trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
En faktisk feil, president – den forrige regjeringen gikk ikke inn for totalforbud mot spill.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Det var med stor glede vi noterte at kulturministeren i Dagbladet den 29. november i år påpekte at en rekke kunstnere er selvstendig næringsdrivende, og at det er viktig at disse skal få en forutsigbar arbeidssituasjon. Det er behov for en bedring av trygderettighetene ved svangerskap og fødsel for denne gruppen. En stor del av disse er kvinner, og det er først og fremst kvinner dette retter seg mot. Nå har Høyre nettopp hatt et Dokument nr. 8-forslag om dette. Det falt dessverre på stengrunn, selv om det har kommet noen positive signaler. Vil statsråden bidra til at vi får fortgang i den saken, slik at Regjeringen kanskje i forbindelse med rapporten om kunstneres levekår, som er kjempeviktig, kan løfte denne saken også med et kulturpolitisk perspektiv.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Jeg hadde kanskje ventet at Nordnorsk Kulturråd hadde fått større oppmerksomhet i representanten Tove Karoline Knutsens innlegg fordi Nordnorsk Kulturråd er i en vanskelig situasjon. Arbeiderpartiet på alle nivåer både på fylkesplan og i regjering og i storting bærer et betydelig ansvar i forhold til Nordnorsk Kulturråds mulighet for å jobbe videre. Man har foretatt en reversering av det grepet som betydde at Nordnorsk Kulturråd ble strøket ut av budsjettet, som en følge av at fylkeskommunene hadde gitt litt forskjellige signaler. Man flyttet disse pengene rundt. Man har foretatt en reversering som gir Nordnorsk Kulturråd 1 mill. kr til neste år, men fortsatt er det en manko på 1,7 mill. kr. Det har stått å lese i avisene fra enkelte av Arbeiderpartiets representanter at de 1,7 mill. kr skal fylkeskommunene komme med. Vi er midt i budsjettbehandlingen, og det er så langt ingen tegn til at de pengene kommer på plass. Jeg håper jeg tar feil, men så langt har i alle fall ikke jeg greid å oppspore noen signaler om det. Det betyr at Nordnorsk Kulturråd kommer veldig dårlig ut i forhold til neste år. De skal inn i en evalueringsrunde hvor de skal være i en diskusjon med fylkeskommunene. Det er viktig at Nordnorsk Kulturråd ikke blir stilt med hatten i hånden i den samtalen. Nordnorsk Kulturråd bør ha den samme ryggraden, det samme virkefeltet og den samme styrken som de har hatt i inneværende år, også til neste år. Hvis ikke kommer dette galt ut. De fikk tidligere et statlig bidrag på 2,7 mill. kr. De får nå 1 mill. kr. Det er klart at dette er et dramatisk kutt, som det er grunn til å se alvorlig på. Jeg håper at Arbeiderpartiet på ulike nivåer vil ta ansvar for at Nordnorsk Kulturråd får de samme arbeidsvilkår til neste år som i år.
Olemic Thommessen (Høyre), 2006-12-13:
Jeg skal til og med greie to merknader innenfor det ene minuttet som jeg får. Først til representanten Knutsen. Det var en grei redegjørelse, men fortsatt går ikke regnestykket opp, etter det jeg kan greie å få til oppi hodet mitt. Det er en manko på 1,7 mill. kr, hvis ikke fylkeskommunene kommer opp med ytterligere midler. Det får vi se. Statsråden takker jeg for invitasjonen. Jeg skal love ham at vi skal komme sterkere tilbake til spørsmålet om maktspredning. Når det gjelder de ordningene som er flyttet på innenfor Norsk Kulturråd, er jo det oppriktig talt en liten skrape i – jeg holdt på å si – lakken, eller i fernissen. Da snakker vi om små ordninger. Når vi har gått inn for å opprettholde LOK-ordningen, handler det om at vi ser på LOK-ordningen først og fremst i et frivillighetsperspektiv, og i så måte mener vi at de frivillige i dette kommer for dårlig ut. Ellers kan det godt tenkes at man skal tenke i nye baner når det gjelder fordeling mellom kommune og stat. Det er riktig som statsråden sier – mange av disse tingene får støtte allerede i kommunene. Vi tror nå for øvrig ikke at selv om kommunene er velvillige og det er mange gode lokalpolitikere, så vil ikke to og to bli fire når dette kommer opp.
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
En tror det ikke før en hører det. Fremskrittspartiet finner det ikke rimelig at noen skal ha krav på spesielle tiltak eller særlig beskyttelse av lov eller ombud basert på kjønn, rase eller seksuelle preferanser. Fremskrittspartiet tar avstand fra at det offentlige skal bruke ressurser på å ivareta friske, voksne, intelligente menneskers rettigheter. Betyr dette at Fremskrittspartiet benekter at det i Norge foregår diskriminering overfor kvinner, homofile og mørkhudede innvandrere? Benekter Fremskrittspartiet at mange utestenges fra arbeidslivet, har lavere lønn og er underrepresentert i politikk og ledende stillinger? Og er det slik at Fremskrittspartiet overhodet ikke vil gjøre noe med disse forholdene?
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Hvis en ser på det budsjettet som nå behandles, vil en se at det er en gedigen satsing og store målsettinger når det gjelder filmindustrien og filmproduksjonen i Norge. Men vi ønsker en gjennomgang av hvordan vi best kan utvikle filmområdet i Norge, før vi går i gang med de store virkemidlene og strukturelle endringer når det gjelder organisering. Derfor har man satt ned et utvalg som også har kommet med sitt forslag til utvikling av filmområdet. Det skal nå ut på høring, og departementet vil legge fram en melding om Norges framtidige filmvirksomhet. Og i den forbindelse vil vi få rikelig anledning til å diskutere både det spørsmålet som representanten her nevner, og mange flere andre.
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Jeg tror at det man ser nå, en halv milliard kroner – som er mye penger, som representanten sier – er en nødvendig innsprøytning i et område som gjennom mange, mange år er blitt sultefôret. Men ambisjonene i Kulturløftet er langt videre. Blant annet handler det om, på samme måte som innenfor andre politikkområder, å se en kombinasjon av marked, politisk styring og politisk tilrettelegging. Det er det som ligger i den videre utviklingen av Kulturløftet. Det er det som ligger i å tilrettelegge for kulturen og kunsten som næringsvei, men det forutsetter at kunstnerne har muligheter til å leve av sin kunst. Det forutsetter at det er strukturer som legger til rette for at også denne næringsgrenen, dette politikkområdet, skal få utvikles. Det er det det offentlige tilskuddet nå handler om.
Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Nå står vi vel sammen i komiteen, hvor vi uttrykker en positiv holdning til Snelda. Snelda er veldig spennende – en liten øy som blir resultatet av at man skjærer igjennom med Bjørvikatunnelen. Den øya gir muligheter for kanskje å bygge et flerkulturelt kultursenter. Mange er interessert i det. I Oslo kommune står representanten Skei Grandes eget parti og det partiet jeg representerer, sammen om å ville gi prosjektmidler til utvikling av denne ideen. Så la oss utvikle den. La oss se på mulighetene for å realisere dette. Jeg synes det er spennende, men de nødvendige skrittene må tas for å komme fram til en endelig vurdering av om vi kan få det til eller ikke. Jeg har tro på det.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Barn og unge sine oppvekstvilkår er viktige. I tillegg til det representanten Thommessen nemner om familien, veit vi at eit godt skuletilbod og eit godt fritidstilbod kan vere med og gje ein meiningsfull kvardag og ein rikare oppvekst for barn og unge. Gjennom tida i Bondevik II-regjeringa var representanten Thommessen og Høgre med på å strype kommunane økonomisk, og det førte faktisk til kutt i skular, og svært mange ungdomsklubbar vart lagde ned, med det til følgje at barn og unge tapte viktige fritidstilbod. Eg går ut frå at representanten Thommessen deler engasjementet for å gje ungdom ein meiningsfull oppvekst. Og då er det spennande å høyre kva tiltak det er Høgre og representanten Thommessen ønskjer å satse på, som let seg kombinere med at det framleis er trong kommuneøkonomi og svekt støtte til barne- og ungdomsarbeidet i kommunane.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Lat meg fyrst få seie heilt tydeleg: Denne regjeringa er den regjeringa som kjem til å nå målet om full barnehagedekning. Og det kjem ikkje av seg sjølv. Det kjem fordi vi målretta og tungt satsa på barnehagane for å nå målet om full dekning. Så tvilar ikkje eg på at også andre parti har gode intensjonar på barnehageområdet. Men det er altså denne regjeringa som gjer noko med det. Så blir det snakka om familiepolitikk. Jau, Regjeringa byggjer sin familiepolitikk på Soria Moria-erklæringa. Eg har lese Soria Moria-erklæringa opptil fleire gonger, og eg kan ikkje sjå noko der som seier at barn skal inn i barnehagen rett etter at mor er ferdig med sin fødselspermisjon. Det står ikkje noko om det i Soria Moria-erklæringa. Vil Woldseth setje seg inn i denne regjeringa sin familiepolitikk, er det ei blekkje som gjeld, og det er Soria Moria-erklæringa.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Eg har lyst til å understreke poenget som eg hadde i forhold til representanten Woldseth, òg i forhold til representanten Thommessen. Det er slik at det er lett å snakke om målsetjingane for barnehagepolitikken. Det er lett å stå i denne salen og ha mange gode ord og formuleringar, men det krev faktisk økonomiske ressursar dersom ein skal nå målet om full barnehagedekning. Det er ein økonomisk innsats som er auka av denne regjeringa, og denne regjeringa har ein klart større innsats enn den førre. Derfor er det denne regjeringa som innkasserer full barnehagedekning. Så veit vi sjølvsagt at dette er eit mål som fleire parti i Stortinget har hatt. Det er riktig at dei private barnehagane er svært viktige for å nå målet om full barnehagedekning. Derfor jobbar Regjeringa no med å få eit overblikk over situasjonen med å sikre at òg private barnehagar blir behandla på ein rettferdig måte, fordi vi treng dei vidare for å nå dei måla som vi har sett oss i barnehagepolitikken.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Senterpartiet, Regjeringa og statsråden, ikkje minst, har eit stort engasjement for single. Derfor står det i regjeringserklæringa at det skal kome ei sak om singelpolitikk. Vi er no eitt år ute i regjeringsarbeidet. Dette skal forhåpentlegvis vare i tre år til, og Regjeringa har til intensjon å følgje opp det som står i erklæringa, nemleg at det skal kome ei sak om singelpolitikk.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Eg utfordra representanten Thommessen og Høgre tidlegare i dag når det galdt barn og unge sine oppvekstvilkår og kva kommuneøkonomien har å seie for at barn og unge skal ha eit godt fritidstilbod og eit godt oppveksttilbod. Eg har lyst til å stille same spørsmål til representanten Skei Grande. Venstre sat òg i den regjeringa som strypte kommunane på ein slik måte at det blei kutt i fritidstilboda til unge og kutt i grunnskulen, noko som totalt sett førte til ein reduksjon av fritidstilbodet til både barn og unge. Kva er Venstre sitt alternativ? Ein kuttar òg i forhold til Regjeringa sitt opplegg i kommunebudsjettet for neste år, noko som ville ha ført til eit redusert fritidstilbod dersom budsjettet til Venstre hadde fått fleirtal. Kva er alternativet i satsinga på barn og unge, dersom ein er ekte oppteken av at barn og unge skal ha gode oppvekstvilkår?
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Eg har eit kort spørsmål til Kristeleg Folkeparti og representanten Molvær Grimstad, og det går på frivilligheit. Kristeleg Folkeparti har jo, som regjeringspartia, eit stort engasjement for frivilligheit, men ser ein på historia, har dessverre Kristeleg Folkeparti i regjering vore med på kutt både i den viktige Frifond-ordninga, som går direkte til barn og unge, og i studieforbunda til dei frivillige organisasjonane, som òg er eit veldig, veldig viktig tilbod rundt om i Frivilligheits-Noreg. No tyder Kristeleg Folkeparti sitt budsjettforslag på ei sterkare satsing på frivilligheit òg på desse områda. Er dette eit kursskifte frå Kristeleg Folkeparti som vi kan stole på? Kan vi vere sikre på at Kristeleg Folkeparti òg i dei komande budsjetta har ein tydeleg profil på frivilligheit og støttar Regjeringa i arbeidet med å styrkje frivillig sektor?
