trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Det store bildet når det gjelder de skatteendringene som vi har gjennomført, er jo det stikk motsatte. Vi har tatt inn store beløp fra dem som har de høyeste inntektene og formuene i Norge. Det er noe av grunnen til at vi også får mye kritikk, særlig fra en del av støttespillerne til Høyre. Noen av dem har riktignok nå trukket seg og skal ikke yte valgkampbidrag lenger, men det har vært helt åpenbart at grunnen til at de har ønsket å støtte høyresida, er at de ser at de da kan få de største skattelettelsene. Så vidt jeg husker, var det vel Høyre som foreslo at vi skulle gi 60 000 kr i skattelette i formuesskatt til dem som har over 3 mill. kr i inntekt. Minstefradraget trumfer ikke det i det hele tatt for dem som har de lave inntektene. For oss har det vært viktig både å gi lettelser i form av minstefradrag – det mener vi fra SVs side at vi med fordel kan gjøre mer av – og vi bør gi mer i skattelettelser til dem som tjener lite, bl.a. fordi det øker arbeidstilbudet blant dem. Men vi bør ikke finansiere det ved å gi økte skattelettelser til dem som har høye inntekter.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
En del av disse kuttene dreier seg jo om Mongstad-prosjektet. Der er det sånn at vi har møtt på en del hindringer underveis, som representanten Tenden sjølsagt er klar over. Vi er de første til å beklage det. Det betyr ikke at vi ikke skal gjennomføre prosjektet på Mongstad, det skal vi. Neste år vil testsenteret til ca. 6 mrd. kr stå klart. Så dette må ses på som en teknisk revisjon. Men jeg er glad for at representanten Tenden tar tak i utfordringa mi når det gjelder miljø, for jeg opplever at stillheten rundt miljøsaken er blitt faretruende den siste tida. Sånn sett kan det være greit at vi nå får en debatt bl.a. om klimaforliket, for det gir en anledning til å slå fast at vi skal stå på det vi har sagt. Da vil jeg også ønske representanten Tenden lykke til med i samarbeid med Høyre å sikre at de også er med på å gjøre tiltak som virkelig monner for at vi skal nå våre nasjonale målsettinger.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
I likhet med SV har Kristelig Folkeparti også et sterkt engasjement for å bekjempe fattigdom. Men det er en nær sammenheng mellom det å bekjempe fattigdom og det å bekjempe sosiale forskjeller i samfunnet. Representanten Opheim var nettopp inne på et forslag fra Kristelig Folkeparti som vil bidra til å øke forskjellene i samfunnet. Jeg sa i mitt innlegg at da vi overtok regjeringsmakta fra Bondevik II, lå det i kortene at man skulle gi de største skattelettelsene til de 10 pst. som var på toppen av inntektsskalaen. Men vi gjorde om på det og sørget for at alle andre enn de 10 pst. på toppen fikk skattelettelser. I tillegg valgte vi å bruke de store pengene på barnehager. Det er noe av det aller viktigste vi kan gjøre for å bekjempe fattigdom og ulikhet i vårt samfunn. Der har Kristelig Folkeparti satt seg på bakbeina og tviholdt på kontantstøtten fram til i dag. Jeg vil da utfordre på både dette med skattepolitikken og motstanden mot en moderne barnehagepolitikk. Burde ikke dette revurderes?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Jeg har sympati for det engasjementet som representanten Tenden viser. Men da hun gikk i det 1. mai-toget, burde hun også ha sett på noen flere paroler underveis og tatt seg bryet med å snakke med flere av de kvinnene som gikk i toget. Venstres forslag til inndekninger, for å finansiere en del av de gode tiltakene som Venstre har fortalt om, dreier seg jo om å halvere fagforeningsfradraget og fjerne tilskuddene til forsøk med å få bukt med bl.a. ufrivillig deltid. Vi kan legge det sammen med det at man ønsker å gi store skattelettelser til dem som virkelig har aller mest – gjennom formuesskatten – det er i hovedsak menn. Det vil øke forskjellene mellom menn og kvinner. I tillegg har man en defensiv holdning til kampen mot sosial dumping, og man advarer sågar mot å ha en sånn offensiv holdning, for det vil hindre konkurranse på lønn. Det vil gi store forskjeller mellom folk i Norge. Er det det representanten Tenden ønsker seg?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
På bakgrunn av noen av svarene som ble gitt her, er det fristende å spørre om representanten Solvik-Olsen kan komme på et eneste land som har satset massivt på skattelettelser og samtidig bygd ut velferden. Men jeg har lyst til å forfølge dette karbonlekkasjesporet, for det mener jeg er viktig. Det er viktig å ta inn over seg at dette er en utfordring som vi må møte offensivt, og derfor har vi også foreslått at vi bør ha et klimafond, og det skal vi diskutere til høsten. Men man kan også dra argumentet så langt at industrien kan fraskrive seg alt ansvar. På 1970- og 1980-tallet kom det store protester fra prosessindustrien i takt med at vi innførte nye miljøkrav, men så har vi sett at resultatet av det har vært at vi har fått en prosessindustri som er veldig langt framme – til dels i verdensklasse – når det gjelder teknologiske sprang. Hvis vi blir sittende igjen, går imot alle miljøkrav, stritter imot avgifter, stritter imot at vi skal stille krav til industrien, så risikerer vi å bli akterutseilt.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-17:
Et annet viktig politikkområde som Høyre har sagt at de er opptatt av, er klimaspørsmålet. Det ble ikke berørt i innlegget til representanten Solberg, men jeg tar ikke det til inntekt for at det ikke er viktig for Høyre, tvert imot. Jeg ønsker å få en bekreftelse fra partiet Høyres leder på at klimaforliket står ved lag, og at innspillet som f.eks. har kommet fra næringspolitiker Frank Bakke-Jensen på Stortinget, ikke er representativt for partiet. Kan Høyres leder her og nå bekrefte at Høyre står på klimaforliket og vil gjøre det uansett hva som skjer etter neste valg? Og kan hun også bekrefte at det er viktig at Norge oppfyller sine klimaforpliktelser, og at om lag to tredjedeler av kuttene skal tas nasjonalt?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
