trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-23:
Jeg tar ordet for å komme med en mellomting mellom en bekymringsmelding og en kraftig advarsel. Jeg advarer mot Fremskrittspartiets totale ansvarsfraskrivelse for hvordan det går for menneskeheten og våre neste generasjoner. Jeg advarer mot det Fremskrittspartiet representerer, og de strømninger som liberalistene – fritt-løper-politikerne, alt-er-tillatt-politikerne – representerer i Norge og i resten av verden. De snur fullstendig ryggen til FNs fagtunge klimapanel og deres advarsler. De snur fullstendig ryggen til verdens naturpanel, også administrert under FN. For Fremskrittspartiet betyr det ingenting om temperaturen i verden øker. For Fremskrittspartiet betyr det ingenting om arealer nedbygges, utbygges og oppdeles – ingenting. Det betyr ingenting at verdens dyrebestander er mer enn halvert i min voksne levetid. Høyreregjeringene, med og uten Fremskrittspartiet, har gjort det enklere å bygge ut. Det er en kjensgjerning. Til representanten Njåstad: Ja, Statsforvalteren er alt vingeklippet. Han er vingeklippet noe voldsomt. Antall innsigelser har stupt etter at departementet har bedt om det i flere rundskriv. At Statsforvalteren fortsatt har kommet med mange innsigelser, hva betyr det? Jo, det betyr at det faktisk er ganske mye å protestere mot. Det betyr at det er mange trusler om nedbygging av norsk natur og av norsk dyrka mark, f.eks. Tenk: Nå skal altså Fremskrittspartiet fjerne hele kontrollen med at naturmangfoldloven blir fulgt, og at våre jordvernmål blir fulgt. Makan! Vi skal altså fjerne alle betenkeligheter som kan stikke kjepper i hjulene for enhver utbygging. Det er ultraliberalistenes holdning; det er Fremskrittspartiet holdning til norsk forvaltning av arealer. Én ting er at Fremskrittspartiet ofte vil ha fart og spenning til lands og til vanns, enten det er snøscootere eller vannscootere, osv. Det kan jeg til nød leve med, for det kan en regjering endre på når vi får en ny regjering. Men jeg advarer Stortinget, og jeg advarer velgerne, så sterkt jeg kan mot dette partiet som nå er i fri dressur utenfor regjeringa. Vi kan snakke om frittgående autonome bulldosere i denne sammenhengen. Om de skal ha diesel og Fremskrittspartiets program på tanken, da er jeg redd!
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-02-23:
Reiselivet skaper mange viktige arbeidsplasser, og vi må sikre at vi har en oppegående reiselivsnæring etter pandemien. I proposisjonen fra regjeringen kommer det fram at de ikke er villige til å avhjelpe reiselivet med garantier til Reisegarantifondet. I mellomtiden rulles regningene for garantier ut til bedriftene. Regjeringen sier at de vil avvente situasjonen i markedet for garantier, og at de først vil ta affære dersom det på et senere tidspunkt skulle vise seg at knapphet på garantier er til hinder for en positiv utvikling i bransjen. Det blir som å tegne forsikring først når huset har brent ned. Det viser også at regjeringen ikke ønsker å følge opp anmodningsvedtaket fra Stortinget som Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for, om å vurdere tiltak som bidrar til at garantimarkedet fungerer i 2021. Allerede rammer dette norske pakkereiseselskaper, som må binde kapital i garantier framfor å holde driften gående under krisen. Det får enorme konsekvenser – ikke bare for pakkereiseselskapene, men også for de mange mindre reiselivsbedriftene som leverer sine tjenester til pakkereiseselskapene. Jeg er glad for at et flertall på Stortinget støtter Fremskrittspartiet i på nytt å be regjeringen så snart som mulig komme tilbake på egnet måte med forslag om en midlertidig ordning der staten bidrar til å reetablere et fungerende garantimarked for pakkereiser. Jeg håper derfor at regjeringen nå evner å forstå at dette er noe Stortinget vil ha på plass. Svalbard er en viktig del av Norge, og Svalbard-samfunnet har stått i omstilling de siste ti årene. En næring som før pandemien har bygd seg opp til å bli en viktig næring på Svalbard, er reiselivsnæringen. Fremskrittspartiet fikk heldigvis gjennomslag i statsbudsjettet for å øke bevilgningene til Visit Svalbard for å sikre drift av destinasjonsselskapet når kontingentene fra medlemmene uteblir. En undersøkelse gjort av Visit Svalbard viser at et representativt utvalg av lokale bedrifter har hatt et gjennomsnittlig fall i omsetningen på 65 pst. under pandemien. Svalbard har hatt strengere koronarestriksjoner enn resten av landet, og da er man nødt til å se på en løsning som sikrer at man har en reiselivsnæring på Svalbard som er fullt ut i stand til å gjenoppta aktiviteten når pandemien er over. Tidligere krisepakker til norsk næringsliv treffer ikke reiselivsnæringen på Svalbard. Skatte- og avgiftslettelser er tiltak som ikke når Svalbard, da de har et helt annet skatte- og avgiftssystem enn resten av landet. Midler tilført næringsfond for å understøtte lokalt næringsliv er ikke relevant, og Svalbard fikk heller ikke penger fra kommunemilliarden, da Longyearbyen lokalstyre ikke er en kommune. Det er godt å se at et enstemmig storting velger å støtte Fremskrittspartiets forslag om en målrettet krisepakke for Svalbard og at regjeringspartiene på Stortinget ser at regjeringen ikke leverer på dette.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Vi ser at krisen rammer skjevt, og da må en ha en politikk for å rette opp i skjevheter og ikke forsterke dem. Jeg mener at regjeringen ikke har tatt inn over seg hvordan krisen rammer dem med minst fra før, og regjeringen har heller ikke vist forståelse for vanlige folks situasjon, som opplever permitteringer og oppsigelser i krisen. Statsministerens råd om at det bare var å søke seg en ny jobb, får stå som et eksempel på den manglende forståelsen for vanlige folks situasjon i krisen som vi står i. Kommunene sliter med økonomien. De siste to årene har vært de dårligste kommuneoppgjørene på svært mange år – vi snakker 15–16 år. Så kom koronakrisen på toppen av det hele og ga mange ekstra oppgaver til kommunene samtidig som inntektene falt. Det har vært helt nødvendig å få regjeringen til å garantere for at kommunene får dekket tapte inntekter og økte utgifter som følge av krisen. Vi kommer til å følge meget nøye med på om regjeringen faktisk nå gjør opp regningen, slik vi har hørt regjeringen si i Stortinget flere