trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
No svarar statsråden at småkommunetilskotet er ei yting som er til fordi det er dyrare å gi tenester i enkelte kommunar. Det er jo ikkje det småkommunetilskotet er, for viss to kommunar med 3 000 innbyggjarar slår seg saman, mister ein altså 10 mill. kr i inntekter. Men desse kommunane vil ha akkurat det same busetjingsmønsteret, og det vil koste akkurat like mykje å levere tenestene i desse kommunane sjølv om dei slår seg saman, men likevel mister dei altså 10 mill. kr i inntekter. Viss ein er samkommune, mister ein det ikkje, men viss ein slår seg saman – slik mange kommunar ønskjer – mister ein desse inntektene. Det er akkurat dette Framstegspartiet ønskjer å gjere noko med. Vi vil ikkje at ein skal tape økonomisk på å slå seg saman, vi vil at ein skal ha økonomiske incentiv som gjer det attraktivt å slå seg saman.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
Vi fremma dette forslaget fordi ein skal ha økonomiske incentiv for å få fortgang i frivillige kommunesamanslåingar. Det inneheld to grep: Det eine er at småkommunetilskotet skal utfasast over ein periode på f.eks. ti år. Det vil sjølvsagt medføre at små kommunar vil finne det meir attraktivt å slå seg saman, fordi då er det ikkje tapet av småkommunetilskotet som hindrar kommunesamanslåing, ein vil miste det likevel. Vi skal gi dei god tid – ti år – slik at dei kan få førebudd seg på det. Det inneheld òg at ein fullt ut får kompensert det tapet av basistilskot som går ut over 15 år fram i tid. Det ein taper på grunn av det, skal ein få noverdien av utbetalt som ein eingongssum. Dette er ei gulrot, og det kostar altså ikkje staten noko, for dette er utgifter som staten har i inntektssystemet i dag.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
Dette forslaget som Framstegspartiet har fremma her, verkar det som enkelte ønskjer å prøve å så tvil om i staden for å gå inn i realitetane i saka, nemleg at det vil vere bra for verdiskapinga i Noreg og for tenesteproduksjonen i Kommune-Noreg at ein får større og meir robuste kommunar. Det er behovet for framtida. Bakgrunnen for dette forslaget er at ein skal gjere det lettare å slå seg saman frivillig. Det er ingen som skal tape på å slå seg saman. Det er, som nemnt, to grep. Det eine er at småkommunetilskottet skal utfasast i løpet av ein periode på f.eks. ti år. Så er det det at noverdien, som oppstår etter bortfall av basistilskottet, skal reknast ut. Noverdien av det framtidige inntektstapet skal utbetalast som eit eingongsbeløp. Der er det fleire, bl.a. representanten Heidi Greni og statsråd Liv Signe Navarsete, som har brukt tid på talarstolen på å fundere over korleis dette skal gjerast. Eg trur dei i utgangpunktet skjønar korleis dette skal gjerast. I alle fall er dette elementær økonomisk rekning – korleis ein reknar noverdien av eit framtidig inntektstap. Det bereknar ein ut frå den rentesatsen ein legg til grunn. For å forklare dette enkelt: Om ein kommune taper 11 mill. kr, skal han få dette kompensert i 15 år, og så skal ein trappe ned i ytterlegare fem år. Då vil det vere slik at viss ein får ein eingongssum og puttar han i banken, skal han i løpet av 15 år pluss fem års nedtrapping vere så stor at han vil gi ei avkasting på 11 mill. kr i året framover. Det er veldig enkelt, og dette vil altså ikkje koste staten noko, fordi dette er pengar som kommunane i dag får overført. Det som vil vere realiteten om dette blir vedteke, er at kommunane får behalde den gevinsten som oppstår på grunn av ei kommunesamanslåing. I dag er det slik at det er staten som får reduserte utgifter når kommunar slår seg saman. Fordi småkommunetilskottet og basistilskottet fell bort, blir det mindre å overføre til kommunane, mens kommunane får reduserte inntekter og må i løpet av den overgangsperioden effektivisere minst like mykje som dette bortfallet av inntekt utgjer, for å kome i pluss. Det er det ikkje alle kommunar som ser at dei greier, så derfor er det få kommunesamanslåingar.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-06-13:
Representanten Olsen fulgte nokså nøyaktig samme oppskrift som tidligere, ved å hevde at man er svært fornøyd med ressursinnsatsen. Det er også riktig at Høyres alternative ramme ikke ligger nevneverdig over regjeringens, men vi har noen ideer om hvordan vi kan utnytte folks skattepenger bedre og skape mer velferd. Olsen var i sitt innlegg også inne på oppbyggingen av gjeld som nå skjer i et formidabelt tempo – nesten samme tempo som i Sør-Europa. Nå er det 44 pst. av de årlige driftsutgiftene som er kommunenes gjeld, og det er en økning fra 10 pst. Mitt spørsmål er da: Hvis det er slik at Arbeiderpartiet er bekymret for gjeldsoppbyggingen, vil jeg be Ingalill Olsen nevne ett tiltak, som i praktisk politikk ville ført til at kommunene kunne redusere gjeldsbyrden – bare ett tiltak.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-06-13:
Jeg har merket meg noe som jeg opplever som en vane hos statsråd Navarsete, nemlig at hun bruker en del av sin tilmålte tid til å opptre ganske polemisk overfor enkeltpartier i Stortinget, fremfor å forholde seg til de reelle synspunktene som fremkommer i debatten, og som kan være av interesse å belyse. Slik sett var hennes andre innlegg bedre enn det første, fordi hun i hvert fall tok utgangspunkt i noe jeg sa. Da jeg henviste til kommunesektorens rammebetingelser, sa jeg at man ved høy gjeldsgrad ville være veldig sårbar for endringer – som er utover et normalnivå – i kommunetilskuddene. Men jeg viste også til at man sammen med rentestigning og andre forhold som kommunene er avhengige av, fort befinner seg i en gjeldsfelle, hvor man stadig må kompensere for å betjene gjelden for at kommunen ikke skal måtte skjære ned f.eks. 20 mrd. kr på driften, under gitte forutsetninger. Det var den reelle problemstillingen som jeg prøvde å adressere i mitt innlegg, og da synes jeg at vi heller burde ha en samtale om de perspektivene. Jeg vil returnere til statsråden – siden hun valgte å ikke gå inn på det jeg tok opp i mitt første innlegg, som må være noe som bør adresseres – og si at Finanstilsynet i brev av 4. juni har varslet at det ønsker å sette ned beregningsrenten for ny opptjening i livsforsikring fra 2,5 pst. til 2 pst. Dette høres litt teknisk ut, men ifølge beregningene i høringsutkastet fra Finanstilsynet vil det allerede med virkning fra 2013 – som er det året som kommuneproposisjonen gjelder for – påføre kommunene et likviditetstap på 3 mrd. kr. Siden det ikke er en «pølse i slaktetiden», hadde det vært interessant å høre om statsråden vil følge forslaget fra Finanstilsynet og si: Nei, dette gjør vi ikke, fordi beregningsrenten vil måtte medføre at man må gjøre noe med reallønnsrenten, som fastsettes av Kommunal- og regionaldepartementet. Nå har statsråden anledning til å si fra Stortingets talerstol at dette problemet ikke vil oppstå, for vi kommer ikke til å følge opp konsekvensene av høringsutkastet fra Finanstilsynet. Det skulle være et veldig enkelt og konkret spørsmål å svare på i debatten.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-06-13:
