Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-02-19:
Lærerne i den norske skolen gjør en kjempejobb hver eneste dag, men mange av dem forteller også om noen utfordringer i sin arbeidshverdag som vi som politikere er nødt til å ta på alvor. Så mange som tre av fire lærere opplever at de har for liten tid til den enkelte elev. Og når en har for liten tid til hver elev, vet jeg av egen erfaring at det er vanskelig å følge opp elevene så godt som en gjerne skulle ønske. Det blir vanskeligere å tilpasse undervisningen til den enkelte elevs behov. Det blir krevende å sørge for at både den eleven som kanskje ligger litt foran de andre elevene i løypa, og den som sliter litt mer enn de andre med å knekke lesekoden, får den hjelpen de trenger for å utvikle seg videre. Alt tyder på at lærerne har mindre tid til elevene nå enn tidligere. For selv om vi samlet sett har relativt høy lærertetthet i Norge, så har den ordinære undervisningen de siste 15 årene blitt preget av forholdsvis mindre lærerressurser. Klassene blir større, den enkelte lærer får ansvar for flere elever enn tidligere. Og når en får ansvar for flere elever, blir det rett og slett mindre tid til hver enkelt elev. Resultatet blir at flere elever faller av lasset allerede i løpet av de første skoleårene. Det er flere elever som ikke får godt nok utbytte av den ordinære undervisningen fordi lærerne rett og slett ikke har kapasitet til å gi den oppfølgingen som kreves, og det er flere elever som får behov for spesialundervisning. Med unntak av de to siste skoleårene har andelen elever med enkeltvedtak om spesialundervisning økt jevnt og trutt over mange år. FoU-rapporten «Spesialundervisning – drivere og dilemma», som ble publisert av KS i 2012, ser nettopp på denne sammenhengen mellom ressurstildeling i skolen og behovet for spesialundervisning. En av konklusjonene er at lav lærertetthet gir mindre tilpasset opplæring. Mange steder er en inne i en ond sirkel. Ressurssituasjonen i den ordinære undervisningen fører til økt behov for spesialundervisning, og det økte behovet for spesialundervisning tapper den ordinære undervisningen ytterligere for ressurser, noe som igjen skaper økt behov for spesialundervisning. Det er denne onde sirkelen vi må prøve å klare å bryte. Vi må gi lærerne mer tid til hver elev, slik at undervisningen kan tilpasses den enkeltes behov. Vi må tette kunnskapshullene til elevene når de oppstår. Da må vi ha mer av de gode lærerressursene inn i den ordinære undervisningen, og da må vi ikke minst klare å sette inn innsatsen tidlig i skoleløpet og unngå at elever må vente i mange år før de får den hjelpen de har behov for. I dag setter vi inn støtet for sent. Vi bruker tre ganger mer på spesialundervisning på 10. trinn enn på 1. trinn. Vi reparerer istedenfor å forebygge. Vi bruker enorme ressurser på å forsøke å fange elevene inn igjen når de blir eldre, istedenfor å sørge for at de ikke faller av lasset når de er mindre. Vi er allerede godt i gang i budsjettsammenheng. Jeg er veldig glad for at samarbeidspartiene ble enige om å bevilge 200 mill. kr øremerket flere lærerstillinger på 1.–4. klassetrinn i budsjettet for 2015. Og 200 mill. kr er halvårseffekten, så årseffekten av denne satsingen er på rundt 480 mill. kr. Nå følger Kristelig Folkeparti opp med å foreslå en nasjonal norm for lærertetthet på skolenivå som innebærer en maksgrense for gjennomsnittlig gruppestørrelse på 16 elever i ordinær undervisning på 1.–4. klassetrinn. Dette vil gi lærerne mer tid til hver elev. Det vil gi økt fleksibilitet og bedre muligheter til å tilpasse undervisningen. Det er ikke et rigid system, slik de gamle klassedelingstallene var. Dette er en modell som vil gjøre det mulig å gjøre fornuftige tilpasninger, som f.eks. å sette to lærere inn i klasserommet der det er fornuftig, eller å dele opp klassene i enda mindre grupper når det er noe som taler for det. For å forhindre at ressursene hentes fra de øvrige klassetrinnene foreslår vi en tilsvarende grense på 24 elever på 5.–10. trinn. Dette er et tiltak som vil være en styrke for lærerne og gi dem en bedre arbeidshverdag. Det vil gjøre det lettere for dem å lykkes i klasserommet. Men først og fremst er det et tiltak som vil sørge for at den enkelte elev får en bedre oppfølging, at færre faller av lasset, og at flere kan oppleve at de lykkes med egen skolegang. Jeg framsetter med dette Kristelig Folkepartis forslag i innstillingen. Subsidiært vil Kristelig Folkeparti stemme for forslaget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet.