trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2007-10-04:
Denne regjeringen har i løpet av to år fått 77 milliarder kr mer fordi vi snudde norsk økonomi, og fordi de internasjonale endringer skjedde. Derfor har vi alle rom til å satse mer. Det burde vært et tankekors for representanten til SV at vi faktisk har foreslått mer til fattige barn, at vi har foreslått en større satsing på fritidstilbud for å hjelpe målrettet innenfor en fattigdomssatsing enn det SV har funnet rom til. Det synes jeg man burde tenke igjennom. Ja, vi er for å bruke mer penger på å utvide timetallet. Den forrige regjeringen var den første regjeringen som utvidet timetallet drastisk. I løpet av den forrige regjeringens tid, i en mye vanskeligere økonomisk situasjon, prioriterte vi altså tolv flere uketimer, som er et halvt år mer på skolen for norske barn. Det er flott at de rød-grønne nå foreslår fem timer, og de kommer til å få vår støtte til det. Men det er fremdeles syv færre timer enn det vi i en mye, mye vanskeligere økonomisk situasjon fikk plass til, nettopp fordi vi satser på kunnskap og kompetanse, og på at barn skal få de største mulighetene framover, nemlig en god utdanning.
Erna Solberg (Høyre), 2007-10-04:
Jeg mener nok at man med det prinsippet som er lagt med hensyn til å gi støtte til CO2-håndtering på Mongstad, har lagt et likebehandlingsprinsipp for fremtiden som gjør at også andre må få støtte til det. Hvis ikke vil det bli vanskelig, eller det må komme nye reguleringer og en helt ny type teknologi. Så det tror jeg ikke kommer til å være så lett for oss ikke å skulle være med på. Jeg tror også at det viktigste vi gjør nå, er først og fremst å skaffe oss mer fornybar energi. Ja, det er riktig at det er kommet et gasskraftverk på Snøhvit. Nå minner jeg ofte om at i enkelte debatter jeg har vært i tidligere, har dagens statsminister skrytt av at det er han som har igangsatt alle gasskraftverkene i Norge, men jeg skjønner at nå er det blitt ny politikk fra regjeringspartiene å si at det er vår skyld. Jeg tar ansvar for det, på samme måten som vi har dusinvis av gasskraftverk på norsk kontinentalsokkel som en del av vår petroleumsindustri. Mer fornybar energi vil også gjøre det lettere å gjøre noe med elektrifisering i fremtiden. Men det hjelper ikke å elektrifisere eller å øke bruken av energi fra land i forhold til kontinentalsokkelen uten at vi får mer og renere energi i Norge. Derfor henger Høyres klimapolitikk faktisk sammen. Først må vi ha mer fornybar energi, så kan vi også finne flere andre løsninger som gjør at vi kan bytte ut forurensende kilder med det.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Statsministeren markerte i sitt innlegg enighet med Kristelig Folkeparti når det gjelder kampen mot fattigdom internasjonalt. Jeg skulle ønske han hadde lagt et like stort personlig engasjement i kampen mot fattigdom nasjonalt som jeg vil anerkjenne at han gjør på det globale plan. Samtidig varslet han også full konfrontasjon med Kristelig Folkeparti når det gjelder ekteskapsloven. Det er det nok mange som vil merke seg. Statsministeren inviterte til bredt samarbeid både når det gjaldt pensjon og stat–kirke. Pensjon er vi allerede om bord i et forlik på. Stat–kirke vil vi veldig gjerne være med og skape en bred enighet om, slik at det faktisk blir en reform av statskirkeordningen. Det må jo grunnlovsmessig flertall til. Jeg vil minne statsministeren om at han i valgkampen avgav et veldig konkret løfte til landets eldre og deres pårørende om at vi i Stortinget skal sette oss ned, etter at statsbudsjettet er lagt fram, og lage en bred og forpliktende satsing over år framover i eldreomsorgen. Jeg vil spørre konkret, i forlengelsen av Erna Solbergs replikk, hvordan statsministeren har tenkt å følge opp det løftet.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Jeg er både litt skuffet og litt overrasket over dette spørsmålet. For det første er jeg overrasket fordi jeg lurer på hvor representanten Sandal har vært de siste par årene. Vi gav jo fra Kristelig Folkepartis side klar beskjed før valget i 2005 om hva som var vår holdning til samarbeid med andre partier. Vi ønsker et samarbeid med tyngdepunktet i sentrum. Vi har gode erfaringer med å samarbeide i sentrum og sentrum–høyre, og det gikk vi til valg på i 2005. Det er fortsatt vårt budskap. Det er intet nytt å melde om det. Vi avgrenset oss i forhold til Fremskrittspartiet og Fremskrittspartiets politikk på det grunnlaget. Jeg er også litt skuffet fordi representanten Sandal ikke benytter anledningen til å gå inn i den debatten jeg virkelig utfordret Stortinget på nå, og som jeg tror Stortinget blir nødt til å ta i årene som kommer. Når vi nå er sånn midtveis i perioden, og langt unna neste valg, kunne vi kanskje bruke en trontaledebatt til å dra opp noen vyer for hvordan vi vil at samfunnet skal utvikle seg, ikke bare når det gjelder materielle standarder, men også når det gjelder livskvalitet.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Jeg er glad for denne anledningen til å slå fast at Kristelig Folkeparti som utgangspunkt for sine vurderinger av Midtøsten-konflikten selvfølgelig legger folkeretten til grunn. Det gjelder også i det konkrete spørsmålet som representanten Lund Bergo nå tar utgangspunkt i, nemlig håndteringen av fangespørsmålet på begge sider av denne konflikten. Vi mener at som et ledd i den prosessen som man nå forhåpentligvis har foran seg, må det skje en frigivelse av fanger, og Israel må, som andre parter i denne konflikten, respektere de prinsipper og de menneskerettigheter som de er forpliktet på gjennom sin deltakelse i det internasjonale samfunn og sin tilslutning til menneskerettighetsbestemmelsene, som vi også fra norsk side kjemper for.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
