Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-02-11:
Jeg må bare starte med to ord om det representanten Lysbakken sa. Forrige regjering bevilget penger til 600 stillinger i ungdomsskolen med den eksplisitte bindingen at dette skulle være et forsøksprosjekt, og at det skulle vare i fire år. Da er det naturlig at Utdanningsdirektoratet gir beskjed om at forsøksprosjektet som de rød-grønne satte i gang, er avsluttet etter de fire årene. Hva som skal skje med de pengene, vil selvfølgelig bli avgjort i statsbudsjettet. Så er jeg helt enig med dem som spør: Burde dette vært satt i gang med følgeforskning knyttet til seg? Ja, det burde det. Derfor er det bra å kunne konstatere at det nye flertallet på Stortinget etter budsjettforlik med Venstre og Kristelig Folkeparti – særlig etter engasjement fra Kristelig Folkeparti, må det vel også sies – har bevilget rundt 800 mill. kr til flere lærerstillinger og prioritert tidlig innsats fra 1. klasse til 4. klasse. Det gir rom for å ansette minst 1 000 lærere i kommunene, men vi har også gitt midler til tidenes største forskningsprosjekt på effekten av flere lærerstillinger. Det er et forskningsprosjekt hvor forskningen kommer til å koste 50 mill. kr, og vi bruker 490 mill. kr til lærerne som skal ansettes i forbindelse med det. Så mer inn på representantforslaget: Jeg synes forslagsstillerne peker på veldig mange viktige folkehelseutfordringer. Jeg er helt enig i både resonnementene om at trygghet, tilhørighet, mestring og mening er viktige faktorer for å fremme psykisk helse og også at det er en del ting som tyder på at dagens ungdomsgenerasjon er under et større press enn før, rett og slett fordi alt er mer synlig. Vi vet også, som flere representanter har vært innom, at det er kommersielle interesser bak dette som ikke har noen skrupler mot å bygge på særlig kanskje unge jenters i utgangspunktet lave selvbilde. Likevel er det slik at vi ikke må svartmale. De aller fleste norske elever trives godt på skolen, de har det bra, og de aller fleste har også god psykisk helse. Så skal elevene i skolen tilegne seg kunnskaper om både kroppen, helse, livsstil og ernæring. Det står i formålsparagrafen fra 2008 at elevene også skal kunne utvikle ferdigheter og holdninger for å kunne mestre livene sine og for å kunne delta i arbeid og fellesskap. Likeså sier opplæringsloven kapittel 9a og prinsipper for opplæringen – Læringsplakaten – at skolen skal arbeide for det fysiske og psykososiale læringsmiljøet, og at det skal fremme helse, trivsel og læring. Med andre ord mener jeg at psykisk helse ikke er usynlig i læreplanene eller skolens rammeverk i dag, snarere tvert imot. Men jeg er likevel enig med forslagsstillerne i at det er behov for et enda bedre og mer forsterket arbeid for bl.a. psykisk helse i skolen. En veldig viktig del av det, som jeg også har skrevet til komiteen, er det arbeidet som gjøres med oppfølgingen av det såkalte Ludvigsen-utvalget, NOU 2015:8 Fremtidens skole, fornyelse av fag og kompetanser, hvor de også peker på at elevene må bli mer bevisste på å lære mer om hvordan de skal ta vare på sitt eget liv, herunder sin fysiske og psykiske helse, og anbefaler at vi legger vekt på et folkehelse- og livsmestringsperspektiv i fag der det er relevant. Det er en analyse som jeg har betydelig sans for, og det er også noe regjeringen nå vurderer og ser på hvordan vi skal følge opp. Vi kommer også – og det har vært oppe flere ganger i denne salen – til å følge opp Djupedal-utvalgets innstilling, har jobbet så raskt vi kan med det, og kommer til å komme tilbake til Stortinget med konkrete forslag til styrking av antimobbearbeidet. Vi har allerede startet i år, bl.a. med å bevilge 10 mill. kr til kompetanseheving. Grunnskolelærerutdanningen er også viktig. I den nye rammeplanen for grunnskoleopplæringen er det klart og tydelig at alle lærerstudenter skal vite hva de gjør hvis de oppdager f.eks. vold og seksuelle overgrep, noe som åpenbart kan ligge bak en del psykiske helseplager. Omsorgs- og helsetjenester har vært viktig for både regjeringen og det nye stortingsflertallet. Det er altså totalt bevilget 668 mill. kr i kommunerammen for å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenester. Etter siste budsjettforlik er det også bevilget penger som er øremerket til det. Det er en viktig del av styrkingen. Regjeringen kommer også til å utvikle bedre data om befolkningens psykiske helse. Vi skal bl.a. etablere et fellesregister som gir oss en helhetlig oversikt over psykiske lidelser og ruslidelser. Med andre ord mener jeg at det er veldig mye godt tenkt i dette representantforslaget, men jeg mener også at regjeringen og samarbeidspartiene på Stortinget er veldig godt i gang. Det er ikke dermed sagt at vi er fornøyd, vi har fortsatt mye igjen å gjøre.