trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Absolutt. Som lærer er det veldig kjekt å se at en satser videre på tidlig innsats, for jeg er overbevist om at å oppleve tidlig mestring i utdanningsløpet vil være med og påvirke hvordan en ser på utdanning, og hvordan en opplever utdanningsløpet videre. Jeg tror at en av de viktige grunnene til frafallet i videregående skole bl.a. er – som det blir slått fast – at mange sliter med elementære kunnskaper når de går ut av 10. klasse. Det tenker jeg er noe av det som blir viktig for Kristelig Folkeparti å satse på videre, slik at tidlig innsats ikke bare blir en begrenset satsing over en kort periode, men at det er en satsing som må fortsette i årene framover.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Jeg takker for replikken. Det er helt riktig at Kristelig Folkeparti har vært opptatt av å sikre at de ressurskrevende tjenestene ikke i for stor grad blir berørt. Dette er sårbare mennesker, og det er helt riktig, som representanten refererer til, at vi la 330 mill. kr inn til dette i vårt alternative budsjett. Vi har fått gjennomslag for mye, men vi har ikke fått gjennomslag for alt. Vi synes det er beklagelig at regjeringen har lagt opp til at innslagspunktet heves, men det er noe som vi dessverre ikke har fått omgjort i løpet av forhandlingene. Men Kristelig Folkeparti er glad for den helheten som budsjettet har blitt til.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Representanten fra SV har et stort engasjement for barn, noe som kommer fram i innlegget, og særlig det å få barn tidlig inn i barnehagen. Kristelig Folkeparti deler tanken om at det skal være mulig å få en barnehageplass når barnet er rundt 1 år, men mitt spørsmål til Karin Andersen er, ut ifra tanken om at vi de siste årene har jobbet for å få lengre foreldrepermisjon, sånn at foreldre kan være hjemme med barnet sitt lenger etter fødsel, tenker representanten Andersen at det faktisk kan være mulig at barnehagetilbudet burde blitt gitt tidligere? Hva er grunnen til at det er 1 år som nødvendigvis er det eneste riktige? Og er det sånn at det ikke er bra for barnet å være hjemme med mor eller far idet barnet fyller 1 år? Jeg ser i SVs alternative budsjett at man ønsker å avvikle kontantstøtten.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Det har gjentatte ganger blitt forsikret om at kommuner som slår seg sammen, skal komme bedre ut økonomisk og ikke oppleve en drop i statlige overføringer i årene mellom gjensidig positivt vedtak og faktisk sammenslåing. Kan statsråden forsikre om at det fremdeles er sånn, og at det gjelder uten unntak?
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Au pair-senteret driver et viktig arbeid, og jeg har selv fått gleden av å møte dem. Kristelig Folkeparti er opptatt av arbeidet som au pair-senteret har bidratt med, og som er viktig for veldig mange av dem som representanten refererer til. Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for mye, men ikke for alt som vi ønsket å gjøre noe med, i forhandlingene med regjeringen. Derfor synes vi det er beklagelig at au pair-senteret mister sin bevilgning, og skulle gjerne sett at det lå inne i budsjettet.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Kristelig Folkeparti har vært skeptiske til omlegging av denne ordningen til å bli en stykkprisfinansiering. Vi vil følge med på utviklingen, på hvordan denne ordningen faktisk blir, når det blir klart, og være veldig tydelige på at den må gjøres på en god måte for at Kristelig Folkeparti kan gi sin tilslutning. Kristelig Folkeparti mener at kommuner skal bli kompensert for den innsatsen en gjør for enslige mindreårige, og selvfølgelig skal ikke disse komme sist i køen. Så vi vil følge nøye med på det når denne ordningen blir konkretisert, og vi får en oversikt over hvordan den blir.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Det er ingen tvil om at det er avstand mellom særlig Fremskrittspartiet og Kristelig Folkepartis politikk når det gjelder innvandring og integrering. Men når det er sagt, vil vi også si at Arbeiderpartiet – som er på den andre siden – har stemt for samtlige av innstramningsforslagene som er blitt presentert, så alternativet er ikke så enkelt. Vi kommer til å støtte Venstres forslag i dag, som går på å utøve ekstra forsiktighet når det er særlig tvil om alderen, fordi vi ser at disse alderstestene på ingen måte er gode nok. Når lillebror blir alderstestet til å være eldre enn storebror, er det klart at det er tydelige svakheter ved disse testene. Så vi vil være med og støtte Venstres forslag, men vil likevel ikke stemme for SVs forslag, ettersom vi ser at det vil være en for drastisk tilnærming nå.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2016-12-15:
Kristelig Folkeparti ønsker også å støtte forslag nr. 10, fra SV.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Takk til representanten Ljones Brekke for et godt innlegg. Det var en sterkere kritikk av regjeringspartiene enn jeg har hørt på lenge fra Kristelig Folkeparti, så det er tydelig at det har vært krevende runder. Når det er sagt, oser jo innlegget til representanten fra Kristelig Folkeparti av ambisjoner på vegne av barn, på vegne av unge og på vegne av velferdstjenester i kommunene. Da blir mitt spørsmål: Tror ikke representanten at det hadde vært enklere å få til mer velferd i kommunene dersom man hadde gått til opposisjonen, som jo har flere milliarder mer til nettopp velferdstjenester i kommunene?