Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-10:
Antibiotika er av våre viktigste legemidler i kampen mot infeksjonssykdommer. Antibiotika redder liv hver eneste dag. For at vi i framtiden fortsatt skal ha tilgang til antibiotika som virker, er det helt sentralt at vi bruker riktige antibiotika, at vi bruker riktig mengde antibiotika, og at vi begrenser bruken av antibiotika til de sykdommene hvor antibiotika faktisk er nødvendig. Disse prinsippene er viktige både for menneskers helse, for dyrs helse og for miljøet vårt. Mange liv går i dag tapt på grunn av infeksjoner som ikke kan behandles på grunn av resistens. I en studie som nylig er publisert i det anerkjente tidsskriftet The Lancet, regnet forfatterne ut at antibiotikaresistens står for 1,27 millioner dødsfall hvert år, men tallene kan være langt høyere enn dette. Studien viser også at det er lavinntektsland som har den høyeste sykdomsbyrden knyttet til antibiotikaresistens, og det er lungebetennelser som står for langt de fleste dødsfallene. I 2017 var antibiotikaresistens et tema som ble behandlet i Nordisk råd, og det ble foreslått en tolvpunktsplan for nordisk samarbeid om antibiotikaresistens. I etterkant ble planen gjennomgått av en ekspertgruppe som vurderte de enkelte punktene. Ekspertgruppen støttet i hovedsak initiativet, men påpekte at det foregår veldig mange initiativer i regi av EU og Verdens helseorganisasjon, og at dobbeltarbeid bør unngås. En viktig innsigelse var også at tolvpunktsplanen ikke belyste det miljømessige aspektet. Denne regjeringen er opptatt av å begrense antibiotikaresistens. I Hurdalsplattformen slår vi fast at den nasjonale strategien mot antibiotikaresistens må revideres. Antibiotikaresistens er ikke et isolert problem for helsesektoren – tvert imot. Arbeidet med den norske strategien må være et samarbeid på tvers av fagfelt, hvor både landbruks-, fiskeri- og havbrukssektoren og ikke minst miljøsektoren inngår. Et nordisk samarbeid om tilgang til antibiotika er allerede godt etablert. Helsedirektoratet har tidligere anbefalt å se nærmere på muligheten for å produsere smalspektret antibiotika i Norge, og direktoratet gjennomfører nå en mulighetsstudie knyttet til antibiotikaproduksjon. Det har vært dialog mellom de nordiske landene i dette arbeidet. Det er også inngått intensjonsavtaler mellom Norge, Danmark og Island om styrking av nordisk legemiddelsamarbeid, sikker forsyning av etablerte forsyningskritiske legemidler og rask innføring av nye effektive legemidler til en riktig pris. Som ledd i dette samarbeidet er det gjennomført flere felles anbud, bl.a. knyttet til antibiotika. I arbeidet med revisjon av strategien vil også Nordisk råds hvitbok og de tolv punktene bli vurdert. Resistensproblematikken er i høyeste grad internasjonal, noe som krever samarbeid utover egne landegrenser. Studien i The Lancet peker imidlertid på at det er de fattigste landene som er hardest rammet av antibiotikaresistens. I internasjonal sammenheng er de nordiske landene veldig godt stilt med lav forekomst av resistente mikrober og lavt forbruk av antibiotika. Et nordisk samarbeid vil fortsatt være viktig, men enda viktigere vil arbeidet utenfor våre nærmeste naboland være. Kampen mot antibiotikaresistens kan bare lykkes i et globalt samarbeid hvor også de som er hardest rammet, involveres.