trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
Det er riktig som representanten Giske påpeker, at norsk film har hatt et fantastisk år, og vi ser nettopp at norsk film er i ferd med å svinge seg opp til det som jeg tror er en alminnelig oppfatning av hva som bør være ambisjonsnivået i bransjen, nemlig 20 filmer i året. Nå er det slik at Rom ble ikke bygd på en dag, og denne byggingen må først og fremst vokse frem fra bransjen selv. Der synes jeg bransjen har gjort en fantastisk jobb i det året som har gått. Vi er selvfølgelig innstilt på å ha en best mulig filmpolitikk. Den handler ikke bare om å dra opp bevilgninger til Filmfondet, selv om vi jo også er med på å tenke et høyt nivå på filmstøtteordningen. Det handler også om andre rammebetingelser. Det handler om hvordan vi kan bruke skatteincentiver i forhold til filmfinansiering, det handler om avgiftsregimene, og det handler også om mulighetene for å kanalisere private midler inn på dette området, som vi ønsker mer av.
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
Når det gjelder ambisjonsnivået på statsbudsjettet eller ambisjonsnivået i kulturmeldingen, må jeg si at jeg tror vi skal ha vårt på det tørre. Jeg mener at ambisjonene er store begge steder, og jeg håper at vi skal komme inn i en god diskusjon med Fremskrittspartiet, ikke minst i forhold til de temaene vi skal ha oppe i sammenheng med kulturmeldingen. Det er store og banebrytende felter som vi skal ta tak i. Når det gjelder kultur og næring, er dette et felt som vi er opptatt av. Vi er opptatt av å legge til rette for at kulturlivets aktiviteter også skal ses i en næringsmessig sammenheng, og vi vet jo at dette er et av de sterkest voksende felter i verdensøkonomien. I Storbritannia er nesten en million mennesker sysselsatt på dette området. Når det gjelder innholdet i Fremskrittspartiets merknad, skal jeg gjerne innrømme at jeg husker det ikke. Vi har levert et par hundre sider merknader, og jeg kan altså ikke huske den enkelte av dem.
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
Museumsreformen er et meget omfattende arbeid som kanskje ikke først og fremst retter seg inn mot de tradisjonelle kunstmuseene. Først og fremst tror jeg museumsreformen er viktig for den store og nokså lite homogene mengde av museer vi ser innenfor andre områder, f.eks. de museene som dekker folkeminneområdet. Her er det en kjempejobb å gjøre, og det er gitt store tilleggsbevilgninger i de to budsjettene som er kommet etter at museumsreformen ble vedtatt. Så dette er et område hvor Regjeringen virkelig har fulgt opp. Så er det riktig at kunstmuseene, det være seg på Lillehammer eller andre steder, også har store oppgaver, og det bør være en oppgave fremover også å se på rammebetingelsene for hvordan de fungerer.
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
Representanten Woldseth nevnte blant gode tiltak Harmonien i Bergen. Det synes jeg var litt overraskende, fordi Harmonien i Bergen, som Fremskrittspartiet vil gi 5 mill. kr ekstra, jo tilhører den gruppen institusjoner som Fremskrittspartiet skjærer helt rått fra. På det kapitlet som Harmonien ligger under, kap. 323 post 70, er det to institusjoner. Det er Oslo-Filharmonien, og det er Harmonien. I utgangspunktet vil Fremskrittspartiet skjære 7 mill. kr på dette området. I tillegg vil de altså gi 5 mill. kr til Harmonien. Da skulle min barnelærdom fortelle meg at det betyr et kutt på 12 mill. kr for Oslo Filharmoniske Orkester. Det betyr et tyvetalls stillinger. Administrasjonen i Filharmonien er kjent for å være meget beskjeden og stram, med kun 18 stillinger. Det betyr at Filharmonien vil bli rasert som nasjonalt orkester. Vi vil ikke lenger ha et fullbemannet symfoniorkester i Norge, og en av Europas seks–syv beste institusjoner vil være ødelagt. Jeg vil gjerne ha en kommentar.
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
SV foreslår i forbindelse med årets budsjett at Norsk filmstudio skal gjøres om til en ren statlig stiftelse. Mitt spørsmål til representanten Lund Bergo blir: Hva i all verden er problemet med at rene infrastrukturleveranser, altså studioer, kostymer, rekvisitter og teknisk utstyr, leveres av private? Er det ikke viktig at vi har en privat sektor på dette området? Og ser ikke SV at det vil være en propp i systemet hvis vi har en statlig subsidiert leverandør, som med utgangspunkt i både direkte og indirekte subsidier kan holde private aktører utenfor? Dette har allerede vært en problemstilling når det gjelder Norsk filmstudio. Det har vært et tema for Konkurransetilsynet, og flere av de private aktørene mener å være holdt utenfor og skviset ut av markedet.
