Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-12-14:
Asyl- og flyktningpolitikken er et område som engasjerer. Det berører og ikke minst påvirker vårt syn på verden og alle menneskers syn på hvordan vi skal gå fram. Jeg tenker at det er viktig i den sammenheng av og til å ta utgangspunkt i hvor Norge står i en verden som er stadig mer urolig, og hvor stadig flere mennesker opplever prøvelser i hverdagen, som sågar leder til død. I lys av dette må vi sikre et bærekraftig velferdssamfunn, en frase som man jevnlig hører fra politikere i samfunnsdebatten, herunder f.eks. statsministeren. Det brukes gjerne i tilfeller hvor vi mener at man må endre kurs for å sikre velferdsstatens levedyktighet i den globale verden som vi ser. Et av temaene som nevnes i samme åndedrag, er integrering og hvordan vi skal lykkes med det. Det gjøres mye bra, men i deler av integreringspolitikken gjøres det ikke nok for å sikre at de som kommer til oss, skal kunne lykkes. Hvor flyktninger og asylsøkere skal bo, bestemmes av sentrale myndigheter, og det har i lang tid vært for lite vilje til å sikre spredt bosetting. Spredt bosetting bør være et viktig tiltak for å motvirke utvikling av parallellsamfunn og områdeutfordringer i de største byene og for å sikre bedre tilknytning til det norske samfunnet for den enkelte. Kommunestørrelse bør ikke være avgjørende for om en kommune skal få anledning til å bosette flyktninger, slik det er i dag. I stedet for å bosette flest mulig innvandrere i de store byene og i kommuner som har særlige integreringsutfordringer, bør det satses på at folk skal bo i hele landet. Det er gledelig å se at regjeringen nå følger Senterpartiets tanker om dette og i den senere tid har tatt til orde for å prioritere andre enn de mest innvandringstette områdene. Senterpartiet mener integrering bør bli mer preget av lokale tilpasninger og tettere samarbeid med næringslivet og frivilligheten. Slik kan vi lykkes med å ta imot flere og integrere dem bedre. Ved å etablere prosjektene «Integrering nær folk» og «Integrering i hele Norge» er målet for Senterpartiet at deltakerne skal få en tettere tilknytning til norsk samfunns- og arbeidsliv. Slik kan vi sikre at innvandrere får mulighet til å bli en del av lokalsamfunnet og arbeidslivet der, til det beste for den enkelte og for samfunnet som helhet. Senterpartiets slagord «Ta hele landet i bruk» er slik sett en god oppskrift og rettesnor på hvordan vi skal lykkes med integrering. Deler av ordningen som omhandler hospitering i arbeidslivet, vil gi deltakerne direkte arbeidserfaring mens de får språkpraksis ved å prate norsk på arbeidsplassen. Dette tar i bruk ressursene i hele samfunnet og hele landet. Vi ønsker at særlig privat næringsliv skal stimuleres til å bidra med flere praksisplasser i ordningen. I tillegg foreslår vi å etablere en søknadsbasert integreringspakke hvor kommuner og ideelle organisasjoner kan søke om midler til lokalt tilpassede integreringstiltak. Dette beløper seg til 200 mill. kr. Språk er, som jeg var inne på litt tidligere, en av nøklene til samfunnsforståelse. Det er nøkkelen til arbeidsmarkedet, og dermed nøkkelen til arbeidsmulighetene. Et grunnleggende menneskelig behov er å delta i arbeidslivet, føle tilhørighet og føle at man får bidra og ikke minst bli sett. Å lykkes med dette vil være integrering i praksis, som vil kunne løse en rekke av de utfordringene som vi ellers debatterer i denne salen, og som vi også ser på det globale området. I vårt alternative statsbudsjett prioriteres en integreringspakke på 248 mill. kr, økt hjelp i flyktningers nærområder med 350 mill. kr og 50 mill. kr mer til utviklingshjelp – for å nevne noe. Mottakskapasiteten for asylsøkere blir nå tilpasset et lavere antall flyktninger til Norge. Senterpartiet mener at vi bør opprettholde en desentralisert mottaksstruktur og prioritere bosetting fortrinnsvis utenom pressområdene. Mange kommuner har satset på å bygge ut sin mottakskapasitet gjennom etablering av gode fagmiljøer, og har lyktes godt med å få integrert mennesker som har opplevd krig og elendighet. Disse kommunene mister nå de avtalene som de har, som har hatt stor betydning for kommunene. Senterpartiet mener at det særlig skal satses på å beholde avtaler med kommuner og ideelle aktører som har påtatt seg mottaksdrift, og som dermed bidrar til integrering i hverdagen. I det daglige spiller de frivillige organisasjonene en nøkkelrolle i integreringsarbeidet. Frivilligheten skaper de gode møteplassene hvor nordmenn og innvandrere kan møtes til felles aktiviteter på tvers av ulikheter for å bli ett samfunn. Vi prioriterer derfor å styrke støtten til frivillig arbeid på integreringsfeltet med 5 mill. kr.