Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-12-03:
Det er slik at interpellasjonen reiser to spørsmål. Det første, slik jeg oppfatter interpellasjonen, gjelder hvilken fare disse miljøene faktisk representerer, og det andre gjelder i hvilken grad Stortinget blir informert om dette. Jeg la merke til at interpellanten i sitt innlegg reiste en rekke andre spørsmål, og jeg ber om forståelse for at noen av de spørsmålene er rimelig tekniske og ikke helt enkle å svare på nå siden de ikke er varslet. Jeg vil gripe fatt i det som er utgangspunktet for interpellantens innlegg. At det liksom skulle være TV 2 som har avstedkommet tiltak, varslede tiltak, fra Regjeringas side, og at det er det eneste stedet hvor man får informasjon om dette, vil jeg ta sterkt avstand fra. Det overrasker meg litt at dette målbæres fra Høyres representant. Dette har jo vært en aktuell problemstilling lenge før TV 2 tok det opp. Hvis man leser Soria Moria-erklæringen grundig, vil man se at det er et tema der, bl.a. at man skal gjennomgå vaktvirksomhetsloven, og bakgrunnen for det er jo nettopp noen av de utslagene vi ser. Regjeringas satsing i forhold til organisert kriminalitet både når det gjelder spørsmålet om penger og ressurser, som vi har diskutert tidligere i dag, og den økningen som nå kommer, er fundert i at vi ser en stor utfordring – og risiko for stor fare – nettopp knyttet til MC-gjenger, sikkerhetsbransjen og annen type organisert kriminalitet som det er all grunn til å ta på alvor. Regjeringas satsing på det å få nærmere kontakt, nærmere dialog – og bedre avtalegrunnlag – med våre venner i Europa, bl.a. gjennom Schengen-samarbeidet, våre initiativ med hensyn til å få tilslutningsavtale både til Prüm-avtalen og andre typer avtaler er fundert i at vi ser disse utviklingstrekkene, som strekker seg utover grensene. Her vil jeg altså ta sterkt avstand fra at det liksom er TV 2 som på mange måter skulle ha satt i gang en slik debatt. Vårt opptak på Politihøgskolen – det å få flere bedre kvalifiserte, utdannede personer i politiet – er også motivert ut fra en slik situasjon. Det er også slik at gjennomføringen av politireformen, som kom før denne regjeringas tid, også nettopp er fundert i det evalueringen av politireformen viser, nemlig at det er behov for å gjøre strukturelle grep i politiet – og det er gjort strukturelle grep – for å kunne møte denne type kriminalitetsutfordringer. Her står vi altså ikke overfor noe nytt fenomen. Jeg mener også at dette er utfordringer som det behørig er orientert Stortinget om. Siden både informasjonsflyten og informasjonsbehovet er så aktuelt i denne interpellasjonen, skal jeg bruke mest tid på akkurat dette. Hvilken fare disse miljøene representerer, må alltid bedømmes ut fra ulike kriterier, og man kan ikke bedømme trusler og farer ut fra medieoppslag alene. Det er et paradoks at interpellanten nå framhever TV 2 som den eneste som liksom bringer fram denne informasjonen, når vi vet at det som var årsaken til TV 2s innslag vedrørende sikkerhetsbransjen, nettopp var en politirapport. Det er altså politiet som har samlet inn denne informasjonen. Så har man en debatt i ettertid om lekkasjer og for så vidt om det som står i politirapporten, er riktig. Men det er ikke slik at man fra medias side har brakt inn denne informasjonen sjøl. Det er jo nettopp politiet som har samlet en god del informasjon. Noe av informasjonen er åpenbart ikke riktig, men den viser allikevel en alvorlig situasjon. I Politidirektoratets nasjonale strategi for etterretning og analyse – og siden interpellanten er ute etter informasjon, henviser jeg til Politidirektoratets publikasjon 5/2007 fra mai i år – framheves det at strategiske og operative analyser skal gi ledelsen et godt beslutningsgrunnlag for effektive strategier og tiltak samt best utnyttelse av ressursene. I denne strategien inngår bl.a. trusselvurderinger. Også Politidirektoratets trendrapport «Tendenser i kriminaliteten – utfordringer i Norge i 2007–2009» ber jeg interpellanten om å stifte bekjentskap med. Den er utgitt i januar i år. Den ligger tilgjengelig på Internett og beskriver de viktigste utfordringene knyttet til MC-kriminalitet framover. Som justisminister er jeg opptatt av at politiet innhenter og deler mest mulig kunnskap, der man kan dele kunnskap, og at dette danner grunnlaget ikke bare for politisk debatt, men også for politiets føringer og politidistriktenes prioriteringer. Politiets kunnskap om disse miljøene baserer seg på