ganger at de skal gjøre. Vi har signaler om at enkelte kommuner mener at så ikke skjer. Så er det nødvendig å øke bostøtten. Bostøtten har blitt svekket av regjeringen de seneste årene, og det er en utfordring på lang sikt. Med de kalde vinterukene vi har sett nå, og en galopperende strømpris, er det helt nødvendig å ta grep. Det er det forslag om her i dag, i denne omgang en engangsutbetaling for å hjelpe til med å dekke den sterke økningen i strømutgiftene som folk har opplevd. Det kan jo ikke være riktig at vanlige folk ikke skal få hjelp i en krisesituasjon, mens enkelte bedrifter opplever å få store utbetalinger fra staten i krisestøtte, uten at man f.eks. krever stopp i utbytter. Det er helt uforståelig at regjeringen ikke kan være med på et slikt opplegg. Det er en urettferdig fordeling av våre felles midler, og regjeringen burde som sagt blitt med på det. Så en siste ting til slutt, som jeg vil betegne som – jeg vil kalle det – en nasjonal skam. Det går rett og slett ikke an at vi stiller oss i en sånn situasjon som vi nå har gjort med tanke på grensependlerne våre. De bor i Sverige, kort unna, noen kanskje bare noen hundre meter på den andre siden av grensen. De har jobbet i Norge – noen kort tid, andre kanskje så lenge som både 15, 20 og 25 år – betalt sin skatt, gjort opp for seg og gjort rett for seg. Nå blir de altså bare avstengt, uten muligheter for inntekt. Dette skaper store problemer. Dette er en nasjonal skam som ligger på regjeringens skuldre. Nå må regjeringen få ryddet opp i dette – ikke i morgen, de må rydde opp i dette nå i dag. Det er helt nødvendig å få det gjort.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Jeg vil starte med å si at det er veldig bra at det er en samlet komité som står bak prinsippet om at staten Norge er etablert på territoriet til to folk, nordmenn og samer, og at begge folkene har samme rett til og krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk. Selve Grunnloven setter opp rammene for dette. Rammene rundt gir muligheter, men bare dersom Stortinget og regjeringen følger opp med bevilgninger, forskrifter og lover som bidrar til at Grunnlovens forutsetninger skal kunne oppfylles. For Arbeiderpartiet er det viktig at vi følger opp. Derfor fremmer vi forslag i dag som kan være med på å oppfylle disse forutsetningene. Arbeiderpartiet fremmer sammen med SV et forslag om at regjeringen sikrer at samisk språk skal være tilgjengelig på alle digitale tjenester som utvikles, fra starten av, samt at alle offentlige instanser har støtte for samiske bokstaver, slik at samiske navn kan brukes korrekt. Dette er forslag som jeg hadde trodd og håpet at flere kunne samle seg bak, i hvert fall at et par av regjeringspartiene kunne blitt med, men slik ser det altså ikke ut til å bli. Så kan jeg si at det er ikke for sent å melde seg inn i de forslagene. Det vil i så fall ikke bli brukt mot disse partiene. Arbeiderpartiet fremmer også sammen med Senterpartiet og SV forslag om å få en gjennomgang av hindre som må fjernes for å gi et fullverdig digitalt tilbud til brukere av samisk språk. Vi fremmer også forslag om at det samiske perspektivet må tas med tidlig i prosessene. Det ser heller ikke ut til at det blir flertall for de forslagene. Det er også litt merkelig at man ikke kan være med på slike forslag, som kunne være med og sørge for at forutsetningene som bl.a. Grunnloven gir, kan oppfylles, ved at man skal kunne delta fullt ut i samfunnsliv og fullt ut i språkutvikling, slik som det er satt opp. Så viser vi videre til at det er utfordringer med rovdyrtap og arealpress. Sametinget peker på dette, og det er ikke første året Sametinget gjør det. Det har de gjort år etter år. Det er også en utfordring at vi ikke har klart å få på plass en avtale om reindrift på tvers av grensen med Sverige. Det er en utfordring, og en slik avtale må det jobbes hardt for å få på plass. Til slutt vil jeg vise til at Arbeiderpartiet i sitt forslag til statsbudsjett for 2021 har lagt inn betydelig mer midler til bredbåndsutbygging enn regjeringen – 235 mill. kr mer, faktisk. Arbeiderpartiet hadde også for inneværende års statsbudsjett et forslag som gikk ut på å øke midlene til Sametinget med 50 mill. kr. Begge disse tingene ville gjort det lettere å oppfylle forutsetningene som jeg nevnte, ved at man kunne fått det lettere med å videreføre språk og kultur og innfasing av digitale muligheter. Så tar jeg opp det forslaget som Arbeiderpartiet står bak.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Vi nærmer oss kalvingstiden for rein, selv om det nok er noen uker til. De siste årene har tap av reinkalv, spesielt til ørn, vært et større og større problem som har blitt rapportert inn. Mange reineiere har store tap av kalv til ørn, og ikke alltid fordi ørnen er sulten, men fordi den bruker reinkalven som et treningsobjekt når den lærer seg å jakte, uten at den nødvendigvis spiser den opp, noe som gjør tapene enda mer håpløse å forstå. Hva vil statsråden helt konkret gjøre for at tap av reinkalv til ørn nå kan reduseres, slik at vi ikke om noen uker opplever det samme som reineiere har opplevd de siste årene?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Statsråden omtalte seg selv, hvis jeg forsto det riktig, som samisk minister. Da er det oppsiktsvekkende at statsråden ikke kan svare ut et spørsmål som er så viktig, og som i ganske mange år nå har vært kjent som et stort problem. Det er ikke bare språk og digitalisering vi skal diskutere, for om statsråden ser etter, ligger årsmeldingen til Sametinget som vedlegg, som en del av denne saken. Derfor hadde jeg faktisk forventet å få et noenlunde fornuftig svar på hva statsråden hadde tenkt å gjøre med rovdyrproblematikken. Det får vi tydeligvis ikke svar på i dag. Da kan jeg følge opp det som ble sagt fra Stortingets talerstol. Fremskrittspartiet har på morgenen i dag foreslått å avvikle Sametinget. Arbeiderpartiet er sterkt imot et slikt forslag. Kan statsråden svare ja eller nei på at regjeringen bare vil avvise det forslaget?