La meg bare først svare på det første elementet i Micaelsens spørsmål, som knytter seg til Sverige. Prognosene for Sverige nå er for det første en økonomisk vekst som er betydelig høyere enn i Norge, og det er at arbeidsledigheten vil gå ned fra 7,4 pst. til 4,8 pst. i løpet av de kommende år. Det er ganske imponerende for et land som ikke har oljeinntekter, slik vi har i Norge. Sverige jobber seg ut av krisen, vi – jeg holdt på å si – finansierer oss ut av krisen. Så til spørsmålet, som jeg svarte på for et halvt år siden. Jeg synes det svaret egentlig står seg ganske godt, hvor jeg ga uttrykk for at jeg fikk en viss déjà vu i forhold til replikken og mine egne spørsmål til Jens Stoltenberg i 2004 og 2005 om hvordan han skulle klare å håndtere utgiftspartiene SV og Senterpartiet.(Presidenten klubber) Det har Arbeiderpartiet klart rimelig godt, og jeg er overbevist om at Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre skal klare å styre den økonomiske utviklingen i Norge på en god måte. (Presidenten klubber)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Her var det mange påstander. For det første: At Høyre skulle ønske å privatisere skole og helsevesen, er jo ikke sant! Høyre har aldri foreslått å privatisere verken skole eller helsevesen. Finansieringen av sykehusene våre, finansieringen av eldreomsorgen, finansieringen av skolen og kvalitetskontrollen skal ikke privatiseres. Det er helt riktig at vi har en noe mer pragmatisk holdning til hvem som skal utføre oppgavene, men det er noe helt annet enn privatisering, for det handler om mangfold, det handler om kvalitet, og det handler om å utvikle tilbudene. Hvis representanten hadde hørt på mitt innlegg, ga jeg anerkjennelse til mange av de gode resultatene i Norge. Jeg mener at vi har grunn til å glede oss over at det skapes mange jobber i det private næringslivet, at vi har dyktige bedrifter, dyktige arbeidsfolk som utvikler teknologi, og som får til investeringer. Det mener jeg det er grunn til å gi anerkjennelse for, og det skal vi glede oss over. Men samtidig er min anklage mot regjeringen at man undervurderer en del av de fremtidige utfordringene på grunn av svekkelse i konkurranseevnen og svekket …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Her var det også en god del påstander. For det første er den økonomiske politikken Høyre står for, en godt forankret sentrum–høyre-politikk. Og vi står ikke for den sterkestes rett, vi står for maktspredning. Høyre er opptatt av å spre eierskap, ikke konsentrere eierskap. Vi er opptatt av små forskjeller, at det er en styrke. Vi har flere ganger gitt uttrykk for at det ikke er en sosialdemokratisk verdi, det er en nordisk verdi. Små forskjeller er en verdi som står sterkt i alle de nordiske samfunn, og jeg mener at det er med på å gi de nordiske økonomiene konkurransefortrinn. Så det er igjen en verdi som vi er opptatt av å ta vare på, og det gjenspeiler også våre forslag og vår økonomiske politikk.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Jeg er glad for at finansministeren på tampen av sitt innlegg erkjente at Norge står overfor en del store utfordringer knyttet til innovasjonsevne og konkurransekraft. Jeg hadde imidlertid tenkt å ta opp den problemstillingen som finansministeren startet med. Han har åpenbart hentet inspirasjon på skoleavslutningen for 10. klasse i Brumunddal. Jeg er enig i at det er lite som inspirerer og motiverer mer enn å se barn og unge som lærer, som øker sin kompetanse, og som er klar for sitt voksne liv. Men skal vi sikre det, må vi sørge for at vi har gode lærere, og vi må sørge for at lærerne får etter- og videreutdanning. Jeg registrerte at finansministeren i sitt innlegg sa, da han var på sitt mest oratoriske nivå, at vi også må ha et blikk på politikken. Hvis vi har et blikk på politikken i revidert nasjonalbudsjett, ser vi at regjeringen senker ambisjonene for etter- og videreutdanning av lærere. 4 000 lærere ønsket etter- og videreutdanning, 2 500 var ambisjonen. Nå er det nede på 1 500. Er finansministeren fornøyd med dette?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Det gleder meg at også representanten Martin Kolberg tar for gitt at det blir regjeringsskifte i 2013. Jeg merker meg imidlertid at når han ser utover Europa og snakker om land med stor gjeld, glemmer han å legge til at de fleste av dem er sosialdemokratisk styrt. Men det borgerlig styrte Sverige går nå mot overskudd og jobber seg ut av krisen, og skattereduksjoner har bidratt til at mange av dem som sto utenfor arbeidsmarkedet, nå er på vei inn i jobbmarkedet. Så til oljepengebruken: De tallene som Kolberg bruker, er totalt uten relevans i denne debatten. For han vil kunne bruke tilsvarende tall som viser at økningen på alle andre poster har vært omtrent like stor. Prioriterer man alt, så prioriterer man intet. Det NHO har dokumentert, er at mens ni av ti kroner av det økte handlingsrommet i vår regjeringstid gikk til kunnskap, samferdsel og skattelettelser, så har kun to av ti kroner gått til tilsvarende i denne perioden. Er Martin Kolberg uenig med sentralbanksjefen når han påpeker at denne biten av handlingsregelen har kommet noe i bakgrunnen under den rød-grønne regjeringen – nemlig det å skape vekst gjennom oljepengebruken?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Den er på vei ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-06-17:
Jeg har ikke noe sterkt ønske om å forlenge denne debatten ytterligere, men bare en kort merknad til siste taler, Tor Bremer, som mente at det var oppsiktsvekkende at jeg slo fast at Høyre ikke vil privatisere skole og omsorg. Det bør ikke være oppsiktsvekkende hvis representanten er klar over hva privatisering faktisk innebærer. Å privatisere innebærer at man selger noe som er offentlig, til private. Hvis Høyre hadde gått inn for å legge en skole ut for salg, hadde det innebåret privatisering. På samme måte som når Arbeiderpartiet har stått sammen med de borgerlige partiene i å privatisere Telenor, privatisere Statoil, selger man noe som er statseid, til private. Høyre har hele veien vært veldig tydelig på at vi ikke privatiserer finansiering av skole og omsorg. Vi privatiserer ikke kvalitetssikringen av tjenestene. Det er et offentlig ansvar å sikre finansiering og kvalitetssikring. Men vi har – i motsetning til de rød-grønne partiene – et ganske pragmatisk forhold til hvem som utfører tjenesten, og det er en vesentlig forskjell, for vi tror ikke at monopol alltid er det beste. Vi har tro på mangfold innenfor flere områder, at mangfold kan bidra til å styrke kvaliteten og skape bedre tjenester både for eldre og for skoleungdom. Der har vi et annet ståsted enn de rød-grønne. Men det handler ikke om privatisering – det handler om mangfold og utvikling av kvalitet.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Regjeringen er svært stolt av at den holder seg til handlingsregelen. Det er jo fine greier. Samtidig får man nye rapporter om at fattigdommen i Norge øker, sikkert til SVs store bekymring. Spørsmålet mitt er da til representanten Thorkildsen: Er det viktigere å holde seg til handlingsregelen enn å bekjempe fattigdommen? Fattigdommen kunne som kjent bekjempes med et pennestrøk – jeg vil anta at det var et pengeoverføringspennestrøk – og dersom det ikke kan kureres med penger, hva gjør regjeringen feil siden den ikke klarer å bekjempe fattigdommen?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg kunne godt tenke meg å diskutere litt moral med representanten Kolberg, men jeg hadde forberedt meg på noe annet, som det er viktig at velgerne får vite noe om, nemlig tempoet på den ikke-vestlige innvandringen til Norge, som er eksplosiv. Det er anslått at det kommer ca. 15 000–20 000 ikke-vestlige innvandrere til Oslo hvert år, og at vår opprinnelige befolkning – etniske nordmenn – vil være i mindretall i år 2030. Det er mindre enn 20 år til. Flere har påpekt at denne utviklingen ikke er bærekraftig økonomisk. Men det er ikke det viktigste: Den er ikke bærekraftig kulturelt og verdimessig. Er Martin Kolberg – og det vil jeg gjerne at velgerne får vite før valget – enig i at dagens ikke-vestlige innvandring ikke er bærekraftig, slik mange av rapportene har vist, eller vil han fortsette å akseptere, og fortsette å argumentere for, regjeringens innvandringspolitikk, som altså får denne konsekvensen som Finansavisen viste til i forrige uke. Eller vil han rett og slett bare vri seg unna med snikksnakk og ikke svare på spørsmålet mitt?
Arve Kambe (Høyre), 2011-06-17:
Inga Marte Thorkildsen snakket om progressiv beskatning som hadde blitt så mye bedre under den rød-grønne regjeringen. Men når man ser skatteopplegget for 2011 på denne plansjen som jeg har her, viser den at en person med inntekt mellom 150 000 og 250 000 kr vil få en dobbelt så høy skatteregning i kronebeløp som en som har en inntekt mellom 600 000 og 700 000 kr. Det er ikke en progressiv beskatning. Høyre vil bruke minstefradraget, som nettopp skal bidra til at lavtlønte både kommer ut i jobb og faktisk får en skattereduksjon. Høyre foreslår i sitt budsjett 5 000 kr økning i minstefradraget og en oppgradering av prosentsatsen i fradraget fra 36 til 37. Hvorfor er det slik at lavtlønte skal få en dobbelt så stor skatteøkning som høytlønte?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Representanten Thorkildsen snakket mye om miljø og klima i innlegget sitt, og at satsing måtte skje innenlands. Jeg savner nettopp denne satsingen i revidert budsjett, noe jeg vil komme tilbake til i mitt innlegg. Regjeringen kutter rundt 1 mrd. kr i revidert i forhold til det som var varslet i ordinært budsjett. Hvordan kan representanten forsvare det?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Dette spørsmålet har jeg fått fra Lundteigen før, så jeg skjønner at engasjementet er veldig stort for nettopp det – og det forstår jeg godt. Venstre er selvsagt for skog. Det vi ikke er for, er den granplantingen som har foregått over altfor lang tid, spesielt på Vestlandet. Skogsbilveier og granplanting subsidieres av denne regjeringen. Det mener vi i Venstre er feil. Det ødelegger mye av det biologiske mangfoldet i skogen. Jeg er selv fra Vestlandet og har sett hva det har medført. Man har plantet mye granskog som – jeg holdt på å si – rett og slett ikke kan brukes til noen ting.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Jeg er veldig glad for dette spørsmålet, for det er helt rett det som representanten sier, er det noe vi er veldig opptatt av, er det akkurat det å styrke de sosiale rettighetene for de private næringsdrivende. Jeg har selv gått i 1. mai-tog, og det er det ikke ofte jeg gjør, men jeg gjør det når selvstendig næringsdrivende stiller opp – og det er flest kvinner som går der. Er det noe som opptar dem, er det den urettferdigheten som er mellom dem som er fast ansatt, og dem som er selvstendig næringsdrivende. Jeg håper denne regjeringen vil gjøre noe for å løfte de kvinnene – enkeltmannsforetak – som føler seg urettferdig behandlet. Det ble sagt på en høring at de kan jo bare ta opp lån eller et eller annet, men så enkelt er det ikke. Dette er personer som har lite startkapital. Jeg vil be representanten om å gjøre noe for å løfte disse, og spesielt kvinner.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Her var det mange påstander – som vanlig. Jeg skulle faktisk hilse til representanten Thorkildsen fra mange av SV-damene – jeg gikk stort sett bare sammen med SV-damer i det toget med selvstendig næringsdrivende. Så til neste år håper jeg at representanten også går i det toget – jeg så hun sto på sidelinjen i fjor. Vi kan møtes i det toget til neste år. Til fagforeningskontingentfradraget: Det en skattelette til en spesiell gruppe. Vi mener det er feil. Det må representanten bare akseptere at vi mener. Vi vil bruke de pengene annerledes. Vi vil gå tilbake til den summen Bondevik II-regjeringen ga i skattelette i sin tid. Vi vil omprioritere de pengene – bruke dem annerledes – f.eks. til å styrke sosiale rettigheter for kvinner.