La meg først si at jeg er glad for at en framtidens mann i Senterpartiet som Slagsvold Vedum nå trekker tilbake den dødsattesten som tidligere senterpartipolitikere utskrev her i sommer. Jeg håper at vi dermed kan diskutere på det grunnlaget. Dernest vil jeg si at denne regjeringen gjennomfører mye god politikk. Den politikken støtter Kristelig Folkeparti her i Stortinget ved å stemme for bl.a. økte bevilgninger til kommunesektoren. Men denne regjeringen er jo preget av at det er en sentrum–ytre venstre-regjering, hvor SV skal ha sin hånd på rattet. Senterpartiet må derfor svelge kuttet i kontantstøtten. Senterpartiet har måttet svelge også på andre områder i familiepolitikken, f.eks. i forbindelse med at statsministeren hadde en erklæring om ny felles ekteskapslov, som jeg vet er meget kontroversielt innad i Senterpartiet. Så det er et blandet bilde. Kristelig Folkepartis erfaring så langt er at vi får mest gjennomslag i et samarbeid i sentrum eller sentrum–høyre, men det er selvfølgelig ingen eviggyldig sannhet. Det viktigste er at vi faktisk får gjennomslag for den politikken vi står for.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Representanten Sandal bør ta utgangspunkt i at det i opposisjonen på Stortinget er ulike partier som har ulike politiske agendaer, og som er her for å fremme sin politikk og for å drive opposisjonspolitikk mot den sittende regjering. Vi har et langt stykke fram til valget i 2009. Vi har en flertallsregjering som for alle praktiske formål i hvert fall sier den har tenkt å sitte ut perioden. Jeg mener derfor det er et forkjært tidspunkt å forlange at det nå skal være et slags akutt behov for å etablere et alternativ til den sittende regjering. Jeg kan forsikre representanten Sandal om at det kommer det til å være gitt klar beskjed om før vi går til valget i 2009. Når det gjelder bikkjeslagsmål mellom partier, synes jeg at Arbeiderpartiet og representanten Sandal bør fare litt stillere i dørene. For er det noe som har preget denne regjeringens to første år, er det jo et offentlig bikkjeslagsmål mellom regjeringspartiene som de egentlig burde tatt på kammerset.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Noe av mitt poeng var å understreke at vi trenger noe å leve av. Vi trenger altså de materielle godene som Arbeiderpartiet er veldig god til å snakke om, og veldig god til å kjempe for, og også god til å gjennomføre. Men hele poenget mitt – og der skyter Klungland helt på siden av mål – det var jo at vi trenger mer enn det: Vi trenger noe å leve for. Vi som politikere må evne å se at livskvalitet er det materielle, men det er også mer enn det materielle. Det er den debatten jeg hadde ønsket at Arbeiderpartiet våget å gå inn i, slik Kolbergs utspill tydet på. Replikkordskiftet etter dette innlegget tyder på at det er et stykke vei å gå, men jeg ser fram til den dagen da finansministeren, enten vedkommende heter Kristin Halvorsen eller hva det måtte være, holder en finanstale her i salen hvor indikatorene er noe mer enn disse materielle størrelsene på om vi fører en vellykket politikk, om vi er et land som går i riktig retning.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Jeg vil først av alt gratulere Senterpartiets nye parlamentariske leder med hans nye verv og ønske velkommen til samarbeid her i Stortinget. For det andre vil jeg si at det er gledelig at det i denne debatten synes å være et gjennomgående tema hvordan sentrum i norsk politikk skal markere seg framover. Vi har fått avklart at den dødsattesten for sentrumsalternativet som enkelte senterpartifolk utskrev i sommer, nå er trukket tilbake. Senterpartiets parlamentariske leder snakker også om sentrumspolitikk og om den rød-grønne regjeringen som sentrum–venstre-alternativet. Og det har han for så vidt rett i. Problemet er bare at tyngdepunktet ikke ligger i sentrum, men til venstre – langt til venstre – for sentrum i denne regjeringen. Men la det gå! Kristelig Folkeparti forsøker å styre etter Lahnstein-doktrinen, om at et sentrumsparti skal kunne samarbeide både til høyre og til venstre. Hva er Senterpartiets parlamentariske leders visjoner for Senterpartiets rolle i sentrum av norsk politikk framover?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
La meg først si at Kristelig Folkeparti er glad for og støtter det at vi nå ser ut til å få et norsk-svensk bidrag til en fredsstyrke i Sudan. Det er veldig bra at vi har kommet så langt i avklaringene. I august gikk Etiopias myndigheter til et meget uvanlig og dramatisk skritt: De utviste seks av ni diplomater ved Norges ambassade i Addis Abeba. Det har dessverre svekket Norges muligheter til innflytelse på Afrikas Horn, et viktig område både når det gjelder konfliktløsning og fattigdomsbekjempelse. UD varslet om betydelige kutt i Norges bistand til Etiopia på grunn av den reduserte bemanning ved ambassaden. Etter det jeg har fått opplyst, går størstedelen av vår bistand gjennom frivillige organisasjoner, Verdensbanken og FN, men det er også en del stat til stat-bistand. Mitt spørsmål til utenriksministeren er: Hva gjør Norge for å hindre at den utsatte sivilbefolkningen i Etiopia blir rammet på grunn av den diplomatiske krisen som har oppstått, og hvilke andre kanaler enn den norske ambassaden vil Norge formidle sin bistand gjennom? Kan utenriksministeren bekrefte at man har funnet slike alternative kanaler for å hjelpe dem som trenger hjelp?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
Mediene har i det siste vært preget av nye rykter og historier om korrupsjon i et av våre flotte industrilokomotiv hvor staten er en dominerende eller stor eier. Vi vet at for en del måneder siden innrømmet Statoil betydelig korrupsjon og betalte svimlende milliardbeløp i et forlik, hvor de også måtte innrømme den korrupsjonen. Og det er bare noen dager siden vi fikk nyheten om at det også delvis statseide flyselskapet SAS er dømt for industrispionasje mot en mindre, privat konkurrent. Det synes å være et spor av at viljen til å tøye grenser over til det ulovlige preger altfor mange av de selskaper som staten er en eier i. Eierskapsmeldingen gav lite oppmerksomhet til dette fenomenet. Mitt spørsmål til statsministeren er: Vil statsministeren, med kraft, ta initiativ overfor disse selskaper til å rydde opp, og også i hele statens tilnærming til sitt eierskap med tanke på at dette ikke bør skje? Det bør heller være motsatt i selskaper hvor staten er eier.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