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Vi veit allereie i dag om kommunar som vel å lyfte fram kultur. Dersom representanten Woldseth og Framstegspartiet tek seg ei runde rundt om i dette landet, vil ein sjå at det finst gode eksempel på kommunar som lyftar fram og prioriterer kultur fordi dei har fått auka rammer. Men det som er interessant med Woldseth sitt innlegg, er jo at ho peikar på situasjonen i Kommune-Noreg. Den situasjonen oppstod med full kraft i førre periode, då Woldseth og Framstegspartiet støtta den førre regjeringa sine kommuneopplegg, som førte til det som Woldseth seier: kutt i eldreomsorg, kutt i vedlikehald og kutt innanfor skule. Eg er glad for det lyftet som Regjeringa har fått til på kommuneøkonomien, og eg er glad for at det finst gode eksempel på at det òg går til kultur.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Lat meg begynne med eit lite ord om Opera Nordfjord. Det som er gledeleg, er at Opera Nordfjord no har kome langt i planlegginga og er klar til bygging av eit nytt bygg som gjer at også Opera Nordfjord kan få gode lokalitetar til å framføre dei aktivitetane som dei har årleg. Eg håpar at representanten Trine Skei Grande vil ta turen dit og oppleve haustoppsetjinga til Opera Nordfjord, for det er verkeleg ei flott oppleving. Så til frivillig sektor og den utgreiinga som ligg føre i høve til frivilligheitsregister. Den utgreiinga tek vi til orientering, men representanten Skei Grande kjenner til at det ikkje er sikkert at det blir politikk i denne salen ut av alt som ligg til utgreiing. Dei innspela som Skei Grande kjem med, er viktige, og eg meiner vi bør ta dei på alvor når vi skal i gang med det endelege arbeidet med å utforme dette registeret.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Vi er opptekne av å sikre frivillig sektor gode rammevilkår. Gode rammevilkår sikrar vi gjennom t.d. ein god kommuneøkonomi, gjennom ei god frifondordning, som vi har styrkt, og som Framstegspartiet svikta og reduserte. Frivillig sektor vil tape inntekter på grunn av den omlegginga som no skjer innanfor spelepolitikken. Men vi meiner òg at å sende rekninga frå frivillig sektor i stor grad til folk med speleproblem, er feil. Det er ikkje der rekninga skal hamne. Derfor må vi sjå på heile breidda av frivillig sektor og på korleis vi frå offentleg hald kan leggje til rette for frivillig sektor. Frivillig sektor må òg vere offensiv når det gjeld å skaffe inntekter. Det veit vi at store delar av sektoren er i dag.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Frå Senterpartiet si side har det vore viktig å få klårleik i Venstre og enkelte andre opposisjonsparti sin nye kurs når det gjeld viktige verkemiddel innafor frivillig sektor. Studieforbunda er eit viktig verktøy for frivillig sektor. Og eg har lyst å stille representanten Skei Grande eit veldig enkelt og greitt spørsmål: Er Venstre på veg vekk frå den kursen som den førre regjeringa hadde i forhold til studieforbunda, og kjem vi til å sjå eit Venstre i tida framover som er meir positivt til det viktige arbeidet som studieforbunda gjer, og derfor er meir positivt til å støtte studieforbunda?
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
Den representanten frå Framstegspartiet som sist var på talarstolen, hadde ei litt anna vinkling til kulturområdet enn det som Framstegspartiet har hatt tidlegare i debatten. Bruk av offentlege kroner på kultur gjer vondt – eg trur det var noko i den duren han sa. Så gir han uttrykk for at kultur ikkje skal belastast kvar enkelt over skattesetelen, men ein skal få skattelette, og så kan ein velje fritt kva slags kultur ein vil oppleve, og fellesskapet skal i mindre grad ha ansvar for det. Det melder seg med ein gong ein del spørsmål. Kva skal ein då velje mellom? Har Framstegspartiet vore rundt om og sett korleis busetnaden er og kva for avstandar det er i dette landet? Trur ein at det er mogleg å sikre eit godt driftsgrunnlag for dei kulturinstitusjonane vi har i landet, berre basert på billettinntekter? Eg trur Framstegspartiet tek feil i det. Eg trur at dersom ein gjennomfører ein slik politikk på kulturområdet som Framstegspartiet på slutten av debatten no la opp til, blir befolkninga i store delar av dette landet frårøva moglegheita til å oppleve kultur i sitt nærområde, kultur dei i dag har tilgang til. Så er det eitt spørsmål til. Det handlar om kva moglegheit ein har til å oppleve kultur, ut frå lommeboka. Trur Framstegspartiet det verkeleg er sånn at alle dei gruppene som i dag dreg nytte av kulturtilbod, kan oppleve kultur òg dersom billettprisane innafor kulturområdet blir langt høgare? Det trur ikkje eg – særleg trur eg ungdomsgrupper då vil få store problem med å betale inngangsbilletten til kulturtilboda. Dette viser Framstegspartiets sanne ansikt. Denne kulturbutikken, som Framstegspartiet gjerne kunne ha kalt det, tener berre dei som bur i nærleiken av butikken, dei som kan ta seg fram i butikken, dei som er høge nok til å rekke opp til øvste hylle, og dei som har råd til å betale når dei kjem i kassa. Det er ikkje ein sånn kulturpolitikk denne regjeringa står for – heldigvis.