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Stortinget behandlet i går jordbruksoppgjøret for 2011. Sentralt i årets oppgjør er et brev fra finansministeren hvor han lover bøndene 415 mill. kr i skatte- og avgiftslette i neste års statsbudsjett. Statsministeren har lovet de fagorganiserte økte fagforeningsfradrag. Ifølge LO-leder Roar Flåthen snakker vi om tusenlapper for at det skal monne. Da er vi fort oppe i samme beløp som skattelette til de fagorganiserte. Samtidig har regjeringen lovet å holde skatte- og avgiftsnivået uendret. Så da er mitt spørsmål: Hvem skal dette gå ut over?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-17:
Det var representanten Irene Johansen som fikk meg til å ta ordet en gang til. Jeg hadde ikke tenkt akkurat det, men sånn ble det. Hun mente at vi i Venstre ikke hadde noen retning på budsjettet vårt. Det er sikkert veldig mye annet representanten Johansen kunne kritisert Venstre for, men ikke akkurat det. Hun må rett og slett ha fulgt dårlig med under mitt innlegg. Venstre er dessuten det partiet i opposisjonen som omprioriterer mest – 4 mrd. kr. Hva bruker vi disse pengene til? Jeg skal gjenta litt av det jeg sa i innlegget mitt i sted. Vi har akkurat de samme rammer som regjeringen har. Venstre prioriterer en målrettet satsing på noen områder hvor det er påkrevd at vi får en mye mer offensiv og tydelig kurs enn det regjeringen har. Dette gjelder spesielt en nødvendig satsing på skole, utdanning og forskning, en framtidsrettet og nyskapende næringspolitikk, en ambisiøs miljø- og klimapolitikk og en målrettet politikk for fattigdomsbekjempelse. Resten av innlegget kan representanten se i referatet. Dersom dette ikke er å prioritere, så vet ikke jeg. Venstre prioriterer en målrettet satsing på fremtiden. Det er vi bevisste på hele tiden.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg må si meg meget skuffet over det regjeringen har kalt satsing på samferdsel i det reviderte budsjettet. Det er bare å konstatere at det ikke er noen satsing på vei. Det gjelder da spesielt Lundteigens og mitt eget hjemfylke Buskerud, et fylke som VG tidligere har rangert, sammen med Telemark fylke, til å ha Norges mest livsfarlige vei. Jeg registrerer også at Lundteigen har vært ute i media og vært enig i at det er altfor mye dårlig vei i Buskerud. Det jeg reagerer spesielt på, er at regjeringen ikke har lagt inn noen form for kompensasjon for de høye oljeprisene. Høye oljepriser gjør som kjent asfalten dyrere, og det igjen vil føre til mindre asfalt enn det som allerede er forutsatt for i år. Samtidig vet vi at «AS Norge» får økte inntekter på grunn av økte oljepriser. Pengene renner inn i oljefondet. Likevel får livsfarlige veier ikke den oppgraderingen som er nødvendig. Hva er Lundteigens bemerkninger til det?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2011-06-17:
Småkraftutbyggjarane er på mange måtar dagens pionerar. Dei vågar å satse, og dei ønskjer å skape verdiar og sysselsetjing i samfunnet. Likevel blir dei systematisk motarbeidde av dei raud-grøne politikarane med løftebrot og øydeleggjande skatte- og avgiftspolitikk. Når bøndene på Byrkjelo i Gloppen i Sogn og Fjordane går saman om å byggje eit kraftverk, er det nettopp urkrafta på bygdene dei representerer. Det vesle kraftselskapet gjekk med 3 mill. kr i overskot. Skatterekninga frå staten var på 4,5 mill. kr – altså 141 pst. skatt. Når ein tek med eigedomsskatt og avgifter, er prosentsatsen på formidable 165. Det er takka frå avgiftskåte senterpartipolitikarar og ei raud-grøn regjering. Ein viktig del av det totale skatte- og avgiftsnivået for småkraftnæringa er grunnrenteskatten. Kvifor støttar ikkje Senterpartiet Høgre sitt framlegg om å heve innslagspunktet for grunnrenteskatt til 10 MW?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg vil gripe litt fatt i noe av det siste som representanten var inne på i sitt innlegg, nemlig skattepolitikken. Jeg tror Kristelig Folkeparti er enig i at det skal være et mål at skatte- og avgiftspolitikken skal bidra til omfordeling. Kristelig Folkeparti har et forslag om det i revidert. Likevel gikk partiet inn for å fjerne formuesskatten på såkalt arbeidende kapital, som i realiteten betyr en fjerning av formuesskatten, da vi behandlet dette for et par dager siden. Partiet går altså inn for å fjerne det elementet som sørger for at skattesystemet er progressivt også for dem med høye inntekter. Jeg kan ikke se at Kristelig Folkeparti foreslår noen andre elementer for å sikre denne progressiviteten. Synes representanten at det er rettferdig, eller at det er en god omfordelingspolitikk, at de med de høyeste inntektene skal betale prosentvis lavere skatt enn andre?
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
President! Det er ikke registrert replikk på meg.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Venstre sier at det må legges til rette for at flere starter egen bedrift. Jeg siterer fra revidert nasjonalbudsjett: «Da må vi ta bort alle diskriminerende regler og ordninger for selvstendig næringsdrivende.» Da vi nylig behandlet endringer i skatte- og avgiftsreglene, skrev Venstre at de ville gi selvstendig næringsdrivende like rettigheter til dekning av sykepenger, omsorgspenger, pleiepenger osv. som vanlige arbeidstakere. I samme merknad går Venstre inn for å redusere trygdeavgiften for denne gruppen. Selvstendig næringsdrivende skal altså få økte rettigheter, samtidig som de skal betale mindre for disse rettighetene. Mener representanten Tenden at det er rimelig at alle andre arbeidstakere skal ta regningen for det?
