Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-03-02:
St.meld. nr. 39 for 2002-2003, Ei blot til Lyst, er et svar på flertallsmerknader i Budsjett-innst. S. nr. 12 for 2001, 2002 og 2003, der en samlet komite ber om en melding om kulturskolene. Meldingen vi har fått, omhandler kulturskolene, men har også undertittelen: «Om kunst og kultur i og i tilknytning til grunnskolen». Her drøfter meldingen bredt kunst- og kulturopplevelser i skolen på en positiv og god måte. Særlig vil jeg, slik flertallet gjør det, framheve det meldingen sier om at kunst og estetiske læreprosesser må gjennomsyre skolens pedagogiske virksomhet, noe flertallet vil utdype når den varslede stortingsmeldingen basert på Kvalitetsutvalgets innstilling skal behandles senere. På den annen side er Eikemo-utvalgets utredning i forhold til mål og økonomi i liten grad drøftet i meldingen, og Senterpartiet mener derfor at meldingen ikke i tilstrekkelig grad er et svar på Stortingets bestilling. Meldingen løfter i liten grad fram visjoner for kulturskolene og det unike skoleslaget kulturskolene representerer. På tross av lave statstilskudd har mange kommuner satset mye på å gi barn og unge varierte tilbud gjennom kulturskolene. Det som startet som musikkskoler, har i mange kommuner utviklet seg til spennende kulturskoler, der musikk, visuelle kunstfag, teater og dans er grunnpilarene. Det er ganske enestående at 93 000 barn og unge fra barnehage til videregående skole benyttet et kulturskoletilbud i 2002. 13,1 pst. av landets grunnskoleelever deltok i kulturskolen. Men målet som Stortinget i dag stadfester om at det skal gis et kulturskoletilbud til minst 30 pst. av grunnskoleelevene, er langt fra nådd. Kulturskolene representerer et skoleslag der elevene får delta ut fra egne forutsetninger. Det finnes ingen opptakskrav, ingen eksamen, og er et opplæringstilbud innen kunstfag, der elevene får oppleve å lykkes gjennom positiv utvikling av kompetanse og ferdigheter. Kulturskolene representerer en veldig breddesatsing; det er noe av ideen at alle barn og unge skal få utvikle sine kunstneriske og skapende evner. Det er en side som gjør dette skoleslaget unikt. Samtidig har vi fått erfare at denne breddesatsingen også frambringer talenter. Mange unge musikere som har slått gjennom både nasjonalt og internasjonalt, har sin fortid som elever i kulturskolene. Komiteen er tilfreds med at Regjeringen har fulgt opp Stortingets målsetting om et talentutviklingsprogram for unge musikere. Komiteen understreker imidlertid at kulturskolene skal ha en viktig rolle i dette talentutviklingsprogrammet, noe de i dag ikke har på en tilfredsstillende måte. Videre ber komiteen departementet sette i gang talentutviklingsarbeid også innenfor andre kunstarter enn musikk, i samarbeid med kulturskolene og kompetanse- og utdanningsmiljøene innenfor de aktuelle kunstfagene. Stortinget har ikke fulgt opp målsettingen for kulturskolene om en finansieringsdeling mellom stat, kommune og foreldrebetaling, slik Eikemo-utvalget la opp til. Senterpartiet har ved budsjettbehandlingen de seinere år gått inn for å øke lærertimesatsen, som har stått omtrent stille i mange år. Den statlige finansieringen har kun vært på 15 pst. Det har ikke vært noe flertall for å øke timesatsen. Senterpartiet mener det var feilslått av Regjeringen å fremme forslag om å ta bort det øremerkede tilskuddet, som var aktivitetsstyrt og som var et viktig incitament for økt aktivitet i kulturskolene, før behandlingen av kulturskolemeldingen. Regjeringspartiene, med støtte fra Fremskrittspartiet, utgjorde flertallet som fjernet det øremerkede tilskuddet, og opphevet dermed også taket på foreldrebetalingen. Kulturskolenes idé var bl.a. at alle elever skal kunne delta, og at skolepengene derfor skulle være