Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-01-31:
Norge er et langstrakt, skogkledd land. Om lag 43 pst. av landet vårt er dekt av skog. I dagens innstilling slår vi fast at skog- og trenæringen har vært og er en strategisk viktig næring for Norge som må videreutvikles. Vi løfter skogen som både CO2-venn og næringsgrunnlag, og samtidig som den er dette, er den også hjem for dyr og planter og viktig for oss mennesker til rekreasjon og mosjon. Denne helhetlige tankegangen ligger til grunn for komiteens innstilling om skognæringens framtid i Norge. Skogen er en viktig del av det grønne skiftet som vi er i. OECD, med G7-landene i spissen, viser til bioøkonomien som et bærende element i Europas framtidige økonomi. Her er det uante muligheter for grønn verdiskaping, som Norge med våre store bioressurser, som skogen, må utnytte. Komiteen understreker at Norge må bruke mulighetsrommet som finnes innenfor bioøkonomien, slik at vi kan ta en ledende rolle innenfor bioøkonomien. FNs klimapanel mener det er nødvendig med økt bruk av biomasse for å erstatte fossile produkter og ren energi. Klimapanelet peker på at skogplanting, bærekraftig skogforvaltning og redusert avskoging er blant de mest kostnadseffektive klimatiltakene i skogsektoren. Ikke visste jeg før jeg startet arbeidet med denne meldingen, at Norge er langt framme når det gjelder frøforedling. Vi har frøplantasjer som gir avkom med rundt 50 pst. større volumtilvekst. Dette gir økt avkom, som også er viktig i et klimaperspektiv, da det er med på å øke det årlige CO2-opptaket. SKOG22 sier at vi ved å sette inn tiltak som planting, gjødsling og planteforedling kan bidra til mer råstofftilgang og økt CO2-opptak med 3 millioner tonn per år allerede i 2050. I denne innstillingen tar komiteen det kjente utrykket «se skogen for mer enn bare trær» på alvor. 48 pst. av norske rødlistarter lever i skogen. Vi vet også at det har blitt betydelig mer gammelskog, død ved og flere store trær i norske skoger. Mer død ved har en positiv effekt for truede arter, og vi ser nå – og jeg vil si heldigvis – at listen for truede arter i Norge blir kortere og kortere. Det er bra, og dette arbeidet, som er i gang, må forsterkes. Vi må fortsette å overvåke det biologiske mangfoldet, og vi må gi alle som trenger det, tilgang til relevant informasjon. En samlet komité ber derfor regjeringen om å sørge for at relevant offentlig geografisk miljø- og ressursinformasjon gjøres tilgjengelig. Komiteen ber også regjeringen legge til rette for at skogportalen til NIBIO gir oppdatert informasjon til skogbruket. Ungskogpleie er også et viktig tiltak for å kunne produsere kvalitetsvirke og vil øke lønnsomheten og gjøre skogen mer robust mot klimaendringene. Flertallet i komiteen mener derfor det er viktig at vi øker satsingen i dette arbeidet. Komiteens flertall slår også fast Stortingets 10 pst.-mål for skogvern fra i vår. Frivillig vern skal være bunnplanken, og det skal være 10 pst. av all skog. Komiteen peker på at mye av den eldste skogen ikke er økonomisk drivbar, og at vern derfor kan skje på slike arealer. Det understrekes også at det må stimuleres til frivillig vern av mindre områder som har høy økologisk verdi. Komiteen er videre kjent med at noen skogeiere ikke omfattes av skattefritak for erstatning for vern, siden forslaget ikke er gitt tilbakevirkende kraft. Komiteen mener det er riktig at skattefritaket skal gjelde alle, også de som tidligere har stilt opp med områder til frivillig vern. Komiteen understreker at det har vært Stortingets intensjon fra starten av at slike erstatninger skal være skattefrie. Vi ber derfor regjeringen komme tilbake med et forslag til løsning i revidert nasjonalbudsjett for 2017 på dette området. Jeg har også lyst til å løfte fram høringsuttalelsen fra Kvinner i Skogbruket, der det kommer fram at i prosjekter knyttet til Norges forpliktelse til å bidra til å redusere avskoging utenfor Norge er bare 0,02 pst. av de involverte kvinner. En samlet komité understreker at kvinner bør involveres mer i slikt grasrotarbeid, og at Norge bør stille krav om at kvinner skal involveres i disse prosjektene. Jeg begynte mitt innlegg med å si at 43 pst. av landet vårt er dekket av skog. Tall fra SSB viser at det i 2015 var nær 128 000 skogeiendommer med minst 25 dekar produktivt skogareal, og at det produktive skogarealet til disse eiendommene var på om lag 70 millioner dekar. Vi har en stor overvekt av mindre eiendommer, ni av ti er under 1 000 dekar, og gjennomsnittseiendommen består av 550 dekar produktiv skog. Slik det er i dag, er altså skogbruket oftest en tilleggsnæring for skogeierne. Regjeringspartiene har sammen med Venstre et ønske om å oppheve konsesjonsloven for skogeiere. Komiteens flertall understreker i denne innstillingen betydningen av å opprettholde lokalt eierskap til skogressursene, og vil opprettholde eiendomslovgivningen og prioritere virkemidler som bidrar til dette. Skogen er viktig for klimaet, og den spiller en enda viktigere rolle i norsk økonomi. Over de siste tiårene har vi sett at norsk treindustri legges ned, og i dag er vi først og fremst en treeksportør. Skal Norge bli ledende innenfor bl.a. bioøkonomien, må vi legge til rette for industriutvikling. Vi vet at tømmeret vi eksporterer, kan være grunnlag for 4 000 nye arbeidsplasser her i landet, og vi må legge til rette med