Siv Jensen brukte mer tid på Venstre enn på klimaspørsmål i sitt innlegg i trontaledebatten. Jeg vet ikke om jeg skal være beæret på vegne av Venstre, eller om jeg skal være lei meg på vegne av miljø og klima. Jeg har lyst til i det minste å få opplyse Stortinget om at i løpet av de siste ti år har Venstre deltatt i regjeringer som har erstattet arbeiderpartiregjeringer, i ikke-sosialistiske regjeringer – i seks og et halvt av ti år. For velgerne er nok det viktigere enn noen besvergelser fra representanten Siv Jensen. Venstre vil også bidra til at landet får en ny regjering – så langt vi kan – etter valget i 2009. Men poenget med å bytte regjering er jo nettopp å bytte til en regjering som fører en politikk i en riktig retning: bedre klimapolitikk, for det trenger vi for å løse de store klimautfordringene, få til et flerkulturelt samfunn som er velfungerende og ønsket og samtidig i stand til å ta opp i seg økt arbeidsinnvandring, og føre en økonomisk politikk som fører til lavest mulig rente og ikke jager industriarbeidsplasser ut av landet. Derfor har Venstre sagt vi ikke kan sitte i noen regjering med eller støtte en regjering med Fremskrittspartiet.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
Jeg har alltid hatt et grunnleggende slagord i min partiledelse av Venstre på dette området, og det er at vettet er bra jevnt fordelt i Venstre. En må kunne foreta de fornuftige avveiningene selv lokalt ut fra lokale forhold. Jeg registrerte at også Myrlis partileder sa det samme i partilederdebatten. Tenk selv, sa han, til sine egne representanter, og det er jeg sikker på at de er i stand til. For meg er det viktig å skille klart mellom de kommuner som har parlamentarisme, og de kommuner som har formannskapsprinsippet, som har mye valgteknisk samarbeid for å få ulike brøker i fordelingen til å gå opp. Det er grunnleggende annerledes enn der hvor det foreligger forpliktende fireårige politiske avtaler. Derfor har jeg også gitt uttrykk for at situasjonen i Oslo og i Bergen – hvor Venstre har gjort det klart på lokalt plan det samme som det jeg har gjort klart på nasjonalt plan – er annerledes, fordi en der har en byregjering, en har forpliktende parlamentarisme og en binder hverandre opp i et regjeringssamarbeid som gjør at man også hefter for hverandres politikk. Det er den store forskjellen.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
Det er ganske fascinerende å oppleve at jeg etter de mange årene jeg har tilbrakt i denne salen og de mange gangene jeg har stått på denne talerstolen, skal bli kalt for sosialist. Det er nok ikke så mange utover dem med de retoriske øvelser som nå øves inn i Fremskrittspartiet, tror jeg, som syns noe særlig om det. Det er iallfall ikke korrekt. Samtidig aksepterer jeg heller ikke å bli tillagt å være på en høyreside i norsk politikk, for sentrum er en naturlig størrelse. Det har det alltid vist, og der er både jeg og Venstre. Så kan jeg forsikre om at Venstre kommer til å stå fast på sine standpunkter når det gjelder den viktige felles borgerlige plattformen som er knyttet til begrenset statlig eierskap, ting som er bra for næringslivet osv. Vårt politiske samarbeid i denne salen kommer til å være avgrenset til sentrum og høyre. Det sier Venstres landsmøte, og det har Venstre pålagt meg å styre partiet etter.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
For det første må jeg si at jeg stiller meg undrende til utgangspunktet for denne replikken. Jeg har ikke forhåndsdømt Hydro på noe vis. Jeg har registrert at det nok en gang har kommet en skadelig debatt om at det kan ha skjedd noe som er ulovlig. Vi vet at det har skjedd noe meget ulovlig fra Statoils hånd, som de har innrømt, som de har måttet betale milliarder for å komme seg ut av, og vi vet at det foreligger en dom når det gjelder SAS. Det vil jeg tro at SV burde ta mer alvorlig, at delvis statlig eide selskaper bryter loven, eller kanskje har brutt loven. Så vil jeg også understreke at jeg var næringsminister og forvaltet statens eierskap i mange år i Hydro, også på det tidspunktet hvor Saga ble oppkjøpt. Jeg var veldig glad i det selskapet, fordi det betydde så mye for Norge. Derfor er jeg svært lei meg for at denne debatten kommer rundt dette selskapet, og også for den usikkerhet om disse selskapene som bl.a. replikanten har bidratt til ved å svekke autoriteten til lederen for Hydro og på annet vis snakke ned disse selskapenes kommersielle hensyn. Jeg mener vi trenger disse store selskapene, og jeg er for et statlig eierskap som sikrer at selskapenes hovedkontor blir i Norge.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
I dag består sentrum i norsk politikk av to partier som er i opposisjon til den rød-grønne regjering. Det er, etter mitt skjønn, Kristelig Folkeparti og Venstre. Både Kristelig Folkeparti og Venstre har vist i denne sal og i denne debatt så langt at de framstår som en selvstendig kraft, og vil bidra til en sentrum–høyre-regjering hvis velgerne gir mulighet til det etter valget. Men når man tar på seg den ærefulle oppgave det er å kalle seg sentrum i politikken og et sentrumsparti, er man også noe mer nyansert med hensyn til å svart-hvitt – tegne norsk politikk. Jeg mener norsk politikk ikke består av to blokker, hvor den ene er snill, og den andre er slem. Jeg innrømmer at den regjeringen som Rune J. Skjælaaen støtter, gjør mye bra også når det gjelder sentrumspolitikk. Men det er definitivt mye jeg savner, ikke minst innenfor det som handler om verdiskaping, om det å gjøre det lettere for de små i næringslivet, og andre sider ved den økonomiske politikk, hvor sentrum står for noe annet enn det Senterpartiet bidrar til i dag. Men jeg tror det er håp for Senterpartiet.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Lars Sponheim (Venstre), 2007-10-04:
Jeg vil gjerne bidra til en god tone med Senterpartiet i denne debatten – og i framtidige debatter – så jeg vil ikke være veldig hard når det gjelder dette. Jeg vil allikevel gi uttrykk for at noe historisk brudd i samarbeidet mellom sentrum og høyre i forrige periode var det vel ikke. Jeg tror at i den tiden representanten og jeg har levd og kanskje har fulgt med på politikk, har vel Senterpartiet vært oftere i en sentrum–høyre-regjering enn det Venstre har vært. Jeg vil si at det heller ikke på de tidspunktene var noe historisk brudd. Jeg håper at Senterpartiet vil finne hjem til sentrum, et sentrum basert på en ideologi hvor samfunnet skal bygges nedenfra, hvor det er enkeltmennesker som er det sentrale, og ikke basert på systemer som skal bygges, noe som har vært sosialdemokratiets tradisjonelle profil. Senterpartiet vil være velkommen hjem igjen.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-10-04:
Trontalen bærer preg av at Regjeringen ønsker å videreføre sin politikk på nesten samtlige områder. Det er en politikk som medfører at vi har et enormt forfall i offentlig sektor. Det siste vi har hørt nå, er at universitetene våre har et enormt forfall. Et etterslep på over 7 milliarder kr fører til at universitetene våre nesten står i fare for å ramle sammen. Det andre er infrastrukturen vår, som forfaller med nærmere 1 milliard kr hvert eneste år. I dag registrerer vi at utbyggingsdirektør Aksnes i Vegvesenet sier at neste år, altså i 2008, må man påregne mindre penger til å bygge og vedlikeholde veger i Norge, på grunn av kostnadsnivået. Det er for lite konkurranse, og det er rett og slett for lite attraktivt å komme til Norge og gi anbud på å bygge norsk infrastruktur. Sannsynligvis er det fordi vi bare lapper på infrastrukturen vår. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hva vil Regjeringen gjøre nå for at store utenlandske entreprenører kommer og bygger norsk infrastruktur i store korridorer og bruker prosjektfinansiering?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-10-04:
En gang for lenge siden var Senterpartiet et borgerlig parti, men har etter hvert klarere og klarere havnet sammen med sosialistene. Parlamentarisk leder i Senterpartiet, Lars Peder Brekk, og jeg er fra Trøndelag. Jeg hører jo at Brekk sier at Senterpartiet i Regjeringen og i Stortinget skal være en garantist for en omfattende satsing på infrastruktur. Jeg skal prøve å være ganske konkret i mitt spørsmål, fordi denne regjeringen hver eneste dag prøver å klargjøre at de har et historisk løft når det gjelder samferdsel: Hvor har det betydelige, historiske løftet kommet når det gjelder infrastruktur i Nord- og Sør-Trøndelag? Har det blitt en omfattende innsats på veiene i Nord- og Sør-Trøndelag? Eller har det blitt en omfattende innsats på jernbanen i Nord- og Sør-Trøndelag? Kan Senterpartiets parlamentariske leder, Brekk, svare konkret på det?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-10-04:
Mitt svar til representanten Brørby er: Hvorfor er det slik at Arbeiderpartiet sprer den type usannheter? Hvorfor er det ikke slik at Arbeiderpartiet fokuserer på at da de gikk inn i regjering, var de faktisk i den første regjeringen som gav de største lettelsene til de rike i dette landet? Det første den gjorde, var å gi enorme skattelettelser til sine egne statsråder, som tjener en million i året. Så det er jo ikke riktig det som påstås av representanten her. Det Fremskrittspartiet imidlertid gjør, er at vi ser på helheten. For folk med lavere og midlere inntekter i Norge er det jo den skatte- og avgiftspolitikken som drives av den sittende regjering, som skaper forskjeller. Jeg har bare denne uken hatt fire telefoner fra fire pensjonistektepar som har flyttet til Sverige. Deres påstand om årsaken til at de flytter til Sverige, er at de ikke greier skatte- og avgiftstrykket fra den sittende regjeringen lenger. Derfor velger de å flytte til Sverige. Med vår politikk ville man hatt skattelettelser i bunnen. Vi gav faktisk større skattelettelser til dem med lavere og midlere inntekter i vårt alternative statsbudsjett både i 2006 og i 2007 enn det Regjeringen har prestert. Så jeg tror nok at Arbeiderpartiets representanter må se bedre i egne kort før de sprer usannheter om Fremskrittspartiets politikk.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-10-04:
Fremskrittspartiet mener alltid alvor med sine forslag, for de er meget seriøst og godt gjennomarbeidet. Når det gjelder landbruket, unnlater selvfølgelig representanten Ryan å nevne den andre siden av vår landbrukspolitikk – at vi gjør noe med konsesjonslovgivningen, bo- og driveplikten og odelsloven, at vi slipper næringen litt løs i forhold til muligheten til å skape nisjeområder og til å være litt mer kreativ i forhold til samdrift osv. Det er også slik at vi er ærlige på at det med vår politikk sannsynligvis ville bli mindre antall bruk. Men det bør ikke være noen overraskelse for representanten Ryan, for under den sittende regjering fjernes det mange bruk hver eneste dag. Antall bruk er redusert fra 60 000 til nærmere 40 000, uten at Fremskrittspartiet har vært representert i regjeringen på noen som helst måte. Så det kan ikke være noen skremselspropaganda for noen. Det siste jeg så, var at melkebønder i Norge eksporterer melk til Tyskland med betydelig fortjeneste. Jeg håper på en sterkere utvikling i så måte.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
I 2005 ble Fremskrittspartiet det største opposisjonspartiet på Stortinget etter stortingsvalget. Representanten Siv Jensen ble etter hvert partiets formann og har gjentatte ganger i den egenskap tatt til orde for samtaler mellom partiene på borgerlig side, med sikte på å avklare et borgerlig regjeringsalternativ til dagens regjering. I de siste dager har dette tema vært til dels mye debattert, ikke akkurat i stortingssalen, men i diverse studioer og medier. Det kunne ha vært interessant også her i Stortinget å høre hvordan representanten Jensen i dag ser på resultatet av dialogen så langt, og hva slags regjeringskonstellasjon på borgerlig side representanten Jensen i dag kan se for seg.