Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-02-25:
Proposisjonen om Otravassdraget behandler i realiteten to saker. Den ene saken dreier seg om fornyelse av reguleringskonsesjoner, uten at det er søkt om nye inngrep. Den andre saken dreier seg om ytterligere overføringer i vassdraget, med bygging av Skarg kraftverk. Jeg er glad for at komiteens flertall ser verdien av at Otteraaens Brugseierforening får adgang til fortsatt å regulere vassdraget. Jeg er også godt fornøyd med at flertallet støtter Regjeringens forslag om ytterligere overføringer og bygging av Skarg kraftverk. Disse nye overføringene vil gi en økt kraftproduksjon på om lag 170 GWh. En slik økning vil være et positivt bidrag til landets kraftoppdekning. Jeg vil også ha nevnt at denne tilleggsutbyggingen er et glimrende eksempel på at eksisterende vannkraftstruktur må utnyttes bedre, slik det framgår av Sem-erklæringen. Jeg kan ikke se at det har noe for seg – slik mindretallet fra SV ber om – at Regjeringen foretar en samlet vurdering av hele Otravassdraget før de to konkrete sakene blir behandlet. Det er nå gått mange år siden reguleringskonsesjonene gikk ut, og det er på tide at det kommer en avklaring med tanke på videre drift av vassdraget. Både regulanten, kommunene og folk flest som berøres av reguleringene, har krav på det. De vilkår som nå skal fastsettes, kan tas opp til alminnelig revisjon samtidig som konsesjonen av 1974, om ytterligere regulering av vassdraget, utløper. Dette vil gi mulighet for å foreta en helhetlig vurdering av vassdraget om 20 år. Innen den tid vil vi ha vunnet god erfaring med de tiltak for utbedring av krypsivproblemene som det nå legges til rette for. Når det gjelder de nye overføringene, var det kommunene som bad om at disse ble behandlet samtidig med fornyelsessaken. Jeg vil nevne at tilleggsoverføringene isolert sett ikke måtte forelegges Stortinget. Jeg registrerer at komiteen – i likhet med Regjeringen – har sett svært alvorlig på det store og uløste problemet med framvekst av krypsiv i vassdraget. Komiteen viser til at grunneiere, frilufts- og miljøorganisasjoner, turistnæringen, kommunene og regulanten alle har pekt på at dette er et særskilt og stort problem i Otravassdraget. Komiteen går av den grunn og under henvisning til forsuringssituasjonen i vassdraget inn for å øke det fondet Regjeringen har foreslått for bekjempelse av krypsiv, fra 10 mill. kr til 20 mill. kr. Jeg har i den forbindelse merket meg flertallets presisering av at krypsivproblemet er så spesielt for dette vassdraget at et slikt krav til regulanten ikke må danne presedens for senere konsesjonssaker. Ellers konstaterer jeg med tilfredshet at komiteens flertall slutter seg fullt ut til proposisjonen. Jeg vil avslutningsvis framheve at kommunene langs Otravassdraget i nesten hundre år har stilt sine naturressurser til rådighet for kraftproduksjon. Denne kraftproduksjonen har i mange år gitt kraftverkseierne store økonomiske fordeler. De vilkår om økonomisk kompensasjon som fastsettes nå, knytter seg til framtidig regulering og må ses i sammenheng med den nytteverdi regulanten vil ha av reguleringsanleggene i framtiden. Otteraaens Brugseierforening har nylig tilskrevet departementet og gitt uttrykk for at kostnadene knyttet til å få konsesjon er så høye at den økonomiske nytteverdien kan bli borte. Regulanten vil derfor vurdere å takke nei til fornyelsen av konsesjonen. Det er viktig å sørge for at den økonomiske kompensasjonen som fastsettes, ikke står i misforhold til den nytteverdien som regulanten kan påregne for den regulerte energimengden. Jeg håper derfor at Otteraaens Brugseierforening aksepterer konsesjonen, med de vilkår som Stortinget nå fastsetter.