Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-06-18:
Om lag halvparten av de globale CO2-utslippene kommer fra store enkeltkilder. Det er kullkraft. Det er gasskraft. Det er prosessindustri. Arbeidet på Mongstad er vårt viktigste bidrag i den felles internasjonale innsatsen på dette området, en innsats for å utvikle og ta i bruk teknologier som reduserer utslippene fra fossil kraftproduksjon og industri. Det finnes ingen realistisk vei for hvordan man skal løse klimaproblemet som ikke inkluderer nettopp fangst og lagring av CO2. Vi må rense kull, vi må rense fra gass, vi må rense nye kraftverk, og vi må rense eksisterende kraftverk. Derfor er arbeidet på Mongstad så viktig. Vi har valgt oss Mongstad – ikke fordi prosjektet er enkelt, men fordi det representerer de reelle utfordringene som må løses, for det er en del av den globale klimakampen. Vi har derfor heller ikke tatt noen pause i innsatsen. Nei, tvert imot pågår arbeidet med Mongstad-prosjektene for fullt. Teknologisenteret for CO2-fangst er allerede under bygging, og senteret vil være det første i sitt slag i verden. Samtidig jobbes det kontinuerlig med å planlegge og forberede fullskalaanlegget, også det det første av sitt slag i verden. Jeg er derfor glad for at flertallet i komiteen er enig med regjeringa i at vi står overfor et svært omfattende, men også viktig arbeid – et arbeid som krever grundig planlegging, et arbeid som krever forberedelse, og et arbeid hvor det er nødvendig å ta seg tid til å legge et solid fundament. Staten og Statoil inngikk avtale om CO2-håndtering på Mongstad i 2006. Det var begynnelsen på et omfattende arbeid – et krevende arbeid. Vi har siden 2006 jobbet fortløpende med prosjektet. Tekniske, juridiske, kommersielle og økonomiske spørsmål har blitt vurdert. Dette har gitt oss mye ny innsikt. Det har gitt oss kunnskap som kan gi oss et bedre prosjekt. Dette er kunnskap og innsikt som gjør at vi i dag står nærmere målet om å bekjempe klimatrusselen, ikke fjernere. Det har hele tida vært klart at ambisjonene våre om å realisere CO2-håndteringa på Mongstad utfordrer oss. Det har jeg aldri lagt skjul på overfor Stortinget. Vi sa det allerede i mars 2007 i St.prp. nr. 49 for 2006–2007. Statoils offentlig tilgjengelige masterplan ble oversendt Miljøverndepartementet og Olje- og energidepartementet i februar 2009. Denne utredninga viser at fullskala CO2-fangst på Mongstad er gjennomførbart, men peker også på flere store utfordringer knyttet til realisering, bl.a. når det gjelder framdrift. Som redegjort for i revidert budsjett i mai 2009 og i mitt innlegg i stortingskomiteens høring 1. juni i år, ble det i etterkant av masterplanen igangsatt et samarbeid mellom Gassnova og Statoil, et samarbeid for å kartlegge og vurdere mulige alternativer til hovedløsninga som beskrives i Statoils utredning. Som jeg sa i mitt innlegg under høringa 1. juni i år, jobbet Statoil og Gassnova fram en omforent og intern rapport fra denne samkjøringsfasen, kalt samkjøringsrapporten. Dette er en rapport som i hovedsak ser på tekniske løsninger og alternativer. Rapporten bekrefter det som framkom i St.prp. nr. 49, 2. mars 2007, nemlig at ambisjonen om å realisere CO2-håndtering på Mongstad er utfordrende. Men denne rapporten avviser ikke at 2014 er umulig. I stortingsdebatten om testsenteret på Mongstad den 7. mai 2009 framholdt jeg det samme – at storskala fangst og lagring av CO2 er en stor utfordring, men at det er mulig innenfor de fristene vi jobber etter. Samkjøringsrapporten var en del av arbeidet som ledet fram mot Gassnovas anbefaling om CO2-fangst på Mongstad. Gassnovas anbefaling ble oversendt departementet 26. juni 2009. I denne rapporten vurderte Gassnova at en stegvis utbygging av CO2-fangstanlegget ville kunne være aktuelt. Foretakets vurdering var at en slik løsning ville kunne realiseres i tråd med opprinnelig framdriftsplan og ville ha en oppstart ved årsskiftet 2014/2015 etter investeringsbeslutning i 2011. I det påfølgende arbeidet med planlegging og forberedelser av fullskalaanlegget har Gassnova gjort videre vurderinger av hvordan prosjektet kan gjennomføres på en best mulig måte. På bakgrunn av erfaringer og kunnskap fra det til da gjennomførte arbeidet oversendte Gassnova 12. november 2009 en ny rapport. Rapporten innebar vurderinger og forutsetninger for en stegvis utbygging med tidspunkt for investeringsbeslutning i 2012 og anslått oppstartstidspunkt i 2015. Disse vurderingene har inngått i det videre arbeidet med planlegging og forberedelse av prosjektet. La meg få sammenfatte: I fjor vinter og vår ble det utført omfattende utredningsarbeid hos Gassnova og Statoil, både i samarbeid og hver for seg. På sommeren i fjor oversendte