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Jeg må få lov å si at jeg egentlig hørte med ganske stor undring på dette innlegget fra representanten Erna Solberg. Et øyeblikk lurte jeg på om vi bor i samme land. Maken til negativ tilnærming til og svartmaling av så godt som alle utviklingsområder i samfunnet er det ganske sjelden vi hører. Da er det jo godt å kunne få lov å bruke en replikk i en replikkveksling til å utfordre representanten Erna Solberg: Ser Høyre og spesielt representanten Solberg et eneste område i samfunnet vårt hvor det faktisk går bra, hvor det faktisk fungerer godt under den rød-grønne regjering? I et timinutters innlegg var det ikke et snev av slike antydninger å høre.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Jeg tror alle partiene – i hvert fall alle som har hatt muligheten til en gang å være i regjering, slik representanten Brendes parti har vært – erkjenner at selv i et rikt land som Norge er det en krevende oppgave å bekjempe og utrydde fattigdom. Det er en meget krevende oppgave. Derfor må vi også gå løs på den med krum hals. Den sittende regjering har gjort en betydelig innsats for å redusere fattigdom i vårt samfunn, ikke minst når det gjelder kampen mot arbeidsledighet, og kampen for å integrere de som er utstøtt av arbeidslivet, som kanskje er de viktigste tiltakene for å få folk ut av fattigdom. Det er også lagt fram en handlingsplan mot fattigdom i forbindelse med statsbudsjettet for inneværende år. Så Regjeringen har på en rekke områder iverksatt tiltak for å møte den utfordringen det er i samfunnet at selv et rikt land som Norge dessverre har folk som er fattige.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
For det første vil jeg si at jeg er enig i at veldig mye av framtidens utfordringer skal finne løsninger gjennom ny kunnskap. Da er også forskningsinnsats utrolig viktig. Derimot er jeg veldig uenig med opposisjonspartiene når de har brukt store deler av 2007 til å fortelle det norske folk og mange andre at vi i Norge kutter i forskning. For inneværende år var det en økning i bevilgningene til forskning på 900 mill. kr, altså nesten 1 milliard. Det er veldig godt gjort å framstille det som kutt i forskning. Regjeringens ambisjoner når det gjelder målene for forskningsinnsatsen, står ved lag. Det vil også komme til uttykk gjennom de framtidige budsjetter.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Ikke minst i lys av det som ikke bare den norske politiske debatten er blitt preget av, nemlig klimautfordringene, men ut fra de store globale utfordringene vi har gjennom den stigende temperaturen på kloden, tror jeg alle veldig lett kan komme til den erkjennelsen at det er én ting som i hvert fall ikke er mulig, nemlig bare å fortsette som før. Ved å fortsette som før på område etter område vil vi forverre den situasjonen som kloden allerede er kommet i. Det betyr at vi er nødt til å gjøre ting annerledes. Det er gjennom internasjonale og nasjonale tiltak – ikke minst for å redusere utslippet av klimagasser – at vi kan bidra til å snu utviklingen og kanskje på den måten også redde kloden fra en temperaturøkning som vil være helt ute av kontroll, hvis den blir for stor. Jeg deler helt og fullt Martin Kolbergs oppfatning av at vi på mange områder må gjøre ting annerledes – ellers er vi sjanseløse, spesielt med hensyn til klimautfordringene.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Det var interessant å høre representanten Jensens angrep på Venstre i sitt innlegg – den framtidige samarbeidspartner. Vi vet jo at Siv Jensen har ønsket seg inn i regjering. Hun har sagt at Fremskrittspartiet skal inn i regjering etter neste valg dersom det blir et borgerlig flertall. De kan ikke tenke seg å støtte en regjering dersom de ikke deltar i den sjøl. Så har vi fått tilbakemeldinger bl.a. fra Venstre og Kristelig Folkeparti, som sier at det er helt uaktuelt. Nå ser vi at det er full krig på borgerlig side. Er det ikke slik at representanten Jensen nå må innrømme at et borgerlig regjeringsalternativ etter neste valg er urealistisk, og at vi herved kan erklære det som dødt?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
For det første er jeg glad for at Fremskrittspartiet er opptatt av fattigdom. Det syns jeg er flott. Jeg vil bare understreke det som statsministeren sa i sitt innlegg om at det gjøres ting med hensyn til fattigdommen, men man når aldri helt fram slik at man kan si at fattigdommen er avskaffet hundre prosent i Norge. Det viktigste grepet som er gjort, er at vi har fått mange mennesker i arbeid. Mange i arbeid gjør at folk kommer ut av fattigdomssituasjonen; de får inntekt hver eneste måned. Så er det en del grupper som vi fortsatt ikke har fått i arbeid, men det jobbes det hardt for. Det handler også om at vi skal ha én dør. Mange av dem som opplever fattigdom i dag, sliter med å springe fra kontor til kontor når de skal ha hjelp. Vi tror vi skal få NAV-reformen på plass, og at den vil fungere godt i løpet av året som kommer. Da vil det bli langt lettere å få den hjelpen man trenger. Men jeg er enig med representanten Leirstein i at vi skal fokusere på dette, og det står fortsatt en del igjen før vi har kommet i mål.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Ryktene om SVs død er betydelig overdrevet. Jeg har lyst å svare til representanten Engeset at vi tidligere har ligget på 5 og 6 pst. oppslutning og kommet sterkt tilbake. Det vil vi nok gjøre igjen. Da jeg begynte i politikken i 1997 og kom inn i sentralstyret, var vi også på 6 pst., så jeg tror vi har gode muligheter til å få en oppgang igjen. Når det gjelder det indre livet i Regjeringa, skal jeg ikke referere så mye fra det, men det er ikke slik at SV blir valset over. Jeg mener vi har en statsminister som hele tida søker å finne kompromisser mellom de tre partiene. Jeg sitter ikke sjøl i Regjeringa, men deltar på en del av møtene, og det er en grunnleggende holdning at vi skal finne løsninger som er bra for alle tre partiene. Det er klart det er harde diskusjoner noen ganger om hva som er den beste løsninga, men ingen partier blir valset over i Regjeringa. Vi har konstruktive debatter i de møtene.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