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg hører at representanten Mudassar Kapur fra Høyre snakker om etterslep i boligpolitikken. Da er det vel på sin plass å minne om at venstresiden i Oslo tok over etter 18 år med høyrestyre i Oslo. Det er den byen hvor boligprisene har steget desidert mest, og der har man altså sittet med ansvaret i 18 år. Nå er det noen andre som har tatt over, og nå øker byggeaktiviteten. Det er veldig bra. Jeg hører også at man fra høyresiden snakker om treffsikre sosiale ordninger. Man snakker om at man har innført en mer treffsikker startlånsordning. Vel, det man har gjort, er jo å sørge for at ungdom ikke får startlån. Man må være høyrepolitiker for å mene at det er treffsikkert. I Arbeiderpartiet kaller vi det å innskrenke ordninger. Jeg hører også man sier at man har fått en mer treffsikker bostøtte. Vi får nå tilbakemeldinger om at unge uføre nærmest er ekskludert fra ordningen. Unge uføre som endelig skal få lov til å flytte for seg selv, får altså ikke bostøtte og den hjelpen de trenger. Det må man gjerne kalle treffsikkert, men da er man høyrepolitiker. I Arbeiderpartiet kaller vi det en dårligere ordning. Så vil jeg også kort kommentere debatten som pågår om helse. Representanten Hagebakken har brukt opp taletiden sin, men det skal hilses. Jeg vil bare si at økningen som nå ligger til sykehus, ikke engang er i nærheten av det som er demografiøkningen. Det var regjeringspartiene, som også Venstre støttet, som sa at man skulle opp med 12 mrd. kr til sykehusene over fire år. Det ligger man altså 3 mrd. kr unna – sitt eget løfte. Så vil jeg si at vi i Arbeiderpartiet er veldig opptatt av folkehelse, forebyggende aktivitet, men det er ikke slik at man får umiddelbar effekt ved at det blir færre pasienter i sykehusene fordi man øker forebyggende aktivitet i kommunene ett år. Det vil ikke bli færre pasienter fordi man forebygger i ett år – på lang sikt, ja, men man kan ikke ta ned sykehusbudsjettet umiddelbart. Representanten Kjenseth snakket om en spagat. Ja, den er i så fall selvvalgt. I Arbeiderpartiet har vi råd til begge deler. Vi har råd til en kraftig styrking av folkehelse, helse i Kommune-Norge, skolehelse, helsestasjoner – til alt det har vi penger – og vi har også en kraftig styrking av sykehusøkonomien. Arbeiderpartiet ligger 1,5 mrd. kr over budsjettforliket. Så den smertefulle spagaten som representanten fra Venstre snakket om, er helt selvvalgt, og ønsker han ikke å stå i den noe særlig lenger, er han hjertelig velkommen over til vår side.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Takk til representanten Brekke for et godt innlegg. Det er ingen tvil om at Kristelig Folkeparti har et hjerte for integrering og for dem som er aller mest utsatt i samfunnet vårt. Jeg har også lyst til å rose Kristelig Folkeparti, og også Venstre, som i budsjettforliket har skrudd dette i en litt varmere retning, men det er jo ingen tvil om at både Kristelig Folkeparti og Venstre på integreringsfeltet ville fått mer ved å snu seg andre veien. Så har jeg lyst til å stille et konkret spørsmål om noen av dem som kanskje er aller mest sårbare, som er på besøk i landet vårt, nemlig au pairene. Det er kvinner som ofte ikke kjenner sine egne rettigheter, de kan ofte ikke språket, de har ofte et veldig lite nettverk, og veldig mange av dem er redde for å snakke med UDI og be UDI om hjelp når de blir utnyttet. Fram til nå har disse kunnet få hjelp på au pair-senteret. Det ser ut til å gå mot en slutt, så mitt spørsmål er derfor: Hvorfor var det ikke mulig å få med seg Høyre og Fremskrittspartiet på å hjelpe noen av de mest sårbare og utsatte kvinnene i Norge?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2016-12-15:
Vi har ei regjering som satsar på kommunesektoren, og tala er klokkeklare: I 2015 oppnådde kommunesektoren sitt beste netto driftsresultat sidan 2006. Medan den gjennomsnittlege realveksten i kommunane i åra 2009–2013 var 1,4 pst., var veksten i gjennomsnitt 2,2 pst. i 2013–2016. Veksten i frie inntekter per innbyggjar var 0,1 pst. i 2009–2013, medan den var 1,1 pst. i perioden 2013–2016. Det mangla ikkje på skremsel frå raud-grøne politikarar som gjennom heile valkampen 2013 hevda at Høgre i regjering ville sveltefôre kommunane. No er alt dette blitt gjort til skamme. Innser representanten Greni at dei tok feil i valkampen 2013, og vil ho gje regjeringa ros for ei sterkare satsing på kommunane enn det den raud-grøne regjeringa klarte?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2016-12-15:
Det nærmar seg finalerunden i kommunereforma i denne omgang. Kvar fjerde innbyggjar i landet vårt vil få ein ny kommune i 2020. Fram til no har 83 kommunar blitt einige om å slå seg saman til 34 nye kommunar. Dette vil gje 379 kommunar i 2020. Det vil seie større endringar i kommunestrukturen på tre år med reform enn dei føregåande 50 åra. Totalt vil 146 kommunar fatte vedtak om at dei ønskjer kommunesamanslåing. Meir enn halvparten av Noregs befolkning bur i desse kommunane. Enkelte kommunar er framleis i prosess, og det vil framleis kome nye vedtak om kommunesamanslåingar. Det er svært gledeleg å sjå at så mange kommunar har følgt Stortinget sitt ønske om større og meir robuste kommunar, og det viser at regjeringa har lukkast med sitt arbeid. Det ligg mange gode verkemiddel i regjeringa sitt opplegg for kommunereforma. Kommunar som bestemmer seg for å slå seg saman, vil behalde basistilskotet og regionalpolitisk tilskot, som i dag er uavkorta i 15 år og med ei nedtrapping over 5 år. Det vil gje god tid til omstilling for desse kommunane. I tillegg får dei reformstøtte og omstillingsstøtte. Ein del kommunar ønskjer å slå seg saman med andre kommunar utan at det er fatta gjensidige vedtak i nabokommunane. Desse kommunane kan kome til å få nedtrekk i det nye inntektssystemet frå 2017 som følgje av differensieringa av basistilskotet. Det er ikkje rimeleg eller rettferdig at dei får trekk i overføringane dersom dei jobbar målretta for kommunesamanslåing. I mitt heimfylke er det fire kommunar i Sunnfjord som slår seg saman. Den nye kommunen består av Gaular, Naustdal, Jølster og Førde. Han vil få meir enn 20 000 innbyggjarar og vil bli ein motor i utviklinga i Sogn og Fjordane. Min eigen heimkommune, Hornindal, skal slå seg saman med Volda kommune i Møre og Romsdal – ein ny, spennande kommune som kan kome i stand m.a. på grunn av eit nytt vegsamband gjennom Kviven. Det ser også ut til at det skjer spennande ting mellom Eid og Selje. Kanskje vil også andre kommunar hengje seg på der. Eg skulle ønskje at fleire kommunar hadde teke steget for å finne seg ein framtidig partnar. Særleg gjeld dette i Sogn, der Leikanger ser ut til å kunne blokkere ein sterk regionkommune i Indre Sogn. Det er synd for Indre Sogn, og det er synd for Sogn og Fjordane.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
