Afshan Rafiq (Høyre), 2012-11-29:
Jeg vil starte med å slå fast at økt handel er i norsk interesse. Den sterke velstandsøkningen som deler av verden har sett etter annen verdenskrig, skyldes i stor grad økt handel og tettere økonomisk integrasjon. Faktum er at de landene som har hatt størst økonomisk vekst, også er de landene som har utviklet sin handel aller mest. Dermed er det en sterk sammenheng mellom handel og økonomisk vekst. Norsk økonomi er svært eksportrettet. Det betyr at den økonomiske situasjonen i Norge i stor grad avhenger av utviklingen i verdensøkonomien. Siden verdensøkonomien blomstrer i tider med økt økonomisk samkvem, vil Norge, så vel som resten av verden, være tjent med økt handel. Handel reduserer fattigdom, noe som er et av de viktigste virkemidlene for å løfte utviklingslandene. Flere arbeidsplasser gir mennesker mulighet til å arbeide seg ut av fattigdom og skaper dermed en jevnere fordeling av de ressursene vi har. Dessuten foreligger det et gjensidig avhengighetsforhold mellom fattigdomsreduksjon på den ene siden og respekt for menneskerettigheter på den andre siden. For Høyre er menneskerettigheter et av de viktigste satsingsområdene innen utviklingspolitikken. Hvis vi ser på norske forhold, er Norge nettoimportør av jordbruksvarer og er således definert som et sårbart land når det kommer til landbruksprodukter. I 2010 importerte vi mat- og drikkevarer for 23,9 mrd. kr. Eksporten i år er på 4,5 mrd. kr, faktisk en økning på 10,5 pst. fra 2009. Til sammenlikning eksporterte Norge norsk fisk for 53 mrd. kr i 2010. Men la det ikke herske noen tvil: Høyre ønsker et norsk landbruk, vi vil legge til rette for verdiskaping i hele landet. For å få det til trenger vi et balansert importvern, og Høyre er enig i at importvernet er en viktig del av norsk matproduksjon. Imidlertid trenger globaliseringen seg på, og vi blir nødt til å vurdere hvordan vi skal skape konkurransekraft i norsk jordbruk. Vi bør ha et fokus på å styrke konkurranseevnen framfor å utnytte handlingsrommet i importvernet, som matprodusentenes organisasjoner kaller det. Regjeringen varslet i september i år overgangen fra kronetoll til prosenttoll på en rekke landbruksprodukter. På denne måten vil regjeringen øke tollsatsene. Det er ikke den riktige retningen å gå i, mener vi. Selv om det isolert sett er innenfor den rammen WTO-avtalen gir, strider det mot ånden i EØS-avtalen. For Høyre er det også viktig å ivareta forbrukernes interesser. Vi produserer faktisk mat for norske forbrukere, slik at de kan spise seg mette på mest mulig norske produkter hvis de ønsker det. Det er denne valgfriheten som må ligge til grunn, og den valgfriheten hegner Høyre om og arbeider for. Høyre håper at vi får mange handelsforhandlinger i vår nære fremtid, for det er i norsk interesse å få på plass en ny WTO-avtale, og det er i norsk interesse at handelen øker fra dagens nivå. Norge trenger partnere i denne diskusjonen. Dermed betyr det mye hva slags symboler vi bruker, hva slags symboler som ligger til grunn for norsk politikk, for Norge har – med unntak av fisk – det høyeste prisnivået på mat og alkoholfrie og alkoholholdige drikkevarer i hele Europa. Årsaken er selvfølgelig sammensatt, men en årsak er den norske målsettingen om beskyttelse av enkelte landbruksprodukter. Høyre mener at vi trenger en nøktern vurdering av hva vår handelspolitikk koster forbrukerne i form av økt pris og redusert utvalg, og la det ikke herske noen tvil om at det er i norsk interesse å øke handelen.