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-12-13:
For det fyrste klargjorde representanten Tybring-Gjedde at prisauke på kulturtilbod kjem til å finne stad som følgje av Framstegspartiet sin politikk dersom den skulle få gjennomslag. Han nekta heller ikkje for at det ville bli lengre avstandar til kulturtilbod. Så snakka han om dei som får 18 000 kr i skattelette. Mitt spørsmål til Tybring-Gjedde er då: Kva med dei som ikkje får 18 000 kr i skattelette? Er kultur berre for dei som får skattelette, og som får råd til å kjøpe billett på institusjonar som får høgare inngangsprisar? Eg gjentek: Dette er ein kulturpolitikk for dei som bur i nærleiken, for dei som har mobilitet, og for dei som har feit lommebok.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
SV og Venstre har stått sammen i mange tiår når det gjelder likestillingsspørsmål. Vi har kjempet på mange viktige fronter. Det jeg stiller meg litt undrende til, og som jeg har lyst til å spørre SV om, gjelder den kampen som nå foregår, om at kvinner som er gründere, som skaper sin egen arbeidsplass, og som kjemper for å skape verdier for seg sjøl, ikke skal ha de samme rettighetene som de kvinnene som er vanlige lønnsmottakere. Det Venstre sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti har foreslått i innstillingen, om å gi gründerkvinner like rettigheter og like muligheter når det gjelder svangerskapspermisjon, fødselspenger osv., ønsker vi skal få et skikkelig løft. Jeg forstår ikke hvorfor SV ikke syns at dette er en viktig likestillingskamp – hvorfor de syns det er viktigere å kjempe for de offentlig ansatte kvinnene enn for de kvinnene som skaper arbeidsplassen sin sjøl.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Nå kommer jeg nok til å bryte et prinsipp og gjøre noe som moren og faren min har lært meg at jeg ikke skal gjøre, nemlig å stille spørsmål som gjør at andre blir flaue. Senterpartiet ble i valgkampen kåret til det beste singelpartiet. Det var det partiet som hadde de beste forslagene, etter én organisasjons mening. Partiet gikk da i regjering med partier hvor bl.a. en statsråd fra ett av disse har kommet med mange forslag på dette området. Så viser det seg at det blir denne regjeringa som parkerer alt arbeidet når det gjelder single, sjøl om vi har lagt ned et stort forarbeid. Det var faktisk laget en egen utredning om levekårene for single som gav mange nye innfallsvinkler også for ny politikk. Likevel velger man å parkere alt i regjering. Og når vi nå legger fram forslag i budsjettet, velger Senterpartiet å gå imot. Jeg skal gi representanten en utgang: Hvilke motkrefter er det Senterpartiet og statsråden har følt i Regjeringa som har gjort at alt arbeidet når det gjelder single, er parkert?
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Dette viser veldig godt forskjellene i politikken. For Venstre er det kvaliteten og at alle skal ha muligheten til tilbudet som er det viktigste. Derfor har vi tatt de grepene vi har tatt, som både vil gi flere plasser og gi mulighet for de private til å bygge ut flere plasser. Regjeringspartiene har gått imot alle forslagene her som går på kvalitet. Man har gått imot alle forslagene som går på at det skal være likebehandling mellom private og offentlige barnehager. Det ville faktisk gitt flere plasser. Den reformen man nå har gått inn på, vil hemme utbyggingen av flere plasser. Det vil føre til at et gode bare blir for noen få. I tillegg er man veldig opptatt av pris, og f.eks. i Oslo kan en familie i Holmenkollåsen, med 655 000 kr i inntekt, få to sydenturer ekstra, mens de som har under 150 000 kr, har fått økt barnehageutgiftene sine. Det er dét som er det sosiale grepet denne regjeringa tar. Venstre er opptatt av at alle skal ha en plass, og så skal vi få ned prisene, men det tror vi først og fremst er viktigst å få til for dem som har dårligst råd. Og så er vi opptatt av å ha kvalitet i barnehagene, slik at alle får utbytte av barnehageplassen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
For det første vil jeg si at representanten kan bare gå tilbake til både Sem-erklæringa og Soria Moria-erklæringa og se hvor lik barnehagesatsinga egentlig er når det gjelder målsetting. Så til enslige, mindreårige asylsøkere, som faktisk engasjerer Venstre og meg veldig mye. Det jeg er bekymret over nå, er at vi har et presset barnevern, et barnevern som vi ser stadig vekk avviser saker, akkurat som representanten sa i sitt innlegg. Jeg tror at det er tverrpolitisk enighet om at det er en utfordring. Men det man gjør, er at man legger inn enslige, mindreårige asylsøkere her uten verken å ha en skikkelig utredning, noe som statsråden egentlig ønsket, eller skikkelig med penger for å bygge opp en kompetanse. Den kompetansen som barnevernet har i dag, er god på mange områder. Men jeg kan nevne et område de ikke er gode på, ut fra min erfaring fra Oslo. Det er det flerkulturelle området. Hvordan kan en tro at et norsk barnevern, uten spesialkompetanse på området, skal forholde seg til unger med sterke krigsopplevelser, med minner om harde overgrep, uten at man har en plan for hvordan kompetansen skal bygges opp?
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
På dette området er jeg oppriktig lei meg over at Senterpartiet har skiftet side, for her har vi tradisjonelt hatt mange like plasseringer. Venstre har vært opptatt av kommuneøkonomi. I forrige periode hendte det nok noen ganger at vi ønsket vi hadde bedre handlingsrom. Men det vi ser nå, er at Senterpartiet har gått inn i regjering sammen med et sosialistisk parti og et sosialdemokratisk parti, som stort sett bare er opptatt av å pøse penger inn i det offentlige, ikke av å skape arbeidsplasser på andre områder. Dette fører igjen til at vi antakeligvis i dag igjen kommer til å få en ny renteøkning, som igjen kommer til å strupe kommunene. Ethvert lite trinn på renta – som det sosialistiske kjøret fra Regjeringen nå fører til – kommer til å strupe kommunene, strupe fritidstilbudet og strupe handlingsrommet til de enkelte kommunale politikerne. Vi har mye større tro på kommunepolitikerne enn på det regjeringskobbelet som Senterpartiet nå plutselig har gått inn i. Vi ser at kommunepolitikere faktisk har muligheten til å prioritere mye bedre. La meg igjen bruke eksempelet fra barnehagene, der kommunepolitikere har vært mye bedre til å hindre forskjeller mellom folk enn det Regjeringa nå er.