Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2003-06-19:
Jeg må først si at for Fremskrittspartiets del har det å bevege seg i retning av å gi bedre tilbud til kommunene i forhold til vårt primære opplegg vært vanskelig. For på den ene siden har vi stått i fare for å bli kalt populister, fordi vi nå ønsker å øke rammene for kommunesektoren. På den annen side har vi stått i fare for å bli beskyldt for ikke å ta kommunene på alvor, noe som i særdeleshet har kommet som beskyldninger fra Arbeiderpartiet. Jeg er helt enig med representanten Hogsnes i at store deler av det politiske miljø og offentlig sektor fortsatt ikke er modent for endringer. Og det er litt synd, for jeg tror faktisk at det på kort sikt vil være å gjøre brukerne i de enkelte kommunene en bjørnetjeneste. Det er trist når politikere av en slik karakter som representanten Sandal ikke på noen slags måte ser at det er forskjell på inntektene fra kommune til kommune, men hele tiden baserer sin kritikk av manglene i offentlig sektor på det generelle. Jeg skulle gjerne også utfordret representanten Sandal i forhold til min replikkrunde i stad. Er det slik at representanten Sandal og Arbeiderpartiet mener at Bykle kommune har for lite penger? Eller at Modalen kommune har for lite ressurser? Eller at Sandefjord kommune har for lite ressurser? Eller at kommunene i Finnmark har for lite ressurser? Det er jo ikke tilfellet. Alle sammen vet at det ikke er tilfellet. Og det er derfor vi er nødt til å se mer generelt på inntektssystemet og finne nye metoder for å løse problemene i offentlig sektor. Og her sitter altså Fremskrittspartiet på løsninger! Det er bare å sørge for at det som er primære oppgaver, altså helse, omsorg og skole, sikres finansiering, og så la kommunene få det totale selvstyre utover det. Det vil på sikt tvinge seg gjennom. Det blir også litt for enkelt når Arbeiderpartiet i et halvt år støtter seg til det brede lag i kommunene. Det er de jo nødt til, for de har skrevet kontrakt med dette brede laget. Store deler av rådmannsveldet i offentlig sektor har også skrevet kontrakter. Derfor blir det utrolig vanskelig å få til endringer. Fremskrittspartiet sendte på eget initiativ – i april i år – et brev til alle landets ordførere for å få tilbakemelding, ikke gjennom KS, ikke via Arbeiderpartiet, men vi sa de kunne henvende seg direkte til Fremskrittspartiet på Stortinget og fortelle hva som var den største belastningen. Av 434 kommuner var det 32 som gjorde seg umaken med å svare. For meg blir svaret at kommunene har det bra. Men de 32 kommunene som svarte, skal få en seriøs behandling. Vi lagde en statistikk ut av det, og for å gjøre en lang historie kort: 31 av de 32 kommunene svarte at hvis vi fikk løst problemene for brukere med særlige behov, skulle ikke de klage. Derfor gikk Fremskrittspartiet inn i forhandlinger med regjeringspartiene om kommuneproposisjonen for å få på plass en skikkelig løsning for brukere med særlige behov. Hvis vi hadde fått på plass en skikkelig løsning, primært Fremskrittspartiets modell med 100 pst. statlig finansiering, hadde vi indirekte også tilført kommunene enorme inntekter. Men det var det ikke vilje til i regjeringspartiene. Det er heller ikke vilje til det her i salen i dag, selv om forslaget fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet blir det vi støtter subsidiært. Vi har en egen modell. Vi har fulgt opp løftene våre overfor kommunesektoren. Vi har også fulgt opp løftene som vi føler vi hadde i forhold til inneværende års budsjett og kommuneproposisjonen for 2003. Vi mener at kommunenes inntekter, hvis de kommer i form av skatteinntekter, skal tilfalle kommunesektoren i sin helhet. Så sviktet det, men vi tar ansvar. Først og fremst foreslo vi det i revidert, som skal behandles i morgen. Vi vet at vi ikke får flertall for det. Vi foreslår da at de skal få det i 2004. Vi føler ansvar. Men det er klart at det er en balansegang i forhold til hvor langt Fremskrittspartiet skal bevege seg bort fra sine prinsipielle opplegg når det gjelder kommunene. Vi kan ikke sette oss i en situasjon der våre folkevalgte i fylkene og kommunene blir gisler i forhold til at Arbeiderpartiets konstellasjoner kutter ned på skole og eldreomsorg i kommunene. Det samme gjør Senterpartiet. Det er det også eksempler på. Vi vil ikke være gisler for dette lenger. Derfor ser vi at vi også blir tvingende nødt til å gi mer penger til kommunesektoren. Vi vet at hvis så ikke skjer, vil Arbeiderpartiets representanter ukritisk kutte ned på skole og omsorg i kommunene. Det er en rekke eksempler på det. De vil selvfølgelig heller ta vare på det de har skrevet kontrakt med Kommuneforbundet om, en svær offentlig administrasjon og stillingsbanker. Det er en rekke eksempler på det. Når det gjelder uttrekksmodellen, der fylkene mister forskjellige oppgaver, har vi bare fulgt opp flertallsmerknaden som vi var med på i forhold til rusreformen. Fremskrittspartiet forholder seg til flertallsmerknadene og avtaler som vi har vært med på tidligere, i motsetning til mange andre. Det er vårt svar på det. Jeg håper at statsråden kommer i dialog, og at man kan bli enige med fylkeskommunene, slik at vi ikke får dette tilbake til Stortinget flere ganger, i likhet med sykehusoppgjøret. Det var interessant det som saksordføreren sa, at det har vært en dialog. Jeg har i hvert fall ikke registrert at jeg har fått de opplysningene mens komiteen behandlet kommuneproposisjonen. Hvis det er tilfellet, er det jo veldig interessant. Når det gjelder kostnadsnøkkelen for sosiale tjenester, er Fremskrittspartiet prinsipielt enig med Regjeringen. Vi vil ha et urbanitetskriterium. Men vi vil ha litt mer tid til å se på om det finnes andre muligheter, andre muligheter innenfor det objektive kriteriesystemet og inntektssystemet. Derfor vil vi ha det som en egen sak. Men det er klart at det som Regjeringen går inn for her, er i tråd med Fremskrittspartiets politikk. Det er bare så synd at vi ikke har fått garantert finansiering for helse, omsorg og skole først. Det hadde vært helt perfekt. Når det gjelder differensiert arbeidsgiveravgift, mener Fremskrittspartiet at det bør finnes og søkes andre muligheter, selv om vi når det gjelder kommunene, i hvert fall ikke ønsker at det skal være noen unntak. Vi skulle gjerne tatt noen ord rundt vår generelle politikk når det gjelder skatte- og avgiftspolitikken, som kanskje kunne ha gjort noe for det private næringsliv, men det skal jeg ikke si noe om nå. Mye av det som Regjeringen har lagt fram her, har basis i at de skal styrke lokaldemokratiet og selvstyret. Jeg har sagt det mange ganger tidligere: Det er forskjell på lokalt selvstyre når Fremskrittspartiet snakker om det, og når Regjeringen, Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet snakker om det. Når vi snakker om lokalt selvstyre, snakker vi om at den enkelte innbygger skal ha større innflytelse. Vi snakker ikke om at det er det enkelte kommunestyret eller det enkelte bystyret som skal ha større myndighet. Det er forskjellen. I den sammenheng vil jeg be regjeringspartiene se på forslagene nr. 21, 22 og 30 fra Fremskrittspartiet. Helt til slutt vil jeg bare fremme de forslagene som Fremskrittspartiet står bak i innstillingen.