I Venstres alternative budsjett er det flere satsinger på kommunesektoren, men det er også flere eksempler på at Venstre har fått lite gjennomslag for det i budsjettavtalen med regjeringen. Venstre satte i sitt alternative budsjett av penger til flere barnehageplasser. I budsjettforliket ble det mindre penger til barnehageplasser på grunn av økt kontantstøtte. Venstre satte av penger til minstenorm for sosialhjelp. Det nådde ikke inn i budsjettavtalen. Venstre reverserte kuttet til ressurskrevende tjenester, heller ikke her ble det gjennomslag. Styrkingen av det kommunale barnevernet eller reversering av endringene i diagnoselisten for fysioterapi fikk Venstre heller ikke gjennomslag for, og heller ikke for økning i kommunenes frie inntekter. Da er spørsmålet mitt til representanten Skjelstad: Vil Venstre si at det er vanskelig å få regjeringspartiene med på å styrke kommuneøkonomien?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg vet at representanten Schou er oppriktig opptatt av å bosette flyktninger i kommunene, og det synes jeg er bra. Men det er også slik at de som kommer hit og får opphold, ikke bare skal bo, men de skal også leve i kommunene. Nå har vi nettopp bak oss en debatt om kommuneøkonomi, og noe av det vi hører når vi er ute land og strand rundt, er at med det kommuneopplegget som regjeringen har lagt opp til, er det vanskelig å gjøre den jobben som kommunene må gjøre – ikke bare med å bosette, men at de som skal integreres i kommunene, også skal kunne leve gode liv og få de ressurser de trenger i skole, barnehage og andre plasser for å få det til. Jeg skulle jo ønske at representanten Schou kunne ha vært med på Arbeiderpartiets kommuneopplegg, som hadde gitt kommunene 2 mrd. kr mer. Spørsmålet mitt er: Hvis kommunene hadde fått vårt opplegg, ville en da kunne gjort denne jobben bedre, med hensyn til både bosetting og integrering?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Av de som tar ut kontantstøtte i landet i dag, er andelen innvandrerkvinner veldig høy. Da frarøver en de kvinnene muligheten både til å lære norsk og til å komme seg ut i arbeid. I tillegg frarøver en barna til disse kvinnene muligheten til å lære seg norsk, for de er ikke i barnehagen og kommer inn i skolen uten at de kan snakke norsk. Hvorfor velger statsråden å kutte i norskopplæringen og betale innvandrerkvinnene for å være hjemme når vi vet at arbeid og språk er den viktigste nøkkelen for å oppnå vellykket integrering?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Regjeringen kutter i språkopplæringen, noe som vil få store konsekvenser for dem som er i introduksjonsprogrammet, og dem som er på mottak. Regjeringen øker utbetalingen til kontantstøtte, og jeg vil spørre igjen: Mener statsråden at det er bærekraftig for den norske velferdsstaten å fortsette å betale folk for ikke å arbeide, også i framtiden? Faktum er at andelen innvandrerkvinner som mottar kontantstøtte, er mye høyere enn andelen andre kvinner, og det er ingenting som tilsier at dette vil snu når kontantstøtten ligger der som det tilbudet det er i dag.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Vi hadde nettopp, før statsråden kom, en stor debatt om kommuneøkonomi. Kommune-Norge svingte seg virkelig rundt i fjor høst og ble med på flyktningdugnaden da Norge trengte det som mest. Regjeringen maktet ikke å planlegge godt nok, så mange av disse kommunene sitter i dag igjen med en ekstraregning fordi de valgte å engasjere seg da de ble bedt om det. Hva har ministeren tenkt å gjøre for å kompensere for de ekstrautgiftene kommunene har hatt som følge av regjeringens manglende evne til planlegging?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Jeg er glad for at representanten Helga Pedersen ikke gjentok sine påstander om at det var en bedre vekst i kommuneøkonomien under de rød-grønne enn det har vært nå under samarbeidspartiene, for fasiten er helt tydelig. Det er også redegjort for i et svar til representanten Helga Pedersen 5. desember, hvor representanten kan lese både om handlingsrom og om fasiten. Jeg har stor respekt for den jobben som ordførere og lokalpolitikere fra alle partier gjør. Jeg vet at de står overfor krevende prioriteringer hver eneste dag. Jeg vet at lokalpolitikerne vil mer enn det det er handlingsrom for. Det vi har pekt på, er at kommunene, som staten, har et effektiviseringspotensial, og at vi må sikre kommunene en reell og god utvikling. Vi ser nå at kombinasjonen av overføring fra staten og god vekst i skatteinntektene gjør at kommunene bare i år vil ha 10,1 pst. vekst sammenlignet med perioden i fjor. Det illustrerer at kommunene har gode rammer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Representanten Helga Pedersen vet utmerket godt at eiendomsskatt er en lokal beslutning, og en viktig grunn til at eiendomsskatteinntektene øker så raskt, er at det har blitt sosialistisk styre i Oslo. Med Arbeiderpartiet ved roret i Oslo er det nå innført eiendomsskatt, og eiendomsskatten går opp. Så er det opp til den enkelte kommune å vurdere om man ønsker å innføre eiendomsskatt eller ikke. Men også hvis man tar høyde for den veksten som har vært i eiendomsskatteinntektene i kommunene, er fasiten at realveksten for kommunene har vært betydelig bedre under sentrum–høyre enn den var i de rød-grønne årene. Dette er formidlet i svar til representanten Helga Pedersen, og vi har også fått beregnet konsekvensene hvis man tar høyde for eiendomsskatten. Så er jeg glad for at kommunene viser nøkternhet, og at man også viser nøkternhet i å ansette nye personer. Det går an å styrke kvaliteten både i skole og barnehage uten at man nødvendigvis må øke utgiftene ekstraordinært.