten vi som har feilet i kommunikasjonsarbeidet, eller så har en faktisk ikke lest det som regjeringen har meldt til Stortinget mange ganger. Det er jo nettopp fergestrekninger som er best egnet for å teste ut ny teknologi, for en går på et begrenset område, en har begrenset farlei, en går på de samme havnene gang på gang, og det er stort sett de samme folkene som jobber der – et utmerket sted å teste ut teknologi. Derfor fulgte vi, allerede før vi kom i regjering, nøye med på hva som skjedde med fergen «Ampere», som ble satt i bestilling under den forrige regjering og satt i drift under vår regjering. Nettopp fordi vi synes dette er spennende og vil teste det ut mer, har vi på strekningen Anda–Lote utlyst at vi vil ha to ferger til som går på den type teknologi. Én skal være en elferge. Den andre kan være det, eller den skal gå på en annen lavutslipps- eller nullutslippsteknologi, men ikke på dagens teknologi. Her skjer det jo ting. Da er det rart å få et spørsmål fra Arbeiderpartiet som har som premiss at regjeringen er imot den politikken den selv gjennomfører, for det er jo det Arbeiderpartiet sier. I tillegg skjer det mye på skipsfarten utover fergesektoren. På næringsministerens felt kan jeg nevne at det er mange støtteordninger innenfor grønn teknologi, nettopp for å få rederier og verft til å teste ut dette. Vi har sørget for at landstrømanlegg blir bygd flere steder, gjennom støtte fra Enova, som nå har rekordstore budsjetter. Vi har sørget for at bruken av landstrøm nå får lav elavgift istedenfor høy elavgift. Det betyr en fordel på 10–12 øre nå, sammenlignet med da representanten Christensens parti satt i regjering. Vi sørger for at Nox-fondet videreføres og har mye midler til både å investere i ombygging av eksisterende skip og å legge til rette for bygging av nye skip. Vi er langt fra ferdige. Vi har sagt at i Kystverket skal en ikke utnytte opsjoner på dagens kontrakter der båtene har vært bygd i utlandet, nettopp fordi vi ønsker å utlyse det på nytt, med sterkere fokus på miljøteknologi, der vi vet at norske verft også har en fordel. Kystverket skal kjøpe inn flere andre båter. Kystverket har framskyndet vedlikehold o.l., nettopp for å skape aktivitet. Jeg synes det er veldig bra at Arbeiderpartiet tar opp diskusjonen om hvordan vi kan få mer miljøvennlig teknologi inn i fergeflåten, og hvordan vi kan få utnyttet ledig kapasitet på norske verft. Men løsningen på en slik god debatt er ikke å gi inntrykk av at motparten ikke gjør noen ting, når vi faktisk har mange tiltak og mer enn 30 måneder å vise til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
For det første synes ikke jeg det ville vært en god idé hvis mine partivenner i Stortinget valgte å støtte et forslag fra Arbeiderpartiet som i realiteten var mindre offensivt enn det regjeringen allerede holdt på med, for det ville bety at en egentlig sa at vi skulle sette bremsene på. Når Arbeiderpartiet har sagt at vi burde legge inn 50 mill. kr til miljøteknologi på ferjeflåten, så minner jeg om at bare de siste fire månedene har Enova tildelt 270 mill. kr til å stimulere til bygging av miljøvennlige ferjer bare i Hordaland. Skulle vi gått ned til en femtedel av det nivået for å støtte Arbeiderpartiets forslag i stedet for å videreføre det vi vet at regjeringen allerede holder på med? Så det at en ikke alltid støtter opposisjonens forslag, handler ikke om at en er imot det, men at en bare mener at det er for passivt, for lite offensivt. Og når en gjennom ulike stortingsdokumenter allerede har vist at regjeringen holder på med det, så er det greit at vi kan være uenige om nivået og gjerne om innretningen også, men å gi inntrykk – som en gjør her i spørsmålet – av at regjeringen ikke støtter arbeidet med ny teknologi på ferjer, er rett og slett å feilinformere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-27:
For det første så forklarte jeg hvorfor stortingsrepresentantene ikke alltid stemmer for forslag fra opposisjonen hvis en mener de er for passive i forhold til det regjeringen allerede holder på med, så jo, jeg svarte på det spørsmålet. Så ser vi at arbeidsledigheten øker, og så er spørsmålet: Ville den økt mer eller mindre hvis Arbeiderpartiets politikk hadde vært gjennomført i stedet for regjeringens politikk? Min påstand er at den ville vært enda høyere enn den er i dag, dessverre, for Arbeiderpartiet mener at vi bruker for mye penger fra statens side, og ikke for lite. Det betyr at det ville vært færre offentlige kroner i sirkulasjon, fordi Arbeiderpartiet heller vil spare dem i utlandet. Og jeg tror ikke det er utenlandske fondsforvaltere som sliter mest i den situasjonen vi er i nå. Så har vi gjort endringer, f.eks. forbedret rammebetingelsene for grønne datasentre, forbedret rammebetingelsene for kraftforedlende industri, for fornybar energi og for investering og vedlikehold av vei og jernbane, som er blitt doblet under de siste årene. Hvis vi hadde videreført Arbeiderpartiets vedlikeholdspolitikk, hadde vi hatt 4 mrd. kr mindre i oppdrag til anleggsbransjen i år sammenlignet med det vi faktisk har med dagens regjering. Min påstand er: Det er lavere arbeidsledighet nå enn med Arbeiderpartiet, men dessverre øker den fordi det er en stor omstilling på gang, og derfor må det …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til utenriksminister Børge Brende: «Vi har nylig sett tv-bilder fra Øst-Tyrkia, der krigen mellom myndighetene og PKK rammer sivilbefolkningen sterkt. I Oslo har kurdere demonstrert mot den tyrkiske regjeringens bombing av sivile mål. Vil utenriksministeren ta situasjonen opp med tyrkiske myndigheter?»
