Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2001-06-14:
For andre år på rad har Regjeringen lagt fram et økonomisk opplegg som innebærer betydelig vekst i kommunesektorens inntekter. For 2002 legges det opp til en inntektsvekst på mellom 3 og 3,5 milliarder kr, hvorav om lag halvparten som vekst i frie inntekter. Rammen støttes av et flertall i denne sal. For inneværende år anslås realveksten i de samlede inntektene til om lag 4,5 milliarder kr. Dette innebærer at den økonomiske utviklingen for kommunesektoren nå er positiv, etter flere år med negativ utvikling. Likevel er det fortsatt betydelig stramhet i den økonomiske situasjonen for denne sektoren. Arbeiderpartiregjeringen har de to siste årene lagt opp til en vekst i kommunesektorens inntekter som er betydelig større enn det sentrumspartiene la inn i sine budsjetter da de satt i regjeringsposisjon og la fram statsbudsjettet og kommuneøkonomiproposisjonen. Når sentrumspartiene nå mener at Regjeringens forslag ikke strekker til, står dette i grell motstrid til hva de selv prioriterte i praktisk politikk fra regjeringsposisjon. Jeg kan derfor ikke unnlate å bemerke at Senterpartiets forslag om å øke de frie inntektene med 4 milliarder kr utover Regjeringens opplegg for 2002 og i tillegg 12 milliarder i gjeldslette, blir stående i et svært underlig lys. Dette må kunne kalles utilslørt overbudspolitikk. Det er fristende å si at Senterpartiet opptrer som tilslørte bondepiker, med det hadde egentlig blitt for søtt! Vesentlige deler av velferdstilbudet til befolkningen utformes i kommunene. Det er der folk oftest møter de offentlige tjenestene som skoler, barnehager og omsorgstjenestene. Vi vet at det fortsatt er mangler på alle disse områdene. Gjennomføringen av eldresatsingen fortsetter. Jeg legger til grunn at Regjeringen følger utviklingen nøye med hensyn til fordeling av tilsagn mellom inneværende og neste år, slik at planlagte utbygginger kan gjennomføres på en rasjonell måte. Etter å ha hørt representanten Kleppas avklaring om at forslag nr. 45 ikke innebærer annet enn fleksibilitet mellom årets og neste års rammetall for utbyggingen, vil Arbeiderpartiets gruppe også gi sin støtte til et slikt forslag. Da Regjeringen la fram kommuneopplegget for neste år, sa leder av Private Barnehagers Landsforbund at dette var tidenes satsing på barnehager. Det hadde han rett i. Det er en nødvendig satsing. Målrettede tiltak skal gi barnehageplass til alle som ønsker det, og halvering av foreldrebetalingen i forhold til dagens nivå. Nå er situasjonen at mange ikke får den barnehageplassen de har behov for. Vi har snart verdens høyeste yrkesdeltakelse, også blant småbarnsforeldre. Arbeiderpartiet mener at foreldre skal ha trygghet for at barna har et godt omsorgstilbud mens de selv er på jobb. Arbeidet for å få til full barnehagedekning skal derfor være øverst på vår dagsorden. For mange familier er utgiftene til barnehageplass en for stor økonomisk belastning. Derfor må det settes inn tiltak for å redusere foreldrebetalingen. For 2002 legges det nå opp til følgende satsing for barnefamiliene: Nye plasser til 10 000 barn i 2002, hvorav 4 000 for barn over tre år og 6 000 for barn under tre år. Det vil bli lagt inn midler i de frie inntektene for å dekke kommunenes kostnader ved etablering av nye plasser. Redusert foreldrebetaling. Det kan bare skje ved at staten tar en større andel av kostnadene. Derfor vil Stortinget i morgen i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, etter forslag fra Regjeringen, bevilge 240 mill. kr til redusert foreldrebetaling allerede fra annet halvår i år. Til neste år økes dette til 1 milliard kr. Da reduseres kostnaden for foreldrene med om lag 4 000 kr pr. år. Det vil ha stor betydning for mange barnefamilier. Dette er likevel bare begynnelsen. I løpet av kommende stortingsperiode skal barnehagesektoren tilføres totalt om lag 5 milliarder kr. Behovet for barnehageplasser skal dekkes, og foreldrebetalingen skal halveres – ned til 20 pst. av kostnadene. Dette vil være et betydelig løft for barnefamiliene. Ja, dette vil bli tidenes barnehagesatsing! Regjeringen har også for 2002 lagt fram et godt kommuneopplegg. I tillegg til forsvarlige økonomiske rammer og sterk satsing på barnehagene er det lagt fram et program for mer tjenester til folk og mindre administrasjon i kommunene. Mindre detaljstyring skal sikre mer penger dit de trengs mest, til helse, til skole og til barnehager.