Trond Helleland (Høyre), 2002-06-12:
Det er vel ikke sånn at en må være lokalkjent i Vestfold for å kunne delta i denne debatten, men Marthinsen representerer tross alt Buskerud, vi får ta med det også i dag. Dette har vært en sak hvor posisjoner er snudd på hodet, og overraskelsene har stått i kø. Da Regjeringen la fram denne saken, var det, som før nevnt, med utgangspunkt i den behandling St.meld. nr. 23 for 2000-2001, Førsteinstansdomstolene i fremtiden, fikk i Stortinget i fjor. I forbindelse med behandlingen av denne meldingen sa komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet og Høyre, at «tinglysing i fast eiendom ikke er en type myndighetsutøvelse som tilsier at denne oppgaven nødvendigvis løses ved domstolene, og at det ikke er noen direkte sammenheng mellom tinglysingsoppgavene og de andre oppgavene ved domstolene. Oppgaven ligger dessuten utenfor domstolenes kjerneoppgaver som er dømmende virksomhet.» Jeg har lyst til å understreke det én gang til, fordi det var en viktig premiss for den behandlingen Regjeringen la til grunn. Så bad flertallet om at dette ble utredet videre, men understreket at tinglysingen burde tas ut av domstolene. Dette har Regjeringen fulgt opp, og regjeringspartiene og Fremskrittspartiet følger det opp i dagens innstilling. Det er visst ikke populært for Arbeiderpartiet å snakke om snøen som falt i fjor. For to dager siden opplevde vi i saken om fri rettshjelp at partiet hadde snudd helt om i forhold til standpunkt inntatt i mai 2000. I dag opplever vi at de har snudd 180 grader om i forhold til standpunkt inntatt 21. mai 2001. Det er greit å tenke nytt, men å trekke en totalt motsatt konklusjon av det man mente for ett år siden, er ganske sterkt. Jeg vil presentere hovedinnholdet i flertallets synspunkter, synspunkter som vil gi Norge en moderne, elektronisk tinglysing og publikum muligheter for effektiv, god service. Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, støtter hovedtrekkene i departementets forslag, men foreslår at tinglysing i fast eiendom skal overføres fra domstolene til en sentral enhet, og at det organiseres under Statens kartverks hovedkontor på Hønefoss. Denne enheten må ha tilstrekkelig faglig, herunder juridisk, kompetanse. Vi mener det er viktig at overføringen av oppgavene fra domstolene til Statens kartverk skjer når nytt datasystem er på plass. Det vil være behov for å bruke noe tid på å sette i drift et nytt datasystem. Det nye systemet skal være ferdig innen 1. juli 2004. Og så er det riktig, som representanten Rui påpeker i merknadene sine og fra talerstolen, at Statens kartverk har ingen tinglysingsfaglig kompetanse i dag. Nei, hvorfor skulle de ha det, de har jo ikke hatt noe ansvar for denne oppgaven i det hele tatt? Det er nettopp den kompetansen vi skal bygge opp. Jeg er helt sikker på at i hvert fall ett stort fortrinn som Statens kartverk har framfor domstolene, er at det er en av landets fremste IT-bedrifter og ligger helt framme når det gjelder å kunne implementere, sette i verk, nye løsninger og ny teknologi. Flertallet mener at det kan være fornuftig å gjennomføre sentraliseringen når elektroniske dokumenter har vært i bruk en viss tid, slik at man har noe erfaring å bygge på. Dette vil bety at omorganiseringen må gjennomføres over en periode. Det bør derfor overlates til Regjeringen å vurdere tidsperspektivet for gjennomføring av reformen. Gjennomføringen bør også ses i sammenheng med domstolsreformen. Det kan være hensyn som tilsier at overføringen bør gjennomføres raskere enn planlagt, f.eks. hvis ansatte ved domstolene slutter fortere enn forventet. Flere av tingrettene skal slås sammen, og i parentes bemerket: Domstolsreformen var en reform som Arbeiderpartiet stilte seg bak, og som Arbeiderpartiet foreslo at man skulle gjennomføre, og jeg regner med at når Rui var bekymret for de mindre tingrettene, lå det en lignende bekymring til grunn da domstolsreformen ble vedtatt med Arbeiderpartiets stemmer. Men tingrettene skal altså slås sammen, noen av dem, og ved sammenslåingstidspunktet vil det være naturlig å overføre tinglysingen til det sentrale tinglysingsregisteret, slik at man får en gradvis innfasing. Statens kartverk på Hønefoss er en av de offentlige virksomheter i Norge som ligger lengst framme når det gjelder IT-kompetanse. Samtidig har det svært god oversikt over eiendommer gjennom GAB-registeret, som er et landsdekkende offentlig register over viktige fysiske forhold knyttet til eiendommer. Flertallet mener at veiledning og informasjon først og fremst vil være et ansvar for Statens kartverk, men også kommunene bør få et visst ansvar for dette, f.eks. kunne foreta oppslag i grunnbokdatabasen og gi brukerne informasjon om hvilke opplysninger som fremgår der. Dette vil etter flertallets syn gi brukerne større