trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg synes det er rørende at Arbeiderpartiet endelig har fått omtanke og viser omsorg for norske sjøfolk. Jeg tror dessverre at dette forslaget er å kaste blår i øynene på en stor yrkesgruppe. Vi vet fra tidligere at det i praksis vil være veldig vanskelig, nærmest umulig, om ikke ulovlig, å få til. Så mener jeg også at vi skal stille oss et kontrollspørsmål i denne typen saker: Ønsker vi at andre land skal gjøre det samme? Hva hvis f.eks. Kina, Indonesia eller Malaysia bestemte seg for at ingen som jobber i deres farvann, skal tjene mer enn gjennomsnittet i det aktuelle landet? Det ville rammet norske sjøfolk massivt. Så mener jeg at man hele tiden, særlig i krevende tider, bør velge de tiltakene man vet har effekt. Fremskrittspartiet ønsker en fullverdig, god nettolønnsordning på lik linje med det våre naboland har. Det vet vi har effekt, og det ønsker vi å videreutvikle.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Fremskrittspartiet er selvfølgelig ikke redd for kunnskap. Det er vi ikke på noen områder, heller ikke dette området. Som jeg også sa i mitt forrige svar, mener jeg at vi skal tenke oss nøye om, og at i krevende tider skal man velge det man vet fungere. Er det noe vi vet fungerer, er det at en god, fullverdig nettolønnsordning løser mange av de utfordringene som finnes til sjøs i dag. Fremskrittspartiet ønsker å videreutvikle den nettolønnsordningen vi allerede har forbedret og forsterket, til å bli en fullverdig, god nettolønnsordning på lik linje med den man har i f.eks. Danmark.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
SV legger til grunn både i dette spørsmålet og i forrige spørsmål fra en annen SV-representant at vi skal ha en norsk offshorenæring, at vi skal ha olje- og gassaktivitet. Jeg tror det viktigste for å beholde norske sjøfolk er at man faktisk har offshorevirksomhet, at man har olje- og gassaktivitet. Det er en næring som SV i stor grad er imot, per definisjon. Jeg er usikker på om Goliat hadde hatt livets rett hvis det var SV som styrte i denne salen og i regjeringskontorene. Når SV og representanten Knag Fylkesnes sier at vi ikke har løftet en finger, er det selvsagt ikke riktig. Vi har styrket nettolønnsordningen gang på gang, fra vi kom inn i regjeringskontorene, og det har vi til hensikt å fortsette å gjøre. Jeg mener som sagt at vi skal gjøre det vi vet fungerer, og er det noe vi vet fungerer, er det at en god nettolønnsordning bidrar til å styrke norske sjøfolk.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det er noen ting som henger igjen fra debatten, og som fortjener svar. Først til representanten Otterstad, som sa at jeg har jobbet med en sak i tre år: Det er vanskelig når saken ikke engang er tre måneder gammel, så det er selvfølgelig beviselig feil. Jeg fikk ikke tid til å nevne Investinor i hovedinnlegget mitt, men jeg synes komiteen har kommet fram til en god løsning. Per nå ser det ikke ut som om det er for mye venturekapital i Norge, kanskje heller for lite. I fjor var investeringene i venturefasen en tredjedel både i kroner og øre og i antall selskaper som det ble investert i, sammenlignet med 2010. Derfor tror jeg det er bra at vi får en utredning av dette. Hadde det vært sånn at private investorer sto og skrapte på døren og følte seg fortrengt av staten, hadde det selvfølgelig vært en helt annen situasjon, men jeg opplever ikke at det er situasjonen per nå. Så til forslaget om norske lønns- og arbeidsvilkår i norske farvann. Arbeiderpartiet har styrt landet i 50 av de siste 75 årene og har nå endelig blitt bekymret. Det syns jeg er bra, men det er også litt trist. Vi vet fra tidligere at et sånt forslag er nærmest umulig å innføre og kanskje også ulovlig. Fremskrittspartiet har lenge ensomt kjempet for en bedret nettolønnsordning. Arbeiderpartiet var imot til langt ut på 2000-tallet. Vi vil fortsette å kjempe for en fullverdig og styrket nettolønnsordning, på lik linje med det noen av våre naboland har, f.eks. Danmark, og jeg ønsker Arbeiderpartiet hjertelig velkommen til å bidra i den kampen sammen med oss. Så til representanten Knut Storberget, som etterlyste en mer sosial profil i skatte- og avgiftsopplegget. Vi gir skattelette til alle, Arbeiderpartiet gir økning til alle. Det er de to profilene man i sum har å velge mellom. Når Arbeiderpartiet øker avgifter, det være seg kringkastingsavgift, årsavgift, bompenger, arveavgift eller som Arbeiderpartiet vil foreslå på lørdag, at «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med et forslag til innretning av en støykomponent i engangsavgiften, og en vurdering av en egen støyavgift på dekk», så er det dem med svakest utgangspunkt som får den tyngste børen. Økt oljepengebruk var også et tema i det innlegget. Flertallet bruker 225 mrd. kr, Arbeiderpartiet bruker 221 mrd. kr. Det er altså 4 mrd. kr som er den store forskjellen mellom de ansvarlige og de uansvarlige – 0,3 promille av statsbudsjettet.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
La meg få begynne med å si til Stortinget og til komiteen: Takk for en god debatt! Og så skal jeg fortsette litt med denne sagaen om regionale utviklingsmidler. Jeg synes det er litt rart at det stort sett er ordførere og fylkesrådmenn som uttaler seg om regionale utviklingsmidler, ikke folk flest. Jeg tviler ikke på at det finnes noen gode prosjekter i landet som har tjent på regionale utviklingsmidler, men jeg har også sittet noen år i regional utviklingskomité i Sør-Trøndelag fylkesting og sett hvor mye av disse midlene som går til både administrasjon og høyt gasjerte styreledere rundt omkring i bedrifter som mottar støtte. Så ønsker jeg å gi ros til statsråd Dale, som hadde et glimrende innlegg om skattepolitikk. Jeg ønsker å repetere det – det har vi fortsatt ikke fått svar på: Hvis Arbeiderpartiet ikke tror at skattelette fungerer, hvorfor i alle dager har man gått med på et skatteforlik som har til hovedhensikt å lette skattene for folk og bedrifter?