trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Jeg vil tilbake til dette med redusert skattefradrag, fra 50 000 kr til 25 000 kr, som frivilligheten selv estimerer til å bli 400 mill. kr i bortfall. Det har de regnet ut i forhold til hvor mye gavene har økt etter hvert som grensen for skattefradrag har økt. Finansdepartementet har vel estimert inntekten for staten til å være nesten 100 mill. kr. I Senterpartiets program er det et punkt hvor det står: «Senterpartiet vil: Arbeide for skatte- og avgiftslettelser for private eiere av fredede og bevaringsregulerte eiendommer.» Et eksempel på det trakk jeg fram i replikkordskiftet i sted: Urnes stavkirke, som Fortidsminneforeningen jobber med, og som jeg tror så langt har fått inn 750 000 kr gjennom å bruke disse ordningene. Hva tenker representanten Sem-Jacobsen om sitt partis kursendring i denne saken?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Tallet jeg refererte til i innlegget mitt, som var fra det siste hele året, var at det var kommet inn 4 mrd. kr i gaver. Sier man 8 pst. eller 10 pst., er jo det ca. 400 mill. kr som vi frykter i bortfall av inntekter, så jeg synes representanten tar vel lett på bekymringene fra frivilligheten. Jeg har lest litt mer i Senterpartiets program. En ting er hva som har kommet inn i Hurdalsplattformen, en annen ting er jo hvor mye kjærlighet representanten legger bak når hun argumenterer for dette, for det er også en formulering hvor det står: «Senterpartiet vil: Trappe opp beløpsgrensen i ordningen med gavefradrag for bedrifter for gaver til frivillige organisasjoner. I tillegg bør det åpnes for skattefradrag for gaver også til lokale lag og foreninger.» Er det da slik at representanten står litt i spagat, eller er det som var god politikk for halvannet år siden, kjempedårlig politikk i dag?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Representanten sier at hun hadde trodd det skulle være en større iver etter å gi. Altså: 870 000 givere i 2019 ga 4 mrd. kr til frivilligheten! Jeg vil jo si at det er et enormt engasjement, og frivilligheten selv frykter – ut ifra regnestykkene sine – at en tiendedel av dette blir borte som følge av halveringen av skattefradraget. Jeg må si jeg blir litt overrasket over at representanten Sem-Jacobsen virker å ta såpass lett på denne egentlig alvorlige bekymringsmeldingen som frivilligheten selv bringer til torgs for oss her i denne salen.
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Uttrykket for lite og for sent er sikkert noe kulturministeren vil dra kjensel på – et uttrykk som ble flittig brukt tidligere i pandemien – den gang alt var nytt, den gang alt måtte gjøres for første gang, den gang alt måtte utredes, den gang alt måtte innom høringer og ESA, og den gang det var en annen regjering. Jeg skal la det være med det, for når jeg har blitt spurt av mediene i dag, har jeg vært positiv til at regjeringen nå har kommet med gode ordninger, og positiv til at man har gjort justeringer. For jeg opplever at både den forrige regjeringen og denne regjeringen har vært opptatt av at de ordningene man har fått på plass, skal virke. Da trenger man å justere dem i forhold til virkeligheten på utsiden av dette bygget. Jeg har et helt konkret spørsmål om pressemeldingen som departementet sendte ut, som gjelder ordningen for publikumsarrangementer. Der skriver man: «Dersom smittesituasjonen tilsier det, vil dekningsgraden igjen settes til 50 prosent(…) (…) Denne har man valgt å sette til 70 pst. i utgangspunktet. Da lurer jeg på: Hvilke forutsetninger må tre inn for at man skal redusere den fra 70 pst. og ned til 50 pst.?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Jeg forsøkte å være litt raus med regjeringen og tiltakene og skryte litt, men det ville tydeligvis ikke statsråden ta imot. Den forrige regjeringen brukte vel bortimot 10 mrd. kr, og 1 mrd. kr lå igjen i ordningene til den sittende regjeringen. Men igjen: Min intensjon er at jeg er glad for at regjeringen leverer, og jeg håper at komiteen og statsråden kan ha et godt samarbeid for å hjelpe en bransje som veldig ofte faller mellom flere stoler. Oppfølgingsspørsmålet mitt går kanskje ikke overraskende på den ene prosenten til statsråden, som vi har hatt noen brevutvekslinger om mellom flere av oss her på Stortinget og departementet. Det er et regnestykke som jeg ville forventet at man i utgangspunktet hadde hatt åtte år på å sette opp uten altfor mange x-er og y-er i den ligningen. Så jeg har lyst til nå muntlig å framføre det samme spørsmålet: Vet statsråden nå med hvilket utgangspunkt man skal beregne denne ene prosenten, som er deres viktigste løfte på vei inn i valgkampen for kultursektoren?
