Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-06-04:
Som flere allerede har vært inne på, er denne type program og virksomhet viktigere for Norge enn det mange mennesker ute på gata opplever at det er. Når vi diskuterer dette her, er det i så måte en god anledning til å peke på nettopp de store nytteeffektene Norge har av denne typen virksomhet. Norge er et av de landene i Europa som vel må sies å ha størst nytte av teknologiske løsninger og infrastruktur i rommet. Jeg kunne nevnt mange eksempler. Siden jeg står her også som justisminister, vil jeg særlig peke på den betydelige effekten de har på de ansvarsområdene som ligger bl.a. i mitt eget departement. Svalbard og Troll-satellitten er nevnt av representanten Kongshaug allerede, men vi har også store utfordringer i nordområdene når det gjelder å kunne mønstre redning og beredskap i framtida, så her er nettopp denne virksomheten helt avgjørende. Det er spennende å se at en del av de programmene og den delen av de utviklingslinjer vi ser, kan bidra til ganske raskt å skape mer trygghet for all den ferdselen som skal skje i områder som vi oppfatter som særlig sårbare. Jeg vil også peke på at deltakelsen i European Space Agency utgjør bærebjelken for oss i vår norske romvirksomhet. Særlig vil jeg peke på de industrimulighetene som dette gir oss, og de programmene som ESA har, og også, selvfølgelig, at ESA-deltakelsen jo viser seg å være særdeles effektfull som et godt næringspolitisk virkemiddel. Som representanten Gullvåg pekte på, får vi her mye igjen for de kronene vi faktisk investerer. I så måte er jeg glad for at det er bred politisk oppslutning om denne type virksomhet, selv om man nå har debatt om hvor nivået skal ligge. Det må jeg si noen ord om. Regjeringen har, sett under ett, over de siste fire årene, styrket kraftig Norges samlede engasjement i European Space Agency. Så det inntrykket man kanskje skulle få når man hørte saksordfører og ved å lese mindretallets merknader, om at det nærmest er en kraftig nedbygging på gang, må være feil. På ministerrådsmøtet i Berlin i 2005 gikk Regjeringen inn med 122 mill. euro i nye frivillige programmer. Det var ny rekord i norsk sammenheng. ESAs programmer går over flere år, og i snitt varer de mellom seks og sju år. Derfor har vi fremdeles stor nytte av den satsinga som ble gjort i 2005. Jeg vil i den anledning minne om at Bondevik II-regjeringa under ministerrådsmøtet i Edinburgh deklarerte deltakelse i nye programmer på 67 mill. euro, bare for å angi nivåer når det gjelder hvordan satsinga her er. Etter min oppfatning står således ikke deklarasjonene i Haag tilbake for nivået på den deklarasjonen som den tidligere regjeringa foretok bl.a. i Edinburgh. Vår NNI-andel har økt betydelig de siste fire årene. Dette har direkte betydning for vår deltakelse i vitenskapsprogrammet. Programmet finansieres som kjent over kontingenten, som har økt sterkt i den aktuelle perioden. Jeg er derfor noe overrasket over mindretallets merknader på det området, særlig tatt i betraktning våre totale deklarasjoner. Til slutt vil jeg peke på at siden 2005 har Regjeringa satset særlig på tre områder av stor betydning for videre utvikling av denne typen norsk romvirksomhet. For det første har man økt bevilgningene til nasjonale følgemidler, slik at norsk romrelatert industri skal kunne kvalifisere seg for ESA-kontrakter og ta del i de mulighetene vår satsing i ESA gir. Der er det gledelig også for meg som justisminister å se at vi har prioritert utviklinga av automatisk identifikasjonssystem for skip – AIS – via satellitt. Dette er et prosjekt som har stor oppmerksomhet også utover Norges grenser. Dernest, på ministerrådsmøtet i 2008, la Regjeringa 90 mill. euro på bordet for deltakelse i nye frivillige programmer. Beløpet er lavere enn i 2005, men vi må ta hensyn til at ESA-programmene som startet etter ministerrådsmøtet i 2005, fremdeles løper, noe som jeg var innom i sted. For det tredje vil jeg peke på det som nå skjer med satellittnavigasjonsprogrammet Galileo. Regjeringa fremmet i april forslag om norsk deltakelse i utbygginga av dette programmet, som startet opp i ESA, som kjent, med norsk deltakelse. Nå er det EU som har ansvaret og står for utbygginga av systemet. Vi mener det er riktig at Norge er en aktiv deltaker også i denne fasen. Det er dessuten viktig at vi er med når EU fokuserer stadig sterkere på romvirksomhet. Ved å delta i utbyggingsfasen får vi være med og høste av de utviklingsinvesteringene vi har gjort i ESA, og etablerer oss samtidig som en partner for EU i en anvendelse av nye rombaserte løsninger. Dette er en betydelig satsing over seks år, hvor Norges bidrag vil utgjøre i størrelsesorden 600 mill. kr i løpet av seksårsperioden, og det er en viktig investering i viktig infrastruktur for oss alle. Når jeg ser tilbake på den satsinga vi har bak oss, og de muligheter og satsinger som ligger foran oss, som også er godt beskrevet i proposisjonen, mener jeg at det er ingen grunn til å konkludere annerledes enn at man her har tatt et solid løft for denne type virksomhet.