Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-11-20:
I statsbudsjettet for 2012 ble det vedtatt en låneramme for Husbanken på 15 mrd. kr. På grunn av økt bruk av Husbankens låneordninger har regjeringen foreslått en utvidelse av lånerammen til 20 mrd. kr. Det er samme beløp som regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2013. Ved behandlingen av årets statsbudsjett ba regjeringspartiene regjeringen følge etterspørselen i Husbanken nøye og komme tilbake til Stortinget med en vurdering av behovet for økte lånerammer. Vi er svært fornøyde med at regjeringen nå gjør nettopp dette. I proposisjonen blir det vist til at Husbanken gir grunnlån til utbedring, oppføring og kjøp av bolig, startlån til unge og vanskeligstilte og lån til barnehager. Grunnlån skal bidra til å fremme bokvaliteter som universell utforming og energisparing i nye og eksisterende boliger. Per 31. august var det gitt ca. 7 mrd. kr i grunnlån. Den høye etterspørselen etter grunnlån har bl.a. sammenheng med høy og økende aktivitet i byggesektoren i 2012. Det er det grunn til å glede seg over. Tall for tredje kvartal 2012 viser at det ble gitt igangsettingstillatelse til bygging av totalt 8 107 boliger. Det er nesten 38 pst. flere boliger enn i tredje kvartal i fjor. Det aller viktigste vi gjør i boligpolitikken, er å legge til rette for bygging av flere boliger. Den største delen av rammeøkningen vil derfor bli brukt til å dekke den store etterspørselen etter grunnlån. Startlån blir gitt for å hjelpe dem som sliter med å etablere seg i egen bolig. Per 31. august var det gitt ca. 5,7 mrd. kr i startlån. Lån til barnehager blir gitt til bygging av nye, privateide barnehager, og per 31. august var det gitt ca. 0,8 mrd. kr i barnehagelån. Om det er noe vi bør ha lært av den internasjonale finanskrisen, er det betydningen av tilsyn med finansinstitusjoner og viktigheten av stabile finansmarkeder. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti har få merknader i denne saken, men kritiserer Finanstilsynet i flere avsnitt. Norsk økonomi går godt. Vi har lav rente, lav arbeidsledighet og orden i statsfinansene. Gjeldsnivået blant norske husholdninger er høyt og vokser. Det bekymrer oss, og det er noe OECD har påpekt i sine vurderinger av norsk økonomi. Finanstilsynets oppgave er å sikre stabile finansmarkeder. Når de stiller krav til bankene, gjør de jobben sin. Opposisjonen viser i sine merknader bl.a. til at «Høyre har frarådet denne skjerpelsen». Det er vanskelig å forstå at partier med regjeringsambisjoner vil overprøve Finanstilsynets faglige vurderinger. Hva er det opposisjonen vet om stabiliteten i norske finansinstitusjoner, som Finanstilsynet ikke vet? Det resonneres med at «gjeldsbetjeningsevnen på søknadstidspunktet» bør være avgjørende. Betyr dette at partiene mener det bør være helt opp til bankene å gi lån uten krav om egenkapital? Jeg har hittil forstått opposisjonen slik at de ikke er imot et egenkapitalkrav, men de mener grensen bør gå ved 10 og ikke 15 pst. Hvorfor bør grensen gå akkurat der? Med den logikken de legger an, bør ikke bankene også fritt kunne fravike krav om 10 eller 15 pst.? Å holde orden i økonomien er et hovedmål for regjeringen og for Arbeiderpartiet. I boligpolitikken er det ingen lettvinte løsninger. Skal flere få et sted å bo, må det bygges mer. Ved behandlingen av neste sak får vi anledning til å diskutere boligpolitikk mer generelt. Regjeringens mål er at alle skal bo godt og trygt. Husbanken er statens viktigste redskap i boligpolitikken. Å utvide lånerammene – slik vi gjør det i dag – er ett av flere bidrag til økt byggeaktivitet og økt bokvalitet i Norge. Jeg er glad komiteen enstemmig har sluttet seg til regjeringens forslag.