Nikolai Astrup (Høyre), 2015-12-01:
Verdens land er nå samlet i Paris for å bidra til en løsning på de globale klimautfordringene. Norge reiser til Paris med betydelige bidrag til den internasjonale dugnaden for å redusere utslippene globalt, men Norge reiser også til Paris med store ambisjoner om å redusere utslipp her hjemme. I samarbeid med EU skal Norge redusere utslippene med 40 pst. innen 2030. Dette innebærer bl.a. at Norge må gjennomføre store utslippsreduksjoner i transportsektoren, og regjeringen og samarbeidspartiene er godt i gang med en rekke tiltak som vil bidra til dette. Det satses nå mer på jernbane, gang- og sykkelstier og kollektivtrafikk i de store byene enn noen gang før. Det er tiltak som over tid vil gi god effekt og gjøre det enklere å la bilen stå på både korte og lange reiser. Avgiftsfordelene for elbiler er forlenget, og det vil nå bli gjennomført endringer i bilavgiftene som vektlegger miljøet langt sterkere enn tidligere. Omsetningskravet for biodrivstoff økes til 7 pst., opp fra 3,5 pst. da regjeringen tiltrådte. Biodrivstoff er nå fritatt for veibruksavgift, og det er innført veibruksavgift på fossil gass. Dette har vært utslagsgivende for at spaden nå er stukket i jorden på det som skal bli Europas største biogassanlegg på Skogn. Regjeringen og samarbeidspartiene er også enige om å satse mer på ladeinfrastruktur for elbiler og fartøyer bl.a. gjennom redusert elavgift for skip og ladeinstallasjoner, og det vil komme en egen hydrogenstrategi i energimeldingen som legges frem i 2016. Maritim sektor står for store utslipp i Norge. Kystfiskeflåten alene forbruker om lag 400 millioner liter diesel i året, og ferjer, rutebåter, offshorefartøyer og andre større skip bidrar betydelig både til utslipp av klimagasser og lokal forurensning. Regjeringen varslet i vinter derfor at grønn skipsfart vil være et av hovedsatsingsområdene for å redusere utslippene. Enova fulgte opp med et eget program for grønn skipsfart og er tilført betydelig med midler for å kunne gjennomføre en satsing. Omstilling til lav- og nullutslippsteknologi i transportsektoren var et sentralt tema i Sundvolden-erklæringen, og det er gledelig å se at Stortinget har sluttet opp om denne strategien. En satsing i denne sektoren kan både bidra til helt nødvendige utslippsreduksjoner og kan også bidra til arbeid, aktivitet og omstilling i norsk økonomi. Fergeflåten trenger fornyelse, noe som kan sikre mer aktivitet ved norske verft. Norge har generelt et stort potensial for å videreutvikle kompetansen og aktiviteten innenfor miljøvennlig skipsdesign og avanserte teknologiløsninger som bidrar til reduserte utslipp. Et eksempel på at denne satsingen allerede begynner å gi seg utslag i ny aktivitet, er planene om å etablere en fabrikk for å produsere batterier til transportformål i Trondheim. På de statlige riksveifergene vil det bli null- og lavutslippsløsninger på alle nye anbud fremover. Statens vegvesen er godt i gang med dette arbeidet, og to nye anbud er utlyst med krav til dette. I fylkeskommunal sektor vil regjeringen nå vurdere hvilke tiltak som må iverksettes for at også disse fergestrekningene blir trafikkert med null- og lavutslippsløsninger ved nye anbud og på ruter i egen regi. Vi har et bredt virkemiddelapparat tilgjengelig, og det er viktig at dette avstemmes, slik at vi får det resultatet vi ønsker. Erfaringen fra elfergen «Ampere» viser at økonomien i null- og lavutslippsløsninger kan være god. Elmotorer er effektive og billige i drift sammenlignet med forbrenningsmotorer. Eldrift passer imidlertid ikke overalt, og både hydrogen, biogass og annet bærekraftig biodrivstoff er aktuelt å benytte. Det er avgjørende at nye fergeanbud utlyses så tidlig som mulig for å sikre god tid for alle aktører til å planlegge innfasing av null- og lavutslippsløsninger og bygging av nye ferger der det er aktuelt. Så til representanten Aaslands innlegg: Det er oppsiktsvekkende at en representant fra Arbeiderpartiet mener at vi skal terminere kontrakter som ikke er løpt ut, med den betydelige kostnad det vil medføre, istedenfor rett og slett å fornye kravene til teknologi eller fase inn ny teknologi når anbudene løper ut. Når representanten Aasland mener at regjeringen og komitéflertallet ikke ønsker å satse sterkt nok, mener jeg det er en svært uheldig politikk fra Arbeiderpartiets side, og veldig oppsiktsvekkende at de foreslår. Sosialistisk Venstreparti foreslo i helgen at vi burde lage et eget klimaforlik for transportsektoren. Jeg mener de blå-grønne partiene allerede er godt i gang med omstillingen til null- og lavutslippsløsninger i transportsektoren. Veldig mye av det samarbeidspartiene nå gjennomfører, foreslo vi allerede da klimaforliket ble forhandlet frem i 2012. Den gang ville de røde partiene ikke være med på vårt høye ambisjonsnivå. Det er gledelig at de nå har snudd og støtter opp om samarbeidspartienes politikk for utslippsreduksjoner i transportsektoren. La meg til slutt få takke saksordføreren for et godt samarbeid om denne saken.