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg er veldig glad for å få det spørsmålet. Det er viktig å få mer gods over på sjø, og der vil jeg si at regjeringen har kommet med en tiltaksordning, som er kondemneringsordningen, men vi ser også at den ikke treffer. Arbeiderpartiet vil ha bedre innretning for å få den til faktisk å virke, og vi ønsker også å ha en incentivordning for vareeiere for å fokusere mer på det. Når det gjelder arbeidsvilkårene på norsk sokkel, er det viktig at vi finner det ut, at vi får den kompetansen som trengs for å se hva vi kan gjøre med hensyn til norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel. Og dette er ikke noe nytt som Arbeiderpartiet har kommet med nå, vi la fram en tiltakspakke 3 i 2013, der vi sa at dette må vi få utredet, og dette ønsker vi å ta tak i. Så ble det regjeringsskifte. Monica Mæland som næringsminister har nedsatt et utvalg som har sett på dette, og som har påpekt at dette bør gjøres. Hvorfor Høyre er redd for den kunnskapen, må de svare på selv.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det Arbeiderpartiet ser, er at det er store utfordringer med dette, og når vi hører episoder om at folk får 35 kr i timen på norsk sokkel, må det være viktig å innhente denne informasjonen og den kunnskapen, og jeg håper at både Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti blir med mindretallet på å se på denne utredningen. Hva som skal skje i etterkant, er det ingen som har sagt noe om, men det å innhente den kunnskapen vil jo bidra til at vi får mer informasjon og et bedre grunnlag for å finne ut hva vi gjør videre. Partene i denne sammenhengen står milevis fra hverandre, og det viser at det er store utfordringer i næringen rundt dette, og at det er viktig å få på plass gode løsninger. Da må vi ta ansvar for å gjøre det vi kan.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Dette er en diskusjon vi har hatt i Stortinget nylig. Jeg synes at ja, vi skal ha økt matproduksjon. Da er vi nødt til å ta hele landet i bruk, og da er vi nødt til å ha en landbrukspolitikk som bidrar til at vi får utnyttet arealet over hele landet og ikke bare bygge opp under store bruk. Kanaliseringspolitikken er viktig i den sammenhengen. Når det gjelder økologisk landbruk, har et bredt flertall på Stortinget sagt at vi skal øke den produksjonen med 15 pst. innen 2020. Da har vi et felles ansvar for det. Vi har sagt at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med tiltak, og at dette skal drøftes i stortingsmeldingen nå i første omgang. Men statsråden har lovet at han kommer tilbake til Stortinget med en strategi der vi har mulighet til å diskutere de ulike tiltakene for å nå dette målet. Vi ser også at forbrukerne nå setter mer og mer fokus på økologiske matvarer.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Denne regjeringens viktigste prosjekt er skattekutt. Nå hører vi at de gjør det for at det skal skapes nye arbeidsplasser. Problemet er at det er bare regjeringen selv som tror på dette. Da de kom i regjering, advarte ekspertene. Bare 3 av 20 økonomer som VG snakket med, var enige om at formuesskattekutt kom til å fungere. I 2015 advarte økonomene igjen om at kutt i formuesskatten ikke var riktig medisin. Vi har spurt regjeringen mange ganger uten å få svar. Én ting er at økonomer, embetsfolk, statsråder og statssekretærer ikke klarer å finne resultatene av regjeringens politikk, men enda viktigere er fasiten: Sysselsettingen har ikke vært så lav på 20 år, og det skapes ikke nye arbeidsplasser i privat sektor. Når skal skattekuttene begynne å virke? Når kommer arbeidsplassene?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Sjøfolk, skipsoffiserer og maskinister er ryggraden i norsk maritim kompetanse. Arbeiderpartiet frykter at det vil bli færre av dem, og at unge mennesker ikke vil satse på å bli en del av næringen, fordi de ser en næring med dårlige arbeids- og lønnsvilkår. I vår tredje handlingsplan mot sosial dumping, som kom i 2013, foreslo vi å utrede muligheten til å stille krav om norske lønns- og arbeidsvilkår i skipsfarten som utfører oppdrag ut og inn fra norsk kyst. Det har regjeringen avslått å følge opp, men i dag har Fremskrittspartiet muligheten til å bidra. Alt de trenger å gjøre, er å stemme for forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om en utredning. Vil Fremskrittspartiet stemme for dette, og hvis ikke – hvorfor er en redd for å få mer kunnskap om det?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg skal stille et spørsmål om noe statsråden helt sikkert har en mening om. For to år siden la statsråden fram en maritim strategi, og i sitt innlegg nå på talerstolen sa statsråden at hun vil komme til Stortinget med en proposisjon om lovfesting av nettolønnsordningen, som jeg tolket det. Kan statsråden si hvor langt man har kommet i å levere på de 69 tiltakene som lå i maritim strategi, og når får man denne proposisjonen til Stortinget?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Fiskeriministerens parti har varslet kamp mot byråkratiet. På dette området må vi kunne slå fast at regjeringen ikke helt får det til. Byråkratiet vokser under denne regjeringen, stikk i strid med det som skulle skje. I opposisjon fremmet Fremskrittspartiet forslag om budsjettkutt i bl.a. Fiskeridirektoratet, der de mente det var store muligheter for effektivisering og strammere prioriteringer. I posisjon er det nettopp Fremskrittspartiet som foreslår å bevilge mer til drift av Fiskeridirektoratet, men i budsjettforliket med Venstre og Kristelig Folkeparti ble det enighet om å kutte i disse driftsutgiftene. Kan statsråden forklare denne snuoperasjonen? Er han fornøyd med resultatene så langt i den varslede kampen mot byråkratiet?