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
For det første, som andre også har sagt: Revidert nasjonalbudsjett er det det er, og – som for så vidt også Fremskrittspartiet selv har sagt – en teknisk justering, eller en sjekk av hvordan det går med det budsjettet en la fram høsten før. Og vi mener at det er et budsjett som fortsatt står seg godt, et budsjett som også gir gode resultater. Men så er det også slik, som bl.a. representanten Thorkildsen viste til, at en faktisk har gjort noen små justeringer på enkelte områder. Men hvis det ikke er helt spesielle hendinger som inntrer i økonomien, er revidert nasjonalbudsjett aldri plassen for å foreta de store endringer i den økonomiske politikken, eller kursen. En får ta med seg en del av innspillene framover mot budsjettet for 2012, som kommer om noen få måneder.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Finansministeren støtter sine statssekretærer, og motsatt. Det er på en måte en del av den politiske virkeligheten. Så er det riktig at denne regjeringen skal føre en ambisiøs klimapolitikk. Men jeg har ikke observert at det er noen i denne regjeringskonstellasjonen som har et brennende ønske om å flytte norske bedrifter ut av landet, eller legge ned norsk konkurranseutsatt næringsliv. Det betyr at både her og på andre områder er det viktig å finne den gode balansen mellom tiltak som virker, f.eks. når det gjelder klima, og hensynet til konkurranseevnen til disse bedriftene. Ja, vi skal påta oss store forpliktelser i Norge framover for å få klimautslippene ned, men samtidig er det også viktig at en skal bidra til å få det totale globale utslippet ned. Det er i grunnen et ganske viktig hensyn, som en må ha med seg i den diskusjonen.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg skulle gjerne sett at det var mulig å få flere gjennom de kurs som skal gjennomføres i 2011, når det gjelder etterutdanning av lærere, men det er også en del praktiske forhold som har gjort at vi ikke får riktig så mange gjennom som vi egentlig skulle ønske oss. Men ja, det å etterutdanne lærere, det å sørge for at lærere får påfyll av kunnskap, er viktig for denne regjeringen. Kunnskap er viktig, og det er et av de områdene der vi har satset betydelig, og kommer til å satse betydelig framover. Vi skal gå gjennom og se på kvaliteten i grunnskolen. Vi ser på hvordan videregående skole og ungdomstrinnet utvikler seg. Vi har styrket innsatsen mot frafall i den videregående skole. Så utdanning er et høyt prioritert satsingsområde for denne regjeringen – det har vært det så langt, og kommer også til å bli det i tiden framover.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Et av de områder som regjeringen satser mye på, er barnevern, og vi kommer til å satse mye på barnevern i tiden framover. Dessverre ser vi at mye av grunnen til at vi må satse mer på barnevern, er at det er skjøre familiestrukturer som ikke holder. En av de viktige oppgavene våre framover blir jo å bygge opp under skjøre familiestrukturer, slik at også familien kan danne den trygge rammen rundt livet som barn skal ha, og som barn fortjener. Så for meg og for regjeringen er det en viktig del av politikken. Så vil jeg også benytte anledningen til å si to ord om frivillighet, som representanten Syversen har tatt opp i tidligere replikker. Jeg er veldig enig i viktigheten av frivillig sektor. Det som nå skjer, er at administrasjonsministeren, som har ansvaret for anbudsregelverket, som det heter, er på saken, jobber med saken, og så vil vi så raskt som mulig komme tilbake til Stortinget i egnet form med det som kommer ut av den gjennomgangen, i tråd med det som vi diskuterte i forbindelse med finansdebatten i fjor høst.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Den konkrete saken i forbindelse med jordbruksoppgjøret dreier seg om den såkalte «matinspeksjonsavgiften» – det er ikke sikkert det er det riktige navnet, men det er i hvert fall det ordet i anførselstegn jeg får bruke i dag – som i seg selv er det som de som produserer næringsmidler, må betale i gebyr for å finansiere Mattilsynets virksomhet. Så det vil også kunne gjelde flere enn jordbruket alene. Dette er et noe byråkratisk system, så det er også, i tillegg til at det gir lettelse for jordbruket, et område hvor det er grunnlag for forenklinger. Så det er også en del av regjeringens forenklingsarbeid. Dette kommer til å bli finansiert, og finansieringen vil komme i forbindelse med statsbudsjettet for 2012.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
I denne debatten diskuterer vi enkeltbevilgninger til gode formål, men også de store linjene for Norge og norsk økonomi. I Aftenposten 9. mai i år var finansministerens statssekretær Ketil Lund ute og sa at vi ikke må føre en klimapolitikk som flytter bedrifter ut av landet. Det synes jeg var veldig godt sagt. Det har Fremskrittspartiet sagt, det har nå også Roar Flåthen i LO sagt, og det sier NHO. Samtidig er det andre i denne sal fra regjeringspartiene som gir det motsatte inntrykk: Norge må føre en streng politikk, ikke tillate nye utslipp. Vi vet også at klimaforliket, som regjeringen står inne på, tilsier at en skal kutte store utslipp i Norge – om det så betyr at du må flytte industri ut av landet. Når statssekretæren til finansministeren kommer med så positive uttalelser, er det noe som også finansministeren stiller seg bak?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Jeg tror det er bedre at representanten Kolberg kjøper seg en bok og leser den, så han får mer enn ett minutt til å høre filosofien. Tanken bak Fremskrittspartiets økonomiske politikk er at man stimulerer næringslivet til å ville investere mer i Norge. Man stimulerer gründere til å ville utvikle sine produkter i Norge. Det betyr at på noen områder skal man gi skatte- og avgiftslettelser, for det gjør det interessant å investere den kapitalen i Norge framfor i andre land. Det å samtidig kombinere det med en økonomisk politikk der man tillater markedet å bringe fram gründere og aktører som konkurrerer om hvordan man skal tilby en tjeneste best mulig, opprettholder kvaliteten. Det gjør at man får mer igjen for pengene. Jeg erkjenner at Arbeiderpartiet har et annet syn på det, at man må ha en slags politisk styring av dette for at man skal få endene til å møtes. Vi ser at de landene som går over til markedsbasert økonomi – ikke anarki – øker velferden sin. De gjør det ofte uten å måtte øke skattenivået, snarere tvert imot.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Fremskrittspartiet stiller seg bak en politikk der vi skal sørge for å kutte CO2-utslippene. Det har vi fremmet forslag om i Stortinget. Vi forsøkte å få være med på forhandlingene om et klimaforlik, men ble nektet av de øvrige partiene. Så har vi også sagt når det gjelder CO2-avgift, at vi er for en CO2-avgift. Men da må den også øremerkes tiltak som kutter CO2. Nå har vi en CO2-komponent i drivstoffavgiften som er dobbelt så høy som det den trenger å være – om man hadde øremerket pengene til faktisk å kutte CO2-utslippene for de pengene, i forhold til dagens kvotepriser. Vi ser ikke CO2-argumentet som noen grunn til at det skal bli en inntektskilde for staten å skattlegge CO2. Den tilnærmingen en har hatt når det gjelder svovel og NOx – der en innfører krav, innfører avgift, men øremerker pengene til fond som faktisk kutter – er bra. Når denne regjeringen velger å bruke klima og CO2 som en måte å finansiere statskassen sin på, så er vi mot det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Nok en gang ser vi at SV ikke følger med på hva Fremskrittspartiet foreslår, men bare dyrker et image av hva Fremskrittspartiet er uansvarlig på. For det første, klimafond: Det ble fremmet av Oljeindustriens Landsforening, OLF. Fremskrittspartiet omfavnet det umiddelbart. SV er fortsatt imot det, offisielt, på Stortinget. Det er godt hvis SV nå snur. I forhold til industri og karbonlekkasje: Representanten Thorkildsen sa i denne sal i 2009 at denne regjeringen ikke skal gi gratis CO2-kvoter til noen industri i Norge etter 2013. Det ville jo medført en kjempekarbonlekkasje! Denne regjeringen har sagt at de ikke skal gi CO2-kompensasjon til industrien på grunn av økte CO2-kostnader i strømprisen. Det vil gi en karbonlekkasje. Det som er suksessen når det gjelder NOx og svovel, er at man har innført gradvise krav til reduksjoner – ikke nulltoleranse. Dét er et problem, og dét er kritikken som Fremskrittspartiet retter mot CO2-politikken, at man innfører nulltoleranse, som gjør det umulig for industrien å gjøre gradvise forbedringer, og som faktisk gjør at man må flytte industrien ut av Norge, til land som gjør det som er fornuftig, nemlig å foreta gradvise reduksjoner.