Vi er i hovedsak enig i forslagsstillernes analyse av at vi trenger større og mer robuste kommuner for å gi innbyggerne bedre tjenester, og det sikrer man best ved at det er arbeidskraft som er kompetent og som kan ha store nok miljøer til å gi fullverdige tilbud. Vi ønsker også å beholde generalistkommunen, kommunen som kan løse problemene for sine innbyggere. Når vi allikevel ikke stemmer for forslaget slik det ligger her, er det fordi vi ønsker en bredere tilnærming. Vi har sagt at staten til slutt må ta et endelig ansvar for hvordan kommunesammensetningen i Norge er, men før vi kommer dit, vil også vi utforske hvilke virkemidler man kan sette i verk for å hjelpe frem frivillige kommunesammenslutninger. Det skal også være snakk om å ha dialog med kommunesektoren. Jeg vil også si at det aldri har vært noe prinsipp fra Stortinget at man ikke tar stilling til hvordan Kommune-Norge er organisert. For det første har staten det ansvaret i og med sin overordnede rolle. Staten og Stortinget kan aldri løpe fra sitt ansvar for hvordan staten Norge er organisert på alle nivåer. Den siste store kommunesammenslåingen har blitt gjennomført i denne sal, etter et grundig forarbeid i Skei-komiteen. Det spørsmålet egentlig står om, er om man kan leve med den strukturen som er nå, om man skal vente til saken nærmest løses av seg selv gjennom frivillig kommunesammenslåing, eller om staten skal gi kraftigere føringer for å komme raskere til målet. Vi er altså kommet til det siste. Med disse bemerkninger vil jeg si at vi tar opp vårt forslag om å vedlegge Fremskrittspartiets forslag protokollen – ikke av uvilje overfor intensjonen, men fordi vi mener at dette forslaget er for detaljert og vi ønsker en bredere tilnærming med også de positive virkemidlene. Jeg vil legge til at mulighetene for å desentralisere til kommunene fra fylkeskommunene, også er noe som kunne øke interessen hos mange kommuner for selv å finne ut at det er en utmerket løsning å slå seg sammen med nabokommunen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Jeg vil også følge opp dette sporet som Michael Tetzschner var inne på om den enorme kommunale gjelden på langt over 200 mrd. kr. Vi kunne også nevnt etterslepet på vedlikehold, som nærmer seg 140 mrd. kr. Ingalill Olsen sier at dette er kommunenes ansvar, og legger mye av ansvaret for den enorme gjelden på Kommune-Norge. Mener Arbeiderpartiet at regjeringens politikk og de skyhøye forventningene som regjeringen har skapt ute i Kommune-Norge, ikke kan settes i sammenheng med den enorme gjelden som finnes i Kommune-Norge? Mener Ingalill Olsen at det ikke er regjeringens oppgave å sørge for at denne gjelden går ned?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Kristelig Folkeparti har foreslått full barnevernsdekning innen 2017 – for det er et tankekors at mens vi har klart å skaffe alle barn en barnehageplass, har vi ikke klart å skaffe alle barn et trygt hjem. Jeg har forstått både tidligere statsråd Lysbakken og nå statsråd Inga Marte Thorkildsen dit hen at dette er noe de er opptatt av. Men hva er SVs politiske strategi for å kunne oppnå det som er Kristelig Folkepartis mål – og som jeg har forstått også er SVs mål – full barnevernsdekning?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
For det første ønsker Kristelig Folkeparti at kommunene skal kunne beholde mer av sine skatteinntekter enn de gjør i dag. Selskapsskatten handler for Kristelig Folkeparti om å ha noen incentiver som gjør at kommunene også satser på næringsutvikling. Det er svært viktig i hele landet. Så er det sånn, som også er blitt presisert i tidligere innlegg og replikker, at inntektssystemet har endret seg. Det går ikke an å sammenligne inntektssystemet fra 2005 og slik det er i dag. Det betyr at Kristelig Folkeparti ikke kommer til å innføre dette over natten, men vi vil selvfølgelig være med på å foreslå en omfordeling som gjør at ingen kommuner kommer svakere ut ved dette, men i stedet styrkes ved at de kan beholde mer av skatteinntektene som de kan bruke på gode velferdstiltak, og at det også legges opp til en stimulering når det gjelder næringsutvikling, ved at kommunene satser på det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Til dette med inntektssystemet: Jeg må bare referere til det jeg sa i stad. Inntektssystemet har jo endret seg. Så vårt forslag er ikke noe som kan innføres over natten. Det er slått fast også i tidligere innlegg. Når det gjelder kommunene og folkevalgtes plikt til å forholde seg til kommuneloven, er representanten Sivertsen og undertegnede helt enige. Men skal vi pålegge kommunepolitikere denne plikten, må vi fra regjering og storting sørge for at de er i stand til å følge kommuneloven. La meg bare gi ett eksempel: Alle barn har rett til en barnehageplass. Barnehagereformen er en underfinansiert reform. La meg også legge til: Når man nå har fjernet kontantstøtten, har det blitt et stort behov for flere barnehageplasser, som regjeringen ikke følger opp – og som muligens gjør kommunepolitikere til lovbrytere.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Det skal representanten Aksel Hagen få, for her er Kristelig Folkeparti helt på linje med både SV og de to andre regjeringspartiene. Vi ønsker å opprettholde fylkeskommunen – den trenivåmodellen som vi har i dag. Vi hadde kanskje kommet bedre ut hvis vi ikke hadde lagt regionsreformen i skuffen så ettertrykkelig som det vi gjorde. Jeg tror den ville skapt enda mer robuste enheter, som kunne ivareta viktige oppgaver, bl.a. næringsutvikling, skole og andre viktige oppgaver som fylkeskommunen nå har ansvaret for. Det er ingen tvil om at Kristelig Folkepartis politikk er å beholde trenivåmodellen slik den er i dag. Men vi har ingenting imot å erstatte fylkeskommunen med en region. Jeg må si at jeg synes det er veldig trist at denne reformen ble lagt i skuffen, som denne regjeringen gjorde.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-06-13:
Jeg hører at statsråden er veldig opptatt av å formidle et inntrykk av at det eneste opposisjonspartiene gjør, er å svartmale, å snakke Kommune-Norge ned. Jeg synes kanskje statsråden burde ha vist noe mer respekt for den bekymringen som Kristelig Folkeparti uttrykte når det gjelder kommuneøkonomien, med tanke på både den enorme gjelden som har vokst i Kommune-Norge, det enorme vedlikeholdsetterslepet, økte lønns- og personkostnader, demografiutviklingen – vi vet ikke helt hvilke økonomiske utslag den vil gi – og ikke minst underfinansierte reformer. Mener virkelig statsråden at det å dele en slik bekymring er å svartmale situasjonen i Kommune-Norge? Er ikke statsråden selv bekymret for det som Kristelig Folkeparti har pekt på i sitt innlegg?
