Siri A. Meling (Høyre), 2016-04-28:
Regjeringen samler og forenkler regelverket og bidrar på den måten til å styrke skattyternes rettsikkerhet og legge til rette for en bedre forvaltning. Det har ikke vært noen større gjennomgang av skatteforvaltningsreglene i Norge siden 1980, og Høyre støtter arbeidet med å øke tilgjengeligheten for brukerne til forvaltningsreglene gjennom et helhetlig, systematisk og oversiktlig regelverk. Det er bred enighet, som saksordføreren også var inne på, om det aller meste i regjeringens forslag til endringer, og det bærer også høringsinnspillene preg av. De aller fleste instansene som har uttalt seg, støtter forslaget om at forvaltningsreglene på skatte- og avgiftsområdet samles i en uttømmende skatteforvaltningslov. Jeg er spesielt tilfreds med at det er lagt vekt på løsninger som styrker de skattepliktiges rettssikkerhet. Dette er også en del av Sundvolden-erklæringen – nettopp at vi skulle gjennomgå og forbedre rettssikkerheten for skattyterne. Den enkeltes møte med skattemyndighetene kan nok ofte oppleves som et skjevt styrkeforhold, der den enkelte skattyter føler seg liten og maktesløs overfor en mektig skatteetat. Skattyterens rettssikkerhet styrkes nå bl.a. gjennom en ny og uavhengig skatteklagenemnd, den styrkes ved at loven innebærer at skattemyndighetene ikke kan kreve inn tilleggsskatt før klagefristen er utløpt eller et eventuelt søksmål er avsluttet, og at tilleggsskatt ikke lenger skal ilegges hvis skattyteren kan unnskyldes for ikke å ha gitt riktige og fullstendige opplysninger. Det foreslås videre en viktig begrensning i adgangen til å omgjøre et vedtak i en endringssak til ugunst for den skattepliktige uten at det foreligger nye opplysninger, der saken etter den nye loven må tas opp innen fire måneder etter at det opprinnelige vedtaket ble truffet. Den nye loven innebærer at det skal være en felles frist på fem år for endring av fastsetting av skatten, og at dette er den samme fristen som for oppbevaring av regnskap. Dette er en lov som skal styrke rettssikkerheten til skattyteren, og jeg er glad for at komiteen står samlet bak en merknad der vi ber om at brev som sendes fra skatteetaten til den enkelte skattyter, i størst mulig grad er i tråd med intensjonene til språkprosjektet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, der intensjonen er å sørge for at statens språk i brev til innbyggerne gjøres enklere, mer ubyråkratisk og ikke minst mer imøtekommende. Et flertall ønsker også å gi kommunene innsynsrett og klageadgang ved fastsettelse av eiendomsskattegrunnlaget for kraftanlegg. Høyre er ikke en del av dette flertallet, for vi mener at hensynet til kommunenes eiendomsskattegrunnlag er godt nok ivaretatt med en særskilt søksmålsadgang over disse skattegrunnlagene. Dette spørsmålet om innsynsrett og klageadgang er i tillegg behandlet og avvist flere ganger tidligere av et bredt stortingsflertall, f.eks. under Stoltenberg I, Bondevik II og sist Stoltenberg II. Det vil være interessant å høre begrunnelsen for at partier nå har snudd i dette synet. Utgangspunktet er nemlig at bare skattyteren har innsynsrett, klagerett og søksmålsadgang over egen ligning. Kommunene har heller ikke klagerett over fastsettingen av skattyterens inntekts- og formueskatt, selv om også disse skatteinntektene tilflyter kommunene. Det vil altså bryte med det alminnelige klagesystemet for skatteområdet dersom vi innfører klagerett for kommunene når det gjelder skattegrunnlaget for kraftanlegg. Nå foreslås det i denne nye skatteforvaltningsloven at kommunene får en særskilt søksmålsadgang over kraftanleggenes formuesverdsetting. Begrunnelsen er at en vil sikre at kommunene får en mulighet til å rette feil ved uenighet om verdsettingen. En egen innsyns- og klagerett vil åpne for at kommunene kan styre ressursbruken i skatteetaten uten at dette påvirker de kommunale ressursene. Høyre mener at skatteetaten selv bør få prioritere bruken av kontrollressursene sine ut fra en helhetlig risikovurdering og en vurdering av hva som er vesentlige saker.