fleksibilitet enn det de har i dag. Kommunene er jo i ferd med å bygge opp offentlige servicekontorer, og man vil da få langt flere steder der man kan sjekke ut tinglysingsdata enn man har i dag, og man vil også få muligheten til å gjøre enkle oppgaver ved de kommunale kontorene. Fylkeskartkontorene vil bl.a. kunne få økt fagkompetanse ved at noen av dagens ansatte ved domstolene overføres dit, og at kommunens ansatte allerede har fagkunnskap som er et godt grunnlag for videre opplæring innen feltet. Kommunene vil også kunne formidle vanskelige spørsmål videre til fylkeskartkontoret eller til Statens kartverk sentralt. Det er viktig å understreke at flertallet legger opp til en sentralisering av tinglysingsregisteret, men vi vil samtidig understreke at det må være mulig å få utført publikumsservice ved lokale kontorer, offentlige servicekontorer eller ved fylkeskartkontorer som er online med det sentrale tinglysingsregisteret på Hønefoss. Flertallet mener det må være et langsiktig mål at saksbehandlingsoppgavene i større grad legges til kommunene, eventuelt som en interkommunal oppgave. Når det gjelder pantebokregisteret, skal dette være en sentralisert enhet under Statens kartverk, men lokalisert til Ullensvang i Hardanger. Flertallet vil understreke at det medfører stordriftsfordeler å samle pantebokregisteret på ett sted, og at man også vil oppnå en mer enhetlig skjønnsutøvelse av regelverket med den effektivisering det innebærer. Med bruk av moderne kommunikasjonsteknologi vil det ikke medføre noen ulempe av betydning at pantebokregisteret ikke lokaliseres til den sentrale tinglysingsenheten på Hønefoss. Jeg er glad for å kunne slå fast at Ullensvang og Hardanger, som har vært framsynte i denne saken, og som har jobbet aktivt med saken, nå vil få tilført ca. 20 nye statlige arbeidsplasser. Dette er viktig i en region som har store utfordringer, men samtidig stort potensial. Flertallet vil understreke at Justisdepartementet skal ha ansvaret for prosessen videre. Justisdepartementet bør ha mulighet til å vurdere oppgavefordelingen mellom den sentrale enheten og enheten i Hardanger, og mellom de sentrale enheter, fylkeskartkontorene og kommunene, inntil ansvaret for tinglysingen i sin helhet blir overført til Miljøverndepartementet og Statens kartverk. Dette er det viktig å understreke, spesielt i lys av de ansattes situasjon. Målet er klart: Vi skal få en moderne, sentralisert tinglysingsenhet. Veien fram til målet må være en smidig prosess, der Justisdepartementet står som garantist og kvalitetssikrer for den overføring av oppgaver som skal skje fra tingrettene til det sentrale tinglysingsregisteret. Man er selvsagt også helt avhengig av at tinglysingen må foregå kontinuerlig og uten avbrekk ved overføringen fra tingrettene til det sentrale tinglysingsregisteret. Det er derfor viktig at overføringen skjer gradvis og i takt med gjennomføringen av domstolsreformen. Flertallet vil peke på at det i meldingen er understreket at fylkeskartkontorene i hovedsak skal være lokalisert i fylkeshovedstedene. Nå blir det en litt annen modell for fylkeskartkontorene, og flertallet vil derfor understreke at fylkeskartkontoret i Buskerud fortsatt skal være lokalisert til Drammen. Det har vært en smule debatt om dette, for å si det forsiktig, og etter vår mening er det ingenting som tilsier at det er nødvendig å flytte fylkeskontoret i Drammen til Hønefoss. Flertallet har fremmet følgende forslag, som er blitt dagens innstilling til vedtak: «I Stortinget ber Regjeringen opprette et sentralt tinglysningsregister knyttet til Statens kartverks hovedkontor i Ringerike kommune. II Stortinget ber Regjeringen opprette et sentralt pantebokregister i Ullensvang herad.» Med dette får vi en avklaring på den usikkerheten som er skapt, Justisdepartementet har ansvar for den videre gjennomføring, og Statens kartverk vil spille en helt sentral rolle i oppbyggingen av tinglysingsregisteret og pantebokregisteret. Statens kartverk har en solid posisjon i Ringerike, en region som for øvrig har måttet tåle kraftige kutt i statlige arbeidsplasser, ca. 500 årsverk, etter at både Eggemoen, Hvalsmoen og Helgelandsmoen er besluttet nedlagt. Med dagens vedtak vil man få tilført nye arbeidsplasser til regionen, men aller viktigst er at det sterke kompetansemiljøet knyttet til Statens kartverk på Hønefoss vil bli ytterligere styrket, med de positive ringvirkninger det vil ha for annen næringsvirksomhet i regionen. Jeg er glad for at flertallet, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre, nå har samlet seg om en felles innstilling i denne saken, at vi endelig får avklart hvor tinglysingen skal være hen, og at vi får slutt på den usikkerheten som har blitt skapt gjennom behandlingen av denne saken. Så jeg anbefaler sterkt at innstillingen blir vedtatt.