trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Helleland (Høyre), 2013-03-21:
Barnehage er viktig for innvandrerbarn – eller barn som nylig er kommet til Norge – for å lære seg norsk språk. I dag er det en ordning med gratis kjernetid i barnehagene i noen bydeler, bl.a. i min nabobydel i Drammen. I vår barnehage er det mange foreldre som tjener minst like godt som vi gjør som stortingsrepresentanter, og som da har gratis kjernetid i barnehagen, fordi de bor 300 meter bortenfor huset vårt. Samtidig vet vi at de som går på introduksjonskurs, ikke har noe tilbud om gratis barnehageplass til sine barn. De er bosatt i alle landets kommuner, ikke bare i noen få bydeler. Hadde det ikke vært en mer målrettet ordning – som Høyre foreslår – å tilby gratis kjernetid i barnehage mens én eller begge foreldrene går på introduksjonskurs, noe som samtidig hadde ført til at barna lærte seg norsk fort?
Trond Helleland (Høyre), 2013-03-21:
Det går an å se innvandring og spesielt arbeidsinnvandring på to måter, enten som et problem eller som en mulighet. Høyre ser det som en mulighet for at Norge skal kunne vokse, og for at Norge skal kunne skaffe seg inntekter og ha folk til å utføre de jobbene som trengs. Vi i kommunalkomiteen har vært på ganske mange reiser i det ganske land, i alle landets fylker, og overalt der vi kommer, ser vi at uten arbeidsinnvandrere hadde fiskeriindustrien, industrien og andre næringsgrener stoppet helt opp. Man er helt avhengig av den arbeidskraften i store deler av landet. Det har vært nevnt flere rapporter her i dag, men det kommer en spennende rapport som skal offentliggjøres nå i dag i avisen Utrop, som et seriøst analysebyrå har gjort. Den viser at i fjor hadde vi 28 mrd. kr i skatteinntekter fra folk med en annen bakgrunn enn den rent norske. Velferdsbudsjettet til den samme gruppen er på 18 mrd. kr. Det er 4 pst. av det totale velferdsbudsjettet. Så kanskje er det god butikk å ha arbeidsinnvandrere i Norge. Høyre mener i hvert fall at det er god butikk å ha arbeidsinnvandrere med høy kompetanse, og derfor har vår hovedvinkling i denne debatten vært at vi ønsker flere med høy kompetanse, også fra land utenfor EØS-området. Til slutt vil jeg bare ta en gjennomgang av de forslagene Venstre har fremmet, og si hva Høyre skal støtte der. Vi vil støtte forslag nr. 29, forslag nr. 30 og forslag nr. 31. Takk for en grei debatt. Jeg synes det har vært nyttig å få en gjennomgang av integreringspolitikken. Jeg er enig i at det kanskje kunne ha vært mer konkret og flere tiltak fra regjeringens side, særlig fordi vi har ventet på integreringsmeldingen nå i ganske lang tid. Men det er jo aldri for sent, og det kan komme nye muligheter for denne eller neste regjering.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Det er et tankekors at betegnelsen «rasisme» virker ikke-eksisterende i norsk innvandringsdebatt, uttalte professor Jon Rogstad ved Fafo for noen uker siden. NRK fulgte opp saken, og jeg tok litt sjølkritikk – jeg sa meg i hvert fall enig i dilemmaet, nemlig at våre meningsmotstandere i innvandringsdebatten fort inntar offerrollen hvis vi bruker det ordet, og dermed blir det kontraproduktivt for oss. Men det fører også samtidig til at de som føler at de blir utsatt for rasisme, ikke får den støtten som de syns de absolutt fortjener. For å ha sagt det: Det var vel ikke så overraskende at Morten Ørsal Johansen, i det samme NRK-intervjuet sa at Fremskrittspartiet ikke savner det ordet. Jeg er glad for at meldinga tør å bruke rasismebegrepet – om enn noe forsiktig – i kapittel 9, Diskriminering. For eksempel kunne nok den studien som Institutt for samfunnsforskning – ved Midtbøen og Rogstad – gjorde i fjor, om diskriminering på arbeidsmarkedet, også vært omtalt som rasisme på arbeidsmarkedet, hvis vi tar utgangspunkt i definisjonen som står i meldinga: «(...) etniske grupper som har bestemte egenskaper, og at disse egenskapene legitimerer forskjellsbehandling.» (...) Denne studien viser nemlig at med et utenlandskklingende navn, sank sjansene for å bli kalt inn til et jobbintervju med 16 pst. for kvinner og 37 pst. for menn. Den samme diskrimineringa – eller kanskje vi skal si rasistisk begrunnede forskjellsbehandlinga – finner vi også på boligmarkedet og sannsynligvis også i en rekke andre institusjoner, f.eks. i sikkerhetskontroller, hos dørvakter osv. Derfor er det så bra at meldinga tar tak i dette og viser at her er det handlingsplaner som vi skal følge. Som New Public Management-motstander må jeg også si meg enig i – selv om det er litt tungt – at det er viktig å se at de arbeidsgivere som nå har blitt pålagt en aktivitets- og rapporteringsplikt om diskriminering, sier at dette virkelig har hatt betydning for hvordan de har tatt tak i den problematikken. Det er bra. Litt om det vi har diskutert om rett og plikt. Nordens Klippe avd. 53 i Norsk Arbeidsmandsforbund har jo en vakker fane med tittelen: Gjør din plikt – krev din rett. Den problematikken syns jeg i særlig god grad blir diskutert i kapitlet om statsborgerskap. Jeg er helt i det meldinga sier her, at det er et mål at flest mulig skal ha statsborgerskap, men det er også et virkemiddel i integreringspolitikken. Jeg har lyst til å avslutte med å si at jeg tror at et moderne samfunn på sikt absolutt bør holde seg med dobbelt statsborgerskap. Det kler et moderne samfunn, og det er hensiktsmessig i et moderne samfunn.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Jeg har to gode råd til Fremskrittspartiet. For det første bør de lytte til hva som blir sagt av Høyres Trond Helleland. Han reflekterer over arbeidsinnvandringsbegrepet og ikke minst de mulighetene som ligger i god arbeidsinnvandring. For det andre bør Fremskrittspartiet lese debatten nøye og høre nøyere etter på hva som er blitt sagt i denne debatten. Meldinga vi diskuterer i dag, sier jo at det er noen utfordringer knyttet til innvandring og integrering. Meldinga sier videre at det må vi gjøre noe med. Det er nettopp det som ligger i meldinga. En kan da ikke si at vi ikke ser at det er utfordringer der ute. Så litt til lønnsomhetsproblematikken. Jeg syns det er veldig morsomt at det vises til en SSB-rapport. Den viste jo først og fremst at folk ikke lønner seg. I går hørte vi at Siv Jensen vil bruke milliarder mer på sjukehus, veg og jernbane og øke det private forbruket. Da blir jo dette regnestykket enda verre for Fremskrittspartiets del, for da ville jo alle lønne seg enda mindre enn vi gjør i dag, ved at vi ville bruke av det såkalte oljefondet.