trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-12-11:
Senterpartiet er ueinig i at ein skal gjera om Statskonsult til eit AS. Men når denne prosessen fyrst er sett i gang, skulle vel arbeids- og administrasjonsministeren vera den som meir enn nokon annan kjenner relevant regelverk og er oppteken av ryddige prosessar i forhold til dei tilsette. Han skulle òg vera i særklasse i forhold til det å sikra at arbeidstakarar som er 50 pluss, i ein omstillingsfase kjenner tryggleik i forhold til arbeid. Regjeringa har samanlikna prosessane rundt Avinor, Mesta og Afi m.a. I alle dei tilfella gjekk det lengre tid frå vedtak vart fatta i Stortinget til iverksetjing – i dei to fyrste eit drygt år, og i det siste eit halvt år. Meiner statsråden verkeleg at det råkøyret som her er sett i gang, er eit eksempel til etterfølging?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Dette blir fulgt opp. Som det står i barnehageforliket fra juni, skal departementet lage et system for søskenmoderasjon. Det kommer vi til å gjøre. Dette er en del av høringen om foreldrebetaling som kommer til å gå ut fra departementet om kort tid. Når denne høringen er ferdig, vil vi komme tilbake til Stortinget, slik komiteen enstemmig har bedt om i innstillingen. I dag er det slik at alle kommuner faktisk har søskenmoderasjonsordninger – gode ordninger. Det er også lagt inn midler i budsjettet slik at man kan fortsette disse ordningene. Men vi kommer tilbake til Stortinget.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Jeg står fast ved det jeg tidligere har sagt, at vi i løpet av våren skal komme tilbake til Stortinget med denne saken. Det som kan synes veldig enkelt for representanten, er kanskje litt vanskeligere når man skal sette seg ned og søke å beregne disse kostnadene. Det er faktisk et ganske omfattende arbeid, så vi kommer tilbake så raskt som mulig i løpet av våren. Jeg må nok bare holde fast ved det. Ellers kan jeg kanskje si at det også i Sverige er stor interesse for denne lovendringen som vi har gjort i Norge. Senest i dag ble jeg intervjuet av svensk TV. Det kan kanskje være interessant for Stortinget å høre at det er ingen andre land i Norden enn Norge som har innført denne lovendringen, og så langt ser det ut til å gå svært bra med hensyn til de tallene vi har pr. dags dato.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Jeg er glad for å kunne si at vi skal følge opp Kvinnevoldsutvalgets innstilling så raskt som mulig, samtidig som vi også ønsker, slik Kvinnevoldsutvalget har sagt, å se dette i sammenheng med reformen i barnevernet, spesielt i relasjon til forvaltningsreformen, der vi skal opprette fem regionale kontor i barnevernet. I det hele tatt ønsker vi å se alle tiltak knyttet til vold i en mye større sammenheng enn det vi har gjort til i dag, og se en rekke instanser under ett. Krisesentrene gjør en formidabel jobb. Jeg har lyst til å si at denne uken har jeg faktisk fått to henvendelser. Det gjelder Sogn og Fjordane fylke, og det gjelder Vestfold, der bl.a. Incestsenteret i Vestfold gledelig kan melde – og også fra Sogn og Fjordane kan man melde – at flere kommuner nå gir støtte til krisesentrene i større grad enn tidligere. Det er meget gledelig. Når det gjelder barn som utøver vold, og barn som er utsatt for vold, vil dette med barn og vold, uavhengig av hvem som utøver vold mot barna, være et prioritert område. Vi har allerede startet arbeidet med det, men det vil også være en prioritert sak i den nye voldsplanen som kommer til våren.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Bakgrunnen for at jeg er svært optimistisk når det gjelder måltallet på 12 000 barnehageplassar i år, er at vi på høstparten hvert år har foretatt samme kartlegging via fylkesmennene når de har innhentet informasjon fra kommunene og fra de private barnehagene. Disse anslagene som vi tidligere år har fått, har vist seg å være meget treffsikre. Det er bakgrunnen. Men selvsagt vil ingen av oss vite 100 pst. sikkert hvor mange barnehageplasser det blir, før året er omme. Det som imidlertid er et veldig spennende trekk i år, er at vi får langt flere plasser for barn under tre år enn det vi sannsynligvis noensinne har hatt tidligere, og det er svært gledelig. Når det gjelder personell, har vi sammen med Utdannings- og forskningsdepartementet foretatt en del undersøkelser omkring dette, og vi ser i alle fall at på lang sikt er utdanningskapasiteten såpass stor at vi mener vi skal klare å dekke dette behovet.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Først takk for gode ord. De varmer nå rundt juletider, og det er kanskje ikke så ofte representanten Giske strør om seg med ros til statsråder. Takk for det! Barnehageforliket er komplisert, det er helt riktig. Det er slett ikke enkelt å få alle disse komponentene til å gå godt sammen, men det skal vi klare. Regnestykket må selvfølgelig gå opp. Jeg har lest hele innstillingen fra komiteen, og jeg er glad for den støtte komiteen også gir til alle deler av barnehageforliket. Når det gjelder søskenmoderasjon, er det nok riktig at denne regjeringen har litt større tro på kommunene og kommunenes frihet til å finne gode løsninger for sine innbyggere enn det opposisjonspartiene på Stortinget kanskje har. Vi kommer tilbake, og foreslår ulike måter å gjøre dette på. Men dette skal ut på høring, og jeg har stor respekt for at også høringsinstansene skal kunne få se ulike alternativer for hvordan man skal organisere søskenmoderasjonsordningene. Vi kommer altså tilbake. Jeg vet ikke hva representanten Giske mener med «nasjonale» løsninger, men jeg har lyst til å presisere at ordet «nasjonal» ikke finnes verken i barnehageforliket eller i den flertallsinnstillingen som nå foreligger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2003-11-11:
Saksordføreren har redegjort godt for flertallets syn. Jeg vil bare ta opp mindretallsforslaget fra Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Kystpartiet. Det gjelder å få Regjeringen til å utrede og legge frem en egen sak om å opprette et eget aksjetilsyn, noe Fremskrittspartiet også har tatt til orde for ved tidligere anledninger. Vi synes det kan være interessant og relevant å få det utredet og å få det behandlet i en egen sak. Jeg tar opp forslaget.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2003-11-11:
Jeg er glad for at Regjeringens arbeid mot økonomisk kriminalitet, herunder hvitvasking av penger, har bred politisk tilslutning i Stortinget. Forslagene som er fremmet av SV, og behandlingen av disse viser på mange måter at Norge ligger i forkant internasjonalt på dette området. Det er ikke slik som en taler kom i skade for å si, at Regjeringen har som prinsipp at Norge skal følge etter EU. Det er noe annet å følge EU, for det er viktig at lovgivning som etter hvert blir internasjonalt gyldig, også slår igjennom i Norge, særlig fordi vi her snakker om en del av økonomien som i høyeste grad er global. Det hjelper ikke med hjemmesnekrede løsninger, dersom de ikke er i samsvar med et internasjonalt regelverk. Jeg har også lyst til å si generelt at det faktum at man selv i Norge kan registrere brudd på dagens regelverk, skal man være litt forsiktig med å bruke som grunnlag for å si at dagens regelverk ikke er strengt nok. Komiteflertallet har en balansert drøftelse av spørsmålet om revisors uavhengighet og behovet for eller muligheten for ytterligere lovregulering av revisorrollen. Flertallet sier avslutningsvis: «Flertallet imøteser derfor departementets vurdering av Kredittilsynets rapport og forslag til forskriftshjemmel bl.a. om revisors rådgivning, og deler vurderingen av at det er hensiktsmessig å foreta en slik evaluering når arbeidet med modernisering av 8. selskapsrettsdirektiv er sluttført i EU.» Jeg vil understreke at Regjeringen tar sikte på en totrinnsprosess i forhold til reguleringen av revisors uavhengighet. Et første skritt vil være å gi en forskriftshjemmel som bl.a. kan gi grunnlaget for mer presise regler om revisors uavhengighet. Kredittilsynet ble i brev 29. oktober bedt om å utarbeide et høringsnotat om en slik forskriftshjemmel. Dette vil bli sendt på høring og så eventuelt fulgt opp av departementet i form av en lovproposisjon til Odelstinget. På noe lengre sikt vil det gjennomføres en mer generell evaluering av revisors uavhengighet, bl.a. i lys av gjennomføringen av det omtalte 8. selskapsrettsdirektiv i EU. Jeg vil gjerne presisere dette, fordi det med andre ord betyr at fremdriften i denne saken ikke gjøres avhengig av gjennomgangen av det nye direktivet i EU, men at vi også vil gjennomføre noe mer begrenset nasjonal lovgivning før den tid.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Jeg foreslår Kjell Engebretsen og Oddbjørg Ausdal Starrfelt.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Handling kan være bra, men det er ikke nødvendigvis en bra handling hvis man ikke har full oversikt over konsekvensene av det man gjør. Det er det Arbeiderpartiet har påpekt at man burde ha skaffet seg bedre oversikt over. Det er over tid gjennomført flere strukturtiltak i fiskerinæringen. Ett av de virkemidlene som har vært benyttet, har vært enhetskvoteordningen. Det har høstet betydelig kritikk, bl.a. fra regjeringspartner Kristelig Folkepartis side, for de virkningene som man hevdet fulgte av den ordningen. Det forslag som i dag formodentlig får flertall, innebærer vesentlige endringer i forhold til enhetskvoteordningen, for det første ved at Regjeringens forslag ikke er begrenset i antall, og at det ikke er begrenset i tid. Er representanten Kristiansen enig i at det som synes å bli vedtatt i dag, innebærer en permanent sammenslåing, som på den måten går utover konsekvensene av det som har fulgt av det enhetskvotesystemet som har vært innført bl.a. i deler av trålflåten, og at det i så måte innebærer en mer permanent sammenslåing og endring enn det det systemet innebar?
Trond Helleland (Høyre), 2003-06-16:
Jeg fremmer forslag fra stortingsrepresentantene Trond Helleland, Inga Marte Thorkildsen, Jon Lilletun og Trine Skei Grande om å oppheve vedtak fattet ved behandlingen av Innst. S. nr. 245 fra justiskomiteen om flere effektive tiltak for å forhindre barnebortføring og gjøre det lettere å bringe barn tilbake til rette omsorgsperson – vedtak nr. 482 den 10. juni – og forslag fra stortingsrepresentantene Trond Helleland, Inga Marte Thorkildsen, Jon Lilletun og Trine Skei Grande om å forby ulvehybrider, amerikansk staffordshire terrier og blandinger der disse rasene inngår.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Jeg forstår det slik at presidenten var oppmerksom på disse to forslagene. Jeg vil bare spørre presidenten om hvordan dette forholder seg til forretningsordenens bestemmelse om at forslag som er endelig avgjort i én sesjon, ikke kan bringes opp igjen i samme sesjon.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Ja, skråsikker – vi skal aldri være skråsikre. Vi har sagt at vi vil evaluere denne strukturkvoteordningen etter tre år. Det synes vi det er viktig at kommer fram. Men det ikke å gjøre noe, det vil heller si at da vil handlingslammelsen komme over oss. Jeg tror det er viktig i denne situasjonen at vi gjør noe, og at vi gjør det nå. Det er ikke noe vi har bråhast med, for vi har jo holdt på med dette i 20 år og utredet og utredet. Og en må da en gang komme til et punkt der en setter foten ned og sier at nå er nok nok! Jeg tror vi kunne utredet oss i hjel i 20 år framover også.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
For oss i Kristelig Folkeparti var det viktig med de begrensningene som ligger til grunn for det vi sier. Blant annet var en av de viktigste tingene vi tok med oss, kvotetak på tre. Vi tror det vil være lurt i forhold til å dempe den omsetteligheten som det er fare for at det kan bli dersom vi slipper alt løs, slik Fremskrittspartiet ønsker. Derfor ønsker vi på det punktet å stramme inn det som Regjeringen la fram i St. meld. nr. 20 – og det er ingen annen grunn enn det!