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Vi har flinke folk til å finne sitater fra stortingsbehandlinga, så det skal vi nok klare. Jeg skal også gå tilbake til stortingsbehandlinga, nemlig til statsrådens svar til meg den 8. november om enslige mindreårige asylsøkere, der hun sier: «Det er ingen tvil om at dette vil være en stor reform med økonomiske, men også faglige konsekvenser. Derfor er det viktig at vi gjør et stykke ordentlig forarbeid, slik at vi klarer å ta imot disse barna på en ordentlig måte.» Hun sa videre: «Så tar det litt tid, men jeg kan love at både Bjarne Håkon Hanssen og jeg jobber intenst med dette, og vi kommer til å legge fram forslag så fort vi er ferdige.» Det var det statsråden sa til meg den 8. november. Tre dager etterpå var statsråden klar – tre dager etterpå! Det tok tre dager å oppgradere barnevernet, utrede alle konsekvensene og få alt på bordet. Da lurer jeg på om dette ble gjort for at man ikke torde å stå imot med å si at dette må gjøres ordentlig, og at man ikke er så opptatt av å ha et hjerte for barna, men at man faktisk er mest opptatt av å få PR rundt et sånt grep, for det er vi alle enige om. Noen må også ta de upopulære avgjørelsene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Det vil nok være slik at historikerne er de som skal skrive historien om hvor barnehagepolitikken har sin rot. Min og Venstres holdning er nok at det var i forbindelse med barnehagemeldingen våren 1999, fra Valgerd Svarstad Haugland, at det ble lagt opp til den nye ordningen. Det var f.eks. første gangen SV valgte å svelge sin motstand mot likestilling mellom kommunale og private barnehager, noe de fortsatt holder på med i mange kommuner ved å nedkjempe de private som ønsker å lage tilbud til ungene. Men jeg ble litt engstelig da statsråden sa at vi var imot barnehageforliket, for jeg satte faktisk min signatur under dette forliket her i Stortinget. Er det slik at statsråden mener at alt man ikke er initiativtaker til, eller ikke støtter i alle merknader, er man imot? Jeg er bekymret for alt det som er lagt inn fra opposisjonens side om kvalitet i barnehagene, om flere førskolelærere. Det er veldig mange mødre og fedre som syns det begynner å bli langt mellom førskolelærerne i barnehagene, og som er oppriktig bekymret for akkurat det. Hvis det er slik at statsråden er imot alle de forslagene opposisjonen har lagt inn her, og er imot våre perspektiver, er jeg bekymret.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
La meg først begynne med å ta opp Venstres forslag. Jeg var så engasjert i sakene da jeg holdt mitt hovedinnlegg, at jeg glemte å ta opp forslagene. Det er sjølsagt en sak som gjør at jeg tegnet meg igjen, og det gjelder enslige mindreårige asylsøkere. Vi har også lagt inn et forslag i den forbindelse, så Venstres hovedprioritering kan det ikke være noen tvil om. Det som forundrer meg, er at statsråden sa at det er visse måter man går fram på når man skal offentliggjøre saker. Ja, det er det så klart. En av de viktigste måtene er å legge dem fram i statsbudsjettet. Det at man legger fram et statsbudsjett, for så noen uker etterpå å stå i spontanspørretimen her og si at dette er ikke godt nok utredet, dette trenger vi tid på, for så tre dager etter det å legge inn forslag i Stortinget på vegne av regjeringspartiene om den samme saken, gjør meg enda mer bekymret. Det er en framgangsmåte når det gjelder de aller svakeste, som viser at her er det viktigere å markere at man gjør noe, enn å få gjort en skikkelig jobb. Vi har sett så mange ganger at man har dyttet disse foran seg, og at de har blitt brukt. Nå er det viktig at de får et skikkelig tilbud som vi er sikre på er faglig godt nok. Jeg har ikke noen mistro til noen av dem som jobber i barnevernet. Jeg tror også at de jobber mye med å øke kompetansen sin på en rekke områder, men dette – den hverdagen de møter her – er en hverdag som er mye tøffere og annerledes enn den mange møter i arbeidet med norske barn, sjøl om den hverdagen også kan oppleves tøff. Så jeg er enig i intensjonen i det som Regjeringa gjør. Jeg er opptatt av at dette skal bli gjort skikkelig, men jeg er faktisk villig til å bære byrden med å si at vi venter noen måneder for å få gjort det skikkelig, og jeg er bekymret når statsråden ikke orker å bære den byrden. SV har ikke sittet i regjering før, og det er sikkert morsomt å få igjennom sånne vedtak, men jeg syns det viktigste er at vi er sikre på at de som får oppgaven, er i stand til å utføre den, både økonomisk og faglig. Jeg vil gjerne være med på den dugnaden, men jeg er også villig til å ta kjeften her i salen for at den dugnaden skal bli gjort på en skikkelig måte, og at barna faktisk blir behandlet på en skikkelig måte. SV kan få være så sinte og slå så hardt med dørene de bare vil, men det er faktisk resultatet i bunnen som betyr noe. Det er faktisk det at dette blir gjort på en skikkelig måte, som betyr noe. Det er disse ungene som betyr noe.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Både jeg og representanten Hildeng representerer Oslo, og representanten Hildeng skrøt i Dagsavisen for i går av kultursatsingens betydning for Oslo. Det kommer jeg nok til å komme tilbake til på annen måte. Men jeg har lyst til å stille et spørsmål som berører de tingene som Britt Hildeng har vært veldig engasjert i tidligere, nemlig det flerkulturelle perspektivet og visjonen om Snelda, en kulturøy i Oslo, som også henger sammen med ting som hun har hatt stort engasjement for før, nemlig operaen og operaens nærmiljø, som er en viktig utfordring for Oslo. Statsråden har vært litt unnvikende, men jeg håper jo at en Oslo-representant har et engasjement på dette. Så mitt spørsmål til representanten Hildeng er om hun har tro på dette prosjektet, om hun synes det er spennende for Oslo, og om hun tror det er noe vi kan jobbe sammen om å få realisert som en viktig del av kulturvisjonen for Oslo.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Jeg synes det er hyggelig at representanten Hansen brukte så mye av innlegget sitt på å snakke om kunstnerpolitikk, sjøl om SV ikke har fått lov til å støtte noen av Venstres forslag på dette området. Jeg har lyst til å stille representanten May Hansen et spørsmål ut fra at hun har et stort sosialt engasjement. Vi må se på kulturen som en del av identitetsbygging og en del av det å ha tillit til grupper, også de grupper som ikke står sterkest i samfunnet. Og en av de tingene som har forundret meg mest i innstillingen, er den snuoperasjonen SV har gjort når det gjelder tegnspråk. For i forrige periode var vi i en ganske bred merknad faktisk enige om et forslag om å se på tegnspråk som et eget språk og få en egen melding om det. Når Venstre igjen tar opp denne saken i budsjettet, slutter ikke SV seg til lenger. Man har en merknad om at man har merket seg at statsrådene har kontakt. Det er betryggende at statsråder har kontakt, men jeg vet ikke om det er betryggende nok når det gjelder å se på tegnspråk som et eget språk.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Jeg skal ikke spørre representanten hvorfor han har valgt ikke å kjempe for Opera Nordfjord, når alle de andre distriktsoperaene har fått så mye. Jeg skal spørre representanten om noe annet som bekymrer meg, og som burde bekymre en tidligere sentrumspolitiker. Det gjelder frivillig sektor. Frivillig sektor er nå utsatt for en god del reformer som er i kjømda. En av de reformene heter frivillighetsregister, en annen heter momskompensasjon, og det er flere. Det ligger en utredning på bordet om frivillighetsregister som stort sett tilgodeser de store organisasjonene. Det er en god del andre trekk også, knyttet til spillpolitikken m.m., hvor man tilgodeser de store, tunge aktørene – pengemaskinene blant de frivillige organisasjonene. Mitt spørsmål til representanten fra Senterpartiet er om han ikke er bekymret for de små distriktsorganisasjonene, de små frivillige organisasjonene som ikke passer inn sammen med kreftorganisasjonene, LHL eller andre store, tunge organisasjoner som har et apparat rundt seg. Er representanten villig til å kjempe for disse innad i Regjeringa – for at de små organisasjonene skal få komme til?