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg takker utenriksministeren for svaret, og jeg er enig både i at det regionale bildet forverrer situasjonen og gjør den mer uoversiktlig, og i at denne saken må løses politisk – det må den faktisk til syvende og sist. EUs utenrikssjef, Federica Mogherini, har nå oppfordret Tyrkia og PKK til å sette seg ved forhandlingsbordet, og dette skjer etter at Tyrkia har bombet de østlige områdene nesten kontinuerlig etter at våpenhvilen brøt sammen. Siden da har 200 sivile blitt drept, i tillegg til flere hundre medlemmer av de tyrkiske sikkerhetsstyrkene – det er ganske mange – og minst 300 kurdiske krigere. I tillegg vet vi jo at PKK også bistår sine frender på den andre siden av grensen i kampen mot ISIL, så det er en veldig komplisert situasjon. Men jeg synes det er veldig viktig at også den norske utenriksministeren er aktiv i en sak som denne.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Det siste er jeg veldig enig i, og det er selvfølgelig også riktig at PKK har angrepet, men dagens situasjon påfører den kurdiske befolkningen i øst veldig store lidelser. Det er byer og landsbyer som blir lagt i grus av tyrkiske bomber. Det er en situasjon som ikke kan vedvare, og det sier også utenriksministeren. Tyrkia er vår allierte. Det er jo en av grunnene til at det er viktig at både EU og andre NATO-allierte har en dialog med Tyrkia om dette og tar dette opp. Jeg er veldig klar over at den situasjonen som vi har i dag, at Tyrkia tar store flyktningbelastninger, i tillegg til at vi har en avtale mellom EU og Tyrkia, kanskje kompliserer dette bildet, men den må ikke føre til at vi ikke tar opp den krigføringen som Tyrkia holder på med i øst, og forsøker å få til en politisk løsning mellom Tyrkia og PKK.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
«Reiselivet har mange viktige arbeidsplassar i distrikta. Dette kjem ikkje av seg sjølv. Næringa må ha langsiktigheit og forutsigbarheit, og treng drahjelp for å forlenge sesongane. Så langt har regjeringa sitt bidrag vore å auke momsen, kutte marknadsføringsmidlar, og manglande breibandssatsing. Leiaren i NHO Reiseliv har fleire gonger peikt på breiband som det aller viktigaste for å sikre desse arbeidsplassane. Medan vi ventar på reiselivsmeldinga, kva vil statsråden gjere for å trygge reiselivsarbeidsplassar i distrikta?»
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Regjeringa har trekt ned satsinga på marknadsføring innanfor reiselivet med 40 mill. kr på to år. Det kom nye tal i går som viste at den største prosentvise auken i permittering og oppseiing er på overnattings- og serveringsstader. Dei aller fleste reisande bestiller reisene sine sjølve på hotellet via nettet og forventar Wi-Fi på hotellet i dag. Til opplysning kom det inn søknader om 650 mill. kr til breiband i fjor, medan regjeringa foreslo 50 mill. kr. Til samanlikning har regjeringa gjeve 50 mill. kr i skattekutt per dag sidan ho kom til makta, så to veker skattekutt ville faktisk finansiert denne breibandutbygginga. Men kva vil næringsministeren seia til alle dei som mistar jobbane sine i reiselivsbransjen? Vil ho vera einig med arbeidsminister Hauglie, som sa: «Man får et push når det butter»?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Eg viste til Nav sine tal når det gjaldt auken i arbeidsløysa, som kom i går. Det gjaldt for heile landet. Flyseteavgifta og momsauken er vel heller ikkje direkte under næringsministeren sitt område, men eg går ut frå at regjeringa som kollegium står inne for regjeringa sin kuttpolitikk i næringa. Tiltaka til regjeringa er lite målretta, og det kjem for lite og for seint. Manglande breibandsatsing, manglande marknadsføringsmidlar til reiseliv i tillegg til flyseteavgifta råkar reiselivet direkte. To års nedtrekk i reiselivssatsinga svarar til under ein dags skattekutt med Høgre–Framstegsparti-regjeringa. Det kunne vore prioritert annleis. Kan ministeren garantera at reiselivet slepp unna nye ubehagelege overraskingar, som igjen går ut over arbeidsplassane i reiselivsbransjen i årets budsjett, f. eks. ein ny momsauke over natta?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2016-04-27:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til næringsministeren: «Norge har gode forutsetninger for å bli en viktig leverandør av miljøteknologiske løsninger. I Arbeiderpartiets alternative budsjett foreslo vi å bevilge 1 mrd. kroner til miljøteknologiordningen, 116 mill. kroner mer enn regjeringens budsjettforslag. Arbeidsledigheten i Norge er nå den høyeste på over 20 år. Sør-Vestlandet er hardt rammet. Situasjonen krever politisk handling. Med dette bakteppet, hvorfor vil ikke regjeringen bli med på denne miljøteknologiordningsatsingen?»