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Fremskrittspartiet ønsker regjeringsmakt etter neste stortingsvalg. Det er ikke oppsiktsvekkende at de gjør det, for de ønsker å føre Fremskrittsparti-politikk. Men på flere områder har Høyre avvist Fremskrittspartiets politikk. Det gjelder den økonomiske politikken, innvandringspolitikken, klimapolitikken og pensjonspolitikken. I debatten vi hadde her i salen om forholdet mellom stat og kommune, omtalte Høyres Trond Helleland Fremskrittspartiets stykkprisfinansiering og avvikling av rammefinansieringen. Han sa at «det store flertallet alltid har flertallet» og han sa videre at «det skal litt til å få gjennomslag for helt grunnleggende revolusjonerende prinsipper for forholdet mellom stat og kommune». Hva tenker Hagesæter om at Høyre på enda et område har avskrevet Fremskrittspartiets politikk?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-13:
Fremskrittspartiet skriver i sine merknader sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti at «kommunene skal ha frihet til å foreta selvstendige prioriteringer. Da er det viktig å ha et inntektssystem som gir rom for lokale prioriteringer». Paradoksalt nok er Fremskrittspartiet samtidig det eneste partiet i komiteen som mener at rammefinansiering er en særdeles dårlig idé. Storparten av kommunebudsjettet går til tjenesteproduksjon, og Fremskrittspartiet ønsker stykkprisfinansiering av alle tjenestene. Spørsmålet mitt er: Hva skal kommunene bruke denne friheten til? Hva slags handlingsrom vil de få når hele budsjettrammen er trukket inn og hele kommunebudsjettet er bundet opp til stykkprisfinansiering? Det blir omtrent som om jeg skulle gi guttungen min 50 øre og si: Nå, gutten min, kan du gå på butikken og kjøpe deg akkurat det du ønsker deg.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-13:
Helleland avsluttet innlegget sitt med å si at hvis de kommer til makta, vil de gi kommunene større frihet og begrense den statlige innblandingen, de vil at den kommunale selvråderetten skal styrkes, de vil ha mindre statlig styring, begrense muligheten til statlige innsigelser, styrke lokaldemokratiet osv. De prøver å gi inntrykk av at de har stor tro på lokalpolitikerne, og en blir nesten villedet til å tro at de deler mitt syn på at lokalkunnskap er viktig, og at vettet er jevnt fordelt her i landet. Samtidig er Høyre det eneste partiet i komiteen som ikke tar utgangspunkt i at kommunesammenslåing skal være frivillig. Hvorfor er det slik at kommunepolitikere som er kompetente til å styre kommuneøkonomien, best til å styre arealpolitikken uten innblanding fra staten, samtidig er komplett inkompetente når det gjelder spørsmål om kommunestruktur?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-13:
Til det første må jeg si jeg ble litt overrasket. KS var jo på høring i komiteen om kommuneproposisjonen. Som representanten sikkert la merke til, skrøt de veldig av opplegget for kommunesektoren. KS var veldig fornøyd med kommuneproposisjonen og hadde svært få merknader til den. Når det gjelder spørsmålet om nedleggelse av postkontor, har jeg et relativt avslappet forhold til det. Jeg kommer selv fra en distriktskommune, der postkontoret ble nedlagt for ca. ti år siden. Vi har fått et mye bedre posttilbud i kommunen etter det. Vi har fått Post i Butikk, der posttjenestene er tilgjengelige fra kl. 9 om morgenen til kl. 22 om kvelden. Posttjenestene er også tilgjengelige på lørdager fra kl. 9 til kl. 18. Så det har blitt en stor forbedring for brukerne på det området. Det er noen få tjenester som per i dag ikke er lagt til Post i Butikk, og det er selvsagt noe vi må se på. Den største utfordringen er når man skal avslutte en bankkonto osv. Det er noe man må til et sentralt kontor for å få utført. Men alt i alt er innbyggerne veldig godt fornøyd med den ordningen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-13:
Næringsutvikling er viktig for Senterpartiet. Næringsutvikling i hele landet er viktig for Senterpartiet. Det viktigste vi kan gjøre, er å sørge for at vi har god økonomistyring i Norge, slik at det lønner seg å opprette arbeidsplasser. Det regionalpolitiske programmet vi har, er jo nettopp ment å skulle stimulere til næringsutvikling i hele landet. Det viktigste grepet vil være å sette gode ideer ut i livet for hvordan vi skal klare å finne idéskapere i Norge, og hvordan vi skal klare å videreutvikle disse ideene. Vi har mange gode programmer som nå jobber med disse sakene. Det viktigste tror jeg vil være at folk faktisk tør å prøve – at folk tør å prøve og feile – og at vi legger janteloven til side, sånn at det faktisk er mulig å være gründer også i små distriktskommuner rundt i Norge.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-06-13:
Venstre antyder at de ønsker en kraftig reduksjon av antall kommuner, de ønsker en kommunestrukturreform. Det blir antydet at det nærmest er en forutsetning for at Samhandlingsreformen skal lykkes, og at vi ikke klarer å bevare velferdstjenestene på dagens nivå hvis vi ikke får en kraftig reduksjon i antall kommuner. Hvordan henger det sammen med at brukerne i små kommuner er de som er mest fornøyd med velferdstjenestene? Hvordan henger det sammen med at det er de små kommunene som er best til å ta imot utskrivningsklare pasienter? Hvordan henger det sammen med at det er de små kommunene som er mest framoverlent når det gjelder å innføre og ta over oppgavene Samhandlingsreformen medfører, og at det er de som er mest ivrige? Og hvordan henger det sammen med at den kommunen i landet som faktisk har størst andel ufaglærte, er Oslo kommune, da særlig innen pleie-, omsorgs- og barnehagesektoren?