Olemic Thommessen (Høyre), 2003-12-11:
Jeg må si at jeg synes det er interessant å høre at SV ønsker en vital offentlig sektor. Nå har vi sett på våre rammeområder, og vi ser også i andre forslag hvordan SV foreslår en massiv oppbygging av offentlige institusjoner. At det er noe særlig vitalt i det, er veldig vondt å få øye på. Innenfor ramme 1 er det foreslått en rekke kutt for å sørge for at modernisering ikke skal skje, og det er kanskje ikke så veldig rart. Med SVs opplegg, hvor vi ville fått en mye større offentlig sektor, vil vi jo få en ganske stor oppbygging av byråkrati, av instanser som skal håndtere flere offentlige ansatte, og flere offentlige institusjoner. Det kunne vært interessant å høre hvordan SV tenker seg at budsjettet for ramme 3 ville se ut dersom SVs opplegg for statsforvaltningen ville bli lagt til grunn.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Vi hørte nettopp at Arbeiderpartiet priser regjeringspartiene. Det forstår man godt, i hvert fall fra Fremskrittspartiets side, når de har greid å innføre nok en økning i ekstra skatt. Nå vil jeg snakke om NRK. Det er ikke noe nytt at Arbeiderpartiet ønsker å pålegge folk i Norge ekstra skatt. Takket være budsjettavtalen med regjeringspartiene har de nå greid å innføre en økning av NRK-lisensen. Hvordan skal Arbeiderpartiet forklare minstepensjonistene at dette er nødvendig, når de er nødt til å kutte ut middag en dag i uken for å greie å betale NRK-lisensen sin?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Vi hørte representanten Thommessen snakke om ambisjonene i kulturmeldingen og ambisjonene i budsjettet. Hvorvidt det er ambisjoner i noen av delene, kan sikkert diskuteres, og vi blir sikkert ikke enige om det. Etter Fremskrittspartiets oppfatning ligger det i kulturmeldingen stort sett videreføring av det bestående, og det samme gjelder for så vidt også budsjettet. En annen ting som er veldig interessant, og som representanten Thommessen var inne på, er dette med kultur og næring. Kan representanten svare på hvorfor de ikke har gått inn i merknaden vår om kultur og næring, når han nå fra talerstolen snakker så varmt om det?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Vi har et alternativt budsjett der vi faktisk kutter en del. Det er helt korrekt. Men vi glemmer ikke de gode formål. Og der er bl.a. fond, ulike fondsavsetninger, hvor vi prioriterer kultur til alle. Vi mener at en del av de utgiftene som ligger i det foreslåtte kulturbudsjettet, kan man spare inn ved generell effektivisering av offentlig sektor. I første rekke gjelder dette administrasjon, og det har jeg også understreket i mitt innlegg.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Det skal representanten Thommessen få. Harmonien og Oslo-Filharmonien har begge to nasjonal status. Harmonien har betydelig lavere overføringer fra staten enn det Oslo har, og de har behov for ytterligere ansatte. I tillegg står det i kulturmeldingen at man skal satse på Harmonien. Det står ingen ting om at man skal satse på Oslo. I tillegg til det har de fått ny dirigent, noe som gjør at de er under en kjempeomstilling. Dette krever penger. Og for å få en likebehandling mellom de to nasjonale institusjonene har vi valgt å styrke Harmonien.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Vi er veldig stolte av vår nytenkning innen kultursektoren i Fremskrittspartiet, deriblant dette fondet for å utvikle samarbeidsprosjekter mellom næringslivet og kulturlivet. Jeg antar at statsråden har lest innstillingen fra komiteen og der vil ha sett forslaget Fremskrittspartiet har fremmet om et fond for å utvikle samarbeidsprosjekter mellom næringslivet og kulturlivet. Kan statsråden tenke seg å se nærmere på dette forslaget og være villig til å diskutere en slik nytenkning innen kultursektoren?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Vi hørte nå nettopp at Kristelig Folkeparti ønsker å utvide pappapermisjonen med seks uker, noe som kommer til å koste staten 1,2 milliarder kr. Nå har vi innført kontantstøtte. Vi har et bredt forlik om full barnehageutbygging, og vi har også et forlik om billigere barnehageplasser. Synes ikke Kristelig Folkeparti nå at barnefamiliene har fått nok, eller ønsker man ytterligere å tilgodese denne gruppen i det norske samfunnet?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Det var hyggelig å høre at representanten Faldet roste regjeringspartiene for godt samarbeid. Da er vi altså ikke så umulige som det av og til kan høres ut som. Det som er viktig, er at vi alltid snakker sant, og at vi gir korrekt informasjon. Jeg har lyst til å rette oppmerksomheten mot et sitat fra Dagsavisen denne uken, hvor ikke representanten Eirin Faldet, men fraksjonsleder Trond Giske uttaler seg om filmpolitikken: «Etter at det har kommet 20 norske filmer de to siste årene, blir antallet halvert til neste år fordi midlene blir kuttet.– Ingen minister som gjør noe sånt kommer ustraffet fra det på noe annet politisk felt, sier Giske.» Hva er det som er kuttet i filmpolitikken? Det er helt ukjent for meg. Tvert imot er det en økning. I disse tider hvor det også i andre sammenhenger er satt fram påstander om villedende informasjon fra statsråder, vil jeg spørre om ikke dette i høyeste grad er å gi villedende opplysning og informasjon til opinionen. Det synes jeg er ganske alvorlig.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Siden jeg fikk anledning til å ta en replikk på SV, vil jeg benytte muligheten til å følge opp det som representanten Torny Pedersen tok opp, forholdet mellom Sosialistisk Venstrepartis alternative kulturbudsjett og Arbeiderpartiets. Nå har jeg sett litt på tallene, og det skiller 300 mill. kr mellom Arbeiderpartiet og SV. Man kan nesten bli misunnelig når man ser hvor mye penger SV har til kultur. Jeg skulle ønske at vi hadde det. Men det er også en kjent sak at SV har tatt mål av seg til å bli et mer ansvarlig parti, og kanskje til og med gå inn i regjering med Arbeiderpartiet. Da har jeg lyst til å utfordre representanten Lund Bergo til ikke bare å si at man vil komme ned et sted på midten, men å si hvilke kulturpolitiske prioriteringer SV vil gjøre, for i dag prioriteres jo alt sammen opp. Det er umulig å se noen linje i SVs politikk, i hvert fall har ikke jeg klart det. Så jeg vil utfordre Lund Bergo på nettopp dette, om han kan resonnere litt for oss omkring hvordan han vil prioritere når han kommer i regjeringssamarbeid med Arbeiderpartiet og skal begynne å kutte i kulturbudsjettet.