Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2016-06-09:
Fagskolefeltet er et viktig og prioritert felt for denne regjeringa. I kjølvannet av Grund-utvalgets utredning, NOU 2014: 14 Fagskolen – et attraktivt utdanningsvalg, har det vært holdt en rekke debattmøter, og mange har levert innspill også til den proposisjonen vi nå behandler. Det er som arbeids- og sosialministeren vår, Anniken Hauglie, sa i et møte nylig: Fagskolen er en uslepen diamant i skolesystemet vårt. Det er jeg enig i. Derfor er jeg også glad for den brede og involverende prosessen kunnskapsministeren og departementet gjennomfører for å utvikle dette skoleslaget. Over 40 pst. av studentene våre ved universiteter og høyskoler sliter med gjennomføring av studiene sine. Både studenter og arbeidslivet stiller med ujevne mellomrom spørsmål om relevans og dimensjonering for mange av studieløpene våre. Samtidig har vi en situasjon der næringslivet etterspør fagarbeidere med god kompetanse. Det hevdes at landet vårt vil mangle mellom 120 000 og 130 000 fagarbeidere når vi nærmer oss 2030. De siste 20–30 årene har økningen av studenter i UH-sektoren vært høy. Spørsmålet nå er om ikke tida er overmoden for å tenke nytt og satse betydelig sterkere på å utvikle den yrkesrettede høyere utdanningsveien som et tydelig og faglig sterkt alternativ. Det betyr i så fall etter mitt skjønn at fagskolesektoren må få en skarpere og tydeligere profil som yrkesutdanning på høyere nivå, og ikke som en videreføring av videregående skole, slik mange ser ut til å tro i dag. Det betyr også at fokus i kvaliteten på disse utdanningsløpene må sikres. Det betyr at fagskolestudentene må få samme studentrettigheter som andre studenter. For unge mennesker som skal skaffe seg en utdanning å leve av og trives med, betyr det mye å bli likebehandlet med andre unge mennesker under utdanning. Derfor er jeg glad for at vi gjennom de lovendringene som skal vedtas i dag, styrker fagskolestudentenes rettigheter på flere punkter. Det vil skape bedre forutsigbarhet både for fagskolestudentene, fagskolene og fagskoleeierne. Rettigheter knyttet til gjennomføring av eksamen, vitnemåls- eller karakterportaler, klagerett og etablering av et nasjonalt klageorgan er viktig. Det samme er ordningen som er foreslått om å gi NOKUT anledning til å godkjenne utenlandsk fagskoleutdanning. Ikke minst er det viktig at vedtakene som i dag blir gjort, vil gi lovhjemmel for å regulere adgangen til å markedsføre seg som fagskole. Bare fagskoler med NOKUT-godkjenning skal kunne markedsføre seg som fagskoler. Det er viktig for å sikre kvaliteten i utdanningstilbudene. Det blir likevel først når vi får fagskolemeldinga til høsten, at fagskolene virkelig kommer i søkelyset og vi får mulighet til å utforme en enda sterkere yrkesutdanning på høyere nivå. Denne regjeringa har satset sterkt på yrkesløft i videregående skole med bl.a. rekordstore økninger av lærlingtilskuddene og med bedre muligheter for kompetanseheving for yrkesfaglærere. Begge deler har vært sterkt etterspurt. Fra dag én har regjeringa prioritert yrkesfagene og satt dem på agendaen. Derfor ser jeg med stor forventning fram til fortsettelsen, der framtida for yrkesfagene på nivåene over videregående skole skal formes. Det er et stort mulighetsrom for denne sektoren, og det krever vilje og kloke beslutninger for å utnytte det. Jeg har stor tillit til at vår kunnskapsminister ser at dersom unge mennesker med ambisjoner skal velge yrkesfag i framtida, må fagskolesektoren både styrkes og videreutvikles. Studentenes arbeidsinnsats og kompetanse må anerkjennes og verdsettes på en måte som er med på både å bygge yrkesstolthet og gi muligheter for videre karriereutvikling på en forutsigbar og god måte. Gradsbetegnelse og spørsmål om studiepoeng kontra fagskolepoeng blir viktige elementer når den kommende stortingsmeldinga skal behandles. Det er vi mange som ser fram til. De vedtakene vi gjør i dag, fører fagskolesektoren et godt skritt videre og vil være til stor nytte og glede for fagskolestudentene og deres studentrettigheter.