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Først litt humoristisk: Jeg tror Morten Ørsal Johansen og jeg er enige om én ting, og det er at «sause sammen» er et godt dialektuttrykk i innlandet og dermed på grensen til parlamentarisk.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Men det er et godt dialektuttrykk. Så var det til Gjermund Hagesæter og den diskusjonen vi har på gang rundt dette med lønnsomhet. Jeg prøvde bare å referere til hva den rapporten gjør. Den tar en lønnsomhetsrefleksjon over oss og finner fram – sjølsagt – til at de grupperinger som er mindre inne på arbeidsmarkedet, er såkalt mer ulønnsomme enn de grupperingene som er inne på arbeidsmarkedet for fullt. Det er det ene. Det andre – og det er det jeg syns er litt morsomt med den rapporten som så mange har påpekt – er at den rapporten finner også ut at vi alle er ulønnsomme. Nordmenn er per definisjon ulønnsomme, all den tid vi må ta ut penger av oljefondet til å finansiere aktiviteten vår. Det var for meg bare en litt humoristisk, morsom påpekning av hva som kommer ut av en Statistisk sentralbyrå-rapport, og som har med metoden som brukes, å gjøre – for øvrig en metodisk tilnærming som jeg ikke deler, og der ser det ut som om Gjermund Hagesæter og jeg er enige.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-03-21:
For et øyeblikk siden debatterte vi regjeringens helhetlige integreringspolitikk. Nå er det Fremskrittspartiets innvandringspolitikk – eller kanskje jeg heller skulle si «ekskluderingspolitikk» – som er oppe til debatt. Den er ikke like helhetlig, og jeg er glad for at den heller ikke har like stor oppslutning som regjeringens integreringspolitikk. Det er betryggende at Fremskrittspartiet ikke får støtte fra noen andre partier i komiteen. Hvordan innvandringspolitikken til en eventuell regjering bestående av Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre skal se ut, vil vi sannsynligvis ikke få svar på før valget – og forhåpentligvis vil vi heller ikke få svar på det etter valget. Fremskrittspartiets innvandringspolitikk går ut på å stille krav. Jeg er ikke uenig i at det skal stilles krav. Jeg er heller ikke uenig i at vi i de senere årene har stilt flere krav til innvandrere som ønsker varig opphold i Norge, men jeg mener Fremskrittspartiet går for langt. Det er fort gjort å havne i den situasjonen man hadde i Danmark, der politikerne overbød seg selv og skruestikka stadig ble strammet til. En del av kravene ble til slutt veldig vanskelig å oppfylle. En bieffekt var også at man fikk det mange i Danmark opplevde som et kaldt og hardt klima i integreringsdebatten. Det er et dårlig utgangspunkt for god inkludering. Fremskrittspartiet mener at innvandringstakten er i ferd med å rive bort grunnlaget for god integrering. Det er jeg uenig i. Denne regjeringen har ført en streng, men rettferdig og human innvandringspolitikk, og det skal vi fortsette med. Det er et helt annet nivå på innvandringen til Norge enn det vi ser i vårt nærmeste naboland, Sverige. På VG Nett i dag kunne vi se tallene fra 2012 når det gjelder asylsøknader: Norge har hatt en økning på 8 pst., Sverige på 48 pst. og Danmark på 61 pst. Bare fra Syria fikk Norge i fjor 327 søknader, mens nabolandet Sverige fikk ca. 8 000. Vi er ikke blåøyde – vi har utfordringer med integreringen også i Norge. Derfor skal vi også ha et høyt ambisjonsnivå i integreringspolitikken framover. Det store bildet er likevel at Norge lykkes bedre med integrering av ulike innvandrergrupper enn det mange andre land gjør. Ifølge Fremskrittspartiet er ikke innvandrere bærekraftig. Jeg er redd det er flere av oss som ikke er bærekraftig. Selv har jeg i perioder vært delvis uføretrygdet på grunn av kronisk sykdom. Jeg er sannsynligvis verken bærekraftig eller lønnsom, men jeg kan opplyse representanten Ørsal Johansen om at jeg ikke har tenkt å legge det på meg, og slett ikke har tenkt å ha dårlig samvittighet for det. For min del mener jeg at en helhetlig integreringspolitikk må anlegge et bredere perspektiv enn det Fremskrittspartiet legger opp til, og at summen av krav må være rimelig. Jeg viser i den forbindelse til den nevnte stortingsmeldingen om integreringspolitikk, til instillingen og til mitt innlegg i den debatten.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-03-21:
Det er ingen tradisjon for at nye lover vedtas i denne salen ved behandling av Dokument nr. 8-forslag. Det gjelder uansett hvem som til enhver tid sitter i regjering. Slik bør det fortsatt være. Jeg er veldig opptatt av lokal forvaltning av motorferdsel i utmark. Jeg har lenge ønsket at kommunene skal få mulighet til å opprette rekreasjonsløyper for snøscootere. Derfor er jeg glad for at regjeringen nå har varslet at det kommer en sak til Stortinget som langt på vei imøtekommer dette. Grensekommunene skal få mulighet til å opprette løypene, pluss 40 forsøkskommuner. I alle kommuner i landet vil det bli mulighet for næringskjøring og nye arbeidsplasser knyttet til turisme – scootersafari. Dette er et langt steg i riktig retning. De to forsøkene i de åtte kommunene har vært vellykket. Når forsøket nå blir videreført og kraftig utvidet, er jeg ikke i tvil om at det vil bli en permanent ordning i alle kommuner. Jeg har tiltro til lokaldemokratiet. Jeg har til og med slik tiltro til lokaldemokratiet at jeg tror kommunene kan bestemme kommunesammenslåing og kommunegrenser selv. Der er et par partier her i salen som har en lang vei å gå. Når det gjelder forslaget, er det vist til Røros kommune. Man viser til at Røros etterspør scooterled. I Høyres merknader etterspør de muligheter for scooterled, mulighet