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Det er mulig jeg nå stiller spørsmål bare for en gang til å få omtrent det samme svaret som Gjermund Hagesæter ga til Senterpartiet. Men jeg er også veldig fasinert av dette med behovsstyrte, 100 pst. finansierte velferdstjenester. For Fremskrittspartiet sier at alle velferdstjenester i en kommune skal flyttes opp på statlig nivå. Det skal være en relasjon mellom staten og den enkelte bruker som har et rettmessig behov, og det vil bli 100 pst. finansiert når det blir tilfredsstilt. Jeg regner med at det da i tilfelle er opp til rettsapparatet dersom brukerne føler at han eller hun ikke får det de mener de har krav på. Hvordan går det da an for et politisk parti å mene at man vil gi Kommune-Norge større frihet til å agere mer på egen hånd og utforme sin egen politikk, samtidig som alle velferdstjenester – alt det en kommune gjør på velferd – er en relasjon mellom staten og den enkelte?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Høyre gjør det som opposisjonspartier gjerne gjør. Dels i egne merknader og dels sammen med andre skriver de ut den misnøye og den kritikk som er å skrive ut om tingenes tilstand i sektoren. Samtidig gjør Høyre noe som ikke alle opposisjonspartier gjør, de sier nemlig at de ikke vil bruke mer penger enn det regjeringa har lagt opp til på dette området. Ære være Høyre for det. Da er mitt spørsmål knyttet til at Høyre samtidig sier at det er mange statlige reformer som er underfinansiert, underforstått at her burde det vært mer penger som fulgte med reformene. Men ut fra det en sa innledningsvis, er det vel noen reformer som staten ikke skulle ha satt i verk sammen med Kommune-Norge? Hvilke reformer er i tilfelle det?
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Som det kom fram på radioen i dag, er jo Fremskrittspartiet og SV uenige om en del ting. Vi er òg uenige om to ting i forbindelse med dette spørsmålet. Det første er faktakonflikten. Her er vi rett og slett uenige. Det er vanskelig å spå bl.a. rundt demografi, det har vi allerede vært inne på. Jeg mener at det er all grunn til å tro at der er det allerede en ganske så betydelig realvekst som vi kan forvente framover. Så får vi se – vi får møtes om ett år og diskutere hvem av oss som hadde mest rett. Jeg er veldig for fornying og effektivisering i offentlig sektor, men jeg har ikke tro på konkurranseutsetting, og det mener jeg virkelig at forskning på mange måter viser, men jeg har veldig tro på «Saman om ein betre kommune», og jeg har veldig tror på det jeg opplevde på Raufoss i går kveld, representantens hjemsted, der SINTEF og Vestre Toten kommune på en glimrende måte driver fornyingsarbeid uten konkurranseutsetting og privatisering, men nettopp henter inn hjelp utenfra for å forbedre den kommunale aktiviteten.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Det var muligens to spørsmål. For det første dette med den nye retorikken: Ja, sjølsagt setter jeg pris på at Høyre velferdspolitisk plasserer seg nærmere det jeg synes er god velferdspolitikk og nærmere SVs velferdspolitikk. Slik sett er noe av det viktigste som har skjedd de siste årene, at vi har fått en dagsorden som er mye mer anstendig og skikkelig, synes jeg, rundt dette med velferd, enn det vi hadde da Jern-Erna-perioden var på sitt sterkeste. Når det gjelder hvordan en skal ordne inntektssystemet og hvor mye kommunene skal sitte igjen med, synes jeg det er en spennende og en vanskelig debatt. Der har en et dilemma mellom det at kommuner virkelig skal føle den friheten som består i at en beholder pengene sjøl, at det hjelper deres eget utviklingsarbeid og deres eget endringsarbeid og at det samtidig er så viktig i et land som Norge at vi også har denne fordelingseffekten. Det er ikke bare kommunens egen fortjeneste om den er fattig eller rik, det er òg andre faktorer som er avgjørende der. Den gode balansegangen må vi hele tida være på jakt etter.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Det er riktig at de nevnte personer jobber mye med dette, og vi som storfraksjon er også involvert i dette. Det er mange vanskelige diskusjoner her, bl.a. den vanskelige balansegangen mellom hvor mye som skal være statlig og hvor mye kommunalt. Men jeg skal svare litt mer konkret på det jeg tipper representanten først og fremst er ute etter – rettighetsproblematikken. Jeg tilhører dem som mener at det er mange dilemmaer knyttet til rettighetsfesting i dagens samfunn. Men hvis vi skulle ha begynt på nytt med blanke ark, tror jeg at disse ungene vi her snakker om, ville ha vært noen av de første jeg ville gitt en rettighet i samfunnet vårt. De er noen av de mest trengende, som mest trenger hjelp av det gode fellesskapet for å få et bedre liv enn det mange av dem får i dag. Så jeg ser virkelig fram til den diskusjonen, for den er både krevende og viktig. Jeg tror også det er en diskusjon der vi kan se litt bort fra det partipolitiske spillet.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Jeg skal nå oppfordre representanten Geir Jørgen Bekkevold til å bruke sitt svarminutt til å hylle fylkeskommunen, betydningen av å ha et direkte valgt politisk organ på dette mellomnivået, på det regionale nivået. Jeg har to begrunnelser for å spørre. Det ene er at alle vi som er opptatt av «helhetlig», «dynamisk», «innovativ», «bærekraftig bruk» – alle de vakre ordene – og samfunnsutviklere i Norge vet at et så langstrakt og variert land trenger nettopp dette nivået, som ikke minst vi politikere må være koblet til, slik at det blir demokratisk og helhetlig. Det er den ene begrunnelsen. Den andre begrunnelsen er at innimellom kan det se ut som at Kristelig Folkeparti havner i litt dårlig selskap. Partiene Høyre og Fremskrittspartiet er jo veldig imot dette mellomnivået. Derfor hadde det vært veldig fint å få 1 minutt med en fylkeskommunal hyllest.