Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Det er helt riktig som representanten Bøhler påpeker, at det ikke har vært noen bedring i prognosene for lungekreft siden 1960-tallet. Imidlertid vet vi i dag mye om hvordan lungekreft og andre lungesjukdommer kan forebygges. Sosial- og helsedirektoratet har informert om at vanlig røntgen ikke er egnet for screening av lungekreft. Spiral-CT er et alternativ som påviser små forandringer i luftveiene, og som derfor kan bli et potensielt instrument ved screening for lungekreft i framtida. Men det er ennå ikke påvist at lungescreening av risikogrupper gir økt overlevelse. Metoden er dessuten ressurskrevende, og den må følges opp med ytterligere undersøkelser for å avsløre eventuelle falske positive prøver. Men jeg kan bekrefte at vi følger utviklingen nøye og avventer resultater fra internasjonale forskningsprosjekter som er i gang, før vi kan vurdere å innføre lungescreening av risikogrupper. I Nasjonal strategi for kreftområdet, som representanten Bøhler kjenner godt til, og som Regjeringa lanserte i mai i fjor, har vi sagt at vi kontinuerlig vil vurdere nye screeningprogrammer og utvidelse av eksisterende ordninger til andre aldersgrupper. Verdens Helseorganisasjon har satt opp noen kriterier for å innføre screeningprogrammer som bør oppfylles. Blant annet bør den samlede nytte av et screeningprogram være større enn ulempene. Ulemper vil være at en test påviser kreft uten at det er det, eller at testen ikke avdekker at det kreft – såkalte falske positive eller falske negative tester. I tillegg må programmet vurderes opp mot andre typer intervensjon, som f.eks. forebyggingsstrategier, som har effekt på lengre sikt, og til langt lavere kostnader. En stor og kostbar satsing på screening kan lett ramme andre primærforebyggende tiltak. Vi må i hvert fall vite at programmet virker, hvis vi skal sette det i gang. Det er viktig for Regjeringa at screeningprogrammer fungerer etter hensikten, dvs. at de påviselig vil redusere dødeligheten i de grupper som blir screenet. Den eneste røntgenscreeningen som er utført på store deler av befolkningen, og som til nå har dokumentert gevinst, er mammografiundersøkelse for å påvise brystkreft, først og fremst for kvinner over 50 år. Vi vet at nesten 90 pst. av alle som får lungekreft, røyker, og at forekomsten av lungekreft avspeiles sterkt i røykemønsteret i befolkningen. Dermed vet vi også at det er mulig å forebygge. Hovedtyngden av Regjeringas arbeid mot lungesjukdommer ligger innenfor røykeavvenning og opplæring av helsepersonell. I Nasjonal strategi for det tobakksforebyggende arbeidet 2006–2010 foreslås det, som kjent, bl.a. å styrke helsetjenestens rolle – det er nødvendig – og engasjement i røykeavvenning samt opplæringen av relevant helsepersonell i svangerskapsomsorgen, ved helsestasjonene og i skolehelsetjenesten. Det tobakksforebyggende arbeidet er, som kjent, også sentralt i den nasjonale KOLS-strategien, som ble lansert i november i fjor, der målet er å redusere andelen personer med KOLS. Som jeg har nevnt, vurderes en rekke diagnosegrupper for screeningundersøkelse i Norge. Screening i forbindelse med bl.a. lungekreft vurderes, men vi mener altså at kriteriene for å innføre dette, ikke er oppfylt pr. i dag. Inntil det foreligger dokumentasjon på effekt av lungescreening, ønsker vi å satse på forebyggende arbeid for å bekjempe lungekreft. Men igjen: Jeg følger utviklinga nøye og avventer nå internasjonale undersøkelser.