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Her var det mange talepunkter og lite innhold – i de svarene jeg får på de viktige spørsmålene som stilles, bl.a. om rovdyr. Det som var bra, var at jeg oppfatter at statsråden sier at regjeringen ikke vil gå inn på og være i nærheten av å støtte Fremskrittspartiets forslag om å avvikle Sametinget, så da tror jeg Stortinget har fått avklart den saken. Det er veldig bra for Stortinget å få avklart det. Jeg tror også det er bra for Sametinget og det samiske miljøet at vi klarer å være så pass tydelige med en eneste gang. Jeg skjønner at jeg ikke får noe mer svar på disse rovdyrtapene, at statsråden ikke er i stand til å svare ut det på en ordentlig måte, men til avtalen om grensekryssende reindrift: Vi har jo ikke en avtale med Sverige. Hva er det største problemet for at vi ikke skal klare å få til en slik avtale? Det kunne vært interessant å høre hva statsråden tenker om det.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Dette kunne vi ha brukt mye tid på, jeg skal forsøke å ikke gjøre det, men bare slå fast at kommunenes selvråderett er viktig. Så er det allikevel sånn at et visst system med innsigelsesmuligheter fra staten mener vi ikke svekker den selvråderetten. Det er en rekke viktige høringsinstanser som støtter opp om et sånt syn. Jeg kan nevne Den Norske Turistforening, Norges Jeger- og Fiskerforbund, Norsk Friluftsliv og Bondelaget som eksempler på det. Det er heller ingen tvil om at arealplanlegging er en kommunal oppgave, og det er viktig at det er det, fordi den kan ta opp i seg og ivareta lokale hensyn og interesser og lokal kunnskap. Men det er også sånn at det finnes noen overordnede nasjonale interesser som vi må sørge for kan bli hørt og kan bli ivaretatt. Nå har jeg, i likhet med flere her i salen, erfaring med å sitte i kommunestyret – jeg har til og med sittet som ordfører, og det er flere av dem i salen – og i den forbindelse hendte det at det kom innsigelser som vi måtte håndtere. Noen av de innsigelsene som kom, var vi selvsagt uenige i, for vi mente jo at vi hadde tatt de hensyn som skulle tas, mens noen av innsigelsene – man må nok være så ærlig å si det – kunne man også ha en viss forståelse for, kanskje strakk vi strikken litt langt for å ha noe å forhandle om. Det kan jo være en utfordring, men saken er den at vi opplevde at når vi først kom til bordet og skulle forhandle, møtte vi stort sett fornuftige folk, vi fikk gode løsninger som ivaretok kommunens ønsker og de nasjonale interessene. Det er begge parters ansvar å bruke en viss sunn fornuft når man lager arealplaner osv. Det er også et ansvar for dem som har innsigelsesmuligheter, å bruke muligheten på en fornuftig og god måte. Det har også vært gjort noen endringer og innstramminger og tilpasninger de senere årene i disse tingene, og jeg oppfatter at i det store og hele brukes det sunn og god fornuft der ute, både fra kommunens side og fra statens side. Jeg tar opp det forslaget Arbeiderpartiet står sammen med SV om.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-02-23:
Det er nå snart ett år siden viruset rammet Norge. Ingen kunne i mars i fjor forestille seg at det skulle innebære så langvarige og alvorlige konsekvenser for oss og hele verden. Det har vært et uvirkelig år, et langt år og et svært krevende år for veldig mange. Det har satt oss på prøve, en prøve vår generasjon tidligere ikke har vært utsatt for, prøvelser vi kun har hørt om i fortellinger fra generasjonene før oss. Helt siden i fjor vår har det viktigste målet vært å slå viruset tilbake og holde kontroll på smittespredningen. Takket være nettopp effektive smitteverntiltak, høy tillit og bidragene til hver enkelt i kombinasjon med kraftfulle økonomiske tiltak er Norge langt mindre rammet både helsemessig og økonomisk enn andre land. Som sentralbanksjefen sa i sin årstale forleden, skal finanspolitikken brukes aktivt når økonomien utsettes for store sjokk. Slik det ser ut nå, vil vi ha en ekstra oljepengebruk på om lag 240 mrd. kr i 2020 og 2021 sett under ett. Og pengebruken har vært og er fortsatt nødvendig og riktig. I tillegg til å forlenge inntektssikringsordningene og justere, utvide og videreføre kompensasjonsordningene er et av de viktige grepene vi gjør i denne runden, å øke rammen til kommunene betydelig, sånn at de kan støtte lokale bedrifter som enten er ekstra hardt rammet som følge av smitteverntiltakene, eller som faller utenfor de standardiserte kompensasjonsordningene. Unge og studenter har hatt et tøft år og har betalt en høy pris. Derfor øker vi nå rammen for tiltak som kan avhjelpe noen av de verste konsekvensene av de inngripende tiltakene. Det samme gjør vi for de eldste. Samtidig som vi skal ha økonomiske tiltak mens krisen varer, må de tilpasses smittesituasjonen. Viruset fortsetter å gi oss overraskelser, og selv om vi ser lyset i enden av tunnelen, vet vi ennå ikke hvor lang resten av tunnelen er. Utsiktene framover for norsk og internasjonal økonomi er også usikre. Høyre vil fortsette å gjøre det som trengs for å ta vare på folks trygghet og familienes økonomi, ta vare på jobbene, sikre kompetanse og omstillingsevne og trygge velferden. Selv om vi står i en krise, midt i vanskelighetene, kan vi finne nye muligheter. Koronakrisen tvinger oss til å tenke nytt og vil bli et springbrett for nye, grønne næringer og økt verdiskaping, bl.a. gjennom digitalisering. Derfor er planen for veien ut av krisen og hvordan vi legger til rette for nødvendig omstilling, ny aktivitet og vekst framover, så viktig – at vi hindrer at ledigheten biter seg fast. For pandemien og konsekvensene av den forsterker de underliggende utfordringene i norsk økonomi. Vi kommer til å bestå denne prøven, men det som er klart, er at vi må skape mer og inkludere flere om vi skal ha bærekraft for velferden framover.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
