Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2013-05-07:
Amming er viktig både for de dokumenterte helsefremmende virkningene det har for barnet, den dokumenterte effekten på barnets helse ved på kort sikt å redusere infeksjonsfaren og på langt sikt å fremme den nevrologiske utviklingen, mens risikofaktorer for hjerte- og karsykdommer reduseres. Derfor er amming bra. Det er også viktig for tilknytningen det gir mellom mor og barn. Helsedirektoratets landsdekkende undersøkelse fra 2007 viste at kvinner som fullammet til seksmånedersalderen, slik Helsedirektoratet og Verdens Helseorganisasjon anbefaler, gjerne ammer åtte–tolv ganger i døgnet. Som Nasjonalt kompetansesenter for amming påpekte i sin høringsuttalelse vil det være svært belastende for kvinnen å opprettholde en slik ammepraksis hvis hun ikke får mulighet til å ta ut minimum åtte måneders permisjon etter fødselen. Kompetansetjenesten har også tydelig påpekt at det er liten tvil om at det for de fleste mødre vil være veldig vanskelig å gjennomføre anbefalt ammepraksis uten å være i 100 pst. permisjon. De skriver videre: «En tredeling av foreldrepermisjonen vil være et klart hinder for at kvinner kan amme i tråd med helsemyndighetenes anbefalinger(…) (…) Hensikten med lønnet ammefri er altså at mor skal få tid til å amme barnet. Selv om helsefaglig råd påpeker at en mer fleksibel foreldrepermisjonsordning er nødvendig for å muliggjøre de helsefremmende effektene av amming, registrerer Høyre at regjeringen også i spørsmålet om amming utformer en politikk med det uttrykte målet å få økt kjønnslikestilling i familiene. I høringen kom det frem at regjeringens forslag i realiteten også kan bli en ekstra barriere for økt yrkesdeltagelse blant kvinner. Stikk i strid med regjeringens intensjoner frykter mange høringsinstanser at dette forslaget vil være med og gjøre kvinnelige arbeidstakere mindre attraktive, fordi det kan bli dyrere for arbeidsgivere å ansette kvinner enn menn, og det er flere som er bekymret for at resultatet av regjeringens politikk rent faktisk vil medvirke til et tilbakeslag for kvinner på arbeidsmarkedet. Selv om de fleste ansatte allerede har rett til lønnet ammefri, er det imidlertid slett ikke sånn at regjeringens politikk gir dem mulighet til å amme med dagens detaljstyrte foreldrepermisjonsordning. Høyre fikk nylig en henvendelse fra en polititjenestekvinne i operativ tjeneste her i Oslo. Denne politikvinnen ventet sitt tredje barn. Som hun sier, ønsker hun å amme barnet sitt så lenge som mulig, og i tråd med helsemyndighetenes anbefaling. Men som hun forteller oss: Når vaktsentralen ringer her i Oslo og får melding om husbråk, innbrudd, eller det som verre er, skal da hennes operasjonsleder på vaktsentralen melde tilbake at det nok vil ta litt tid før vakthavende polititjenestekvinne kan rykke ut, fordi hun må amme først? Det denne politikvinnen spør Høyre om, er hvorfor hun ikke kan ta ut en større del av foreldrepermisjonen sånn at hun får en reell mulighet til å være hjemme og amme barnet sitt. Med regjeringens foreldrepermisjonsinndeling har hun ikke mulighet til å være i full jobb og amme, fordi hverdagen i arbeidslivet er ikke slik som den man sitter i toppen av departementene og utformer. Hun sier at hun ikke har mulighet til å ta ut den permisjonen hun som mor ønsker for å være hjemme og amme barnet sitt. Hun vil ikke kunne klare å tilfredsstille regjeringens matematiske forslag til likestilling. Som denne moren sier: Er ikke hensynet til barnet grunnen til at vi har en foreldrepermisjonsordning, og er det ikke derfor jeg som mor skal ha mulighet til å være hjemme og amme barnet mitt? Som politikvinnen sier: Det hjelper ikke veldig mye med gode intensjoner fra regjeringen når det er umulig for småbarnsmødre å gjennomføre i praksis.