Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Først til representanten Irene Johansen: Det er vel det å si at den reelle skatte- og avgiftsdebatten får vi nå på fredag. Den innstillingen som vi behandler i dag om endringer i skatte-, avgifts- og tollovgivningen, viser en stor grad av politisk enighet om de fleste endringene som er foreslått av regjeringen, og komiteen gir sin tilslutning til nødvendige korrigeringer for på best mulig måte å effektuere Stortingets vedtak i saldert budsjett 2015 innenfor bl.a. EØS-regelverket og krav til ESA-notifisering. Utslagene av Stortingets tidligere vedtak om uførereformen har fått stor offentlig oppmerksomhet siden innføringen 1. januar i år, på grunn av overgang til bruttoytelser og nye skatteregler. Overgangsordningen som ble foreslått av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen i budsjettet for 2015 for uføre med store rentefradrag, blir nå ytterligere styrket ved at grensen for kompensasjon ved nedgang i inntekt endres fra 6 000 kr til 4 000 kr. Det betyr at enda flere blir omfattet av ordningen, og de som allerede var omfattet, får et større skattefradrag. Overgangsordningen på tre år gir denne gruppen uføre tid til å tilpasse seg en ny inntektssituasjon og benytte mulighetene til å kombinere arbeid og trygd for fremtidig inntektssikring. Ved Stortingets debatt og vedtak om ny uføreordning i 2011 var Fremskrittspartiet opptatt av at regjeringen skulle ha fokus på eventuelle negative utslag av den omfattende reformen, og det er derfor tilfredsstillende at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen følger opp dette og gjør tilpasninger for å sikre en myk overgang til et nytt trygdesystem. Reformer er vanskelig – ikke å foreslå, men å gjennomføre. Norsk økonomi preges nå av behovet for omstilling, og en vellykket omstilling i privat sektor forutsetter at det også er vilje og evne til omstilling i offentlig sektor. Derfor er regjeringens forslag til reformer i skatte- og avgiftsforvaltningen viktige bidrag til bedre ressursutnyttelse, samordning av offentlige etaters virksomhet, avbyråkratisering og effektivisering. I en omstillingstid blir det ekstra viktig for regjering og storting å ivareta helheten og ta et overordnet ansvar for at organiseringen av offentlig forvaltning ikke er statisk og bundet opp i tradisjonell tenkning, men dynamisk og proaktiv for å møte nye utfordringer som oppstår i et samfunn som er i konstant forandring. Regjeringen har foreslått en rekke organisatoriske endringer for å skape en bedre skatte- og avgiftsforvaltning med fokus på forenkling, likebehandling, rettssikkerhet og samordnet innsats mot økonomisk kriminalitet. Ved å overføre innkrevingsoppgaver fra toll- og avgiftsetaten til skatteetaten samles skatte- og avgiftsforvaltningen i én etat, og Tollvesenets kjerneoppgaver knyttet til vareførsel og grensekontroll blir styrket. Dette er en del av en større reform som skal bidra til å bygge gode kompetansemiljø og utnytte eksisterende IT-systemer i arbeidet med forenkling og avbyråkratisering, til beste for brukerne. En viktig konsekvens av endringene er forenklet avgiftsbehandling for næringsdrivende som driver import. Regjeringens forslag om å overføre skatteoppkreverfunksjonen fra kommunene til skatteetaten innebærer en omfattende og viktig reform – ikke bare på grunn av effektiviseringsgevinster, men for å styrke arbeidsgiverkontrollen og kampen mot arbeidslivskriminalitet. Motstandere av reformen har påpekt at dagens skatteinnkreving er effektiv, og derved er det ingen grunn til å gjøre forandringer. Reformens utgangspunkt er jo ikke at kommunale kemnere ikke gjør en god jobb i dag. Rutinene i skatteinnkrevingen sikres ved felles IT-system og nasjonalt skatteregnskap som er etablert i skatteetaten. 99,7 pst. av forskuddstrekket innbetales av arbeidsgivere uten innfordring, og regjeringens forslag til ny organisering er primært for å styrke arbeidsgiverkontrollen og etablere et mer effektivt kontrollapparat for å avdekke økonomisk kriminalitet og derved gi mulighet til å utvide skattegrunnlaget. De mange høringsuttalelsene fra ulike instanser bekrefter behovet for endringer og gir sin støtte til reformen, med unntak av dem som utfører oppgaven i dag. De strukturelle endringene som er foreslått, berører ulike forvaltningsnivå og har konsekvenser for ansatte og kommunene som arbeidsgiver. Komiteens flertall vil at disse spørsmålene utredes nærmere og ses i sammenheng med øvrige reformer og strukturering av skatteetaten. Derfor blir ikke regjeringens forslag vedtatt nå.