gode rammebetingelser, slik at disse arbeidsplassene utløses. Vi må ta i bruk hele treet og utnytte alle delene, da disse hver for seg og sammen kan skape høy verdiskaping. Vi må utvikle nye produkter og legge til rette for innovasjon. I dagens Fredrikstad Blad meldes det at Norges største trebygning er bygget på Øra – en lagerbygning i massivt tre på 10 700 m2. I forrige uke ble det sendt ut en pressemelding om at Nordisk Massivtre AS var blitt etablert – et nytt selskap som tar sikte på å bli en spydspiss for å sikre at massivt tre blir standard innen byggebransjen. Ja – det skjer, og det skal skje mer. Et viktig tiltak som allerede eksisterer for skogeierne, er skogfondsordningen. Skognæringen er i en særstilling, da det tar hele 70–80 år fra et tre plantes, til det hogges. Skogfondsordningen sikrer kapital til langsiktige investeringer i skogen. Denne ordningen må videreføres, understreker dagens innstilling. Et av de aller viktigste områdene for skognæringen er infrastruktur og transport. Når vi vet at transport kan stå for opp mot en tredjedel av den totale kostnaden ved å få råstoff fram til industritomt, er det viktig å satse på dette. Regjeringen og samarbeidspartiene har gjort mye på dette området de siste tre årene, og med denne innstillingen forsterkes dette ytterligere. Utfordringer knyttet til å etablere et tilfredsstillende veinett er forskjellige i ulike deler av Norge. I de tradisjonelle skogstrøkene er hovedutfordringen at det eksisterende skogsbilveinettet ikke tilfredsstiller dagens og framtidens krav til en effektiv tømmertransport. I kyststrøk er hovedutfordringen knyttet til å etablere et skogsbilveinett som gjør det mulig å utnytte de skogressursene som ble bygd opp i det forrige århundret. I innstillingen vektlegger komiteens flertall behovet for at nødvendige investeringer gjøres for å modernisere eksisterende skogsbilveier og etablere et framtidsrettet skogsbilveinett i kyststrøk så raskt som mulig. Andre viktige tiltak som flertallet i komiteen er opptatt av, er en prøveordning med kjøretøy med totalvekt opp til 74 tonn, elektrifisering av viktige jernbanestrekninger og at dypvannskai i Drammen skal komme tidlig i NTP-perioden, sammen med et flaskehalsprogram. Ekspertutvalget for grønn konkurransekraft, som regjeringen har satt ned, og som nå har avgitt sin rapport, peker på at skogbasert næringsvekst må være markedsbasert. For å få til dette trengs det særskilt tilrettelegging og økonomisk særbehandling i en overgangsperiode, og dette gjøres ifølge utvalget mest effektivt ved å stimulere til etterspørsel etter norsk biomasse fra skog. Komiteens flertall ber derfor regjeringen om å utarbeide en strategi for nettopp å stimulere til etterspørsel etter grønne, trebaserte produkter og komme tilbake med denne strategien i løpet av 2017. Komiteens flertall mener også at det risikojusterte avkastningskravet for Fornybar AS som et minimum ikke bør være høyere enn for rent finansielle plasseringer, og at det må slås tydelig fast i mandatet at selskapet skal være et virkemiddel for utvikling av grønne industriarbeidsplasser i Norge og bidra til utvikling av virksomheter som benytter norske naturressurser. En viktig endring som allerede er gjort, er endringen av Investinors mandat for skogsatsingen, slik at de nå kan investere i moderne skogbedrifter. Dette har vært etterlyst. Nå har vi levert gjennom budsjettavtalen i høst. Noe det ikke har vært levert på så langt, er skattekredittordningen for skogeiere som investerer i industriformål. Dette står i regjeringsplattformen, og det er et flertall i komiteen som nå ber regjeringen legge fram forslag til en slik ordning i forbindelse med budsjettet for 2018. Å stimulere til økt bruk av tre i bygg er et annet viktig tiltak komiteen peker på. Det offentlige er en stor og viktig utbygger, og komiteen ber regjeringen vektlegge bruk av tre i utarbeidelsen av forskrift til den nye loven om offentlige anskaffelser. Og et flertall ber om at regjeringen sørger for at tre blir brukt i bygg i større grad ved offentlige innkjøp. Komiteen er også opptatt av rekruttering og satsing på yrkesfaglig utdanning innenfor skogbruket. Rekruttering legger grunnlaget for videre utvikling av denne næringen, og det må derfor arbeides strategisk med dette. På tampen vil jeg vektlegge at det er viktig at vi har god sikkerhet og beredskap rundt skogen vår. Det er grunn til å tro at det er for få konkrete beredskapsplaner i skogbruket. Dette er alvorlig, og Stortinget ber derfor regjeringen om å arbeide for at flere beredskapsplaner lages. Helt avslutningsvis i mitt innlegg vil jeg si noen ord om Kristelig Folkepartis engasjement for skogen. Kristelig Folkeparti har jobbet mye med skogpolitikk i denne perioden. Vi har prioritert infrastruktur og transport i våre alternative budsjetter og også fått gjennomslag for dette i forhandlingene med regjeringen. Vi har kjempet for en bioøkonomistrategi, og vi har løftet opp skognæringen som en strategisk viktig næringen for landet vårt. Dette arbeidet er jeg glad for at vi nå ser resultater av gjennom den komitéinnstillingen som nå foreligger, der innstillingen nettopp bygger på disse grunnprinsippene som er utarbeidet på bakgrunn av saksordførerens merknader, men også på at det skal være en bærekraftig forvaltning av skogen vår. Jeg anbefaler med dette komiteens innstilling.