La meg starte med å si noen ord om luftfarten. Jeg hører mange bruker begrepet «flybransjen». For meg er det usikkert hva som menes med flybransjen. Jeg går ut fra at de mener luftfarten. Jeg sier i alle fall luftfarten, for det er en svært viktig bransje – både de som jobber på flyplassene våre, de som jobber i flyselskapene, og de som jobber i tilknyttede bransjer og næringer. Det er nå en bransje i knestående. Den er svært hardt rammet etter tiltakene som ble innført for et år siden, og nærmest over natta forsvant nesten hele markedet. For Arbeiderpartiet har det vært viktig at vi kommer ut av den situasjonen vi nå er i med alle de tre norske flyselskapene i behold: SAS, Norwegian og Widerøe. Det er bra at regjeringen nå er i god dialog med Norwegian, men det kan ikke være slik at en nå jobber så lenge for å finne en løsning med Norwegian at en ikke får på plass en ordning som favner de andre flyselskapene. En må huske på at flyselskapene ikke har fått ta del i noen av de andre støtte- og kompensasjonsordningene som øvrig næringsliv har fått ta del i. Riktignok har staten økt flyrutekjøpet, men det er en utgift som staten har tatt fordi en er helt avhengig av et visst rutetilbud i landet vårt. Det har hjulpet situasjonen for flyselskapene. Jeg har tidligere brukt begrepet «førstehjelp», men det er klart at når en har holdt på med førstehjelp i et år, må en over på andre typer behandlinger. Derfor er det så viktig at en får på plass en kompensasjonsordning for flyselskapene. Så vil jeg nevne de siste dagers debatt om ferjetakster. Det er bra at det nå er et bredt flertall i Stortinget som vil gjøre noe med ferjetakstene, både på riksvegferjene og på fylkesvegferjene våre. Vi i Arbeiderpartiet gikk inn i dette etter at vår programkomité startet debatten. Vi gikk inn i debatten med åpent sinn og har vært konstruktive for å finne et bredt flertall i Stortinget. Da finanskomiteen la fram sin innstilling, var det klart at det var flertall i Stortinget for å gjøre noe med ferjetakstene, som mange steder har økt voldsomt de siste årene. Jeg har ved et par anledninger tidligere nevnt riksvegferjesambandet over Tysfjorden i Nordland, hvor ferjetakstene fra 2013 er fordoblet. Slik kan vi ikke ha det. Det viste seg altså at det var flertall i Stortinget for å gjøre noe med ferjetakstene, men det var ikke flertall for noe forslag. Det fikk vi altså på plass i går. For Arbeiderpartiet har det vært viktig at vi skal få på plass en varig ordning. Det skal være en ordning der det blir halv takst på ferjene ut fra dagens situasjon, og det er staten som skal finansiere det. Så vil jeg ta opp forslag nr. 109, og det betyr at vi trekker forslag nr. 41 i innstillingen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Jeg kan først bare bemerke at i forrige uke sto jeg i spørretimen, sammen med foregående taler, og snakket om nettopp fergepriser. Det var med en litt annen tone da enn det var nå. Så det kan man jo huske på, eller gå tilbake og se på hva man sa da, siden man sier det man sier nå. Jeg har lyst til å snakke om dem som ikke er invitert inn til Teams-møter, de som ikke møter opp med plakater utenfor, og de som rett og slett ikke har kapasitet til så mye annet enn å få hverdagen til gå rundt så vidt. I går kom det et veldig viktig varsku fra 245 barnepsykologer. De slo alarm om de mest sårbare ungene, ungdommer som kan ende opp som de største taperne i samfunnet etter pandemien. Det er et blålys og en alarm som vi alle må ta inn over oss. Man kan stille spørsmål om man har glemt den psykososiale beredskapen gjennom pandemien. Den psykiske helsen var ikke prioritert høyt nok i en normalsituasjon, og når det da kommer en pandemi, hvor nedstenging og sosial isolasjon blir normalen, er jeg bekymret for at man skal gå på en psykisk helsesmell i dette landet. Tiden som kommer, kommer til å være viktig for bedrifter, arbeidsliv og for oss alle, men for dem som allerede nå har det vanskelig, trenger man en kraftfull satsing. Jeg er glad for at vi får på plass over 230 mill. kr mer til psykisk helsehjelp nå enn vi ville ha fått med regjeringen. Det er ikke nok, for vi trenger varige endringer, varige satsinger. Når vi hører om hjelpetelefoner som overstrømmes av folk i dyp krise, og når FHIs egne undersøkelser viser at fra november og desember er det en av fire som sier at de ikke er fornøyd med livet, så sier det at dette er livsviktige prioriteringer. Jeg og Arbeiderpartiet mener at regjeringen er nødt til å legge fram en pakke til nettopp dette. Jeg mener vi må snakke mer om det. Det er selvfølgelig enklere å snakke om krisepakker, som vi gjør hele tiden her, men dette kommer til å bli den store krisen etter pandemien dersom vi ikke gjør noe nå.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Vi må snakke litt til om ferger, for nå blir det sagt så mange ting fra Fremskrittspartiet som overhodet ikke kan bli stående uimotsagt. La meg begynne med å si at Fremskrittspartiet og Høyre over lang tid nå har sultefôret fylkeskommunene. Man la om inntektssystemet i 2015, og det gjør at Nordland fylkeskommune får over 480 mill. kr mindre å rutte med. Det får selvfølgelig konsekvenser. Det er nå et faktum at fra i år av blir fergene billigere, og det kommer en plan som gjør at man skal halvere fergeprisene. Det er det som nå skjer gjennom vedtak i salen. Det er bra for kysten. Så mener jeg at Fremskrittspartiet må bestemme seg: Er det bra, eller er det dårlig? Er det bra å få lavere fergepriser, eller er det dårlig? For det er jo resultatet av det arbeidet som ble startet av Arbeiderpartiet, som nå ligger i salen. Jeg synes den argumentasjonen som kommer, blir litt hul. Det som er et faktum, er at Arbeiderpartiet har lagt fram sitt forslag til nytt partiprogram, og i det ligger det et forslag om å halvere fergeprisene. Det har vi selvfølgelig gått ut og snakket om og sagt hvorfor vi ønsker. Forrige uke ble vi kritisert i denne salen for nettopp det forslaget, men så skjønte Fremskrittspartiet, som jo heller ikke ligger så veldig godt an om dagen, at det var et godt forslag – så da må vi begynne med en overbudspolitikk. Hvordan skal vi gjøre det? Jo, la oss bruke krisemidler for å gjøre det med en gang. Sånn skulle man gjøre det. Men det som er situasjonen, er at vi nå får flertall i denne salen. Det er jeg veldig glad for, og jeg vil anerkjenne alle partiene som er med på å sikre det. Vi kan godt snakke om valgkamputspill. Det er jo valgkamp i år. Alle skal komme med et program, og alle skal presentere sin politikk. Sånn er det for alle partiene. Det er bra at man får vite hva de ulike partiene mener, det er redelig. Men et lite råd fra et annet parti, som også har kjent på hvordan det er å ligge litt lavt på meningsmålingene om dagen: Det er lurt å bruke tiden på å utarbeide politikk i stedet for bare å skyte mot alle andre, og så er det generelt lurt å være litt raus i stedet for å være smålig. For kysten fortjener det som blir vedtatt i dag. Det er bra. Fergeprisene blir lavere fra i år. Fergeprisene kommer til å bli halvert, og Arbeiderpartiet startet det ballet.
