Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Regjeringspartienes mål er at Kommune-Norge skal skinne, og at folkevalgte og ansatte i kommunene skal rette ryggen. Så kan en jo sjølsagt spørre om hvorfor det er så viktig. Jo, vi mener at det er viktig, fordi norske kommuner som system er helt geniale. Ansatte og folkevalgte i kommunene gir folk de viktigste tjenestene i hverdagen. Kommunene er den demokratiske arenaen som vi har nærmest folk, og kommunene er en motor i samfunnsutviklingen lokalt. Det er helheten i oppgaveporteføljen som gjør kommunene til geniale instrumenter for å dyrke fellesskapet og fellesskapsløsningene. Dette helhetlige systemet legger til rette for nærhet, for åpenhet, for kloke prioriteringer og god ressursutnyttelse. Jeg registrerer at noen argumenterer for mer øremerking og stykkprisfinansiering. Vel, da ødelegger man nettopp det geniale i dette systemet. For at kommunene skal fylle sine funksjoner og oppfattes som geniale av innbyggerne, må de ha et solid økonomisk fundament. Styrking av kommuneøkonomien har vært helt sentralt for å realisere Regjeringas visjoner om hva kommunene skal være for landets innbyggere. Fra 2005 til 2008 vil realveksten i kommunesektorens inntekter bli om lag 20 milliarder kr. I tillegg vet vi at det er 6 milliarder kr i 2006 som følge av ekstraordinære skatteinntekter. Det er gledelig at satsingen på kommunesektoren allerede har gitt resultater i form av bedre tjenester til innbyggerne. 21 900 flere barn fikk barnehageplass i 2005 og 2006. Det ble til sammen 5 800 nye årsverk i pleie- og omsorgssektoren i 2005 og 2006, og målet om 10 000 nye årsverk i løpet av stortingsperioden er faktisk snart nådd. Den gode utviklingen fortsetter i 2007. Tall fra Statistisk sentralbyrå indikerer en vesentlig økning i kommunenes tjenester fra første kvartal 2006 til første kvartal 2007. Som det framgår av stortingsproposisjonen, er det i 2008 rom for 2 000 nye årsverk i pleie- og omsorgstjenesten, fortsatt satsing på barnehager og psykiatri og tiltak innenfor skolen. Regjeringa styrker kommunesektorens frie inntekter med mellom 2,6 og 2,9 milliarder kr sammenliknet med statsbudsjettet for 2007. Det er disse tallene som gir uttrykk for det økte handlingsrommet kommunene har i 2008. Innenfor dette ligger det en styrking av toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester med 425 mill. kr. I forbindelse med behandlingen av fjorårets budsjett sa jeg at min dårligste samvittighet var at vi ikke greide å få på plass en ny og forbedret ordning for ressurskrevende tjenester. Jeg er glad for at vi nå har en ny ordning på plass, en ordning som skaper større forutsigbarhet for kommunene, og som dermed også gir grunnlag for bedre tjenester til dem som har behov for denne formen for tjenester. Nå har vi i løpet av to år – og vi går inn i det tredje med styrking av kommuneøkonomien – greid å skape et økonomisk fundament som gjør det mulig for kommunene å ivareta samfunnsutviklerrollen på en bedre måte. Det er først og fremst de forventningene vi har til kommunene nå. Ja, vi skal fortsette å styrke de grunnleggende tjenestene som kommunene har ansvar for, men vi ser også fram til at kommunene i større grad tar tak i næringsutvikling, systematiserer arbeidet med frivillig sektor, styrker kulturarbeidet ytterligere, får energi- og miljøplaner på plass, tar tak i stedsutvikling osv. Det er gledelig å kunne få lov til å presentere et opplegg for kommuneøkonomien til neste år som vil gi økt optimisme, og som vil gi mange nye muligheter.