Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-21:
Vi må sikre at samfunnet har den kompetansen og kunnskapen vi trenger når vi skal bygge landet i tiårene som kommer. Det er gledelig at yrkesfag de siste årene har fått økt oppmerksomhet. Da stortingsmeldinga På rett vei ble lagt fram i forrige stortingsperiode, var det en viktig milepæl. Den ga oss et langt bedre kunnskapsgrunnlag om yrkesfag, den satte klare målsettinger, og den lanserte flere tiltak for å løfte yrkesfagene. Meldinga har faktisk vært såpass viktig at dagens kunnskapsminister har valgt å basere det meste av sin yrkesfagpolitikk på nettopp den. Det er bra. Når Arbeiderpartiet sammen med SV nå fremmer 33 nye forslag for Stortinget, er det fordi vi vil fortsette å utvikle politikken. Vår politikk for en god yrkesfagutdanning starter ikke på videregående skole. Den starter med de yngste – med 5–6-åringene i barneskolen. Skal vi hindre frafallet i videregående, må elevene lære gjennom praksis helt fra tidlig alder. Rådgivere i ungdomsskolen bør få bedre mulighet til å hospitere i arbeidslivet, og når elevene først starter i videregående opplæring, må de oppleve at innholdet i utdanninga ligger nær virkeligheten i arbeidslivet. Vi vil bringe arbeidslivet nærmere skolen og skolen nærmere arbeidslivet. Vi mener at flere bør få prøve seg i bedrift fra første år på videregående og ha praksis gjennom hele skoleløpet. Vi foreslår derfor bl.a. å gi skolene bedre mulighet til å organisere vekslingsmodeller, ved at de gis mulighet til å disponere fag- og timefordelinga friere gjennom hele skoleløpet. En oppdatert skole er ikke mulig uten oppdatert utstyr. Vi ønsker en opptrappingsplan for utstyr på yrkesfaglige studieretninger. En nøkkel for å lykkes er at det opprettes flere læreplasser. Da må vi tenke nytt. Å ende opp uten mulighet til å gå i lære er som om en elev på studiespesialiserende ikke fikk gå det siste året på linja si. Det er selvfølgelig helt uakseptabelt. Et forslag er å øke lærlingtilskuddet, men mye mer både kan og må gjøres. For å stimulere til praksis tidlig i skoleløpet vil Arbeiderpartiet at bedrifter som tilbyr kortere praksisperioder, skal få tilskudd til det. Vi vil også prøve ut en ordning med spleiselag for læreplasser, et bransjefond der staten og alle bedrifter i en bransje, uansett om de har lærlinger eller ikke, skal bidra. Det gir alle bedrifter i en bransje ansvar for å sikre høy nok kompetanse, og det vil stimulere til flere læreplasser. Vi må slutte å utdanne ungdom til bransjer der det ikke finnes læreplasser. Dimensjoneringa må i større grad baseres på arbeidslivets behov. Fylkene og arbeidslivet må samarbeide mye tettere, og et av forslagene er å gi yrkesopplæringsnemndene en ny og sterkere rolle. Mot slutten vil jeg si at yrkesfagene ikke kan løftes utelukkende gjennom en bedre opplæring. Ungdom må være trygg på at når de velger et yrkesfaglig utdanningsprogram, så møter de et anstendig og seriøst arbeidsliv i andre enden – ikke et arbeidsmarked preget av høy grad av innleie, deltidsstillinger, svart arbeid og dårlige turnusordninger. Derfor er helheten i politikken viktig. Sagt med andre ord: Det hjelper ikke at kunnskapsministeren lager verdens beste yrkesfagutdanning om elevene sendes ut i Robert Erikssons arbeidsliv. Det trengs kraftfulle tiltak for å løfte yrkesfagene videre. I behandlinga av dette forslaget har regjeringspartiene gjort det klart at de ikke kommer til å stemme for et eneste av de foreslåtte tiltakene. Jeg oppfatter egentlig at signalene fra regjeringspartiene er at de er såre fornøyd med den jobben de gjør. Det er en tilfredshet Arbeiderpartiet ikke klarer å dele. Høyres saksordfører sa fra talerstolen at de aller fleste av disse forslagene allerede er ivaretatt gjennom det arbeidet regjeringa gjør. Det riktige er at regjeringa kun har fulgt opp et fåtall av disse tiltakene etter at de ble fremmet. Av de tiltakene regjeringa har fremmet, som vi støtter, og som er positivt, er det meste oppfølging av stortingsmeldinga På rett vei, som saksordføreren helt riktig viste til. Det var en viktig melding. Vi er glad for alle tiltak som kommer på plass, men det har båret mye preg av å slå inn åpne dører og reselge tiltak fra stortingsmeldinga fra 2013. For all del – det er fint at man viderefører tiltak fra den stortingsmeldinga. Vi kommer fra høsten 2017 til å videreføre de gode tiltakene denne regjeringa legger fram, men fram til den tid håper vi på mer trøkk.