Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-11:
Regjeringa la i juni i fjor fram proposisjonen om lov om fornybar energiproduksjon til havs – havenergiloven. Dette dokumentet består av en strategidel som peker ut retninga for offshore vind i Norge, og en lovdel som gir grunnlag for konsesjonsbehandling av anlegg utenfor grunnlinja. Det er en historisk begivenhet at vi i dag fullfører lovverket for disponering av naturressursene våre til energiformål til fellesskapets beste. Først kom vannkraften med banebrytende lovverk for 100 år siden, deretter petroleumslovgivinga tidlig på 1970-tallet, og nå fullfører vi med å sikre rettighetene for utnyttelse av vindressursene våre til havs. Loven markerer samtidig at vi nå tar satsinga på fornybar energi ut i havet! 50 år fram i tid er det godt mulig at når man ser tilbake i historien, ser man at 11. mars 2010 er en dato som man husker tydelig i den sammenhengen. Det er gode grunner til at Norge bør satse på vindkraft til havs. Energipotensialet i norske havområder er svært stort. Vårt næringsliv er basert på en teknologi som gir oss et godt utgangspunkt for å delta aktivt i utviklinga av fornybar energiproduksjon til havs. Lovforslaget gir offentlig styring og kontroll med disponeringa av fornybare energiressurser til havs og er basert på elementer i petroleumslovgivinga. Staten skal stå for en tidlig vurdering av andre relevante samfunns- og miljøinteresser før områder åpnes for søknader. Det vil redusere potensielle konflikter, sikre koordinering med nettutvikling og gi økt forutsigbarhet for aktører. Loven er et rammeverk, og det er nødvendig med utfyllende forskrifter, bl.a. når det gjelder helse, miljø og sikkerhet. For å vurdere hvordan vi skal organisere tilsynet av HMS best mulig, er det satt ned en interdepartemental arbeidsgruppe som nå vurderer bl.a. hvilken tilsynsmyndighet som er best egnet. Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkepartis forslag om at Petroleumstilsynet skal være tilsynsmyndighet, er en forskuttering av denne utredninga. Norge har over 100 års erfaring fra vannkraft, og vi har 40 års erfaring fra offshore petroleumsaktivitet. Vi er en skipsfartsnasjon som kjenner forholdene til havs, og vi har forskningskompetanse og høyteknologiske leverandørbedrifter som er verdensledende. Et eksempel er Statoils Hywind-mølle, som er verdens første flytende vindturbin i full størrelse. Forskning og demonstrasjon er nødvendig for å få ned kostnadene og for å bidra til at framtidig utbygging i Norge og i Europa kan gjøres med et stort innslag av norsk teknologi og kompetanse. Historien har vist at norsk leverandørindustri er omstillingsdyktig og at den griper nye muligheter. Det gir meg håp om at mange arbeidsplasser innen teknologi og leverandørindustri også på dette området er noe vi vil se i årene som kommer. Fornybar energi til havs er gitt høy prioritet innen forskning og demonstrasjon. Som vi har framhevet i strategien, er det viktig å få fram demonstrasjonsprosjekter som kan ta kunnskapen fra forskningsmiljøene videre. Dette er sentralt for at norsk næringsliv skal lykkes med en havenergisatsing i årene som kommer. To av de åtte forskningssentrene vi har for miljøvennlig energi, har fokus på vind til havs. Et tredje senter skal se på hvordan vannkraften kan utnyttes best mulig og mest mulig miljøvennlig i samspill med andre fornybare energikilder. I tillegg har Enova opprettet et demonstrasjonsprogram for havbasert kraftproduksjon med økonomisk støtte bl.a. til demonstrasjonsprosjektene Hywind og SWAY. I september i fjor fikk NVE i oppdrag å lede en direktoratgruppe med Direktoratet for naturforvaltning, Fiskeridirektoratet, Kystverket og Oljedirektoratet. Denne gruppen skal grovsortere aktuelle arealer for fornybar produksjon til havs. Det skal bl.a. tas hensyn til andre arealbruksinteresser, miljø, havdyp, vindressurser, markedspotensial og forholdet til overføringsnett mv. Som komiteen påpeker, er det viktig at det gjøres en bred vurdering av de ulike havområdene i norsk økonomisk sone. Gruppen skal legge fram sitt arbeid denne høsten. Arealvurderinger for havvind og planlegging av overføringsnett til havs henger nært sammen. Det er mulig å se for seg ulike løsninger for nettilknytning av vindkraft til havs. Det viktigste prinsippet som foreslås i denne omgangen, er at nettkundene på land ikke skal dekke kostnadene for et overføringsnett til havs. Jeg vil også kort nevne at vi har undertegnet en deklarasjon om et offshorenett i Nordsjøen. Det er et viktig arbeid og en del av den brede jobben vi nå gjør for å få havenergisatsinga på plass og omgjort i konkret energiproduksjon.