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Til representanten Gunnar Gundersen, som sa i sitt innlegg at regionale utviklingsmidler ropes det ikke høyt om i landet: Det går kanskje ikke fakkeltog langs gatene der det sies at vi må ha mer regionale utviklingsmidler, men det er en av de viktigste stolpene som fylkene har for å bidra til regional utvikling. Det har vært viktige midler for å få gode investeringer på plass, ikke minst i Møre og Romsdal, der man brukte regionale utviklingsmidler for å få på plass gassen, få gassen på land i Aukra. Ormen til Møre var et prosjekt som heldigvis landet, takket være at det var mange som samlet seg og gikk i tog for å få dette på plass, og det er et av de største industrianleggene Norge har. Arbeiderpartiet har 200 mill. kr mer enn regjeringen, både til regionale utviklingsmidler og til arbeidsgiveravgiften. Så til forenkling: Ja, det er viktig at man gjør grep når det gjelder det. Vi gjorde mye, og vi gjorde det bedre enn svenskene da vi satt i regjering. De hadde et regelråd. Det var noen fra Høyre som sa her at det var så veldig bra, det regelrådet som var i Sverige, og man kan jo tenke at da er det rart at etter å ha etablert et regelråd i Norge, skjer det mindre forenklinger enn det gjorde uten. Når det gjelder det at Høyre utfordrer oss på at det var arbeidsinnvandrere som fylte arbeidsplassene da vi satt i regjering og vi hadde økninger, må jeg si at jeg reagerer ganske sterkt på at Høyre mener at jobber som gjøres av innvandrere, skal være mindre verdt. En jobb i Norge er en jobb i Norge, samme hva slags statsborgerskap de som gjør den jobben, har. Det er et faktum at det ble skapt 360 000 nye arbeidsplasser mens vi satt i regjering, og at det nå skapes mange færre, og det er noe som regjeringen er nødt til å ta inn over seg. Når det gjelder representanten Trellevik, som var opptatt av å få mer gods over på sjø, deler jeg veldig det synet. Det som jeg ikke skjønner med innlegget, er at han sier at Arbeiderpartiet roper at det kommer for sent, og at vi skulle hatt mer penger. Nei, Arbeiderpartiet sier ikke det. Vi sier at det er veldig bra at det er innført en slik type ordning, og at det er nok penger i den ordningen per nå, men ordningen fungerer ikke. Så langt er det tatt ut bare 100 000 kr, og vi har satt av 40 mill. kr her. Da er det viktig å se på hva slags type innretning vi skal ha for å få rederne til å bruke denne ordningen, som de har etterspurt lenge, og som jeg er veldig glad for at vi har fått på plass. Poenget er altså at det ikke fungerer, ikke at det er for lite. Så til forslagene: Arbeiderpartiet støtter – og er med på – forslag nr. 17, mens vi går imot forslag nr. 18.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Når det gjelder Investinor, tror jeg representanten Gundersen selv ikke har skjønt hva et venturefond er for noe. Regjeringen ville lukke dette mandatet for aktive direkteinvesteringer og foreslo at Investinor kun skulle drive passiv medinvestering. Representanten Gundersen burde stå for egen komitémerknad, som går imot endring av Investinor. Så til det som går på regionale utviklingsmidler, og at det var så bra at de skulle ned, for da fikk man jo mer penger til vei, sa Gundersen. Nei, det er ikke sånn. I mitt fylke har det blitt veldig mange færre millioner til regionale utviklingsmidler. Vi er det fylket som får minst penger til fylkesveier, og vi har altså ikke opplevd at det blitt en økning til veier. Arbeidsplasser skapes ikke av politikere, de skapes av næringsaktører. Men hvorvidt det er attraktivt å skape nye arbeidsplasser, har med hva slags næringspolitikk man fører å gjøre. Så konklusjonen i dag er at det ikke skapes flere arbeidsplasser i Norge, og derfor kan det heller ikke være sånn at politikken er treffsikker og fungerer.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Arbeiderpartiets samferdselsløft kom i 2005. Da laget vi en plan for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet på vei og bane. Hvert år fulgte vi opp denne satsingen, og i budsjettet for 2017 har vi én milliard mer enn Fremskrittspartiet til å styrke satsingen ytterligere. Statsråden snakket om at det er viktig å få mer gods over på kjøl, men lite skjer. Ett eksempel er kondemneringsordningen. Hvorfor må vi kjempe for å få ham til å skjønne at innretningen ikke treffer, og at vi bør ta grep for å få denne ordningen til å bli attraktiv og til å få flere til å vrake gamle båter? Statsråden selv virket svært så fornøyd med dette, men om alt er så mye bedre med Fremskrittspartiet i regjering, hvorfor blir da ikke dette en ordning som fungerer, og hvorfor blir ikke NTP fulgt opp? I NTP var det føringer på 3 mrd. kr fra Stoltenberg-regjeringen for å få mer gods over på kjøl. Statsråden og regjeringen ligger over 500 mill. kr etter planen allerede. Her trengs det nemlig et sett av virkemidler og tiltak for å få til det skiftet som alle snakker om. Da trenger vi også en regjering som tar grep. I Halsa og Hemne kommuner har mange vært engasjert i å få en bedre vei. Ja, de har til og med strikket 250 meter med gulstripe. Det er for å synliggjøre at det nå er behov for å få gjort ferdig en viktig veistrekning på Europavei 39. Europavei – det skulle en virkelig ikke tro når man kjører der. Den nye veien er blitt bra der vi har tatt grep, men det er en god del som står igjen. Det er mye tungtransport der som bidrar til at det er krevende sikkerhetsmessig å ferdes etter veien. Det er også viktig å få forbedret strekningen mellom Betna og Stormyra nå, slik at vi slipper å se på at en europavei ser ut som et kulturvernminne. Arbeiderpartiet har lagt inn penger til denne strekningen, og jeg må si jeg er skuffet over at regjeringen ikke fant de nødvendige pengene til å bidra med oppstartsmidler der. Så er det verdt å nevne at også krabbefeltet på Ørskogfjellet er prioritert i NTP, men ikke prioritert av regjeringen. Det samme gjelder strekningen E136 Oppland grense–Rødstøl. Jeg merker meg at det er ni fylker som har fått dårligere veier med denne regjeringen. I halvparten av norske fylker har riks- og fylkesveiene blitt mer ujevne og dårligere. Hordaland, som er hjemfylket til Torill Eidsheim, har landets dårligste veistandard, mens forverringen er størst i Møre og Romsdal. Det kan vi ikke være fornøyd med. Dette viser rapporten Kvaliteten på det norske veinettet med en status for riks- og fylkesveier. Det viser at veisituasjonen er verst på Vestlandet. Det må vi gjøre noe med.
