Kari Lise Holmberg (Høyre), 2002-06-14:
Det er etter Høyres mening bra at departementet i denne proposisjonen foreslår å gjøre enkelte endringer i sysselsettingsloven. Denne loven inneholder i dag detaljerte regler som er til hinder for en alternativ organisering av Aetat. Vi er enig med Regjeringen i at det er uhensiktsmessig å lovfeste Aetats organisering. I stedet legges det til grunn at arbeidsdirektøren skal inneha fullmakt til å organisere Aetat. Dette innebærer også fullmakt til selv å bestemme Aetats lokale tilstedeværelse. Høyre ønsker å gi Aetat muligheten til selv å velge struktur. Alle partier – det har vi også hørt her nå – ser behovet for endringer. Forskjellen er at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet vil vente. Det er beklagelig, og vil etter vår mening ikke styrke saken. Det er tvert imot viktig å vise initiativ og vilje til handling. Forslaget er i tråd med Regjeringens ønske om bedre brukerorientering og økt handlefrihet for offentlige enheter. Aetat får her økt handlefrihet. Fullmakten skal utøves innenfor alminnelige etatsstyringsprinsipper, slik disse ellers er mellom departement og direktorat. Formålet med dette er å flytte ressurser til Aetat lokal, som er det tjenesteproduserende og brukerrettede ledd i etaten. Reduksjon i antall medarbeidere i Aetat fylke skal løses gjennom naturlig turnover. Ved budsjettbehandlingen høsten 2001 gjorde Stortinget vedtak om å be Regjeringen utrede spørsmålet om en felles etat for sosial-, arbeidsmarkeds- og trygdeetaten. Forslagene til lovendringer i denne saken legger da også til rette for oppfølging av nettopp dette vedtaket. En organisering uten et eget forvaltningsmessig mellomledd på fylkesnivå i Aetat vil gjøre det lettere å justere dagens organisatoriske bånd mellom Aetat, trygdeetat og sosialetat i kommunene. Med lang erfaring fra politisk arbeid i Kommune-Norge vil jeg gi uttrykk for at vi på mange måter innenfor offentlig forvaltning har strukturer som både kan være tungvinte og unødvendig ressurskrevende. De er heller slett ikke alltid til beste for dem det gjelder, nemlig brukerne. Vanntette skott mellom etater og i forhold til budsjetter og finansieringssystemer fører til at enkeltmennesket blir sendt fra den ene etaten til den andre. Unødvendige hindringer og belastninger møter lett dem som fra før av er i en vanskelig situasjon. Det er etter vår mening et udiskutabelt behov for mer vidtgående omorganisering, med samling av individrettede tjenester og samordning av etater og finansieringsordninger. Vi imøteser og vil med interesse følge med i det viktige arbeidet statsråden her står overfor. Fjerning av fylkesleddet medfører at Aetat Arbeidsdirektoratet blir klageorgan for vedtak fattet lokalt. Det forventes en mer ens praksis når klagesaksbehandlingen blir lagt til en enhet, enn når den er spredt på mange fylkeskontorer. Dette vil opprettholde en god rettssikkerhet for klagerne. Jeg forventer dessuten at nyordningen vil bidra til brukernærhet og tettere samhandling i organisasjonen. Til SV vil jeg si at vi ikke kan opprettholde fylkeskontorene og samtidig flytte klageinstansen til direktoratet. Det strider mot forvaltningsloven, som sier at klageinstansen skal ligge på nærmeste nivå. Departementet peker selv i sin høringsuttalelse på at Aetat står overfor særlig to strategiske utfordringer. Disse er viktige, og jeg finner derfor grunn til å fremheve dem her. Det første er at brukere i dag i stadig større grad krever å bli sett på som individer med spesielle behov. Dette må føre til et sterkere brukerfokus i organisasjonens virkemåte. Det andre er at for å ivareta den enkelte bruker må etaten ha betydelig fokus på arbeidsformer på tvers av virksomhetsgrenser og forvaltningsnivåer. Avslutningsvis vil jeg gi uttrykk for at Høyre er tilfreds med at lovendringsforslagene vil ivareta også disse viktige hensyn.