lave. En kulturskole for alle er forankret i en sosial skolepengesats. Kulturskolene skal ikke være et eksklusivt tilbud til dem som har råd. Derfor slår flertallet fast at skolepengesatsen skal være lav. Arbeiderpartiet vil gjeninnføre det øremerkede tilskuddet, og Sosialistisk Venstreparti vil gjeninnføre det øremerkede tilskuddet inntil Regjeringen finner andre forslag til økonomiske incitamenter som oppfordrer kommunene til å satse på kulturskolene. Senterpartiet mener mange kommuner viser at de virkelig har satset og satser på kulturskolene på tross av Stortingets manglende vilje til å følge opp økonomisk. Gjennomsnittlig finansiering i 2002 fra kommunenes side er 65 pst. av kostnadene, foreldrene betaler 20 pst. og staten 15 pst. Senterpartiet har tro på at kommunene fortsatt vil satse på kulturskolene og utvikle dem med de klare føringene som Stortinget i dag gir, lav foreldrebetaling og at minst 30 pst. av grunnskoleelevene skal gis et kulturskoletilbud. Når det gjelder foreldrebetaling, blir Regjeringen bedt om å komme tilbake til Stortinget med en tilbakemelding om utviklingen. Norsk Kulturskoleråd har foretatt en kartlegging av utviklingen av skolepengesatsen i januar i år, og resultatet burde bekymre Regjeringen. Alle partiene, bortsett fra Fremskrittspartiet, er tydelig på at foreldrebetalingen skal være slik at barn og unge ikke blir ekskludert fra å gjøre bruk av tilbudet. Senterpartiet deler ønsket fra kommunene om større lokal frihet til å disponere de økonomiske ressursene. Men da må også Stortinget gi kommunene økonomiske rammer som gjør denne friheten reell. Norsk Kulturskoleråd har vært en pådriver overfor politiske myndigheter og sine egne medlemmer for å videreutvikle kulturskolenes funksjon som kulturinstitusjon lokalt. «På vei mot mangfold», rammeplanen som Kulturskolerådet har utviklet, er etter flertallets mening det redskapet som danner grunnlaget for å videreutvikle og befeste kulturskolene lokalt, gjennom politisk forankring i kommunene. På denne bakgrunn ber flertallet Regjeringen vurdere om det er hensiktsmessig å innføre en forskrift som kan angi innholdet i kulturskoletilbudet. Norsk Kulturskoleråd har stor kompetanse på nettverksbygging og utviklingsarbeid innen sentrale kunstarter. Kulturskolerådet bør styrkes og videreutvikles til det kompetansesentret som skal bistå kommunene faglig. Flertallet mener Kulturskolerådet med sin lange og breie faglige kompetanse og sitt nettverk skal utøve veilednings- og utviklingsoppgavene på vegne av staten ved Læringssenteret, og går imot Regjeringens forslag om at fylkesmannsembetet i Sør-Trøndelag skal utøve disse oppgavene. Komiteens flertall deler Regjeringens syn om at det er viktig å spre kunnskap om de gode eksemplene, og er enig i Regjeringens forslag om å tildele noen kulturskoler status som demonstrasjonsskoler eller mønsterskoler etter samme prosedyre som for grunnskolen. Komiteens flertall slår fast at Norsk Kulturskoleråd skal være den faglige instansen i vurderingen av søknadene. Utviklingsmidlene, som i år er på vel 7,5 mill. kr, har betydd mye for utviklingsarbeidet i kulturskolene og vil framover være et viktig aktivum for kulturskolene lokalt. Antall søknader til utviklingsarbeid understreker det. Flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet, slår fast at Norsk Kulturskoleråd skal forvalte utviklingsmidlene. Senterpartiet mener en styrking av disse midlene vil være viktig for det videre utviklingsarbeidet i kulturskolene og vil vise det i framtidige budsjettbehandlinger. Videre vil Senterpartiet i budsjettbehandlinger framover vise at vi tar på alvor Stortingets mål om at minst 30 pst. av grunnskoleelevene skal gis et kulturskoletilbud med lav foreldrebetaling ved å gi kommunene et økonomisk handlingsrom.