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Nå er det ikke sant, som representanten Giske sier, at det ikke har vært et løft. Jeg prøvde å si noe om det i mitt innlegg. Det har vært et løft som på en måte er et resultat av vedtak i dette hus på flere områder, og jeg pekte på fire viktige. Jeg kan ikke bruke tid på å gjenta det, men det er helt klart at det har skjedd betydelige satsinger på områder som ABM, og det kommer til å bli mer på opera og på disse andre feltene som jeg også nevnte, og det kommer vi til å følge opp. Når det gjelder denne tippenøkkelen og at vi da skulle ha kjempet med nebb og klør mot dette – saken var at mange av oss hadde tanker om at vi måtte gjøre noe med dette. Statsråden hadde varslet en gjennomgang av lotteriloven og ville i den forbindelse se nettopp på dette spørsmålet. Men det er jo som kjent slik i denne sal at opposisjonen alltid har det mer travelt enn Regjeringen, det har vi mange bevis på. Her ble altså Regjeringen fratatt et initiativ som var veldig viktig med tanke på en gjennomtenkning av dette(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Først en korrigering. Jeg fokuserte ikke på ærlighet i replikken til Eirin Faldet, men på sannhet. Det er kanskje ting som ikke ligger så langt fra hverandre, men det er dog ikke riktig det samme. At det ble en avtale om at man skulle innføre objektive kriterier eller i hvert fall en ny ordning når det gjelder denne posten, er riktig, og det var faktisk også bebudet av departementet i forkant. Jeg vet at departementet har jobbet med dette spørsmålet. Det hender – og det kjenner jo representanten Knudsen veldig godt til – at ting kan ta tid og være mer komplisert enn man først trodde. Jeg antar – og det har vel kanskje også blitt sagt mellom linjene – at man her har støtt på problemer som man trenger mer tid på å vurdere. Men det står fast at det kommer en ny ordning for dette. Den er så vidt også antydet i proposisjonen, og vi imøteser dette. Det er ikke snakk om å gå bort fra en avtale – vi har ikke brutt noen avtale – men vi ber om forståelse for at vi trenger mer tid.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Det er et viktig spørsmål representanten Lund Bergo her reiser. Først generelt til oppfølging av målsettinger i dette hus: Det har vi mange forskjellige erfaringer med. Det finnes planer og målsettinger på ulike sektorer som har gått i skuffen uten at de har blitt fulgt opp i det hele tatt. Det tror jeg vi kan dokumentere. På dette området har det i hvert fall ikke gått slik. Det har gått veldig bra, synes jeg. Vi har klart å komme omtrent halvveis på de få årene vi har hatt på å oppfylle denne målsettingen. Jeg har god tro på – som jeg også sa i mitt innlegg – at får vi et par kraftanstrengelser til i årene som kommer, så skal vi være der. Det er snakk om godt og vel 200 mill. kr over det nivået som var i – jeg er ikke sikker – 2001. Vi er omtrent halvveis i tidsrommet. Om det ikke er tilfredsstillende – og det kan man vel knapt si, for det er så store utfordringer på dette feltet – tror jeg vi skal stå sammen om å klare å nå denne målsettingen. Det har vi også forsøkt å legge inn merknader om i innstillingen.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Først vil jeg gjøre oppmerksom på noe som vi oppfatter må være en inkurie. Det gjelder et forslag som står i merknadene på side 126, og som er inntatt som rammeuavhengig forslag III på side 162. Høyre og Kristelig Folkeparti har ikke tenkt å stemme for dette, og mener at de aldri skulle ha vært inne på det, men at det muligens kan være et annet parti, som f.eks. Sosialistisk Venstreparti, som skulle ha vært inne på det. Men det kan heller ikke jeg svare for. Det kan stå om det er flertall eller ikke for det. Nå har jeg hatt en konferanse med kulturministeren, som sier at hun er innforstått med at det som står i dette forslaget, skal gjøres. Da foreslår jeg at de som ønsker å sette det fram, gjør det om til et oversendelsesforslag, slik at det går til Regjeringen på den måten. Så har jeg en bemerkning til debatten. Jeg synes den stort sett har foregått ryddig i dag etter kjent mønster, kanskje med et par små unntak. I bunnen for innstillingen ligger det jo et budsjettforlik, som gjør at man bindes litt opp, og at det kanskje ikke blir de store bølgene om tall og flyttinger osv. Så prøver man kanskje å finne andre åpninger. Jeg synes det er litt uheldig at det har oppstått en strid om framleggelse av en sak om rammevilkårene for film. Det kan være mye å si om akkurat det. Man kan ha synspunkter som går litt i samme retning som forslagsstillerne, men det er synd at man skal benytte en slik debatt til å skape strid og reise bølger omkring tidspunktet for når slikt skal være ferdig. Man kan kanskje oppnå store overskrifter med det, men hensikten må jo være politikken, og da synes jeg det ville være veldig uheldig hvis man skal stå på kravet om at dette skal fram før 1. mars. Da får vi et dårlig arbeid. Dette er et viktig spørsmål som vi trenger å bruke tid på i Stortinget, ikke minst i Regjeringen på forhånd, slik at vi kan få et best mulig resultat for filmutviklingen i Norge. Til slutt til representanten Ulf Erik Knudsen, som igjen hadde en visitt inn til dette budsjettforliket vi hadde med Fremskrittspartiet i fjor. Vår oppfatning av det budsjettforliket er slett ikke slik som Knudsen prøver å framstille det. Nå ville det føre for langt å gå inn i detaljer på det her. Det kan vi kanskje ta på kammerset. Men vi oppfatter det ikke som noe brudd. Det var en strid i etterkant av inngåelsen om dette, og jeg husker godt det. Det som er saken, er at vi ønsker at det skal være et mangfold der, vi har ikke ønsket å redusere for noen av dem som er inne på den posten. Men jeg vil minne representanten Knudsen om at de som har fått inn de kristne avisene i denne posten, det er Kristelig Folkeparti, og ikke sammen med Fremskrittspartiet, men sammen med Arbeiderpartiet i to forlik. Og hvem var det som økte nå i år? Det var Kristelig Folkeparti til to av dem, og det var ikke sammen med Fremskrittspartiet, men sammen med Arbeiderpartiet.