Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2000-05-09:
Landbruket dreier seg først og fremst om produksjon av mat, og det er vel knapt noe av det Stortinget har til behandling, som er viktigere enn å sikre landets matproduksjon. Dette er særlig viktig når vi vet hvilke utfordringer vi står overfor internasjonalt når det gjelder den framtidige matproduksjonen. Norske landbruksprodukter vil også i framtida ha mulighet til å være på topp hva angår kvalitet og reinhet dersom vi benytter de riktige virkemidlene i landbrukspolitikken. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet og sentrumspartiene så klart har signalisert den sammenheng som det fortsatt skal være mellom vår landbruksproduksjon og levende bygder her i landet. Vi har små muligheter til en videre satsing på f.eks. reiseliv i Norge dersom bygdene våre blir liggende brakk og kulturlandskapet forringes – det synes jeg Fremskrittspartiet og Høyre skal ta innover seg. Det er ikke mulig å overlate hele landbrukspolitikken til det frie marked og samtidig tro at vi kan sikre en bærekraftig utvikling og levende bygder i hele vårt langstrakte land. I den forbindelse har jeg lyst til å si litt om nordnorsk landbruk spesielt. Jeg har ofte en følelse av at landbruket i den nordlige landsdel blir oppfattet som lite interessant og nesten ubetydelig. Etter min mening er landbruket av stor betydning for Nord-Norge, og mulighetene er mange dersom det legges til rette for det. I Nord-Norge er det i dag ca. 7 000 årsverk knyttet direkte til landbruket. I tillegg kommer ringvirkningene i form av arbeidsplasser innen transport, foredling, salg av fôr og utstyr, forskning, utdanning, regnskap mv. Dette innebærer at landbruket i Nord-Norge representerer direkte og indirekte en sysselsetting på over 20 000 årsverk. I Troms fylke er ifølge fylkesplanen den direkte sysselsettingen i landbruket høyere enn innen fiske, fangst og havbruk til sammen. Dette er verdt å merke seg når vi vet hvilken stor betydning sysselsettingen innen fiskeriene har i dette området. Dette forteller også noe om hvilken betydning primærnæringene samlet har i den nordlige landsdelen. Nordnorsk landbruk har så absolutt en framtid, men det er av klimatiske grunner ikke mulig å velge produksjon på samme måte som i landet for øvrig. Dette gjelder også lønnsomhet. Her er det forskjeller også innad i landsdelen. Derfor er det viktig at de som bor i områder som ikke har disse valgmulighetene, får produsere det som er tilpasset de forholdene de arbeider under. Det vil også i framtida være av avgjørende betydning at vi har virkemidler på plass som sikrer lønnsomhet, og som gir mulighet til en produksjon som er tilpasset de nordnorske forhold. Nord-Norge har også en del naturgitte fortrinn som ikke vektlegges sterkt nok. Det må f.eks. være store muligheter til å utnytte de fordelene klimaet i Nord-Norge gir i forhold til skadegjørere og smittepress ved å kanalisere større deler av produksjonen av reint plantemateriale, spesielt innen potet- og bærproduksjonen til deler av Nord-Norge. Det er viktig å utnytte slike fortrinn for å sikre en god kvalitet i landet som helhet. I Nord-Norge finnes det allerede fagmiljøer som har kompetanse på dette området. Jeg minner også om at det i Nord-Norge ligger aller best til rette for økologisk drift på grunn av mindre smittepress. Her må det også være eksportmuligheter. Det burde derfor stimuleres til særskilt kompetanseutvikling av økologisk landbruk i Nord-Norge. Jeg er svært glad for at den nye landbruksministeren har tatt til orde for et verdiskapingsprogram for landbruket. Dette er noe som også nordnorsk landbruk vil ha stor nytte av, sammen med den kompetanseheving som det legges opp til.