Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-11-13:
Nødnett er det nye digitale radiosambandet til de tre nødetatene brann, helse og politi. Det er avlyttingssikkert, med bedre funksjonalitet, talekvalitet, dekning og kapasitet enn dagens samband. Nødnett brukes både internt i etatene og som et samvirkenett hvor mannskapene deler tidskritisk informasjon mellom ulike organisasjoner. Nødnett bygges ut for å dekke de behov nødetatene har beskrevet. Utbyggingen er i tråd med ekstern kvalitetssikrers anbefaling, og rammene er som gitt av Stortinget. Direktoratet for nødkommunikasjon, DNK, blir nøye fulgt opp, både gjennom etatsstyringen fra Justis- og beredskapsdepartementet og jevnlige tilsyn fra Riksrevisjonen. Nødetatene brann, helse og politi spesifiserte krav til nytt nødnett i forkant av anbudskonkurransen. De deltok i evalueringen av tilbudene og i forhandlingene med leverandøren, og de anbefalte kontrakten overfor departementet. Nødnett ble, som interpellanten påpeker, om lag tre år forsinket i første utbyggingstrinn. Det er redegjort for årsaker til dette i Prop. 100 S for 2010–2011, framlagt 15. april 2011. Forsinkelsen skyldtes hovedsakelig store vanskeligheter på leverandørsiden, langvarige prosesser for etablering av enkelte basestasjoner og uforutsette forsinkelser knyttet til evalueringen mellom første og andre utbyggingstrinn. Nødnett er i bruk i hele området for første utbyggingstrinn. Om lag 8 000 radioterminaler er tilknyttet systemet. Månedlig går det over en halv million samtaler i Nødnett. Brukerundersøkelser viser at den store majoriteten av brukerne er fornøyde. En brannmann i Halden uttalte nylig til Halden Arbeiderblad at Nødnett er det største som har skjedd brannvesenet siden brannslangen. En medarbeider i ambulansetjenesten sier til Ambulanseforum: «Vi har et nett som definitivt har noen barnesykdommer, men for første gang så har jeg faktisk samband på jobb. I tillegg har jeg dekning. Dette er en god kombinasjon. For første gang har jeg en sikkerhetsalarm jeg stoler på at virker. Dette har jeg aldri hatt før.» Da justiskomiteen var i Drammen for få uker siden, har jeg blitt fortalt at AMK-sjefen uttalte: «Det har vært kritiske røster til det nye nødnettet, men vi mener at det er kjempebra. Lyden er mye bedre og mulighetene er flere.» Nødnettkontrakten omfatter leveranse av enorme mengder teknisk utstyr over en lengre tidsperiode. Innenfor kontrakter av denne størrelse og kompleksitet utarbeides normalt kontraktstillegg for å avklare de problemstillinger som uvegerlig dukker opp underveis. Kontrakten med tillegg ivaretar statens samlede interesser og er i tråd med føringene fra denne salen. Enkelte medier hevder at Nødnett har hatt en kostnadsøkning fra 3,6 mrd. kr til 6 mrd. kr – noe som ville tilsvart en økning på 67 pst. Her blandes tall som ikke er sammenlignbare. Økningen i forventet kostnad er på om lag 27–30 pst. i 2011-kroner, avhengig av hvor mye av usikkerhetsavsetningen det vil bli behov for – altså langt under det anslaget som er vist til ovenfor. Kostnadsrammen for trinn 1 ble i 2006 estimert til 900 mill. kr, og det ble da ikke avsatt midler til usikkerhet. I tidligere nevnte Prop. 100 S for 2010–2011 ble det opplyst at de samlede kostnadene for trinn 1 var 1,347 mrd. kr i 2011-kroner. I underkant av 200 mill. kr av kostnadsoverskridelsen kan direkte relateres til forsinkelsen. I 2011 ble kostnadsrammen for utbyggingen av trinn 2 fastsatt til 4,7 mrd. kr, og usikkerhetsavsetninger utgjør 750 mill. kr – i tråd med ekstern kvalitetssikrers anbefaling. Interpellanten er bekymret for om utbyggingen av Nødnett har skjedd på bakgrunn av uriktige opplysninger. Før Stortinget vedtok landsdekkende utbygging ble Nødnett meget nøye gjennomgått. Det foreligger omfattende utredninger fra uavhengige og troverdige aktører. Det har i tillegg hele tiden vært dyp brukerinvolvering ved utviklingen av Nødnett – fra spesifikasjon til ferdig løsning. Det er hevdet at Nødnett er basert på en annen standard enn «den resten av Europa benytter». TETRA-standarden brukes av Island, Sverige, Danmark, Finland, Litauen, Estland, Storbritannia, Nederland, Belgia, Tyskland, Østerrike, Ungarn, Slovenia, Portugal, Italia og Hellas. Norge og Sverige har også påbegynt et prosjekt som gjør det mulig for tjenestemenn i nødetatene i de