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Til tross for vår store oljerikdom i dag vil vår framtidige velferd og velstand i stor grad avhenge av at vi også har et næringsliv som produserer den velstanden i framtiden. LO-leder Roar Flåthen var nylig ute og varslet at LO snudde i klimapolitikken – ikke i forhold til å frafalle de overordnede målene, men i forhold til virkemiddelbruken. Han ville myke opp kravet fra regjeringen og klimaforliket om at to tredjedeler av kuttene bør gjøres i Norge. Statsministerens respons har vært at han stiller seg bak forliket framfor å debattere innholdet fra Flåthen. Det er en naturlig respons når dette forliket likevel bare har en varighet på seks–ni måneder før det skal reforhandles. Eirin Sund, representanten til Arbeiderpartiet i energi- og miljøkomiteen, sier at da skal alt diskuteres. Men det interessante spørsmålet er jo om regjeringen må legge opp til at vi får en oppmyking av de kravene, slik at vi har muligheten til å sikre at norsk industri etablerer videre virksomhet i Norge, og at vi ikke legger restriksjoner på CO2-utslipp som gjør at en flytter ut industrien fra Norge, slik som Roar Flåthen advarer mot.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
For det første: Hvis statsministeren skal være ryddig i å bruke statistikk, bør han vise til at mesteparten av den veksten på 250 000 arbeidsplasser begynte i 2005, før den rød-grønne regjeringen overtok. Den har flatet ut fra 2008, da den rød-grønne regjeringens politikk begynte å slå rot. Det skyldes også delvis finanskrisen. Men det er ikke sånn at dette er en vekst som begynte etter at rød-grønn politikk fikk effekt. Tilbake til klimapolitikken: Jeg synes statsministeren var vag. I Aftenposten 9. mai var statssekretær Kjetil Lund mye tydeligere. Han sa at vi skal ikke ha en klimapolitikk som flytter ut norsk industri. LO og NHO har begge vært ute og advart mot at dagens klimaforlik og dagens klimapolitikk gjør nettopp det, og de viser til Alcoas prosjekt som ikke kan realiseres i Norge selv om Hydro kan realisere det samme i Qatar. Vil statsministeren sikre at et grunnleggende prinsipp når neste klimamelding legges fram, er at nasjonale CO2-krav som medfører at de globale utslippene økes, frafalles.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-17:
Vi får nå se!
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Filosofien til Fremskrittspartiet i den økonomiske politikken er marked, privatisering og skattelettelse. Det går også igjen i innstillingen knyttet til dette reviderte nasjonalbudsjettet. Vi hørte at Leirstein tidligere i dag mente det var mange påplussinger som trengtes. Fremskrittspartiet fremmer forslag om en del slike. Samtidig går man inn for store skattelettelser. Denne diskusjonen har vi hatt i parlamentet mange ganger. Men det er helt nødvendig at vi igjen får høre representanten Solvik-Olsens forklaring på hvordan man klarer å finansiere velferden ved store skattelettelser. Jeg vil gjerne høre den filosofien en gang til.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Norsk politikk preges av to grunnleggende trekk. Det ene er at vi har en regjering som sitter på sitt sjette år, og så en tydelig splittet opposisjon. Denne debatten demonstrerer det. Men alle vet jo at en alternativ regjering og en alternativ økonomisk politikk, som vi drøfter i dag, handler om et samarbeid mellom Høyre og Fremskrittspartiet. Erna Solberg, slik jeg forstår, tar mål av seg til å bli statsminister i Norge, og hun snakket nå veldig klokt – synes jeg – i sin tale om ansvarlighet og langsiktighet i den økonomiske politikken. Jeg slutter meg til de betraktningene som representanten hadde på det punktet. Det oppfattes kanskje nesten som litt utidig på sett og vis, politisk, disse stadige spørsmålene om forholdet til Fremskrittspartiet. Men kan Solberg nå kommentere Siv Jensens uttalelse om at handlingsregelen bør være på skraphaugen?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Jeg mener at den innvandringspolitikken vi fører, er den realistiske og riktige innvandringspolitikken. For det er ikke mulig, slik Fremskrittspartiet ofte forsøker å gi inntrykk av, at Norge kan melde seg ut av denne utviklingen. Tybring-Gjeddes politiske parti har ikke noen innvandringspolitikk – i alle fall ingen integreringspolitikk. De vil ha en stopp i dette. Det er helt urealistisk å tenke seg – selv om de forsøker å gjennomføre sin politikk – at det vil være mulig å stenge de norske grensene. Det finnes intet internasjonalt eksempel på at det er mulig, og det er heller ingen andre i denne sal som støtter en slik politikk. Når det gjelder bærekraften, vil jeg si at vi selvfølgelig ser veldig tydelige eksempler på at det er utfordringer knyttet til innvandringen. Det er jeg enig i, men jeg mener at regjeringen håndterer det på en veldig god måte.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Selvsagt er det ikke slik at jeg tar det for gitt at de borgerlige partiene skal vinne neste valg; jeg bare peker på hva som i tilfelle er konsekvensene. Når det gjelder Sverige, er det det å si at jeg hører hva som blir sagt om tallene, men jeg la merke til at både representanten Solberg og representanten Sanner var nødt til å holde seg til prognoser for å få dokumentert utviklingen i Sverige, ikke de faktiske tallene. For tallene viser at de har dobbelt så høy arbeidsledighet som i Norge, og har en enorm ungdomsarbeidsledighet.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Ja, den er på vei nedover, men det er en prognose. Faktum i dag, som vi får holde oss til, Sanner, er nemlig det motsatte, at velferdsordningene i Sverige nå er under voldsomt press på grunn av underfinansiering av en borgerlig regjering. Så de betaler en veldig høy pris for at de skal få en såkalt vekstindeks. Det er jo begynnelsen på utviklingen av Forskjells-Sverige, og det er demonteringen av det som ble kalt for folkhemmet. Så det er det som er situasjonen i Sverige, og ikke noe annet enn det.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-06-17:
Vi har en stor satsing på dette området innenfor en rekke felter, og satsingen på arbeidsplasstiltakene har vært sterkt økende hele tiden. Vi har hatt et veldig fokus på det, og har det som en sentral målsetting for regjeringens politikk. Jeg innser at dette er et vanskelig felt, fordi det er krevende i et avansert samfunn å få plass til alle. Det er krevende, det skal vi alle sammen innse. Men jeg synes det er uriktig å påstå at ikke vi har fokus på dette, for det har vært et sentralt element i regjeringens politikk helt fra begynnelsen.
