Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Det er positivt å konstatere at det er bred enighet om landbrukets rolle som produsent av trygg mat med høy kvalitet. Kristelig Folkeparti er også tilfreds med at det er bred politisk enighet om importvern og overføring til landbruket. Likevel ønsker vi en mer offensiv holdning til de store utfordringene landbruket nå står overfor. Vi håper at den varslede landbruksmeldingen – når den en gang måtte komme – tar opp disse problemstillingene i sin fulle bredde. Det ser vi fram til. Årets jordbruksoppgjør er i havn, men Kristelig Folkeparti hadde ønsket seg en større ramme. På komitéhøringen sa Norsk Bonde- og Småbrukarlag at det var behov for 300 mill. kr i tillegg bare for å ta igjen inntektsetterslepet. I proposisjonen sier regjeringen at bøndene har hatt en inntektsvekst på 54 pst. under den rød-grønne regjeringen. Dette stemmer om man legger totalkalkylen til grunn. Imidlertid er ikke totalkalkylen sammenlignbar med regnskapet for den enkelte næringsutøver. Ser man på næringsinntekten fra jordbruket, er den gått ned fra 147 000 kr til 136 000 kr per årsverk i perioden 2005–2009. Dette viser at regjeringen ikke har lyktes, og at det er behov for et skikkelig inntektsløft. Lave inntekter gjør rekrutteringen til næringen vanskelig. Enda vanskeligere blir det når bonden ikke har anledning til å ta ut ferie på lik linje med andre i samfunnet. En undersøkelse fra 2008 viste at halvparten av de spurte tok ut mindre enn tre ukers ferie. Hver tolvte bonde har ikke ferie i det hele tatt. Den viktigste forklaringen på dette er at det er vanskelig å få tak i avløser. I mange tilfeller har bonden heller ikke råd til å ta ut ferie. Derfor er det uforståelig at organisasjonene ikke nådde fram med sitt krav om 7 pst. økning i tilskuddsatsene til velferdsordningene, bl.a. til ferie. I den endelige avtalen ble økningen på 4 pst. Kristelig Folkeparti er opptatt av at rammevilkårene for næringsdrivende skal være så gode som mulig. Landbruket er ikke et unntak. Derfor har Kristelig Folkeparti ved flere anledninger foreslått fjerning av formuesskatten på arbeidende kapital samt bedre avskrivningsordninger. Dette er tiltak som vil bedre økonomien i primærnæringene. På den bakgrunn er det bemerkelsesverdig at regjeringen velger å øke trygdeavgiften på jord- og skogbruk til ordinær sats for 2012. Denne økningen vil innebære en betydelig skatteskjerpelse for skogbruksnæringen. Når vi ser at det bare er en tredjedel av tilveksten som tas ut, indikerer dette at lønnsomheten er lav i skogbruket. Det skognæringen minst av alt trenger, er en økning i avgiftene. Vi håper at landbruksmeldingen ser jord- og skogbruk i sammenheng, slik at vi kan få en kraftfull satsing på primærnæringene. Det er bare 3 pst. av Norges landareal som er dyrket mark. De områdene som er mest velegnet til dyrking, er under stadig press. Det er positivt at komiteens flertall erkjenner at dette er et stort problem. Det er langt igjen til regjeringens egen målsetting om en halvering. Regjeringen mener at utviklingen nå er snudd. Etter Kristelig Folkepartis syn er takten i omdisponeringen redusert, og det er for tidlig å si at trenden virkelig er snudd. I innstillingen om jordbruksoppgjøret foreslo Kristelig Folkeparti at beredskapslagringen av korn skulle gjeninnføres. Det er gledelig at regjeringen er enig i Kristelig Folkepartis merknader om å innføre tilskudd for beredskapslagring av såkorn. Etter Kristelig Folkepartis syn er det et viktig tiltak for å sikre matforsyningen. Til slutt tar jeg opp de forslagene Kristelig Folkeparti har i denne innstillingen.