Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg vil først få takke komiteen for godt samarbeid i starten av denne perioden, den nye komitélederen for stødig ledelse og komitésekretæren for å ha loset oss trygt gjennom budsjetthøsten. Arbeiderpartiet ønsker en skole som ser hele eleven, for det er sånn elever lærer best. Vi ønsker en skole som gir tid til læring og har tillit til læreren, en skole som forbereder barna våre på framtidas arbeidsliv, en utdanningspolitikk som utjevner forskjeller. Én av fire elever fullfører eller består ikke videregående skole på normert tid. Det er et samfunnsproblem at vi har laget et 13-årig skoleløp der så mange ikke fullfører. Og størst av alt er problemet for de ungdommene som går ut i et arbeidsliv der det er stadig færre muligheter for dem uten utdanning. Mange utfordringer står uløst, men regjeringa bruker ikke muligheten til å ruste Kunnskaps-Norge for framtida. Vi må ta tak i alle deler av utdanningssystemet. Tidlig innsats starter i barnehagen. Vi sier klart nei til regjeringas usosiale økning av barnehageprisen samtidig som vi legger til rette for økt kvalitet. Det viktigste for bedre kvalitet er flere kvalifiserte voksne. Der regjeringa foreslår en minimal vekst i andelen barnehagelærere, vil vi at halvparten av de ansatte i barnehagene skal være pedagoger. Vi foreslår flere lærere i skolen, mer intensiv læring tidlig gjennom en lese-, skrive- og regnegaranti og en mer praktisk skole. Arbeiderpartiet foreslår en mye sterkere innsats mot mobbing og trakassering for å gi ungdom som sliter, hjelp. Vi vil ha på plass et sunt skolemåltid og fysisk aktivitet fordi helse, læring og gode muligheter i livet henger sammen. Vi foreslår en yrkesfagmilliard for bedre utstyr og mer praksis tidlig for elevene. Barnehage, skole og utdanning er vinnerne i Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett. Vi foreslår over 2,5 mrd. kr mer enn regjeringa til utdanning og forskning – av det 2 mrd. kr mer til bedre læring og kvalitet for barn og unge i barnehage og skole enn det Høyre og Fremskrittspartiet har i sitt budsjettforslag. Det har dannet seg et mønster de siste årene der regjeringa skryter av å ha gjennomført politikk den selv ikke har foreslått eller vært for. Stadig flere av initiativene i utdanningspolitikken har blitt tatt av opposisjonen på Stortinget. Regjeringa har først vært mot eller uinteressert, men har etter hvert måttet følge etter: lærertetthet og lærernorm, digital strategi, tidlig innsats, kompetansereform, heldekkende ansiktsplagg – eksemplene er mange. Vi har nå en regjering som ikke leder an i skolepolitikken, men som følger etter. Jeg mener statsbudsjettet er et uttrykk for en regjering som har gått tom for ideer og mangler nye visjoner for skolen – et tamt budsjett, som Dagbladet kalte det i dag. Mange utfordringer står uløst, men regjeringa bruker ikke muligheten til å ruste Kunnskaps-Norge for framtida. På fem år har Høyre og Fremskrittspartiet brukt 1 000 milliarder oljekroner, mer enn alle andre regjeringer til sammen, men resultatene i skolen uteblir, nye initiativer mangler. En av de store utfordringene vi står overfor, er en lærerkrise, nå aktualisert med vedtaket om lærernorm, og stadig flere elever møter en ukvalifisert lærer i klasserommet. Regjeringa har foreløpig ingen god plan for å løse det. Arbeiderpartiet vil rekruttere flere lærere og vil ha tiltak for å få ned frafallet i utdanningen. Over 20 000 elever oppga at de ble mobbet sist skoleår. Det er fint at regjeringa har gjort lovene mot mobbing tydeligere, men budsjettforslaget for 2018 har ikke nye forslag til tiltak. Arbeiderpartiet foreslår en styrket satsing mot mobbing. Siden Erna Solberg ble statsminister, har elevtallet på yrkesfag gått ned med 3 000 elever, og det tallet er justert for utdanningen «medier og kommunikasjon». Derfor mener Arbeiderpartiet at det trengs et løft for yrkesfagene, en yrkesfagmilliard, denne perioden, som vi legger inn i våre budsjetter. Høyre snakker om kompetanse, men regjeringas kompetansereform begrenser seg så langt til en ny nettside. Det holder ikke bare å snakke om kompetanse, man må satse på det. Derfor bevilger Arbeiderpartiet 100 mill. kr mer enn regjeringa til en reell kompetansereform. Dersom mønsteret holder seg og vi stadig skal ha en regjering som følger etter i skolepolitikken, skal i alle fall Arbeiderpartiet – og jeg regner med resten av opposisjonen på Stortinget – stå klar til å foreslå ny politikk som kan inspirere regjeringa til ny innsats i alle fall litt på vei.