Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-03-05:
Da kan jeg kanskje starte med å si at det er fint om forrige taler lytter nøye, så får han vite forskjellen på regjeringspartienes syn og det Høyre har foreslått. Skattesystemet skal sikre inntekter til fellesskapet samt bidra til rettferdig fordeling. Skatt er hovedfundamentet for å finansiere velferdsstaten, og skattesystemets automatiske stabiliseringsevne er sterkest hvis skattegrunnlagene samsvarer godt med reelle verdier og dermed fanger opp endring i forbruk, inntekt og overskudd. Rettferdige fordelingshensyn ivaretas ved å skattlegge inntekt og formue til personer på en progressiv måte, slik at de som har mest, også bidrar mest. Skal vi sikre oss at vi når disse målene, er det nødvendig med en åpenhet om hvordan skattesystemet slår ut for hver enkelt av oss. Det er en del av det åpne demokratiske samfunn at man har innsyn i hvordan ressursene fordeles i samfunnet, og hvilke byrder man legger på den enkelte innbygger. En oppslutning om skattesystemet fordrer at befolkningen kan være trygg på at man har en faktisk byrdefordeling, som forutsatt av myndighetene. Den enkleste måten å sikre dette på er en offentliggjøring av skattelistene. Det gjør at enkeltpersoner ved selvsyn kan gå inn og se at det stemmer, men ikke minst gjør det også at en kritisk presse kan drive gransking, og på den måten skape en god debatt som faktisk muliggjør at folk flest betaler sin andel til fellesskapet, selv om kanskje ikke alle gjør det med glede. Hemmelighold om resultatet av ligningen kan skape grunnlag for spekulasjoner omkring ligningsarbeid i sin alminnelighet, og om ligningsfastsettingen for enkeltpersoner eller grupper av skattytere. Dette vil være uheldig i forhold til en generell forståelse av byrdefordeling gjennom skattesystemet, og dermed redusere oppslutningen om den. Av og til reises det også spørsmål om offentliggjøring av skattelistene er i strid med våre folkerettslige forpliktelser. Det er ikke konstatert at det foreligger slik strid. Dette er de gode argumentene, som gjør at regjeringspartiene også i framtiden vil holde på en offentliggjøring av skattelistene. Når dette er sagt, er det likevel grunn til å dvele ved noen problemstillinger knyttet til denne saken. Ny teknologi følges gjerne opp med nye ideer til hvordan man kan bruke den. Vi har de siste år sett en utvikling av det knyttet til bruken av skattelistene. Det har f.eks. kommet tilbud av forskjellig karakter hvor du kan få kjøpe spesifikke opplysninger fra skattelistene, du kan via SMS-tjenester på din telefon få opplysninger om skattemessige forhold om alle dem du har lagret nummeret til i din egen mobiltelefon. Dette er for så vidt opplysninger du selv kan hente inn via skattelistene, men det vil for de fleste av oss kreve betydelig tid og innsats. En annen mulighet er å bestille en applikasjon på Facebook, som gjør at du automatisk får skattelisteopplysninger om alle dine Facebook-venner. En tredje variant er at man kan søke på enkeltpersoner via SMS-tjenester, og så kommer opplysninger tikkende inn på din telefon. Felles for denne typen tilbud er at det er kommersielle aktører som tjener penger på å selge opplysninger fra de offentlige skattelistene. Dette er selvfølgelig ikke en tilsiktet effekt av offentliggjøringen. En annen utvikling vi har sett, er sammenstilling av opplysninger fra skattelistene sammen med annen tilgjengelig informasjon. Her kan man nevne det utall aviser som plotter opplysninger i forskjellige varianter om f.eks. hvor de rikeste i en region bor, sammen med digitale kartverk. Dette gjøres basert på postkoder, eller mer spesifikt veier og adresser. Dette kan skape en utfordring i forhold til noe mer målrettet kriminalitet – ikke det at man vil få flere villainnbrudd, men man kan få et verktøy som de kriminelle kan nyttiggjøre seg. Summen av teknologiutviklingen og ny bruk av den kan altså utøve et utilsiktet press på personvernet. Dette er bakgrunnen for at flertallet mener at Finansdepartementet bør vurdere muligheten for å begrense de utilsiktede virkningene av offentliggjøringen av skattelistene, både i forhold til kommersialiseringen og mulige effekter forbundet med kriminalitet. Jeg vil til slutt få påpeke en feil i flertallsmerknaden. Det er tydelig at undertegnede var litt kjapp med korrekturlesingen. Det gjelder setningen som lyder: «Flertallet mener derfor at dette tilsier at det bør vurderes begrensninger på hvordan pressen får tilgang til opplysningene i skattelistene.» Setningen skal egentlig lyde: «På bakgrunn av dette mener flertallet det bør vurderes begrensninger på hvordan opplysningene i skattelistene videreformidles.» Til slutt vil jeg på vegne av flertallet tilrå at forslaget vedlegges protokollen.