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Det er en kjensgjerning at mange menn, fedre, ikke tar ut mer foreldrepermisjon enn det som er et minimum. Før det ble regulert, var det mange som ikke tok ut permisjon i det hele tatt. Vi vet at likestilt foreldrepermisjon er viktig både for tilknytningen mellom fedre og barn og for likestilling mellom kvinner og menn. Jeg lurer på om representanten Hjemdal mener at tilknytningen mellom fedre og barn er mindre viktig enn tilknytningen mellom mødre og barn, om ikke dette er et viktig likestillingstiltak, og også om hun mener at fedre ikke ivaretar barna sine like godt som mødre.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Tusen takk for dette litt krevende spørsmålet. Det er jo sånn at vi har utformet en politikk hvor vi mener at det er viktig med gode universelle ordninger for barn og unges deltakelse i fritidsaktiviteter. Etter at jeg kom hit på Stortinget for noen få måneder siden, har jeg i hvert fall lært at det er utfordringer knyttet til fritidskortet når det gjelder hvordan det er blitt benyttet, og kostnadene ved det. På bakgrunn av det har vi ikke stått så hardt på at det skal videreføres nå, for vi mener det er andre ordninger som på en bedre måte kan sikre at de som virkelig trenger det mest, får tilgang på fritidsaktiviteter.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. I SV er vi opptatt av ordninger som gjør at alle kan delta. Når det gjelder fritidskortet, er det ikke det universelle ved det som er problematisk, overhodet ikke. Vi er absolutt for at ordninger skal være universelle, og det handler om at man ikke skal stigmatisere enkelte grupper av barn og unge. Det er ikke det universelle som er problematisk, for det mener vi er viktig i mange sammenhenger, særlig når det gjelder et tiltak som barnetrygden, som vi mener er et veldig viktig middel for å løfte familier over fattigdomsgrensen.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Tusen takk for spørsmålet. Det er ikke sånn at det at folk har innvandret til Norge, i seg selv gjør at de er fattige. Det er riktignok sånn at det er flere med innvandrerbakgrunn som sliter med økonomien, men det er mer et klassespørsmål enn et innvandringsspørsmål. Det handler bl.a. om hvordan vi klarer å få folk i arbeid. Og så mener jeg at vi i et rikt land som Norge ikke kan stå og se på at så vanvittig mange mennesker i verden er på flukt og lider nød. Vi er nødt til å ta vår del med å hjelpe de menneskene som lider i verden.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Tusen takk til representanten for et veldig godt spørsmål. Vi har i vårt alternative budsjett en økning i barnetrygden for barn fra 6 til 18 år. Vi er veldig glad for den økningen Kristelig Folkeparti har fått til for de yngste barna, og så mener vi at det er viktig nå også å styrke de barna som er over 6 år. Det handler om at det ikke blir billigere med eldre barn. Det er ofte større utfordringer knyttet til utstyrspress og sammenligning med andre og større aktivitet utenfor hjemmet. Så vi mener at det er en viktig løsning å få på plass, og vi vil fortsette å kjempe for den økningen i kommende budsjettforhandlinger med regjeringspartiene.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Jeg vil gjerne spørre representanten litt om hvorfor det er så viktig å støtte gaveforsterkningsordningen. For jeg lurer på om representanten Almeland har sett på hvordan ordningen har slått ut, hvem som har fått penger, og hvordan det f.eks. fordeler seg geografisk. Hvis man ser på fordelingen av midler, har det meste av pengene gått til Oslo, Viken og Vestland, og mange distrikter har fått lite. I tillegg ser vi at store institusjoner og stiftelser har sørget for gaver til seg selv for å melke ordningen. De tar også 70 mill. kr av kulturens andel av spillemidlene, som kunne vært fordelt til organisasjoner og institusjoner i hele landet. Så jeg lurer på om representanten Almeland kan si noe om hva han tenker om fordelingen av disse midlene.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Jeg ser at en i Fremskrittspartiets alternative budsjett foreslår kutt på veldig mange kulturposter. En henviser til, som jeg forstår det, at kulturen skal klare seg selv som en næringsaktør. Blant annet foreslås det å kutte arbeidsstipendene til kunstnerne helt til 0 kr og å redusere Kulturfondet. Jeg lurer på om representanten mener at bare kunst og kultur som er kommersielt lønnsom, er viktig, og om en mener at kunstnere lager bedre kunst og er mer kreative når de er sultne.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Tusen takk for et veldig godt spørsmål. Jeg er veldig glad for at også Fremskrittspartiet har fokus på det. Det er veldig mye flott og viktig kystkultur, og det er også flere skip enn «Anna Rogde» som absolutt trenger vedlikehold, og som trenger driftsstøtte. Med «Anna Rogde» er det særlig at det ikke bare er en båt som går på vann, men at det også er en båt hvor de driver med kunnskapsformidling, ungdomsarbeid og mange viktige ting i det de gjør med den båten, så det er derfor vi har prioritert akkurat den. Vi vil fortsette å kjempe for kystkulturen og de vernede fartøyene i budsjettforhandlinger videre.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Nå fikk vi jo framlagt kulturministerens forslag til tiltak i dag morges, så riktignok har jeg hørt det, muntlig, men jeg kjenner ikke alle detaljene i hva som ligger i dem. Men det er klart at festivallivet generelt er viktig også for oss i SV. Vi skal være med på å skape flertall for at tiltak skal komme kulturlivet til gode så fort som mulig, men før jeg vil uttale meg noe mer om hva vi vil vektlegge i det, må jeg se detaljene i det og gjerne høre hva kulturministeren har å si til det.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Takk for dette spørsmålet også. Jeg jobber kontinuerlig, hele tiden, med å øke min kunnskap på kulturfeltet og med å sette meg inn i alle de forskjellige institusjonene, organisasjonene, ordninger og alt. Det tar litt tid, så jeg håper det er forståelse for det. Når det gjelder enkeltmerknadene i innstillingen, er det litt på grunn av forliket mellom regjeringspartiene og SV at vi nå ikke har gått konkret inn i dem, selv om jeg vet at både vi i SV og de andre partnerne gjerne har hjertesaker som vi skulle løftet fram. Men det må vi nå bruke litt tid på å jobbe med, og jeg er sikker på at vi skal få en bedre og litt lengre prosess på budsjettmerknader til neste runde.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-14:
Det er bra at kompensasjonsordningen nå tillater at arrangementer går med overskudd som kan brukes til å betale kunstnerne og underleverandører lønn utover året. Men at det ikke skal tillates rent utbytte, er vi glad for. Så har kulturbransjen vært svært kritisk til at det har vært en beløpsgrense på kompensasjon på 3,5 mill. kr i den forrige regjeringens kompensasjonsordning. De viser til at flere har tapt flere titalls millioner kroner på avlyste arrangementer bare for desember, og de klarte ikke å se om det ville bli endringer i dette nå, ut fra det som ble sagt tidligere i dag. Man kunne heller ikke se om man fant noen løsninger for tap av vederlag for skapende kunstnere. Jeg lurer på om kulturministeren kan si noe om hva som er tenkt rundt dette med beløpsgrenser for kompensasjon og sikring av vederlagstap for de skapende kunstnerne?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. Svaret på det er at eg er usikker på kva rolle staten har opp mot kva ein kommune gjer. Eg har jo følgt med på at ein i går har gjort eit vedtak, og det er ein del som stiller spørsmål om staten vil gjera det same. Då vil eg iallfall ta med at i Hurdalsplattforma har vi òg sett krav til tros- og livssynssamfunna, men vi går jo ikkje så langt: Vi set krav om representasjon og at det skal vera openheit. Så vi går ikkje så langt som Klepp gjer, vi har heller ingen intensjon om det, og det ligg ikkje i plattforma vår. Når det gjeld likestilling, er det klart at dette er veldig problematisk, og når det gjeld religionsfridom, kan det vera i strid med det. Eg vil ikkje konkludera på det no. Men det er slik eg vurderer saka.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. Det er heilt rett at regjeringa i tilleggsproposisjonen avviklar ordninga som heiter «tilskudd til samlivskurs for førstegangsforeldre». Bakgrunnen for det var, i alle fall delvis, at ordninga hadde vore lite brukt, og at det stod pengar igjen på statsbudsjettet. I budsjettforliket med SV vart det føreslått å avvikla tilskotsordninga som heiter «tilskudd til samlivstiltak», som er ei anna ordning. Det er det Stortinget som har vedtatt. Men eg vil seie at sjølv om tilskotsordninga vert avvikla, er det framleis kurs i samlivstiltak i familievernet, og kommunane kan òg få tilrettelegging frå familievernet dersom dei vil tilby slike kurs til innbyggjarane sine. Det finst òg gode tilbod i regi av helsestasjonen, osv.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Takk til representanten som løfter fram denne saka og er tydeleg på dette. Vi treng at Stortinget òg er tydeleg på dette enormt viktige området. Når barn opplever vald og overgrep, vil det øydeleggja liv. Det gir enorm risiko for ikkje å klara seg seinare i livet, så dette har ein veldig høg prioritet både hos meg og i regjeringa. Eg må òg be representanten vera litt tålmodig, for vi har varsla i Hurdalsplattforma at vi vil fremja ein ny opptrappingsplan for å forhindra vald og overgrep i nære relasjonar og spesielt mot barn og unge. Den opptrappingsplanen skal vi fremja. Det vert justis som får hovudansvaret, og eg vil delta i utforminga.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Det vil koma ei stor satsing på kyrkjevedlikehald. Det er vi i gang med, der vi først utarbeider ein plan for kva slags kyrkjer som skal prioriterast. Kyrkjevedlikehaldet er jo dårleg. Eg fekk ein rapport om dette førre veke. Ein har ikkje nådd måla sine. Forfallet har vorte stansa, men det har ikkje vorte så veldig mykje betre. Det vil òg vera ei anledning når ein får saka om deling av Opplysningsvesenets fond – der ligg det òg ein god del midlar. Først skal vi utarbeida ein plan, vi prioriterer, og det arbeidet vil vi setja i gang med.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
At vi ikkje gjekk vidare med det forslaget om auke i foreldrefrådrag, var ei politisk prioritering, ja. Vi meiner at ein treffer barnefamiliane betre om vi gir billegare barnehage til alle. Og når det gjeld dei 265 kr i månaden, har ikkje barnehageprisane vorte sette ned sidan 2013, og det har vore ein ganske stor auke. Det er ei satsing som vil treffa veldig mange familiar. Det kan vera at Venstre meiner at foreldrefrådraget var viktigare å prioritera, men her har vi gjort ei anna vurdering, saman med dei andre satsingane vi har på barne- og familieområdet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Takk for dette spørsmålet. Representanten kunne ha spurt om veldig mykje anna. Dette er ein kjempealvorleg situasjon for landet, og eg er bekymra for kor langvarig dette vert. Barn og unge kan tåla at ein ikkje går på skule osv. – no er det jo òg snart juleferie, som på ein måte reddar situasjonen litt – men det skal ikkje vera langvarig. Vi vil forsøkja å hindra at det vert gjort som sist, at ein omprioriterer vekk frå helsestasjonar dei som skal vera der for barna. Ein må setja inn andre til f.eks. å hjelpa med å setja vaksiner og ta testar, som var varsla i går. Vi vurderer no – det er på gang i regjeringa – mange nye støtteordningar for nettopp å kunne nå inn og førebyggja at det vert verre. Ein vil nok kunna kjenna igjen veldig mange av desse støtteordningane når ein får sjå dei. Vi ser på kva som vart gjort ved den førre nedstenginga.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-14:
Først vil eg seia at regjeringa ønskjer eit livssynsope samfunn der alle har respekt for og kunnskap om livssynet til andre, til andre si tru og ikkje-tru. Så vil eg snakka om kyrkjebygg. Kyrkjebygga er nokre av dei fremste kulturminna vi har her i landet. Dei fortel om materialbruk, handverkstradisjonar, ritual, førestellingar og arkitektonisk utvikling frå mellomalderen fram til i dag. Det økonomiske ansvaret for bygga ligg anten til kommunane, der det er soknekyrkje, eller det kan vera i privat eige, som f.eks. hos Fortidsminneforeininga. Vi veit at det kan vera eit krevjande ansvar til tider, og storting og regjering har difor meint at det er viktig med ein ekstra innsats for desse bygga for framtidige generasjonar. Mange av kyrkjebygga er i dårleg stand, og eg er difor glad for at vi no – slik eg òg tok opp i replikkordskiftet – får på plass ein plan for istandsetjing som vil sikra både dei antikvariske og dei kyrkjelege behova. Riksantikvaren får i desse dagar i oppdrag, òg i samarbeid med Den norske kyrkja, å koma med ei tilråding om eit bevaringsprogram og ein strategi for istandsetjing av dei kulturhistorisk viktige kyrkjene. Dette er ei oppfølging av Stortingets vedtak om å setja i stand dei gamle kyrkjene våre i eit omfang som svarar til dei verdiane som staten vert eigar av etter deling av Opplysingsvesenets fond. Riksantikvaren skal levera sin rapport til departementet den 1. desember neste år. Etter 200 år utan avklaring om eigarretten til Opplysingsvesenets fond vedtok Stortinget i vår ei ny lov om fondet. Lova legg det rettslege grunnlaget for å dela fondet mellom Den norske kyrkja og staten i samsvar med Stortinget sitt vedtak. Arbeidet med delinga er godt i gang og vil for alvor setja fart når lova trer i kraft ved årsskiftet. Kyrkja vert eigar av mange prestebustader, som skal gjera nytta i mange år for ei landsdekkjande folkekyrkje, og deling av verdiane i fondet legg grunnlaget for ein vesentleg styrkt innsats for istandsetjing og sikring av kyrkjene i åra som kjem – og det er bra. Vi går no julehøgtida i møte, og Den norske kyrkja og andre trus- og livssynssamfunn har som mange andre fått det krevjande med nye smitteverntiltak og avgrensing i tal. Eg vil retta ein takk for det arbeidet som vert lagt ned for at kyrkjer og andre gudshus ikkje vert stengde under pandemien. Det er viktig for folk, både i julehøgtida og elles.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. Ja, det å bli utsatt for negativ sosial kontroll er en kjempestor likestillingsutfordring. Det er en frihetsutfordring, og de som opplever å bli utsatt for det og ikke får lov til å delta på fellesskapsarenaene fordi noen andre – gjerne voksne menn – mener at det ikke sømmer seg, de skal vite at de ikke står alene. Storsamfunnet skal stå sammen med dem, og vi skal gjøre alt vi kan for å hjelpe dem. Her må det jobbes bredt. Jeg som likestillingsminister har et koordinerende ansvar for likestillingen, arbeidsministeren har det for inkludering. Vi er nødt til å jobbe med skolesektoren, kommunene osv. – alt fra flere minoritetsrådgivere i skolene, som kan være noen som har de rette brillene på og ser hvor det trengs å ta en prat, til andre mulige tiltak, som å styrke organisasjonene som jobber med feltet, osv. Men det er slik at vi i denne regjeringen står sammen om at vi vil disse utfordringene til livs, og derfor jobber vi på alle felter som trengs.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Det er slik at vi har holdninger til bruk av den type plagg i offentlige roller, men når det gjelder den private sfæren, er ikke det noe jeg som likestillingsminister skal legge meg opp i.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Som representanten sikkert vet, ligger ikke hatkriminalitet i likestillingsministerens portefølje. Det ligger til justisministeren. Men det er en viktig likestillingsutfordring. Jeg er enig i at arbeidet mot hatkriminalitet må økes i styrke, for vi ser at når det gjelder f.eks. hvordan LHBTI-personer blir utsatt for hatkriminalitet, ligger Norge forholdsvis høyt oppe på den statistikken i omfang når vi sammenlikner med sammenliknbare land. Det kan vi ikke være bekjent av. Jeg er også glad for at vi har fått på plass disse sentrene, og jeg kan forsikre representanten om at arbeidet mot hatkriminalitet er noe denne regjeringen kommer til å ha fullt fokus på. Det var også vi som styrket hatkrimparagrafen i vår tid, og vi har foreslått en rekke styrkinger av politiet på dette området, også i opposisjon.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jo, absolutt. Som jeg sa, er arbeidet mot hatkriminalitet en helt sentral likestillingsutfordring, men jeg viste til det representanten nevnte om hatkrimsentrene, som ligger under politiet. Det sorterer under justisministeren. Det er slik at det jevne, pågående likestillingsarbeidet er helt nødvendig for å endre de holdningene som til syvende og sist gir seg utslag i hatkriminalitet. Derfor er likestilling viktig. Det er riktig, som representanten sier, at på mitt felt har vi grunnleggende likestillingstiltak. Vi har handlingsplaner. Vi støtter organisasjonene som jobber mot dette. Jeg tipper at den handlingsplanen representanten sikter til, var handlingsplanen for LHBTI-personer, der hatkriminalitet er et av de viktige områdene vi sier at vi skal styrke. Vi har sagt at vi skal styrke den handlingsplanen, og vi kommer tilbake til Stortinget innen rimelig tid med hvilke tiltak vi skal gjøre der.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jeg synes nok at representanten godt kunne kostet på seg et spørsmål om dette med for lite og for sent, for vi leverer ikke for lite, og vi leverer ikke for sent. Allerede før det ble nødvendig med nye smittereduserende tiltak, besluttet vi å videreføre kompensasjonsordningen fram til sommeren. Nå, med den nye situasjonen der det trengs smittereduserende tiltak, har vi gjort endringer i kompensasjonsordningen for å treffe bedre. Det var endringer som har vært etterspurt lenge, men som forrige regjering ikke gjorde. Så gjenopprettet vi stimuleringsordningen. Da er det ikke slik at selv om man har hatt tiltak før, så trenger ikke nye tiltak verken å utredes eller sendes på høring eller notifiseres i ESA. Det er vi i gang med. Vi leverer, og jeg er veldig glad for at denne regjeringen allerede noen timer etter at vi varsler gjennomgripende tiltak, samtidig stiller opp og forteller hvilke kompensasjonsordninger som skal gjelde for dem som rammes. Det var en mangelvare under forrige regjerings styre.