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Bare en kort merknad til representanten Giske. Jeg registrerte det siste innlegget til Trond Giske som et lite tilbaketog i forhold til det han kom fram til tidligere i dag om utredninger når det gjelder norsk filmpolitikk. Nå snakker han om en begrenset utredning, fordi det har vært foretatt en omfattende en før. Det synes jeg er noe helt annet, og sikkert også mye mer overkommelig for departementet. Jeg har lyst til å minne om i samme slengen at departementet har veldig store utfordringer. Det gjelder også Medieavdelingen. Nå jobber vi med overgang til digitalt bakkenett, og bare det vil kreve veldig store ressurser. Jeg håper man har forståelse for at et departement også trenger tid på viktige spørsmål.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Jeg er glad for at representanten Thommessen brukte så mye av sitt innlegg på film. Vi har jo opplevd en fantastisk utvikling i norsk filmproduksjon, og vi er nå i år antakelig på et nivå hvor norsk film tar nesten en fjerdedel av publikummet på kinoene. Kulturmeldingen som det ble referert til, har ikke noen klare ambisjoner på filmfeltet. Det Arbeiderpartiet mener bør være ambisjonen, er å nå opp til dansk nivå, 20 filmer i året og en fjerdedel av markedet. Det ble i forrige replikkveksling snakket om noen kutt som ble betvilt. Jeg kan lese fra innstillingen i fjor, hvor komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti, bl.a., og Høyre sier at «det ble lagt inn et kutt på 5 mill. kroner på Norsk filmfond». Videre viser de til budsjettavtalen, og at det er kuttet med 5 mill. kr i forliket med Fremskrittspartiet i kulturkomiteen. På toppen av det kom det et kutt på 5 mill. kr i revidert våren før. Mitt spørsmål er: Er ikke Høyre også innstilt på å sørge for at norsk film får de produksjonsmidlene og de rammevilkårene som skal til for å nå ambisjonen om å matche Danmark på filmsatsingen?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Vi går nå inn i det tredje året med Kristelig Folkeparti ved roret i kulturpolitikken. Det er selvsagt veldig flott med noen millioner til innkjøpsordningen for norske fonogram og andre små og store satsinger, men realiteten er vel at vi ennå ikke kan se noe løft på kulturfeltet etter disse tre årene. Det er på de områdene som Stortinget har pålagt satsingsoppdrag, operasatsingen og ABM-meldingen, at det kommer påplussinger. Og så er det én stor sak, og det er endringen av tippenøkkelen som vil tilføre kulturfeltet nær ½ milliard kr. Men der er jo realiteten at Kristelig Folkeparti kjempet med nebb og klør for å prøve å hindre den endringen i tippenøkkelen, og de har også etter at pengene var begynt å strømme, kuttet nær 100 mill. kr på de samme områdene i de ordinære budsjettene, i strid med Stortingets forutsetning. Mitt spørsmål er: Er Lånke glad for at han ble nedkjempet i spørsmålet om tippenøkkelen, og vil han sørge for at de ordinære budsjettene opprettholdes til samme formål?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Så vidt jeg forstår, er hovedbegrunnelsen for at Filmstudioet skal selges, at man ikke hadde lagt inn nok kapital. Men er det noe vi har nok av her i landet, er det faktisk investeringskapital. Så hvis det er det som er problemet, er jeg sikker på at det er mulig å få plassert en bitte liten del av oljefondet i Filmstudioet. Det berører heller ikke budsjettbalansen, så det skulle til og med kunne ha sjanse til å gå gjennom i finanskomiteen. Jeg ber statsråden merke seg det stortingsflertallet sier, nemlig at man skal komme tilbake til Stortinget med en avklaring om Filmstudioet kan drives videre, før et slikt salg gjennomføres. Så synes jeg det er ganske oppsiktsvekkende at en statsråd står her på talerstolen og sier at hun ikke akter å oppfylle et romertallsvedtak, som blir vedtatt her senere i dag. Flertallet sier at statsråden må komme tilbake med en egen sak om rammebetingelsene for norsk filmpolitikk før 1. mars 2004. Grunnen til det er at vi vil ha det i sammenheng med kulturmeldingen og arbeidet med den, og da må det komme før 1. mars. Det hadde vært en fordel om det hadde vært avklart skikkelig i kulturmeldingen, men når det ikke er gjort, må det gjøres før 1. mars.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Først har jeg bare en kort merknad til Per Sandbergs innlegg. Arbeiderpartiet støtter helhjertet opp om et rockemuseum i Namsos. Det som det har vært en viss diskusjon om, er hvis det skal opprettes et nasjonalt arkiv for rock, hvor det skal ligge og hvordan det skal organiseres. Der er det flere interessenter inne, og det vi sier i våre merknader er at Trondheim, som er en av dem, og Namsos bør samordne sine initiativ. Da tror jeg at sjansen for at det skal havne i den regionen styrkes betraktelig. Dette er en budsjettdebatt som kommer like før vi skal gjennomgå en stor kulturmelding og ha en debatt rundt den. Derfor er det nok mange som velger å la de store prinsipielle spørsmålene rundt kulturpolitikken ligge til den anledningen. Det vil være store og viktige saker vi skal diskutere der. Vi skal diskutere maktfordelingen innad i kulturfeltet. Skal vi kanalisere midlene via institusjonene eller de frie gruppene? Skal de ha faste bevilgninger, eller skal det være prosjektstøtte? Skal man få en fast plass på statsbudsjettet, eller skal det bevilges gjennom ulike fond. Til det er det allerede nå å si at selv om komiteen nå bare flytter på 8 mill. kr, og det gjelder små beløp, ligger det viktige politiske signaler i dem. Når det gjelder de formålene som får økt støtte fra Stortinget, vil jeg særlig understreke at det fra komiteens side ikke er ment slik at f.eks. Kulturrådet kan kutte tilsvarende i sine bevilgninger. Vi har ment dette som en styrking av de respektive feltene. Det er et viktig signal som Kulturrådet