Erik Dalheim (Arbeiderpartiet), 1998-11-05:
Omorganiseringen av Nordisk Råds arbeid hadde et viktig mål: Rådets arbeid skulle bedre tilpasses dagens og morgendagens utfordringer. Den politiske dialog og prosess skulle komme mer i forgrunnen. De politiske initiativ i rådet skulle gis forankring i de enkelte lands parlamenter. Etterprøving av tidligere politiske innspill i Nordisk Råd, bl.a. i et prosjekt kalt Nordisk Nytte, viste at dette tidligere ikke hadde vært hovedregelen. Dagens sakskart i rådet og dettes tre utvalg er, vil jeg påstå, i dag mer politisk, og prosessene mellom rådets sesjoner blir også gradvis mer målrettet. Rådets eierskap til alle enkeltaktiviteter styrt av budsjettvedtak er beklageligvis fortsatt en utfordring. Så litt til nytten av det vi driver med i konkrete saker. Av de mange saker som er omtalt i rapporten fra den norske delegasjonen til Nordisk Råd om virksomheten i annet halvår 1997 og første halvår 1998, vil jeg spesielt rette oppmerksomheten mot prosessen i forhold til rekommandasjonen om Nordisk Miljøregnskap. Nærområdeutvalget i Nordisk Råd har bl.a. ansvaret for energi- og miljøspørsmål i Norden. Disse spørsmål har stor plass i samfunnsdebatten i de nordiske land, men formelt fører det enkelte nordiske land sin egen nasjonale politikk på disse områder. Utfordringen for Nordisk Råd har derfor vært å finne konstruksjoner, gjøre vedtak som kan føre til et mer forpliktende og målrettet samarbeid også i forhold til miljø. Gjennom arbeidet i Nordisk Råd kan vi nå slå fast at vi kan oppnå større miljøgevinster og en reduksjon av den totale vekst i energiproduksjonen gjennom en bedre nordisk samordning av de eksisterende energibærere. Videre kan vi slå fast at skal vi i praksis få dette til uten et lett svulmende byråkrati, må vi politikere i de enkelte nordiske lands parlamenter legge på plass samordnede og bedre kjøreregler for energimarkedet. Anbefalingen fra Nordisk Råds siste sesjon i Helsingfors, rekommandasjonen om et nordisk miljøregnskap, har harmonisering av skatter og avgifter i elsektoren og et nordisk miljøregnskap som et viktig styringsinstrument. Et helt avgjørende grep er å få på plass en prising av miljøkostnadene i produksjonsleddet. I inneværende år har rådet gjennomført en stor miljøkonferanse i Gøteborg. Der ble konklusjonen den samme: Det haster med å få på plass bedre kjøreregler, spesielt for det nordiske elmarkedet. Her i Stortinget behandlet vi før ferien en proposisjon om grønne skatter. Også der ble en viktig konklusjon at man må få på plass bedre kjøreregler i forhold til miljø og i det nordiske elmarkedet. Et bredt stortingsflertall sluttet opp om prinsippene i rekommandasjonen fra Nordisk Råd. Utfordringen nå er å gjøre ord til handling. I Nordisk Råds sesjon her i Oslo til uken settes også miljøet i fokus ved utdelingen av miljøprisen. I denne sammenheng er det naturlig for rådet å følge opp sitt energi- og miljøengasjement. Den miljørekommandasjon som nå foreligger, har en ambisjon på to år for gjennomføring av miljøregnskap som formelt styringsinstrument for de nordiske land. Bedre kjøreregler for det nordiske elmarked, prising av miljøkostnadene i produksjonsleddet, er en annen viktig ambisjon å få på plass i de enkelte nordiske lands parlamenter innen de samme frister. Vi i Norge er i rute i forhold til Kyoto. Det engasjement Nordisk Råd skisserer, kan være et viktig bidrag til også å være i rute i forhold til de beslutninger som nå skal fattes i videreføringen av Kyoto-vedtakene i Buenos Aires. Nordisk Råd er i rute i forhold til egne ambisjoner.