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Jeg vil først takke representanten for rosen, men jeg oppfattet også at det var litt skjult kritikk i det forrige spørsmålet. Men jeg takker for all ros vi får, og jeg ser definitivt fram til å samarbeide godt med komiteen og Stortinget om veien videre gjennom koronapandemien. Det tror jeg vi skal få til på en god måte. Når det kommer til énprosenten og kulturløftet, så er énprosenten et virkemiddel for hele tiden å sikre at kulturens andel av statsbudsjettet får en forholdsmessig større vekst enn resten av statsbudsjettet. Problemet i dag er at vi har hatt en høyreregjering som i åtte år har latt kulturbudsjettet nesten stå stille. De fleste postene på budsjettet har fått nedgang i sine bevilgninger når man justerer for lønns- og prisvekst. Jeg synes det er interessant at høyresiden er så innmari opptatt av akkurat hvordan vi skal regne ut dette. Arbeiderpartiet har regnet på én måte i opposisjon. Senterpartiet og SV har regnet på en litt annen måte. Vi skal sammen finne fram til dette. Men det som er sikkert og visst, er at under oss skal kulturbudsjettet øke. Hvis det er slik at Høyre og representanten er interessert i disse utregningene fordi de selv har lyst til å innfri et kulturløft, kan jeg si at man kan begynne med å plusse på kulturbudsjettene. Det er det som er målet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Filminsentivordningen er en glimrende ordning for å tiltrekke seg utenlandske filmproduksjoner til Norge. Det er et viktig næringspolitisk virkemiddel, for det skaper arbeid til så innmari mange arbeidstakergrupper rundt omkring i hele landet. Problemet i dag er at den er rammestyrt, og det betyr at når andre land rundt oss, som Island og etter hvert også Sverige, har bedre ordninger, reiser de store filmproduksjonene forbi Norge og dit de vet de får refusjon. Derfor har vi sagt at vi nå går i gang med en evaluering av filminsentivordningen. Det står også i Hurdalsplattformen at den nye regjeringen skal styrke den for å tiltrekke oss flere utenlandske filmproduksjoner i Norge, noe som er god næringspolitikk, men det er også god film- og kulturpolitikk.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Det er egentlig en enkel forklaring på hvorfor vi ikke leverer regelstyrt momskompensasjon allerede i år, og det er den enkle forklaringen at fra vi tiltrådte som regjering til tilleggsproposisjonen skulle legges fram, hadde man omtrent en uke på seg til å gjøre endringer. Skal man ha en regelstyrt momskompensasjon, må man lage de reglene for innretning, for hvem som kvalifiserer, og hvordan det skal se ut. Det tar noe tid. Det viktige er imidlertid at momskompensasjonen ikke bare er full, reelt sett – blir uten avkorting for neste år, men også for inneværende år. Så er jeg veldig glad for at Fremskrittspartiet endelig har snudd og er med oss i det synet om at momskompensasjonen skal være full, slik at lag og foreninger over hele Norge får betalt tilbake hver krone de betaler i moms på varer og tjenester. Det er god frivillighetspolitikk.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Det er nok ikke alle detaljer som pressemeldingene gir svar på, men vi har gode nettsider som etter hvert kommer til å legge ut all informasjon folk trenger å vite. Forskriftene skal lages nå, og det er også noen detaljer vi ikke er ferdige med å skru helt sammen. Beløpsgrensen er den samme, men det som er viktig å få fram, er at summen av ordninger – endringer i kompensasjonsordningen som hensyntar syklusøkonomien til artister og til underleverandører på en bedre måte, og stimuleringsordningen – gjør at vi samlet sett nå har pakker som treffer flere, og som treffer flere bedre. Regjeringen har sagt i dag at vi ikke er fremmed for å se på om det er behov vi ikke har fanget opp, og om det trengs endringer underveis. Vi kommer til å følge med og holde kontakt med dem som er berørt.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Som sagt hadde vi videreført kompensasjonsordningen allerede før det ble behov for smittevernreduserende tiltak nå. Den gjelder fra 1. november og vil således treffe mange. Stimuleringsordningen som vi gjenoppretter, vil gjelde fra 8. desember, da tiltakene trådte i kraft. Dette må på kort høring, og det må notifiseres i ESA, men det viktige her er at kulturlivet nå vet hvilket rammeverk som kommer, og vet på hvilket grunnlag man kan få kompensasjon. Så skal vi sørge for at ikrafttredelsen skjer så raskt som mulig, og der regner jeg med at Stortinget fortsatt er samarbeidsvillig. Vi gjør nå alt vi kan for å gjøre Kulturrådet og NFI og de som behandler disse søknadene, enda bedre i stand til å håndtere mengden av søknader raskest mulig. Så til énprosenten: Jeg synes opposisjonen er merkverdig opptatt av hvordan vi skal regne. Det de burde vært opptatt av, er at vi skal øke statsbudsjettet. Men jeg skjønner at det er enklere å diskutere beregning enn faktisk å forholde seg til at vi styrker kulturbudsjettet, noe forrige regjering ikke gjorde.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet. Når det gjeld momskompensasjonen, har det vore det viktigaste kravet til frivilligheita og idretten sidan tidleg på 2000-talet. Det er eg glad for at vi får innfridd. Det betyr meir pengar å rutte med til barn og unge over heile landet, som spesielt no treng den hjelpa for å tilby aktivitetar òg etter pandemien. Når det gjeld gåveforsterkingsordninga, som representanten frå Høgre tek opp, kan det ikkje forundre representanten at Arbeidarpartiet ikkje vidarefører Høgre-politikk. Arbeidarpartiet har vore imot denne ordninga sidan ho vart etablert, fordi ho har ete midlar frå andre tiltak, bl.a. spelemidlar. I tillegg, som fleire har vore inne på i dag, er ordninga sosialt og geografisk urettferdig, og vi vil heller bruke pengane til det breie kulturlivet rundt om i heile landet.