Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2000-06-15:
Proposisjonen som vi behandler nå, inneholder mange saker. Flere av disse skal vi både debattere og stemme over i morgen i forbindelse med finansinnstillingen for revidert nasjonalbudsjett. Derfor vil jeg bare kommentere noen få punkt i denne samleproposisjonen. Det første punktet gjelder helikoptersikkerheten på norsk kontinentalsokkel. Departementet orienterer nå om at det blir nedsatt et offentlig utvalg som skal vurdere organiseringen av ansvar og roller for myndighetene når det gjelder helikoptervirksomheten på norsk kontinentalsokkel, og videre at det skal utarbeides konkrete mål og tiltak for å fremme flysikkerheten. Dette er en sak som har vært behandlet tidligere både i komiteen og i Stortinget, og en enstemmig komite legger nå til grunn at dette arbeidet får høy prioritet, og at det legges fram konkrete forslag for Stortinget så raskt som mulig. Det neste punktet som jeg vil kommentere, gjelder det nye økonomisystemet i Luftfartsverket, som òg er en sak til orientering for Stortinget. Riksrevisjonen tok i Dokument nr. 1 for 1999-2000 opp innføringen av nytt økonomisystem i Luftfartsverket. Saken ble satt «Til observasjon». En enstemmig komite har merket seg de betydelige kostnadene i samband med omlegging til dette økonomisystemet, ikke minst i forhold til flere av våre statsbedrifter og statsetater. Komiteen stiller spørsmål ved om det ikke har vært mulig eller er mulig å opparbeide en statlig kompetanse som kan bistå statsetatene i dette arbeidet. Den teknologiske utviklingen går fort. Den fører til at både økonomi og styringssystemer må endres om ikke så altfor lang tid, og jeg er overbevist om at her kommer det nye runder. Det tredje punktet gjelder bompengefinansiering av delprosjektet på ny Rv 546 Huftarøy-Hundvåkøy i Hordaland. Komiteens flertall, Arbeiderpartiet og Høyre, understreket òg i Budsjett-innst. S. nr. 13 for 1999-2000, altså budsjettet for 2000, at her kunne det åpnes for at utlegging av disse massene kunne finansieres med bompenger. Det samme flertallet er tilfreds med at departementet følger opp flertallets tilråding om at utlegging av disse overskuddsmassene i fyllinger mellom de to øyene kan dekkes med bompenger. Jeg finner det da noe merkelig at ikke resten av komiteen kan slutte seg til et sånt opplegg, og spesielt finner jeg det litt underlig at ikke Senterpartiet støtter opp om flertallets merknad. Det fjerde punktet som jeg vil berøre, gjelder sammenslåing av poster på vegbudsjettet. Post 31, Tilskot til rassikring, blir nå foreslått innlemmet i de ordinære riksvegbevilgningene fra og med statsbudsjettet for 2000. Når det gjelder post 32, Legging av fast dekke på riksveger, legges den posten nå inn i kap. 1320 post 30, som er riksveginvesteringer. Grunnen til denne omleggingen er at fast dekke på riksveger er en aktivitet innenfor riksveginvesteringer på lik linje med en rekke andre tiltak. Samferdselsdepartementet understreker nokså sterkt at målsettingen om fast dekke på alle riksveger innen 2003 står ved lag. Jeg har lyst til å understreke at nettopp legging av fast dekke kanskje ikke er så klokt dersom underbyggingen på disse vegene er for dårlig. Derfor er det mange tiltak som skal på plass før man kan legge svart dekke. Vi har eksempler i dette landet på fylker som har gått rimelig fort fram i så måte, som vi i dag ser resultatene av, med betydelig stor slitasje på disse vegene. Når det gjelder post 31, Tilskot til rassikring, understreker en enstemmig komite at man ønsker å få en samlet omtale i de årlige budsjettene med oversikt over rassikringsinnsatsen som blir gjort for hvert år. Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre holder fast på at rassikring skal være en egen post. Jeg tror det er klokt at det nå ikke blir en egen post, for det vi allerede har merket etter at sentrumsregjeringen la fram sin rassikringsplan, er at det er skapt enormt store forventninger, ikke minst om at her skal det komme ekstra midler. Til slutt vil jeg omtale kap. 1370, som gjelder kjøp av posttjenester. Her er det en enstemmig komite som i likhet med Posten er opptatt av at kravene til de samfunnspålagte tjenestene i konsesjonen til Posten må være i tråd med statens vilje til å betale for disse tjenestene. Når denne posten nå blir redusert i revidert, understreker komiteen at departementet må komme tilbake til dette i forbindelse med framleggelsen av meldingen om Posten Norge BAs virksomhet, som kommer høsten 2000. Der peker komiteen på at det kan være mulig å finne en modell for statens kjøp av posttjenester, som har likhetstrekk med den vi har for statens kjøp av tjenester fra NSB BA. Jeg har lyst til å si at det er uheldig når vi endrer statens kjøp av tjenester midt i et budsjettår. Derfor må vi få et opplegg som gir mye større forutsigbarhet, ellers vil jeg nok tro at dette på sikt, hvis det fortsetter, vil føre til at tjenestetilbudet fra dem som utfører tjenestene, vil måtte endres i og med at staten endrer sine forutsetninger for offentlige kjøp. Med disse ord vil jeg anbefale innstillingen.