Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-07:
Den 16. november 2015 vedtok Stortinget innstramminger i utlendingsloven. Situasjonen ved Storskog krevde rask handling, og vedtakene vi fattet, hadde utløpsdato l. januar 2018. Stortinget ba også regjeringen om å komme tilbake til Stortinget med en evaluering av lovendringene i løpet av to år. Nå har vi, som forutsatt, fått saken tilbake. Fra at vi i 2015 opplevde svært store flyktningtall, hvorav 5 400 over grensestasjonen mot Russland, har situasjonen nå snudd. Antall asylsøkere til Norge har de siste to årene falt dramatisk. Regjeringen viser i proposisjonen til at det i 2016 kom tre asylsøkere over Storskog, og at ingen har kommet så langt i 2017. Det betyr ikke at antall mennesker på flukt fra krig og forfølgelse har falt tilsvarende. Tilstrømmingen til Norge er først og fremst redusert fordi det er blitt vanskeligere å komme seg hit. Flyktningrutene er mer eller mindre stengt, og vi har også innført grensekontroller som gjør det vanskeligere å komme inn i landet. Senterpartiet støttet innstrammingene som ble innført i 2015. Vi mener endringene som ble gjort, var nødvendige for å håndtere situasjonen som var den gangen. Spørsmålet vi må stille oss nå, er om det er rett å videreføre disse tiltakene. Situasjonen er ganske annerledes enn den var i 2015. Samtidig vet vi at situasjonen fort kan snu igjen. Senterpartiet understreker i sitt program at partiet vil føre en ansvarlig og anstendig flyktning- og asylpolitikk som bygger på våre internasjonale forpliktelser, humanitære tradisjoner og vår nasjonale kapasitet. Vi understreker at Norge skal ha en klar asylpraksis, men at alle som søker asyl i Norge, skal ha trygghet for at rettssikkerheten blir ivaretatt. Vi vet at svært mange av dem som kom til Norge i 2015, ikke har fått flyktningstatus. Cirka halvparten av sakene som ble behandlet i fjor, endte i avslag, ifølge statistikkene fra UDI og UNE. Jeg tror det er rett å ha et lovverk som gir virkemidler til å skille mellom personer som etter asylretten har rett til opphold, og dem som vil få avslag. Jeg ser at mye av debatten vil dreie seg om vi har et for strengt lovverk, og at lav innvilgelsesprosent er et resultat av en streng innvandringspolitikk. Kanskje det, men det er nok likevel slik at mange av dem som i dag ikke får innvilget asyl eller opphold, heller ikke ville fått det med de justeringene av lovverket som enkelte partier foreslår. Senterpartiet står sammen med flertallet i kommunal- og forvaltningskomiteens innstilling som mener det fortsatt er behov for de fleste av de innstrammingstiltakene i utlendingsloven som ble vedtatt i 2015. Vi begrunner dette med stor usikkerhet om hvordan flyktningsituasjonen vil utvikle seg framover. På et hovedpunkt skiller vi oss fra regjeringen. Det gjelder opprettholdelse av departementets instruksjonsadgang over Utlendingsnemnda, UNE. Innstrammingene vi innførte i 2015, betyr at departementet kan styre både UDIs og UNEs praksis gjennom generelle instrukser. Mange har sett dette som den vanskeligste og mest kontroversielle delen av de midlertidige endringene som ble gjort i 2015. Når vi støttet det i 2015, var det ut fra en helt ekstraordinær situasjon på Storskog. Vi understreket også den gangen tvil og vedtok endringen som midlertidig, og vi ba om en evaluering. Jeg registrerer at opphevelse av vedtaket om departementets instruksjonsmyndighet over UNE ble det viktigste temaet under komitéhøringen vi gjennomførte. Alle som deltok på høringen, mente at instruksjonsmyndigheten over UNE burde fjernes. Departementet viser i proposisjonen til at hovedargumentet mot en instruksjonsadgang over UNE har vært at dette ikke er ansett som forenlig med en uavhengig nemndordning. Så sier departementet at disse hensynene ikke kan være avgjørende i dagens situasjon, hvor det er behov for politisk styring av praksis når det anses hensiktsmessig. Det er her vi er uenige med regjeringen. I dagens situasjon tilsier prinsipielle hensyn at UNEs karakter av å være uavhengig organ gjeninnføres. UNE skal få sitt mandat gjennom vårt nasjonale lovverk på asylfeltet og ikke i løpende instrukser fra departementet. UNE er underlagt lover og forskrifter. Statsråden kan til enhver tid ta initiativ til endringer i lover og forskrifter hvis hun finner det nødvendig. Senterpartiet mener norsk asylpolitikk er tjent med at vi får en klagesaksbehandling gjennom UNE som oppleves som uavhengig. Instruksjonsmyndigheten over UNE ble gitt i en unntakssituasjon. Senterpartiet mener vi ikke kan garantere at en slik situasjon ikke oppstår igjen. Hvis det skulle skje, kan Stortinget gjeninnføre instruksjonsmyndigheten på kort varsel, men i en normalsituasjon bør UNE framstå som det uavhengige og domstollignende organet det var ment å være.