Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
La meg aller først begynne med å takke komiteen for godt samarbeid ved behandlingen av revidert nasjonalbudsjett for 2021, og for det siste halvannet året, hvor Norge har stått i det mest alvorlige økonomiske tilbakeslaget i etterkrigstiden. La meg særlig takke de andre regjeringspartiene og Fremskrittspartiet for at vi har kommet til enighet om hovedlinjene i revidert nasjonalbudsjett etter gode og konstruktive samtaler. Pandemien og de nødvendige smittevernstiltakene i Norge traff oss hardt. Dette fikk store konsekvenser for norsk økonomi og norske arbeidsplasser, og det rammet bredt, på tvers av næringer og geografi. Derfor var det avgjørende at regjeringen var raskt på banen, og at man gjennom godt samarbeid her i Stortinget fikk på plass en rekke viktige ordninger, slik at vi kunne unngå unødige konkurser, redde folks arbeidsplasser og sikre folk og familier en inntekt. Når vi nå kan se at Norge er blant de land i verden som har klart seg godt sammenlignet med en del andre, både helsemessig og økonomisk, så er det en god løypemelding. I budsjettet fortsetter vi med å ta hverdagen tilbake. Vi peker ut en tydelig retning for landet ut av krisen. For det første skal folk i jobb, vi skal få ledigheten ned og inkludere flere i arbeidslivet. Vi må unngå at de som blir ledige under koronakrisen, blir stående varig utenfor. Vi skal bidra til ny vekst, omstilling og nyskaping og legge til rette for at det skapes flere arbeidsplasser i hele landet. Vi skal ta ekstra godt vare på dem som har hatt det vanskeligst gjennom krisen, vi skal yte en ekstra innsats for ensomme eldre, ivareta volds- og overgrepsutsatte barn, støtte barn og unge med psykiske helseutfordringer, fremme integrering og tette kunnskapshull i utdanningen. Vi skal sørge for at flere fullfører videregående skole, og at flere får den kompetansen som morgendagens arbeids- og næringsliv trenger. Det gjelder også dem som har blitt permittert eller er arbeidsledige som følge av pandemien. Til slutt: Vi skal også legge til rette for at næringslivet kan skape grønne jobber og en mer bærekraftig framtid på veien ut av krisen. Siden Høyre kom i regjering, har skatter og avgifter blitt kuttet betraktelig. Vi har kuttet i skattene for at vanlige familier skal få mer å rutte med, og for at bedrifter skal kunne vokse og investere. Samtidig har vi lagt om avgiftssystemet, slik at det blir mer lønnsomt å kutte utslipp. Jeg mener at det er et mål i seg selv at familier og enkeltmennesker skal få sitte igjen med mer av sin egen inntekt. En vanlig familie vil i 2021 betale om lag 14 000 kr mindre i skatt enn det de ville gjort dersom reglene for 2013 ble videreført. Samtidig som vi har kuttet skatter og avgifter, har det blitt mer velferd, flere varme hender i helse- og omsorgssektoren, flere politifolk i gatene. Vi har bygget mer vei, tatt igjen etterslepet på infrastrukturbygging. Vi skaper mer og skatter mindre. Vi har fått et skattesystem som gjør det mer lønnsomt å skape arbeidsplasser. Skatten på arbeidende kapital tapper norske bedrifter for kapital, slik at de har mindre igjen til å investere i arbeidsplasser. Den gjør det derfor mindre lønnsomt å spare og investere for norske eiere og bidrar til å gi utenlandske eiere et konkurransefortrinn. Vi har styrket norsk eierskap gjennom å redusere satsen og innført en rabatt på arbeidende kapital, og vi har økt bunnfradraget. Vi har også gjort det mer lønnsomt å velge miljøvennlig. Vi har videreført fritakene for avgifter på kjøp av elbiler, noe som har gjort oss til det landet i verden med størst andel