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Vi har en praksis med enhetskvoteordning i forbindelse med havfiskeflåten. Vi har jo sett det som har skjedd der. Det er det og de vurderingene som er gjort i forhold til havfiskeflåten, som også ligger til grunn for at vi ønsker dette i kystfiskeflåten. Det er grenser for hvor lang tid man skal holde på med å evaluere en ordning. Man vil legge fram en evaluering av denne strukturkvoteordningen, og effektene av den, etter tre driftsår. Da håper vi at vi har fått svar på det som Åsa Elvik etterlyste.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Når det gjelder tildeling av kvoter til såkalt evig tid, vil jeg minne representanten Enoksen om at kvoter tildeles årlig. Om en båt har fått konsesjon på tre kvoter, må man årlig motta den tillatelsen. Det er det første. For det andre: Hvorfor skal man evaluere etter tre år? Har vi ikke tro på denne ordningen? Jo, vi har tro på ordningen, men vi tror også at ingen ordning er så god at det ikke kan oppstå skjevheter. Hvis vi ser at det utvikler seg, må det justeringer til. Det ønsker vi å opprettholde. Dersom vi får skjevheter i utviklingen, ønsker vi å gjøre noe med dem. Til slutt har jeg lyst til å gi honnør til Ludvigsen – det skulle jeg gjort tidligere – for at han har gjort denne meldingen mulig. Det skal mot til å sette foten ned og si: Nå handler vi, nå gjør vi det vi har tro på.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Det blir hele tiden spurt etter videre utredninger, et bedre grunnlag for det vi gjør. Det forundrer meg litt at man ikke nå er i stand til å se at vi må handle, ikke bare tenke, vurdere og komme med enda flere stortingsmeldinger. Arbeiderpartiets tidligere statsråd, Otto Gregussen, hadde nok tenkt en god del av disse tankene selv da han gikk av høsten 2001. Vi kan se av hans siste tale til Fiskarlagets landsmøte at en strukturendring, som vi foreslår i dag, nok er tanker som også Arbeiderpartiet har tenkt tidligere.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Jeg vil bare minne Bendiks Arnesen om at ut fra lovforslaget som ble behandlet i juni 2001, tror jeg det var, har departementet allerede en lovhjemmel som gjør at en kan innføre en del strukturtiltak i kystfiskeflåten. Vi bad om en stortingsmelding, og vi fikk en stortingsmelding, og de analysene som ble gjort i den forbindelse, finner vi der. Så spør jeg da: Vil det noen gang komme til et tidspunkt da vi ikke trenger å vente på noe før vi kan gå fra ord til handling? Tror Arbeiderpartiet vi noen gang vil komme til et tidspunkt da alt på alle områder og nivåer er vurdert og konsekvensutredet, eller handler dette om at Arbeiderpartiet ikke er ferdig med å gjennomarbeide fiskeripolitikken i eget parti? Eller er det en del av markeringspolitikken som vi har sett mye i den senere tid?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Vi kan gjerne takke og love, som representanten Elvik sa, for at det kommer kvotetak, siden dette forslaget kom akkurat fra Kristelig Folkeparti. Vi er veldig glad for at vi har fått flertall for det. Når jeg nå lytter til representanten Elvik, hører jeg gjentatt den argumentasjonen som jeg har hørt flere ganger fra Kystfiskarlaget. Hvorfor lytter ikke SV mer til den største fiskeriorganisasjonen, Norges Fiskarlag, der 80 pst. av medlemmene er kystfiskere, et fiskarlag som støtter Regjeringens forslag, som støtter meldingen fullt ut, og som har fått gjennomslag for mange av sine synspunkter og ikke bare viser til noen negative utspill fra enkelte tillitsvalgte?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2003-06-16:
Tidligere fiskeriminister Peter Angelsen sa til Fiskaren så sent som 4. juni 2003: «Etter min mening er det ingen bedre løsninger for fartøy over 15 meters lengde enn de som Fiskeridepartementet har redegjort for i Strukturmeldingen.»Videre:«Spørsmålet er kort og godt hvordan skal kystfiskerne, som en del av vår konkurranseutsatte fiskenæring, henge med i den økonomiske og sosiale utviklingen i vårt samfunn.»Og endelig:«En utsettelse kan beskrives med ordtaket; «Mens gresset gror, dør kua».»Hva er galt med synspunktene til tidligere statsråd Peter Angelsen?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Jeg hører hva representanten Andersen Eide sier, og at hun er veldig skråsikker på resultatet av det som skal skje her i dag. Arbeiderpartiet fremmer i innstillingen, sammen med SV og Senterpartiet, et forslag om at de samfunnsmessige konsekvensene ved å gjennomføre strukturtiltak i kystflåten må utredes før man iverksetter denne store reformen. Dette har Kristelig Folkeparti avvist, som representanten Andersen Eide selv var inne på – til tross for tidligere utsagn. Fra mange hold er det kommet krav om en slik utredning. Blant annet i Kristelig Folkepartis største kommune i Norge, Skjervøy kommune i Troms, er det fattet vedtak om et slikt krav, og det er vektige argumenter som er lagt i bunn. De er virkelig bekymret – de med mange andre – for hva som kan komme til å skje. Jeg hørte hva representanten Andersen Eide sa, men jeg ønsker å vite: Hva er det som gjør at man nå har et slikt hastverk at man ikke kan være med på en slik debatt?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Nå snakker representanten Solholm som om vi skulle ha konkludert. I vårt forslag ber vi kun om en utredning. Det er kommet veldig sterke argumenter knyttet til regionalisering, og vi må bare erkjenne at argumentet om at nærhet gir rett, også burde telle – men vi har ikke konkludert. Vi er villige til å utrede dette, men jeg konstaterer at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke er det, til tross for at det er kommet veldig sterke argument fra dem som sitter med ressursen rett utenfor stuevinduet og ikke har mulighet til å utnytte den, slik at de kan opprettholde sine lokalsamfunn.