Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-19:
Med framlegginga av forvaltningsplanen for norsk del av Nordsjøen og Skagerrak, som vert behandla i Stortinget i dag, har regjeringa etablert forvaltningsplanar som grunnlag for ei heilskapleg og økosystembasert forvaltning av alle dei norske havområda. Regjeringa har tidlegare lagt fram forvaltningsplan for Barentshavet og havområda utanfor Lofoten, i 2006, og oppdatert den i 2011, og forvaltningsplanen for Norskehavet vart lagd fram i 2009. Nordsjøen og Skagerrak er våre mest intensivt utnytta havområde, og vi har lang erfaring med sameksistens mellom våre viktigaste havbaserte næringar. Petroleumsverksemd, skipsfart og fiskeri skaper store verdiar for det norske samfunnet. Samtidig er Skagerrak vårt mest nytta område for rekreasjon og fritidsaktivitetar til sjøs. I framtida kan òg fornybar energi til havs, spesielt havvind, verte ei viktig næring. I tillegg kjem verdien av havområda sine økosystemtenester. Det er fleire tenester enn det vi normalt tenkjer på. Vi veit intuitivt at havet gir oss fisk, men òg tenester som nedbryting av skadelege organismar, oppretthalding av stabiliteten i økosystemet og klimaregulering er viktige verdiar for oss. Økosystemutvalet, som no er i arbeid, vil i august gi oss si tilråding om verdsetjing av dei tenestene. Sjølv om det er gjort mykje for å betre miljøet i Nordsjøen og Skagerrak sidan 1970-talet, særleg ved å redusere forureining frå industri og avløp og langtransportert luftforureining, slår planen fast at miljøtilstanden i havområdet framleis er bekymringsfull og på mange måtar utilfredsstillande. Nordsjøen og Skagerrak er eit rikt og produktivt havområde med store miljøverdiar. I forvaltningsplanen er tolv område identifiserte som særleg verdifulle ut frå kva dei har å seie for biologisk mangfald og produksjon – slik som for fisk- og sjøfuglbestandar, sjøpattedyr og korallførekomstar. Alle dei tolv områda er generelt sårbare, men sårbarheita varierer etter kva påverknad dei vert utsette for, og tidspunkta for når dette skjer. I tillegg er kystsona identifisert som eit generelt verdifullt område. Pågåande, planlagd og framtidig næringsverksemd i forvaltningsplanområdet må ta omsyn til dei miljøutfordringane som er identifiserte, og det samla belastninga på havområda. Målet om god miljøtilstand og berekraftig bruk av Nordsjøen og Skagerrak medfører at vi må arbeide for ei forbetring av miljøet i dei områda. Blant tiltaka vil eg nemne at regjeringa vil redusere overgjødsling og forureining, styrkje beredskapen mot akutt forureining, sikre berekraftig hausting av fiskebestandane, sikre bestanden av sjøfugl, vidareføre arbeidet med marin verneplan eller blå parkar og vidare kunnskapsoppbygging. Eg vil spesielt nemne marin forsøpling, som er eit stadig aukande problem – ikkje berre i våre havområde, men òg globalt. Marint søppel kan bl.a. gjere skade på dyreliv. Regjeringa vil styrkje innsatsen mot marin forsøpling. Regjeringa vil vidareføre systemet med forvaltningsplanar. Dei heilskaplege rammene for petroleumsverksemda vert fastlagde i forvaltningsplanen for kvart enkelt område. Forvaltningsplanane skal vere rullerande og oppdaterast jamleg. Regjeringa har vedteke å oppdatere forvaltningsplanen for norske hav i 2014. Forvaltningsplanen for Barentshavet–Lofoten skal oppdaterast i løpet av neste stortingsperiode. Etter ein 20-årsperiode skal planane reviderast, noko som inneber ein meir omfattande gjennomgang enn ei oppdatering. Forvaltningsplanane for havområda har vist seg som gode verktøy for regjeringa. Forvaltningsplanane bidreg til klargjering i overordna rammer, samordning og prioritering i forvaltninga, meir føreseielege rammevilkår og til å styrkje sameksistensen mellom havbaserte næringar. Arbeidet vert leia av Miljøverndepartementet, men alle departementa det har noko å seie for, deltek i arbeidet. Regjeringa vil utvikle eit kartbasert arealverktøy til bruk i oppdateringa, revideringa og formidlinga av forvaltningsplanane. Dette vil gje ei betre oversikt over areala kor dei ulike aktivitetane går føre seg, og dessutan gje arealmessige rammer for verksemda. Forvaltningsplanane har òg vekt internasjonal oppsikt. Mange andre land følgjer arbeidet med betydeleg interesse, og fleire land som Noreg samarbeider med, etterspør informasjon og samarbeid om nettopp dette. Det er eit teikn på at det norske systemet vert lagt merke til, ikkje berre som ein god modell for våre havområde, men òg at dei har ein overføringsverdi til andre land sine havområde. Regjeringa sitt mål er at Noreg skal vere eit føregangsland når det gjeld heilskapleg og økosystembasert forvalting av havområde.