etterretning og analyse, etterforskning, et nært samarbeid med lokalsamfunnet, og ikke minst deltakelse i internasjonalt samarbeid, da disse miljøene kan representere en utfordring som er internasjonal. Når det gjelder MC-gjengene, har Politidirektoratet i sin trendrapport for 2007–2009, som jeg viste til i stad, bekreftet en økning i antall medlemmer – altså i en rapport som kom i januar. Økningen er også omtalt i St.prp. nr. 1 for 2007-2008, hvor vi framhever at det i den senere tid er registrert nyetablering av kriminelle gjenger knyttet til MC-miljøer. Denne økningen er bekymringsfull, og jeg er derfor tilfreds med at politiet har kunnskap om dette miljøet. Jeg oppfatter det overhodet ikke slik at dette er informasjon som er søkt unndratt Stortinget på noen som helst måte, all den tid den også er viderebrakt i budsjettproposisjonen. Politidirektoratet nedsatte i samråd med riksadvokaten en arbeidsgruppe med mandat til å utarbeide en rapport om bekjempelse av kriminelle gjenger. Den er unntatt offentlighet. Rapporten, som ble avgitt i mars 2007, trekker opp en strategisk ramme for politidistriktenes innsats mot gjengene, herunder MC-gjenger. Rapporten er sendt alle landets politidistrikt og skal skape grunnlag for distriktenes arbeid med lokale strategiplaner. Den følger tre målsettinger: bekjempe etablerte gjenger, hindre nyrekruttering til etablerte gjenger og hindre nyetablering av kriminelle gjenger. Her er godt samarbeid innad i politiet helt avgjørende, men det er også helt avgjørende at vi får lokal aktivitet mot denne typen gjengdannelser. Jeg vil særlig trekke fram det som skjer i Øvre Eiker, når det gjelder dette, hvor departementet bl.a. har avholdt møter med både ordføreren og ledere i kommunen. Det kan være viktig bl.a. i et politirådsperspektiv, hvor man nettopp ser behovet for å kunne reagere med andre midler enn bare de politiære. Når det gjelder gråsonene i den private sikkerhetsbransjen, antar jeg at interpellanten bl.a. henviser til rapporten fra Oslo politidistrikt om den spesialiserte sikkerhetsbransjen. Oslo politidistrikt uttalte i forbindelse med pressekonferansen den 4. september i år følgende vedrørende rapporten om den spesialiserte sikkerhetsbransjen: «Oslo politidistrikt har over tid sett en urovekkende utvikling i den spesialiserte sikkerhetsbransjen. Dette medførte at politidistriktets strategiske stab utarbeidet en analyse av bransjens utvikling, aktører og tjenester. Rapporten inneholder etterretningsinformasjon som stadig er under bearbeiding, og beskriver en del framtidige utfordringer for politiet. En del av kildegrunnlaget er uverifiserte opplysninger.» Jeg er tilfreds med at politiet har etterretningsinformasjon også om den spesialiserte sikkerhetsbransjen. Dette har jeg også svart på skriftlig spørsmål fra André Oktay Dahl, spørsmål nr. 144 datert 8. november 2006, som jeg viser til, informasjon til Stortinget om svært viktige utfordringer for oss. Når det gjelder vaktvirksomhet generelt, vil jeg peke på at jeg henviste til Soria Moria-erklæringen. Vi er nå i ferd med å gjennomgå vaktvirksomhetsloven, som aktualiserte seg lenge før TV 2 begynte å lage sak om politiets materiale. Det er også slik at det utviklingsarbeidet som Politiets data- og materielltjeneste nå gjør med tanke på å utvikle dataverktøy for å effektivisere politidistriktenes arbeid i forbindelse med vandelskontroll, er godt i gang. Det er en pilot i gang her i Oslo for å kunne sjekke vandelen til dem som er involvert i disse miljøene, opp mot strafferegisteret, og denne ble initiert og kom i gang lenge før TV 2 begynte å snakke om dette nå i høst. Jeg har fått opplyst at i løpet av dette året vil denne piloten være oppe og gå, og det vil være et viktig grep for hvordan man får mulighet til å foreta jevnlig og effektiv vandelskontroll – noe jeg mener er helt avgjørende – i forbindelse med de spørsmål som interpellanten reiser. Jeg vil også til slutt si at når det gjelder det budsjettmessige arbeidet i Stortinget, er det slik at justiskomiteen hvert år er invitert til Justisdepartementet for å kunne stille spørsmål og få informasjon ikke bare om kriminalitetsbildet, men også om den satsingen som pågår. Jeg registrerer jo at i fjor, og også i år, valgte opposisjonen ikke å benytte den anledningen. Den er hjertelig velkommen til å komme til departementet for å få denne type informasjon, slik at man ikke mangler informasjon når man skal fatte viktige beslutninger som også gjelder disse miljøene.