Kristin Vinje (Høyre), 2015-05-21:
Jeg vil innlede med å si at Stortinget er på rett vei når det gjelder å styrke yrkesfagenes plass i skolen. Det er bra, fordi vi vet at det er et økende behov i fremtiden for folk med yrkesfaglig bakgrunn. Vi vet at vi kommer til å trenge mange flere gode fagarbeidere fremover: snekkere, helsefagarbeidere og faglærte folk innen service og varehandel. Og vi vet at vi må stimulere flere unge mennesker til å velge seg en yrkesfaglig utdanning. Derfor må vi også sørge for å gjøre utdanningen attraktiv og gjennomførbar for dem som velger seg en yrkesfaglig utdanning. Representantforslaget vi nå skal debattere, dreier seg om ikke mindre enn 33 enkeltforslag fra Arbeiderpartiet som har til hensikt å styrke yrkesfagenes posisjon i utdanningen. Som saksordfører vil jeg rose Arbeiderpartiet for å fremme en rekke gode forslag, og jeg vil takke hele komiteen for godt samarbeid i behandlingen av denne saken. En samlet komité er enig med forslagsstillerne i at det er behov for et løft for yrkesfagene. Når jeg da innledet med å si at Stortinget er på rett vei, viser jeg også til at forrige storting behandlet en melding som het nettopp det, På rett vei – Kvalitet og mangfold i fellesskolen. Der sluttet vi oss alle til flere av de tiltakene som er omtalt i dette representantforslaget. I tillegg sto Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti sammen om en rekke forslag og merknader for å styrke yrkesfagene ytterligere som den gang ikke fikk flertall. Høyre fremmet både i 2010 og 2012 konkrete forslag for å løfte yrkesfagene, og begge gangene ble forslagene stemt ned av de rød-grønne i Stortinget. Høyre gikk faktisk til valg på å gjøre en innsats for yrkesfagene, og nå realiserer regjeringen et løft. Det innebærer både oppfølging av vedtatte tiltak i forbindelse med stortingsmeldingen og regjeringens eget yrkesfagløft, bestående av mange ulike tiltak som også er nedfelt i Sundvolden-erklæringen. Siden regjeringsskiftet har yrkesfagene fått et løft. Det dreier seg om flere ting. Først og fremst dreier det seg om å sikre at elevene i skolen har et godt grunnlag for å gjennomføre grunnopplæringen, og regjeringen satser tungt på dette, bl.a. gjennom å styrke kompetansen til lærerne. Regjeringen har en egen satsing på ungdomstrinnet som skal bidra til å øke elevenes motivasjon og mestring gjennom praktisk og variert undervisning. Regjeringen har også besluttet at praksisbrev innføres som supplement til yrkesfaglig videregående opplæring. Det betyr at elever med svake skoleresultater fra ungdomsskolen får en mulighet til å få en toårig praktisk opplæring uten å miste retten sin til videre opplæring. Regjeringens yrkesfagløft innebærer også en styrking av lærernes kompetanse. I budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti for inneværende år ble det bevilget 50 mill. kr til kompetansetiltak for ansatte i undervisningsstillinger som mangler formell lærerutdanning. En av utfordringene med yrkesfagene er mangel på læreplasser. Derfor har regjeringen foreslått økt lærlingtilskudd. I budsjettforlikene har vi økt lærlingtilskuddet to ganger på to år. Sist gang lærlingtilskuddet ble økt, var i 2009. Med økningen i budsjettforliket fra statsbudsjettet for 2015 på 4 000 kr per kontrakt er lærlingtilskuddet økt med 7 500 kr totalt siden Høyre og Fremskrittspartiet tok over etter de rød-grønne. Regjeringen har også prioritert midler til faglige nettverk mellom skoler og lokalt arbeidsliv for å bidra til at fellesfagene blir mer yrkesrettet og relevante. Fremdeles er det mange ungdommer som sliter med å skaffe seg læreplass, og det fører til frafall fra videregående skole. Ved utgangen av 2014 var det ca. 8 000 ungdommer som ikke hadde fått den læreplassen de ønsker. Det å tilby flere læreplasser er avgjørende for å sikre arbeidslivet nødvendig kompetanse og ikke minst for å sikre ungdommen mulighet til å fullføre sin utdannelse. I tillegg til økt lærlingtilskudd og bedriftstilskudd har regjeringen også sagt at staten skal ta et større ansvar for å ta inn flere lærlinger. Regjeringen har skjerpet kravet til at virksomheter som får oppdrag fra det offentlige, skal ha lærlinger. Det betyr at oppdragsgiver skal bruke lærlingklausulen når offentlige anbud lyses ut, og at det skal være lærlinger knyttet til prosjektet. Det offentlige, og spesielt staten, har vært en sinke når det gjelder å ta inn lærlinger, og derfor har regjeringen varslet en strategi for å gjøre noe med dette. Vi kommer ikke til å stemme for forslagene fra Arbeiderpartiet av den enkle grunn at de aller fleste forslagene allerede er vedtatt her i Stortinget eller er under oppfølging av regjeringens eget yrkesfagløft. Det er veldig positivt at Stortinget nå er på rett vei når det gjelder å løfte yrkesfagene. Både posisjon og opposisjon har satt det på dagsordenen. Det har vært mange år hvor disse fagene ikke har hatt nok oppmerksomhet, og det er det heldigvis en slutt på nå. Nå skal vi alle bidra til å løfte yrkesfagene opp og frem.