Erling Sande (Senterpartiet), 2010-06-07:
Representantforslaget om miljø- og klimaarbeidet i kommunane gjev oss høve til å setje fokus på ei viktig sak: kommunane si sentrale rolle i å oppnå måla i det nasjonale miljø- og klimaarbeidet. I hovudsak går forslagsstillarane inn for å auke kompetanseutvikling og -utveksling i kommunane for å gjere dei i stand til å følgje opp nasjonale mål på miljø- og klimaområdet. Forslagsstillarane legg vekt på bevaring av biologisk mangfald, jordvern, bevaring av friluftsområde, tilgang på grøne lunger, opprydding av forureina grunn, lokal luftforureining, avfall og klimagassutslepp, og dei meiner at kommunane i større grad må rustast til å løyse desse oppgåvene lokalt. Kommunane er med på å forvalte all natur i Noreg. Kommuneforvaltninga skal bidra til å gjennomføre både lokal og nasjonal miljøpolitikk. Kommunane har mange roller og mange verkemiddel for t.d. å få ned klimagassutsleppa i Noreg. Dei er politiske aktørar, dei er tenesteytarar, dei er innkjøparar, dei er eigedomsinnehavarar, og dei er ansvarlege for gode stader å leve på for befolkninga. Derfor kan dei bidra betydeleg til å få ned utsleppa av klimagassar både i eiga drift gjennom å stille strenge krav som innkjøparar, og gjennom å påverke andre aktørar. Dei kan i særleg grad påverke utslepp frå transport, avfallsfyllingar, stasjonær energibruk og landbruk. Kommunane sit med mange av nøklane for å nå desse måla. Vi må auke bevisstheita om naturmangfald for å skape forståing for dei tiltaka som trengst for å nå nasjonale og internasjonale mål. Som forslagsstillarane er òg regjeringa oppteken av at kommunane skal vere i stand til å fylle den rolla. Derfor har regjeringa hatt fokus på nettopp miljø- og klimaarbeid i kommunane. I innstillinga nemner ein følgjande døme: Gjennom programmet «Framtidens byer» samarbeider staten og Noregs 13 største byar om å redusere klimagassutsleppa og gjere byane meir miljøvennlege. Gjennom erfaringsutveksling med andre byar og samarbeid med både stat, næringsliv og innbyggjarar skal byane bli grønare. I «Framtidens byer» er klimavennlege produkt kvardagslege, kollektivreiser vanlegare og lufta reinare. I programmet «Livskraftige kommuner» har 200 kommunar arbeidd i læringsnettverk med andre kommunar. Dei gode råda og erfaringane som blir utveksla, handlar om alt frå korleis kjempebjørnekjeks kan slåast tilbake, til avfallshandtering og energieffektivisering. Programmet er knytt saman med prosjektet «Grønne energikommuner», som fokuserer på energieffektivisering og bruk av grøn energi for å få ned utsleppa. I tillegg har Kommunal- og regionaldepartementet finansiert klima- og energikurs for kommunane sidan 2007. I tillegg er det sett av midlar til opplæring i den nye plan- og bygningslova. Rettleiarrolla som direktorat, fylkesmenn og fylkeskommunar har overfor kommunane, skal styrkjast. Fylkesmennene har i oppgåve å hjelpe kommunane med utvikling av robuste, interkommunale fagmiljø på plan- og miljøområdet. Regjeringa har fokusert sterkt på kommunane si rolle i miljø- og klimadugnaden. Utan kommunane sin innsats, når vi ikkje måla. Derfor har regjeringa lagt vekt på kompetanseutvikling og -utveksling i kommunane – og skal fortsetje å gjere det i framtida. Fleirtalet i komiteen meiner at representantforslaget sitt ibuande ynske er vareteke gjennom regjeringa sin politikk. Fleirtalet si innstilling er derfor at forslaget blir lagt ved protokollen.