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Kommunestruktur er et spennende tema, ikke minst for et parti som har ambisjoner om å sitte i Oslo og fra oven på mange måter tegne det kommunale kartet på nytt. Kunne representanten si litt om hvordan kommunekartet vil se ut i Finnmark? Hvordan vil kommunekartet se ut i Oppland hvis Venstre fikk bestemme? Eller er det først og fremst Oslo-regionen som skal stå fram som én kommune? Vi har veldig stor variasjon mellom små og store kommuner i dag. Motstand mot endring er først og fremst nettopp knyttet mot endring og er egentlig ingen debatt om små og store kommuner, men at en vil beholde kommunen sin slik den er, om den har 500 000 innbyggere, eller om den har under 1 000 innbyggere. Vil det nye Venstre-kartet i større grad ha lik størrelse på kommunene, eller vil faktisk kanskje variasjonen bli enda større, ved at det først og fremst er de store kommunene som kommer til å slå seg sammen? Jeg vil gjerne få litt tanker fra representanten omkring hvordan kartet vil bli seende ut når Venstre – hvis Venstre – får bestemme. Legg merke til at jeg sa «hvis».
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Jeg vil først gjenta mine gratulasjoner til Høyre for denne prosessen, der en har skrevet seg inn mot sentrum, skrevet seg nærmere inn mot kjernen i den norske samfunnsmodellen. Det er interessant å se at Fremskrittspartiet også haster etter, og er midt inne i et programarbeid, og tydeligvis skal gå enda lenger som en del av det programarbeidet. Så står det igjen noe småtteri – og nå prøver jeg å være ironisk; det er ikke så lett å være ironisk fra denne talerstol her i Stortinget. Det er liksom noen sandkorn, fortsatt, etter de blå regjeringsskoene, som går på dette med total uenighet omkring totalrammen til kommunesektoren, men ikke minst – og det er jo hovedpoenget her – på dette med at det ene partiet ønsker rammestyring, mens det andre ønsker 100 pst. rettighetsstyrt kommunal velferd, statlig finansiert. Her er det virkelig to paradigmer. Så, som sagt: Lykke til videre med skrivinga. Så er det noe som jeg heller ikke får til å gå opp her, som arbeiderpartirepresentanter har vært flinke til å understreke: Trond Helleland kaller det en annen innretning. Det er at ramma er gitt, og at noen skal få mer i Kommune-Norge, fordi de såkalt fortjener det, mens de som da ikke får mer, i en gitt ramme eller får mindre – nei, unnskyld, de skal ikke få mindre, for det er en helhet her som skal på plass. Da skal de som får mer av en gitt kake, likevel ikke indirekte rammes, for det er ikke noen som får mindre allikevel. Det er en helhet her som på et eller annet vis skal på plass. Her må det også skrives mer i programarbeidet framover. Så gjør Liv Signe Navarsete noe som vi andre gjør i altfor liten grad – nettopp å påpeke alt det flotte arbeidet som foregår i kommunene. Påstanden fra oss her i Stortinget om at Kommune-Norge står stille, og at det er så lite endringsarbeid, er ikke riktig. Dette endringsarbeidet har så mye verdiskapingsambisjoner i seg. Men det vi bør diskutere, eller kanskje i enda større grad nysgjerrig undersøke, er hva som er de gode eksemplene innenfor alt endringsarbeidet. Der er det ulik praksis. Jeg sjøl tilhører dem som har stor sans for alt det fine som nå skjer innenfor utviklingsprogrammet «Saman om ein betre kommune», som nettopp tar utgangspunkt i det som er ideologisk så flott med den norske samfunnsmodellen – som også Høyre de siste par åra, og etter hvert Fremskrittspartiet, regner jeg med hyller. Nettopp dette trepartssamarbeidet er kjernen i det gode utviklingsarbeidet der ute. Tilsvarende, som jeg nevnte i hovedinnlegget mitt, er jeg skeptisk til mye av det endringsarbeidet som blir presentert i den siste rapporten fra Fagforbundet, denne markedsrettinga som er så preget av at det nærmest er en eksplosjonsartet vekst i ulike selskaper og foretak. Det er ikke det gode endringsarbeidet.
Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-13:
Først til Lise Christoffersen: Media er jo her – Kommunal Rapport sitter her borte. For det andre: Representanten Solvik-Olsen må høre litt nøyere etter før han kommenterer mitt innlegg. Ja, jeg sa at skriveprosessen i Høyre og Fremskrittspartiet – disse to partiene – går inn mot sentrum. Ja, jeg sa at den skriveprosessen tar dem nærmere det som er kjernen i den norske modellen. Jeg sa ikke at den norske modellen er i sentrum. Hvis jeg sjøl skal si noe om det – dette har jeg ikke sjekket ut med landsmøtet eller Audun Lysbakken – er nåværende utgave av den norske modellen sosialdemokratisk, mens den foredlede utgaven, som snart vil se dagens lys, er djupt sosialistisk.
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Det høres ut som om det at kommunene må gi fra seg skatteinntekter til staten, nærmest er et ran. Det er staten som trekker kommunens inntekter inn og omfordeler. Ingalill Olsen sa i sitt innlegg at kommunene i nedre del av Buskerud ville tape. Da tok hun ikke med de kommunene som ville tjene på vårt opplegg. Dette baserer seg på et regnestykke som ifølge kommunalministeren er umulig. Hvis man hadde tatt med Drammen og Lier i den sammenligningen, ville kommunene i nedre Buskerud sitte igjen med et pluss på 5 mill. kr neste år. Dette blir for enkelt. Når jeg da i tillegg brukte store deler av mitt innlegg på å si at vi også vil gjøre andre endringer i inntektssystemet – som ikke vil medføre at det blir en brå omveltning, slik som Kommunaldepartementet ved Sandbakken og Ingalill Olsen har lagt opp til – tror jeg ikke kommunene har noe å frykte. De som har noe å frykte, er de som er motstandere av verdiskaping og lokal velferdsutvikling.