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Ja, det gjør vi – det skal vi klare. Vi har foretatt et kutt i pressestøtten, men på den andre kulturdelen er det en stor påplussing i Venstres budsjett. Det kommer vi til å følge opp videre. Vi kommer selvfølgelig til å følge opp det som er vårt valgprogram i stortingsperioden.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Dette er et spørsmål jeg er oppriktig glad for å få. Hvis man går tilbake i referatene, kan man nok finne at jeg som medlem av utdanningskomiteen i forrige periode beklaget de kuttene som ble gjort, hvert år det ble gjort kutt. Jeg tror det trengs en omlegging når det gjelder studieforbundene, der man skiller ut vanlig voksenopplæring til kulturformidling. Det er det samme som de tidligere regjeringspartiene gjorde i forbindelse med forrige års statsbudsjett, der vi ønsket en egen studieforbundsstøtte til kulturformidling, kulturopplæring og oppbygging av frivillige organisasjoner. I dag tror jeg det er vanskelig, og det ser vi at det er også med dagens regjering. Etter dette første året har sjøl ikke dagens regjering, som har flagget dette så høyt, klart å løfte dette opp. Kanskje burde dette ha ligget på kulturministerens bord, og vært hans ansvar. For det er snakk om kulturformidling og organisasjonsoppbygging, og i og med at han er frivillighetsminister, burde dette ha vært hans område istedenfor Utdanningsdepartementets.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Statsråden skryter av denne kultursatsingen. Litt av problemet, fra mitt synspunkt, er at det er veldig få av de andre statsrådene som er engasjert på kulturfeltet. Representanten Olemic Thommessen tok opp dette med rettigheter på trygdesiden. Det trenger man ikke en forskningsinstitusjon til, det trenger man bare ører for å få med seg, og det virker det som om statsråden er utstyrt med, sjøl om jeg ikke vet hvilken virkning det vil ha. Dette gjelder også andre felt. Vi har f.eks. en utdanningsminister som har kuttet hele feltet som kalles kunstforskning, og har tatt bort alle nye stipendiater til det forskningsprogrammet, og vi har en utdanningsminister som også har laget en utlånsordning for skolebøker som kommer til å strupe de små distriktsbokhandlerne. Så spørsmålet mitt til statsråden er: Hvordan er det, når de andre statsrådene har så liten forståelse for statsrådens felt?
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Det er to ting som er kommet fram i debatten som jeg har lyst til å ta opp. Det ene er innlegget fra Lund Bergo, om hvor viktig det er å ha bredde i medietilbudet. Det er ikke sikkert at jeg og Lund Bergo er så fryktelig uenige, men den tilnærminga som regjeringspartiene nå har til hele mediepolitikken, syns jeg er litt skremmende. Det har vi sett i en del andre saker også, f.eks. knyttet til politisk reklame. Lund Bergos tilnærming er på en måte redselen for at folk skal se for dumme tv-programmer. Det kan man sjølsagt være engstelig for, men jeg mener at hovedutfordringa innenfor medieverdenen når det gjelder allmennkringkasting f.eks., er at vi i dag får så stort medieoppbud at du ikke bare kan velge programmer som ikke øker intelligensen, men du kan også velge programmer som bare tilfredsstiller dine egne synspunkter i utgangspunktet. For den offentlige debatten er det noen ekstra utfordringer. For den offentlige debatten er det ganske skummelt hvis vi får en medieverden der vi ikke utfordres, en medieverden som ikke har som mål å være med på den store dannelsesprosessen media egentlig er med på med hensyn til oss. SV henger her igjen i en, mildest talt, 1980-talls tankegang om hva medieutfordringene er, og det syns jeg er litt skremmende. Det andre er selvfølgelig representanten Tybring-Gjedde. Jeg hadde ikke trodd at jeg skulle gjøre det, men jeg har faktisk lyst til å ha med meg Tybring-Gjedde i operaen en kveld for å se hvilke typer mennesker som er der. For de er nok litt annerledes. Når jeg møter pappaen til Tybring-Gjedde på slike forestillinger, er det nok en litt annerledes sammensetning der enn hva Tybring-Gjedde tror at det er. Dette innlegget syns jeg viser at vi har et godt grunnlag i Venstre når vi prøver å forklare hvorfor et regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet er umulig, og når vi ramser opp kultur som en av de viktigste sakene for å vise forskjellene mellom oss. Det er en tilnærming til hva kulturpolitikk er, det er en tilnærming til hva dannelse er i et samfunn, og det er en tilnærming i forhold til hva det er vi politikere skal være med og utvikle, og hva alle borgere skal være med og utvikle, som ligger svært fjernt fra en liberal tankegang. Det er nok klart ideologisk, men det ligger ganske langt fra de fleste andre partiene her. Så jeg håper fortsatt at den profilen som kulturrepresentantene i kulturkomiteen forholder seg til, er litt greiere å diskutere, sjøl om det også er store uenigheter og store forskjeller. Men forskjellene mellom Venstre og Fremskrittspartiet er i hvert fall vist fram godt i denne salen en gang for alle.
