Margunn Ebbesen (Høyre), 2019-04-11:
Næringskomiteen har behandlet proposisjonen fra Landbruks- og matdepartementet om endring i lov av 12. mai 1995 om jord § 11 andre ledd om nydyrking, nærmere bestemt om klimahensyn ved dyrking av myr. Norge har forpliktet seg gjennom Parisavtalen fra 2015 til å redusere klimagassutslippene med 40 pst. innen 2030, der de største utslippskuttene skal tas i landbruk og transport. Stortinget har fulgt opp dette gjennom flere pålegg til regjeringen. Både gjennom klimaforliket fra 2012 og budsjettvedtak i Stortinget har Stortinget bedt regjeringen fremme et forslag om forbud mot nydyrking av myr – og derfor denne proposisjonen til Stortinget. FNs klimakonvensjon utgjør rammeverket for internasjonalt klimasamarbeid. Norge som partsland skal etter dette overholde utslippsmål og rapportere om nasjonale klimagassutslipp. Utslipp av lystgass etter kultivering av myr er omfattet av utslippsmål etter bl.a. Kyotoprotokollen. Stortinget har også sluttet seg til regjeringens forslag om at Norge skal påta seg en betinget forpliktelse om minst 40 pst. utslippsreduksjoner innen 2030. Norge vil også samarbeide om utslippene i ikke-kvotepliktig sektor. Også her vil Norge få et mål for slike utslipp. De viktigste ikke-kvotepliktige sektorene er transport, jordbruk, bygg og avfall. Utslipp fra jordbruket utgjør en sjettedel av utslippene i ikke-kvotepliktig sektor, og lystgass etter kultivering av myr inngår bl.a. i disse utslippene. I 2017 sto jordbruket for vel 8 pst. av de totale klimagassutslippene i Norge, og da både metan og lystgass. Det meste av metanutslippene kommer fra dyrenes fordøyelse, spesielt fra drøvtyggere. Resten av metanutslippene kommer fra lagring av husdyrgjødsel. Det er gjort en stor innsats innenfor jordbruket for å få utslippene ned. Siden 1990 har utslippene av klimagasser fra jordbruket gått ned med minst 4 pst. Viktige årsaker er mindre bruk av nitrogenholdig mineralgjødsel, mer bruk av kraftfôr i stedet for gras og bedre utnyttelse av melkeproduksjonen. Vi har også hos Geno fått presentert et ambisiøst mål de har om å redusere metanutslipp fra NRF-kua med 20 pst. ved å ta i bruk ny teknologi i avlsarbeidet. Det bør vel ikke være tvil om at de fleste i denne salen er opptatt av klima, og at vi skal nå klimamålene som er satt. Jeg er også ganske overbevist om at også bønder og andre er opptatt av vårt klima. For er det noen som virkelig rammes av klimaendringene, så er det bønder og deres næringsaktivitet. Det er vel heller ingen næringer som er så avhengig av vær og klima som jordbruket. Sommeren 2018 viste oss at jordbruket er sårbart for endringer i vær og klima, og prognosene framover sier at det vil bli mer vanlig med ekstremvær fremover. Når vi vet at dyrking av myr medfører utslipp av klimagasser, er det nødvendig at vi må gjennomføre de tiltak som skal til for å bidra til å redusere klimautslipp. Og det å ta vare på norsk myr og våtmark er et effektivt tiltak for å redusere karbonutslipp. Jeg mener at vi som stortingspolitikere ikke på den ene siden kan si at vi støtter klimaengasjerte ungdom som er redde for sin fremtid på kloden, for så ikke å støtte opp om enkelte tiltak som kan bidra til mindre utslipp. Med denne proposisjonen og de tilleggspunkter som flertallet, det vil si regjeringspartiene, står bak, vil regjeringen kunne innføre forbud mot dyrking av myr i tråd med hva Stortinget tidligere har bedt om. Videre vil regjeringen også kunne utforme forskrifter og eventuelt endre disse i takt med ny oppdatert kunnskap. For her må vi være ærlige: Det viser seg jo at kunnskapsmiljøer raskt kommer med nye rapporter som slår beina under tidligere rapporter. Og så vil jeg til slutt understreke at det er viktig at hjemmelen til å utøve dispensasjonsadgang er lagt til kommunene.