bør merke seg. Så noen ord om Filmstudioet. Statsråden sa i sitt innlegg at det var et problem med konkurranseregler, og derfor kunne man ikke gi økt statsstøtte. Nå er det slik at det er veldig mange andre land som har tilsvarende infrastruktur for film, der den tydeligvis ikke virker tilsvarende konkurransevridende. Når statsråden kommer tilbake med en sak om hvordan videre drift kan sikres, er vi fra Arbeiderpartiets side fullt åpne for å gå inn og se på om det kan være en heleid statlig infrastruktur. Og, som sagt, er det ikke penger til investeringsformål vi mangler her i landet. Det kan heller ikke være konkurransevridende å gjøre det på en slik måte. Når det gjelder en ekstra sak om film, har vi satt fristen til 1. mars. Vi har også i innstillingen sagt klart hva vi ønsker en gjennomgang av. Vi ønsker en gjennomgang av produksjonsstøtten, slik at man i størst mulig grad inviterer private til å investere i film. Vi ønsker en gjennomgang av billettstøtteordningen. Vi støtter dagens billettstøtteordning, men vi ber om at man ser på tilbakeføringsordninger fra de store suksessene, og vi ber om en gjennomgang av skatte- og momsregimet. Vi ber ikke om en full melding om filmpolitikk. Men vi ber om en gjennomgang av disse områdene, og jeg tror også det skulle ligge materiale i forbindelse med kulturmeldingens forarbeider som kan brukes til dette, og det skulle være fullt mulig å få det på plass til 1. mars. Hvis ikke, kan det gå utover andre saker vi har til behandling her i komiteen.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Jeg kunne ikke registrere at kulturministeren sa noe om det Ola T. Lånke varslet at hun kom til å si, nemlig at hun kom til å følge opp saken om Filmstudioet. Hvis kulturministeren er opptatt av det som foregår på talerstolen, får hun kanskje sjansen av presidenten til å si det, at hun skal komme tilbake med en sak om hvordan Filmstudioet kan videreføres før hun eventuelt selger det. I så fall er jeg innstilt på å gjøre om forslaget til et oversendelsesforslag. Så til det voldsomme tidspresset i departementet. Vi ber ikke om en full melding om norsk filmpolitikk. Vi er faktisk svært fornøyd med den store omleggingen som ble gjort for to år siden, og ser ikke behov for en stor, ny omlegging nå. Det er noe som må justeres og ses på. Det er skissert i tre punkter i innstillingen, og det er fullt mulig å gjennomgå det til 1. mars. Vi har faktisk en regjering som klarer å gjøre Statskonsult om til aksjeselskap i løpet av 14 dager – i romjula sågar – og da skulle det være mulig å få en begrenset gjennomgang av norsk filmpolitikk innen 1. mars neste år.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Dette er et omfattende og bredt emne. Jeg har lyst til å stille et spørsmål på et viktig felt, som også representanten Sjøli tok opp, nemlig spørsmålet om barnevern og omsorgen for barn som må tas ut av sitt hjem, plasseres i fosterhjem eller i barnevernsinstitusjon e.l. Vi vet at det nå rulles opp store skandaler fra tidligere tider, i forhold til hvordan de barna ble fulgt opp. Vi må gjøre alt vi kan for å unngå at noe slikt skjer igjen. Da er det avgjørende med et godt tilsyn med disse barna. Nå ser vi av budsjettet at fylkesmannens budsjett kuttes til dels kraftig. Det er fylkesmannen som har ansvaret for ettersynet av disse institusjonene, og dette kan også svekke tilsynet. Når vi skal finne penger på et budsjett, er det ofte mange triks man gjør. I år runder man av barnetrygden til nærmeste tier og får penger til å saldere budsjettet. Vi ønsker å gjøre det samme når det gjelder kontantstøtten, for å bruke penger på tilsyn med barnevernet. Det ville ha gitt sju kroner mindre i kontantstøtte, men en solid økning til barnevernet. Hvorfor kunne ikke Høyre være med på det?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Det er riktig at også Arbeiderpartiet har vært med på flere ganger å gjøre om organiseringen av statlig virksomhet til en mer hensiktsmessig form. Nå mener vi i denne saken at selve omdanningen faktisk fører til en mindre hensiktsmessig organisering av statens moderniseringsenhet, men la nå det ligge. Her er spørsmålet de ansattes rettigheter. Det vesentlige spørsmålet er jo hvorvidt de ansatte er tilbudt «annet høvelig arbeid». I sitt brev til Arbeiderpartiets fraksjon skriver statsråden den 28. november at rett til ventelønn vil falle bort, «fordi vedkommende har avslått tilbud om «annet høvelig arbeid»». I høringen den 8. desember sier statsråden at han ikke ønsker å gå inn på en sånn vurdering, for den vurderingen er det Aetat som skal gjøre. Han sier altså det stikk motsatte av den kategoriske konklusjonen han har i brevet, og det står også i proposisjonen. Hva er forskjellen på dette og BaneTele? Jo, at i Statskonsult varsler man en omfattende nedbemanning. Kanskje opptil halvparten av de ansatte må slutte. Da er spørsmålet om man har fått «annet høvelig arbeid», svært relevant, fordi det er veldig mange som vil oppfatte en framtidig oppsigelse som ikke «annet høvelig arbeid».
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Det går veldig klart fram av innstillingen at spørsmålet om å gjøre Statskonsult til et AS er å anse som et såkalt rammeavhengig forslag, dvs. at det vedtas i samme klubbeslag som det øvrige budsjettet, som Arbeiderpartiet er forpliktet til å gi sin subsidiære tilslutning til i og med budsjettavtalen. Det er ingen tvil om at det er stor skuffelse hos oss over at vi ikke vant fram i budsjettforhandlingene på akkurat det punktet. Nå tror jeg, når vi skal evaluere denne budsjettdebatten samlet sett, og også sikkert i månedene som kommer, at Arbeiderpartiet nok ikke til de grader som Fremskrittspartiet har klart, vil gå ut med en utskjelling av det budsjettet man selv har stemt for, umiddelbart etter at budsjettet er vedtatt. Men det fins helt klare punkter hvor vi faktisk er dypt uenig og føler at vi har tapt viktige slag. Sånn vil det kanskje være i ethvert budsjettforlik, og det ser vi for så vidt med åpne øyne. Men jeg tror nok at i kunsten å løpe fra et budsjett som man selv subsidiært har stemt for, har vi fortsatt mye å lære av Fremskrittspartiet!
