Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2003-12-10:
Budsjettforliket mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet har ført til mer penger til sykehus, kamp mot fattigdom og rusproblemer og forebyggende helsearbeid. Høyre er fornøyd med at Regjeringen har fått gjennomslag for å bevilge historiske 948 mill. kr til fattigdomsbekjempelse. Det er en økning på 239 mill. kr i forhold til inneværende år. Budsjettforliket legger også grunnlag for å videreføre et historisk høyt nivå på pasientbehandlingen, og satsingen på psykiatrien er i år den største så langt i opptrappingsperioden. Gjennom budsjettforliket har vi også funnet rom for å styrke det rusforebyggende arbeidet ytterligere. Samtidig har vi styrket det forebyggende helsearbeidet blant barn og ungdom. Det siste vil særlig komme frivillige organisasjoner til gode. St.meld. nr. 16 for 2002-2003, Resept for et sunnere Norge, understreker behovet for å satse på forebyggende arbeid, spesielt blant barn og unge. En bevilgningsøkning på 10 mill. kr til frivillige organisasjoner som setter fokus på forebyggende helsearbeid gjennom økt fysisk aktivitet, er helt i tråd med Regjeringens strategi i folkehelsemeldingen. Det er viktig å forebygge mot dårlig helse for den som er frisk. Men det er minst like viktig å gi et godt tilbud til barn og unge som ikke kan delta i de aktivitetene som idrettslag og frivillige organisasjoner kan tilby friske barn. I St.prp. nr. 1 slår Regjeringen fast at det fortsatt skal fokuseres på habilitering av barn. Barn og unge med kronisk sykdom og funksjonshemning har ofte behov for et bredt, planlagt og langsiktig habiliteringstilbud. Det er derfor positivt at Regjeringen tilrettelegger for at barn som har behov for langvarige og koordinerte tilbud, har rett til å få utarbeidet en individuell plan. Det er viktig at det gis gode tilbud, og at ressursene i hovedsak benyttes til å bygge opp og styrke faglig gode tilbud både innenfor spesialisthelsetjenesten og ute i kommunene. Det er ingen hemmelighet at Høyre er opptatt av valgfrihet. Jeg er derfor glad for at habiliteringstjenesten styrkes, ved at foreldre som ønsker å benytte alternative behandlingsmetoder som f.eks. Doman-metoden for sine barn, skal kunne velge slik behandling. Det er svært viktig at utredning for slik behandling gis uavhengig av hvor i landet en bor, og at de regionale helseforetakene har ansvar for å følge opp barnefamilier som ønsker slik behandling. Der det er faglig forsvarlig å gi slik trening, skal hjemkommunen i samarbeid med foretakene vurdere økonomisk og praktisk støtte til tre-ningen. Når valget først er tatt, er det viktig at foreldrene respekteres, og at de får den hjelp og støtte som de har rett til og krav på. Vi opplever at altfor mange såkalte tyngre brukere, ofte yngre funksjonshemmede, blir plassert i sykehjem, da slike tilbud er rimeligst og mest gunstig for kommunene. Stortinget har sagt at de som ønsker det, skal ut av sykehjem. Regjeringen har sørget for at det fra 2004 vil bli etablert en toppfinansieringsmodell for ressurskrevende brukere, der staten dekker 80 pst. på landsbasis av utgifter som for kommunene overskrider 700 000 kr pr. bruker. Det er viktig å påpeke at kommuner som har særlig høye utgifter i forhold til folketallet, vil få en høyere kompensasjon enn 80 pst., mens kommuner som har forholdsvis lavere utgifter pr. innbygger, vil få en lavere dekningsgrad enn 80 pst. For 2004 er det foreslått 1,2 milliarder kr til formålet, noe som innebærer en reell økning på 550 mill. kr fra 2003. Til slutt vil jeg vise til at forskning på kvinnehelse styrkes i tråd med intensjonen i folkehelsemeldingen, og at forskning på osteoperose og psykisk helse i denne omgang blir prioritert.