for næringskjøring osv. Enten har de handlet mot bedre vitende eller så har de vært veldig dårlig til å velge eksempel. Røros kommune er en forsøkskommune. Røros kommune har mulighet til å opprette scooterløyper. De har et lokaldemokrati som har sagt at de ikke ønsker det. Jeg håper Høyre ikke mener at man skal pålegge kommunene å opprette det. Jeg mener det skal være en mulighet, ikke et pålegg. Røros kommune har næringskjøring. Alle hoteller på Røros annonserer med snøscootersafari, så i Røros kommune blir det ikke store endringer. Men for de andre grensekommunene i Sør-Trøndelag er dette en kjærkommen endring. Røros har ikke valgt å utnytte dette potensialet. Det betyr at de har brukt lokaldemokratiet til å si nei. De som ønsker å si ja, vil utnytte det på den måten, og slik må det være. Vi kan ikke pålegge noen å følge dette. Det må være frivillig. Røros er en grensekommune og vil dermed komme innunder den ordningen. For alle de andre kommunene som måtte ønske det, vil det være mulig å søke om å bli en forsøkskommune. Jeg kommer derfor ikke til å støtte Dokument nr. 8-forslaget i dag.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-03-21:
Det er litt synd at ikke også kommunalministeren er til stede i dag, i og med at bolig og boligpolitikk er så vesentlig også med tanke på denne meldingen. Jeg pekte i mitt innlegg på at Kristelig Folkeparti støtter helhjertet dette med å øke boligtilskuddet fra 20 til 40 pst. Det er ikke sikkert dette ligger på barne- og likestillingsministerens bord, men jeg vil allikevel spørre om denne regjeringen i tillegg til å øke boligtilskuddet, også vil sørge for at rammene øker tilsvarende, for ellers vil ikke dette ha noen effekt i det hele tatt.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-03-21:
Jeg skal ikke si så veldig mye. Vi har hatt en lang integreringsdebatt før denne saken, som er ærlig, både på det som går bra når det gjelder integreringspolitikk, men også ærlig med tanke på de utfordringer vi har. Sånn sett hadde vi en god debatt i forrige runde, hvor det også ble pekt på tiltak, på hva som må gjøres bedre. Ellers er det flott å høre representanten Heidi Greni snakke om en human asylpolitikk. Jeg vil bare minne representanten Heidi Greni om at ordet «human» er tatt ut av Soria Moria II. Mange av oss savner det ordet og ønsker at det kommer tilbake. OECD har jo slått fast at sammenlignet med veldig mange andre land i Europa, går integreringen stort sett bra i Norge. Vi lykkes på mange områder. Vi har utfordringer – det har vi vært ærlige på, og det skal vi snakke sant om – men stort sett går integreringen bra i Norge. Men til tross for at vi har denne «kunnskapsbasen», får vi altså høre at integreringen nærmest er en fiasko. Stikk i strid med den kunnskapen vi har, er det på mange måter det som er beskjeden fra Fremskrittspartiet. Så må de reise til Danmark for å lære mer om hvordan man skal stramme enda mer inn – jeg forstår det ikke. Et annet spørsmål, og en annen observasjon, er at når Fremskrittspartiet snakker om integrerings- og inkluderingspolitikk, sauser de det veldig ofte sammen med innvandringspolitikk. Jeg opplever at de innstrammingstiltakene som fremmes i denne saken, handler mer om å stramme inn innvandringspolitikken enn at det har noe med integreringspolitikk å gjøre, og jeg vil advare sterkt imot å blande sammen disse to tingene, for da kommer vi ingen vei videre. Et eksempel på dette er når Fremskrittspartiet vil stramme inn på familiegjenforeninger. Veldig mange av oss ser jo at nettopp familiegjenforening kan være et integreringsfremmende tiltak. Allikevel er det der Fremskrittspartiet vil stramme inn, for å slippe at det skal komme flere til Norge. Integrerings- og inkluderingsarbeid er et arbeid som må legges til rette slik at alle kan lykkes i det norske samfunnet. Jeg tror ikke at disse forslagene fra Fremskrittspartiet vil være med på å bygge opp under det – snarere tvert imot. Her legger man opp til et integreringsarbeid som mer skaper avstand og utenforskap enn inkludering og integrering. Det handler også, som vi var innom i forrige runde, i forrige debatt, om dette med å legge til rette for en sosial mobilitet. Disse forslagene legger ikke til rette for det. Mitt alvorligste ankepunkt er at man her blander sammen integreringspolitikk og innvandringspolitikk, og da går det som regel veldig galt.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-03-21:
Statsråden var innom at dette med koordinering og styring ikke er lett. Det vi peker på her, er bl.a. å koordinere og styre det slik at de enkelte etater, som bruker noen av de samme systemene, ikke er nødt til å finne opp kruttet på nytt hver eneste gang. Jeg pekte f.eks. på Statens pensjonskasse. Hvorfor skal de ha sin egen digitale pensjonskalkulator for innbyggerne når Nav allerede har utviklet en? Hvorfor er det blitt innført flere pasientjournalsystemer i stedet for ett? Dette er eksempler på hvordan ressursene brukes og hvor en bedre koordinering kanskje kunne spart samfunnet for store midler. Det er noe av dette jeg vil utfordre statsråden på: Mener hun virkelig at dette er forsvarlig ressursbruk?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-03-21:
Det gjør jeg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-03-21:
Til det å bli integrert, høre til fellesskapet og å si noe om felles verdier, må jeg si: Den jeg har mest lyst til å integrere – gi et ordentlig integrasjonsprogram – i denne debatten, er nok representanten Tybring-Gjedde. Han hadde hatt godt av å bli litt mer integrert i det fellesskapet som vi andre føler at vi har. Jeg vil gjerne bidra til det. Jeg tror det er viktig å innse at man må ta noen statlige grep for å få gjort de gode tingene. Det er det vi har gjort i de elleve forslagene vi har lagt fram her i dag. Det er greit at representanten Christoffersen innrømmer at det egentlig ikke ligger inne noen forslag i denne stortingsmeldinga fra regjeringas side, men jeg tror at vi må korrigere og utvikle de virkemidlene vi har. Mye av det går på språk, mye av det går på tilskudd, mye av det går på skolene våre – at de faktisk får mulighet til å gjøre den gode jobben som man trenger å gjøre. For Ørsal Johansen har rett i én ting: Det hjelper ikke å få barn i barnehagen hvis de som jobber i barnehagen, ikke snakker godt nok norsk. Det hjelper ikke på språkundervisningen. I f.eks. Oslo jobber man kjempehardt akkurat med det. Sjøl om man ikke kan veldig godt norsk fra dag én, er det veldig viktig at man lærer barn at det heter å gå på do – ikke gå i do. Det å kunne norsk ganske perfekt når man skal lære barn språk i barnehagen, er veldig viktig, og det brukes det mye energi på. Det er f.eks. store planer her i byen om at alle som jobber i barnehage, skal kunne veldig godt norsk for å kunne lære barna godt norsk, men man må ta noen statlige grep for å kunne gjøre det. I løpet av denne debatten har vi lagt fram elleve forslag, og jeg tror at regjeringa må støtte alle sammen, for den ene stortingsrepresentanten etter den andre fra regjeringspartiene har sagt at man er for disse. Aksel Hagen er til og med for doble statsborgerskap – det er Venstre også. Jeg er spent på om det kommer forslag om det fra regjeringspartiene, når man taler for det her på talerstolen. Vi må kunne ta noen statlige grep, sjøl om mye av arbeidet skjer i kommunene. De forslagene har vi konkret lagt fram her i dag, og jeg håper at det fører til at vi faktisk får støtte for noen av dem under avstemminga.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-03-21:
Tusen takk, både til presidenten og Kristelig Folkeparti. Venstre og Kristelig Folkeparti er jo veldig glad i hverandre, og dette er en sak som Venstre og Kristelig Folkeparti har vært sammen om. Kristelig Folkeparti skal ha mye «kred» for å ha kjempet for det. Det som forundrer meg i dag, er at dette er noe vi har vært enige om tidligere, og som jeg trodde skulle komme. En enstemmig komité har skrevet at «…det er viktig å forbedre situasjonen for dem som får barn mellom studier og arbeid, og ber om at det ses nærmere på denne problemstillingen i grenseområdet mellom ulike velferdsordninger.» Så jeg trodde at dette snart skulle være i boks. Vi har diskutert det flere ganger før. Jeg skjønner ikke hvorfor regjeringspartiene syns dette er så vanskelig å stemme for. Dette er ikke noen stor gruppe. Dette er ikke en stor horde av mennesker, men noen som faller mellom to velferdsordninger, som vi mener det er viktig å ha. Denne salen har så mange ganger snakket varmt om at dette er viktige grupper å ta vare på, og som det er viktig å legge til rette for. Så jeg er egentlig litt forundret over at vi ikke skulle få mer støtte her i dag, for dette er grep som jeg mener burde ha vært tatt. Det er et stort engasjement i studentorganisasjonene for å få gjort noe med disse velferdsordningene, for det er med på å gi en sikkerhet til dem som er under utdannelse. Vi har lagt fram et forslag i dag – som vi selvsagt støtter. Kristelig Folkeparti har lagt fram et par andre gode forslag også, som vi egentlig syns er gode, men som vi ikke har dekning for i våre budsjetter. Vi fremmer bare forslag i denne salen som vi også fremmer i våre alternative budsjetter. Derfor vil vi sørge for at det er sammenheng i den stemmegivningen. Ellers kommer vi til å jobbe videre med de forslagene som Kristelig Folkeparti har lagt fram. Dette er et av de hullene vi har i velferdsordningene våre, som jeg syns det er viktig å få tettet, og det er en av de ordningene jeg syns det framføres veldig dårlig argumentasjon for at man ikke kan stemme for. Jeg tar opp forslag nr. 2.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Jeg kan forsikre representanten Ørsal Johansen om at vi i hovedsak har evaluert de handlingsplanene vi har hatt – det har vi! Det inntrykket som er skapt gjennom Aftenpostens artikler er faktisk feilaktig. En av de handlingsplanene som har vært mye oppe til diskusjon, har til og med vært evaluert tre ganger – internt to ganger og én gang eksternt. Vi har også følgeevaluering av mye av det vi driver med, og alt det vi gjør, er kunnskapsbasert. Du finner eksempler på tiltak vi ikke har evaluert, men i hovedsak er ting grundig gjennomgått og belyst. Det jeg syns er merkelig i de forslagene Fremskrittspartiet fremmer i salen i dag, er at det er veldig lite ideer rundt det som Ørsal Johansen egentlig mener har vært hovedproblemet, nemlig at vi ikke klarer å få flere i arbeid. I stedet kutter man i alt det vi vet fungerer, som f.eks. IMDi og Jobbsjansen – Ny sjanse – for innvandrerkvinner. Det syns jeg er veldig rart.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
I dag er det slik at kommunene kan bruke av integreringstilskuddet for å tilby barnehageplass. Det er fritt opp til hver enkelt kommune å gjøre det, og det er også mange kommuner som gjør det. I spørsmålet om gratis kjernetid i barnehagene, og bruken av det som virkemiddel, oppfatter jeg i de merknadene som ligger fra Høyre, en kritikk av måten vi har innrettet dette på. Jeg er ikke enig. Tvert imot er noe av grunnen til at vi scorer såpass høyt på rangeringene over hvem som gjør det bra på integrering, at vi har valgt å satse på områdene. Vi har hatt områdesatsing som har gitt løft til hele områder. Der har også gratis kjernetid inngått som et vesentlig element. Det handler om å gjøre områder attraktive for mange forskjellige. Det handler om å sikre likhet ved at noen ordninger er universelle – de er for alle, uansett hvor mye man tjener. Det gjør også at barna opplever en større grad av fellesskap og likhet, og at man ikke er nødt til å teste folk for å sjekke om de er verdig de tiltakene og de pengene man er villig til å sette inn. Så jeg mener det er en fornuftig måte å bruke penger på.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
