Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-04:
La meg aller først få lov til å takke interpellanten for interpellasjonen. Jeg mener også at dette er spørsmål som vi burde diskutere oftere. Det bidrar til å sette migrasjonspolitikken i et bredere lys – slik interpellanten gjorde i sitt innlegg ved å brette ut hele innholdet i migrasjonspolitikken og også de mulighetene vi har for å kunne sette i verk den politikken som vi faktisk ønsker oss. Det må jo være et håp at vi nettopp kan diskutere det som er mulig, og det som faktisk gir effekt, i større grad framover når det gjelder både asylpolitikken og migrasjonspolitikken som sådan. Jeg vil tilføye – som interpellanten også var inne på – at det gjelder også muligheten for å diskutere overordnede justispolitiske spørsmål, for disse spørsmålene henger sammen. EUs femårsprogram på justis- og innenriksområdet, det såkalte Stockholm-programmet, ventes å bli vedtatt av EU på toppmøtet 10.–11. desember i år, som interpellanten var inne på. Det er fortsatt slik at Regjeringa skal føre en aktiv europa-politikk og arbeide målrettet for å ivareta norske interesser overfor EU. Norge er tjent med å være en del av det utvidete reisefrihetsområdet i Europa gjennom vår tilknytning til Schengensamarbeidet. Det innebærer at vi har yttergrense felles med EU-landene, bl.a. ved Middelhavet. Båttrafikken av migranter over Middelhavet, menneskehandel, høye asylankomsttall, de mange enslige mindreårige asylsøkerne, og mottakssituasjonen – jeg understreker det – for asylsøkere i enkelte land synliggjør at Europa står overfor utfordringer som bare kan løses gjennom et velutviklet europeisk samarbeid. Jeg har endog sagt at jeg mener at en av de største mulighetene vi har, og en av de største utfordringene vi har – særlig siden jeg overtok dette feltet – har vi på den europeiske arenaen. Jeg ønsker at Norge skal være en aktiv bidragsyter for å løse utfordringene knyttet til innvandring til Europa, samtidig med at vi holder de humanitære prinsippene i hevd. Jeg er glad for at den svenske regjeringa har ønsket å engasjere så vel land som ikke er EU-medlemmer, som internasjonale organisasjoner og europeiske frivillige organisasjoner, i en veldig åpen prosess omkring utformingen av det nye handlingsprogrammet. Fra norsk side har vi, bl.a. gjennom det gode nordiske samarbeidet, hatt anledning til å utveksle synspunkter omkring handlingsplanen over lengre tid. Det gjelder både bilateralt mellom undertegnede og justisminister Beatrice Ask før jeg overtok dette feltet, og nå også gjennom de møtene vi har hatt med ministeren på migrasjonsfeltet, Tobias Billström, noe jeg skal komme tilbake til. Det svenske EU-formannskapet har denne høsten hatt konsultasjoner med EUs medlemsland og bl.a. Norge om retningen på og innholdet i det nye femårsprogrammet. Vi har i denne sammenheng formidlet våre synspunkter direkte inn i prosessen, bl.a. gjennom møter med representanter for det svenske formannskapet og EU-kommisjonen. Det var et møte bl.a. på statssekretærnivå, i tillegg til ministermøtene. Vi har også formidlet norske synspunkter og innspill gjennom noten som representanten viser til i sitt spørsmål. Stockholm-programmet har også vært tema på møter jeg har hatt med den svenske justisministeren, Ask, og den svenske migrasjonsministeren, Billström, senest i Stockholm i forrige uke og i Brussel denne uken. EØS-avtalen og Schengensamarbeidet er viktige europeiske samarbeidsinstrumenter som det er naturlig for Norge å sette søkelyset på når EU gjennomgår planene for de kommende fem år. Fra norsk side har vi imidlertid lagt stor vekt på å benytte anledningen til å gi innspill på viktige politikkområder, som individers rettigheter og beskyttelse av privatliv. Vi har framhevet at Norge støtter fokuset utkastet til femårsprogram har på familie, samfunnssikkerhet, alternative straffereaksjoner og Schengen-samarbeidet. Et av Regjeringas hovedmål er en human, solidarisk og rettssikker asyl- og flyktningpolitikk. Dette innebærer at den er i overensstemmelse med internasjonale forpliktelser, slik som Den europeiske menneskerettskonvensjon. I utkastet til Stockholm-programmet presiseres det at det fortsatt er nødvendig at man på europeisk nivå har et målrettet svar på utfordringene knyttet til migrasjon, basert på solidaritet og delt ansvar, samt at menneskerettighetene fremdeles er en av grunnsteinene i det europeiske samarbeidet. Det er grunn til å gi honnør til det svenske formannskapet for mye av retningen i Stockholm-programmet på flere felt, etter min mening. Regjeringa