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Jeg har ramset opp både fylkeskommuner, sameting, kommuner, miljøorganisasjoner og fiskeriorganisasjoner i mitt innlegg. Det er instanser som har et betydelig ansvar for denne næringen og for andre næringer. Fylkeskommunene som regionale utviklingsaktører burde særlig være meningsberettiget, og de har også fått anledning til å uttale seg i meldingen. Igjen må jeg si at vi ikke har sagt at vi er helt imot strukturering. Men vi har sagt at vi må få se på de samfunnsmessige konsekvensene. Det kan ikke være slik at vi skal gå så fort fram at vi ikke får sett på om dette legger kystsamfunn øde – om det er slik at der den minste flåten utgjør bærebjelken i samfunnet, vil man altså legge distriktet øde.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Ja det er nok riktig at ting modnes. Og når man ser en negativ utvikling ute i kystsamfunnene, må man ha tid til å sette seg ned og vurdere om det man har gjort, er riktig. Jeg synes ikke det kan stå klarere i innstillingen enn det som står der. Vi har sagt at tiltak ikke kan iverksettes før de ting som vi har skissert, er vurdert og konsekvensutredet. Stort klarere kan det ikke stå.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Ja det er korrekt som representanten sier, at vi har vært med på å få på plass en lov om dette. Men det vi kan si å ha sett i ettertid, er at den meldingen vi bad om, ikke inneholdt de avklaringene og de analysene som vi mente måtte være på plass for å kunne ta et standpunkt i denne saken. Jeg tror at saken godt kan bli utredet på et tidspunkt hvis alle gode krefter settes inn. Men da må man trekke med alle de lokalsamfunn som nå sitter og skjelver over hva som er i ferd med å skje. Hvis man skal analysere disse fiskerikystsamfunnenes forhold i framtiden, må man ha dem med på råd. I dag er det utrolig mange. Jeg vil vise til en artikkel i Dagbladet i går, som beskriver at bekymringen i deler av kystsamfunnene våre er veldig stor.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Ja, jeg erkjenner at vi har overkapasitet – overkapasitet i forhold til den ressursen vi kan ta ut. Men jeg er ikke så sikker på at det vi nå gjør, å ta ut den flåten som er den som beskatter minst pr. arbeidsplass, er det som kan redusere overkapasiteten. Jeg er ikke sikker på at den medisinen vil virke, derfor er jeg veldig opptatt av hva som skal skje i neste runde. Så trekker representanten Kristiansen fram oljeressursene. Jeg synes ikke at dette er sammenlignbart. Fisken er en fornybar ressurs, en ressurs vi må ta vare på og beskatte ut fra helt spesielle prinsipper. Så det er ikke sammenlignbart i det hele tatt. Jeg synes det er rart at man trekker inn oljen i debatten om fiskeri på dette nivået.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Det framstilles som om det skulle være uenighet her i Stortinget om det å beholde en bærekraftig fiskeriressurs. Der er det altså ingen uenighet – det tror ikke jeg. Jeg tror alle ønsker å ta vare på fiskeressursene. Så sier representanten Kristiansen at det foreligger en mengde konsekvensutredninger. Da spør jeg: Hva slags konsekvensutredninger er det man her tenker på når det gjelder denne formen for struktureringstiltak? Det andre jeg har lyst til å vise til, er at i Dagbladet på søndag er det altså en fiskerijurist som sier at Stortinget er i ferd med å begå noe ulovlig når det innfører denne formen for omsettelige kvoter. Er ikke dette verdt å se på? Er det bare tøv fra denne juristen?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Jeg registrerer at det også i Fremskrittspartiet er delte meninger om denne saken. Et framtredende medlem av Fremskrittspartiet fra Bulandet – altså ikke med nordnorsk dialekt – sier følgende: «Vi må helst stoppe strukturmeldingen før den blir vedtatt. Den dreper kysten, enkelt og greit.» Til det svarer representanten Solholm at man kanskje bør endre partiets handlingsprogram på dette området om to år. Vil representanten Solholm støtte de aktive fiskerne på Bulandet i en slik endring?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2003-06-16:
Jeg hører hva statsråden sier, og viser til at vi i næringskomiteen er enige om at fiskeriressursene er en nasjonal fellesressurs. Men vi registrerer også at stadig flere langs kysten mener at nå blir denne fellesressursen omgjort til privat eiendom for de få. Noen sier det så sterkt at kystbefolkningen på denne måten ranes, og at lokalsamfunn vil legges øde. Mine spørsmål blir da: Er denne bekymringen fra små og større kystsamfunn uberettiget? Er reaksjonene for sterke, eller viser Regjeringens analyser at frykten er berettiget, men at endringen ut fra rent økonomiske og markedsmessige grunner likevel må gjennomføres? Mener statsråden at vi bare må se i øynene at mange kystsamfunn ikke har livets rett i framtiden, og at folk i slike områder bare skal begynne å forberede seg på en fraflytting?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
St. meld. nr. 20 vart lagd fram av Regjeringa, der saksordføraren sitt parti er medlem. Det som undrar meg litt, er at saksordføraren et alt, om ein kan bruke eit slikt uttrykk – eg veit ikkje om det er parlamentarisk, men det får så vere. På eitt punkt bryt saksordføraren med Regjeringa, og det gjeld kvotetak. Eg undrar meg litt over kvifor Kristeleg Folkeparti, sannsynlegvis, har pressa igjennom i Stortinget ei innstilling om at ein vil ha kvotetak, og at det skal avgrensast til tre. For å seie det slik, eg er for så vidt glad for at det vart tre og ikkje to, slik det låg an til å bli ei stund. Dette forundrar meg litt, og det kunne vore interessant å få vete grunngivinga, kvifor saksordføraren går i rette med statsråden.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Det er litt underleg at Arbeidarpartiet, Det norske Arbeidarparti, som har snakka om nasjonale ressursar og nasjonale verdiar, no plutseleg skal regionalisere heilt ned på kommunenivå når det gjeld fiskeressursane. Nesten kvar enkelt kommune, iallfall kvart fylke, skal sitje med sin eigen verdi, sine eigne kvotar. Er ikkje fisken ein nasjonal rett og ein nasjonal ressurs? Eg lurar på korleis Arbeidarpartiet, og ikkje minst folk med ein nordleg dialekt, ville ha reagert dersom vi på same måten skulle regionalisere oljeressursane våre og sagt at avgjerdene og råderetten når det galdt desse verdiane, skulle regionaliserast slik at det vart Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal og Sogn og Fjordane som skulle bestemme over dei? Eg skjønar ikkje kvar Arbeidarpartiet vil, og det hadde vore interessant å få ei nærare utgreiing av det.