Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-12-17:
Det er når budsjettene utformes at man ser hva partiene virkelig prioriterer. Arbeiderpartiet har et budsjett for flere arbeidsplasser, helse, klima og en bedre skolepolitikk samt tidlig innsats, flere lærere, innsats mot mobbing, yrkesfagløft, flere studieplasser og IKT for en moderne skole. Regjeringa har for fjerde år på rad prioritert skattekutt foran det meste annet. Resultatet av det er oppsummert ganske godt på forsida av Klassekampen i dag: «Økt ulikhet med de blå» er overskriften. 2015 var det første året Norge ble styrt av et statsbudsjett som Høyre og Fremskrittspartiet hadde laget fra bunnen av. SSB har publisert statistikken over økonomisk ulikhet, og alle ulikhetsmålene viser at forskjellene har økt. De rikeste drar ifra. 4 600 flere barn havner under fattigdomsgrensen, samtidig skapes det nesten ikke nye jobber. Årsaken er at denne regjeringa har én virkelig stor satsing: De bruker store summer på skattekutt som er skjevt sosialt fordelt. Skole blir i realiteten avspist med smuler. Når vi debatterer ulikhet her på Stortinget, trekker Høyre ofte fram kunnskap som en av løsningene på forskjellsutfordringene. Men det forutsetter at skole, barnehage og utdanning gjøres til vinnere i de årlige budsjettene. På fire år har Høyre og Fremskrittspartiet økt bruken av oljepenger med 100 mrd. kr. Bare fra 2016 til sitt forslag for 2017-budsjett, økte regjeringa oljepengebruken med 15 mrd. kr. Skole har fått 1,4 pst. av denne økningen. Skole har i realiteten tapt budsjettkampen mot skattekutt. Det er denne virkeligheten Kristelig Folkeparti og Venstre møter når de skal forhandle budsjett med regjeringspartiene. De skal endre et statsbudsjett der det ikke er klimaet, kulturpolitikken, distriktspolitikken, de arbeidsledige eller skolen som er vinnere. Budsjettets vinnere er igjen Norges rikeste. Når vi diskuterer utdanningsbudsjettet, skryter kunnskapsministeren ofte av tiltak han ikke har kjempet inn i budsjettet, eller satsinger Høyre og Fremskrittspartiet ikke har prioritert selv. Sannheten er den at Kristelig Folkeparti og Venstre har reddet skolebudsjettene i fire år. Og vi har en kunnskapsminister som administrerer en skolepolitikk han i stor grad er uenig i. Dersom de fire statsbudsjettene som er lagt fram av Høyre og Fremskrittspartiet, hadde vært fasit, hva hadde vi hatt da? Jo, vil ville fått: ingen nye lærere ingen nye studieplasser ingen elleve måneders studiestøtte Vi ville derimot fått kutt i folkehøyskoler, i studieforbund, i borteboerstipend, vi ville fått skolepenger for utenlandsstudenter og mye mer. Vi har også sett at regjeringa og kunnskapsministeren har måttet foreta tilbaketog etter tilbaketog: i saken om barnehagemeldinga, der Stortinget endret kursen betraktelig i saken om obligatorisk eksamen i tre fag i ungdomskolen ble det et klart flertall i Stortinget mot forslaget i saken om fraværsgrenser måtte regjeringa gå en strafferunde etter at saken hadde vært i Stortinget i saken om heldekkende ansiktsplagg måtte regjeringa snu nytt finansieringssystem for høyere utdanning ble kritisert, justert og kompensert da det kom til Stortinget Og kunnskapsminsterens budsjetter har blitt endret gang på gang. All ære til Kristelig Folkeparti og Venstre som har kjempet iherdig, fått inn flere lærere og tatt ut smålige kutt – år etter år. Men den jobben som gjøres i budsjettforhandlingene, framstår ofte mest som skadebegrensning. Årsaken er, akkurat som i klimapolitikken, i kulturpolitikken og i distriktspolitikken, at tyngdepunktet i norsk skolepolitikk ikke er til høyre. Nå har samarbeidspartiene igjen brukt energi på å snu et tiltaksløst budsjett. Men det hadde ikke behøvd å være slik. Det er flertall på Stortinget for flere lærere i skolen, mot Høyre og Fremskrittspartiets vilje for flere studieplasser, mot Høyre og Fremskrittspartiets vilje for en sterkere satsing på IKT i skolen, der Høyre og Fremskrittspartiet drar beina etter seg Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett: milliardsatsing til tidlig innsats og flere lærer 3 000 studieplasser 3 000 studentboliger et løft for universitets- og høgskolebygg sterkere innsats mot mobbing, det bruker vi 100 mill. kr på et løft for IKT et løft for yrkesfag, 325 mill. kr mer enn regjeringa har Vi har en regjering som har tyngdepunktet til høyre for Høyre, men heller ikke i skolepolitikken er det der flertallet på Stortinget egentlig ligger. De partiene som deler ambisjonen om flere lærer og mer kunnskap, kunne fått til mer sammen enn det vi har sett som resultat de siste fire årene.