Det er helt riktig som representanten Bekkevold påpeker, at dette er et område som ligger innenfor en annen fagstatsråds ansvar. Det betyr at spørsmålet må rettes dit. Men dette er jo også et budsjettspørsmål som man gjerne vil få svar på i forbindelse med budsjettbehandlingene. Det er helt riktig at bolig er et vesentlig element for få til raskere bosetting. Det hører vi fra kommunene. De sliter med å ha egnede boliger. Så vi er nødt til å ha en helt annen grad av styring med boligpolitikken framover, og ikke overlate så mye til markedet som har vært gjort siden Kåre Willoch overtok på 1980-tallet, og som har ført til at vi bygger både for lite, og vi bygger for lite sosialt. Så vår regjering er absolutt interessert i å ta sterkere grep om boligpolitikken både når det gjelder hvor mye vi bygger, og hva slags type boliger. For denne byens del er det også vesentlig å få en større grad av blanding, sånn at vi får blandede bomiljøer, og at ikke at alle som har dårlig råd, bosetter seg på østkanten.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
La meg starte med å ønske Fremskrittspartiet lykke til med debatten om felles ekteskapslov på neste landsmøte, som nettopp handler om retten til å få lov til å gifte seg med hvem man vil, og som handler om utviklinga norsk kultur har gjennomgått. Forsøket på å være nyansert fra Fremskrittspartiets side varte i nøyaktig fem minutter med representanten Ørsal Johansens første fem. Deretter gikk det nedover. Men jeg har lyst til å understreke at hovedbildet etter denne debatten likevel er bred oppslutning om det som er hovedlinjene. Utgangspunktet for å lykkes er det beste, for det er nemlig at de aller fleste er enige om at det er bra for dette landet at det blir stadig mer mangfold, at vi har innvandring, og at vi er et flerkulturelt land. Det er nemlig bud nr. 1 hvis vi har tenkt å lykkes i integreringspolitikken. Hvis man derimot inntar det motsatte standpunktet, som Fremskrittspartiet gjør i disse debattene, er sjansen for å mislykkes tilsvarende stor. Jeg har også lyst til å si at Fremskrittspartiet er veldig opphengt i kultur. Man er veldig opphengt i norsk kultur, særlig sistnevnte taler, som forsvant ut av salen så fort han kunne, men som har reist en debatt om akkurat det. Det er i stor grad nytale, for mye av det handler nettopp om klasse. Klassebegrepet er i stor grad gått ut av det norske språk, men det er absolutt verdt å snakke om. Når det dreier seg om mennesker som kommer til Norge, spiller klasse en veldig stor rolle for hvor man havner og hvor godt man lykkes. Det som er helt grunnleggende for oss, er sosial utjevning. Den rød-grønne regjeringas helt overordnede politikk er inkludering i arbeidslivet for kvinner og menn. Det er å sørge for sosial mobilitet. Det er å sørge for utdanning til alle, at ulike barn skal lykkes og kunne bidra til samfunnet med sine evner. Da er det også viktig å ha en offensiv politikk for områdeløft. Den områdesatsinga som vi har fått til i Norge, har vært uvurderlig – satsinga på gratis kjernetid i barnehagene. Vi skal nå gå videre – med SFO/aktivitetsskole på Mortensrud i Oslo. Det blir veldig spennende. Det handler om det samme, nemlig å inkludere barn. Det handler om sosial mobilitet. Vi ser at sosial mobilitet i Norge faktisk er langt større her enn det er i USA, som er forrige talers drømmeland. Vi klarer å realisere den amerikanske drømmen i mye større grad enn amerikanerne greier i USA. Det skal vi være stolte av, men det er ikke noe som kommer av seg sjøl. Det kommer bare ved offensiv poltikk for omfordeling, ved å forstå at det spiller en rolle hva slags bakgrunn man har, hva slags utdanningsnivå man har, og at man ikke bare kan peke på enkeltmennesket og si: Du må skjerpe deg. Du må ta deg sammen. Du må delta mer. – Men det forutsetter at også fellesskapet er villig til å tilrettelegge. Det er kun i samspillet mellom den enkeltes vilje til å bidra og samfunnets tilrettelegging for at den enkelte skal kunne bidra, at vi klarer å lykkes.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-03-21:
La meg først få gi skryt til foregående taler: Det syns jeg var et feiende flott innlegg. Siden min statsrådkollega Rigmor Aasrud ikke er her, men fikk en utfordring i stad, tenkte jeg at jeg skulle svare for henne på spørsmålet om norskkunnskaper. Det ble feilaktig framstilt av representanten Ørsal Johansen som at regjeringa, og statsråden spesielt, ikke er opptatt av å stille krav til norskkunnskaper f.eks. til ansatte i barnehagene, hvilket er helt feil. Poenget er bare at vi har tillit til at man klarer å stille disse kravene på en fornuftig måte på den enkelte arbeidsplass og at ikke alle krav trenger å settes sentralt. Det er det eneste som ligger i dette svaret. Så har jeg lyst til å si helt kort at flere av de forslagene som fremmes i salen i dag fra både Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, er forslag som vi allerede er i gang med å jobbe med. Noe av det er vi uenig i – som f.eks. åpning for større grad av midlertidige ansettelser, som Venstre fremmer forslag om, eller anonyme jobbsøknader, som vi heller ikke er for – mens andre ting er vi helt for, og gjør allerede. Det gjelder særlig mange av forslagene som angår kjønnslemlestelse, som er et forferdelig overgrep – et menneskerettighetsbrudd – der vi må gjøre hva vi kan for å både forebygge og reparere. Jeg vil gjerne gi honnør til helsevesenet vårt, hvor de har vært veldig flinke til å ta til seg ny kunnskap akkurat på dette området og bidrar veldig godt til å både forebygge og reparere. De gjør en innsats som jeg vil tro kan være ganske tøff også.
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-03-21:
Stortinget vedtok i 2005 en ny straffelov. Det er åtte år siden. Blant annet ble det utvidet mulighet til å idømme økt straff for dem som begår terrordrap. Det er altså lovbestemmelser som kunne ha vært brukt mot 22. juli-gjerningsmannen, hvis straffeloven da hadde vært i funksjon. Det er den ikke, under henvisning til at man har uoverstigelige – later det til – IKT-problemer. Men det ser ikke ut som den skal iverksettes snarlig heller, for en kollega av statsråden, justisministeren, har nå antydet at 2017 kan være et startpunkt, mens avisene mener å vite at det kan først finne sted i 2020–2021. Kan statsråden si hvilket år IKT-problemene kommer til å være løst, slik at straffeloven blir gjennomført?