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Først og fremst, til momskompensasjonen: No blir det endeleg innfridd – i tillegg for inneverande år, noko som har vore utruleg viktig for denne regjeringa. Det er litt merkeleg at representanten frå Høgre tek opp at dette er ei lågthengjande frukt, når det siste forslaget frå Høgre faktisk ville kutte ordninga med 50 mill. kr. Over til ABE-reforma: Det har vore ei reform som Arbeidarpartiet har vore imot, og som Høgre har meint skulle effektivisere, når ein i realiteten har drive med ostehøvelkutt som har gjort at f.eks. institusjonar rundt om i landet faktisk har hatt mindre å rutte med. Så trur eg at representanten frå Høgre forstår at det tek litt tid å leggje om høgrepolitikk dei siste åtte åra. Vi er godt i gang, og det er heilt klart at ei reform som ABE-reforma ikkje styrkjer institusjonane og føretaka rundt omkring, men heller svekkjer dei.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk for spørsmålet frå ei frå Vestlandet som er like låg og lys og høglydt som meg sjølv. Når det gjeld gåveforsterkingsordninga, handlar det ikkje om ei halvering, som ein har sagt fleire gonger, men ordninga vil framleis stimulere til at folk gjev pengar. Folk flest kjem framleis til å gje mykje pengar, ikkje fordi dei får skattefrådrag, men fordi dei vil bidra med gåver til fellesskapen. Når det gjeld momskompensasjonen, er han full. I tillegg seier vi heilt klart i Hurdalsplattforma at han skal bli regelstyrt. Som eg sa tidlegare, tek det litt tid å få ting regelstyrt. Det tek litt tid å snu ei skute som har gått i høgreretning dei siste åtte åra. Men det er fint at Framstegspartiet no er med på laget om å få kompensasjonen regelstyrt. Dette skal vi få til. Så undrar det meg litt at Framstegspartiet først no fremjar dette når dei har hatt makta dei siste åtte åra. Men det er fint at dei er med på laget, for vi skal få dette til saman.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Eg vil takke for spørsmålet. Det er viktig at ein gjev midlar til at fleire kan drive med kunst og kultur på heiltid. Då er arbeidsstipenda viktige. Som eg sa tidlegare, i talen min, er Arbeidarpartiet oppteke av både det breie kulturlivet og dei profesjonelle, som er arbeidsfolk og som treng å leve av dette. Så er det vel slik med alle ordningar, som alle her i salen – om den hadde vore full – hadde vore einig i, at det er ikkje alle ordningar som er 100 pst. perfekte. Difor er det òg viktig at ein heile tida fortset med å vidareutvikle ordningar. Det er Arbeidarpartiet godt i gang med, men det viktigaste no er satsinga på kulturen, òg for at folk skal kunne leve av dette. Så er det litt underleg at Framstegspartiet tek opp kunst og kultur, når dei sjølve har kutta utruleg mykje pengar til dette i sitt alternative budsjett.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Eg vil takke for spørsmålet. Dette er heilt klart ei ny regjering, som faktisk set vanlege folk først – det er dei vi er til for. Vanlege folk er kunstnarar og kulturfolk, som er dei viktigaste. Med Framstegspartiets forslag til budsjett, der ein kuttar utroleg mykje pengar, minkar moglegheita for vanlege folk til å kunne oppleve kultur i heile landet. Det er viktig å gje dei som skal utføre all den kunsten og kulturen som vi vanlege folk skal kunne oppleve, moglegheita til å få ordentlege arbeidsforhold.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
For å fortsetje ein debatt – som eigentleg har vore i heile dag, men som òg representanten sjølv tok opp, om momskompensasjonen: Som sagt tidlegare har momskompensasjonen tilsynelatande hatt brei politisk oppslutning i Stortinget, og han har vore frivilligheita, idretten og kulturen sitt viktigaste krav. Spesielt etter covid-19-pandemien er han nok sårt trengd for å skape aktivitet rundt om i heile landet. Neste år feirar ein frivilligheita sitt år, og dette var som sagt frivilligheita sitt viktigaste krav. Ein kan lese i budsjettforslaget frå Høgre at deira siste takk til kulturlivet er å kutte ordninga med 50 mill. kr. Då lurer eg på kvifor representanten frå Høgre no meiner at dette er rett verkemiddel for frivilligheita, kulturen og idretten.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Når representanten frå Høgre først nemner fritidskortet, kan eg dessverre ikkje dy meg. Som sagt: Ein full momskompensasjon gjev kultur, frivilligheit og idrett over heile landet moglegheit til å drive meir aktivitet. Som nemnt i salen tidlegare veit vi at fritidskortet er ei dyr og byråkratisk ordning og treffer eigentleg ganske få. I tillegg tek ho veldig lang tid å rulle ut, noko som gjer at det berre er ein brøkdel av barn og unge i Noreg som får brukt tilbodet. I tillegg har ein, som nemnt tidlegare, heller ikkje brukt tilbodet fullt ut. Då er spørsmålet mitt til representanten frå Høgre kvifor ein meiner at fritidskortet, som rammar berre ein brøkdel av barn og unge, og som er ei så dyr og byråkratisk ordning, er ei betre ordning enn å bruke dei 50 mill. kr på å få til full momskompensasjon for neste år.
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Som representanten Hjemdal sa, vil ein i Framstegspartiets alternative budsjett kutte fleire milliardar kroner. Det går bl.a. ut på å kutte 5 mill. kr til Kulturdepartementet, 450 mill. kr til Kulturrådet osv. Ikkje nok med at ein kuttar i pengane til dei som skal produsere kunst og kultur, ein kuttar òg i pengane til dei som formidlar kultur. I Framstegspartiets alternative budsjett skriv ein samtidig at kultursektoren skal løftast fram som ei næring som skapar arbeidsplassar over heile landet, for kultur er ei næring som skapar ringverknader for andre sektorar. Der er vi nok einige, eg og representanten frå Framstegspartiet. Men mitt spørsmål er: Om ein ikkje har ei scene å formidle på, eller kunstnarar som får mogelegheit til å utvikle kunst og kultur, korleis og kvar ser representanten frå Framstegspartiet for seg at kulturen skal formidlast ute i landet?
Åse Kristin Ask Bakke (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Takk for svaret frå representanten. I motsetnad til Framstegspartiet brukar Arbeidarpartiet mykje pengar på kultur, for det er viktig for at kunstnarar skal kunne leve av kultur og nettopp kunne gje oss eit godt kulturtilbod i heile landet. Men eg fekk ikkje eit heilt klinkande klart svar på korleis ein då skal gjere det til ei god næring. Korleis vil Framstegspartiet byggje opp dette til ei viktig næring, som er viktig for å skape kultur, om ein heller ikkje satsar pengar på det via statsbudsjettet?