Ove Trellevik (Høyre), 2016-12-13:
Regjeringa har styrkt, forenkla, forbetra og utvida tilskotsordninga for sjøfolk betydeleg sidan ho stod stille etter den førre regjeringa. Og no vil altså Arbeidarpartiet greie ut allmenngjering av norske løns- og arbeidsvilkår i norske farvatn og på norsk sokkel, samtidig som dei ønskjer meir aktivitet på norsk sokkel, og samtidig som dei ønskjer meir gods frå land til sjø. Meir gods frå land til sjø er tiltak som Arbeidarpartiet har støtta veldig, men mitt spørsmål er: Korleis ser Arbeidarpartiet for seg at dette tiltaket – meir gods frå land til sjø – vil verta påverka dersom me skulle innføra norske løns- og arbeidsvilkår for alle som transporterer gods langs norskekysten og til og frå Noreg?
Ove Trellevik (Høyre), 2016-12-13:
Høgre er aldri redd for kunnskap, heller ikkje i dette tilfellet. Men erfaringa med allmenngjering av tariff frå andre sektorar er at det ikkje nødvendigvis tilgodeser norske arbeidsplassar. Arbeidsplassane vert ikkje øyremerkte norske arbeidstakarar likevel. Erfaringane er at kostnadene går opp, det ser me alle dei plassane der dette er gjennomført, og då er spørsmålet mitt, igjen: Ser ikkje Arbeidarpartiet at dette vil få negative konsekvensar for tiltaket for å få meir gods frå land til sjø?
Ove Trellevik (Høyre), 2016-12-13:
Representanten Odd Omland kritiserer både regjeringas næringspolitikk og Høgres næringspolitikk. I merknadene kjem det tydeleg fram at Høgre ønskjer å fokusera på innovasjonseffekten av dei ulike tiltaka me skal støtta. Arbeidarpartiet er redd for at dette skal svekkja vilkåra i andre delar av landet. Me må gjera det heilt klart at Høgre ønskjer like vilkår for alle gründarar og alle som søkjer og ønskjer støtte frå Innovasjon Noreg. Eg er redd for at Arbeidarpartiets politikk vil styra det som skal gå til innovasjon, på ein slik måte at dei beste prosjekta faktisk ikkje vinn fram, men at me får prosjekt i delar av landet på grunnlag av geografi og kven det er som søkjer – ikkje nødvendigvis at det er dei beste prosjekta som gjev det beste resultatet. Regjeringa har løyvd 4 mrd. kr til verkemiddel retta direkte mot Sør- og Vestlandet for å bøta på den uroa, beskrivinga, erfaringa og motstanden me opplever på grunn av den låge oljeprisen og den auka arbeidsløysa. Men å seia at budsjettet vårt er næringsnøytralt, er direkte feil. Det er ei historisk satsing på miljøteknologiordning, Innovasjon Noreg, GIEK, landbruk, romfart og gruvedrift – ei satsing som låg heilt brakk under Arbeidarpartiet si styring. At dette er næringspolitikk som på ein måte er nøytral, kan eg rett og slett ikkje forstå. Når eg reiser rundt i det ganske land, møter eg eit næringsliv som er veldig begeistra for måten regjeringa handterer og stadfestar lokale næringslivsplanar og lokale kommuneplanar på – i langt større grad enn det Arbeidarpartiet gjorde då dei sat i regjering og skulle handtera motsegner frå fylkesmenn. Dette er aktiv næringspolitikk – det å lytta til næringslivet, det å lytta til kommunane. Det trur eg denne regjeringa har gjort på ein svært god måte, og dei fleste har fått det med seg, sjølv om Arbeidarpartiet ikkje har fått det med seg. Så vert me kritiserte av Arbeidarpartiet for Investinor. Det var ein frå Arbeidarpartiet på talarstolen og snakka om at dette var det beste tiltaket me hadde. Det kan eg rett og slett ikkje forstå – 650 mill. kr i tap etter åtte år, årleg investerer dei i to–sju selskap. I 2015 brukte dei berre 24 mill. kr, i 2016 41 mill. kr – og budsjettet er på 100 mill. kr. Eg kan ikkje forstå at dette er dei viktigaste investeringane me har. I Innovasjon Noreg, f.eks., satsar me over 3 mrd. kr. Det er på høg tid at me går Investinor etter i saumane med dei resultata dei skapar. I tillegg opplyste representanten Eirik Sivertsen om at me bomma på tala i budsjettet. Det er heilt feil. Me har 52 mill. kr i satsing på meir gods frå land til sjø. Når Else-May Botten seier at me ikkje skal lesa merknadene slik dei står skrivne i budsjettet, skal me ta det med oss. Eg takkar veldig for opplysinga om at det ikkje stemmer, det som står der.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Stortinget har sagt at vi skal redusere utslippene av klimagasser, Stortinget har også sagt at vi skal ha 15 pst. økologisk forbruk og produksjonsarealer, og Stortinget har sagt at vi skal øke matproduksjonen i takt med befolkningsveksten. Omlegging til økologisk drift fører til, ifølge fagmiljøene, at vi får en reduksjon av produksjonen, og at vi får større klimagassutslipp på grunn av dreining i produksjonen. Hvordan vil Arbeiderpartiet oppfylle de tre målene om økologisk produksjon, økt matproduksjon og reduserte utslipp? Og mener representanten at Stortinget skal fortsette å bruke mer penger på at det skal produseres mindre mat og slippes ut mer klimagasser?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Forbruket av antibiotika og forekomsten av resistens blant norske husdyr er blant det aller laveste i verden. Mens norske bønder i gjennomsnitt bruker ca. 2 mg antibiotika per kg produsert kjøtt, er tilsvarende tall for Italia 370 mg og for Tyskland 211 mg. Det tyder på at vi i Norge har dyktige bønder, vi har god helse blant dyra, noe som fører til at det er et redusert behov for antibiotika, og vi har en restriktiv praksis hos veterinærer når det gjelder bruk. I tillegg har vi en ansvarsfull og kompetent husdyrnæring og et meget godt samarbeid mellom dyrehelse- og folkehelsemyndigheter. I juni 2015 ble det vedtatt en nasjonal strategi mot antibiotikaresistens. Landbruks- og matdepartementet har utarbeidet en handlingsplan mot antibiotikaresistente bakterier i mat og dyr, som følger opp regjeringens strategi. Planen er utarbeidet etter innspill fra egne fagetater og fra næringen selv. Blant det mest sentrale er å videreføre omfattende tiltak for å hindre at norske svinebesetninger skal bli et reservoar for resistente bakterier. Vi skal reservere enkelte kritisk viktige antibiotika til humanmedisinen. Vi skal utrede forskriftskrav om resistenstesting av røktere og andre som har kontakt med svin. Vi skal videreføre arbeidet mot antibiotikaresistens hos fjørfe, og vi skal styrke overvåkning og kunnskapsutvikling. Regjeringen foreslår i budsjettet for 2017 å styrke bevilgningen til arbeidet mot antibiotikaresistens med 10 mill. kr på landbruksområdet. I tillegg bevilges det 6 mill. kr under Helse- og omsorgsdepartementet til dette arbeidet. Bevilgningen skal gå til å videreutvikle veterinærmedisinsk legemiddelregister, styrke basisbevilgningen til forskning mot antibiotikaresistens og til å øke kunnskapen om utbredelse og spredning av antibiotikaresistens blant dyr. Dette er en gedigen satsing som tyder på at denne regjeringen og dette flertallet vil ha god og trygg mat basert på sunne og friske dyr i Norge. Det skal vi fortsatt ha, og det er denne regjeringen en pådriver for.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-13:
Jeg tror representanten mener sysselsettingsrate når hun snakker om sysselsetting, for norsk sysselsetting har økt de siste 20 årene. Det er jeg rimelig sikker på, men det kan vi gå inn og sjekke etterpå. Det er en grunnleggende tro i Høyre på at lokalt forankrede eierskap er viktig for nyskaping og innovasjon. At Arbeiderpartiet til de grader snakker ned det lokale private eierskapet og samtidig er bekymret for at bedrifter flytter ut av landet og blir kjøpt av utenlandske investorer, er rett og slett ganske uforståelig for meg. Vi har en grunnleggende ideologisk tro på at det at man har kontakt mellom lokalt eierskap og dem som jobber i bedriften, har en verdi i seg selv. Enhver rapport som sier det motsatte, vil jeg komme til å sette store spørsmålstegn ved.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-13:
Jeg tror regelråd er en god idé, ut ifra at vi kanskje trenger noen som holder oss i ørene og passer på hva som skjer. Vi får se. I Sverige er erfaringene med regelråd svært gode, så vi får la Regelrådet i Norge få lov til å starte opp før vi begynner å diskutere hvordan de håndterer situasjonen. For øvrig er det jo også en balansegang når det gjelder det å skape kontrollorganer i en markedsøkonomi. Det hersker ganske stor forvirring rundt det med fritt marked. Det er jo ikke fritt. Det skal overvåkes at ting skjer etter lover og regler, og man skal passe på at alle aktørene oppfører seg godt. Så den balansegangen er krevende, men jeg synes regjeringen gjør det bra.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-13:
Dette er en stor utfordring – det kan vi være enige om. Stoltenberg II la til side utredningen, for det var rett og slett ikke gjennomførbart. Det sier jo litt. Det er valg om et snaut år. At vi skulle vedta norske lønns- og arbeidsvilkår for norske skip, ville være det samme som å prøve å sette opp en mur rundt Norges mest internasjonale næring. Tenk på en situasjon hvor et skip skal gå til sju forskjellige havner i sju forskjellige land i løpet av noen få dager, og så skal man operere med forskjellige vilkår hvis ikke Norge også forholder seg til at det er flagglandet som bestemmer lønns- og arbeidsvilkår. Men vi er enige om at dette er en stor utfordring. Jeg konstaterer bare at den forrige regjeringen – den rød-grønne – la til side utredningen nettopp fordi de konkluderte med at dette var altfor komplisert.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-13:
Jeg vet ikke hvem som må klype seg hardest i armen, men det forundrer meg å høre på representanten Storbergets svartmaling. Han må nesten ha glemt hvilket fylke han kommer fra. Jeg lurer på om han har tatt inn over seg hva oljeprisfallet faktisk betyr. Det betyr at de deler av landet som har kalt det å være i oljeskyggen i ganske mange år, nå opplever en renessanse hvor arbeidsplasser kanskje også må flytte litt tilbake dit. Hedmark har kanskje vært det fremste fylket til å markedsføre akkurat det med det å være i oljeskyggen, i hvert fall så lenge Arbeiderpartiet satt og styrte – og nå står altså en representant for Hedmark her på talerstolen og svartmaler det som skjer. Det er en ganske dramatisk omstilling – det skal alle være oppmerksom på. Og det er som sagt jobber med uhyre høy verdiskaping som forsvinner ut. Vi får bare håpe at landet klarer å erstatte dem. Jeg synes regjeringen gjør en strålende jobb bare ved det å klare å holde tallene oppe med en sånn utfordring framfor seg. Og så til Investinor og representanten Otterstad. Jeg lurer egentlig på om Arbeiderpartiet og Otterstad har lest det som står. For det første ble det satt av 100 mill. kr til nyinvesteringer, og man skrev samtidig i proposisjonen: «Som økonomisk mål for selskapet skal forvaltningskapitalen over tid minimum holdes reelt uforandret, inkludert kostnader til drift av selskapet.» Så presterer altså Arbeiderpartiet å framsette forslag om at man ikke skal lukke mandatet for nyinvesteringer. Man kan umulig har lest proposisjonen før man skrev i innstillingen og kom med forslaget! Det synes jeg er ganske bemerkelsesverdig. Da jeg hørte sitatet, hørtes det nesten bedre ut enn da jeg sa det. Det burde være et krav at man leser proposisjonen før man går ut og kritiserer det regjeringen gjør. Om regionale utviklingsmidler til slutt: Kanskje det kunne bli et fylkeskommunalt startet prosjekt med den nye oljen – produksjon av fakler. Det finnes selvfølgelig vellykkede prosjekter gjennom regionale utviklingsmidler – selvfølgelig gjør det det. Men jeg tror også analysen viser at uhyre mye går bort til administrasjon og til konsulenthonorar som ender opp i intet. Og hvis man spør næringslivet: Vil du ha vei, eller vil du ha regionale næringsutviklingsmidler, er det ingen tvil om hva svaret er. Da er det entydig at man ønsker fortsatt satsing langs de linjer regjeringen legger.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2016-12-13:
Jeg synes debatten egentlig gjenspeiler at det har vært en liten solgangsbris. Det er kamp om hvem som har bevilget mer på diverse poster, men ingen framhever hvordan man finansierer det, eller hvordan man skal komme fram til lavere oljepengebruk – som i og for seg alle også markedsfører at man har. Jeg konstaterer at det egentlig ikke er mange som har noe særlig alternativ. Den mest aktive næringspolitikken Norge kan føre, er nettopp den politikken regjeringen fører. Det er satsing på samferdsel og infrastruktur – bredbånd er en del av infrastrukturen, sånn jeg ser det. Det er å satse på kunnskap og forskning. Vi ser at næringslivet også responderer – det er en kraftig økning på forskningssiden. Det er å satse på vekstfremmende skattelettelser, i all hovedsak for det lokale eierskap. Her må jeg si at representanten Knag Fylkesnes rett og slett må ha glemt at skattelettelser faktisk er penger hos hver enkelt av oss. Det er som representanten Bakke-Jensen sa – mye av de pengene er bundet opp i lokale bedrifter og arbeidsplasser. Det er ikke sånn at det er staten som sitter og finansierer hoveddelen av norsk næringsliv. Staten er inne i noen få store, børsnoterte selskaper pluss i en del viktige sektorpolitiske selskaper. For øvrig er det private investorer og eiere som sitter lokalt i sine lokalmiljøer, som finansierer det aller meste av norsk næringsvirksomhet. At en representant fra den nordlige delen av landet da kan påstå at mer av pengene styres fra hovedstaden, når man vil gi den type skattelettelser, er uforståelig. Der synes jeg statsråd Sandberg hadde et aldeles utmerket innlegg. Så litt om statlig eierskap. Replikkrunden synes jeg var et paradoks – når man prøver å gjøre politikk ut av noe som er et anliggende for styret og for bedriftsforsamlingen. Selvfølgelig sitter vi alle her og følger med på det, vi er store eiere i Telenor, men at man skal gjøre politikk ut av enhver konflikt i et selskap, før det har nådd fram gjennom de organene det skal, finner jeg ganske bemerkelsesverdig. Jeg synes statsråden svarte utmerket på de spørsmålene som kom. Det går fram at man følger med på situasjonen, men man gir ikke råd og gir ikke uttrykk for hva man mener om den konflikten som foregår. Den er det bedriftsforsamlingen og styret i selskapet som har ansvaret for å løse. La oss håpe de gjør det kjapt.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Goliat er en plattform i Barentshavet. Den eies av Eni og Statoil, som vi vet. De produserer for 50 mrd. kr i året. Kostnadene for å bringe denne oljen inn til markedene er på mellom 700 mill. og 800 mill. kr. Det er fordelt på tre tankbåter. Ingen av mannskapene om bord på de tankbåtene er – så vidt vi vet – norske. Det er kjempegod økonomi i dette – de er lastet med penger når de går fra Barentshavet. Det kommer samfunnet til gode, men ikke når det gjelder transporten. Da er spørsmålet mitt til representanten Gundersen: Er det ikke da riktig å vedta norske lønns- og tariffvilkår, og er det ikke riktig at vi skal ha norske standarder – også for sikkerheten – for de norske sjøfolkene, som ikke får hyre om bord fordi de er for dyre?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Landingsforskriften var representanten inne på. Det er veldig bra, når vi skal høste av naturen, at vi har kontroll på hva vi får inn, og hva vi produserer og selger ut. Landingsforskriften har virket litt, og vi skal tilpasse den, men næringen sier – jeg har selv gått med slohanskene på nevene i lag med bedriftsledere, og de har fortvilt fortalt meg hvor detaljert dette er – at verken store eller små bedrifter klarer å følge opp alle de detaljene som den krever av dem. Da lurer jeg på om Kristelig Folkeparti og Hjemdal, med sitt fokus på de myke verdiene, er obs på disse detaljerte punktene i landingsforskriften, at de kan være for detaljerte og for rigide – ja, så mye at de sågar kan virke mot sin hensikt.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Det var nå veldig høvelig at en fisker kunne ta replikk på fiskeriministeren – sånn må det være. Fiskeriministeren er i rett båt og har den rette formuleringen når han snakker om den store økningen i verdiskaping og eksport av sjømat. Det er den ene rekorden etter den andre. Fiskeriministeren må nok dele den med andre, også med meg. Når vi kommer til lands med lastet båt, står ungdommene som har lyst til å gå ut i næringen, på dekk og på kaien. De vet at for en liten kvote på en liten båt på ca. ti meter koster det 2,5 mill. kr, og det koster 2–3 mill. kr for båten. Da sier jeg: Kan dere ikke bare begynne som fiskere, dere har jo lyst til det? Hvordan skal vi få det til økonomisk? Spørsmålet til fiskeriministeren er: Hva har han tenkt å gjøre for å få ungdommene til ikke bare å telle penger – telle milliarder? Vi må telle ungdommer vi får inn – skal ha inn – i næringen. Hva vil fiskeriministeren gjøre for å få skikk på det?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Fiskerettigheter er en attraktiv og verdifull vare og har blitt det enda mer de siste månedene. Lekkasjene av rettigheter fra små til store fartøy har skutt fart, spesielt etter at fiskeriministeren skrøt – slik jeg oppfattet det – av at han hadde innført en fartøykvoteinstruks. Den var egentlig bra. Men jeg oppfattet det som et trylletriks, for der sikret man at båter som er fra 11 meter og ned, ikke skulle kunne selges til større båter, og det var bra, men det er ikke bra at båter på mellom 11 og 15 meter fortsatt kan selges til store båter. Derfor oppfattet jeg det som et lite trylletriks. Det er en kjensgjerning at store fartøy har tilgang til mye større kapital og kan prise opp verdiene av rettighetene, som vi nå ser galopperer, og det er veldig uheldig for flere miljø. Det er i det siste kommet fram meninger om at den velkjente Finnmarksmodellen, som var kjempet fram i storm og i sjøsprøyt av fiskerorganisasjonene og flere fiskeriministre, må bestå. Den forteller at de forskjellige lengdegruppene på båtene må bestå, og en skal ikke kunne få lov å flytte dem til større båter. Det er det som er den farlige utviklingen. La de små, effektive kystbåtene fiske kystnært – de leverer lokalt, de leverer ferskt, og de gir sysselsetting. Når det gjelder fylkesbindingen av de samme rettighetene, som er en annen side av samme sak, mente også jeg at den ordningen ikke var ideell, men det var helt feil å oppheve den fylkesbindingen som var – at man ikke kunne selge båter fra Finnmark og sørover, men man kunne selge dem inn – uten å ha et alternativ. Det har medført at det er ca. 30–40 pst. økning i rettighetene som nå selges ut av fylket. Det er solgt tolv pluss sju rettigheter fra Finnmark og sørover i år, det er solgt fem inn. Det er en båt på mellom 35 og 40 meter fra Finnmark som er solgt for ca. 200 mill. kr – for å illustrere størrelsen på dette. Det var bydd 100 mill. kr. for rettighetene til en 21-metring. Pengegaloppen er i full gang. Skal det bli slik at de som sitter i fjæra og bor ved fisken, skal måtte se på at det er andre sørfra, med penger i ryggen, som skal fange fisken? Vi må ha statlige føringer for dette. Vi må sikre at lokalbefolkningen har tilgang til kystnære ressurser. Budskapet til revygjengen i Honningsvåg gjelder fortsatt: La oss få lov å fiske litt.