Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-03-25:
Jeg vil takke saksordføreren for gjennomgangen. Selv om komiteen stort sett er enig i diagnosen, er vi noe uenig når det kommer til tiltak og dimensjonering. Kunnskapsløftet betyr at skolen fra første dag skal fokusere på elevenes læringsutbytte, der de grunnleggende ferdighetene er de minste og viktigste byggesteinene. Med stadig mer kompetente lærere må vi ha som ambisjon at norske elever skal kunne øke sitt læringsutbytte, og at Norge skal klatre på resultatlistene i de internasjonale undersøkelsene. Høyre er tilfreds med at også kunnskapsministeren er opptatt av at Norge skal gjøre framgang på PISA-rankingen. En grunnskole som utruster elevene med gode, grunnleggende ferdigheter, er avgjørende for å forebygge problemer når de daglige kravene øker på ungdomstrinnet og i videregående opplæring. Tidlig innsats må innebære at skolen aktivt bruker kartleggingsverktøy og nasjonale prøver for å fange opp elever som har problemer. Tidlig hjelp, som gjør at flere unge fullfører et utdanningsløp, er penger spart for samfunnet, men aller viktigst er det å spare ungdommene for det nederlaget det er å falle ut av opplæringen. Norsk skole har et problem med betydelige kjønnsforskjeller knyttet til elevprestasjoner. De er større i Norge enn i andre land. Høyre er tilfreds med at en samlet komité ber Regjeringen om å øke forskningsinnsatsen for å finne svarene på hvorfor og hvordan skolen bedre kan ivareta gutters behov, og derigjennom forebygge frafall. Foreldrene er etter Høyres mening fortsatt en underutnyttet ressurs i skolen. Mange foreldre har et sterkt ønske om å følge mer med på elevenes faglige og sosiale utvikling. Skolen må involvere og informere foreldrene slik at disse kan bli en enda bedre støtte i skoleårene. Utdanningslinja kan betraktes som et brobyggingsprosjekt mellom utdanning og arbeidsliv for å fylle et voksende kompetansebehov fra første til siste arbeidsdag. Innenfor både privat og offentlig sektor vil de fleste arbeidstakere måtte tilegne seg ny kompetanse gjennom hele sin yrkesaktive del av livet. Det stiller krav til dialog mellom utdanning og arbeidsliv dersom utdanningssystemet på en effektiv måte skal kunne forsyne samfunnet med kvalifisert arbeidskraft. Fleksibilitet og tilgjengelighet er to sentrale stikkord for å få en grunnutdanning og et etter- og videreutdanningstilbud som treffer. Høyre frykter at Norge vil sakke akterut som kunnskapsnasjon fordi det ikke satses nok på utdanning. Regjeringen har ikke på en god nok måte brukt de mulighetene som de gode årene ga. Nå venter trangere tider. Høyre foreslo i sitt alternative budsjett for 2010 en ekstra kunnskapsmilliard for å styrke Norge som kunnskapsnasjon, men forslaget falt på stengrunn. Selv om det er tverrpolitisk enighet om utfordringene, mener Høyre at Regjeringen ikke gjør det som er nødvendig for å stoppe frafallet i videregående opplæring for å møte en betydelig studentvekst de nærmeste årene for å sikre at alle voksne behersker de grunnleggende ferdighetene for å tilrettelegge for et mer fleksibelt utdanningstilbud for å rekruttere flere og bedre lærere fra grunnskolen til våre universiteter Regjeringen har nå sittet i fem år og må da regne med å bli stilt til ansvar også for det som ikke fungerer. Skole og læring krever arbeidsinnsats, enten man er 6, 16 eller 26 år. Vi trenger en skole som møter elevene med større ydmykhet, der ulike elever skal gis like muligheter. Og selv om mange elever i dag sliter i ungdomsskolen og i videregående skole, er ikke svaret å slakke av på kravene og gjøre skolen kulest mulig. For noen uker siden besøkte statsminister, kunnskapsminister og kommunalminister Sogn videregående skole. Tilbakemeldingen fra rektor var klar: Regjeringen er kanskje for naiv i sin skolepolitikk, og skolens innhold må ikke gjøres til et spørsmål om å være kul eller ikke. Stoltenberg og Halvorsen kvitterte da med at det skulle strammes inn på fravær, og at det måtte stilles krav til elevene. Likevel stemmer regjeringspartiene i dag ned forslag om dette. Opposisjonspartiene har fremmet en rekke forslag under behandlingen av utdanningsmeldingen. Fra posisjonen, derimot, har vi lest om forslag i avisene: fra Arbeiderpartiet om førskole for ungdom, om dobling av antall lærlinger i staten og om innstramming av fraværsregler, fra SV om en lærlingskatt for bedrifter og om lovfestet rett til læreplass. Men det