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Det vil alltid være slik når man lager et forlik, at det fins ting som man er veldig glad for å ha fått til, f.eks. den omfattende satsingen på kommunesektoren som vi fikk til i forliket, den omfattende satsingen på sykehussektoren som vi har fått til, den omfattende satsingen på samferdsel som vi har fått til. Også noen av de små tiltakene vi har fått til på kulturområdet, er viktige for oss i Arbeiderpartiet. Så er det visse saker som vi ikke er så lykkelige for. At vi ikke vant fram i Statskonsult-saken, tror jeg kanskje kommer helt øverst på den listen. Nå er jeg overbevist om at dersom det hadde blitt forlik mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, hadde det ikke blitt noe mindre AS av Statskonsult. Da kan det hende at man hadde blitt presset lenger, nemlig til det Fremskrittspartiet primært ønsker, et privatisert Statskonsult AS. Det hadde ikke vært noen bedre løsning. Vi har tvert imot fått til gjennom Stortingets behandling av saken en klarhet i de ansattes rettigheter, sånn at man vet at også om man velger å bli igjen i staten, har man krav på annen stilling og på å få vurdert ventelønn. Når det gjelder det at barnetrygden blir avrundet til nærmeste tikroning, altså kanskje fire–fem kroner pr. måned i redusert barnetrygd, tror jeg at de fleste kan ta det «tunge» løftet det vil være.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Også representanten Eriksen bruker eksemplet BaneTele og andre tidligere omstillinger i offentlig sektor som et bevis på at det statsråden i dette tilfellet gjør, og han skriver at man ikke vil ha rett til ventelønn hvis man velger å bli i staten, er gjort tidligere og må være korrekt. Nå har jo statsråden selv rettet på det. Enten var det han sa før, korrekt, eller så er det han sier nå, korrekt. Man må jo velge om det er statsrådens tidligere utsagn eller statsrådens nåværende utsagn som gjelder. Begge kan ikke være korrekt samtidig. Det som er det helt vesentlige, er det som står på side 54 i statsrådens egen proposisjon, om nedbemanningsbehovet i det nye Statskonsult AS: «Nedbemanningsbehovet kan omfatte om lag halvparten av antall ansatte.» Det betyr at hvis du blir med over i det nye selskapet, har du kanskje 50 pst. sjanse for å stå uten arbeid etter kort tid. Det er et høyst betimelig spørsmål om det kan regnes som tilbud om annet høvelig arbeid. Vi nærmer oss nå jul. Noen ansatte i Statskonsult vil i løpet av romjula måtte sitte og diskutere med sine familier om de skal bli med over, med 50 pst. sjanse for oppsigelse, eller om de skal bli igjen i staten. Er det Kristelig Folkepartis syn at det er en god familiejul?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Jeg er helt enig i at for at Statskonsult skal fungere best mulig, er det viktig å beholde så mange som mulig av de dyktige ansatte og det nøkkelpersonellet som er i virksomheten. Nå mener jo jeg og Arbeiderpartiet at det absolutt enkleste hadde vært å beholde Statskonsult som et forvaltningsorgan og ikke gjøre det om til et AS. Da hadde man sluppet hele den problemstillingen som statsråden nå stiller dem overfor. Så vil jeg også legge til at dette også er et spørsmål om informasjon. Synes statsråden at det er tilstrekkelig for de ansatte kanskje nå å få ti eller tolv dager i julen til å måtte ta stilling til om man skal bli med over i et selskap hvor man kanskje har opptil 50 pst. sjanse for å miste jobben, eller om man skal bli igjen som statsansatt og bruke den valgfriheten? Hadde det ikke vært bedre å bruke litt mer tid på denne omstillingen, så man også kunne skapt større tillit mellom statsråden og de ansatte?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Det har jo ikke vært så veldig lett for de ansatte å velge hva man skal gjøre når de ansattes rettigheter ikke egentlig har vært klarlagt før statsråden var i høring hos kommunalkomiteen den 8. desember. Statsråden framstiller det som om han har sagt det samme hele tiden. Da har han, tror jeg, en annen oppfatning av det norske språk enn det vi andre har, for i brev til vår fraksjon den 28. november skriver statsråden: «Arbeidstaker» – altså de som ikke blir med – « vil få fortrinnsrett til annen statsstilling i ett år, men ikke rett til ventelønn, fordi vedkommende har avslått tilbud om «annet høvelig arbeid».» Dette er en kategorisk setning som slår fast at man ikke har rett til ventelønn. Så skriver han i brev til kommunalkomiteen etter høringen: «Jeg vil presisere at det er Aetat, som etter individuell søknad fra den enkelte, avgjør om vedkommende skal tilstås ventelønn. Det er derfor verken mulig eller riktig av meg å avgjøre søknader på forhånd.» Så skriver han at det kanskje ikke er realistisk at man kan få ventelønn, men han vil altså ikke ta stilling til søknader. Det er noe helt annet enn den kategoriske setningen i brevet av 28. november. På samme måte er det når det gjelder reservasjonsretten, hvor man har to forskjellige meninger. Til slutt: Komitelederen uttrykte at det var så viktig at det bare var Arbeiderpartiet som kritiserte at det var villledende. I kommunalkomiteen er det etter hva jeg forstår, et flertall som bruker uttrykket «villedende» om statsrådens informasjon til Stortinget.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
La meg først gi statsråden honnør for arbeidet med å følge opp barnehageforliket. Det virker som om hun har gjort en god jobb i kampen med Finansdepartementet, og det virker som om det er nok penger. Det er riktignok ganske vanskelig å få oversikt over alle elementene i denne beregningen. Det er kompliserte regnestykker som ligger til grunn, og det skal også gå opp for hver enkelt barnehage. Det hjelper ikke at vi har makrotallene i orden hvis en privat barnehage går konkurs eller får problemer. Da vil noen miste et tilbud, så jeg ber statsråden legge merke til de merknadene som foreligger, om at dersom forutsetningene ikke holder, må hun komme tilbake til Stortinget med tiltak for å sørge for at regnestykket går opp. Bare noen ord om dette med søskenmoderasjon. Statsråden sa at hun selvsagt ville lage regler for det. I proposisjonen står det motsatte. Der står det: «Regjeringen ønsker å gi kommunene frihet til å utforme lokale løsninger og legger derfor ikke opp til å utforme detaljerte regler om moderasjonsordninger». Jeg antar at statsråden har tenkt å følge opp det vi nå sier, nemlig at vi ønsker nasjonale regler for søskenmoderasjon. Det er viktig at alle får nyte godt av en lavere foreldrebetaling, og at det ikke blir noen som kommer til å oppleve at moderasjonsordningen faller bort, slik at vinningen går opp i spinningen.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Høyre har tidligere vært med og støttet opp om ABM-meldingen. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har påtalt at de regionale kunstmuseene, dvs. de såkalte knutepunktinstitusjonene, er viktige regionale kunst- og formidlingsarenaer, men konstaterer samtidig at ingen av institusjonene så langt har fått økte midler fra museumsreformen. Er Thommessen enig i at de regionale kunstmuseene, som f.eks. Lillehammer Kunstmuseum, er viktige kunst- og formidlingsarenaer, og mener Høyre i så fall at det er tilfredsstillende at ingen av disse har fått økte midler fra museumsreformen?