Anders Riise (Høyre), 2021-02-23:
Som vara til Stortinget er eg faktisk imponert over alt det arbeidet som vert lagt ned her på dette huset og i komiteane og det politiske miljøet generelt for å få oss nettopp gjennom denne koronakrisa. Her er veldig mange gode formål, og vi jobbar hardt for å tilfredsstille mange av dei. Men det er ein veg å gå. Det har vore mange møte for min del med både næringsliv og interesseorganisasjonar, og det er heilt nødvendig. Det er nødvendig for dei folkevalde, det er nødvendig for innbyggjarane og næringsliv. Dei treng å verte høyrde. Vegen ut av koronakrisa skal sikre at vi byggjer kompetanse, at vi inkluderer fleire og bevarer tryggheita og tilliten til det norske samfunnet og ikkje minst det politiske miljøet. Vi skal få folk i arbeid, sørgje for at næringslivet har fleire bein å stå på, og at vi har ein jobb og eit godt samfunn å gå til etter koronakrisa. Satsing på kompetanse og dei mest sårbare i samfunnet er nødvendig. Vegen vidare må innrette tiltaka slik at vi sikrar at ein får skuleplass, arbeid og ei berekraftig framtid både sosialt og økonomisk. Så til ferjesaka. Det har vore mange diskusjonar rundt den, og spesielt i mitt fylke. Vi er kanskje landets største ferjefylke, med 24-25 ferjer. Eg er glad for at debatten no har kome inn på eit nivå der han høyrer heime – i statsbudsjettet og i revidert budsjett. Det er der vi kan gjere prioriteringane. Ferjeprisane treng å verte eit varig tiltak og ikkje eit koronatiltak. Ferjeprisane har også vore ein hemsko for veldig mange både ved at det har vorte dyrt, og at det hindrar gode bu- og arbeidsmarknadsregionar, som vi er heilt avhengige av i tida framover. Dette er godt beskrive av demografiutvalet ved Victor Norman, som peiker på mange av dei paradoksa som dagens ferjeprisar medfører. Eg ser fram til forhandlingane om revidert nasjonalbudsjett og effekten av desse tiltaka. Så vil eg berre kort seie litt om koronamidlane til kommunane og næringslivet. Det har vore ein debatt her i salen om korleis ein treffer godt med koronamidlane, spesielt til enkeltmannsføretak og små bedrifter. Eg er heilt trygg på den innretninga som vi gjer no, med dei pengane som vi gjev til kommunane, som skal omfordele dette til næringslivet. Dei har skoen på og kjenner til korleis dette fungerer, og treffer kanskje dei bedriftene som ikkje vi alltid treffer med dei generelle ordningane. Så det må eg setje stor pris på, og eg veit at det vert sett stor pris på også ute i landet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-23:
Det er alltid greit å starte med noe positivt. Det er sånn at Stortinget igjen drar regjeringen og sørger for flertall for å sikre Torp flyplass og Haugesund flyplass med midler, noe som er kjempeviktig for de to private flyplassene. Det å få på plass en løsning og sikre drift ut juni er viktig, og derfor er vi glad for at vi nå får fullt gjennomslag i Stortinget, og at alle partiene nå støtter forslaget som Fremskrittspartiet har stått alene om lenge, men heldigvis klart å samle et flertall om i Stortinget hele veien. Så til det tragiske: Når jeg hører arbeiderpartirepresentantene snakke varmt om viktigheten av å ivareta og sikre arbeidsplasser og sørge for at vi har arbeidsplasser i tiden framover, er det synd at Arbeiderpartiet sammen med regjeringspartiene sørger for at det blir flertall for at det fortsatt skal være forskjell på om man leaser busser eller om man eier busser. Man kommer altså dårlig ut fordi man eier selv og har bygd bedriften sin stein på stein og lånt penger, og ikke leaset. Det er svært uheldig, og det er mange, mange bekymrede turbusseiere rundt omkring i hele landet som ser at bedriften deres er i ferd med å gå over ende fordi man ikke får på plass dette og støtter Fremskrittspartiets forslag i denne saken. Heldigvis er det noen partier som gjør det. Så må jeg innom raushet og Senterpartiet og ferjer. Hvis Senterpartiet hadde vært opptatt av at vi skulle halvere ferjeprisene – eller Arbeiderpartiet, for den saks skyld – hadde man stemt for Fremskrittspartiets forslag i dag, som vil sørge for en halvering fra 1. mars i år. Dessverre fikk vi ikke flertall for det, fordi de andre partiene ikke ville være med. Det er litt rart at man har vært ute og sagt at man ønsker å halvere ferjeprisene, men altså ikke kan støtte forslag som sørger for at det gjennomføres. Det er sånn at i nabolandet vårt er det faktisk gratis å reise med ferjer, men i Norge skal det ikke være gratis. Så har man da klart å komme fram til et kompromiss, og jeg er glad for at man i hvert fall gir klar melding tilbake til regjeringen om å komme tilbake i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett med forslag til en nedtrappingsplan og sørge for at man skal redusere ferjeprisene ned til det halve. Men Fremskrittspartiet mener at dette burde vi gjort med en gang. Det er andre partier som har vært ute og sagt at de ønsker å gjøre det, men det er tydeligvis sånn at når pengene skal på bordet, har man plutselig ikke vilje til å finne pengene. Det er trist, og det er trist av både Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som har sagt det. Det betyr egentlig når man sa det var raushet, og at man måtte være enige om forslagene i denne sal, at de faktisk burde støttet det. Så bekymrer det meg at SV foreslår å kutte 1,7 mrd. kr til Avinor. Det kommer til å få store konsekvenser for både flytrafikken og – ikke minst – infrastrukturen til flytrafikken. Det handler om vanlige arbeidsfolk som jobber på flyplassene rundt omkring i landet, som skal drive og bygge og sikre at vi har gode, nye flyplasser i framtiden. Det er et svært dårlig forslag fra SV og vil ramme helt vanlige folk.