Siri Frost Sterri (Høyre), 1999-03-25:
NATOs betydning for sikkerheten i Europa har de senere årene blitt klart demonstrert, ikke bare gjennom den svært vanskelige situasjonen vi nå er midt oppe i, men også gjennom de mange endringer og tilpasninger som organisasjonen har foretatt til en endret sikkerhetspolitisk virkelighet. Et av de utviklingstrekk vi nå ser konturene av, er et NATO som aktivt tilpasser seg en europeisk integrasjonsprosess, en prosess som i tiden fremover også vil omfatte forsvars- og sikkerhetspolitikken. Amerikanerne har tidligere stilt seg motvillig til egne europeiske forsvarspolitiske integrasjonsplaner. Men ønsket om at europeerne tar et større selvstendig ansvar for de nye sikkerhetsutfordringene i Europa, deles nå på begge sider av Atlanteren. Og som statsministeren selv påpeker, har det pågått en utvikling i denne retning de siste årene gjennom arbeidet med en europeisk sikkerhets- og forsvarsidentitet, ESDI. Under det fransk-britiske toppmøtet i St.Malo i desember i fjor gjorde de to landene det klart at de ønsket å fylle begrepet ESDI med et mer konkret innhold. På sikt er målet å bygge en autonom forsvarskapasitet innenfor rammen av EU, for å styrke EUs evne til krisehåndtering og konfliktforebyggende og fredsbevarende operasjoner. Innenfor NATO har arbeidet med ESDI gått ut på å legge til rette for at Vestunionen skal kunne bruke NATOs kommandostruktur og annen infrastruktur for å forberede og utføre mer begrensede operasjoner. Norge har, som statsministeren sa, støttet opp om denne prosessen, men samtidig har Norge gjort det veldig klart at vi ønsker at VEU skal forbli en selvstendig organisasjon. Regjeringen skrev selv så sent som i Forsvarsdepartementets budsjettproposisjon for 1999: «For Norge er det viktig å vektlegge betydningen av at VEU fortsatt utvikler seg som en selvstendig organisasjon med noenlunde balanserte forbindelser til både NATO og EU. Det er i vår interesse at dette skjer i nært samarbeid med NATO og USA, slik at VEU blir et supplerende krisehåndteringsorgan til NATO.» I fremtiden vil det sannsynligvis være EU og ikke VEU som koples til NATO på denne måten. Alt ligger til rette også for det. I Amsterdam-avtalen er målet om å kunne påta seg såkalte Petersberg-oppgaver skrevet inn, og avtalen åpner for innlemmelse av VEU i EU. Statsministeren sa at dette vil bety endringer «med hensyn til vår medvirkning i beslutningsprosesser og gjennomføring av krisehåndtering i regi av de europeiske land». Ja, endringen vil kunne bestå i at vi faller mellom to stoler, nemlig mellom en europeisk og en amerikansk søyle i NATO, hvor vi ikke er med i noen av dem. Derfor er det svært viktig at Regjeringen legger en del av sin EU-skepsis til side. Vårt valg er tilpasning til EUs integreringsprosess. Jeg har registrert at Regjeringen allerede er i dialog med EU om denne utviklingen, og at man møter stor forståelse for norske behov for å bli koplet til prosessen. Det er av avgjørende betydning for Norge. Høyre mener også at Norges sikkerhet er avhengig av vår vilje til å bidra til krisehåndtering, fredsbevarende og konfliktforebyggende arbeid i Europa. Dersom man i forståelse med NATO ønsker å styrke EUs rolle i krisehåndtering og fredsbevaring, må vi av sikkerhetspolitiske grunner samarbeide så tett som mulig med EU om dette.