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Eg må først få takke representanten for rosen. Det er greitt å ta med seg inn i sommarferien. Det som undrar meg lite grann, er at ein er så avgrensa på Finnmarksmodellen – ein ser ikkje skogen for berre tre, som vi seier på våre kantar av landet. Ein opplever at fleire reiarlag har båtar både over og under 21 meter, men på grunn av at ein er så firkanta, blir det ikkje mogleg for eit reiarlag å slå saman ein 18-metersbåt og ein 22-metersbåt for å strukturere. Då har ein oppnådd lite, synest eg. Eg håpar at Høgre seinare ein gong kan vere med på å vere litt meir fleksibel i praktiseringa av denne 21-metersgrensa.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Nei, er svaret på det siste spørsmålet. Vi er overtydde om at vår politikk vil redde busetjinga langs kysten, for fiskebåtane og fiskebruka må liggje langs kysten. Fiskeressursane er langs kysten eller langt til havs, så den saka er grei. Det vi ønskjer, er ei næring som er lønsam, og som kan drive Noreg og norsk fiskerinæring framover. Det kan vi gjere ved at vi løyser litt på snippen. Det merkelege er jo at Arbeidarpartiet ikkje har blitt einig seg imellom. Det kan dei ikkje ha blitt, og så skal ein utgreie og utgreie. Dei gongene då vi tok eit par sjansar på å gjere noko, og så kjørte i gang – det var jo Arbeidarpartiet ekspert på i sin tidlege ungdom, men dei har tydelegvis gløymt det no. No skal dei utgreie, men det er truleg av intern hygiene, fordi ein ikkje har blitt einig om eigen fiskeripolitikk.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Det er farleg å spå, om framtida spesielt. Eg har inga bekymring for at ikkje vår fiskeripolitikk vil føre til eit betre samfunn totalt sett i Noreg enn den fiskeripolitikken SV legg opp til, som skal fjerne havfiskeflåten, som berre skal sitje igjen med kystfiskeflåte, og som heller ikkje høyrer på at det går an å gjere det på andre måtar. Det er klart at å få ei ordning med omsetjelege kvotar kan gjerast på mange måtar. Ein kan bruke Finnmarksmodellen som utgangspunkt, der omsetjelegheita foregår innanfor dei einskilde lengdegruppene. No har ein avgrensa det, fordi ein ikkje får dei store, sterke som i dag har bygd seg opp. Det er merkeleg at ikkje SV har sett den lønsemda og den flåten som ein no har fått innan ringnot, som verkeleg er lønsam. Eg må berre vise til formannen i Sunnmøre og Romsdal Fiskarlag, Knut-Arne Høyvik, som er autolinefiskar og arbeidarpartimann, og som rosar dette og meiner at det ikkje har vore ein fiasko med einingskvoteordningar i banklineflåten.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Eg trur at ei ordning med at vi får ein ressurs ut på den opne marknaden, der vi kan regulere dette opp mot å ha forskjellige grupper ordningar der ein lagar omsetjelege kvotesystem innanfor dei forskjellige gruppeordningane, på ein god måte vil hindre at det skjer. Det er klart at ein skal då vere med som fiskar og ikkje sitje som ein papirflyttar eller vere noko anna når ein skal vere med i eit omsetjeleg kvotesystem. Ein kan òg bruke ressursavgiftssystemet innanfor dette systemet. Eg synest det er litt merkeleg at Senterpartiet, som har ivra for det mest reguleringskåte samfunnet ein kan tenkje seg i dette landet, ikkje vil vere med no når dei har sett at politikken har feila, at vi har fått ein fiskeripolitikk som ikkje er tilpassa ressursen, og at det er altfor stor overkapasitet. Eg vil berre seie til representanten frå Senterpartiet at deira tidlegare statsråd jo støttar denne meldinga.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Dersom Steinar Bastesen hadde vore i salen og høyrt på innlegget mitt, hadde han kanskje høyrt kva eg sa når det gjaldt dette med rekruttering. Vi støttar jo det forslaget frå Senterpartiet om rekrutteringskvoteordning. Heile komiteen bed Regjeringa vurdere korleis vi skal kunne klare å lage ei rekrutteringskvoteordning, slik at vi kan få ungdommen vår til å gå inn i fiskeria. Det andre eg sa når det gjeld dette med rekruttering, er at vi må gjere båtane så lønsame at arbeidsvilkåra og miljøvilkåra om bord i båtane blir slik at det blir interessant for ein fiskar å vere fiskar. Det er ikkje dermed sagt at alle fiskarar vil starte med eigen båt. Men ein vil kanskje starte som mannskap om bord i ein båt, og då må det vere arbeidsvilkår om bord i den båten som gjer at ein føler at ein har eit yrke som er trygt og godt, og at ein har ein god arbeidsplass, samtidig som ein også kan ha eit familieliv ved sidan av det å vere sjømann og fiskar.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Å kalle vedkomande for ein framtredande medlem i Framstegspartiet synest eg er å overdrive litt. Så vidt eg veit, har han vore medlem i eitt år. Før det var vedkomande medlem i Senterpartiet i 14 år og i Kystpartiet i eitt år. Det som eg kan svare på når det gjeld akkurat 2005, er at til liks med Arbeidarpartiet, Senterpartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti, Venstre og Kystpartiet vil eg tru at også vi skal revidere partiprogrammet vårt fram mot stortingsvalet i 2005. Då har eg invitert både mannen frå Bulandet og andre, fiskarar spesielt, som driv i næringa, til å vere med i den prosessen som vi startar, til liks med alle andre parti no, når vi skal revidere partiprogrammet vårt. Så får vi sjå om det er fleirtal for at det skal skje. Den prosessen er i gang i partiet, og den skal også eg vere med på.