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Jeg oppfattet ikke noe spørsmål, men jeg kan godt kommentere innlegget, for her var det bare oppmerksomhet mot det som representanten Greni oppfatter som problematisk. Jeg ville heller sett på det arbeidet som lokalpolitikere fra alle partier har gjort, også Senterpartiet. Også Senterpartiets ordførere ser at de kan bygge sterkere velferdskommuner sammen med andre. Nå er det 147 kommuner som har ja-vedtak, det er 88 gjensidige vedtak, og det ser allerede i dag ut til at vi går ned fra 428 til 376 kommuner. Det Stortinget har sagt, nemlig at reformen bygger på frivillighet, står fast, og det vil stå fast. Men Stortinget har også sagt at det kan gjøres unntak i spesielle situasjoner, og det er det regjeringen og til slutt Stortinget som avgjør, ikke verken fylkesmenn eller andre. Det er det Stortinget som til syvende og sist avgjør.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Hvis det representanten Greni sier, hadde vært riktig, hadde jeg vært enig. Men det er ikke en embetsmann som bestemmer hvilke kommuner som skal gå sammen. Det er det Stortinget som gjør. Stortinget er demokratisk sammensatt, og representantene er demokratisk valgt. Det tilligger Stortinget å fatte beslutningene. Regjeringen vil legge frem en sak for Stortinget basert på kommunenes vedtak, basert på anbefalinger fra fylkeskommunene og våre egne vurderinger, og så er det Stortinget som til syvende og sist avgjør. Jeg mener at vi i dag skal gi honnør til de mange lokalpolitikerne som har gjort en stor og viktig jobb for sine innbyggere og ikke minst for dem som kommer etter. Når kommunene går sammen og bygger sterkere velferdskommuner, vil innbyggerne få bedre tjenester. Kommunereformen kommer til å fortsette. Det er flere feil i Aftenpostens artikkel, bl.a. at kommunereformen har stoppet opp. Den har definitivt ikke stoppet opp, den ruller videre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Vi tar nå noen viktige skritt for å forbedre bostøtten. Vi retter opp en systemfeil som ble innført av den rød-grønne regjeringen i 2009. Det er bra. Vi sørger for at det er faktisk inntekt og ikke gammel inntekt som ligger til grunn for bostøttevurderingen. Vi har styrket bostøtten for barnefamilier, og vi har innført mulighet for bostøtte for personer som bor i bokollektiv. Ja, det er fortsatt behov for å forbedre bostøtten. Det er vårt viktigste boligsosiale tiltak. Men vi fatter noen viktige vedtak i dag. Regjeringen har sammen med samarbeidspartiene styrket bostøtten. Det er jeg glad for – det kommer mange til gode. Så er jeg også glad for at boligbyggingen har tatt seg opp. Vi må tilbake til 1982 for å finne en tilsvarende økning i boligantallet. Og vi gjennomfører forenklinger i plan- og bygningsloven som også vil føre til raskere planprosesser og lavere byggekostnader.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Vi har nå lagt om inntektssystemet, og vi gjennomfører også en viktig kommunereform sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Vi har laget en egen overgangsordning for de kommunene som går sammen, ved at de får beholde fullt basistilskudd frem til sammenslåing, som da blir en del av inndelingstilskuddet. I budsjettavtalen nå ble det også enighet mellom samarbeidspartiene og regjeringspartiene om at småkommunetilskuddet skal være en del av denne overgangsordningen. Med det utgangspunktet mener vi at de kommuner som går sammen, er vel ivaretatt, og de får også svært gunstige økonomiske virkemidler gjennom engangsstøtte, reformstøtte og også den infrastrukturpotten som samarbeidspartiene har sikret for 2017, hvor det vil være mulig for kommunene å søke på hele 150 mill. kr.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Representanten Greni gjorde et stort poeng av en rapport fra Danmark som ble offentliggjort i Klassekampen, hvor overskriften var at danske kommuner ikke har spart penger på kommunereformen. Hvis representanten Greni hadde lest hele artikkelen, ville hun ha sett at danske kommuner har redusert bevilgningene til administrasjon og økt bevilgningene til bl.a. barnevern. Det burde representanten Greni jublet over. Vi har sett det samme i Norge med kommuner som har gått sammen, de har redusert bevilgningene til administrasjon og økt bevilgningene til tjenester til innbyggerne. Også det burde representanten Greni jublet over. Så hører jeg at representanten Lauvås raljerer over veksten til Hornindal på 0,5 pst. Jeg må da minne om at veksten under rød-grønn regjering til Hornindal var minus 0,1 pst. Representanten Hagebakken understreker at KS’ undersøkelse om kommuneøkonomi er viktig. Det er jeg enig i. Hvis vi går tilbake til 2010, vil representanten Hagebakken kunne lese at fire av ti rådmenn planla kutt i skolen, og at tre av ti rådmenn planla kutt innenfor pleie og omsorg. Så hører jeg at representanten Hagebakken og representanten Juvik slår fast at utviklingen går i feil retning. Representanten Juvik representerer Nord-Norge. Der går arbeidsledigheten ned, og veksten går opp. Det går i riktig retning. Ser vi på kommuneøkonomien, var realveksten per innbygger i Nordland på null under rød-grønt styre fra 2009 til 2013. Det har vært vekst under sentrum–høyre. Ser vi på Troms, var det minus 0,2 til kommunene under rød-grønt styre. Det har vært vekst under borgerlig styre. Ser vi på Finnmark, var det nedgang i realveksten per innbygger i 2009–2013, det har vært en vekst under sentrum–høyre. Jeg vet og forstår at kommunene har stramme rammer, men hvis man først skal sammenligne rød-grønt styre og borgerlig styre, har vi fasiten. Så hevder Arbeiderpartiet at joda, de har mer penger. Det fins penger, hører vi fra denne talerstolen. Men hvor er det Arbeiderpartiet henter pengene sine fra? Gjennom økte skatter på arbeidsplasser og på dem som skal investere i trygge, lønnsomme arbeidsplasser for fremtiden. Det er ikke veien å gå. Ser vi på sammenhengen mellom fylkesveier og regionale utviklingsmidler, har det vært en pluss på 24 mill. kr til Oppland og 100 mill. kr til Nordland. Det er mer penger til å drive regional utvikling og bygging av fylkesveier i Distrikts-Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