gåtefulle er hvor det er blitt av disse forslagene i innstillingen. Utdanningslinja kunne blitt en større dugnad, som Tord Lien var inne på, men i dag får vi igjen demonstrert at det knapt nok flyttes på et komma under komitébehandlingen av saker fra Regjeringen – til tross for mange kloke innspill bl.a. under høringen om Utdanningslinja. Høyre har særlig engasjert seg i problemene knyttet til frafall fra yrkesfagene, og presenterte i januar Yrkesfagløftet, et sett forslag for å heve statusen til yrkesfagene og bygge opp under deres egenart. I et intervju litt senere, etter at dette var presentert, kommenterte faktisk Rolf Jørn Karlsen, lederen av Karlsen-utvalget, forslagene i Yrkesfagløftet slik: «Det Erna Solberg har foreslått, er en blåkopi av Karlsen-utvalgets innstilling.» En slik tilbakemelding fra lederen i Karlsen-utvalget er selvsagt hyggelig, men med denne attesten fra Karlsen er det skuffende at de rød-grønne ikke kan støtte noen av forslagene. På høringen om Utdanningslinja var flere opptatt av at politikerne må handle raskt for å få frafallet under kontroll. Til Aftenposten har kunnskapsministeren sagt at hun vil bli målt på resultater om tre år. Vi må ha større ambisjoner om tempo enn dette! Staten må gå foran og allerede fra kommende høst stille opp med langt flere læreplasser, og landets skoler må få bedre veiledning for å motvirke frafall. Spørsmålet er også om vi bruker ressursene riktig Får vi det vi ønsker ut av oppfølgings- og rådgivningstjenesten i dag? Frafallet må ned av to grunner: Samfunnet trenger arbeidskraften, vi trenger flere faglærte i tiden som kommer, og flest mulig ungdommer må gis et best mulig utgangspunkt for sitt yrkesaktive liv. Høyre utfordrer nå Regjeringen til å gjøre mer av det som faktisk virker, for å hindre frafall i videregående skole. Høyre mener det må tas mer omfattende grep for å få en yrkesopplæring på yrkesfagenes egne premisser. Kunnskapsministeren har gjort det til et hovedpoeng at det ikke er tid til å vente på nye læreplaner med tilhørende eksamener i fellesfagene. Statsråd Halvorsen viser samtidig til at en yrkesretting av fagene skal skje innenfor dagens rammer. Men jeg tror statsråden tar feil. Nå innrømmes det jo at dette ikke fungerer for engelsk. Faktisk står hele komiteen bak at ny, tilpasset eksamen må til i faget for å kunne få til en god nok yrkesretting. Vi har lyttet, og det er Høyres syn at vi ikke vil oppnå fullgod yrkesretting uten endringer i fagplaner og egne eksamener på yrkesfag i de såkalte fellesfagene. Fravær av læreplasser er en viktig årsak til frafall etter to år på yrkesfag. Men det er et farlig blindspor når regjeringspartiene nå vil bruke tid på å utrede lovfesting av læreplass i den tro at det vil løse problemet. Lovfesting er diskutert og klart avvist av Karlsen-utvalget som et tiltak som ikke vil la seg gjennomføre. Nylig er det fra SV-hold tatt til orde for også å innføre en lærlingskatt for alle bedrifter. Med respekt å melde: Begge forslagene er like ubrukelige. Lovfesting er og blir symbolpolitikk så lenge det er en tredje part, bedriftene, som skal oppfylle en statlig læreplassgaranti. Og nye skatter er det siste norsk næringsliv og bedriftene nå trenger. Høyre etterlyser positive stimuleringstiltak for å skaffe flere læreplasser. Å påtvinge bedriftene lærlinger kommer ikke til å fungere for verken bedrift eller elev. Høyre har tro på en ny samfunnskontrakt, slik Karlsen-utvalget foreslår, mellom utdanningsmyndighetene og partene i arbeidslivet for å senke terskelen for å ta inn lærlinger. Vi har tro på å fjerne arbeidsgiveravgiften, vi må vurdere størrelsen på lærlingtilskuddet, vi må legge bedre til rette for at også mindre bedrifter kan bli lærebedrifter, og vi må ha klare måltall og ambisjoner for lærlinger i offentlig og privat sektor. Og staten kan ikke fortsette som lærlingversting! Vi har ingen flere ungdommer å miste. Høyre vil ha tiltak som raskt settes i verk, og som kan få virkning allerede fra kommende skoleår. Om Regjeringen kommer til Stortinget med slike tiltak i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i mai, vil Høyre være positive til det. Utdanningslinja spenner over et vidt tema, og senere talere fra Høyre vil komme tilbake til særlig fagskoler og høyere utdanning. Jeg tar herved opp forslagene fra Høyre. Så vil jeg komme tilbake i et senere innlegg og kommentere forslagene fra Venstre og regjeringsfraksjonen som er lagt fram i dag.