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Det kunne vere greitt å få ei grunngjeving for kvifor SV ikkje vil vere med på at dei enkelte skal få lov til å ha driftsordningar, slik at to båtar i ein kommune som kanskje har problem, kan slå saman sine slantar og drifte det på anten éin båt eller på to båtar e.l. Eg synest det er heilt utruleg at SV ikkje vil vere med på å styrkje den spisskompetansen ein her kan få. Så er Åsa Elvik oppteken av gode analysar, og ho trur at ho har funne gode analysar, når ho seier at einingskvoteordninga i banklineflåten er mislykka. Men alt tyder på at ho ikkje er mislykka. Dei som kjenner næringa godt, hevdar at det er ingen ting som tyder på dårlege tider, at dei som no har kjøpt seg kvotar, er dårlegare stilte enn dei som ikkje har kjøpt, snarare tvert om. Det er jo prisane på kvitfisken som har gjort at lønsemda i den flåtestrukturen er så dårleg som ho er. Det er ein annan ting som også Åsa Elvik bør ta med seg. Det er at dei siste fem–seks åra har det vore enorme investeringar i nye båtar som ikkje har noko med einingskvoteordninga å gjere, og som også har gjort at gjelda stig.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Representanten Enoksen sa at det er kjøparane som vinn og seljarane som tapar. Vi har eit eksempel med ringnotfartøya. Dei har hatt einskapskvoteordning med kjøp og sal no, og der har det vist seg at lønsemda har gått opp. Både dei som har kjøpt, og dei som selde, har vunne. Dei som korkje selde eller kjøpte, har også vunne, fordi ein har fått redusert talet på båtar frå 400 til under 100 og fått opp lønsemda. Er det ei grein innafor fiskerinæringa som ikkje har problem med rekrutteringa, så er det ringnotfartøya. Der går det så det susar. Innafor autolineflåten hevdar dei sjølve at det ikkje er einskapskvoteordninga som er årsaka til at det er dårlegare økonomi no, og at lønsemda er dårlegare og gjeldstyngda større, det er fordi prisen på fisken akkurat no er veldig låg, spesielt på kvit fisk. Det er det som er årsaka til at vi har dei problema i autolineflåten, og ikkje einskapskvoteordninga.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2003-06-16:
Eg er samd med statsråden i at meldinga er eit steg i rett lei i norsk fiskeripolitikk for å sikre lønsemd, rekruttering og ikkje minst busetnad. I så måte må det vel vere eit lite nederlag for statsråden å oppleve at regjeringspartia i komiteen går inn for eit kvotetak, noko statsråden ikkje gjorde i si melding. Eg konstaterer det. Eg vil likevel gjerne høyre om det er ei lita von for desse reiarlaga som har båtar både over og under 21 meter. Dersom det skulle kome ein søknad om dispensasjon på statsrådens bord utpå haustparten om å få slå saman, innan eitt og same reiarlag, kvoten til ein båt på 18,5 meter og ein på 25 meter, for å samle kvotane på den eine båten, er det mogleg at ein kan få dispensasjon frå det stivbeinte regelverket som ligg i meldinga?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Saksordføraren heldt eit godt og offensivt innlegg for Regjeringas politikk. For to år sidan stod stortingsrepresentant Jon Lilletun på denne same talarstolen og fremma forslag om å evaluere gjeldande einingskvoteordning før ein eventuelt skulle utvide ordninga. Og Kristeleg Folkeparti stemte mot lovheimelen då denne evalueringa ikkje vart gjennomført. I den innstillinga vi har på bordet i dag, erkjenner fleirtalet behovet for å evaluere ordninga etter ei stund. Då er mitt enkle spørsmål til saksordføraren: Korfor evaluerer ein ikkje dei ordningane som ein allereie kjenner konsekvensane av, men som vi ikkje har fått dokumentert konsekvensane av, før ein set i verk nye tiltak?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Eg synest at Arbeidarpartiet har teke ein del veldig gode standpunkt i den innstillinga som vi har til behandling i dag. Blant anna ber ein om ei konsekvensutgreiing før ein set i verk tiltaka. Ein ber om utgreiing av regional kvoteforvaltning – ikkje kvoteeigarskap, slik som eg forstår forslaget, men regional kvoteforvaltning. For to år sidan, då denne lovheimelen blei gitt, var det etter forslag frå Arbeidarpartiet i regjering. Då stemte ein mot forslaget om å evaluere gjeldande ordningar før ein gav heimel for nye. Eg forstår for så vidt at ein forandrar litt synspunkt på det, etter som tida går og verda modnast, men eg synest det er litt uklart, slik som innstillinga ligg føre no, korleis Arbeidarpartiet subsidiært stiller seg til Regjeringa sine forslag. Støttar ein strukturkvotane slik som dei ligg føre, når Arbeidarpartiet ikkje får tilslutning til forslag om regional forvaltning av dei?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Eg synest det var i overkant mange symbol og i underkant med arealpolitikk i innlegget frå Kristiansen. Eg får sannsynlegvis anta at Kristiansen plasserer meg i kategorien med mørke menn sjølv om eg har ein litt meir feminin utsjånad. Kristiansen snakka overraskande lite om ordninga som Regjeringa foreslår. Han snakka overraskande lite overbevist om at ordningane kjem til å tene det målet som dei faktisk skal tene. Kristiansen har vore ein god alliert i jobben med å fokusere på at ei berekraftig forvalting av ressursane må vere det overordna målet. Men eg må seie at etter i dag lurer eg på kva som eigentleg er Kristiansen sin strategi for å oppnå dette målet, for å byggje opp ressursane. Kva er den beste strategien for å byggje opp ressursane? Å redusere talet på båtar har vore norsk offisiell fiskeripolitikk i 80 år. Det har ikkje tent formålet. Ergo må problemet liggje ein annan stad, og løysinga må vere ei anna. Kva er Kristiansen sine løysingar på dette?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Eg registrerte at representanten Solholm putta Kystfiskarlaget og SV i same boks, som motstandarar av forslaga i innstillinga, men då synest eg Solholm hoppa elegant over at også sentrale tillitsvalde i Norges Fiskarlag, som sjølve er autolinereiarar, åtvarar mot å innføre dei same ordningane i kystflåten. Er dette ein suksess? Det veit vi ikkje, for vi får ikkje noka evaluering på bordet. Så vil eg også leggje til til representanten Solholm at ein alternativ strategi for betre lønsemd faktisk er å kutte kostnadane, men det er sjølvsagt ein strategi som Framstegspartiet ikkje er særleg interessert i. Eg lurer på korleis Fiskeri-Noreg, med Framstegspartiet sin fiskeripolitikk og med dei forslaga som ligg i innstillinga, blir sjåande ut. Korleis skal Framstegspartiet hindre at dei store et opp dei små, slik Solholm uttrykte bekymring for i innlegget sitt? Er han f.eks. interessert i å styrkje deltakarlova? Det ville då vere eit glitrande tiltak for å hindre nettopp det.