For det første kommer det en rekke tiltak i forhold til ny fornybar energi. Det er lagt fram en plan for det, og det kommer en god del tiltak på det området. Når det gjelder oljeleting i nord, er det et kompromiss som vi har inngått ved at vi i dag leter i de områdene som er minst sårbare, mens de mest sårbare områdene er holdt utenfor. I forhold til gasskraftverk er vi den regjeringa som faktisk setter i gang rensing på alvor – det er ikke bare snakk om at man må ha miljøtiltak, vi gjør noe med det. Det ble i budsjettet i fjor bevilget store summer, og det blir i budsjettet i år bevilget store summer, til rensing av CO2. Jeg mener at dette er den første regjeringa som har gått fra ord til handling i miljøpolitikken. Men jeg er enig med representanten Ropstad i at det står mye igjen, og det skal vi ta tak i. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg, må vi bli flinkere til å vise politisk mot i en slik vanskelig sak, og da ønsker vi Kristelig Folkeparti hjertelig velkommen med på laget.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Jeg har lyst til å stille representanten Sandberg et spørsmål om landbruket. Representanten Sandberg og jeg kommer fra samme fylke, et fylke som er avhengig av landbruk. Vi vet at Fremskrittspartiet i flere budsjettbehandlinger har foreslått å halvere landbruksstøtten. Ut fra mitt kjennskap til norsk landbruk ville det være dramatisk. Noen gårder i de mest gunstige områdene, på Jæren og rundt Mjøsa, kanskje, ville nok klare det, men i Nord-Norge og i store deler av Trøndelag og Vestlandet ville det bli dramatisk. Det ville bety at gårdbrukere som i dag sliter med økonomien – til tross for at de fikk et bra oppgjør i år, er det tøft for mange gårdbrukere – ville bli nødt til å legge ned. Det ville være dramatisk for bøndene det gjelder, men også for norsk matproduksjon og det å bevare kulturlandskapet. Mitt spørsmål er: Er dette et seriøst forslag? Mener representanten Sandberg og Fremskrittspartiet at vi skal halvere landbruksstøtten til norske bønder?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Representanten Carl I. Hagen er opptatt av eldrepolitikk, og det er bra – det at vi skal ha nok hender til å ta vare på gamle og sjuke framover. Det er jeg helt enig i, det er en kjempeutfordring, ikke minst fordi antallet eldre vil øke betraktelig framover. Heldigvis lever vi lenger, på grunn av medisiner og andre ting. Men så vet vi samtidig at Fremskrittspartiet har sagt at de vil fjerne den offentlige støtte til barnehagene, og at foreldrene heller skal få de pengene sjøl og bestemme over dem. Ser ikke representanten Carl I. Hagen et problem i at mange da kan velge å bli hjemme med ungene sine i stedet for å benytte seg av en barnehageplass, og at vi derfor ikke får de hendene som så nødvendig trengs i eldreomsorgen? Det gjelder både menn og kvinner, men først og fremst kvinner, som da kan velge å bli hjemme med ungene i stedet for å bruke barnehageplass. Ved å bruke barnehage kan de komme seg ut i yrkeslivet og gjøre en viktig jobb for samfunnet.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-10-04:
Ethvert regjeringssamarbeid må handle om hva slags politikk en skal føre. På veldig mange områder står Fremskrittspartiets politikk milevis fra Kristelig Folkepartis. I Fremskrittspartiets budsjettforslag for 2007 foreslo de dramatiske kutt i bistanden til verdens fattige land. De foreslo kutt i overføringer til landbruk i en størrelsesorden som ville ha radert ut norsk landbruk i store deler av landet. Og Fremskrittspartiet foreslo kutt i alkoholprisene, som ville ført til langt større alkoholskader enn det vi ser i dag. Jeg skal ikke spørre om begrunnelsen for denne politikken, for det vil vi få stor anledning til å diskutere, men jeg vil spørre: Mener Fremskrittspartiet at deres syn i akkurat disse sakene skal være en del av et eventuelt tenkt framtidig politisk samarbeid i en regjering der Fremskrittspartiet er representert?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Jeg vil utfordre Siv Jensen på eierskap til norske naturressurser. Etter at dommen i den såkalte hjemfallssaken falt i EFTA-domstolen i sommer, uttalte representanten Jensen til Dagsavisen 28. juni i år at hun og Fremskrittspartiet ville vurdere statlige oppkjøp av private vannkraftverk for å sikre nasjonal kontroll. Etter den tid har Regjeringen lagt fram en ny og forbedret hjemfallsmodell som nettopp bidrar til nasjonal kontroll og til å hindre at private og utenlandske investorer kjøper opp norske vannkraftverk. Mitt spørsmål til representanten Jensen er: Kan vi forvente oppslutning fra Fremskrittspartiet om Regjeringens løsning, som sikrer vannkraftverkene i offentlig eie gjennom en forbedret hjemfallsordning? Eller vil Fremskrittspartiet fortsatt stå på sitt program, der de vil avvikle hjemfallsretten og legge landet og norske energiverk åpent for oppkjøp fra private og utenlandske storselskaper?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Jeg har merket meg at representanter for Høyre på samme måte som representanter for andre opposisjonspartier har tatt til orde for et klimaforlik i Stortinget. Senterpartiet er positiv til det. Det er en god tradisjon i Stortinget for å søke å finne løsninger som samler bredt i store saker som krever langsiktig stabilitet. Hvordan vi kan håndtere klimautfordringene, er definitivt et slikt spørsmål. Jeg er glad for Høyres engasjement for fornybar energi, og det er et engasjement som regjeringspartiene deler. Olje- og energiministeren har jo allerede også signalisert behovet for å legge til rette for bedre støtteordninger. Samtidig vil jeg minne om at Høyre i den forrige regjeringen sørget for bygging av et sterkt forurensende gasskraftverk på Melkøya/Snøhvit. Det er innsatsen til dagens regjering som har gjort at vi nå eksempelvis kan få på plass CO2-håndtering på Mongstad. Mitt spørsmål til representanten Solberg er: Vil Høyre, som en del av et bredt klimaforlik, bidra til at alle nye gasskraftverk i Norge bygges med CO2-håndtering?