to landene å bruke sine Nødnett-radioer i begge landene. Dette samarbeidet er bare mulig fordi vi har samme sambandsteknologi. I Norge er også leveransen av TEDS inkludert i kontrakten. TEDS er en del av TETRA-standarden som gir hurtigere datatrafikk i nødnettet. Det skal gjennomføres et pilotprosjekt for TEDS i Norge neste år. TEDS vil kunne gi mulighet til å overføre datatrafikk i nødnettet i høyere tempo. Både analyseselskapet Gartner og Finansdepartementets eksterne kvalitetssikringsfirmaer som kvalitetssikret evalueringen av både første og andre byggetrinn, konkluderte med at det ikke var reelle alternativer til TETRA. Ingen andre land har basert sine nødnett på kommersielle mobilnett. Den siste tiden har det blitt stilt spørsmål om hvorvidt dekningen for Nødnett blir dårligere enn det Stortinget forutsatte i sitt vedtak i 2011. Målsettingen om at Nødnett skal ha dekning på nær 100 pst. av befolkningen og 79 pst. av landarealet står fast. Nødnett vil gi tilnærmet full dekning langs europaveier, riksveier og fylkesveier samt i byer og tettsteder. Det er krav til forsterket signalstyrke i byer og tettsteder for å gi best mulig innendørsdekning. Det vil bli dekning i kystnære områder og krav til dekning for helikopter. Mobile basestasjoner for bruk i f.eks. fjellheimen og flere innendørsanlegg er bestilt. Det å sikre dekning er en omfattende og tidkrevende prosess. Det krever ikke bare god planlegging, men også justeringer etter målinger og erfaringer fra bruk. Arbeidsmetodene er nå forbedret. I forkant av utbyggingen gjennomføres det møter med nødetatene lokalt i alle utbyggingsområdene for å få informasjon om lokale forhold og behov. Deretter bygges Nødnett med god dekning i de områder folk bor og nødetatene ferdes. Når Nødnett er etablert i det enkelte utbyggingsområdet, skal brukernes erfaringer og feltmålinger kartlegge behov for eventuell bygging av ytterligere basestasjoner. Denne arbeidsmetoden det nå er lagt opp til, gir den praktisk beste og raskeste måten å bygge det landsdekkende nettet på. For å kunne benytte Nødnett også ved hendelser i områder der det ikke er etablert fast dekning, vil det bli anskaffet mobile basestasjoner. Som nevnt har nødetatene deltatt i spesifikasjonsarbeidet for Nødnett. Det er stilt generelle krav om økt signalstyrke i de 22 største byene og rundt samtlige brannstasjoner for å oppnå innendørsdekning opp til et visst nivå. Dette har ført til at signalstyrken som brukes i byer i Norge, er sterkere enn i de fleste byer i Europa hvor også TETRA benyttes som nødsamband. Det vil alltid være bygg der radiostråler ikke når inn. Innendørsdekning avhenger av byggenes konkrete struktur, fasade, bygningsmateriale og omfang. Hvilke bygg det gjelder, kan være vanskelig å identifisere i forkant. I konkurransegrunnlaget er det ikke stilt krav om dekning som gir røykdykkere garantert tilgang til det faste nettet ved innsats inne i alle bygg. Et slikt krav om ubegrenset innendørsdekning ville blitt ekstremt kostnadsdrivende og vanskelig å gjennomføre. Ifølge Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap bruker likevel 24 av 29 brannvesen i første utbyggingstrinn Nødnett til røykdykking. Det gjennomføres nå en studie i et samarbeid mellom Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og SINTEF for å fastslå om det er kvalitetsforskjeller mellom gammelt spesialsamband som tidligere har vært brukt til røykdykking og nødnettradioer i ulike bygningskonstruksjoner. Målsettingen er å gi brannsjefer et godt grunnlag for å beslutte hva slags samband som er best egnet for røyk- og kjemikaliedykking. 22. juli-kommisjonens rapport understreker viktigheten av at Nødnett bygges ut i hele Norge raskest mulig. Regjeringen ser det som en prioritert oppgave å sørge for dette samt å sikre at Nødnett i drift er et trygt og effektivt verktøy for brukerne. Leverandørbyttet og kontraktstilleggene har gitt betydelig redusert risiko i prosjektet. Utbyggingen av Nødnett tilfredsstiller Stortingets forutsetninger om krav til kvalitet og flatedekning. Trinn 2-utbyggingen av Nødnett er i full gang. Per i dag pågår det utbygging i Hedmark, Vestoppland og Gudbrandsdal politidistrikter, og det pågår radioplanlegging for hele landet. Landsdekkende Nødnett ferdigstilles innen utgangen av 2015, i tråd med ekstern kvalitetssikrers anbefaling.