La meg starte med å takke for en god debatt, som i stor grad har handlet om hvem som har bevilget mest, nå i siste runde til helsesektoren. Jeg tror det er viktig at vi alle tar inn over oss at både stat og kommuner vil stå overfor noen ganske krevende utfordringer fremover. Når oljeinntektene går ned og velferdsutfordringene går opp, når vi skal møte klima- og miljøutfordringene, vil det kreve at vi jobber annerledes. Det betyr at både stat og kommuner må tenke mer på hvordan man kan få mer ut av ressursene. Representanten Helga Pedersen har i to innlegg utfordret meg på spørsmålet om lavere vekst i kommunal sysselsetting – lavere vekst i sysselsettingen. Jeg tror det først og fremst er et uttrykk for at kommunene har tatt realitetene inn over seg, nemlig at de også står overfor noen krevende utfordringer i årene som kommer. Da kan vi ikke bare fortsette å øke budsjettene, vi må tenke mer på hvordan vi kan legge til rette for mer verdiskaping – ja, det handler om hvordan vi kan skape flere verdier, hvordan vi kan skape utvikling i både by og land. Det er en av grunnene til at regjeringen har hatt en kraftfull satsing på samferdsel i nord. Under rød-grønt styre mottok Nord-Norge 14 pst. av riksveibevilgningene – altså i 2013 – mens i år mottar Nord-Norge 21,9 pst. av riksveiinvesteringene. Skal vi legge et grunnlag for vekst, utvikling og arbeidsplasser, må vi investere i infrastruktur. Det gjør vi. Vi må investere i kunnskap og forskning. Det gjør vi. Og vi må sørge for at både stat og kommuner driver mer effektivt, slik at vi kan frigjøre ressurser til viktige velferdsprioriteringer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-12-15:
Når representanten Helga Pedersen starter sitt innlegg med å si at kommunene ikke får de pengene de trenger, er det en ganske interessant åpningsreplikk. Jeg tror vel aldri at noen kommuner har opplevd at de får de pengene de trenger, eller de pengene de ønsker, men det vi kan konstatere når vi ser på de rød-grønne årene fra 2009 til 2013 sammenlignet med den fireårsperioden vi nå er inne i, er at at kommunene har hatt en sterkere realvekst i sine inntekter under sentrum–høyre enn det de hadde under rød-grønt styre. Så vi kan gjerne fortsette diskusjonen om hvor mye penger det skal være fremover, men jeg er glad for at kommunene har tatt realiteten innover seg. Det gjør også at vi nå ser et kraftig fall i gjeldsgraden i kommunene, ja gjeldsgraden er faktisk halvert. Veksten i gjelden i kommunene er halvert fra 2010. Det mener jeg at lokalpolitikere fra flere partier fortjener honnør for – at man sørger for å ha god økonomistyring lokalt. Så er det riktig at det brukes noe mer oljepenger nå. Vi har vært tydelige på at mer av oljepengene innenfor handlingsregelen skal investeres for fremtiden. Og det er det vi gjør – i kunnskap, i forskning, og det er særlig viktig i nord, hvor det frem til 2025 skal investeres 625 mrd. kr., ifølge konjunkturrapporten til Sparebanken. Skal vi få ringvirkninger lokalt og regionalt, må vi sørge for en bedre bro mellom kunnskapsmiljøene og næringsutviklingen i Nord-Norge. Da må vi fortsette å investere i infrastruktur, slik at varene kan komme raskere frem, og da må vi også sørge for at det blir mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser. Det er en viktig grunn til at regjeringen har redusert skatter både for dem som arbeider, og for dem som investerer i norske, lønnsomme arbeidsplasser.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
Jeg skjønner at representanten Hagebakken og hans kollegaer er opptatt av regionale satsninger og regionale utviklingsmidler. Det er vel ikke noen hemmelighet hvis det er slik at representanten Hagebakken vil prioritere kantstein eller brostein foran rådhuset i Hammerfest heller enn å lage jernbane og veier, som nettopp de regionale satsingene frigjøres til. De går ikke til skattelettelser. Det er dette næringslivet har etterspurt over lang tid. Men jeg tok ordet nå for å vie representanten Lauvås – som gjør seg høy og mørk på talerstolen – litt oppmerksomhet. Det er greit å argumentere med politikk, følelser og annet, men realiteten er det vanskelig å argumentere seg bort fra, nemlig at veksten i Østfold-kommunenes frie inntekter er høyere i vår regjeringstid enn det den var i Arbeiderpartiets. De tallene er veldig tydelige, de er sikre, og det er ikke veldig mye å diskutere. Veksten i Østfold-kommunenes frie inntekter er altså høyere i vår regjeringstid enn det den var i Arbeiderpartiets. Det har vært sterkere realvekst i denne stortingsperioden i landet som helhet. For kommunene i Norge samlet viser beregningene at den gjennomsnittlige årlige, oppgavekorrigerte realveksten i perioden 2013–2016 er 2,2 pst., mens den for perioden 2009–2013 var 1,4 pst. Det er en differanse i positiv retning i vår styringstid. Innbyggertallet i Norge har økt i begge periodene. Den oppgavekorrigerte realveksten per innbygger var gjennomsnittlig 1,1 pst. i årene 2013–2016 og 0,1 pst. i perioden 2009–2013. Blant Østfold-kommuner – bl.a. representanten Lauvås’ hjemkommune – har både Marker og Våler hatt størst inntektsvekst per innbygger i denne stortingsperioden. Vi har sett at nettopp Marker har lavest inntektsnivå av kommunene i Østfold. Kommunen har imidlertid hatt sterkest oppgavekorrigert vekst per innbygger av kommunene i fylket, fulgt av Våler, i denne perioden, henholdsvis 2,1 pst. og 1,9 pst. Så hører jeg at representanten Lauvås hele tiden kommer tilbake til at denne regjeringen har gitt mest skattelette og prioritert de rikeste. Det kan jo være greit også for representanten Lauvås å sjekke ut: Hvor mye har de såkalt rikeste bidratt med når det gjelder landets samlede totalinntekter? Jeg tror kanskje at for veldig mange vil det tallet være ganske oppsiktsvekkende – og meget stort – når det gjelder å bidra til fellesskapet.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
