Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2007-03-06:
Vi skal i dag behandle et Dokument nr. 8-forslag, fra representanter for Fremskrittspartiet, om å etablere såkalte OPS-prosjekter knyttet til framtidige sykehusutbygginger. Forslagsstillerne framholder at ferdigstilte planer om sykehusinvesteringer ikke er blitt gjennomført, som en følge av statlig overtakelse av sykehusene i 2002. Aldri før er det blitt investert så mye i nye bygg og ustyr som etter at helseforetaksreformen ble innført i 2002. Det er investert for om lag 30 milliarder kr i nye, moderne sykehus over hele landet. OPS-prosjekter basert på privat finansiering gjennom private lån vil være dyrere enn offentlig finansiering, som vil ha lavere rente. En privat utbygger skal også ha fortjeneste på sine investeringer og sin drift, noe en offentlig utbygger ikke vil basere seg på. OPS-prosjekter vil føre til mindre fleksibilitet, da den offentlige myndighet ikke kan si opp leieavtalen uten å hefte økonomisk for den. Mindre fleksibilitet vil føre til lavere effektivitet og dermed høyere kostnad. I tillegg kan vi oppleve at private aktører går konkurs. Dermed vil den offentlige myndighet ikke kunne kreve den resterende del av ytelsen, som f.eks. ferdigstillelse og oppfølging av drift og vedlikehold. Omstillingene og utviklingen i helsesektoren går stadig raskere. OPS-prosjektene, der det er lange kontrakter, vil gi redusert fleksibilitet, dårligere tilpasning til endrede forutsetninger og ikke minst behov for gjentatte reforhandlinger med private utbyggere. Flertallet i helse- og omsorgskomiteeen mener at også framtidige investeringer må være et offentlig ansvar, og at ingen sykehusprosjekter kan «snike i køen» – og dermed binde opp de ulike helseregionenes framtidige driftsbudsjetter. I statsbudsjettet for 2007 har regjeringen Stoltenberg varslet en økning i avskrivningene fra 60 pst. til 80 pst. i perioden 2008–2010, som betyr at en kan investere for 1 milliard kr mer i året innenfor sykehussektoren i årene framover. Da vil en tidligere enn forutsatt kunne realisere mange av de nye utbyggingsprosjektene som RHF-ene har innrapportert. I tillegg har helse- og omsorgsminister Sylvia Brustad fått gjennomslag for at Helse Sør og Helse Øst skal slås sammen til ett regionalt helseforetak, og at de innsparinger som ligger i stordriftsmuligheter, skal gå tilbake til drift/eventuelt investeringer i den nye helseregionen Helse Sør-Øst. Dette vil også bidra til at en kan få realisert et nytt sykehus i Østfold raskere enn hva tilfellet ville ha vært med to regioner, som vi har i dag. Forslagsstillerne viser også til at en ikke har klart å finansiere nye investeringer ved Molde sjukehus. Helse Midt-Norge er lovet 140 mill. kr i permanent inntektsøkning i basisbevilgningene. Beløpet skal trappes opp i perioden 2008–2010, og innenfor dagens rammer er det satt av 15 mill. kr til planlegging av et nytt sykehus i Molde. Regjeringen Stoltenberg øker ikke bare driftsmidlene til helsevesenet, men også investeringstakten i årene framover, slik at en kan nå de målene som helseforetakene har satt seg. Flertallet i komiteen mener at de økte ulempene som ligger i dyrere finansiering, som svekket budsjettstyring, kompliserte kontrakter, økt kostnad i forbindelse med privat fortjeneste og tilsyn og kontroll, at utbygger kan gå konkurs og den lange varigheten slike kontrakter nødvendigvis må ha, ikke veier opp de eventuelle positive sidene ved en slik finansiering. Vi foreslår derfor at forslaget i dokumentet ikke bifalles.