Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2019-06-12:
La meg begynne med å takke komiteen for godt samarbeid i denne saken, en sak som er en oppfølging av en stortingsmelding vi behandlet her i Stortinget for få måneder siden. Den gangen sa jeg at det var bra at regjeringen la fram en slik melding før lovproposisjonen, slik at man sikret bred politisk enighet om noe så viktig som sentralbankloven og de andre lovene vi forandrer og endrer på i dag. Det mener jeg også i dag, og komiteens innstilling viser at det er bred enighet om de ulike forslagene. Bakgrunnen for at man foreslår å behandle en ny sentralbanklov, er at sentralbankvirksomheten er blitt vesentlig endret de siste årene. Nåværende sentralbanklov ble vedtatt i 1985 og avløste den tidligere loven av 1892. Det er altså ikke hvert år vi behandler disse sakene. Norges Bank er helt sentral og helt instrumentell for den finansielle infrastrukturen i landet vårt og for den enkelte av oss – både som bankenes bank, som mynt- og seddelpresse, som finansiell stabilisator og ikke minst for de av oss som betaler renter på lån vi har, eller som får renter på innskudd vi har. Alt dette stammer til sjuende og sist fra vedtak i Norges Bank. Dette skal banken fortsette å gjøre også i framtiden, men med en litt annen organisering. Regjeringen følger opp det den varslet i meldingen som Stortinget behandlet tidligere i år. Det opprettes en fagkomité for pengepolitikk og finansiell stabilitet som skal stå for utøvelsen av pengepolitikken, som i dag ligger i hovedstyret. Hovedstyret utvides med ett medlem – til ni – og skal omfatte sentralbanksjefen, de to visesentralbanksjefene og seks eksterne medlemmer, alle oppnevnt av Kongen i statsråd. Representantskapet fortsetter som i dag, i motsetning til hva Gjedrem-utvalget foreslo. En samlet komité viser til at representantskapet er viktig for å beholde den demokratiske kontrollen over banken. Uenighetspunktene mellom posisjonen og opposisjonen i innstillingen viser først og fremst hvor bred enigheten er i denne saken. På tross av at en samlet komité mener at utgivelse av jubileums- og minnemynter ligger på siden av en sentralbanks kjernevirksomhet, fremmer opposisjonen forslag i dag om at regjeringen skal legge fram et lovforslag som innebærer at Norges Bank fortsatt har en lovfestet plikt til å utgi minnemynter og sirkulasjonsmynter med spesialpreg – selv om dette altså ligger utenfor kjernevirksomheten. Det er en uenighet om daglig leder av NBIM, oljefondet, skal tilsettes på åremål, eller om vedkommende skal ansettes av hovedstyret på ordinære vilkår. En del av opposisjonen mener at målloven må gjøres gjeldende for Norges Bank og all dens virksomhet, og at arbeidsspråket skal være norsk i hele virksomheten. Det må da også bety at norsk skal være arbeidsspråket på kontorene i New York, London og Singapore, selv om det i en tenkt situasjon ikke skulle arbeide nordmenn der. Videre foreslår SV, Miljøpartiet De Grønne og Rødt at lov om Statens pensjonsfond må endres slik at fondet pålegges å ta hensyn til klima og klimarisiko, samt at det skal arbeide for reduserte klimagassutslipp internasjonalt. Heldigvis får ikke dette flertall, og de ansvarlige partiene i denne salen mener fortsatt at oljefondet ikke skal være et virkemiddel i utenrikspolitikken, ei heller i klima- og miljøpolitikken. Det er fornuftig. Med den nye loven sikrer vi sentralbanken og dens virksomhet gode forutsetninger for å gjøre den jobben de skal gjøre, og jeg er sikker på at jeg har med meg hele komiteen når jeg sier at vi setter pris på den jobben sentralbanken og sentralbankens etater gjør. Den jobben gjør de på vegne av oss alle.