Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2019-12-03:
Som vanlig har vi det som blir omtalt som Dokument 1, til behandling én gang i året. Jeg viser til at det er avgitt totalt 227 revisjonsberetninger fra statlige virksomheter. For å si dette først: Helhetsinntrykket er at det meste er på stell. Det er en viktig del av både denne rapporten og komiteens behandling av den. Det jeg skal si noe om i det følgende, er men-ene, altså der det er et men. Det er funnet vesentlige feil i regnskapet – nok en gang fra Forsvaret, Forsvarets forskningsinstitutt, Ombudsmannen for Forsvaret og i tillegg fra Fond for offentlig helsetjeneste og Fond for privat helsetjeneste – der regnskapet ikke kan godkjennes. Vi har funnet grunn til å bemerke fra en samlet komité at det er en gjenganger at det er problemer med regnskapene fra Forsvaret, og at det har foregått over år. Når det gjelder særskilte rapporter vi får, som i stor grad har vært knyttet til Forsvaret, er det nettopp i Forsvaret grunn til å følge ekstra med på og styrke rutinene for regnskapene. Det er brudd på administrative regelverk i ni saker, og det finner vi også grunn til å kommentere. Noe som går igjen, er brudd på informasjonssikkerhet. Det er omtalt når det gjelder politi- og lensmannsetaten. Det er svært alvorlig at sensitiv informasjon i den etaten ikke er sikret godt nok. Det samme gjelder Oljedirektoratet. Når det gjelder arbeidsmarkedstiltak – jeg må ta dette litt stikkordsvis – er det bemerket at det er problemer med å få skikkelig oversikt over kontrollen med arbeidsmarkedstiltak. Det har vært et omstridt politisk område hvorvidt en skal privatisere – altså slippe private aktører til for å yte tjenester på arbeidsmarkedstiltak – og derfor er det alvorlig at det ikke er god nok rapportering om og oppfølging av hvordan anbyderne disponerer overskuddet, og måten de praktiserer regelverket på knyttet til å ta ut utbytte. Under det samme departementet er det kritikk som gjelder tilrettelegging av bolig, noe som er viktig for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Vi finner at det er forskjellig praksis rundt omkring i landet, noe som gjør at folk med store behov blir behandlet forskjellig. Det må det ryddes opp i. Det er en felles merknad fra komiteen til finansministeren, som er til stede i salen. Det går på den svakheten som Riksrevisjonen avdekker når det gjelder tverrsektoriell styring, altså saker der mange departementer eller underliggende etater er involvert – at den ene handa skal vite hva den andre gjør, for å si det på vanlig norsk. Riksrevisjonens og komiteens anbefaling er at det må være Finansdepartementet som er den koordinerende. Alle som har vært i regjering, kjenner til at en ikke får gjort noe i et departement om ikke finansministeren er enig. Finansdepartementet står sentralt i koordineringen av de tiltakene. Det er merknader knyttet til helse og omsorg og anskaffelse, der effektivisering av ressursbruken ikke har ført til mer effekt, men faktisk til økte kostnader. Universiteters og høyskolers avsetning ber vi om bedre rapportering på til Stortinget, og vi ber spesielt om at det følges opp når det gjelder produksjonstilskudd, Mattilsynets rapportering, effekt av penger i Havforskningsinstituttet, Luftfartstilsynet osv. På alle punkter, og jeg viser til innstillinga – for det er viktig at departementene her følger opp innen et regelverk som stort sett blir fulgt, slik at det som ikke fungerer, fungerer – og på alle områder er innstillinga fra komiteen enstemmig.