Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2002-12-12:
Ei berekraftig utvikling har lenge vore eit sentralt omgrep i miljøpolitikken. Miljøkonferansen i Johannesburg tidlegare dette året stadfesta at utfordringane når det gjeld miljø og utvikling, er globale, og at dei rike landa har eit særskilt ansvar for å medverka til å få best mogleg miljø globalt. For å syna at vi tek dette ansvaret, må vi prioritera rett nasjonalt. Vi er medansvarlege for dei menneskeskapte klimaendringane. Vi må leggja opp til ei miljøriktig utvikling av samfunnet som tilfredsstiller behova til dagens menneske og generasjonar som kjem. Vi er sjølve ein del av naturen og skaparverket, og vi må forvalta livsgrunnlaget med det ansvaret vi er pålagde. Ei forsvarleg forvalting tek utgangspunkt i tre prinsipp: Naturen si tolegrense må ikkje overskridast. Føre var-prinsippet må leggjast til grunn. Forureinar må betala for å retta opp miljøøydelegging. Samarbeidsregjeringa prioriterer miljøet høgt. I eit stramt økonomisk opplegg for budsjettet som m.a. hadde til føremål å få ned renta og kronekursen, har vi funne rom for viktige miljøsatsingar. Det har allereie gitt resultat: Første rentereduksjon er komen, og miljøprofilen blir stendig tydelegare. Vi aukar løyvinga til opprydding i forureina sediment med PCB-innhald i hamner og fjordområde med til saman 15 mill. kr, og samstundes blir det gitt ei bestillingsfullmakt på 20 mill. kr for å sikra tilstrekkeleg framdrift i arbeidet med å fjerna miljøgifter og sediment. I dei 15 mill. kr som er løyvde, ligg det 5 mill. kr som skal gå til opprydding av skipsvrak og PCB frå sediment på havbotnen. Vi er glade for at vi står saman med Framstegspartiet når det gjeld denne viktige satsinga. Eg viser elles til havmiljømeldinga som Regjeringa har lagt fram, og komiteen si behandling som skal starta på nyåret. Denne meldinga vil leggja viktige føringar for korleis vi skal få eit godt havmiljø, som er ein føresetnad for å kunna hausta forureiningsfri mat frå havet. Å ta vare på gamle kulturminne og kulturstader er viktig, både for oss sjølve og av omsyn til dei som kjem etter oss. Kulturminnefondet blir tilført avkasting frå fondet på 6,5 mill. kr. Dette kjem i tillegg til vidareføringa av dei om lag 15 mill. kr som er på budsjettet for inneverande år. I budsjettet for 2003 har Norsk Vasskraft- og Industristadmusem i Tyssedal blitt løfta fram. Gjennom eit tilskot lagt opp som eit spleiselag mellom Olje- og energidepartementet og Miljøverndepartementet, blir restaureringsarbeidet ved dette museet fullfinansiert. Eg er glad for denne løyvinga. I tillegg vil eg understreka det verdfulle arbeidet som er utført lokalt, slik at det her kan knytast viktige band mellom komande generasjonar og ein del av grunnlaget for velferda i dette landet, nemleg utnyttinga av vassressursane våre til energiproduksjon. Pårekneleg og berekraftig energiforsyning er framleis grunnlaget for velferdssamfunnet vi lever i. Den siste tida har vist kor sårbare vi er når vi baserer energiproduksjonen vår i hovudsak på vasskraft. Eg er difor glad for at vi i eit stramt budsjett har funne rom for å vidareføra den sterke satsinga på utvikling av alternative energikjelder. Løyvinga til Energifondet er i 2003 på 479 mill. kr, nesten ein halv milliard, inklusiv 200 mill. kr som følgje av påslaget på nettariffen til dette formålet. Auken i straumprisen i det siste er ei tøff utfordring for oss alle. Det må likevel nemnast at når straumprisen aukar, blir folk flest meir omtenksame når det gjeld elforbruket sitt. Dette viser at potensialet for straumsparing og omlegging til annan miljøriktig energi er der. Regjeringspartia er opptekne av miljøriktig bruk av naturgass. Gjennom miljøriktig bruk av naturgass vil Noreg bruka potensialet sitt til å bli eit føregangsland innanfor dette feltet. Eg meiner at dei prioriteringane som blir vedtekne i dag, legg eit godt grunnlag for at vi i energi- og miljøkomiteen kan få spelerom for å realisera vår målmedvitne satsing på berekraftig utvikling, der forvaltaransvaret viser att både nasjonalt og internasjonalt.