Margrethe Haarr (Senterpartiet), 2021-12-14:
Regjeringen har gjennom Hurdalsplattformen satt tydelige og gode mål for barne- og familiepolitikken. Budsjettet er første steg for å nå målet om å styrke de universelle velferdstilbudene til barn og unge. I tillegg er det målrettede tiltak. Det er helt avgjørende at barn og unge får en trygg og god oppvekst. Dessverre er det barn som ikke opplever det. For disse barna er et godt og treffsikkert barnevern helt avgjørende. Barnevernsreformen vil gi kommunene et større ansvar, samtidig som det skal jobbes annerledes. Jeg har full tillit til at kommunene vil klare å gjøre det. Men en slik dreining vil ta tid, samtidig som det er mange kommuner som vil oppleve ikke å få kompensert de økte kostnadene. Vi må sikre at vi har et barnevern, og at vi lykkes med barnevernsreformen. Vi trenger et barnevern med god kvalitet i hele landet. Da må vi legge til rette for at kommunene skal klare å håndtere sine nye oppgaver. Det er derfor avgjørende at kommunene får forutsigbarhet over tid og ressurser. Det sørger regjeringen for ved å øke overgangsperioden til tre år. Sammen med en styrking av de statlige institusjonene på 150 mill. kr viser budsjettet at man prioriterer de mest sårbare barna. Det er mange barn og unge som lever i familier med lav inntekt. Det går ut over deres muligheter til å kunne delta i fritidsaktiviteter. Det å legge til rette for at barn og unge skal kunne delta i fritidsaktiviteter, er viktig, og hensikten med prøveordningen med fritidskortet er god. Men erfaringene viser at dette er en kostbar og byråkratisk ordning, og det er stor usikkerhet knyttet til om man faktisk treffer dem vi ønsker å treffe. Da er det bedre å bruke midler på andre tiltak som treffer bedre, og en ordning som flere kan få utbytte av raskt. Budsjettet legger opp til en ny tilskuddsordning der kommunene kan søke om tilskudd til dette og andre ting som vil øke barn og unges mulighet til å delta på fritidsaktiviteter. Kommunene kjenner sine innbyggere godt og har god oversikt over hvilke barn og unge som ikke får delta på fritidsaktiviteter. Ved å gi kommunene midler til å dekke kostnadene knyttet til fritidsaktiviteter for dem som trenger det, vil det være en mer målrettet ordning som legger til rette for at flere kan få deltatt på ulike aktiviteter. Dette, sammen med full momskompensasjon, vil gi mulighet for at flere barn kommer seg ut i aktivitet. Kommunene sikrer en rekke tjenester til barn og unge som skal være med og sikre at barn og unge får en god oppvekst. Da må kommunene ha handlingsrom. Denne regjeringen styrker den generelle kommuneøkonomien. Det vil gi kommunene en bedre mulighet til å styrke tilbudet til barn og unge.
Margrethe Haarr (Senterpartiet), 2021-12-14:
Senterpartiet er helt enig med Fremskrittspartiet i at det er viktig å ta vare på de kirkene vi har rundt omkring i landet, og at de er en viktig del av vår kulturarv. Samtidig mener Senterpartiet at den kulturarven også ivaretas og vernes best gjennom bruk. Kirken er en viktig tradisjons- og kulturbærer for lokalsamfunn og fungerer som en folkekirke som vi støtter oss til på både de beste og de tyngste dagene i vårt liv. Den aktiviteten er også i stor grad med på å ivareta og holde ved like kirkebyggene i landet. Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjett foreslått å øke bevilgningen til vedlikehold av kirkebygg, men samtidig kutter de i støtten til Den norske kirke. Det vil bidra til at det blir mindre aktivitet i kirkebyggene omkring i landet. Vi vet at et tomt hus forfaller fortere, og med forslaget til Fremskrittspartiet vil kirkebyggene bli tomme og vedlikeholdet bli større. Ønsker faktisk Fremskrittspartiet å ramme kulturarven i Norge så sterkt som de gjør med det kuttforslaget?
Margrethe Haarr (Senterpartiet), 2021-12-14:
Den norske kirke har gitt ganske tydelig tilbakemelding om at et sånt kutt i overføringer til dem vil bidra til at de må redusere alle sine aktiviteter. De vil ikke lenger kunne være landsdekkende. De vil ikke være tilgjengelige eller kunne skape de aktivitetene i kirkene som representanten Hjemdal etterlyser. Igjen tenker jeg: Har man virkelig tenkt over hva det kuttet faktisk vil gjøre med kirkebyggene, at vi vil få mange flere tomme kirker enn det vi har i dag, og at vedlikeholdsbehovet kanskje vil øke ytterligere enn det Fremskrittspartiet har tatt hensyn til?
Margrethe Haarr (Senterpartiet), 2021-12-14:
Kulturlivet har hatt det særlig utfordrende de siste årene. Jeg er glad for at regjeringen har fått på plass gode kompensasjonsordninger og stimuleringstiltak, som man ved nedstenging så det igjen var behov for fordi kulturlivet rammes. Pandemien har bidratt til å forsterke behovet for et kulturløft. Under Solberg-regjeringen har kulturen fått en stadig mindre andel av statsbudsjettet. Jeg er derfor glad for at Støre-regjeringen har et mål om at 1 pst. av statsbudsjettet skal brukes til kulturformål. Dette budsjettet tar gode grep for å styrke feltet. Senterpartiet ønsker levende lokalsamfunn over hele landet, fylt med meningsfylte aktiviteter og opplevelser. Et inkluderende og mangfoldig kulturliv er med på å gi oss det. Da er det viktig at det tas grep som sikrer økt satsing, og som også er med på å styrke det lokale og regionale kulturtilbudet. Det viktigste grepet som tas nå, er å sikre full momskompensasjon for frivilligheten – i stedet for å kutte i ordningen med 50 mill. kr, som Solberg-regjeringen ønsket å gjøre. Dette vil komme frivilligheten, kulturlivet og idretten til gode. Det vil nå bredt, og det vil legge til rette for økt aktivitet. Dette er et tydelig signal om at vi ønsker å styrke frivilligheten og muligheten til fortsatt å skape trygge møteplasser, et mangfold av aktiviteter, et fellesskap og det gode lokalsamfunnet. Jeg ønsker også å trekke fram at man i dette budsjettet øker støtten til barne- og ungdomsorganisasjonene med 4 mill. kr. Det er bra, for det å gi barn og unge muligheten til å engasjere seg, følge sine egne interesser og mulighet til å bidra i utviklingen av samfunnet er en riktig prioritering, og det vil legge grunnlag for at de tar med seg disse verdiene videre i livet. Kulturlivet er, som tidligere nevnt, hardt rammet av pandemien og de ulike restriksjonene som har kommet. Vi hadde et kulturliv som var på vei til å reise seg igjen da de nye tiltakene kom. Framover må vi fokusere på hvordan vi kan bistå kulturlivet på best mulig måte. Her må vi jobbe sammen for å finne de gode ordningene som sikrer at vi har et kulturliv også etter pandemien. Jeg var imponert over hvordan Stortinget i fellesskap, på tvers av partier, jobbet for å få på plass gode tiltak ved siste nedstenging. Det skaper trygghet og legger til rette for en form for forutsigbarhet. Jeg håper at Stortinget igjen vil samarbeide godt for å få på plass nye ordninger, og at vi sammen kan bidra til å løfte kulturlivet igjen.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-14:
Menns vold mot kvinner er et globalt fenomen og er til hinder for kvinners rett til liv, helse, selvstendighet og frihet. Til tross for at én av tre kvinner i verden opplever fysisk og/eller seksuell vold i løpet av livet, er det ganske lite som gjøres for å stanse volden som kvinner utsettes for. Det er ikke bare noe som pågår langt unna oss – det skjer også i byen vår og i nabolaget vårt. Den eneste typen drap som ikke går ned i Norge, er den som kalles partnerdrap. Hvert fjerde drap i Norge er partnerdrap. Men stopper vi volden, kan vi stoppe drapene. I sju av ti partnerdrap er det registrert partnervold før drapet. De har søkt om hjelp før, men likevel ble det ikke stoppet. Dette handler om likestilling. Det handler om frihet. Vold oppstår ikke i et vakuum. Det er en konsekvens av samfunnet vi lever i. Mangelen på handling er et svik mot alle kvinner som må leve med frykt for vold i hjemmet. Også før krisen var vold mot kvinner et stort problem. Samtidig kan økonomisk utrygghet føre til økt vold i nære relasjoner. Når hjemmet er utrygt, må samfunnet sørge for å gi trygghet, og det kan faktisk være helt avgjørende for dem som må tilbringe hele døgnet med en voldsutøver. Det kan faktisk redde liv. FNs generalsekretær har oppfordret landene til å inkludere beskyttelse av kvinner som en del av tiltakene mot koronapandemien. Helt i starten av pandemien ble det gjort. Norge fulgte dessverre ikke opp oppfordringen. Nå håper jeg at den nye regjeringen vil sørge for det. Det gjelder både økonomisk ulikhet og arbeidet mot vold mot kvinner. Norge har også flere ganger fått oppfordring fra FN om å styrke innsatsen overfor samiske voldsutsatte. Halvparten av samiske kvinner blir i løpet av livet utsatt for fysisk, psykisk eller seksuell vold, men tiltakene har ikke vært tilstrekkelige. Vold i hjemmet er en av hovedårsakene til sykdom, skade og død blant kvinner verden over. Ved siden av det forebyggende arbeidet må de som blir utsatt, få muligheten til å komme ut av voldelige forhold og bygge sin framtid fri fra vold. Da må vi forebygge. Det er bra at regjeringen øker noe av innsatsen der, men vi trenger mye, mye mer. Vi må forebygge. Vi må sikre krisesentrenes økonomi. Én av ti blir utsatt for voldtekt i dette landet. De må få den rettferdigheten og oppreisningen som de trenger. Vi har ingen tid å miste når det gjelder beskyttelse av kvinner som blir utsatt for vold. Nå trenger vi handling.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-14:
Det er enighet om at det er behov for sterkere samhandling på e-helseområdet. Det er viktig for oss i Rødt å lytte til hva KS og Legeforeningen sier her. For i likhet med innspillene som kommer fra KS og Legeforeningen, mener vi at forslaget, som egentlig er fra Solberg-regjeringen, ikke kan vedtas i sin nåværende form, men trenger forbedringer. Derfor foreslår vi at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med et nytt lovforslag om samhandling på e-helseløsninger. Nasjonale fellesløsninger i helsetjenesten må finansieres av fellesskapet. Både KS og Legeforeningen uttrykker veldig tydelig bekymring for konsekvensene av lovforslaget. Derfor er det bra at det har kommet inn et løst forslag i dag, og flere forslag etter hvert, som forbedrer akkurat dette området, men det løser faktisk ikke hele problemet. Helsetjenestene er en sektor der enhver pålagt kostnad til en nasjonal leverandør vil gå rett fra bunnlinjen. Det er faktisk helt grunnleggende at staten selv har ansvaret for å finansiere utviklingen og innføringen av nasjonal infrastruktur som staten er eier av. Det må også gjelde nasjonale digitale samhandlingstjenester på helseområdet. Det har vært diskutert flere ganger før, og partier som sitter i regjering nå, har stått ganske tydelig på hva som egentlig burde være saken her. Det jeg vil påpeke som også er ganske viktig, er at KS ber om at lovforslaget avvises og sendes tilbake til regjeringen, i likhet med det forslaget som Rødt nå fremmer sammen med SV. Begrunnelsen er vide fullmakter og pålegg om bruk som rokker ved kommunenes selvråderett og i verste fall kan gå ut over innbyggernes helsetjenester. Det er alvorlig. Legeforeningen mener at lovforslaget i tillegg ikke løser spørsmålet knyttet til styring av IT-utviklingen i sektoren. Vi støtter selvfølgelig alle forbedringer og er derfor med på flere forslag nå, og vi kommer til å stemme for det løse forslaget regjeringspartiene har levert i dag. Vi kommer også til å stemme subsidiært for forslag fra regjeringspartiene og flere om § 8 nytt femte ledd. Hvis det er noen forslag vi er en del av som ikke er tatt opp, gjør jeg det, men jeg tror alle er tatt opp.
Marte Eide Klovning (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Mange viktige kulturtiltak finansieres via andelen av spillemidler som er øremerket kulturformål. Jeg som kommer fra fylkespolitikken, vil trekke fram en ordning som har vært kjempeviktig lokalt, nemlig den desentraliserte ordningen for regionale kulturbygg som gjør at fylkeskommuner i hele landet gis en mulighet til å gi støtte til lokale kulturlokaler. Venstre har tidligere vært opptatt av regionalisering, maktspredning og det å sikre kultur i hele landet. Samtidig har Venstre i regjering redusert denne ordningen med nær 80 mill. kr fra 2013 til i dag. Dette gir ikke mer regional satsing, men mindre. Pengene har regjeringen Venstre var en del av, i stedet brukt på gaveforsterkningsordningen, en ordning som treffer geografisk svært skjevt, da de største byene får mest. Mitt spørsmål er om representanten fra Venstre er fornøyd med denne prioriteringen, og hva han tenker om viktigheten av ordningen framover.