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Jeg håper at den anledningen ikke er langt unna. Det er jo opp til Torny Pedersen og sånne som meg å sørge for at det skjer om et par år. Arbeiderpartiets folk sa, det var vel Eirin Faldet, at i årets budsjett hadde Arbeiderpartiet på sitt primærbudsjett i overkant av 200 mill. kr mer. Vi har 400 mill. kr, og da er vi vel dobbelt så uansvarlige som Arbeiderpartiet. Hvis vi møtes et sted på midten, betyr det ca. 300 mill. kr. Det skal vi nok leve godt med som en økning på kulturbudsjettet.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Vi foreslår ikke en stiftelse. Vi foreslår faktisk et statlig heleid AS. Og det er to forskjellige ting. Thommessen sa også i sitt hovedinnlegg at filmbransjen hadde store statlige subsidier, eller støtteordninger, over hele Europa. Det har vi også hatt i Norge, og det har vært en suksess. Jeg tror også det vil være nødvendig i framtiden. Jeg har ingenting mot at norske private interesser overtar de fasilitetene som er i Filmparken. Det vi er redd for, er at det ikke finnes så sterke miljøer i Norge. Og vi vil se det som svært uheldig hvis det tilbudet blir lagt ned, og de tjenestene vi nå får fra Filmparken, blir kjøpt i Danmark eller Sverige. I dagens situasjon ser ikke vi noen annen mulighet enn et heleid statlig AS som den sannsynlige løsningen på dette. Det andre måtte eventuelt være at staten sørget for å øke potten ved å slette gjelden som ligger der, slik at det er mer fristende for andre å overta.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
I fjor var Lånke beskjemmet over at han ikke hadde like mye penger som SV. I år er han tydeligvis ikke så beskjemmet lenger. Hvilke prioriteringer vi gjør, står i budsjettet. Der bruker vi hver eneste krone, og jeg er rimelig trygg på at også Lånke ville vært med på å bruke pengene på omtrent samme måte. Jeg er helt enig i kritikken i den kulturpolitiske debatten som har gått den siste tiden – hva slags prioriteringer er det egentlig kulturpolitikerne gjør? Og jeg tar gjerne kritikk også på SVs vegne for at vi kanskje ikke er kreative nok til å lage linjer eller vise konflikter. Men vi ser i norsk kulturpolitikk tendenser til at prosjekter skal lønne seg mer. Vi ser at det er et press for å selge kommunale kinoer osv. Vi ser at ting skal privatiseres. Det er en linje vi er imot, og vi vil derfor bruke mer offentlige midler for å holde disse fellesgodene ved like. Bibliotekene har jeg nevnt som ett område.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Museumsreformen er en viktig del av den såkalte ABM-meldingen. Stortinget vedtok i den forbindelse en femårig opptrappingsplan, som innebærer vel 40 mill. kr i økning hvert år. Det første året var økningen 40 mill. kr, i inneværende år er den 37 mill. kr, og neste år foreslår Kristelig Folkepartis kulturminister en økning på 21 mill. kr. Det er fra museumshold uttrykt bekymring for at dette vil innebære at reformen nå bremses opp. Synes Ola T. Lånke det er tilfredsstillende at Regjeringen ikke makter å følge opp opptrappingsplanen slik det er forutsatt? Hvorledes mener Ola T. Lånke at opptrappingsplanen i ABM-meldingen – som han var saksordfører for – skal følges opp økonomisk?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Samtidig som vi daglig gleder oss over vitaliteten og suksessene innen norsk film, ser vi skyene i bakgrunnen. Det har vært et tema i debatten før i dag, og jeg har ikke lyst til å slippe det helt ennå. Det går mot at staten skal selge sine aksjer i Norsk filmstudio. Det tragiske i denne sammenhengen er at Arbeiderpartiet stiller opp som garantist for at dette faktisk skjer. Miljøet selv sier at et salg med stor sannsynlighet vil føre til nedleggelse. Det er investert hundretalls millioner på Jar, og miljøet vil vanskelig kunne bygges opp igjen. Ingenting skulle glede meg mer enn at disse skyene ikke slipper det de skjuler. Hva slags sikkerhet har statsråden for at filmstudioet på Jar vil leve videre? Mener statsråden at det i Norge, i motsetning til i andre land med langt flere årlige filmproduksjoner, eksisterer miljøer som kan overta driften av Norsk Filmstudio? Har statsråden en plan B?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Lokaliseringsdebatter er en egen disiplin på Stortinget, og jeg skal innrømme at vi slipper dem ikke i det partiet jeg kommer fra heller. I dag er det Per Sandberg som sier at rockcity må ligge i Namsos. Namsos er et utmerket sted som kan huse mange ting, men jeg er ikke sikker på at det er akkurat disse aktivitetene som bør ligge der, i hvert fall ikke et nasjonalt anlegg. Det ble også presentert som om dette er noe som man i Namsos nærmest skulle ha funnet opp selv. Det er det selvfølgelig ikke. Dette er ideer som er satt i verk både i Danmark og Sverige, og det er mange miljøer og mange steder, både tettsteder og byer, i Norge, som gjerne kunne tenke seg å ha disse aktivitetene. Så må vi ikke blande kortene. Hva er det vi snakker om? Det er allerede utredninger på gang om et arkiv, et rockearkiv. Jeg har sagt at det arkivet bør samordnes med visearkivet og jazzarkivet, for dette er viktig kildemateriale, og det bør være på det samme stedet. Jeg synes Solli plass er et helt all right sted å ha en slik type arkiv. Det vil være ganske mye overskuddsmateriell i et slikt arkiv som kan gå til et rockemuseum, og et rockemuseum kan romme mye mer. Jeg synes ideen om et rockemuseum er god, og det bør fortrinnsvis plasseres i et miljø som har rom for – kan du si – til både å ha et museum og å ha utdanningsinstitusjoner og andre aktiviteter, som klubber og slike ting. Det betyr at det må være et sted som har tradisjoner innenfor denne sjangeren. Her bør det være miljøer som virker og har bredde, og det bør være både klubber, festivaler og den type aktiviteter i nærheten. Det vi sier, er at her bør ingen snike i køen. Det vi ber om, er at departementet tar tak i saken og lager en utredning på en slik måte at de aktuelle miljøene, aktuelle stedene, kommer inn, og ikke minst at miljøene selv, de miljøene som utgjør dette feltet, også blir med på å styre retningen på og innholdet i denne aktiviteten. Her har vi råd til å ta oss god tid og ikke forhaste oss. Jeg skjønner at mange vil ha dette. Jeg skal ikke foreslå Drammen.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Jeg blir like forundret hvert eneste år når vi jobber med budsjettet, over hvor mye penger SV har å slå om seg med. I år har de faktisk 413 mill. kr mer enn det som framkom i forliket. Det hadde antakelig også vi hatt hvis vi mente det var forsvarlig bl.a. å redusere forsvarsbudsjettet med 4,4 milliarder kr på ett år. Det skulle vært morsomt å høre hvordan SV ville prioritert, spesielt i forbindelse med kulturbudsjettet, dersom også de måtte forholde seg til en ansvarlig politikk og en ansvarlig ramme.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Jeg antar at Fremskrittspartiet tross alt er litt opptatt av likestilling mellom kvinner og menn. Men det de iallfall ikke er opptatt av, er at det offentlige skal bruke penger på likestilling. De kutter i alle budsjettposter som har med likestilling å gjøre, og de går ut av alle merknader som omhandler likestilling. Vi vet at uten en aktiv likestillingspolitikk vil det ta over 100 år før vi når målene. Jeg lurer da på hvilken framgangsmåte Fremskrittspartiet vil bruke for å nå målene. Kanskje har de ingen mål, og tror derfor at likestilling kommer av seg selv?