Trine Skei Grande (Venstre), 2006-12-13:
Venstre deler sjølsagt forslagsstillernes intensjon og også intensjonen om å få dette som en egen sak i Stortinget så vi får diskutere dette bredt. Vi har i tillegg til det saksordføreren dro fram, to store bekymringer knyttet til andre følger av dette. Vi er selvfølgelig bekymret for renheten til den organiserte idretten, og vi er bekymret for treningsstudioene – som foreldre sikkert også er engstelige og bekymret for. Det er nok viktig at vi klarer å se hvilke virkningsfulle grep vi kan ta uten nødvendigvis å angripe personvernet. Også mange av de tiltakene som den organiserte idretten har, f.eks. når det gjelder idrettsutøveres privatliv og varslingsrutiner, begynner å bevege seg opp mot grensen for hva man ut fra personvernhensyn skal kunne godta. Så til forslaget om frivillig dopingtesting. For meg blir det bare registrering for registreringens skyld. Ingen skal tro at noen som tar dop, ønsker frivillig å ta en test. Det å tro at man skal klare å avsløre doping med frivillige tester, er så pass naivt at jeg egentlig ikke hadde forventet at vi skulle ha en stor diskusjon om det. Spørsmålet mitt blir da: Hvorfor skal man registrere dem som ikke gjør det, bare for å registrere alle? Da må man heller gjøre andre grep på forbudsområdet i forhold til disse stoffene og behandle dem på annen måte enn man gjør i dag. Vi har i dag teknologiske muligheter til å lage register over folk som er mye større enn grunnlaget for å lage register over folk. Jeg syns ikke det er noen tungtveiende grunner for at vi skal ha et frivillig system som skal føre til den type registrering. Vi i Venstre ønsker gjerne at vi får en sak om dette. Vi ser store problemer på dette området når det gjelder både den organiserte og den uorganiserte idretten, men vi ser ingen grunn til å ta i bruk tiltak som Datatilsynet har vært kritisk til, som det å lage et register – noe vi ikke ser et grunnlag for å gjøre – på bakgrunn av de menneskene som frivillig skal la seg teste. Vi ønsker med dette å ta opp forslaget vårt i denne saken.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Det er relativt provoserende når representanten fra Senterpartiet sier at det har vært mye snakk om barnehager, men at denne regjeringen får det til å skje. Det er vel en smule overdrevet, vil jeg tro. Det var i forrige stortingsperiode at dette faktisk begynte å skje, og den sittende regjeringen følger det opp. Men det er ikke det jeg har tenkt å spørre representanten om. SV ønsker at alle barn skal i barnehage så snart mors fødselspermisjon er over. Arbeiderpartiet er vel også der, i og med at de er imot kontantstøtte. Hvor er det blitt av Senterpartiets familieprofil? Drukner den i rød-grønt samarbeid? Ønsker også Senterpartiet å fjerne kontantstøtten på sikt?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Først vil jeg gjerne si noen ord om erstatningsordningen for barn i barnehjem og i spesialskoler som gjelder barn med atferdsproblemer. Måten erstatningsordningen har blitt behandlet på, er Fremskrittspartiet ikke fornøyd med. Vi vil ikke akkurat bruke ordet «skandale», men det er jammen ikke langt unna. Sakene har vært fram og tilbake fra Billighetserstatningsutvalget til justissekretariatet, det har vært ulike oppfatninger om hva Stortinget egentlig mener – og imens venter disse menneskene, som jo nå er voksne. Mange av dem har store skader. Flere av dem som har søkt om erstatning, lever vel ikke engang lenger. Jeg håper at statsråden tar tak i dette nå. Jeg ser at det står i innstillingen at saksbehandlingen ikke skal vare mer enn ett år, men ett år er fryktelig lang tid for de menneskene det gjelder. Så jeg ber statsråden innstendig om å gå gjennom dette, se på det, slik at vi får fortgang i disse sakene. Det er viktig for dem det gjelder. Så til enslige mindreårige asylsøkere. Allerede i budsjettet for 2000 fremmet Fremskrittspartiet første gang forslaget om at enslige, mindreårige asylsøkere skulle flyttes over til barnevernet. Det er altså syv år siden. Hvert eneste år har vi stått alene – helt til SV støttet oss i forrige periode. Nå skjer det altså noe. Det betyr igjen at Fremskrittspartiet må være snøplogen. Vi blir alltid beskyldt for å ha andre motiver, men man vil i forbindelse med Kommunaldepartementets budsjett se at vi faktisk har lagt inn penger også innenfor kommunenes rammer. Det er bra at vi skal få flyttet de enslige, mindreårige asylsøkerne og få et skikkelig og forsvarlig tilbud til disse barna. Det er ofte svært traumatiserte barn som trenger en svært god oppfølging og behandling, både for fysiske og psykiske skader. Hvis statsråden ser på det som ligger i intensjonene i den utredningen som de frivillige organisasjonene har laget, og følger de rådene som ligger der, i tillegg til å se i sin egen utredning, er jeg sikker på at dette kommer til å ende godt. Men jeg håper at det ikke vil ta for lang tid.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Jeg hører hva representanten fra Kristelig Folkeparti sier om at de alltid vil ha et stort engasjement for frivillige lag og organisasjoner, til tross for at de altså fjernet Frifond fra budsjettet. Da Frifond ble økt innenfor tippenøkkelen, var det under forutsetning av at man ikke skulle røre budsjettet. Men det var ikke det jeg ville spørre om. Spørsmålet handler om frivillige organisasjoner og inntektsbortfall fra spilleautomater. Hvordan har Kristelig Folkeparti tenkt – og da går det ikke an å bruke penger om igjen og om igjen og om igjen – å finansiere og hjelpe de frivillige lag og organisasjoner som de satser på, når disse mister mange milliarder kroner til sine organisasjoner?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Da Arbeiderpartiet var i opposisjon, i forrige periode, hadde vi et godt og nært samarbeid om film, hvor vi var enige om en rekke punkter som man skulle gå inn for og jobbe mot. Nå fremmer Fremskrittspartiet et forslag i den innstillingen som behandles nå, om å gå inn for en skatteincentivordning for å trekke utenlandske filmproduksjoner til Norge. Hvorfor er det slik at Arbeiderpartiet ikke støtter dette nå, men gjorde det i forrige periode, da vi hadde dette samarbeidet om film?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