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Dette er, som flere har vært inne på, den åttende pakken vi har til behandling i Stortinget for å kompensere for koronasituasjonen. Og nok en gang er pakken er blitt endevendt i Stortinget. Det har vært nødvendig også denne gangen, for de forståelige koronatiltakene av helseårsaker har fått for dårlig kompensasjon etter forslagene fra regjeringa. Det har vært for dårlig for arbeidsfolk når det gjelder mulighetene til permittering, når det gjelder ytelser ved permittering, og ikke minst når det gjelder forutsigbarhet. Det var ganske spesielt å høre statsministeren i tida før jul sterkt avvise at vi skulle forlenge permitteringstida. Heldigvis har det kommet på plass. Jeg har inntrykk av at det er manglende forståelse for at de som eventuelt må vurdere å si opp folk, må gjøre det tre måneder før oppsigelsen inntreffer. Det samme har vært nødvendig overfor næringslivet for å gi de mange som har falt utenfor regjeringas foreslåtte kompensasjonsordning, en mulighet til å få den hjelpa de fortjener. Det er for å gi forutsigbarhet, og når regjeringa svikter, er det godt at Stortinget regjerer. Men det er én ting som er forutsigbart med denne regjeringa, og det er at de har et eller annet imot Torp. Gjentatte ganger har Stortinget presisert at Torp skal få ytelser som kan bidra til at de kan overleve i den nedstengningsperioden vi nå er i – gjentatte ganger – men når regjeringa kommer tilbake, har de ikke fulgt opp påleggene. Det vil si: Denne gangen fulgte de opp det som allerede var vedtatt, med 35 mill. kr., men det er altså ingenting for perioden etter første tertial. Derfor er jeg veldig glad for at det er et flertall – ja, jeg tror til og med at regjeringspartiene kanskje får lov til å stemme for når de har skjønt at de er overkjørt – som nå bevilger de 45 mill. kr ekstra til Torp og for så vidt også 12 mill. kr til Haugesund. Det har vært helt nødvendig å få det på plass, men det som bekymrer meg, er at det er et forslag til vedtak som sier: «Stortinget ber regjeringen komme raskt tilbake til Stortinget hvis det skulle være behov for ytterligere midler for å sikre drift av Haugesund og Torp lufthavner.» Det støtter ikke regjeringspartiene, og det er en bekymring. Jeg vil her og nå takke Fremskrittspartiets representant Morten Stordalen for et godt samarbeid og for at vi på vegne av Vestfold har klart å overkjøre regjeringa denne gangen. Men det at regjeringa ikke støtter vedtaket, er et signal om at vi i framtida kan bli nødt til å ta et oppgjør med ei regjering som så langt ikke har fulgt opp når det gjelder Torp og Haugesund.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Alarmen går hos organisasjonene og spesialisthelsetjenesten som jobber med barn og unges psykiske helse. Vi vet at mange sliter med hverdagen nå under pandemien, og i de siste ukene meldes det om rekordpågang av unge som sliter med f.eks. sitt forhold til mat. Jeg sjekket i går med ROS – Rådgivning om spiseforstyrrelser. De hadde før pandemien «kun» kø i Stavanger. Nå har de køer ved alle sine sentre i Norge. Chattefunksjonen slår nye rekorder hver måned, og de fortviler over ikke å strekke til. Jeg siterer fra en mail jeg fikk fra dem i går: Vi har langt flere alvorlige henvendelser i disse dager. Det renner inn med forespørsler om vi kan holde foredrag for barneskoler, ungdomsskoler, Røde Kors, frisklivssentraler med mer. Vi må dessverre takke nei altfor ofte på grunn av ressursmangel, selv om vi trolig er Norges fremste kompetanse på dette området. Hvis vi ikke evner å gi nettopp denne typen organisasjoner med flere større statlige bevilgninger så de kan overleve hverdagen, sender vi folk inn i køen til spesialisthelsetjenesten om få år. Vi må ta det mer på alvor, og jeg skulle ønske regjeringen evnet å bidra mer til arbeidet med mennesker som nå sliter med psykisk uhelse, spesielt barn og unge, og spesielt med tanke på at vi må støtte organisasjoner som jobber i førstelinjen og har et lavterskeltilbud til nettopp denne målgruppen.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Det mest påfallende i denne debatten er at regjeringspartienes talspersoner på rekke og rad og med stor glede egentlig erklærer at regjeringens pakke ikke var god nok, at tiltakene ikke var tilstrekkelig brede, og at det ikke var tilstrekkelig med midler. Representanten Kapur sa at tiltakene er blitt ytterligere forsterket gjennom Stortingets behandling, at det var viktig å styrke apparatet rundt og tiltakene overfor barn og unge, og var glad for at hjelpen til bedriftene gjennom kommunene ble forsterket. Representanten Elvestuen sa at det er bra at denne pakken er forsterket gjennom finanskomiteens innstilling. Og finansministeren sa at Stortingets endringer utfyller regjeringens forslag på en god måte. Dette er i realiteten en sterk dom over regjeringens evne til å håndtere denne krisen gjennom tiltakspakkene. Mye av det som ble foreslått fra regjeringen, var på bestilling fra Stortinget i januar. Men når regjeringspartienes representanter her i Stortinget og finansministeren nok en gang erkjenner at regjeringens forslag ikke er gode nok – ja, hvorfor evner ikke regjeringen da å treffe bedre? Representanten Storehaug forsøkte å maskere regjeringens tilkortkommenhet ved å peke på at det er viktig å samarbeide godt i en slik krise. Ja, det er det. Men hvorfor evner ikke regjeringen å stå i spissen for et slikt bredt samarbeid om tiltakene? Svakhetene, som bare delvis er rettet opp i denne behandlingen, er jo ikke nye. De har vært påpekt nesten gjennom alle de foregående sju tiltakspakkene. Men fortsatt mangler det tiltak som kan forhindre at pengene går til feil formål. Det er arbeidsplassene vi skal hjelpe gjennom de problemer pandemien skaper, ikke aksjonærene og bedriftslederne ved store utbyttebetalinger. Vi så det i realiteten under budsjettenigheten mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i fjor høst: Regjeringens parlamentariske grunnlag var i oppløsning. Regjeringen har mistet styringsgrepet. Og når Fremskrittspartiets Limi i replikkrunden med finansministeren skaper en forventning om ytterligere kutt i skatter og avgifter i revidert nasjonalbudsjett, er det åpenbart at ikke hele regjeringens parlamentariske grunnlag har tatt inn over seg varsellampene fra perspektivmeldingen – at framover må voksende utgifter håndteres med synkende inntekter. Det er bare for finansministeren å stålsette seg.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2021-02-23:
Det er avgjerande viktig at ingen står åleine i denne krisa. Det må vera trygt og føreseieleg så lenge pandemien varer. Det å ikkje vite, den gnagande uroa, for enkeltpersonar, for familiar, for bedrifter – det er med undring eg konstaterer at dette er ikkje regjeringa opptekne av, dei er ikkje einige i det. Dei ynskjer ein månad-for-månad-politikk, med manglande vektlegging av ein føreseieleg kvardag for folk og bedrifter. Difor var det viktige vedtak som kom på plass i januar, som bl.a. feriepengar på dagpengar, men også her mellombels, ikkje ei permanent løysing, slik Arbeidarpartiet ville. Difor er det òg viktig no å få på plass ordningar som kan hjelpa dei som har falle mellom to stolar. Arbeidarpartiet meiner det vi sa, at vi ville tryggja arbeidsplassane og gje inntektssikring og føreseielegheit til dei som vart permitterte, og vi viser det gong på gong i både ord og handling. Kuldeperioden over lengre tid har medført høge straumprisar, svært høge i forhold til det vi er vane med. Vi som er samla i denne salen, har nok ikkje problem med å betala straumrekninga vår, men når økonomien er anstrengd i utgangspunktet, kan høge straumrekningar fort velta familieøkonomien. Den mest treffsikre og effektive måten å avhjelpa dette på, er auke i bustønad. Fellesskapet sine ressursar skal sjølvsagt ikkje misbrukast eller brukast i utrengsmål, men det er vanskeleg å forstå måtehaldsstrategien frå regjeringa når det gjeld dei som har minst, om å få støtte frå fellesskapet til høge straumutgifter, i sterk kontrast til uviljen mot måtehald når det gjeld å setja grenser for utbyte når bedriftene får støtte frå fellesskapet. Kvar er faren for misbruk størst? Det er mange selskap som er hardt ramma, og eg vil trekkja fram dei små bedriftene, kultur og reiseliv og VTA-bedriftene. Det er utruleg mange som fell utanfor kompensasjonsordningane. Difor er nye ordningar, endring i ordningar og ventilordningar så viktige, slik at også dei kan få hjelp. Ingen skal stå åleine. Incoming-selskap og reisearrangørar bør også koma inn under kommunal kompensasjonsordning. Det tek framleis tid før reiseverksemda er tilbake på nivået før koronaen. Eg må også få slå eit slag for flyruta Florø–Bergen, som no er kommersialisert. Men det er ikkje nok trafikkgrunnlag. No vert næringslivet der ekstra straffa ved at denne ruta ikkje kjem inn under rutekjøp.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2021-02-23:
Det har vært et krevende år for mange, og studentene har betalt en spesielt høy pris. Mange flyttet til en ny by, klare for et nytt kapittel i livet, med faglig mestring og nye vennskap. Så kom korona. Det ble et grått og trått år for mange, alene på en trang hybel i en fremmed by. Derfor er den nye studentpakken på 1,1 mrd. kr så utrolig viktig. I møte med Studentsamskipnaden i Stavanger og studentledere fikk jeg mange gode innspill, og det er spesielt tre viktige tiltak vi nå setter inn. Det første er å sikre studentenes økonomi. Mange er helt avhengige av en ekstrajobb for å få råd til strøm og mat, men har under koronapandemien mistet både arbeid og inntekt. Derfor er Høyre glad for at vi nå fikser en tilleggsstøtte på 26 000 kr, med en betydelig stipendandel. Det har vært et år med avstand, karantene for noen og ensomhet for mange. Derfor gjennomfører vi for det andre et skikkelig løft for studentenes psykiske helse. Regjeringen har tidligere gitt samskipnadene 10 mill. kr til sosiale lavterskeltilbud, og Høyre har i denne krisepakken vært med og sikret mer til sosiale tilbud, psykisk helse og Mental Helses studenttelefon. Inntektssikring og sosiale tiltak er viktig, men vi må også bidra til at studentene kan holde den faglige progresjonen, for manglende tilgang på campus gjør det krevende. Derfor skal vi for det tredje, i tillegg til inntektssikringen og de sosiale tiltakene, lønne studenter for å gi sine medstudenter faglig oppfølging. Med det løser vi to utfordringer: Flere studenter får jobb, og flere får hjelp til å fullføre studiene. Jeg er veldig glad for at regjeringen har vært utålmodig på studentenes vegne, og at vi så snart smittesituasjonen tillot det, åpnet for at de kunne få fysisk undervisning, sitte på lesesalen og møtes i mindre grupper for å diskutere og sosialisere. Sammen med den hjelpepakken vi i dag vedtar, gjør det godt. Det er studentenes tur.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-23:
Meldingen er den andre i rekken av framoverskuende meldinger. Sametingets årsmelding for 2019 følger som et vedlegg. Hovedfokuset i saken er på digitaliseringens betydning for samisk språk, kultur og samfunnsliv. Komiteen har hatt stor enighet om utfordringsbildet for de samiske språkene i møte med digitaliseringen. Det omfatter bl.a. tilgang på læremidler på samisk og utfordringene digitaliseringen kan gi om de samiske språkene ikke inkluderes i prosessen. Digitalisering er en forutsetning for at de samiske språkene kan bevares og utvikles, og brukere av de samiske språkene må gis et digitalt tilbud som er likeverdig med det den øvrige befolkningen har. Den delen av befolkningen som bruker de samiske språkene, bor spredt. Det forsterker viktigheten av tilgang på god bredbåndsdekning, slik at det skapes en arena der brukerne av språkene kan samhandle selv om den geografiske avstanden kan være stor. Det åpner også opp muligheten for at de f.eks. kan benytte seg av nettkonsultasjoner innenfor helsevesenet. For å oppnå dette må det samiske perspektivet tas med i et tidlig stadium av utviklingen av digitale tjenester. Sametinget er opptatt av at digitaliseringen ikke skal føre til sentralisering, og at det blir satset på infrastruktur i både mobil- og fibernettet, slik at distriktene kan delta i digitaliseringen på lik linje. Senterpartiet