Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Senterpartiet er opptatt av at alle i Norge skal ha et mest mulig likeverdig tilbud om utdanning, barnehage, omsorgstjenester og sosiale tjenester, uavhengig av hvor de bor i landet. Det trodde jeg også mange andre partier var enig med oss i. Det er kommunene som gir tjenestene, og likeverdighet i tjenestetilbudet forutsetter likeverdighet i økonomiske rammer. For å sikre en mer rettferdig fordeling av inntekter og større forutsigbarhet for kommunene gjennomførte den rød-grønne regjeringen flere tiltak som sikret utjevning kommunene imellom. Andelen av kommunesektorens inntekter som kommer fra skatt, ble redusert fra 50 pst. til 40 pst., og skatteutjevningsgraden økte fra 55 pst. til 60 pst. I tillegg ble den kommunale selskapsskatten avviklet. Det er god grunn til å være bekymret for utviklingen framover når Solberg-regjeringen i plattformen lover å reversere utjevningspolitikken. Regjeringen vil la den enkelte kommune beholde mer av sine skatteinntekter, og den kommunale andelen av selskapsskatten skal gjeninnføres. Rike kommuner skal bli rikere, og fattige kommuner skal bli fattigere. I tillegg står det i plattformen at regjeringen vil styrke økonomien i vekstkommuner. Dette er kraftige virkemidler for å øke sentraliseringen i Norge. Fremskrittspartiet har i tillegg lovet å fjerne småkommunetilskuddet. Det står det heldigvis ikke noe om i plattformen. I årets budsjett er omfordelingen kommunene imellom begrenset, men jeg er redd vi kan gå år i møte der det fremmes forslag som øker forskjellene i tjenestetilbudet til folk etter hvor de bor i landet. Det er sterkt å beklage. Jeg er spent på hvor langt regjeringens samarbeidspartnere i Stortinget vil gå i å akseptere økte forskjeller mellom folk i fattige og rike kommuner. Det var ikke det Kristelig Folkeparti og Venstre snakket om i valgkampen, så vidt jeg husker. Representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet gir i sin merknad til kommunebudsjettet uttrykk for at kommunene er grunnmuren i det norske demokratiet, og at de er positive til at regjeringen Solberg vil styrke lokaldemokratiet ved å flytte makt og ansvar til kommunene. Realiteten er imidlertid at den øremerkede andelen går opp gjennom de budsjettendringene som er gjort, sammenliknet med det opprinnelige forslaget. Regjeringen får støtte til å trekke 343 mill. kr ut av rammeoverføringene til kommunene for å etablere et øremerket tilskudd til rusomsorg. Som kjent ble øremerkingen av penger til rusarbeid i kommunene innlemmet i rammetilskuddet til kommunene da opptrappingsplanen ble sluttført. Kommunene bruker i dag langt mer enn de 343 mill. kr til tiltak innenfor dette området. Det er vanskelig å forstå at dette er en form for øremerking som vil få reell betydning for styrking på feltet. Er målet å styrke rusomsorgen, trengs det friske midler – ikke gjenbruk av det som allerede er bevilget. Regjeringen sier at den ikke har rukket å la sin politiske plattform prege hele budsjettet, men tegnene er likevel tydelige og entydige i virkning. Alle endringer som foreslås sammenliknet med budsjettet fra den rød-grønne regjeringen, har tydelig sentraliseringseffekt. Spesielt gjelder dette i næringspolitikken, noe som i neste omgang vil slå ut i lokalisering av arbeidsplasser og bosetting. Sentralisering av bosetting og arbeidsplasser er åpenbart en villet utvikling fra denne regjeringen. Ingen bør være overrasket over at Senterpartiet vil være en aktiv og energisk opponent til regjeringens regional- og distriktspolitikk – eller snarere dens mangel på sådan. I 2012 hadde 300 kommuner befolkningsvekst. Det er 101 flere kommuner enn da vi tok over regjeringsansvaret i 2005. Vi skulle gjerne ha fått til en enda bedre utvikling, men nå er det altså en villet politikk fra den nye regjeringen at sentraliseringen skal gå fortest mulig. Regjeringen får flertallets støtte til å redusere de regionalpolitiske midlene til utvikling og nyskaping gjennom fylkeskommunene med 430 mill. kr. Det gjennomføres også vesentlige kutt i rammene til Innovasjon Norge, reiselivsutvikling, SIVA, landbruk og fiskeri. Med andre ord: ingen drahjelp til gründere med nye ideer og nye løsninger. Det er skuffende at Kristelig Folkeparti og Venstre slutter seg til disse kuttene. Flertallet slutter seg også til regjeringens forslag om å kutte ut bevilgninger til Bolyst-programmet. Målet med dette programmet er å legge til rette for at kommuner innenfor det distriktspolitiske virkeområdet skal bli attraktive å flytte til. Hovedvekten av prosjekter som har fått støtte, er rettet mot tilflytting og integrering av innvandrere. God integrering i lokalsamfunnet er av alle partier omtalt som avgjørende for en vellykket integrering. Tiltak som har vært svært vellykket for å fremme integrering, skal vi altså ikke ha lenger. Forstå det den som kan.