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Representanten Sandberg fokuserer på om Senterpartiet er et borgerlig eller et sosialistisk parti. Jeg har lyst til å understreke at Senterpartiet er et sentrumsparti. Vi har gjennom historien samarbeidet både til venstre og til høyre for oss, og vi er særdeles godt fornøyd med det samarbeidet vi har i dag, for gjennom det samarbeidet utvikler vi god sentrumspolitikk. Denne regjeringen har gjennom sin politikk hatt et historisk løft når det gjelder samferdsel, og vi er den første regjeringen som har greid å imøtekomme Nasjonal transportplan. Gjennom de løsninger som Fremskrittspartiet har bidratt til i tidligere samarbeidskonstellasjoner, har ikke partiet fått gjennomført like mye som denne regjeringen har gjort med en samferdselsminister fra Senterpartiet. Når det gjelder Nord-Trøndelag, har jeg bare lyst til å nevne at vi er inne i en fireårsperiode. Vi har allerede satt viktige ting på dagsordenen. Vi har bidratt til at Meråkerbanen blir satset på, og vi har satset på jernbane for bl.a. å sikre aktiviteten ved Norske Skogs anlegg på Levanger.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Det er overraskende at representanten Torbjørn Hansen tar opp denne saken. Vi vet jo at det også i partiet Høyre er særdeles ulike holdninger til hvordan en skal løse skatteproblematikken for rederinæringen. Alle vet at det i en koalisjonsregjering må fattes vedtak basert på kompromisser, for de tre partiene har åpenbart ulikt utgangspunkt og ulik politikk. Rederiskattesaken er en slik sak. Den endelige løsningen er basert på disse tre hovedelementene: En ny konkurransedyktig skatteordning for rederiselskapene, en avvikling av skattekredittordningen der en del skal innbetales og en del skal settes av til miljøfond i selskapene, og til slutt den nye maritime strategien som innebærer satsing på forskning, og også satsing på nærskipsfart. Dette er et kompromiss som Senterpartiet i regjering har stilt seg bak.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Også jeg er særdeles glad for at vi fokuserer på sentrumspolitikk og sentrumsverdier, og for at vi identifiserer felles verdier sentrumspartiene imellom, selv om vi i de siste årene har hatt ulike veivalg. Som jeg sa i innlegget mitt, valgte vi for to år siden å gå inn i et samarbeid til venstre for oss ut fra den vurderingen at det var klinkende klart at det var der vi hadde muligheter til å oppnå resultater. Jeg oppfatter det slik at de siste ukers hendelser med klargjøring fra Venstre og representanten Sponheim, og også klargjøring fra Høybråten, av hvor de ønsker å gå, innebærer at de innser at en ikke får mer sentrumspolitikk i samarbeid med Fremskrittspartiet og Høyre. Mer sentrumspolitikk får en antakelig gjennom å samarbeide til venstre, med Arbeiderpartiet, og kanskje SV, slik vi har valgt å gjøre. Vi er opptatt av å jobbe videre, og vi føler oss vel i dette samarbeidet. Vi føler at vi oppnår betydelige resultater innenfor kommuneøkonomi, innenfor kultur og frivillighet, som også Kristelig Folkeparti er særdeles opptatt av, og ikke minst innenfor samferdsel og infrastruktur.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Jeg registrerer at Høyre i sine kommentarer til trontalen uttaler at den er visjonsløs, og at Regjeringen ikke handler. Jeg tror at velgerne ser hvem som handler og leverer resultater, og hvem som sitter på sidelinjen og kommenterer. Regjeringen handler hver dag. Vi leverer resultater i tråd med Soria Moria-erklæringen. I mitt innlegg gjorde jeg oppmerksom på at vi leverer resultater innenfor kommuneøkonomi, infrastruktur, kultur, frivillighet osv. Vi styrker tjenestetilbudet i kommunene. Kommunene har de to siste årene fått mer enn 20 milliarder kr mer å rutte med. Vi bruker flere milliarder kroner mer til utbygging av veger og jernbane her i landet enn Høyre selv gjorde da de satt med makten. Vi skal ta igjen etterslepet fra høyreregjeringen i forrige periode, og Senterpartiet vil øke bevilgningene ytterligere i neste transportplanperiode. Mitt spørsmål til representanten Brende er: Kan vi forvente støtte fra Høyre til fortsatt økt satsing på bygging av veger i neste periode, eller kan vi forvente at Høyre legger seg på samme lave nivå som i forrige stortingsperiode – da man var langt unna å oppfylle Nasjonal transportplan?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Jeg la merke til at representanten Carl I. Hagen ikke ville orientere om hvilke råd han gir sine medrepresentanter i Fremskrittspartiets stortingsgruppe, og det har jeg for så vidt forståelse for. Men da må jeg prøve å reformulere spørsmålet, og da har jeg lyst til å si: Hva mener representanten Carl I. Hagen om de menneskeskapte klimaendringene vi nå ser? Man kunne også si det slik: Er Carl I. Hagen enig i at vi ser klimaendringer som er menneskeskapte?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-10-04:
Representanten Ingebrigt S. Sørfonn nevner i sitt innlegg at landbruksorganisasjonene ikke er fornøyd med den landbrukspolitikken som den nåværende regjeringen fører. Det er i hvert fall sånn jeg oppfatter innlegget. Et av spørsmålene jeg da har lyst til å stille representanten Sørfonn, er om han i litt større grad kan klargjøre hva Kristelig Folkeparti ønsker med norsk landbrukspolitikk. Og ikke minst: Hva gjorde Kristelig Folkeparti da de satt i regjering i forrige periode? Jeg har bare lyst til å påpeke at denne regjeringen har gått langt utover den inntektsøkningen som den forrige regjeringen greide å få til, og vi har også gjeninnført skogpolitikken. Jeg vil spørre om Ingebrigt S. Sørfonn ser at det har skjedd positive endringer, at vi er på vei til å skape et bedre grunnlag for en framtidig, god landbrukspolitikk.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Barnefattigdommen er den aller verste form for fattigdom vi har i Norge, at barn ikke kan delta i fritidsaktiviteter, gå på ski sammen med de andre barna, gå på fritidsklubben eller få muligheten til å gå i barnehage. Den rød-grønne regjeringen har 50 milliarder kr mer i løpet av fire år til å bruke på bl.a. barnehage, skole og kultur enn det Erna Solberg og hennes regjering hadde, fordi de prioriterte skattelette. Det å øke timetallet i skolen koster. Det å få billige barnehager koster. Det koster å ha flere lærere. Men det er verdt det, og det er viktig å prioritere det, fordi vi ønsker å redusere fattigdommen og gi alle sammen en real sjanse. Har Erna Solberg innsett at Høyre, med de kommunebudsjettene som hun i sin regjering la fram, ville ha ødelagt for den viktige jobben som denne regjeringen gjør for å satse på barn og unge og for å forebygge fattigdom?