Til representanten Greni, som leser danske rapporter med interesse, tror jeg det hadde vært greit for nasjonalforsamlingen at Senterpartiet klargjør om det er slik at alt er vondt og vanskelig, eller om det faktisk skulle være en fordel at hvis man effektiviserer administrasjon, går det mer til tjenestetilbudet til innbyggerne, hvilket er resultatet i bl.a. rapporten fra Danmark. Til Lauvås som ved flere anledninger har vært innom dette som går på eiendomsskatt, og særlig i noen kommuner i Østfold, er det vel greit å minne om at i 2012 var altså Halden kommune etter mange år med Arbeiderpartiets styre på minus 289 mill. kr, og at vi i dag har en situasjon hvor kommunen nå setter av 40 mill. kr til fond for nettopp å kunne ha en buffer for den type tilstander. Så til slutt: Arbeiderpartiet har aktivt foreslått en flyseteavgift i sitt budsjett for å gi den type avgifter til inntekter til kommunene. Det kalles å være dobbeltmoraliserende.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
Jeg er glad for at representanten hadde et «hvis» foran sitt spørsmål, for det er jo ikke flertall for Arbeiderpartiets opplegg, og det er jeg glad for. De frie inntektene til Kommune-Norge er jevnt over høyere i hele landet. I mitt eget fylke er det høyere og mer frie inntekter enn det var med Sunds regjering, da de rød-grønne styrte. Det er slik at både tilretteleggingstilskuddet, kommuneøkonomien og ikke minst det som går på tilskudd til de frivillige organisasjonene, er økt med denne regjeringen. Så vidt jeg husker er det 23–24 mill. kr økning til de frivillige. For meg er det viktig at integreringsarbeidet ikke bare handler om kommuneøkonomi. For det gjør ikke vei i vellinga. Samarbeidet mellom næringsliv, skole, helse, frivillige, speideren, fotballen, idretten – alt det som ligger der – er det som gjør at vi har det totale limet i en kommune, som gjør at folk føler seg integrert og inkludert.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
I mine nærområder er det også bosettingsmottak, og situasjonen er at de blir avviklet i tur og orden, foruten dem som selvfølgelig skal fortsette videre. Det stiller selvfølgelig dem som er drivere og eiere av mottak, i en helt spesiell situasjon. Det gjør det også for kommunene. Det er en naturlig konsekvens av at det nå kommer færre enn det som det var tatt høyde for. Jeg vet at representanten Greni tidligere har tatt til orde for at man skal ta geografiske hensyn, og på den måten også har trukket fram distriktskortet. Men jeg tror det spørsmålet som representanten Greni nå stilte, har vært svart på i flere runder, for jeg vet at representanten har stilt det før, og svaret er at regjeringen vil vurdere disse situasjonene. Kommunene er veldig ulike hva gjelder å ha etablert ny bygningsmasse eller gjort investeringer, og jeg regner med at regjeringen bl.a. kommer tilbake til disse tingene hvis det er nødvendig i revidert i 2017.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
Jeg godtar ikke premisset. Høyre er et rettssikkerhetsparti. Vi er opptatt av at hver enkelt skal behandles med utgangspunkt i seg selv, derfor er også formålet med alderstesting i Norge å respektere barns rettigheter og å unngå misbruk av systemet. Det er viktig at barn ikke blir feilvurdert som voksne, og at ikke voksne feilvurderes som barn. Det er slik at det ikke finnes noen medisinsk metode for alderstesting som gir helt sikre svar. Så skal også resultatet av undersøkelsen være ett av flere momenter i en helhetsvurdering, og det er også slik at tvil skal komme søkeren til gode. Hvorvidt asylsøkeren bes om å gjennomføre en medisinsk aldersvurdering, beror på en konkret og individuell vurdering og opplysninger i den enkelte sak. Jeg er opptatt av å benytte de beste metodene, og jeg tror også at framtiden vil bringe oss nærmere bedre metoder. Men enn så lenge er det disse metodene vi har, som sammen med andre metoder skal gi en helhetsvurdering.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-12-15:
Jeg har et veldig konkret spørsmål til representanten fra SV. Det er viktig at vi har kontroll på innvandringssituasjonen i Norge. Det er mulig det har gått meg hus forbi, men det hadde vært fint om representanten kunne opplyse nasjonalforsamlingen om hvilke tiltak SV har innenfor innstramningsområdet.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg registrerer at de blå-blå representantene her prøver å prate seg vekk fra at norske kommuner – mange av dem i hvert fall – har store utfordringer med å få endene til å møtes. KS legger ned ganske mye arbeid i sin budsjettundersøkelse. Jeg sa i stad noe om hva resultatet var når det gjaldt kommuner. Når det gjelder fylkeskommunene, er det slik at over 50 pst. av dem svarer at det blir mer krevende med budsjettprosessen i år enn det var for et år siden. 35 pst. sier at det er like krevende. Dette er godt dokumentert av KS. Vi har lagt inn 1 mrd. kr mer til fylkeskommunene i vårt alternative budsjett. Det ville betydd 36 mill. kr i hjemfylket mitt, Oppland. Det ville ha vært svært kjærkomne midler, som kunne gått til nødvendige veiutbedringer, investeringer og videregående skoler, som er de aller største oppgavene som fylkeskommunen har. Men det jeg først og fremst tok ordet for, er at det kunne vært veldig interessant å få vite hvorfor statsråd Sanner er så sterkt motstander av regionale utviklingsmidler. Heldigvis kom 200 mill. kr inn igjen i ordningen med forliket, men det var en inndekning som var ganske freidig, ved at en tok 100 mill. kr fra rammen til fylkeskommunene. Fortsatt er det flere hundre millioner kroner fram til det som var nivået da vi rød-grønne var i regjeringskorridorene. Ved enhver anledning skjærer Sanner kraftig i disse pengene, som gir fylkeskommunene anledning til å støtte opp om gode, regionale satsinger som skal stimulere til økt verdiskaping, bolyst og aktivitet. Er det for å frigjøre penger til skattekutt? Eller synes ikke Sanner at dette har noe for seg, og at Distrikts-Norge ikke trenger denne drahjelpen? I vårt parti er det et stort engasjement for disse midlene, som vi mener gir mange gode resultater. Derfor prøver vi så godt vi kan i våre budsjetter å hegne om ordningen. Jeg håper det er siste gangen det foreslås kutt i regionale utviklingsmidler. Uansett blir det ikke noe av når vi er tilbake i regjering etter neste års stortingsvalg. Da blir det også bedre tider i kommunene og i sykehusene.