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-03-21:
Jeg stilte et veldig konkret spørsmål. Jeg må stille det igjen: Vet statsråden når den nye straffeloven er tenkt gjennomført? Svaret om at den allerede er dekket i mange paragrafer i den gamle straffeloven, er ikke et tilfredsstillende svar, fordi det var jo en grunn til at Stortinget vedtok en ny straffelov. Det var nettopp fordi man ikke skulle ha den gamle, man skulle ha en ny straffelov. Så spørsmålet er igjen: Når trer den nye straffeloven i kraft?
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-03-21:
Den manglende gjennomføringen eller iverksettelsen av straffeloven er en obstruksjon av lovgiverviljen. Hvis man ser på Ot.prp. nr. 90 for 2003–2004 under Økonomiske og administrative konsekvenser, er det ikke der beskrevet med et eneste ord at denne loven ikke lar seg iverksette på grunn av organisatoriske, tekniske eller økonomiske forhold. Stortinget må da kunne gå ut fra at den blir iverksatt innen en rimelig tid. Ved å svare slik statsråden gjorde i dag, og henvise til Justisdepartementet, mener jeg at man i grunnen har illustrert forslagsstillernes poeng, at det er ingen som tar ansvar. Dette er i virkeligheten den statsråden som regjeringen har sendt for å svare på spørsmål om IKT. Vi vet at IKT er den største anstøtsstenen for at den nye straffeloven ikke er iverksatt, og hun kan ikke svare på det under henvisning til at fagdepartementet arbeider med saken. Det stopper ikke der. Det er også slik at Dagsavisen den 12. mars kunne referere riksrevisor som «raser mot årevis med datatrøbbel i sykehusene» – altså helsevesenet – det er to etater som staten og regjeringen som Stortingets utøvelsesorgan har det direkte daglige ansvaret for. Det kan umulig være verken demokratisk eller tilfredsstillende at denne manglende handlekraften gjør at statsviljen, slik den kommer til uttrykk i denne salen, ikke blir gjennomført. Dette er en regjering som er god til å kommunisere, men ganske slett til å gjennomføre. Jeg hadde også forventet et mer forpliktende svar, i hvert fall antydninger om når man har tenkt å gjennomføre lovgiverviljen i dette huset. Straffeloven er ikke en hvilken som helst lov, heller. Den er faktisk ganske sentral. Jeg har allerede pekt på at dette har hatt materielle følger i en av de største drapssakene i norgeshistorien, som da ikke har fått den sanksjon som denne sal og dette hus har forutsatt. Det er i seg selv et demokratisk problem med en regjering som obstruerer Stortinget. Så får man si til det gode at det skal regjeringen ha, at den gjør ikke forskjell på Stortinget og andre. Den behandler også folk som står i helsekø på samme måten. Så de behandler høy og lav på samme måten. Men at man her har et styringsproblem fordi man ikke klarer å styre elementære IKT-prosjekter, mener jeg denne debatten har vist.
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-03-21:
Jeg håper de mer skarpsindige observatører merket seg statsrådens svar. Det impliserte at det var de som skrev Ot.prp. nr. 90 for 2003–2004 som undervurderte implikasjonene av å gjennomføre straffeloven. Men det var Stortinget som vedtok straffeloven i 2005, og fra det tidspunktet har den nåværende regjering hatt gjennomføringsansvaret. Det kan jo være at de som skrev Ot.prp. nr. 90 for 2003–2004, hadde forhåpninger om at det var en mer handlekraftig regjering som skulle ha fortsatt etter valget i 2005 – det vet vi ikke. Men det er altså et stående pålegg å gjennomføre de lovforslag som denne nasjonalforsamlingen setter som norsk lov. Det å vise til at verden likevel går videre – under henvisning til at mange av bestemmelsene i straffeloven av 1902 ikke er utdatert – er på en arrogant måte å sette seg over Stortingets lovgivervilje, for det er jo en grunn til at Stortinget i 2005 valgte å gi oss en ny straffelov. Dette er etter mitt skjønn igjen et ganske godt eksempel på at denne regjeringen kanskje er brukbar til å kommunisere, men den er én sammenhengende handlingslammelse.
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-03-21:
Høyre vil gjerne støtte innstillingen i den konklusjonen som går ut på at man legger til rette for en kostnadsramme som gjør at Slottsplassen kan settes i god skikk til grunnlovsjubileet i 2014. Nå brukte saksordfører uttrykket «ny drakt», og det er vel en mild overdrivelse. Det man gjør med denne bevilgningen, er å reetablere grusdekket og kanskje også løse de avrenningsproblemene med grus som brukere av byen vil kjenne til. Hittil har det vært slik at deler av grusen etter en stund har endt nede i Karl Johans gate, og det er sikkert fint når det blir brakt i orden. Men noen ny drakt blir det ikke. Det blir grus, og vi synes det er synd, og det er det vi vil bemerke i saken når vi da ellers kommer til å stemme for denne konkrete bevilgningen. Vi vil bemerke at man burde ha benyttet anledningen til å vurdere hvordan alternativ utforming og belegning kunne ha tilført Slottet en mer verdig slottsplass av høyere teknisk og estetisk kvalitet enn plassen slik den nå ligger. I en slik vurdering kunne selvfølgelig også de langsiktige vedlikeholdsutgifter ved et dekke av høyere kvalitetsinnhold ha inngått. Men som sagt: Vi skal altså støtte bevilgningen av disse pengene, så grunnlovsjubileet kan foregå i de beste former som det nå er mulig å skape, innenfor den tidsrammen man arbeider.