I motsetning til regjeringspartiene tør vi i hvert fall å kalle norsk kultur for norsk. I den debatten som representanten Knutsen viser til, kaller regjeringspartiene norsk kultur for «såkalt norsk kultur». Det er nettopp den tradisjonen og den arven vi har fått, vi er bekymret for. Selvsagt vet vi at Munch, Ibsen og flere andre kunstnere har vært i utlandet og latt seg påvirke der, og at noen til og med skrev store verker der. Men det er ikke hvor de befant seg da de skrev verkene, som gjør det til en del av vår kulturarv, men det er det faktum at en norsk forfatter har skrevet et verk som det er verdt å ta vare på, som gjør det til en kulturarv for oss. Det er det sentrale i dette. Derfor fremmet vi forslag om dette, fordi vi mener norsk kultur må tas vare på. Det skjønner vi når vi hører regjeringspartiene kalle norsk kultur for «såkalt norsk kultur» – som bekymrer meg mye mer.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Nå trodde jeg for så vidt ikke vi skulle videreføre debatten om en kanon. Men når det gjelder kultureliten, er det en gruppe kulturkjennere, som representanten Thommessen helt riktig sier. Det er bare det at denne eliten i større eller mindre grad innenfor de ulike sektorene ønsker å bestemme hva vi skal synes er godt og hva vi skal synes er dårlig. Det er nettopp dette vi ikke ønsker. Vi ønsker at folk skal være med og påvirke hva som skal være vår kulturarv, selvsagt ved at kompetente mennesker setter opp en liste, og at folk så kan rangere verkene etter ønske og behov. Den som vinner, vinner. Vi ønsker likevel ikke at eliten skal sitte og plukke ut hva som er det beste for oss. Vi er skeptisk til at makten innenfor kulturen er samlet på svært få hender, og at de sitter med ulike hatter i ulike styrer og sammenhenger.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Jeg tror faktisk at representanten May Hansen har lest dette med litt feil briller. Det vi ønsker, er at folk skal få det de vil ha. Nettopp det må jo være den mest demokratiske måten å gjøre det på, ikke at noen sitter i Kulturrådet eller i andre statlige instanser og bestemmer ut fra ulike faktorer, gjerne subjektive, hvem som skal bli med på innkjøpsordninger, hva som skal kjøpes inn til museer, osv. Når det gjelder samiske tiltak, er det faktisk slik at samene har egne kulturmidler i Sametinget, slik at det blir dobbelt opp når vi først skal bevilge herfra. I tillegg ønsker vi at alle skal søke på lik linje, og at man ikke skal ha noen særtiltak for samene.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Nå har vi hørt at SV er veldig interessert i å støtte opp om frivillige lag og organisasjoner. Vi vet også at i denne sammenheng har man et bortfall av inntekter til frivillige lag og organisasjoner. Opposisjonen – dvs. Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet – har fremmet forslag i budsjettet om å sikre at aldersgrensen på spilleautomater overholdes, og forslag om at 1 pst. av spilloverskuddet avsettes til forskning og informasjon om spilleavhengighet. Derfor blir jeg litt forundret når SV, som jo er en sterk motstander av automater, ikke i det minste er med og støtter disse to forslagene, for å prøve å redusere spilleavhengigheten.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Det var ikke bare småflørting Senterpartiets representant drev med overfor Kristelig Folkeparti her i salen, det var storflørting. Det var nesten så det gikk over til å være søtt. Vi hører representanten fra Senterpartiet snakke veldig varmt om frivillig sektor, og i neste åndedrag og i neste argument sier han at det er fordi kommuneøkonomien er styrket, og når kommuneøkonomien er styrket, blir det nok helt sikkert kulturkroner til den frivillige sektor ute i kommunene. Da blir mitt spørsmål til representanten Sande: Når det er mangel på vedlikehold av skolebygg, når det er mangel på eldreomsorgsplasser, når det er mangel på stort sett det meste i kommunene, tenker han seg da at kultur er det man vil prioritere når kommuneøkonomien blir styrket?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Hadde dette vært et annet sted, hadde jeg sagt at svaret fra representanten fra Senterpartiet grenser til det useriøse, ved å snakke seg bort med svært dårlige argumenter fra hvordan Senterpartiet skal sørge for finansiering av frivillig sektor, til tross for at de med den andre hånda kveler dem langsomt ved å frata dem spilleoverskuddet. Det er helt riktig, som representanten fra Venstre sier, at det er de ti store humanitære organisasjonene som departementet vil sikre, mens alle de tusenvis av frivillige lokale lag og organisasjoner vil miste inntekten sin. Det går ikke an å skylde på Fremskrittspartiet, når de selv har helt andre løsninger.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
Vi hører statsråden snakke om armlengdes avstand, han snakker om desentralisering, osv. I likhet med regjeringspartiene skryter han voldsomt av det de har fått til. Og så viser han til at han har løftet flere tiltak ut fra Kulturrådet og til de lokale institusjonene. Da er det et eller annet som skjer oppe i hodet mitt, og det er at det faktisk kan se ut som om statsråden på litt sikt har tenkt å legge ned Kulturrådet eller avvikle det i sin nåværende form. Dette er jo ikke noe nytt for statsråden, for han vet jo at Fremskrittspartiet flere ganger har foreslått dette. Jeg lurer faktisk på om det er slik at statsråden på sikt har tenkt å avvikle Kulturrådet i sin nåværende form?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2006-12-13:
At det foregår ting i mitt hode, bekymrer ikke meg spesielt. Det bør derimot bekymre statsråden. Men så til noe helt annet, nemlig frivilligheten. Vi har sett at statsråden varsler at det kommer et frivillighetsregister. Vi har også hørt at SVs representant har vist til at det kommer en frivillighetsmelding. Og da blir jeg nødt til å spørre statsråden: Er det slik at det kommer en frivillighetsmelding våren 2007? Er det slik at statsråden gjør sitt for å sikre at alle frivillige lag og organisasjoner får en eller annen form for kompensasjon for bortfall av spilleinntekter?