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg vil presisere at jeg ikke har sagt at Venstre er en velferdsversting her på Stortinget. Jeg sa at partiet er verst når det gjelder å ville kutte i sykehusøkonomien. Det er en innsnevring av kritikken i forhold til Kjenseths uttalelse. Vi bor i samme by, så det er greit at vi ikke er uvenner. Kjenseth sier at han «vrir» en milliard. «Vrir» en milliard – han tar en milliard fra sykehusene. Venstre og regjeringa sammen med Kristelig Folkeparti ligger 1,5 mrd. kr under det som ville ha vært resultatet med Arbeiderpartiet. Det er 70 mill. kr i forskjell for Sykehuset Innlandet. Det hadde vært mindre å gå i demonstrasjonstog for i Lillehammer og andre steder hvor det også demonstreres. Da synes jeg det er pussig at Kjenseth velger å legge all skyld på Sykehuset Innlandet. Det er alltids noe de kan kritiseres for, men han må også ta ansvar for å ha vært med på å gjøre så store kutt. Vi har også en folkehelsepakke, men vi tar ikke midlene fra sykehusene.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
I saksordførerens fravær – han befinner seg i Strasbourg – har jeg fått æren av å skulle si litt i sakens anledning. Norge har siden 2001 samarbeidet med EU og Sveits om å forenkle markedsadgangen for utviklingsland til våre markeder. Samarbeidet innebærer at partene har felles opprinnelsesregler og dokumentasjonskrav for GSP-ordningen i Norge, Sveits og EU. I GSP-ordningen kan i tillegg innsatsmaterialer benyttes i produksjonen i både Norge, EU og Sveits, uten at GSP-landene mister sin spesielle tollbehandling ved eksport til EU og Sveits. Bakgrunnen for denne saken er at EU i 2010 besluttet å endre systemet for opprinnelsesdokumentasjon. Endringen innebærer en forenkling av systemet ved at eksportøren foretar selvsertifisering etter først å ha registrert seg i et nytt datasystem. Avtalen vi nå skal ratifisere, innebærer en tilpasning til dette slik at ordningen kan holde fram som før. Det nye systemet innebærer viktige forenklinger for eksportørene, bedre oversikt, kontroll og lavere kostnader ved tollbehandling. Avtalen sikrer også at norske innsatsmaterialer kan benyttes i produksjon av varer som kan ende opp i EU eller Sveits, på linje med produsenter i disse landene. Når avtalen må godkjennes av Stortinget etter Grunnloven § 26, er årsaken at den innebærer årlige deltakerutgifter. Utgiftene skal dekkes innenfor tolletatens gjeldende bevilgning. La meg understreke at avtalen ikke innebærer overføring av suverenitet.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Kommunene er de som daglig utøver politikken som blir formet bl.a. fra denne salen. For å gjøre dette må de settes økonomisk i stand til det. Skal vi ha et godt skoletilbud, barnehagetilbud, omsorgstilbud og ruste opp kommunale veier og bygg, er det de økonomiske rammene vi fastsetter, som er avgjørende for hvor bra dette tilbudet blir. Vi kommer ikke unna at Arbeiderpartiet har lagt inn 3 mrd. kr mer til kommunene og fylkene i 2017. For mitt fylke betyr det ca. 100 mill. kr mer til kommunene i Nordland og 100 mill. kr mer til fylket. Men denne regjeringen har dessverre mest fokus på færre kommuner og ikke på oppgaver. Vi ser dette i kommunereformen, og vi ser det i regionreformen. Vi har ei regjering som kutter i rammene til de nordligste fylkene. Nordland vil få 284 mill. kr mindre i 2020 med denne regjeringen. Ja, bildet er enda verre, for de har kuttet i DA-midler, de har kuttet i regionale utviklingsmidler, og nå kutter de sågar i ressurskrevende brukerordninger med 330 mill. kr. Hvem tar regningen? Jo, det gjør kommunene, som sitter med budsjettene i dag. De kutter også nesten 400 mill. kr i eiendomsskatt på kraftanlegg. Verbalforslaget som Venstre og Kristelig Folkeparti klarte å få inn under forhandlingene, der de ba regjeringen se på kapitaliseringsrenta, er allerede besvart av finansministeren. Hun sier nei for 2017. Det betyr at flere enkeltkommuner må ta inn over 10 mill. kr allerede neste år i sine budsjett. Nei, det går feil veg med denne regjeringa. Kristelig Folkeparti og Venstre har forbedret budsjettet på noen områder. Men det er fortsatt for svakt på tiltak for å møte den økende ledigheten, og det er fortsatt for stramt for kommunesektoren. Ja, etter uker med kaos er det fortsatt et budsjett som gir store skattekutt til dem som har mest fra før. Regjeringen sier det er for å få flere arbeidsplasser. Men her lykkes de heller ikke. Det skapes nesten ikke nye arbeidsplasser. Sysselsettingsveksten i kommunene er nå rekordlav. I perioden 2006–2013 økte sysselsettingen i kommunesektoren med 8 500 årlig i snitt. Etter at denne regjeringen tok over, er den nede på 3 000. Det betyr at det er færre lærere, færre sykepleiere og færre barnehagelærere. Hadde enda veksten kommet i privat sektor, men nei, det har den heller ikke gjort. Så skattekuttet fungerer ikke. Kommunalministeren prøver på denne talerstolen i dag å skryte av at de er bedre på kommuneøkonomi enn Arbeiderpartiet. Det stemmer ikke. Arbeiderpartiet har hatt mer i budsjettene i alle årene i denne stortingsperioden, ja, neste år 3 mrd. kr mer, og til sammen denne perioden 10–12 mrd. kr. Ja, det er faktisk sånn at veksten i samlet inntekt til kommunene var 2,5 pst. med våre budsjett i perioden 2006–2013. I Sanners periode er den bare 1,9 pst. Hva vil kommunene ha, 2,5 pst. eller 1,9 pst.? Jeg vet svaret.