Willy Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg møter som vara til Stortinget, og følger ofte debattene om innvandring utenfra. Siden jeg har sjansen her nå, tenkte jeg at jeg skulle prøve å meddele litt av det jeg oppfatter som urettferdigheter i Fremskrittspartiets retorikk angående kultur. Jeg kommer fra en by der den store majoriteten av innbyggerne historisk sett var finske innvandrere, og allikevel feirer vi 17. mai i den kommunen. Min nabokommune er en sjøsamisk kommune, som er stolt av den kulturen og kulturarven, med et helt annet språk enn det norske. Der feirer de også 17. mai. Det å plassere den norske befolkningen inn i en så lukket, liten kulturell ramme som mest minner om avleggs bonderomantikk og de bildene som er tegnet av tyske malere, altså en norsk nasjonalromantikk – at man skal plassere oss inn i den båsen, finner jeg meg ikke i. Det er urettferdig, og det er feil bruk av retorikk, for den stemmer ikke. Representanten Tybring-Gjeddes framstilling av Norge som et ensartet kulturelt landskap med sære spesifikasjoner, eksisterer ikke. Det eksisterte ikke før Norge ble en nasjon og kommer ikke til å eksistere i framtiden heller. Det er et lite hjertesukk å få si denne typen ting i slike integreringsdebatter til nettopp de representantene som er så opptatt av denne kulturelle enheten. For den er feil – den har aldri eksistert. Det er 250 mil fra mitt folkebibliotek i Vestre Jakobselv til Nasjonalgalleriet, og langs alle de milene nedover er det forskjellige dialekter, forskjellige kulturelle oppfatninger av hva som er mitt og vårt Norge, forskjellige måter å drive dugnad på, og forskjellige måter å synge og gå i 17. mai-tog på og ha 17. mai-arrangement på. Ja, vi er under ett flagg, vi er én felles nasjon, men denne nasjonen er så til de grader flerkulturell, og det har den alltid vært.
Willy Pedersen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg skal ikke holde noe langt innlegg, men jeg skal omtale litt de tallene som blir brukt. Det blir ikke mer sant om man gjentar noe gang på gang. Det gjelder også tallbruken fra Fremskrittspartiet om at vi blir minoritet i vårt eget land. Det er også litt spesielt, vil jeg legge til, at man sår tvil om SSBs egne tall, men man bruker dem likevel – man kan ikke si noe med sikkerhet, og så kommer man med et par eksempler på hvorfor de er usikre. Likevel: 36 pst. – hvis Fremskrittspartiets spådommer slår til – av den norske befolkningen vil ha innvandrerbakgrunn i 2070. Da er ikke innvandrerne majoriteten, det er fortsatt en stor majoritet av landets befolkning som vil være etnisk norske. Tallbruken – og tallmagien – som jeg ofte opplever i argumentasjonen fra Fremskrittspartiet i denne typen saker, vil jeg påstå er feil. Og trusselen man i Fremskrittspartiet ser i framtiden, at innvandrergrupper skal overta som majoriteten i dette landet, stemmer ikke og medfører ikke riktighet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Det er viktig med gode kunnskaper for å kunne gi gode tjenester til befolkningen, men å stille opp et generelt kvalifikasjonskrav for hele statlig eller offentlig sektor, det er ikke mulig. Noen har direkte publikumskontakt og er helt avhengige av å kunne alle nyanser i det norske språket, andre har arbeidsoppgaver der det overhodet ikke er viktig å ha norskkunnskaper. Det må derfor vurderes av den enkelte arbeidsgiver i den enkelte situasjon for at vi skal kunne stille de rette kvalifikasjonskravene til den enkelte. Det er i enkelte sammenhenger viktig at vi har gode språkkunnskaper i norsk, men i mange sammenhenger er det også viktig å kunne kommunisere f.eks. på samisk med samiske brukere. Det kan også være nyttig at vi kan beherske andre språk i møte med våre nye landsmenn.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg kan si til representanten Tetzschner at deler av straffeloven fra 2005 er tatt inn i dagens lovverk, så mange av de bestemmelsene som var nye i 2005, er tatt inn i den straffeloven som nå gjelder – det gjelder også mange av de områdene som Tetzschner var innom. Så har justisministeren tidligere i denne salen redegjort for det IKT-arbeidet som skjer i hennes departement. Det er et betydelig arbeid som gjøres for å forbedre IKT-løsningen i justissektoren. Som justisministeren tidligere har sagt, er det et program som går under Merverdiprogrammet, der flere prosjekter og leveranser skal defineres og kvalitetssikres hver for seg. Jeg tror det er viktig at justisministeren får anledning til å gjennomføre de prosjektene og foreta de nødvendige kvalitetssikringsprosjektene før vi kan gå ut med helt eksakt på hvilken dato og hvilket årstall man er ferdig.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Innføring av ny straffelov er noe Justisdepartementet har ansvaret for, og gjennom det justisministeren. Jeg har orientert om at justisministeren jobber med å få på plass de IKT-systemene som er nødvendige for også å innføre ny straffelov, at det er et arbeid som er i gang og som justisministeren er i ferd med å kvalitetssikre. Når ny straffelov kan innføres, mener jeg er et spørsmål som bør stilles til justisministeren.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Det har vært mye ressursbruk som ikke har vært fornuftig opp igjennom tiden fordi vi har latt hver enkelt etat få lov til å utvikle sine egne IKT-systemer. Det har vi tatt et grep om nå gjennom å innføre krav til felles standarder og felles arkitekturprinsipper. Vi ønsker også at man skal bruke mer standard programvare. Så er det sånn at om vi fatter vedtak i denne sal eller i regjeringskollegiet, endres ikke de gamle IKT-systemene av den grunn. Det vil ta tid før vi har IKT-systemer som henger godt sammen, fordi vi må skifte ut veldig mange gamle systemer som ikke bygger på de standarder og arkitekturprinsipper vi nå har vedtatt. Med de grepene vi tar, gjør vi de riktige tingene for framtiden, men det vil fortsatt være systemer som henger igjen fordi de er utviklet etter andre prinsipper enn dem som gjelder per i dag. Men det er viktig nå at vi følger opp og har stort trykk på at vi sørger for at ingen systemer blir utviklet utenfor de standarder og prinsipper som er vedtatt.