Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-10-08:
Mye går bra i Norge. Høye oljepriser og lave importpriser smører norsk økonomi. Oljenæringen skal investere over 200 mrd. kr neste år. Det er over ti ganger mer enn det staten skal bruke på veiinvesteringer. Det burde gi et perspektiv. Regjeringen forsøker å beskrive budsjettet som stramt, den gir inntrykk av tøffe prioriteringer, men budsjettets utgifter er på hele 1 065 mrd. kr. Det er 62 mrd. kr mer enn i 2012. I tillegg skal det brukes 28 milliarder oljekroner utover handlingsregelen, bare gjennom Petoro. Pressmessig bruker man altså mer oljepenger inn i norsk økonomi enn det handlingsregelen tilsier, ikke mindre. Men regjeringens målestokk for en ansvarlig økonomisk politikk er om de bruker mindre penger enn handlingsregelen tillater gjennom statsbudsjettet. Dette gir en falsk trygghet. Fremskrittspartiet mener det er viktigere å se på hvordan en bruker pengene, enn bare å se på hvor mye. Dessverre bærer budsjettet preg av at en ikke skiller mellom forbruk og investeringer, en skiller ikke mellom penger brukt i Norge og i utlandet. Oljepenger brukt gjennom statlige selskaper blir magisk sett usynlige. Vi må sikre handlekraft der vi har utfordringer. Selv om mye går godt, kan vi gjøre ting bedre. Men istedenfor å prioritere gis det litt mer til alle formål. Mens resten av Europa må gjennom smertefulle omstillinger, strør regjeringen penger over landet og skjuler delvis konsekvensene av ineffektive systemer. Ja, når til og med SV går ut i Klassekampen og klager over økende byråkrati, er det handlingsrom i budsjettet som regjeringen ikke bruker. En rapport som Akademikerne fikk laget i vår, antydet at offentlig sektor kan spare inntil 45 mrd. kr på bedre innkjøpsordninger. Det er rom for forbedringer og omprioriteringer for mer handlekraft, og Fremskrittspartiet vil vise det i alternativt budsjett. Mange sier at vi mangler arbeidskraft. Men vi ser at regjeringens budsjett åpner for at flere skal kunne bruke velferdsordninger som tar dem ut av arbeidslivet. I stedet burde vi hatt skattelettelser til vanlige folk som gjorde det mer attraktivt å jobbe, ikke bedre trygdeordninger som gjør det mindre attraktivt å jobbe. Den formelle arbeidsledigheten er lav, ja, men over en halv million mennesker står i trygdeordninger som ikke telles med i arbeidsledighetsstatistikken. Dette er en skjult langtidsledighet som en må mobilisere bedre. Jeg savner i tillegg en større satsing på lærlinger for å redusere frafallet i skolen og sikre rekruttering av viktig arbeidskraft til norsk næringsliv. Budsjettet mangler viktige grep for næringslivet. Økte tollbarrierer er ikke en god medisin i en tid der man trenger bedre handelsrelasjoner. Vi burde hatt bedre avskrivningsregler i budsjettet, og vi burde gjort noe med formuesskatt på arbeidende kapital. Det har næringslivet etterlyst, men regjeringen leverer ikke. Vi har unike muligheter til å gjennomføre fornuftige realinvesteringer i Norge. Vi har mye kapital. Det er ledig entreprenørkapasitet i våre naboland. Det er en god kombinasjon. Men selv om regjeringen skryter av infrastruktur, er det fint lite igjen når en tar vekk det som skal komme gjennom bompenger. Regjeringen skryter av at den skal bruke 100 mrd. kr mer på infrastruktur, men de nevner ikke at det er over en tiårsperiode. I samme tiårsperiode vil oljefondets overskudd, som vi kan bruke i statsbudsjettet, være på 1 630 mrd. kr. Å bruke 100 mrd. kr av 1 630 mrd. kr er ikke å prioritere i tråd med handlingsregelen. For fem år siden etterlyste finansministeren en ny måte å finansiere utbygging av vei og jernbane på. Men i budsjettet leverer han ingenting. Vi skal fortsatt spare oljepengene våre i utlandet til lav rente og bygge bompengeprosjekter som kan finansieres fra utlandet til høy rente. Det er ikke ansvarlig økonomisk politikk, det er å ødsle med skattebetalernes penger. Når man ser at en satsing på jernbanen illustreres med 50 mill. kr mer til Bergensbanen, er det å lure folk, for med det bevilgningstempoet vil det ta 64 år å gjennomføre det prosjektet. Vi har som mål å fullføre prosjekt – ikke bare bevilge småbeløp. Vi skulle ta lærdom fra Gjørv-kommisjonen, som påviste at sikkerheten var bedre i regjeringens festtaler enn den var i virkeligheten. Vi må gi politiet, brannvesenet og helsevesenet ressurser som gjør at de effektivt kan håndtere sine oppgaver i krisesituasjonen. Den handlekraften mangler dessverre regjeringen. Vi har tusenvis av dedikerte helsearbeidere som står på med stolthet for yrket. Flere sykehus fungerer bra – la oss ikke glemme det. Men noen steder har politiske grep skapt til dels kaotiske tilstander. Da har vi et spesielt ansvar for å rydde opp. Vi må sikre at helsevesenets datasystemer snakker sammen, og da hjelper det ikke å kjøpe faksmaskiner. Dette er det ikke dedikert penger til i statsbudsjettet. Det er viktig å ha orden i økonomien, men et fundament med setningsskader er ikke et bra grunnlag for å drive ansvarlig økonomisk politikk. En har ikke orden i økonomien når samfunnet investerer for lite i infrastruktur, slik at en ikke tar hensyn til befolkningsvekst og næringslivets behov. Handlingsregelen har gitt oss en falsk trygghet. Det er mulig å bedre mange ting gjennom dette statsbudsjettet, men skal en få orden på Norge på en ekstra god måte, trenger vi en ny regjering i 2013. Det vil Fremskrittspartiet vise veien for i sitt alternative budsjett som fremmes om et par måneder.