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg har også vært ordfører. Jeg har vært ordfører både under en borgerlig regjering og under Arbeiderparti-regjeringer. Jeg skal love dere som kanskje var ordførere i den perioden da dagens statsminister var kommunalminister, at det i hvert fall ikke var noen enkel sak. Selv om dagens kommunalminister prøver å snakke seg bort fra satsingen i nord – ja, det går bra i nord. Jeg er enig med ham i det. Det er heldigvis lav arbeidsledighet, og det går godt. Men samtidig er det krevende for kommunene i nord. De sitter i disse dager og skal lage budsjettet for 2017. Blant annet min hjemkommune sitter akkurat nå og diskuterer budsjettet for 2017. De har fått en lite hyggelig hilsen fra finansministeren, som kom i går, og det gjelder eiendomsskatt på kraftanlegg. Nabokommunen til Hemnes, Rana, har fått samme beskjed. Med vårt budsjett ville disse to kommunene hatt 32 mill. kr mer neste år. Rana ville hatt 20 mill. kr mer – 10 mill. kr mer i eiendomsskatt fra kraftverk og 10 mill. kr mer i vårt budsjett. Min egen hjemkommune, Hemnes, ville hatt 12 mill. kr, og det vet jeg hadde kommet godt med. Nå må de ty til reservene på grunn av at dette også er kutt som kom i siste liten. Det er engang sånn at fylkeskommunene, som også skal gi gode tjenester, er kommet i en vanskelig situasjon etter at denne regjeringen overtok. Neste år har de ca. 100 mill. kr mindre i den rammen som blir overført, på grunn av de nye nøklene, som man har lovet at man skal se på, men som man ikke har funnet en løsning på. Hvis man ikke klarer å få gjort noe med dem før 2020, utgjør det 284 mill. kr bare for Nordland fylke alene – 284 mill. kr, som de helst skulle brukt på tiltak innenfor videregående skole, veger osv. Om man liker det eller ikke, er det bare å summere budsjettene og se hvem som har gitt mest til kommunene, for det er jo i realiteten det som kommunene til syvende og sist sitter igjen med, og som de kan bruke, som er det viktige. Og jeg legger merke til at statsråden kun vil snakke om perioden fra 2009 og ikke om perioden fra 2006, for hvis man prater om perioden fra 2006, er den samlede veksten på 2,5 pst. under de rød-grønne og 1,9 pst. i denne perioden. Det kommer man dessverre ikke unna, selv om man hadde ønsket seg et annet tall. Cirka 12 mrd. kr mer ville kommunene hatt i denne perioden hvis Arbeiderpartiets budsjett hadde blitt gjennomført.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-15:
Jeg tenkte jeg ikke skulle tegne meg mer, men da sykehusene og realiteten rundt dem ble diskutert, var jeg nødt. For det ble faktisk 427 mill. kr mindre til sykehusene med forliket. Og det er slik at hvor mye penger som brukes på sykehusene, også har betydning for kommunene. Helse Sør-Øst får 229 mill. kr mindre, Helse Vest får 81 mill. kr mindre, Helse Midt-Norge får 61 mill. kr mindre, Helse Nord får 55 mill. kr mindre. Dette betyr noe. Hadde man derimot gått for Arbeiderpartiets forslag, hadde Helse Sør-Øst fått 767 mill. kr mer, Helse Vest hadde fått 271 mill. kr mer, Helse Midt-Norge hadde fått 204 mill. kr mer og Helse Nord hadde fått 184 mill. kr mer. Dette ville vært viktig for tilbudene deres. Det går ikke an å snakke seg bort ifra det. Jeg forstår at det er ubehagelig, men slik er det når man har vært med på et forlik og forhandlet bort noe som var viktig.
Mudassar Kapur (Høyre), 2016-12-15:
Jeg har fulgt de forskjellige representantenes innlegg om boligpolitikk med stor interesse, og jeg må si at mye av det som sies, er ganske absurd. Da vi tok over, arvet vi et stort etterslep i boligbyggingen. Vi hadde en situasjon hvor kommunepolitikere brukte all tid på å krangle med staten på grunn av innsigelser og omkamper i stedet for å regulere til boligtomter. Vi hadde en situasjon hvor den enkelte innbygger måtte krangle med kommunen, i stedet for at man hadde enkle nok regler til at man kunne gjøre mer på sin private eiendom. Det er nettopp derfor denne regjeringen har sørget for mer lokalt selvstyre, slik at vi får drevet bedre arealplanlegging, får fart på boligbyggingen. Det er derfor denne regjeringen og samarbeidspartiene har fått til vedtak her i Stortinget om forenkling som sender byggekostnadene ned og byggetakten opp. Hva er det vi ser nå? For første gang på mange år er antallet igangsettelser av nye boliger på vei opp. Hvis vi nå holder denne trenden, må vi helt tilbake til 1980-tallet for å se slike tall. En sosial boligpolitikk er et prioritert område for denne regjeringen. Det var under de rød-grønne at boligspekulantene kunne dure fram akkurat som de ville. Det er faktisk denne regjeringen sammen med samarbeidspartiene som har sørget for at likningsverdien på sekundærbolig har økt fra 50 pst. til 80 pst. og så til 90 pst. Det er vår finansminister som legger fram en forskrift om at man må ha høyere egenkapital når man kjøper sekundærbolig. Da blir det litt spesielt å høre den typen litt sinte innlegg om at denne regjeringen ikke gjør nok for den sosiale boligpolitikken, når bevisene så til de grader er synlige. Jeg viser også til at det er denne regjeringen og samarbeidspartiene som har sørget for at bostøtten har blitt mer treffsikker, og vi har jevnet ut de ulikhetene som ble skapt under den forrige regjeringen. Det er vår regjering som har sørget for at startlånordningen er treffsikker, at vi styrker BSU-ordningen. Vi bygger flere studentboliger og sørger for enda flere utleieboliger. I en tid da boligprisene stiger, er det også interessant å se hva opposisjonen egentlig driver med av politikk, hvis vi tar bort kritikken. Før sommeren sørget Arbeiderpartiet og SV for, ifølge boligprodusentene, å sende prisene opp med 100 000 kr når man gjennomfører deres oppvarmingskrav. Arbeiderpartiet har innført eiendomsskatt her i Oslo som gjør det dyrere å bo for alle, fordi prisene er på vei oppover, og SV vil ha en nasjonal boligskatt hvor folk i distriktene må betale for prisstigningen i byene. Det er usosialt.