Erna Solberg (Høyre), 2011-06-17:
Det kan jeg kommentere, for det er jeg uenig i. Jeg mener at handlingsregelen er et viktig politisk instrument for den langsiktige økonomiske styringen av det norske samfunnet. Men det er også viktig å huske at da vi innførte handlingsregelen, gjorde vi det på noen premisser som denne regjeringen har brutt. Premissene var klare og tydelige, premissene var at vi skulle ta mer penger inn i norsk økonomi, ikke for å forbruke dem i dag, men for å investere dem i fremtiden. Denne regjeringen har ikke gjort det. De har brukt mest av de pengene de har tatt inn, på å forbruke i dag. Derfor synes jeg godt man kan arrestere andre for pengebruken. Men jeg synes det er på tide at regjeringen begynner å se at de ikke bruker disse pengene til å forbedre konkurranseevnen vår, de bruker dem ikke til å investere i utdanning, de bruker dem ikke til å investere i forskning, og derfor faller vi på alle internasjonale rangeringer når det gjelder dette. Det er et faretegn for det norske velferdssamfunnet i fremtiden. Vi ødelegger faktisk for mye av det gode som er i vårt samfunn, hvis vi ikke får det til.
Erna Solberg (Høyre), 2011-06-17:
Høyre står på klimaforliket, og vi har sagt at det er utrolig viktig for fremtidige generasjoner at vi internasjonalt, men også nasjonalt, sørger for å gjøre noe med klimautfordringene. Og så er det slik at representanten Frank Bakke-Jensen er en god representant for Høyre, og det han faktisk sa, var at han mente at klimaforliket ikke kunne være til hinder for å utvikle mer industri i Norge. Det mener vi er mulig innenfor det klimaforliket vi har. Det kan man se av artikkelen som er skrevet av Nikolai Astrup og Frank Bakke-Jensen. Vi mener at det er fullt mulig. Hvis det skulle vise seg at dette aluminiumsverket til Alcoa er lønnsomt av andre grunner, er det fullt mulig å si at det kunne vært et område hvor vi kunne vært med på å bekoste CO2-rensingen fra statens side. Da hadde vi løst det innenfor klimaforliket. Det ville vært en bedre løsning enn f.eks. prosjektet på Mongstad, som har dratt ut i tid og dratt ut i tid. Vi må på en måte ha en mulighet til å være fleksible. Hovedutfordringen er at det er tre år siden vi vedtok klimaforliket, uten at regjeringen har kommet tilbake til Stortinget med hensyn til hvordan vi skal gjennomføre det. Det er den største trusselen mot klimaet.
Erna Solberg (Høyre), 2011-06-17:
Prinsipielt mener vi at karbon og utslipp skal prises. Det er det som ligger i at forurenseren skal betale. Så er det ulike prisingsmekanismer. Det at vi har et kvotesystem, er en prisingsmekanisme som store deler av norsk næringsliv er innenfor, og de skal dermed betale en pris for det utslippet de har. Så mener jeg at det er bekymringsfullt at prisen på det europeiske plan i dag faktisk er for lav i forhold til det vi hadde forutsatt for å kunne få til de klimaeffektene vi skulle ha. Men med høyere økonomisk aktivitet i Europa vil sannsynligvis prisen etter hvert gå opp. Det er ikke fjernt fra oss å øke CO2-avgiftene på enkelte av de områdene som er utenfor kvotesystemet, for å prise karbon på den måten. Men vi skal jo nå gå gjennom hele denne Klimakur-pakken. Vi venter på hva regjeringen kommer med, og da vil vi systematisk gå gjennom hvor vi skal vri disse avgiftene. Men vi er altså generelt ikke tilhengere av øremerking av disse avgiftene. Det tror vi ikke nødvendigvis er den beste løsningen.
