Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-01-09:
Det er et viktig tema interpellanten tar opp. Samfunnsutviklingen er i stadig endring, sa representanten Ørsal Johansen fra Fremskrittspartiet. Når man tenker litt over det, var Norge for 100 år siden faktisk et fattig land. Bosettingen var helt annerledes, og vi levde av å produsere egen mat. Men så fikk vi industrialiseringen, vi flyttet inn mot byene, og vi fikk det presset som er med tanke på det. Det har gitt oss den utfordringen som vi faktisk står oppi i dag. Hvorfor er det så farlig å ta denne dyrkbare jorda? Jo, for om vi skal ha en matproduksjon som matcher denne selvforsyningsgraden, som alle er enige om, trenger vi denne dyrkbare jorda, og vi trenger å utnytte den godt, som interpellanten sa. Men da trenger vi også å se på hva slags type dyrkbar jord vi har. Den er også forskjellig, så det er viktig å ta med det i debatten. Spesielt krevende er det å få tilstrekkelig dyrket mark som passer til å produsere korn, poteter og grønnsaker. Den gjentagende kollisjonen er at det trengs flere boliger i byene, samtidig som vi trenger å produsere mer mat til en økende befolkning. Det er derfor en svært viktig oppgave for oss som politikere å ta det ansvaret vi har knyttet til å finne løsninger som greier å ivareta begge deler. Men er ikke også statsrådens løsning – at større kommuner skal bestemme selv – med på å bidra til at vi fra sentrale myndigheter fraskriver oss ansvaret og gir utfordringene til våre lokale representanter rundt omkring i kommunene? Det er vanskelig å være ordfører og stå oppi et press på boligmarkedet og samtidig ta dette nasjonale ansvaret for dyrket mark. Det er en krevende oppgave. Jeg tror at statsråden må være mye tydeligere og gi mye tydeligere signal om hva som skal være rettesnor for dem som står oppi det til hverdags. Med landets begrensede areal for matproduksjon utgjør dyrket og dyrkbart areal 3 pst. av landets totale areal, som det ble sagt tidligere. Det viser at det er helt nødvendig med et sterkt jordvern. En helhetlig plan rundt framtidens jordvern, som har blitt tatt opp av Venstre, er en sak som er viktig å vurdere framover. De beste beslutningene gjøres ved å ha et kunnskapsbasert beslutningsgrunnlag for å legge en sånn type plan og legge rammene. Norsk institutt for skog og landskap gir nå ut et nytt kart som gir oversikt over hvor den dyrkbare jorda faktisk ligger. Det er et godt verktøy å bruke om regjeringen faktisk er opptatt av å ha kunnskapsbaserte vedtak. Som representanten Storberget sa i sitt innlegg, har utviklingen etter 2005 med hensyn til omdisponering av dyrket jord vært på et betydelig lavere nivå sammenlignet med tiårsperioden i forkant. I 2012 var det ifølge KOSTRA-tallene fra SSB omdisponert 6 567 dekar dyrket jord til andre formål enn landbruk. Det er den lavest registrerte omdisponeringen av dyrket jord siden registreringen startet i 1976. Det er altså 42 pst. lavere enn snittet for tiårsperioden før jordvernmålet ble satt for første gang, i 2004. Målet slik det er i dag, er å begrense omdisponeringen av dyrket jord til under 6 000 dekar per år. I tillegg er det vist til at man skal ta i bruk egne statlige planleggingslinjer for jordvern. For å stramme inn på omdisponeringen ble det i forrige periode sendt ut brev til kommuner, fylkeskommuner og fylkesmenn der vektleggingen av et sterkt jordvern ble presisert. Fylkesmannen har fått innsigelsesmyndighet etter avvikling av fylkeslandbruksstyret. Vi i Arbeiderpartiet mener det er viktig at jordvernet er vektlagt i nasjonale forventninger til kommuner og fylker. Derfor ble det i den nye plan- og bygningsloven innført flere virkemidler for å styrke jordvernet. I Nasjonal transportplan fra 2009 ble hensynet til jordvern inkludert for første gang. Som et resultat av en strengere jordvernpolitikk omdisponeres stadig mindre areal dyrket mark. Tiltakene har derfor virket, men det er fortsatt nødvendig med et sterkere jordvern. Så når statsrådens svar er større kommuner, blir mitt spørsmål til statsråden egentlig: Hva er beskjeden til de kommende større kommunene når det gjelder retningslinjer, virkemidler, mål og ansvarsområder? Hva skal de forholde seg til?