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Eg må ærleg seie eg er skuffa over at Framstegspartiet ikkje er villig til å løfte ein finger for norske sjøfolk. Her har ein store visjonar om havnasjonen Noreg, om havrommet osv., og så ser vi ei utvikling der stadig færre av dei som jobbar på norske båtar, er nordmenn, norske sjøfolk. Det er fordi ein ikkje tilbyr dei vilkåra som norske arbeidstakarar må ha for å kunne leve eit liv i Noreg. Eg vil difor spørje representanten, når ein no skal lage ein visjon om havnasjonen Noreg, kome med ei melding til våren, osv.: Korleis meiner Framstegspartiet at den store havsatsinga skal skje på norske hender, med norske sjøfolk?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Sjølv om eg har stor sans for representanten Farstad, er ikkje SV på friarferd i denne debatten. Dette er det fjerde budsjettet som Venstre er med på å danne, og vi begynner allereie no på ein måte å sjå fasiten for den samarbeidsavtalen som ein har hatt. Utsleppa går ikkje ned, dei går opp, og talet på grøne arbeidsplassar må ein verkeleg leite med lupe for å finne. Kva for vurderingar gjer Pål Farstad seg av dei budsjetta vi har bak oss? Har det vore ein suksess å samarbeide med Framstegspartiet og Høgre i regjering?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Ja, kva skal vi svare til det? Det skal vere billigare å kome seg inn i eit yrke enn å kjøpe seg ein stad å bu. Det som er litt merkeleg med spørsmålet til Bakke-Jensen, er at han legg opp til at det er heilt greitt med den utviklinga vi no ser. Det vi har høyrt nok av frå dei blå-blå og frå Bakke-Jensen, er at det går så det suser langs kysten. Det er heilt riktig at eksporten aukar, men det vi i SV har vore bekymra for, er kven verdiskapinga går til. Er det vanlege folk langs kysten verdiane går til, eller er det andre miljø? Det som er eit faktum med den politikken som dei blå fører, er at meir av verdiskapinga går til å betale gjeld, og det blir dyrare for ungdom å kome seg ut i fisket. Ein må ha eit mykje meir nyansert syn på dette enn det representanten Bakke-Jensen fremjar, dersom ein er opptatt av folket langs kysten.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Det slår meg når vi står her på golvet framfor presidenten, at dette er ein klassisk sunnmøringen-møter-nordlendingen-situasjon. Her har vi alle ingrediensar. Det er havflåte versus kystflåte, osv. No er òg frosenfisk versus ferskfisk komen inn som eit nytt element i debatten. Eg trur vi må forbi dette. SV er ikkje «anti» havgåande fiskeflåte, men vi meiner det må vere klare grenser for kor den havgåande skal gå. Det vi har vore kritiske til – og som det godt kan hende at representanten Grimstad kan vere einig i – er den storleiksavgrensinga som har vore på kystflåten, den auken som har vore der. Der er ein no heilt oppe i 500 kubikk i lasteromsvolum, og det har vore negativt, for det har faktisk ført til at fleire av dei havgåande båtane har kome inn i kystfarten også. Dette har vore ei negativ utvikling for utnytting av lokale artar, osv. Basisen for politikken til SV er at vi må ha mest mogleg satsing på ferskfisk, og da må vi leggje opp heile infrastrukturen etter det. Det er slik vi får dei største verdiane for samfunnet og mest verdiskaping på land.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Det er openbert at mykje av fiskeriet må langt ut på havet for å hente verdiane, for det er langt ut på havet verdiane faktisk er. Da kjem produkta tilbake i frosen form. Viss vi klarer å byggje ein industri i Noreg som kan ta imot dei frosne produkta i Noreg, og skape verdiar her, er det perfekt, fantastisk bra – det vil eg støtte. Eg er ingen militant motstandar av det frosne. Det er meir kva som verkeleg skaper verdiar langs kysten, som denne representanten er opptatt av. Det som kanskje representanten Farstad kan vere einig med meg i, er at vinden blåser ikkje kystfiskets veg for tida. Vinden blåser i andre retningar. Det er dei store båtane som i større grad overtar fisket i Noreg i dag, og debattane her i Stortinget har i større grad vore prega av interessene til dei store havgåande fartøya. At det da finst nokon som talar kystflåten og kystfolket si sak, er heilt på sin plass i ein kystnasjon som Noreg.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Norsk industri har ønskt ein klårare strategi frå regjeringa på industrifeltet og har ropt lenge etter ein overordna industripolitikk. Det er spesielt aktuelt no, der det skjer så mykje på teknologifeltet internasjonalt, og når Noreg openbart ikkje klarer å følgje tilstrekkeleg med. Mykje av grunnen til det er ein passiv stat. Spørsmålet mitt handlar eigentleg om industrimeldinga, som vi forventar kjem rett over nyttår eller noko sånt. Då blir ho behandla utover våren, før sommaren. Er det rett at utrullinga av den politikken – som kjem i industrimeldinga, og som Stortinget da vil vere einig i – vil få verkeleg effekt først i 2018, altså etter denne stortingsperioden, og at ein har gått i fire år utan ny politikk?