Trond Helleland (Høyre), 2011-12-05:
Regjeringen foreslår enkelte endringer og innstramninger i utlendingslovgivningen, samtidig som barns rettigheter styrkes. Det er bra, og Høyre støtter de foreslåtte endringene. Departementet understreker at det er flere grunner til at en nå ønsker å innføre regler om fengsling av asylsøkere og personer med ulovlig opphold som begår kriminalitet. Man har i de senere år erfart et økende problem med asylsøkere og utlendinger uten lovlig opphold som begår kriminalitet. Dette er særlig knyttet til vinningskriminalitet og besittelse og salg av narkotika i åpne rusmiljøer. Det har vært en økende erkjennelse av at hensynet til oppslutning om asylinstituttet tilsier at myndighetene må etablere og håndheve et effektivt system for å hindre at regelverket om beskyttelse utnyttes av kriminelle. Det er i seg selv uheldig at norske politimyndigheter har svakere virkemidler til bruk i sitt arbeid med å håndheve en effektiv utlendingskontroll enn politimyndighetene i våre naboland. I en del saker vil det imidlertid følge en ny mulighet for bruk av tvangsmidler etter de nye hjemlene, og i en del saker vil det også gi politiet et enklere grunnlag for å få rettens godkjennelse for bruk av tvangsmidler. Overfor utlendinger som spekulerer i å komme til Norge for å begå kriminalitet, kan derfor de nye bestemmelsene gi et klart signal om en økt risiko, som vil få betydning når de aktuelle personene vurderer kostnadene ved reise til Norge. Departementet har også foreslått en ny fengslingshjemmel for utlendinger som utgjør en trussel mot grunnleggende nasjonale interesser. Både Danmark og Sverige har særskilte fengslingsregler for denne persongruppen. Det foreslås som et vilkår for fengsling at utlendingen utgjør en trussel mot grunnleggende nasjonale interesser. Med forslagene i Prop. 138 L for 2010–2011 utvides adgangen til bruk av tvangsmidler ytterligere. Blant de sentrale virkemidlene som foreslås, er senkede beviskrav for å fengsle ved tvil om identitet eller fare for unndragelse. Det skal ikke lenger være krav til sannsynlighetsovervekt, men likevel krav til konkrete holdepunkt i det enkelte tilfellet. Videre utvides muligheten til pålegg om meldeplikt eller bestemt oppholdssted til å gjelde utlendinger som er asylsøkere eller uten lovlig opphold, og som begår straffbare handlinger som kan medføre høyere straff enn seks måneders fengsel. Det foreslås at fengsling kan vurderes under behandlingen av utlendingssaken dersom pålegget brytes. En særskilt hjemmel foreslås for fengsling av personer som er i en aktiv utsendelsesprosess, og som utgjør en trussel mot grunnleggende nasjonale interesser, forutsatt at retur kan gjennomføres innenfor et nærmere bestemt tidsrom. Dette er etter Høyres syn fornuftige innstramninger, men disse tiltakene vil bare få den ønskede virkning om returpolitikken fungerer. Arbeidet med å få på plass returavtaler med andre land må intensiveres. For land som ikke samarbeider om dette, bør regjeringen bruke f.eks. kutt i bistandsmidler for å få på plass returavtaler. Identitetsavklaringsprosessen må styrkes. Der gjøres det ting, men det er viktig å framskynde dette arbeidet. Det er også viktig at vi har tilstrekkelig kapasitet på Trandum eller tilsvarende mottak, slik at det som en nå faktisk skal vedta, kan effektueres. Et bredt flertall understreker at det ikke lenger er aktuelt med en generell hjemmel for å fengsle asylsøkere på det grunnlag at de er asylsøkere. Det er ikke ulovlig å søke asyl. Det er en menneskerett å søke om beskyttelse. Mennesker som søker om internasjonal beskyttelse, må ikke behandles som kriminelle. Flertallet viser i denne sammenhengen til at også EUs flyktningdirektiv forbyr medlemsstatene å ha regler om fengsling av asylsøkere utelukkende på det grunnlag at vedkommende har søkt asyl. Så en opprydning i språkbruken i forbindelse med behandlingen av Prop. 141 L. Begrepet «rase» fjernes nå fra utlendingsloven og erstattes i § 28 med «etnisitet, avstamning, hudfarge». Dette er en endring som Høyre er enig i. Det er viktig at vi nå får klare begrep i lovgivningen som ikke virker stigmatiserende. Så er det forslaget om å gi barn høringsrett i saker som vedrører utlendingsloven. Som det står: «Dersom barnet ønsker det og det er nødvendig for å ivareta barnets rett til å bli hørt, kan det organet som forbereder eller avgjør saken, beslutte at det skal gjennomføres en samtale med barnet selv om foreldrene ikke samtykker.» I det tilfellet skal det oppnevnes en verge. Det er bra. Det er gledelig at det er et samstemt storting – i hvert fall en samstemt komité – som nå gjør disse endringene i utlendingslovgivningen. Det viser at det i praktisk innvandringspolitikk er bred enighet om virkemidlene – fra SV til Fremskrittspartiet. Det er først når vi begynner å diskutere symbolpolitikk og holdninger til innvandring, at forskjellene blir større. Men, som det heter: Med lov skal landet bygges, ikke med oppslag i tabloidavisene. Derfor er dagens vedtak gledelig på mer enn én måte.