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Det er ikke slik at vi ikke ville satt i verk enkelte reformer, men som jeg sa i mitt innlegg, ville vi ha gjort ting på en annen måte. Det mest nærliggende eksemplet på det er Samhandlingsreformen; en samlet opposisjon i dette storting sa at her må vi gå fram på en annen måte. Vi må først bygge opp tilbudet lokalt, så må vi gradvis overføre ansvaret. Nå ser vi det motsatte. Reformen er innført fullt ut. For noen kommuner går det bra, men andre kommuner melder at de har store problemer med utskrivingsklare pasienter, og at dette blir en byrde for kommunene. Det er noe med tilnærmingen til hvordan man skal gå løs på reformer. Vi ønsker at reformene skal være gjennomkalkulert, beregnet, med hjelp av KS. Men vi ønsker også at kommunene skal være i stand til å håndtere dette. Samhandlingsreformen er et eksempel på en reform som noen plasser går bra, andre plasser går det ikke bra. Da ville vi gitt det lokale ansvaret ned til kommunene, slik at de kunne iverksette når de var klare til det.
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Det var en veldig flott opplisting representanten Greni hadde i begynnelsen av sitt innlegg, og på alle de områdene hun der listet opp, tror jeg at Senterpartiet føler at de sitter i feil regjering. Det er jo ikke slik at denne regjeringen har lagt opp til større kommunal handlefrihet. Vi hadde nylig til behandling en melding om stat og kommune, statlig styring osv., der regjeringen ikke kom med et eneste forslag av betydning. Det var det samme gamle – og det er jo fordi Senterpartiet blir stoppet i sitt ønske om større kommunal handlefrihet. Så hvis regjeringspartiene og Senterpartiet kunne innfridd på noen av disse områdene – om større lokal handlefrihet – skulle vi sikkert blitt enige om en måte å organisere en kommunereform på, for det er dét Høyre ønsker. Jeg har sagt at vi ønsker en kommunereform der man tar utgangspunkt i: Hvilke oppgaver skal kommunene løse, og har vi den hensiktsmessige kommunestrukturen for at disse kan løses? Vi har ikke sagt at vi skal bruke tvang, men vi har sagt at Stortinget også må ha et ord med i laget.
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Representanten Hagen lurte på om tankesettet vårt endret seg når kameralysene blir slått av. Nå har ikke jeg sett så veldig mye kameralys eller journalister her i dag, så jeg tror vi står godt for den samme politikken. Men det er veldig hyggelig at representanten Hagen er så begeistret for Høyres nye retorikk. Det er kanskje litt for mye forlangt at han skal være begeistret for vår politikk også. Men regjeringspartiene har nå gjort det til nærmest et slags prinsipp å si at det at kommunene får beholde egne skatteinntekter er en uting. Det var 50 pst., så gikk det ned til 45 pst., og nå er det 40. I god SV-ånd vil jeg anta at representanten Hagen ønsker å gå ytterligere ned, slik at alle pengene blir sendt inn i statskassen, for så å bli delt ut igjen. Hvor langt ned i kommunal skattøre vil representanten Hagen gå? Synes han det er rimelig at kommunene får beholde 40 pst., eller bør man gå lenger ned?
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Det virker som det å sette høyre – eller «høgre» – foran et ord gjør at det skal oppfattes negativt. Det virker ikke som velgerne akkurat synes det for tiden. Navarsete gikk jo langt tilbake og snakket om den siste Høyre-ledede regjeringen da hun skulle beskrive elendigheten og hvordan det var da. Det var Syse-regjeringen, der Senterpartiet selv deltok, som var den siste Høyre-ledede regjeringen. Men til noe som tilsynelatende går bra her i landet, og det er folketallsutviklingen. Første kvartal 2012 gikk folketallet opp i 281 kommuner og ned i 140 kommuner. Men elleve fylker hadde innenlands flyttetap til andre fylker. Finnmark hadde størst fraflytting, fulgt av Sogn og Fjordane. Men alle fylker har flyttegevinst fra utlandet. Hvor glad er statsråden for at vi har EØS-avtalen som gir fri arbeidsinnvandring og dermed vekst i folketallet i alle landets fylker?