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Representanten Høybråten nemnde i innlegget sitt at Kristeleg Folkeparti vil vere med der tyngdepunktet i norsk politikk skal vere, og etter hans oppfatning er det i sentrum. Men vi høyrde lite eller ingenting om kva som skal vere innhaldet i dette alternativet. For tida ser vi at det er eit skarpt skilje mellom opposisjonspartia og regjeringspartia når det gjeld mandatfordeling i eit nytt storting. Meiningsmålingar så seint som i dag er ein illustrasjon på dette. Den politiske spenninga er openberr mellom dei noverande opposisjonspartia, og det er derfor behov for ei klargjering. Kristeleg Folkeparti har tradisjonelt markert klart andre standpunkt i viktige politiske spørsmål som økonomisk politikk, velferdspolitikk og bistandspolitikk enn kva Framstegspartiet har stått for. Spørsmålet mitt til representanten Høybråten blir derfor: Er det aktuelt for Kristeleg Folkeparti å sitje i regjering med Framstegspartiet dersom det blir fleirtal for opposisjonspartia ved valet i 2009?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2007-10-04:
Eg helsar velkomen den invitasjonen som for så vidt representanten Høybråten kom med, om debatt om alternativa i norsk politikk. Det trur eg faktisk er sunt for det levande demokratiet. Men det rår ei forvirring i vår tid. Tidlegare denne veka avviste Venstres leiar, Lars Sponheim, at hans parti skulle sitje i regjering med Framstegspartiet, og representanten Sponheim grunngav det reint politisk. Jan Tore Sanner hevda i NRK i dag tidleg at det går føre seg eit bikkjeslagsmål mellom opposisjonspartia. Og Siv Jensen harselerer med Venstre. Det gjorde ho seinast i debatten her i Stortinget i dag. Spørsmålet mitt til representanten Høybråten blir derfor: Er dette slagsmålet med på å byggje tillit på borgarleg side?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Representanten Høybråten la i sitt innlegg vekt på respekten for menneskeverd og kamp for en mer rettferdig verden. Det er bra. I Palestina sitter det 45 parlamentsmedlemmer i fengsel etter å ha blitt arrestert av israelske myndigheter. De sitter ikke aleine. Det sitter over 10 000 politiske fanger i israelske fengsler. Av dem er det 320 barn, og 800 har såkalt administrativ forvaring, uten rettssak, uten lov og uten dom. FNs generalforsamling har en rekke ganger bedt Israel om å forholde seg til internasjonal folkerett uten at landet har brydd seg. Menneskerettigheter er universelle og kan ikke rangeres etter religion eller folkeslag. Dette har med menneskesyn å gjøre. Mener representanten Høybråten at Israels neglisjering og tilsidesettelse av internasjonal folkerett er konstruktive bidrag for styrking av menneskeverd og en mer rettferdig verden?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-10-04:
Jeg synes representanten Molvær Grimstad hadde et godt innlegg, som viste et stort engasjement for utsatte og svake grupper som vi i SV deler. Vi er uenige om noen av virkemidlene, men jeg må si jeg setter pris på engasjementet, og det høres jo ut som om Molvær Grimstad er glad for å ha kommet ut av sitt tidligere partnerskap i den forrige regjeringen. Vi har mye av de samme målene, men vi er altså noe uenige om virkemidlene. Denne regjeringen har faktisk tatt 50 milliarder kr, som den forrige regjeringen ville bruke til skattelette, for å bruke nettopp på utsatte grupper, og ikke minst på kulturformål, som også Molvær Grimstad er opptatt av. Både engasjementet og synspunktene lover godt for framtiden, for jeg må jo spørre Molvær Grimstad om hun mener at sannsynligheten for å få gjennomslag for de ideene hun har, er større med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV enn med Fremskrittspartiet og Høyre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-10-04:
Sentrum er ikke dødt, og jeg er enig med representanten Høybråten i at tradisjonelle sentrumsverdier har sin berettigede plass i norsk politikk. Sentrum–periferi, frivillig sektor, motkultur og lokaldemokrati er like viktige saker i dag som tidligere. Jeg mener at dagens sentrum–venstre-regjering, med Senterpartiet, har ført mye god sentrumspolitikk. Eksempler på det er kommuneløftet på 20 milliarder kr, Kulturløftet, samferdsels- og distriktspolitikken, og at en har sikret lokalt og nasjonalt eierskap til fossekraften. Vi får til mye mellom sentrum og venstre. Kristelig Folkeparti jublet i 2003. Det var en følelse av seier. Politikken hadde blitt bedre. Lilletun uttalte det, fylkesledere jublet, og det var stor lettelse også i Kristelig Folkeparti når de samarbeidet mot venstre. Tror Høybråten at det hadde vært mulig å få gjennomslag for så mange gode sentrumssaker, som det historiske kommuneløftet som vi har fått til, som hjemfallssaken, som distriktspolitikken, som samferdsels- og landbrukspolitikken, hvis vi hadde gått til høyresiden og ikke til venstresiden i norsk politikk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-10-04:
Det er underlig å høre representanten Sponheim forelese i historie. Hvis man ser på alle de tre sentrumspartienes utgangspunkt – i motkulturene, i sentrum–periferi-konflikten, i troen på lokaldemokratiet istedenfor på statlig overstyre – har vi fortsatt ganske mye felles tankegods. Jeg tror heller ikke at Venstre definerte seg som ikke å være et sentrumsparti i forrige periode, da de valgte å foreta et historisk brudd med dette trepartisamarbeidet og å gå i regjering med Høyre. Det er tre sentrumspartier i Norge. Vi har nå valgt forskjellig veier. Jeg er helt overbevist om at vi vil få mer gjennomslag for god sentrumspolitikk ved å gå til venstre enn ved å gå til høyre. Det viser erfaringene fra forrige periode. Jeg tror at Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre sammen bør avslutte kampen om å definere hvem som er et sentrumsparti, og hvem som ikke er det. Vi har valgt forskjellige veier. Jeg er sikker på at veien til venstre vil føre til bedre politikk når det gjelder de tradisjonelle sentrumssakene og periferien.