nullutslippsbiler. I dag er over halvparten av alle nye personbiler i Norge elbiler, og vi har en målsetting om at det nesten utelukkende skal selges nullutslippsbiler i 2025. Dette er den 16. budsjettenigheten på borgerlig side siden 2013, og med denne enigheten viser våre partier at vi tar ansvar for å få Norge trygt ut av krisen. Vi er enige om ytterligere tiltak for å få fart på Norge igjen. Vi styrker den kommunale kompensasjonsordningen, slik at hjelpen kan komme raskt fram ved lokale utfordringer. Vi vet at mange kommuner har satt pris på den ordningen, og når vi nå styrker ordningen, er det en anerkjennelse av hvor tøft det kan være når man rammes uforutsigbart og på kort varsel ute i kommunene. Dette vil sette kommunene i stand til å hjelpe bransjer som fort kan befinne seg i en vanskelig situasjon, uten at de må vente for lenge på hjelpen. Og til kommunesektoren har jeg følgende appell: Det er viktig å få disse pengene raskt ut og i god dialog med det lokale næringslivet. Vi er også enige om en milliard ekstra til samferdsel. Det vil bidra til å holde aktiviteten oppe og knytte by og bygd tettere sammen. Nå vil forhåpentligvis alle som er så heldige å få reise på ferie i Norge i sommer, kunne kjøre på godt vedlikeholdte riksveier og betale lavere ferjetakster, og det kan også hende de kjører et sted hvor det var en bom før, men som vi etter hvert får fjernet. Det kan vi alle nyte godt av. Vi er enige om 350 mill. kr i tiltak for å bedre folks fysiske og psykiske helse. For mange har krisen vært ekstra tøff, og vi vet fortsatt ikke hvilke varige spor krisen vil sette. Vi må unngå at det blir de mest sårbare blant oss som må betale den største regningen. De må få bedre hjelp, de skal få bedre hjelp, og dette vil bidra til å gi et bedre tilbud til sårbare barn og unge. For oss er det viktig at tiden fra noen kjenner at de trenger hjelp, til de faktisk får den, reduseres. Det er derfor vi legger til rette for å bidra til at man kan kjøpe privat behandlingskapasitet i psykiatrien og dermed redusere denne tiden. For dem som venter på behandling, har det ikke noe å si hvor behandlingen kommer fra, men at de får hjelp. Utfordringene vi hadde før koronakrisen, har ikke forsvunnet. Det vi i tidligere perspektivmeldinger kalte for mørke skyer i horisonten, er skyer som nå har nærmet seg i rekordfart. Og på veien ut av krisen må vi fortsatt løse klimautfordringene, få flere i jobb, sikre at neste generasjon får et bedre utgangspunkt enn det vi har fått, og skal vi klare det, må vi sørge for at det skapes flere jobber i privat sektor. Ni av ti som har blitt permittert, jobber i privat sektor, og jeg håper at opposisjonen, i en slik situasjon, ikke vil ty til økte skatter og avgifter for norsk næringsliv. Vi trenger flere som vil investere i norske private arbeidsplasser, ikke færre. Da må skattene holdes nede og markedstilgangen holdes oppe. Venstresidens skatteløfter, som ikke er noe å skryte av, vil jeg si, har aldri passet dårligere enn nå. Aldri. Gjennom denne enigheten på borgerlig side legger vi fram en pakke som gjør det mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser, som gir fart for norsk økonomi, og som gir verdifullt påfyll av kompetanse for norske arbeidstakere. I sum vil disse tiltakene bidra til å skape mer og inkludere flere. Til slutt vil jeg ta opp forslag nr. 185, på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Og som følge av vedtak gjort i går, og vedtak som blir gjort senere i dag, som fører til justeringer i fra- og til-beløp på enkelte poster i Innst. 600 S for 2020–2021, tar jeg på vegne av komiteen opp forslag nr. 215.