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
I barnehageforliket i juni var det mange brikker som falt på plass. Blant annet ble det understreket at det var viktig at søskenmoderasjon ble videreført når tilskuddsordningen til barnehagene blir lagt fram. Det var helt nødvendig, slik at de med flere barn i barnehagen også kunne nyte godt av reduserte satser. Mener statsråden fortsatt at dette er et ansvar for hver enkelt kommune, som hun skrev i et brev til komiteen? Eller vil hun virkelig ta forliket alvorlig og komme tilbake til Stortinget i god tid før trinn 1 innføres fra 1. mai 2004, med en egen sak om hvordan dette skal gjennomføres, slik en samlet komite nå har bedt om?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Jeg vil henlede oppmerksomheten på posten «Tilskudd til ymse publikasjoner», som bl.a. inneholder tilskudd til Samora, Blikk og en del kristne aviser. På dette området har bevilgningene vært fastsatt skjønnsmessig etter skiftende politiske konstellasjoner. Ved budsjettavtalen i fjor skrev regjeringspartiene under på at denne posten skulle utdeles etter objektive og klare kriterier. Dette er en avtale som Kristelig Folkeparti og Høyre har valgt å ignorere. Hva sier dette om Kristelig Folkeparti som avtalepartner? Tidligere i dag var det en replikkveksling mellom representanten Lånke og Eirin Faldet, hvor representanten Lånke fokuserte på dette med ærlighet. Jeg lurer på hva slike avtalebrudd sier om Kristelig Folkepartis ærlighet.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Det var hyggelig å høre tidligere i debatten i dag at både representanten Torny Pedersen og representanten Eirin Faldet fra Arbeiderpartiet skrøt av resultatene av det forslaget som Per Sandberg og jeg fremmet når det gjaldt ny fordeling av tippemidlene. Det er noe som kan føre til et løft for både idrett og kultur i Norge. Men det var ikke det jeg hadde tenkt å bruke hoveddelen av mitt innlegg til. Jeg vil gjerne tilbake til min replikkveksling tidligere i dag med representanten Lånke. Det har i mange år eksistert en støtte til postens ymse publikasjoner. I denne finner vi blader som Samora, Klar Tale, Blikk og de kristne avisene Magazinet, Norge IDAG og Korsets Seier. Sistnevnte var ny på budsjettet i fjor. Innen denne posten har det historisk sett ikke vært klare kriterier for hvordan støtten skal utdeles. Det har vært svært skjønnsmessig, avhengig av skiftende politiske konstellasjoner. Fremskrittspartiet ønsker å legge objektive kriterier til grunn for denne tildelingen, kriterier som på en enkel og målbar måte som det er vanskelig å manipulere med, vil kunne sørge for at man får klare retningslinjer. Blant annet kan man bruke opplagstall og utgivelsesfrekvens. Det er med stor skuffelse og frustrasjon at Fremskrittspartiet konstaterer at Høyre og Kristelig Folkeparti har ignorert den skriftlige avtalen vi hadde om dette under budsjettet i fjor. Det gjør det vanskelig for å oss å ha tiltro til disse partiene som fremtidige samarbeidspartnere. Det er ikke slik representanten Lånke sa, at man fra departementets side har bedt om mer tid. Man har i budsjettproposisjonen sagt at det er vanskelig å utarbeide slike kriterier, og at det er negative konsekvenser forbundet med det. Det står på side 130 i innstillingen. Man har altså henlagt dette prosjektet og ikke bedt om mer tid. Vi mener derfor at dette fører til at vi må stille noen spørsmål bl.a. ved Kristelig Folkeparts prioriteringer. Vi kan ikke forstå hvorfor Kristelig Folkeparti vil prioritere f.eks. homobladet Blikk fremfor de kristne avisene. Når det gjelder filmpolitikken, er vi veldig glade for at representanten Giske og Arbeiderpartiet har sluttet seg til vårt forslag om å få utredet de økonomiske rammebetingelsene for filmpolitikken. Vi finner det oppsiktsvekkende at statsråden fra denne talerstolen sier at det har hun ikke tenkt å følge opp. Vi forutsetter at et klart vedtak fra Stortinget i en slik sammenheng vil bli fulgt opp.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Det kan ikke herske tvil om at Norge er helt i verdenstoppen når det gjelder antall ansatte i offentlig sektor. Når vi ser dette i sammenheng med at det fra partiet Høyre en rekke ganger har blitt påpekt at vi i fremtiden har for få mennesker til å besette ledige stillinger og må ha arbeidsinnvandring, forstår jeg ganske lite. Hvis man f.eks. hadde effektivisert 10 pst. i det offentlige byråkrati, ville dette problemet vært løst, og vi ville hatt folk nok. I stedet går denne regjeringen, som Høyre er med i, faktisk feil vei. Man øker budsjettene til byråkratiet, bl.a. innen Arbeids- og administrasjonsdepartementet, hvor det er en økning på over 28 pst. til byråkratiet i år, og minst 30 mill. kr av dette dreier seg om en reell, konkret økning. Mitt spørsmål er: Er dette god Høyre-politikk?