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Vi går mot driftsordninga av den same grunnen som vi går mot strukturkvoteordninga. Hadde det vore snakk om at ein berre skulle bytte kvotar eller låne ut kvotar, kunne vi kanskje ha vurdert det, mot at ein hadde sett ein del avgrensingar. Men her er det snakk om at ein skal få lov til å leie ut kvotar. Ergo er det vedkomande som leier ut kvotar, som eig kvotar, og som har lov til å ta betalt for at ein annan får lov til å gjere seg nytte av dei. Dette er eit langt steg i retning av privatisering, og som Bjørn Hershoug vil eg seie at eg kallar det ikkje utveksling når eg går på Polet og kjøper meg raudvin, eg kallar det kjøp og sal. Eg synest representanten Solholm skal vere forsiktig med å karakterisere einingskvoteordninga i havfiskeflåten og den konvensjonelle flåten over 28 meter som ein suksess. Her er det veldig sprikande tal, og eg held meg til tal som seier at gjeldssituasjonen er dramatisk forverra, eigenkapitalsituasjonen er dramatisk forverra, og eg hadde gjerne sett at departementet kom tilbake med ei utgreiing om dette. Men eg held meg til at departementet ikkje har den typen kunnskap.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Vi ventar ikkje og ser. Vi fremmar ei heil rekkje eigne forslag, som eg gjorde greie for i innlegget mitt. Vi ventar ikkje og ser. Men eg meiner at også representanten Kristiansen burde vere i stand til å sjå forskjell på fangstkapasitet, i den forstand at ein set seg ned og tel båtar og måler lastevolum, og fangstbehov. Det er to heilt forskjellige ting. Derfor meiner eg at vi er nøydde til å finne ei løysing på dette problemet. Vi løyser det ikkje med å vrake den mest lønnsame flåten. Vi løyser det ikkje med å innføre ordningar som aukar kapitalbehovet for resten av flåten. Elles vil eg berre seie, slik vi har skrive i ein merknad i innstillinga, at ein løyser ikkje reguleringsmessige problem, slik som overregulering og kappfiske, gjennom strukturering. Det synest eg blir å ta vel dramatiske verkemiddel i bruk for å løyse problem som ein kan løyse på veldig mykje enklare måtar.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
No må eg ærleg talt innrømme at eg vart litt overraska. SV er eit politisk parti, og vi høyrer på dei som er interesserte i å snakke med oss. Vi har hatt fleire møte med Noregs Fiskarlag og høyrt på deira synspunkt og teke delar av dei til etterretning. Blant anna føreslår vi at gruppe II skal vere unnateken strukturavgift, i tråd med Fiskarlaget sitt krav. Men eg registrerer at det er veldig stor ueinigheit i Norges Fiskarlag. Blant anna vart det fatta eit vedtak på årsmøtet i Nordland Fylkes Fiskarlag som går veldig langt i å seie at dei ordningane som då var ute på høyring, gjekk i heilt feil retning i forhold til dei utfordringane som norsk fiskerinæring står overfor, og dei hadde forslag til tiltak som var mykje meir i tråd med det som vi står for, enn det som Regjeringa har fremma. Vi held oss til Norges Fiskarlag på ein veldig ordentleg og grei måte. Vi snakkar alltid med dei når dei vil snakke med oss, men å seie at det som er Norges Fiskarlag sin politikk, skal vere vår politikk, kjem vi aldri til å gjere. Og eg synest kanskje det er litt spesielt at andre parti i Stortinget gjer det slik.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Det var hyggeleg at Kystpartiet langt på veg var einig med oss i denne saka. Det skal vi ta med oss. Vi har aldri sagt at Barentshavet er tomt for torsk. Vi har lagt utsegner frå forskarar til grunn, som har sagt at torskestammen har vore hausta utanfor sikre biologiske grenser. ICES, Det internasjonale råd for havforskning, la fram si anbefaling i førre veke, der dei seier at den norske, arktiske torsken framleis er hausta utover sikre biologiske grenser. Dei seier at for å hauste bestanden innanfor sikre grenser anbefaler dei ein betydeleg reduksjon i beskatningsgraden til under føre var-grensa. Ein anbefaler ein noko høgare kvote enn det vi har hatt i år. Ein anbefaler m.a. full stopp i haustinga av kysttorsk. Eg er veldig glad for at gytebestanden ser ut til å vere høgare enn ein hadde rekna med på førehand, men eg synest likevel at det er grunn til å ha is i magen og forvalte torskestammen utifrå omsynet til langsiktig, men maksimalt utbytte.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-16:
Eg synest det er skuffande at statsråden følgjer opp retorikken frå representanten Kristiansen. Eg hadde vel eigentleg venta meg betre frå statsråden, om eg ikkje venta meg betre frå Kristiansen. Eg trur vi alle er einige om å leggje vekt på kva næringsaktørane seier, men eg synest det er oppsiktsvekkjande at Regjeringa sin politikk pr. definisjon skal falle saman med landsmøtevedtak i Norges Fiskarlag, og at ein av makelegheitsomsyn ikkje vil ta innover seg at det er betydeleg usemje også i Norges Fiskarlag. Det synest eg er veldig spesielt. Dåverande fiskeriminister Peter Angelsen sa i ein debatt i Odelstinget i 1999, i ein kommentar til Framstegspartiet sitt forslag om å utrede ressursavgift: «Grunnrenteavgiften passer best i en virkelighet der privatisering av fellesressursene er gjennomført, og hvor det derfor er nødvendig å trekke inn i felleskassen en andel av grunnrenten til fordeling.» Er bakgrunnen for at statsråden no sender ut på høring forslag om å greie ut ressursrente, at ressursen i praksis er privatisert, og at ein har behov for å trekkje inn ein del av det til felleskassa?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Hvis det går slik som iallfall fiskeriministeren håper, vil en stor del av strukturendringene være foretatt i løpet av tre år. Kristelig Folkeparti har nå akseptert et system der de som kjøper kvoterettigheter, får kjøpt for all framtid. Det er greit nok å evaluere denne ordningen etter tre år og se om den har fungert slik man hadde tenkt, eller ikke. Jeg kunne tenke meg å spørre representanten Andersen Eide: Hva slags tiltak har man til hensikt å iverksette om tre år, når de som kjøper kvote, sitter med den for all framtid, og det ikke vil være mulig å gjøre noe annet enn å gå videre med strukturendringene, slik man gjorde på Island, da man der åpnet for fri omsettelighet av kvoter, da de hadde sin første evaluering?