Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2010-03-25:
For første gang legges det fram en stortingsmelding som omhandler helheten i samfunnets kompetansebehov. Navnet «Utdanningslinja» viser på en utmerket måte hvor viktig utdanning og kompetanse vil være i framtidens Norge. En kan dra paralleller mellom Utdanningslinja og arbeidslinjen. Arbeidslinjen ble en viktig velferdsstrategi i USA allerede på 1970-tallet. Landene i Norden har fulgt opp, og i Norge ble arbeidslinjen introdusert som en strategi tidlig på 1990-tallet. Målet er å få flest mulig i arbeid og å gi den enkelte muligheten til å forsørge seg selv. I St.meld. nr. 35 for 1994–95 Velferdsmeldingen heter det: «Arbeidslinja betyr at virkemidler og velferdsordninger(…) tilrettelegges slik at de støtter opp under målet om arbeid til alle.» (…) Det står også at de sosiale stønadsordningene må motivere til arbeid. Og det heter videre: «Målet om høy sysselsetting, som også inkluderer dem som stiller svakt i konkurransen på arbeidsmarkedet, forutsetter gode velferdsordninger som den enkelte kan falle tilbake på hvis arbeid av helsemessige eller andre grunner ikke lenger er mulig.» For å trekke en parallell til Utdanningslinja kan en si at målet er utdanning til alle. De som stiller svakt, skal gis en mulighet i den norske skolen. Og de som ikke fanges godt nok opp i grunnskolen og faller fra i videregående, skal ikke gis opp. Elever som faller fra, skal gis nye muligheter. En skal videre motivere og legge til rette for at flest mulig kan ta høyere utdanning. Et vesentlig punkt i meldingen vi behandler i dag, er å hindre og å forbygge frafall. Flere må fullføre utdanningen for å komme i arbeid og ha et trygt ståsted i arbeidslivet. Den viktigste innsatsen mot frafall i videregående opplæring skjer i grunnskolen. Hvis en ikke kan lese og skrive når en går ut av ungdomsskolen, er det større risiko for å falle fra i videregående. Vi er ansvarlige for at alle som går i grunnskolen, utvikler de grunnleggende ferdighetene, slik at de ikke får problemer i videre utdanning og arbeidsliv. I St.meld. nr. 16 for 2006–2007, … og ingen stod igjen Tidlig innsats for livslang læring, ble det dokumentert at en stor andel av dem som faller fra i videregående opplæring, går ut av grunnskolen uten å ha tilegnet seg tilstrekkelige kunnskaper og ferdigheter. Frafallet er derfor ikke bare et anliggende for videregående opplæring. I St.meld. nr. 31 for 2007–2008 Kvalitet i skolen ble klare mål for grunnopplæringen lansert. Det ble pekt på god kartlegging av elevenes nivå og ferdigheter i fag slik at skoleeiere, skolen og lærerne lettere kunne sette inn målrettede tiltak. Det ble foreslått en betydelig styrking av den tidlige innsatsen på barnetrinnet, bl.a. gjennom å forsterke opplæringen i lesing og regning på 1.–4. trinn og å innføre kartlegging av lesing på 1.–3. trinn. Timetallet på barnetrinnet er økt i fagene norsk, matematikk og engelsk. For mange er det på ungdomsskolen motivasjonen er dalende. Mange har problemer med å finne seg til rette og å henge med i undervisningen. Det som betyr mest for elevenes læring og motivasjon i fagene, er læreren. Men mange dyktige lærere kan ha problemer med å vekke elevenes interesse for fag som matematikk, engelsk og norsk. Arbeiderpartiet mener derfor at en bør vurdere å tilby de elevene som har store mangler i grunnleggende ferdigheter fra ungdomstrinnet, kortere kurs eller halvårskurs. Men det er mye som kan tyde på at dette kan gjøres gjennom et eget trinn – dette fordi disse ungdommene kan ha vanskelig for å klare seg i den videre videregående skole eller i arbeidslivet. Det finnes mange dyktige lærere i den norske skolen i dag, men mange faller fra i utdanningsløpet og mange som er utdannet lærer, velger å gå over til andre yrker. Dette viser at utdanningen slik den er i dag, ikke forbereder studentene godt nok til den hverdagen som møter dem i klasserommet. Derfor må vi gjøre lærerutdanningen bedre. Det igangsettes en ny lærerutdanning fra høsten som retter seg mer mot trinn, og som gir studentene økt kompetanse i fagene de skal undervise i. I tillegg styrkes pedagogikken gjennom et nytt fag som skal hete «pedagogikk og elevkunnskap», og det er igangsatt etter- og videreutdanning av lærere. Det sies at det tar ti år før en ser effekten av et utdanningsvedtak. Det gjelder å ha et langsiktig perspektiv på å bygge gode utdanningssystemer. Selv om vi har satt inn forsterket innsats tidlig i skoleløpet, tar det likevel noen år før vi ser effekten av denne.