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg kan ikke ta ansvar for de formuleringene som var i Stortinget i 2003 og 2004, og hvilke vurderinger som ble gjort da når man foreslo at straffeloven kunne fremmes uten vesentlige økonomiske konsekvenser. Det er det nok andre i denne salen som er bedre til å svare på enn meg. IKT er kommet for å bli, og det bruker vi i alle sektorer, i alle deler av samfunnslivet, i alle deler av statsforvaltningen. Derfor er det viktig at IKT, strategisk tenking, gjennomføring av de enkelte systemene og prioritering av hvilke IKT-systemer som er viktigst, må gjøres av den enkelte etaten, som sørger for både å implementere og planlegge. Da må det være sånn at den enkelte statsråd også foretar vurderinger av hva som er riktig å gjøre på hvert enkelt tidspunkt. Jeg opplever at statsråd Faremo har gitt gode svar på at man nå er i gang med et større IKT-prosjekt i Justisdepartementet som også vil bære frukter. Så er det mitt ansvar å sørge for at vi lager systemer som henger sammen, som gjør at vi kan bruke komponenter på tvers, så vi ikke gjør unødvendige investeringer i de enkelte departementene. Det er jeg glad for at vi har fått et godt system på nå. Det betyr at de feilene som ble gjort tidligere da vi etablerte hvert vårt IKT-system, vil vi i framtiden unngå. Men det vil ta lang tid før vi er der, for de gamle systemene er der fortsatt.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg har lyst til å starte med et sitat. «All makt i denne sal», er det noen som har sagt. I denne saken opplever i hvert fall jeg at det kanskje ikke nødvendigvis er sånn. Nesten alt som er sagt fra denne talerstol, er jeg enig i, og jeg tror de aller fleste egentlig er enige om at vi ønsker bedre lærere, vi ønsker bedre utdanning for lærere, vi ønsker at flere skal bli lærere, vi ønsker at de dyktige i samfunnet vårt skal bli lærere. Vi mener at det er svært viktig, og det er vi egentlig enige om. Årsaken til at jeg sier dette om «All makt i denne sal», handler om at det er to viktige institusjoner som er nøkkelinstitusjoner i så måte – i hvert fall den ene er institusjon, universitets- og høyskolesektoren, som er autonom. Hvordan de utvikler, implementerer, underviser og jobber med praksisrettet utdanning, bestemmer de i stor grad selv. Det gjør at det er krevende å styre herfra hvordan disse utdanningene skal være. De som eier skolene i Norge, er enten kommuner, som har et lokalt selvstyre, og som har et arbeidsgiveransvar, eller private, og de private skolene styres også gjennom opplæringsloven. Da har vi selvfølgelig mye styring herfra, men akkurat i de tingene vi snakker om nå, er det en avmakt rundt hvilke virkemidler vi faktisk har. Det er klart at KS nok ikke vil være like begeistret for en del av disse forslagene som kanskje mange i denne komiteen ville være. Det er et faktum. Likevel mener jeg at det er en veldig riktig og viktig debatt å reise fra Venstres side, for vi er helt enige om at skal noen satse på læreryrket, er du nødt til å ha utviklingsmuligheter. Det bør også være slik at man får en trappestige når det gjelder lønn, som det er på veldig mange andre områder. Men det er Utdanningsforbundet og partene mindre interessert i enn kanskje andre fagorganisasjoner. Det må vi respektere, for sånn er spillereglene i Norge. Det gjør at det er ganske krevende å vedta her hvordan dette skal gjøres i detalj, og det er hovedårsaken til at posisjonspartiene går imot, selv om vi mener at det er mange kloke tanker som ligger bak. Da har jeg lyst til å utfordre oss selv, og det gjelder dem som sitter og styrer norske kommuner – de er med i de samme partiene som oss, de kommer til å møte på landsmøtene utover våren, og de har mye makt rundt disse tingene: Vi kan utmerket godt lage karriereplaner og lage spesielle stillinger i norske kommuner. Vi kan gjøre det i Oslo også, hvor Høyre styrer sammen med Venstre. Vi kan gjøre det i mange av de kommunene Arbeiderpartiet styrer. Men vi er også nødt til å bidra til at våre lokale politikere som står tett på skolen som skoleeiere, i større grad bruker den typen virkemidler, sånn at vi får enda flinkere lærere, og at det jobbes systematisk med god rekruttering.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Jeg stemte feil!
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Denne debatten har vist tydelege skiljelinjer. Skiljelinjene går – i likskap med liknande debattar tidlegare – mellom Framstegspartiet på den eine sida og resten av dei politiske partia på den andre sida. Fleirtalet prøver å skape eit inntrykk av at innvandring berre er positivt. Det er sjølvsagt naivt. Vi hadde i fjor ei innvandring på 50 000 – størstedelen av dette var arbeidsinnvandring. Det er klart at det skaper ein del utfordringar som man ikkje kan feie under teppet. Representanten Håkon Haugli var indignert på grunn av at Framstegspartiet ikkje hadde vore med på ein merknad. Eg kan lese den merknaden: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, ser på innvandring og mangfold som en styrke for det norske samfunnet.» Det er ingen tvil om at delar av innvandringa, arbeidsinnvandringa til Noreg, har vore positiv. Vi har hatt ein langvarig høgkonjunktur utan at dette har skapt verken løns- eller prispress, og heller ikkje pressa renta oppover. Men det å gå ut og seie at dette berre er positivt, uavhengig av kor mange vi tar inn – om vi tar inn 50 000, 100 000, 500 000, så er det berre positivt – det meiner eg er naivt av fleirtalet. Derfor står altså Framstegspartiet utanfor den merknaden. Innvandring skaper utfordringar, både kulturelt og i forhold til kriminalitet for enkelte grupper, og arbeidsinnvandring har også skapt større utfordringar for norsk ungdom med å komme inn på arbeidsmarknaden. Det var også noko som LO og NHO tok opp for nokre veker sidan. Representanten Aksel Hagen hadde også nokre ytringar overfor Framstegspartiet, og han uttrykte vel noko liknande som at han var glad han ikkje representerte Framstegspartiet og Framstegspartiet sitt negative syn, som han kalla det. Eg kan vel roe representanten Aksel Hagen med at den gleda absolutt er gjensidig. Eg synest at SV og Aksel Hagen med interesse også kunne besøkt SVs finske og danske søsterparti, som har ein integreringspolitikk som ligg nært opp til det som Framstegspartiet står for. Framstegspartiet står altså ikkje åleine om sin integreringspolitikk og si kritiske haldning til enkelte verknader av innvandring, så eg vil tilrå representanten Aksel Hagen å ta ein studietur til Finland og Danmark.