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Ivar Kristiansens innlegg var et innlegg som vi har hørt så pass mange av fra den kanten, at jeg må innrømme at jeg faktisk ikke klarer helt å hisse meg opp over hans beskrivelse av de mørkeste av de mørke menn. Ivar Kristiansens utgangspunkt for innlegget var imidlertid bekymringen for ressurssituasjonen i fiskerinæringen. Det er en bekymring som det er all grunn til å dele. De aller fleste land har fisket ned sine ressurser og sliter nå med overkapasitet, med svak lønnsomhet og med en næring hvor man har fisket ned ressursgrunnlaget. Fra 1990 til 2002 har antallet fartøy i kystfiskeflåten blitt redusert med 24 pst., mens kapasiteten i den samme perioden har økt med 30 pst. Man har fått færre fartøy, større kapasitet, og lønnsomheten har i hele denne perioden blitt dårligere og dårligere. Mitt spørsmål til Ivar Kristiansen er: Hva er det som får Høyre til å tro at de ved å fortsette på den samme veien skal snu denne utviklingen?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Jeg synes det er god grunn til å gjenta spørsmålet som Åsa Elvik stilte, for det spørsmålet ble ikke besvart av representanten Lodve Solholm. I Fremskrittspartiets programformuleringer sier man at man ønsker å auksjonere bort de årlige fiskekvotene til høystbydende. Man ønsker å fjerne det meste av lovreguleringer som foreligger innenfor fiskerisektoren. I innstillingen i dag tar man til orde for å fjerne de reguleringene som Regjeringen har lagt inn med hensyn til fylkesbindinger, med hensyn til omsettelighet mellom de ulike lengdegruppene. Det er ikke mye igjen av reguleringen innenfor fiskerinæringen med Fremskrittspartiets fiskeripolitikk. Når Lodve Solholm startet sitt innlegg med å si at han ønsket ikke at papirflytterne i Holmenkollåsen skal forvalte kvotene, eller at det blir de store som skal kjøpe de små, kunne jeg godt tenke meg å få høre hvordan Lodve Solholm med Fremskrittspartiets auksjonering av kvotene og frislippet innenfor fiskerinæringen skal unngå at så skal skje.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Hvis representanten Kristiansen føler seg usikker på hva som ligger i en regional kvotemodell, hadde det kanskje vært en idé å ha stilt det spørsmålet under behandlingen i komiteen, så kunne det muligens ha vært en sjanse for å diskutere seg fram til enighet om en slik regional forvaltning. Vi ønsker selvsagt ikke at verken regionråd, kommuner eller fylkeskommuner skal starte som fiskere og dermed annullere deltakerkoven. Vi ønsker derimot at det skal være mulig å beholde de kvotene som blir ledige gjennom nedgang i antall fartøy – f.eks. gjennom uttak, gjennom en kondemneringsordning – at de skal forvaltes regionalt og bli innenfor en region. Vi ønsker ikke at vi skal få en utvanning hvor kvoteandeler flyter fritt mellom landsdeler. Vi tror at den modellen som flere har skissert, bl.a. Nordland fylkeskommune, kan være en god modell å bygge videre på. Men hvordan denne skal utformes i praksis, hvordan dette skal fungere i praksis, er faktisk et ganske komplisert spørsmål. Derfor har ikke vi i innstillingen sagt nøyaktig hvordan dette skal gjennomføres, vi ber om en utredning av det. Vi ønsker ikke å privatisere fiskerettighetene, slik som flertallet går inn for. Vi ønsker å få utredet alternative modeller før man setter i gang en strukturendring som medfører at noen fiskere kan kjøpe andres kvoter. Det er å begynne i feil ende.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Jeg synes på mange måter oppdrett er det verste eksempelet i forhold til virkningene av å gjøre rettigheten omsettelig, slik man har gjort. En eksklusiv rettighet, som man har tilbudt noen få, omsatte man i en periode med høye priser. Blårussen spådde gull og grønne skoger for denne næringen, og så ble rettighetene omsatt for mellom 30 og 40 mill. kr. for én konsesjon. De første som fikk problemer da prisfallet kom, var de som hadde kjøpt seg store med lånte midler. Det ser vi også innenfor deler av fiskerinæringen, som jeg sa. Deler av autolineflåten sliter med noe av det samme. De båtene over 28 meter som har fått lov til å delta i strukturordningen, har de samme problemene. Det er selvsagt flere grunner til at ringnotflåten går godt. Men jeg må få lov til å si at en reduksjon fra 400 til 100 fartøy, som vi har sett innenfor ringnotflåten, ville bety en dramatisk endring i forhold til bosettingsmønster og leveringsmønster for kystfiskeflåten. Jeg tror ikke Lodve Solholm fullt ut overskuer konsekvensene.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-06-16:
Jeg må si at jeg hadde blitt særdeles skuffet om denne replikken ikke hadde kommet. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg, har jeg overhodet ikke problemer med å forstå de fiskere som ønsker litt større kvoter på sine båter. Jeg har overhodet ikke problemer med å forstå at en som har investert i et fartøy og som har stor ledig kapasitet, som kanskje fisker 100 dager i året, mener at en gjennom å få fiske 150 dager i året kan forbedre lønnsomheten på denne båten. Det er ganske opplagt. Jeg er selv bedriftseier. Den dagen jeg er kvitt alle konkurrenter og har en monopolsituasjon eller en større andel av markedet, vil selvsagt min bedrift få utnyttet sin kapasitet bedre, og lønnsomheten vil øke. Men som folkevalgte og som stortingsrepresentanter har vi også et helhetsansvar som vi skal ta. For Senterpartiet innebærer det helhetsansvaret at vi ikke ønsker å privatisere allmenningen. Det er et prinsipielt ståsted fra vår side hvor vi i motsetning til Kristelig Folkeparti ikke ønsker omsettelige kvoter. Vi står faktisk fast på det Kristelig Folkeparti alltid har ment: Det er en fellesskapsressurs som skal forvaltes av fellesskapet, og som skal fordeles på de fartøy som finnes der. Så får vi finne andre måter å redusere antall båter på.