Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-10:
Eg vil òg starta med å takka komiteen for å ha jobba godt med denne kompliserte saka, men vil leggja til at eg vil takka komitésekretæren spesielt, og òg resten av stortingssekretariatet, som har bistått oss på ein god måte i ei veldig komplisert sak. Dei siste månadene har Stortinget behandla fleire store saker, og veldig mange av dei har hamna i kommunal- og forvaltningskomiteen, deriblant innstrammingsforslaga som Erna Solberg og Sylvi Listhaug fremja for Stortinget tidlegare i vår, men òg Innst. 389 L – som har grunnlag i Prop. 91 L – og som eg er saksordførar for, der me føreslår å innføra eit nytt regelverk for å kunna pågripa og fengsla utlendingar som har levert openbert grunnlause asylsøknader. Fleirtalet i komiteen meiner det er viktig å få på plass ei slik innstramming for å sikra at utlendingen ikkje forsvinn før saka er avgjord av myndigheitene. Desse sakene vil bli behandla i hurtigprosedyren, og pågriping og fengsling er avgrensa oppover til 72 timar. Eg er glad for at den proposisjonen får brei støtte i salen. Så vil eg gå vidare til den andre proposisjonen. Det er viktig for oss å få på plass innstrammingar i innvandringspolitikken. I fjor haust hamna me i ein veldig krevjande situasjon då det kom mange asylsøkjarar, noko som sette både utlendingsforvaltninga, politiet, regjeringa, Stortinget og kommunane under stort press og gav oss ei utfordring. Eg og Framstegspartiet vil takka både kommunar, myndigheiter og frivillige for ein fantastisk innsats, som gjorde at me klarte å få innkvartert alle saman og gje dei ei verdig behandling. Etter erfaringane frå fjoråret meiner Framstegspartiet at innstrammingane som regjeringa fremja, er eit minimum av det me må ha for å ha kontroll over situasjonen. Talet på asylsøkjarar til Noreg er no relativt lågt. Me må heilt tilbake til 1990-talet for å finna så låge tal som i dei fem første månadene i år. Dette heng saman med signal som både Stortinget og regjeringa har sendt, og signala om ein streng innvandringspolitikk må fortsetja å koma òg etter denne debatten. Situasjonen i Europa er svært krevjande. Så langt har det kome over 206 000 migrantar over Middelhavet. Det er dobbelt så mange som til same tid i fjor. Til samanlikning kom det 216 000 migrantar i løpet av heile 2014, medan det i 2015 kom over ein million. Med dette bakteppet er det viktig at Noregs nasjonalforsamling i dag stemmer for flest moglege innstrammingar. Det er veldig tungt for oss å sjå medmenneske som druknar i Middelhavet i forsøk på å få seg ei betre framtid i Europa. Dei siste vekene har me gjennom media vorte vitne til fryktelege scener frå havet. Hittil i år har ufattelege 2 800 migrantar drukna i Middelhavet, og det er eit så stort tal at det er vanskeleg å skjøna omfanget. Situasjonen verkar uhaldbar. Tida er inne for, meiner me, som mange forskarar og professorar har teke til orde for, å innføra eit nytt system for personar på flukt. Framstegspartiet har lenge snakka om behovet for å fornya asylpolitikken på dette feltet, og me er glade for at asylforliket seier at 161 av 169 representantar sluttar seg til at regjeringa skal ta initiativ til å gjennomgå internasjonale konvensjonar i den hensikta å få eit betre system for menneske på flukt i framtida. Det er me veldig glade for, og me ser det som avgjerande nødvendig på sikt. Dei store linjene i innvandringspolitikken håper eg me får rikeleg anledning til å diskutera vidare framover. Eg håper at Stortinget i dag vedtek flest moglege innstrammingar som er nødvendige for landet vårt. Eg skulle gjerne sett at fleire parti hadde støtta regjeringa sine gode forslag til innstrammingar knytte til familiesameining, einslege mindreårige asylsøkjarar og permanent opphaldsløyve, at det hadde fått fleirtal under voteringa. Det handlar om Noregs framtid. Samtidig er det viktig for oss ikkje berre å dvela ved dei sakene som stortingsfleirtalet i desember ville vera strenge på, men som dei ikkje lenger er strenge på, men vera glade for at det blir gjort ei rekkje innstrammingar i dag. Me får i dag fleirtal for det strengaste regelverket Noreg nokosinne har hatt på dette feltet. Me får fleirtal for avvising på grensa til nordiske naboland i ein krisesituasjon. Me får fleirtal for innføring av 24-årskrav for familieetablering. Me får fleirtal for krav om sjølvforsørging for å få permanent opphaldsløyve, fleirtal for identitetsavklaring ved auka bruk av biometri, fleirtal for redusert klagefrist ved openbert grunnlause asylsøkjarar og fleirtal for heving av beviskravet ved vurdering av behovet for vern, for å nemna nokre av dei mange forslaga som Stortinget i dag gjev oss fleirtal for. Men Framstegspartiet er veldig tydelege på at me meiner det hadde vore nødvendig å få på plass endå fleire.