Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-03-29:
Som saksordføreren redegjorde for, har ekstremvær, flom og ras de siste årene ført til store skader på infrastruktur. E6 og Dovrebanen måtte stenge som følge av flommen i Gudbrandsdalen og Østerdalen, og stormene denne vinteren førte til at mange mistet strømforsyningen og mobilnettet. Eksemplene er mange over hele landet. Derfor har både opprydningsarbeidet og det å sikre en mer robust infrastruktur vært – og er – viktig for den rød-grønne regjeringen. Statsråden gir en omfattende redegjørelse i sitt svarbrev, både når det gjelder de tiltak som er gjennomført, og de vurderingene som skal gjøres framover, bl.a. i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Ifølge verdens ledende klimaeksperter vil klimaendringene føre til mer ekstremvær i årene som kommer. I 2009 var det 1 grad varmere i Norge enn hva som er normalt. Scenarioer for klimaendringer i Norge antyder at middeltemperaturen kan forventes å øke 2,3–4,6 grader innen 2100. Det at vi ikke vet helt sikkert hvor mye temperaturen vil øke, er først og fremst fordi vi ikke vet hvor store utslippene vil være i årene framover. Det kan bli hele 40–50 pst. mer nedbør i Norge. Det vil garantert bli mer flom og flere ras, og det vil rase på steder der det ikke har gått ras før. Fordi klimaendringene vil få store konsekvenser og være mye mer alvorlige enn de skadene vi hittil har sett, bl.a. på infrastruktur, har et tverrpolitisk flertall på Stortinget – alle så nær som Fremskrittspartiet – gått inn for et klimaforlik der en tar til orde for å redusere klimautslippene. Flere medlemmer i Fremskrittspartiet, som f.eks. representanten Sortevik, stiller endog spørsmål ved om klimaendringene er menneskeskapte. I et innlegg i Dagsavisen i fjor sommer skriver representanten: «Det er for tidlig å konkludere rundt årsakssammenhenger vedrørende klimaendringer.» Han skriver videre: «På denne bakgrunn blir ensidig føre-var politikk lett farlig-snar politikk der behov for nasjonale tiltak er sterkt overkommunisert og konsekvenser for innbyggerne sterkt underkommunisert.» Det er å håpe at selv om representanten Sortevik kanskje ikke er så opptatt av de konsekvensene klimaendringene får for folk som bor på Maldivene, kan de konsekvensene klimaendringene har fått for folk som bor i Norge, få representanten til å skifte mening. Flommen i Gudbrandsdalen gjorde, som sagt, skader for flere hundre millioner kroner. Fremskrittspartiet mente etter dette at «det er feil at folk som bor på naturtrygge steder skal betale like mye som de som bor utsatt til». Representanten Gjermund Hagesæter ba både finansministeren og justisministeren om å endre loven, slik at folk som har valgt å bosette seg på steder utsatt for flom og ras, skulle betale mer i forsikringspremie enn folk som ikke har det – eller, som representanten uttalte til VG 15. juni i fjor: «(…) det skal bli litt dyrere å bo på utsatte steder. Forhåpentligvis kan det ha en litt oppdragende effekt.» (…) Dette var selvfølgelig en helt uaktuell politikk for regjeringen, noe også daværende justisminister Knut Storberget var forbilledlig klar på i sitt svar til representanten, med sitt korte og utvetydige nei til Fremskrittspartiets ønske. Det er jo trist at når Fremskrittspartiet strekker hånden ut til dem som er ofre etter flom og ras, er det ikke en hjelpende hånd, men et krav om at de skal betale mer selv. Jeg kan på vegne av det rød-grønne flertallet love at vi vil fortsette med den solidariske forsikringsordningen og fortsette med samferdselsløftet for å bygge en mer robust infrastruktur, som også tåler konsekvensene av klimaendringer.