Gassnova en anbefaling til OED. Her ble en stegvis løsning på Mongstad beskrevet og at dette var mulig å få til med oppstart ved årsskiftet 2014/2015. Regjeringa redegjorde for denne vurderinga i statsbudsjettet for 2010. I november mottok vi en ny rapport fra Gassnova som vurderte at investeringsbeslutning i 2012 ville gi oppstart i 2015. I nysalderinga, som ble lagt fram for Stortinget samtidig som vi mottok rapporten, sier regjeringa at prosjektet er komplisert og krever nye løsninger på mange områder. Vi sier også at vi vil komme nærmere tilbake til resultatene av det pågående arbeidet. Det gjorde vi i revidert budsjett i år. Som vi redegjorde for der, anbefalte Gassnova i mars i år at denne planen burde justeres. Planlegging og forberedelser av store prosjekter er krevende arbeid. Det vil skje endringer underveis – endringer som kan være fornuftig, endringer som kan bidra til at man kommer lenger. Ny innsikt og læring er med andre ord en naturlig, ja jeg vil si i mange tilfeller en ønsket del av slike planprosesser. Og i dette tilfellet skal vi altså bygge et anlegg som det ikke fins tilsvarende av noe sted i verden. Det krever at vi gjør et skikkelig grunnarbeid før investeringsbeslutningen legges fram for Stortinget. Regjeringa har jobbet hardt for å realisere fullskala CO2-fangst. Det har vi gjort i tråd med opprinnelige planer om investeringsbeslutning i 2012. Gassnova og Statoil har fram til våren 2010 gjort det samme. Basert på den samlede erfaringen og læringen fra arbeidet, så anbefalte imidlertid Gassnova, som nevnt, i mars 2010 at denne planen burde justeres. Og i lys av det omfattende forberedelsesarbeidet som er gjennomført, varslet regjeringa i forslaget til revidert nasjonalbudsjett at vi ville bruke lengre tid på planleggingen enn tidligere antatt. Det vil vi gjøre fordi vi mener at det er det beste for Mongstad-prosjektet. Det er det beste for miljøet, og det er det beste for kommende generasjoner. Med dagens informasjon legges det nå derfor opp til at et samlet beslutningsgrunnlag for fullskala fangst, transport og lagring av CO2 fra Mongstad vil kunne legges fram for Stortinget i 2014. Regjeringas beslutning skyldes at prosjektet har vist seg mer krevende og mer komplekst enn det vi trodde – ikke fordi det er én særskilt teknologisk utfordring som har dukket opp, men fordi utfordringene i sum er store og sammensatte: Vi skal bygge et anlegg som ikke tidligere er bygd. Vi skal bygge inne på et raffineri i drift. Vi skal bygge med ny, ung og umoden teknologi. Og på toppen av det hele eksisterer det betydelige kommersielle og avtalemessige utfordringer. Vi har allikevel tatt på oss jobben, og utfordringene underveis bringer både Norge og verden for øvrig framover. Dette skal vi lykkes med. Det framgår av revidert budsjett i mai år at det pågår arbeid med å utvikle et mer utfyllende og konkret avtaleverk for den resterende delen av planleggingsfasen. Vi har opplyst om at Olje- og energidepartementet og Statoil var blitt enige om en ordning for arbeidet med prosjektet fram til juli 2010, slik at det tekniske prosjektarbeidet kunne fortsette. For at framdriften i prosjektet skal opprettholdes parallelt med utviklingen av et avtaleverk, vil ordningen videreføres også etter juli 2010. Dette vil jeg redegjøre nærmere for i statsbudsjettet for 2011. Den grunnlovfestede opplysningsplikten overfor Stortinget har hele tiden ligget til grunn i min behandling av planleggings- og forberedelsesarbeidet med prosjektet på Mongstad. Det vil den fortsatt gjøre. Det er et betydelig arbeid som gjenstår før investeringsgrunnlaget kan ferdigstilles og legges fram for Stortinget. Jeg vil komme tilbake til Stortinget etter hvert som planleggingsarbeidet skrider fram. I forbindelse med statsbudsjettet for neste år, som framlegges tidlig i oktober, vil Stortinget på ordinært vis bli orientert om planleggings- og forberedelsesarbeidet som er gjennomført, og om arbeidet som planlegges gjennomført i 2011. Jeg vil på den måten bidra til Stortingets kunnskap og forståelse av både mulighetene og utfordringene som ligger i det videre arbeidet med fullskala CO2-fangst på Mongstad. Vi har vært, og vi er, svært ambisiøse i vår satsing på CO2-håndtering. Det er på grunn av politiske ambisjoner og politisk vilje at vi i dag er i full gang med å bygge teknologisenteret på Mongstad. Det er av samme grunn at vi er i gang med å planlegge fullskala CO2-håndtering samme sted. Dette er svært kompliserte prosjekter. Dette er svært utfordrende prosjekter. Det er kontinuerlig læring underveis. For at vi skal nå målene våre, krever dette at vi er villige til å justere kurs etter hvert som vi går framover – etter hvert som vi får ny kunnskap.