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Til siste talar: Eg skulle gjerne sett dei tala. Det vi høyrer frå kaiene rundt omkring i Troms og Finnmark og andre delar av landsdelen eg kjem frå, er det motsette. Her må vi visst fordjupe oss i tala til Sandberg. Når det gjeld det eine eller det andre sitatet: Praksisen med å leggje opp til at institutta skal støtte opp under mål som regjeringa har sett, altså ikkje prioritere forsking som ikkje støttar desse måla, men som er uavhengig, må bort. Det som er positivt med den merknaden som kyrkje-, utdannings- og forskingskomiteen har utforma, der også eg har vore aktiv i å gi innspel, er at ein seier akkurat det. Den praksisen må bort. Vi skal ha ei uavhengig forsking. Vi skal ha grunn til å tru på den forskinga vi har, vi skal ikkje kunne tru at det ligg politiske føringar bak. Så er eg heilt einig i ei utsegn som kom frå landbruksministeren om at det ikkje er eksport vi lever av; det er verdiskaping. Det synest eg var ei ypparleg utsegn frå landbruksministeren, ei utsegn som kan vere til ettertanke for fiskeriministeren, som er så opptatt av eksport – i den grad vi, det norske folk langs kysten i Noreg, klarer å gjere eksport til verdiskaping. Det er det som er interessant, ikkje kor mange fisk som forsvinn ut av landet. Ein kan førestille seg at verdiskapinga går heilt andre stader, noko det også er teikn til. Det som kanskje er til størst ettertanke i denne debatten, er dei fantastiske moglegheitene vi hadde i starten av denne stortingsperioden, men som har gloppe. Ein kan førestille seg moglegheitene om regjeringa hadde satsa alle dei milliardane dei gav i skattelette til dei rikaste, på næringsutvikling, på næringsbygging, på det grøne skiftet – alle dei store orda vi bruker i denne debatten. Den verkeleg store satsinga i dette budsjettet er jo at dei tusen rikaste kvar dag får 1 800 kr i skattelette, signert Høgre og Framstegspartiet. Auken frå dei blå-blå til Innovasjon Noreg er langt under 10 pst. av dei skattelettane som berre går til dei aller, aller rikaste i dette samfunnet. Hadde regjeringa omfamna initiativet som kom frå Norsk olje og gass, Tekna, Abelia og norsk industri våren 2014, da vi begynte å sjå oljenedturen i auga, om teknologioverføring frå denne næringa til andre næringar, hadde vi vore ein heilt annan stad. Dette er historia om fire år med tapte moglegheiter, og vi i SV gleder oss til den perioden er avslutta.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
Eg hadde eigentleg tenkt å halde eit hardt innlegg mot statsråd Dale, men så blei det Bakke-Jensen, så statsråd Sandberg osv. Så blei det Oskar J. Grimstad som heldt det siste innlegget. Det er interessant at vi er komne dit i Framstegspartiet si historie at Framstegspartiet kallar alle dei som kjempar for kystfolkets rett til å hauste av eigne ressursar, stakkarsleg. Det er altså stakkarsleg å kjempe mot den politikken som fører til at dei aller rikaste i dette samfunnet skal få enda meir. Det har blitt stakkarsleg i Framstegspartiet si verd. Det har verkeleg vore ei openberring for meg no å sjå fødselen – live – av elitepartiet Framstegspartiet. Takk til representanten Oskar J. Grimstad for å invitere meg inn i fødestova.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Aller først: Tusen takk for rosende ord, som representanten mener. Jeg tar dem på alvor. Ja, vi har klart å ta viktige grep for landbruket i årets budsjett, både ved å øke tiltak rett til gårdene og ved at vi skal kunne ta ut mer skogvirke, som jeg vet også representanten er opptatt av, ved økning til tømmerkaier og skogsbilveier. Jeg kan også forsikre representanten om at det overordnede målet for Kristelig Folkeparti er å øke matproduksjonen vår, og at vi skal ha landbruk over hele landet. Da er det slik at vi trenger små, gode gårder, vi trenger de mellomstore, og vi trenger de litt større, fordi ressursgrunnlaget vårt er slik ut fra topografien. Vi ønsker ikke å redusere antallet melkeregioner til ti. Det er for oss uakseptabelt, for vi skal ta vare på graset der det er, og ha melkeproduksjon der. Vi vet hvilke uheldige erfaringer vi hadde da Akershus og Østfold var sammen. Det forteller meg at her skal vi gå varsomt fram.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Jeg takker også for rosen representanten Pollestad gir, dog i en litt mindre omfavnelse. Jeg skal vel tenke at om noen måneder er det valg, og da skal vi møtes på andre arenaer. Det er ikke noen tvil om at landbruket gjennom Venstres og Kristelig Folkepartis posisjon de fire siste årene har kommet godt ut av det, for det hjelper lite å være i opposisjon, som Senterpartiet har valgt å være, og sitte og rope. Det er i posisjon man har hånda på rattet, og da får man styring. Over til spørsmålet: I den regjeringen der Senterpartiet satt med hånda på rattet, sa man at FNs havrettskonvensjon, EØS-avtalen og WTO-avtalen er med på å sikre norske økonomiske interesser og norsk velferd, både direkte og indirekte. Jeg synes det er en god bæreplanke som vi kan ta med oss videre. En utredning kan sette spørsmålstegn ved så viktige bæreplanker, og der er ikke Kristelig Folkeparti foreløpig.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Tusen takk for en detaljert og god replikk. Jeg har stor respekt for å ha en medrepresentant som har slohanskene på. Det kan jeg dessverre ikke si at jeg har hatt den siste uka. Ja, jeg er obs på at det kan bli en veldig detaljert forskrift. Vi har også fått forsikringer fra statsråden og regjeringspartiene om at den høringen som har vært, vil ta dette på alvor, og at utformingen av forskriften ikke vil være så detaljert. Det er iallfall mitt håp. Så skal jeg følge opp det også seinere – i løpet av resten av denne uken.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
De siste dagers medieomtale av Telenor gjør det nødvendig at også jeg stiller spørsmål til næringsministeren om det. I statens ti prinsipper for god eierstyring, som er nedfelt i eierskapsmeldingen fra 2013–2014, heter det i prinsipp 2: «Det skal være åpenhet knyttet til statens eierskapsutøvelse og selskapets virksomhet.» Og i prinsipp 10: «Selskapet skal arbeide målrettet for å ivareta sitt samfunnsansvar.» Mitt spørsmål til statsråden er om statsråden opplever at Telenor har levd tilstrekkelig opp til disse to prinsippene.