foreslo 236 mill. kr ekstra til bredbåndsutbygging i budsjettforslaget for 2021. Flertallet foreslår å utrede hvilke gjenstående hindringer som må fjernes for å kunne gi et fullverdig digitalt tilbud til brukere av samiske språk. Det er et faktum at det er hindringer, som f.eks. lite tilpassede digitale plattformer, som står i veien for å gi brukere av samiske språk et fullverdig digitalt tilbud. Stortinget har i behandlingen av Hjertespråket vært tydelig på at det er behov for å styrke minoritetsspråkene, særlig sørsamisk og lulesamisk. Jeg håper regjeringen setter fortgang i det arbeidet. Lulesamisk er det samiske språket som har størst utfordringer og minst ressurser knyttet til opplæring. Hamarøy er den eneste kommunen som er lulesamisk forvaltningsområde. Det er et lokalt ønske om å utvikle den kommunale skolen på Drag til en lulesamisk profilskole. Det lulesamiske kjernemiljøet trenger et særskilt utdanningstilbud tilsvarende det tilbudet som allerede finnes for nord- og sørsamisk. Jeg viser videre til forslaget om å behandle stortingsmeldingen om samisk språk, kultur og samfunnsliv i vårsesjonen. Sametinget ønsker sterkt at meldingen skal behandles av Stortinget i vårsesjonen, slik at den er mest mulig aktuell. Det framstår som at det er stor enighet om at det må tiltak til for å inkludere de samiske språkene i digitaliseringsprosessen. Derfor er jeg skuffet over at ikke flere ser ut til å stemme for forslagene her i dag. Til slutt vil jeg komme med en stemmeforklaring. Ved en inkurie er Senterpartiet ikke med på forslag nr. 1. Det vil vi stemme for.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-23:
Jeg vil gjerne følge opp Lauvås litt, for jeg er litt overrasket når statsråden sier at hun ikke har ansvar for den samiske reindriften. De sier jo selv i tidligere meldinger at den samiske reindriften er bunnplanken for å bevare den samiske kulturen, og hvis den går fløyten, har vi ikke mulighet til å bevare og videreutvikle den samiske kulturen. Vi ser både i år og i fjor at det påpekes i årsmeldingen at rovdyrpresset er den største utfordringen for å bevare reindriften – ergo den største utfordringen for å bevare den samiske kulturen. Da er jeg ganske overrasket når statsråden ikke har tatt noe initiativ i regjering for å gjøre noe med det rovdyrpresset som de nå selv sier er på et nivå som kan utfordre muligheten for å utøve samisk kultur framover. Hva tenker statsråden om det? Er det ubetydelig for den samiske kulturen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-23:
Nei, på ingen måte, men sånn som jeg oppfattet det, har statsråd Hofstad Helleland det konstitusjonelle ansvaret for samisk kultur, og samisk kultur er helt avhengig av at forholdene blir lagt til rette i den samiske reindriften sånn at den kan fortsette. Hvis statsråden ikke har tatt initiativ overfor sine kollegaer i Landbruksdepartementet eller Klima- og miljødepartementet når det gjelder rovdyrsituasjonen, som er den største trusselen mot den samiske kulturen, må jeg si jeg blir ganske sjokkert. Men jeg kan gå over til noe helt annet. Når en framoverskuende stortingsmelding ble innført, etter sterkt press fra Sametinget, var intensjonen at denne meldingen skulle gi noen signal inn i budsjettprosessen og gi noen signal inn i Sametingets budsjettprosess på høsten. Derfor var det en forutsetning at den skulle komme så tidlig på våren at den kunne behandles i Stortinget i vårsesjonen. Vil statsråden sørge for at det skjer i neste runde?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-23:
Senterpartiet støtter forslaget i proposisjonen om å innføre en hjemmel i statsborgerloven for tap av statsborgerskap av hensyn til grunnleggende nasjonale interesser. I høringsinnspillene kommer det fram at Kripos og Politidirektoratet mener at forslaget ivaretar sentrale hensyn som ikke ivaretas dersom det kreves straffedom. Senterpartiet støtter den vurderingen og mener det er fornuftig å ha hjemmel til å frata statsborgerskap også i tilfeller der det ikke foreligger en tidligere straffedom, dersom en person truer grunnleggende nasjonale interesser. Arbeiderpartiet og SV har fremmet et forslag der de ber regjeringen komme tilbake med forslag som sikrer at tap av statsborgerskap av hensyn til grunnleggende nasjonale interesser skal avgjøres av domstolen. I den forbindelse vil jeg vise til at Stortinget 9. desember 2019 vedtok å videreføre og styrke ordningen med forvaltningsbehandling av saker om tilbakekall av statsborgerskap på grunn av uriktige opplysninger. Senterpartiet mener at det er sterke prinsipielle argumenter mot å pålegge domstolene forvaltningsoppgaver. Legitimiteten til domstolene vil svekkes dersom domstolene skal utføre saksbehandling i første instans istedenfor kontroll av forvaltningens vedtak. Maktfordelingsprinsippet, der en skiller klart mellom lovgivende, utøvende og dømmende makt, vil bli forrykket hvis det skulle komme en domsavsigelse i første instans. Det er domstolenes oppgave å føre legalitetskontroll, ikke å drive forvaltning. Saker som berører grunnleggende nasjonale interesser, vil kunne ha et hastemoment som en ordning med domstolsbehandling i første instans ikke vil kunne ivareta på samme måte som forvaltningen. Senterpartiet mener at et viktig poeng er at alle inngripende saker som berører hensynet til grunnleggende nasjonale interesser, skal behandles etter samme prosedyre. Forvaltningen har opparbeidet seg erfaring og kompetanse på slike saker, og dette er viktig i god framtidig behandling. Rettssikkerheten vil bli ivaretatt ved at den det gjelder, kan få saken prøvd for domstolen. Senterpartiet mener at staten skal bære kostnadene ved saken, både kostnader ved behandlingen i departementet og eventuelle saksomkostninger ved en rettssak. Senterpartiet vil understreke at det er en forutsetning for tap av norsk statsborgerskap at personen har et annet statsborgerskap i tillegg til det norske. Ingen skal kunne fratas statsborgerskap til statsløshet.