Thorhild Widvey (Høyre), 2014-06-19:
Mediebransjen befinner seg i en krevende omstillingsfase. Både opplags- og annonseinntektene for papiravisene faller dramatisk og mye raskere enn forventet. Situasjonen gir åpenbart grunn til bekymring. Mediebransjen må finne sin plass i den nye digitale økonomien, finne forretningsmodeller som kan supplere og på sikt kanskje erstatte de som avisene har basert seg på i 150 år. Jeg mener at norske mediehus har en unik mulighet til å lykkes med dette. Få andre land har en så høyt utdannet befolkning, med god økonomi, godt utbygd infrastruktur og stor villighet til å ta i bruk nye medietjenester. Det viktigste regjeringen kan gjøre, er derfor å gi bransjen rammebetingelser og handlingsrom for utvikling og innovasjon. Det er bransjen selv som må definere sin plass i den nye medieøkonomien, det kan ikke regjeringen gjøre. Regjeringen vil imidlertid legge til rette for dette, bl.a. ved å sørge for at offentlige virkemidler er effektive og målrettede og likebehandler publiseringsplattformer. Vi har derfor lagt om produksjonstilskuddet for nyhets- og aktualitetsmedier med virkning fra og med i år. Den nye ordningen er plattformnøytral. Det vil si at tilskudd ikke lenger er avhengig av, eller blir beregnet bare på bakgrunn av, publisering på papir. Dette er en svært viktig endring, fordi vi nå har fått en støtteordning som overlater det til bransjen selv å beslutte hvordan, og på hvilken teknologisk plattform, innholdet skal formidles. Vi mener dette vil fremme innovasjon og utvikling og bidra til å hjelpe mediebransjen gjennom den digitale overgangen. Vi ser at det stadig dukker opp nye trender i mediebransjen, og på lørdag kunne vi lese om en ny oppblomstring av gravende journalister på nett i USA. Denne trenden har så langt ført til 5 000 nye heltidsjobber i ulike nettsider. Et styremedlem i Facebook og eBay spår til og med en ny gullalder for journalistikken, med en vekst på mellom 10 og 100 ganger i årene som kommer: Kanskje vi har gått inn i en ny gullalder for journalistikken, vi har bare ikke erkjent det ennå, skriver Marc Andreessen på sin hjemmeside. Et av hovedformålene med produksjonstilskuddet er å fremme mediemangfold. Vi har derfor et ansvar for å sørge for at midlene som bevilges til ordningen, brukes effektivt. Dette kan i utgangspunktet være utfordrende, fordi produksjonstilskuddet er en rammestyrt ordning. Dersom en stor del av rammen blir tildelt én eller noen få aktører, kan det bli lite igjen til de øvrige. Dette fremmer ikke mangfold. Mangfold forutsetter at midlene spres, slik at man kan få fram mange ulike stemmer. I tråd med forslaget fra regjeringen Stoltenberg II har vi derfor i stortingsmeldingen foreslått at det innføres et absolutt tilskuddstak på 40 mill. kr per medieselskap per år fra og med 2015. Den forrige regjeringen har allerede notifisert et statisk tilskuddstak til ESA som forberedelse på innføringen. Jeg vil understreke at det foreslåtte taket på 40 mill. kr ikke innebærer et kutt i den totale rammen for pressestøtten. Midlene som frigjøres ved at enkeltaktører treffer taket på 40 mill. kr, vil ikke gå ut av ordningen, men brukes til en omfordeling fra noen få til det store flertallet av mottakere. Jeg vil avslutningsvis minne om at forslaget om å fastsette et tilskuddstak på 40 mill. kr er en videreføring av et forslag fra forrige regjering. I juni i fjor notifiserte regjeringen Stoltenberg II til ESA at ordningen skulle tre i kraft med et tilskuddstak på 40 mill. kr. Etter en høringsrunde valgte de å opprettholde dette forslaget. Det har vi videreført. Det er nemlig gode grunner for at ikke noen få enkeltmedier skal få nesten en tredjedel av pressestøtten. Jeg har merket meg at også komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet nå har snudd i denne saken, ved at disse nå går imot et statisk kronetak. Dette mener jeg er uheldig, fordi vi får en risiko for at enkeltaktører får en uforholdsmessig stor andel av pressestøttemidlene, med det resultat at vi får mindre mangfold for pengene. Jeg er ellers glad for at vi nå, med enstemmig støtte i Stortinget, også får plattformnøytralitet når det gjelder produksjonstilskuddet – at en stiller likt enten en formidler budskapet sitt på papir eller digitalt.