Erna Solberg (Høyre), 2011-06-17:
Jeg er enig i at det er mange positive trekk i norsk økonomi. Vi lever i en annen situasjon enn mange andre land. Vi lever i og for seg i en situasjon som er parallell med et par andre nordeuropeiske land, som også etter hvert begynner å gå bra. En av de tingene man ser rundt seg, som kanskje er det mest dramatiske for det europeiske området, er den store ungdomsarbeidsledigheten som nå brer om seg, og som over tid kommer til å gjøre at mange ungdommer står på utsiden og har det vanskelig. Da har jeg lyst til å stille et lite spørsmål til statsministeren, for det er en del slike ungdommer i Norge også. Det er de ungdommene som ikke har opplevd å få ta del i veksten i nye arbeidsplasser, og arbeidsledighetsnedgangen blant funksjonshemmede i Norge har vært marginal i verdens beste vekstperiode. Hva vil statsministeren nå gjøre for å sørge for at flere unge med funksjonshemninger faktisk får en jobb å gå til og ikke opplever den samme dramatiske situasjonen som mange unge europeere gjør, nemlig at det ikke er bruk for dem?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-06-17:
Hadde vi fått lyntog for 500 mill. kr, så hadde vi gjort det i morgen. Det blir nok adskillig dyrere enn som så. Vis meg gjerne den formelen. Når det gjelder utviklingen av bosettingen i Norge, er jeg ikke enig i premissene til spørsmålsstilleren, for det har jo vært en positiv utvikling – trenden har jo snudd. Det har jo vært befolkningstilvekst i svært mange kommuner – mye større enn på lang, lang tid. Det er bare å se på tallene til SSB. Det har vært en mye jevnere utvikling i befolkningstilveksten nå enn det har vært de senere årene. Så mener vi at noen av de viktigste tiltakene vi som politikere gjør, er å sørge for et godt og likeverdig offentlig tjenestetilbud rundt omkring i hele Norge. En av hovedsatsingene til regjeringen har vært på kommuneøkonomi, slik at det skal være like gode skole- og omsorgstilbud uansett hvor du bor, og at det skal være et godt barnehagetilbud uansett hvor du bor. Vi mener det er riktig å satse på kultur, slik at det er gode kulturtilbud spredt rundt omkring i hele landet. Vi tror ikke det er bensinprisen som er Bygde-Norges største utfordring.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-06-17:
Når det gjelder Boligsparing for ungdom, har Senterpartiet en lang historie. Da vi hadde finansminister Gudmund Restad, var Boligsparing for ungdom et av de tiltakene vi valgte å forbedre da. De har også blitt forbedret under denne regjeringsperioden. Vi mener at Boligsparing for ungdom er et veldig godt og målrettet tiltak, som vi fortsatt ønsker å satse på, og mener det er riktig å ha en økning på. Det har vi gjort, og så får man diskutere hvor fort man skal øke det videre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-06-17:
Det siste er riktig, for det var siste gangen vi så hverandre. Da var jeg glad. Så det er helt rett. Da var jeg veldig glad, faktisk! Det viste at vi her i Stortinget i fellesskap kan ta gode politiske grep, og det er jeg stolt av å ha vært med på. Når det gjelder forholdet til Arbeiderpartiet og SV, er det veldig godt. Vi var stolte over at vi klarte å få til den historiske alliansen i 2005, for det var gamle historiske skillelinjer, ikke minst mellom Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som der ble gått over, og vi klarte å danne regjering sammen. Vi klarte å styre sammen i fire år. At vi igjen klarte å gå inn i valget i 2009, i fellesskap, og vinne det, var en stor dag i Senterpartiets historie og en stor dag for det rød-grønne fellesskapet. At det er litt kniving mellom gode venner, skulle bare mangle! Her handler det om makt, og det er alltid ulike vurderinger. Men i bunn og grunn er det et godt og solid samarbeid mellom Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, som vi ønsker å fortsette, og som vi ønsker å vinne valget med også i 2013. Jeg tror utfordringen er større for Venstre med tanke på hvor de hører hjemme enn for oss som trives godt i det samarbeidet vi er en del av.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-06-17:
Senterpartiet gikk inn i denne regjeringen med stor entusiasme, og ekteskapet var på en måte inngått. I fjor, tror jeg, definerte Senterpartiet det som et fornuftsekteskap mer enn et kjærlighetsekteskap. I år definerer Lundteigen det som en strategisk allianse. Det faller inn under helt andre definisjoner enn kjærlighetsekteskap og fornuftsekteskap – det er vel i og for seg snakk om et proforma ekteskap der man ønsker å oppnå noe annet. Det sier litt om entusiasmen for regjeringsprosjektet i Senterpartiet. Er det sånn at entusiasmen for politikken er i ferd med å forsvinne fordi man egentlig ikke har noe felles stort prosjekt man ønsker å gjennomføre lenger? Er det sånn at kjærligheten som var der i noen år, har svunnet hen og blitt en teknisk konstruksjon? Og er det riktig at siste gang jeg så Slagsvold Vedum virkelig glad, var da han var blitt enig med Venstre om rovdyr i natt?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-06-17:
Det er mulig at det kommer som en bombe på representanten Eldegard, men det vi går inn i nå, er et lokalvalg. Den beskjeden jeg har gitt til mine lokale politikere, nesten 7 000 mennesker som stiller til valg, er at de får samarbeide med akkurat hvem de vil, ut fra hva de ønsker å få gjennomført politisk. Jeg har et politisk engasjement. Grunnen til at jeg bruker 16, 17, 20 timer i døgnet i dette hus, er at jeg ønsker å gjennomføre en politikk. Vi ønsker å gjøre noe med klimautfordringene. Vi ønsker å gjøre noe for at norsk næringsliv skal vokse framover, og vi ønsker å få gjort noe for kunnskap. Da er én ting klinkende klart: Vi må få skiftet regjering. Det kommer Venstre til å kjempe for i valget. Mine garantier er ikke knyttet til hvem man skal samarbeide med eller ikke samarbeide med. Mine garantier er knyttet til politikk. Stemmer du på Venstre, får du en bedre klimapolitikk. Du får en næringspolitikk som kommer til å styrke næringslivet, og du kommer til å få en kunnskapspolitikk som gjør at vi står sterkt rustet for framtida.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-06-17:
Jeg beklager at jeg er singel. Jeg skulle gjerne ha gjort noe mer med det, men det er bare sånn det er. Vi ønsker å samarbeide for å få til politiske løsninger. Jeg er enig i det som Bellona-lederen sa da de jubilerte i går, at det viser seg faktisk at Venstre har klart å få til mer sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti enn hva SV får til sammen med Arbeiderpartiet. Det som man må ta som en erkjennelse, er at de store bakstreverske partiene i dette huset når det gjelder å få til noe på miljøet, er Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. Det er viktig å klare å lage en buffer mot de to partiene sammen på klima, så jeg er helt sikker på at Venstre og SV skal klare å stå sammen for å gjøre de viktige klimagrepene framover.