Trond Helleland (Høyre), 2012-06-13:
Jeg er først og fremst glad for at denne debatten om kommuneproposisjonen viser at de fire opposisjonspartiene på stadig flere områder har samme virkelighetsoppfatning og forslag til virkemidler. Det er en glede å registrere at også Venstre vil støtte de tre fellesforslagene som er lagt fram, og vi i Høyre vil for vår del varsle støtte til Venstres forslag, nr. 8, som er lagt ut på representantenes plasser. Så får vi beskyldninger om svartmaling. På den ene siden får vi beskjed om at vi har støttet de rammene regjeringen har lagt, så da kan det jo ikke være så galt, på den andre siden svartmaler vi. Men realiteten er jo at vi ønsker de samme rammene for kommunesektoren som regjeringspartiene. Det har vi stemt for i de foregående år, og vil også gjøre det i år. Men vi ønsker en annen innretning. Og da kommer fyordene om at det vil føre til fullstendig nedbygging av små kommuner, og at mange vil tape osv. Men vi har sagt – og jeg gjentar det – at vi naturligvis vil se dette i en sammenheng. Akkurat som den rød-grønne regjeringen i dag utvikler et inntektssystem som de mener er riktig, vil naturligvis vi også utvikle et inntektssystem som vi mener er riktig. Derfor er jeg veldig glad for at Kristelig Folkeparti, Venstre, Fremskrittspartiet og Høyre er enige om at det å drive verdiskaping i egen kommune og å utvikle arbeidsplasser i kommunen er noe som skal verdsettes, ikke straffes. Det at en kommune klarer å produsere skatteinntekter, er noe en bør honorere, ikke straffe. Så må jeg nesten trekke litt på smilebåndet av den stadig tilbakevendende schizofrenien knyttet til Erna Solberg som menneske og Jern-Erna. Nå er ikke Erna til stede i dag, dessverre, og kan forsvare seg, men jeg tror ikke det er nødvendig, for hvis en følger med på utviklingen, både når det gjelder Høyres politikk og også hvordan folk oppfatter den såkalte Jern-Erna i dag, så ser ikke folk et skremmebilde, de er ikke redde for det. De ønsker en forandring, og Erna framstår som den politikeren som kan bidra til denne forandringen. Høyre er opptatt av én ting, nemlig at kommunene er den viktigste arenaen for folks hverdag. Kommunene må derfor gis større tillit, de må få større makt til å utforme egen hverdag, og staten må blande seg mindre inn. Det er hovedforskjellen på Arbeiderpartiets og Høyres syn på Kommune-Norge.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
SV og Hagen er opptatt av at kommunene skal kunne gi innbyggerne gode tjenester. Det er òg de øvrige partiene på Stortinget. Hagen sier at i kommuneproposisjonen får kommunene nå en realvekst. Når vi bryter ned de tallene, viser det seg at den realveksten Hagen og regjeringen snakker om, knapt dekker lønns- og prisstigning og pensjonsutgifter. SV er motstander av å se på andre alternativer, altså å redusere utgifter bl.a. gjennom konkurranseutsetting, men er en stor tilhenger av at innbyggerne skal belastes med økte skatter for å se på om det går an på den måten å øke inntektene til kommunene. Men faktum er at den realveksten Hagen snakker om, ikke er reell i det hele tatt. Mitt spørsmål er: Hvordan gi gode tjenester og samtidig ta igjen det etterslepet på vedlikehold av bygninger og infrastruktur som kommunene nå har, uten at kommunene har fått en realvekst i sine inntekter?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
KS seier at kostnadsveksten i kommunane er større enn inntektsveksten. Eg har lyst til å vite når Senterpartiet har tenkt å erkjenne den sanninga. Så har eg lyst til å spørje representanten frå Senterpartiet om Senterpartiet føler seg komfortabel med i sitje i ei regjering som legg ned stort sett alle postkontor rundt omkring i landet. Senterpartiet meiner jo at dei er distriktspartiet framfor alle. No vil ein altså rundt omkring i kommunane miste kanskje 1 000 arbeidsplassar. Korleis føler Senterpartiet det er å sitje i ei regjering som medverkar til dette?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
Kommunalministeren viser til at ifølgje rekneskapsresultata står det bra til ute i kommunane. Min påstand er at rekneskapssystemet til kommunane er det som syter for at resultatet er slik som det er. Hadde kommunane skulle ført rekneskap etter eit rekneskapssystem som er lik det som andre verksemder må føre, og ikkje kontantprinsippet, ville rekneskapane til kommunane ha vore dramatisk dårlege. Min påstand grunngjev eg med at det som skjer ute i kommunane, er at dei lèt vere å bruke midlar på enkelte ting, ikkje minst på vedlikehald, og det resulterer i at dei unngår utgiftsføring av dei midlane dei burde ha brukt for å halde ved like f.eks. offentlege bygningar. Dermed kjem ikkje det til uttrykk i dei kommunale rekneskapane. Skulle ein ført etter vanleg rekneskapssystem, med avskrivingar som viser tilstanden og det faktiske forholdet i kommunane, ville resultata vore dramatisk dårlege og vist store underskot i kommunane. Det ser vi av det som skjer rundt omkring, at det er offentlege bygningar og f.eks. skular som må stengjast fordi dei er i ei slik forfatning at elevane ikkje kan vere der. Så vart det vist til frå både kommunalministeren og representanten Heidi Greni at dei har KS med seg. Eg vil vise til det som har skjedd tidlegare år, der KS har påpeika, som regel, at det ikkje er noko igjen av det som ligg inne i frie inntekter. Det vert oppete av utgifter som desse frie inntektene skal dekkje, og etter min hugs har KS ved fleire høve vist at det er minus på tala. Så vil eg vise til brevet frå KS datert 7. juni, som også viser at ein vil få store utgifter som ikkje har vore med tidlegare, jf. innlegget til Michael Tetzschner. KS viser til at regjeringa bør ta omsyn til dette i statsbudsjettet for 2013. Det var grunngjevinga for spørsmålet mitt til Heidi Greni, dvs. at KS viser til at dei har større utgifter enn inntekter.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-06-13:
Staten har pålagt kommunane større og meir omfattande oppgåver. I tillegg har kravet om rapportering til statlege organ auka. Dei oppgåvene kommunane har vorte pålagde, står etter mitt syn ikkje i forhold til dagens kommunestruktur. Samhandlingsreforma, som den siste store oppgåva kommunane vart pålagd, er krevjande, og eg ser det som lite hensiktmessig å opprette helsekommunar med dertil aukande byråkrati. Vi ser også at det er mange interkommunale selskap for å ta seg av fellesoppgåver i ein region, og dette er aukande. Ved oppretting av interkommunale selskap med eigne styre ser ein at avgjersler som er viktige for innbyggjarane, ofte vert fatta i lukka rom. Dette er ikkje med på å styrkje demokratiet. Senterpartiet er tent med småskalasamfunnet i distrikta. I mitt eige fylke, Sogn og Fjordane, ser ein tydeleg korleis det har gått. Folketalsutviklinga i Sogn og Fjordane har stagnert. Vi har nesten det same innbyggjartalet i fylket no som vi hadde i 1946. Det same skjer i andre fylke, som Senterpartiet kallar distriktsfylke. Det er derfor ikkje rart at kommunalministeren frå Senterpartiet meiner at vi ikkje treng færre kommunar. Vi i Framstegspartiet er opptekne av å få til verdiskaping i staden for å behalde eit stort offentleg byråkrati. Både politikarar og folk flest i Sogn og Fjordane har sagt at det nesten er umogleg å treffe ordførarar og rådmenn fordi dei reiser rundt på grunn av diverse styreverv og regionale samarbeidsorgan. Av det dei diskuterer der, er det som regel berre litt som kjem fram i det opne rom. Framstegspartiet har i programmet sitt at kommunesamanslåing skal skje frivillig. Eg er skeptisk til at frivilligheit verkar, sjølv om vi vedtek «gode gulrøter». Eg veit at i denne salen er det fleire og fleire, på tvers av partigrensene, som vil endre på den kommunestrukturen vi har i dag. Eg vart glad då eg for ei tid sidan registrerte at nestleiaren i Arbeidarpartiet kom med eit sterkt ønske om å gjere noko med kommunestrukturen. Eg trur ikkje det vil verte noko vanskeleg å få støtte til eit slikt forslag.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
Venstre har stor tillit til lokale krefter, og vi vil stimulere til verdiskaping og belønne næringsutvikling i kommunene. Mitt spørsmål til Senterpartiet er: Er dette viktig for Senterpartiet, og i så fall hvilke incentiver er det Senterpartiet har for dette?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
Venstre er, og har alltid vært, opptatt av forenkling. I finanskomiteen har vi foreslått å opprette et regelråd, på lik linje med det Sverige har gjort. De har fått nedjustert lover og regler med nesten 20 pst. Det var rett og slett lover og regler som lå der, og som ikke var aktivert. Dette ønsker vi også å gjøre lokalt. Som jeg sa i mitt innlegg, er vi bekymret for at det ikke finnes nok kunnskap og kompetanse ute i kommunene. Jeg er veldig overrasket over at ikke Arbeiderpartiet ser akkurat det. Hvis det er slik at det er så krevende lover og regler ute i kommunene, og de ikke har jurister som kan tolke dem, kan det, som jeg sa i innlegget mitt, gå på rettssikkerheten løs. Jeg ville tro at Arbeiderpartiet også ser dette.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
For Venstre er det faktisk veldig viktig med store, sterke og robuste kommuner, og bakgrunnen for det er at vi ønsker å delegere mer makt fra staten og ned på kommunenivå. Jeg er veldig overrasket over at Senterpartiet ikke deler det ønsket om at lokale krefter får mer makt. Var det et parti som skulle ønske det, måtte det jo være Senterpartiet. Jeg ble veldig overrasket av innlegget jeg hørte fra representanten i sted, der det ikke var snakk om næringsutvikling og verdiskaping lokalt, men bare fordeling, fordeling, fordeling. Det overrasket meg fra Senterpartiet.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
Når Venstre får bestemme, ønsker vi større kommuner. Det er nettopp på grunn av det jeg sa i mitt innlegg: Vi trenger mer kunnskap og kompetanse ute i kommunene. Det er veldig mange fagfolk som har lyst til å flytte ut i distriktene, men nettopp på grunn av at de ikke finner fagmiljøer, gjør de det ikke. Jeg kjenner veldig mange som har lyst til å flytte ut i distriktene på grunn av familiære forhold, men så har de høy utdannelse og finner ikke de spennende kompetansemiljøene som mange høyt utdannede mennesker ønsker seg. Så har ikke Venstre tegnet kommunekartet i det hele tatt. Det skal ikke vi sitte og gjøre her på Stortinget. Vi har en stor debatt i partiet nå, som vil munne ut i et veldig godt program for Venstre. Så det svaret skal representanten Hagen få senere.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
I forbindelse med høringen i finanskomiteen nylig vedrørende valgfagsordningen på ungdomstrinnet var bl.a. Unio bekymret for underfinansieringen. Slik ordningen er tenkt innført fra regjeringens side, legges det opp til å skaffe timer til valgfag ved å omdisponere timer og lærekrefter fra andre fag. Det kan sikkert la seg gjøre på store skoler, men på skoler med små ungdomstrinn må dette bli en langt større utfordring, og det vil gå på bekostning av ressurser til ordinær undervisning, slik vi ser det. Det er ikke i tråd med Stortingets intensjon. Så mitt spørsmål til statsråden blir: Er statsråden komfortabel med hvordan valgfagsordningen er tenkt innført, ikke minst med tanke på de minste skolene?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
Bare et kort spørsmål: Mener finansministeren at det er noe formelt i veien for – eller har han tungtveiende argumenter mot – å opprette en tilsvarende ordning som den de har i Sverige, som jeg nevnte i mitt innlegg, med en uavhengig, offentlig finansiert klagenemnd under Finanstilsynet?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Kristelig Folkeparti står sammen med Høyre om å ville endre inntektssystemet for kommunene. En sånn endring vil gi store omfordelingsvirkninger og flytte penger fra skattesvake til skattesterke kommuner. 88 pst. av norske kommuner – godt over 350 kommuner – vil tape på en sånn omlegging, og det vil naturligvis kunne gå ut over velferdstilbudet i disse kommunene. Et fylke som representanten Bekkevold kjenner godt, nemlig Telemark, vil tape flere titalls millioner kroner hvert eneste år med en sånn omlegging. Nå har jeg hørt representanten Bekkevold uttrykke sin store bekymring for den situasjonen som kommunene er i økonomisk, og da er det naturlig å følge opp det og spørre: Er ikke Kristelig Folkeparti også bekymret over at deres politikk vil føre til ytterligere forverring i de fleste av landets kommuner, som må kutte i sitt velferdstilbud på grunn av den politikken som Kristelig Folkeparti ønsker å føre?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Det var i hvert fall avklarende å høre at Kristelig Folkeparti går inn for at ingen kommuner skal tape på deres omlegging. Det blir et interessant regnestykke å se – når man får de konkrete forslagene. I oppfølgingen til svaret der Kristelig Folkeparti forsøkte å tåkelegge konsekvensene av det de gjør – en sterkere kommuneøkonomi for de kommunene som har mest fra før, og en svakere for de fattigste – er det interessant å følge opp et annet forhold. I en av merknadene i innstillingen sier opposisjonspartiene at de ønsker at kommunene får beholde «minst halvparten av egne skatteinntekter». Jeg hørte representanten Helleland utfordre SV på hvor lavt SV vil gå. Mitt spørsmål til representanten Bekkevold blir da: Hvor høyt vil Kristelig Folkeparti gå? Er det et mål at alle kommuner skal beholde alle sine skatteinntekter? Det vil jo gi det sterkeste incentivet. Så har jeg en liten anmerkning til slutt. Kristelig Folkeparti raljerer nå over den vanskelige økonomiske situasjonen kommunene har kommet i. Da blir mitt spørsmål: Hvilket ansvar mener Kristelig Folkeparti at lokale folkevalgte har for å følge kommuneloven og ha orden i egen økonomi, ha balanse mellom inntekter og utgifter?