Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-10:
Forslaget til ny antidiskrimineringslov er en viktig lov, som på en bedre måte enn dagens lovverk vil fremme likeverd, sikre like muligheter og rettigheter og hindre diskriminering på grunn av nedsatt funksjonshemning. Fremskrittspartiet støtter i hovedsak lovens intensjon. Spesielt vil Fremskrittspartiet framheve og stille seg bak lovens overordnede mål, som er at alle borgere, uansett funksjonshemning, skal gis mulighet til å delta i arbeids- og samfunnsliv, på lik linje med funksjonsfriske. Men det må presiseres at i tillegg til den enkeltes rett til å delta i forskjellige former for samfunnsliv er inkludering av personer med nedsatt funksjonshemning av stor betyding for samfunnet, fordi det frigjør viktige menneskelige ressurser til arbeidsliv, utdanning, frivillighet, kultur og samfunnslivet for øvrig. Mange viser til at kostnadene ved innføring av universell utforming er store. Men en må også ta med seg at besparelsene som kommer i form av mindre utgifter til uføretrygd, mindre bruk av TT-ordningen og mindre utgifter til spesialtransport, også vil være betydelige når samfunnet blir tilgjengelig for alle. Men kanskje det viktigste av alt er at en stor gruppe mennesker som i dag er utestengt, får delta i samfunnslivet på en langt bedre måte. Kravet om universell utforming av nye bygg og offentlige kommunikasjonsmidler er positivt og nødvendig og vil være et av de viktigste virkemidlene for inkludering av funksjonshemmede. Men vi er bare i starten. Vi har en lang vei å gå før vi når målet. Fremskrittspartiet er derimot skuffet over at Regjeringen ikke tar i bruk tidsfrister når det gjelder universell utforming av eksisterende bygg. Uten at slike tidsfrister innføres, vil det ta mange tiår før disse bygningene blir tilgjengelige for alle. Fremskrittspartiet er klar over at tilpasninger av eksisterende bygg vil føre til kostnader for eierne. Derfor ønsker vi en finansieringsordning hvor kostnadene fordeles mellom eierne og det offentlige. En slik finansieringsordning vil kunne være etablering av et fond, en overslagsbevilgning i statsbudsjettet eller et spleiselag mellom stat, fylkeskommune og kommune. Fremskrittspartiet er også fornøyd med at man snakker om nedsatt funksjonsevne som et nøkkelbegrep sett i forhold til funksjonshemning. Med nedsatt funksjonsevne menes tap av eller skade på en kroppsdel eller i en av kroppens funksjoner hvor dette skaper en barriere for deltakelse i arbeidslivet eller samfunnslivet generelt. I en juridisk sammenheng er det nødvendig å vurdere funksjonsnivå opp mot den enkelte situasjon. Fremskrittspartiet slutter seg derfor til definisjonen av nedsatt funksjonsevne, som i denne sammenheng blir definert slik: «Funksjonshemningen oppstår når det foreligger et gap mellom individets forutsetninger og omgivelsenes krav. Den relasjonelle forståelsen går ut på at opplevelsen av å være funksjonshemmet avhenger av funksjonsnedsettelse og krav til funksjonsnivå i den gitte situasjonen. » Fremskrittspartiet mener det er viktig at antidiskrimineringsloven deles opp i to hovedtemaer: tilgjengelighet og diskriminering. Manglende tilgjengelighet bør ikke nødvendigvis relatere seg til diskriminering, men kan ha helt andre naturlige årsaker. Det er derfor viktig at det er en lov om diskriminering og en lov som omfatter tilgjengelighet. Blant arbeidstakerorganisasjonene og de funksjonshemmedes organisasjoner er det bred enighet om at plikten til generell tilrettelegging/universell utforming må relatere seg til virksomhetens alminnelige funksjon. Universell utforming er ikke noe nytt. Den eksisterende plan- og bygningsloven har lenge hatt bestemmelser om tilgjengelighet. Dette har hatt liten effekt, i hovedsak fordi loven mangler tidsfrister og har vide muligheter for dispensasjon. Med Regjeringens forslag vil det fortsatt være helt uforutsigbart når og hvor en hindring av både lovmessig og fysisk karakter for en bevegelseshemmet vil komme, noe som fører til at loven blir lite helhetlig. Dette er også i strid med Soria Moria-erklæringen, der løftet var «en lov mot diskriminering av funksjonshemmede og forpliktende tidsplan for tilgjengelighet ». Uten tidsfrister for eksisterende bygg og anlegg, private og offentlige, vil funksjonshemmede i praksis kun ha adgang til offentlige bygg. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag om at eksisterende bygg skal være tilgjengelige innen 2025 - samtidig som det opprettes et fond slik at vi kan få dette finansiert, og at det blir reelt. På grunn av levelengden til de fleste transportmidler vil det foregå en kontinuerlig utskiftning av materiell, noe som fører til at de fleste transportmidler innen forholdsvis kort tid blir tilgjengelige. Det er litt annerledes med tog, ferjer og passasjerbåter. Da vi behandlet Representantforslag nr. 8:27 for 2006-2007 om at nye Lysaker stasjon tilpasses prinsippene om universell utforming, jf. Innst. S. nr. 145 for 2006-2007, framgikk det av samferdselsministerens svarbrev at jernbanestasjoner må utformes slik at de tilpasses det bredeste togmateriellet. Det er svært uheldig at stasjoner med lang levetid tilpasses relativt kortlivet togmateriell. Dette synliggjør behovet for en standardisering knyttet til tilgjengelighet for alle gjennom universell utforming. Fremskrittspartiet viser til Innst. S. nr. 143 for 2006-2007 om virksomheten til NSB AS for perioden 2007-2009 og synes det er positivt at Regjeringen i den nye rammeavtalen med NSB har slått fast at togtilbudet skal utformes slik at flest mulig kan benytte tilbudet på en ordinær og likeverdig måte. Fremskrittspartiet mener imidlertid at Regjeringen i kjøpsavtalen med NSB i tillegg bør stille mer spesifikke krav om tilgjengelighet ved kjøp av nye tog og ved oppgradering av eksisterende materiell. Det bør derfor stilles forpliktende krav om å gjøre eksisterende materiell tilgjengelig, og konkrete krav om universell utforming i alle innkjøp NSB gjør i perioden, bør være en del av en slik kjøpsavtale. Samferdselsdepartementet og NSB har et ansvar for å gjøre nytt og eksisterende materiell tilgjengelig for funksjonshemmede. Det er nettopp i avtaler om offentlig kjøp at konkrete og forpliktende krav om bedre tilgjengelighet for funksjonshemmede kan og bør stilles. Dette fremmer vi også forslag om. Det var skuffende å lese en artikkel i Aftenposten 16. oktober 2005, hvor det framgår at Stortingets krav om tilgjengelighet for alle gjennom universell utforming ikke er spesielt tatt hensyn til i så godt som noen av jernbaneanleggene som skal bygges i planperioden for jernbanen fram til 2015. Grunnen er at prosjekter som er ferdig utredet før 2006, ifølge Jernbaneverket ikke behøver å følge disse kravene. Fremskrittspartiet mener at dette vitner om manglende respekt for Stortingets vedtak og en motvilje mot å omstille seg til moderne krav. Det er svært uheldig at man i dag igangsetter prosjekter som er i strid med de målene man har vedtatt i transportpolitikken. Derfor fremmer vi også et forslag om en gjennomgang av alle prosjektene innenfor jernbanen og at en sørger for at disse oppfyller kravet om tilgjengelighet for alle gjennom universell utforming. Regjeringen legger fram forslag om en aktivitets- og rapporteringsplikt. Fremskrittspartiet er enig i at alle virksomheter har plikt til å arbeide aktivt, målrettet og planmessig for å fremme formålet i diskriminerings- og tilgjengelighetsloven, men er uenig med flertallet i innføring av aktivitets- og rapporteringsplikt. En ECON-rapport viser at virksomhetene pålegges mer byråkrati og flere kostnader uten at det gir noen påviselig effekt. Fremskrittspartiet er enig i at virksomhetenes tilgjengelighets- og diskrimineringsarbeid er viktig, og at arbeidet for at det ikke skal bli glemt, beskrives i et eget avsnitt i virksomhetens årsmeldinger. Jeg tar herved opp Fremskrittspartiets forslag og forslagene vi er medforslagsstiller til.