har understreket behovet for samarbeid på flyktning- og migrasjonsfeltet. På møtet nå sist ble det uttrykt støtte til den videre utviklingen av det felles europeiske asylsystemet, Common European Asylum System. Som Schengen- og Dublin-medlem er norske myndigheter opptatt av implementeringen av de eksisterende direktivene på asylfeltet. Regjeringa er opptatt av å følge opp åpningene for samarbeid som fins på det europeiske plan. Blant annet ønsker norske myndigheter å delta i det planlagte europeiske støttekontoret på asylfeltet, European Asylum Support Office, EASO, noe som også har vært tema på de siste møtene vi har hatt. Vi mener et slikt støttekontor vil bidra til harmonisering og mer enhetlig saksbehandling og bedre informasjonsutveksling mellom de europeiske landene. Vi har signalisert overfor EU at vi ønsker å delta aktivt i oppbyggingen og videreutviklingen av EASO. Norske myndigheter støtter også utviklingen av samarbeid med opprinnelsesland og transittland både med sikte på en bedre kontroll med migrasjonsstrømmene mot Europa og for å samarbeide om regionale beskyttelsesprogrammer. Vi har gitt uttrykk for at vi ønsker å bli mer aktivt involvert i slike programmer. I innspillet til Stockholm-programmet gav vi uttrykk for at norske myndigheter syns det er positivt at utkastet fokuserer på situasjonen for enslige mindreårige asylsøkere. Vi mener det er særlig viktig å rette oppmerksomheten mot denne sårbare gruppen, og at det er vesentlig med en strukturert tilnærming til spørsmål knyttet til denne gruppen. Femårsprogrammet bør fokusere på enslige mindreårige asylsøkeres rettigheter og ha konkrete tiltak for å bedre behandlingen av de mindreårige asylsøkernes saker. Norge har en lang tradisjon for gjenbosetting. I innspillet til femårsprogrammet gis det uttrykk for at vi syns det er positivt at utkastet signaliserer en større forpliktelse fra europeiske land på dette området, noe som vil øke betydningen av gjenbosetting. Vi har signalisert at norske myndigheter er villige til å dele sine erfaringer med EU-landene på dette feltet. Videre har vi gitt uttrykk for at vi verdsetter at den enkeltes grunnleggende rettigheter har fått større plass i det nye programmet, og at datasikkerhet og personvernbeskyttelse er blitt løftet opp på dagsordenen. Vi har imidlertid understreket at det ikke nødvendigvis er motstrid mellom effektiv datautveksling og datasikkerhet. Vi er dessuten positive til at rettighetene til sårbare grupper, slik som kriminalitetsofre, barn og kvinner, er understreket i programmet. Det har vært et gjennomgående tema i de møtene vi har hatt med det svenske formannskapet gjennom lang tid, bl.a. traffickingofre, men også barn som ofre, særlig når det gjelder seksuelle overgrep og overgrepsbilder på Internett. Vi gav imidlertid uttrykk for at dette kan understrekes enda tydeligere i programmet. Når det gjelder politisamarbeid og rettslig samarbeid på straffesaksfeltet, fokuserer utkastet til Stockholm-programmet på alvorlig organisert kriminalitet. Vi deler EUs prioritering på dette punktet, og jeg har i mange sammenhenger i mine møter med andre europeiske justis- og innenriksministre understreket at norske rettshåndhevende myndigheter på alle mulige måter vil samarbeide med europeiske kolleger for å slå tilbake framveksten av alvorlig grenseoverskridende kriminalitet. Tidsaspektet forhindrer meg i å gå detaljert inn i det, men det er grunn til å peke på at vi i Stockholm i forrige uke signerte politisamarbeidsavtalen – den såkalte Prüm-avtalen – som gir Norge store muligheter til kriminalitetsbekjempelse. Det er også helt avgjørende at Norge får en tilslutningsavtale, bl.a. når det gjelder DNA-søk i andre europeiske lands databaser. Det svenske formannskapet har i denne forbindelse gitt oss svært god drahjelp. Som representanten Helleland viser til, er det flere endringsprosesser på gang i EU. Den 1. desember trådte Lisboa-traktaten i kraft – utnevning av ny EU-kommisjon. Dette er viktig for den videre utviklingen av EU-samarbeidet, og det er viktig at det også reflekteres i den varslede stortingsmeldingen om norsk flyktning- og migrasjonspolitikk i et europeisk perspektiv. Stortingsmeldingen som vi nå er godt i gang med, vil ta sikte på å belyse utviklingen på dette feltet og de muligheter og begrensninger som Dublin- og Schengensamarbeidet gir. Denne meldingen er ventet å bli fremmet i løpet av 2010 og vil, som et svar på interpellasjonen fra representanten Helleland, nettopp være en veldig god anledning for Stortinget til å diskutere dette i sin bredde.