Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-18:
Regjeringen tar Norge i en ny og mer rettferdig retning. Vi fører en politikk for sterkere fellesskap, vekst og utvikling i hele landet. Vi vil at folk skal kunne leve et godt liv uansett hvor de velger å bo. Norge trenger en langt mer kraftfull distriktspolitikk enn vi har sett de siste årene. Sentraliseringspolitikken skal systematisk erstattes av en fornyet og forsterket distriktspolitikk, hvor bredden i politikken skal bidra til fornyet optimisme og vekstmuligheter i hele landet. Vi er godt i gang. Kommunesektorenes frie inntekter er økt kraftig. Gode rammer for kommunene og fylkeskommunene er i seg selv et viktig bidrag til gode tjenester nær folk i hele landet. Tilrettelegging for desentraliserte og fleksible studietilbud er styrket betydelig. Det er økt satsing på næringsrettede og grønne virkemidler i det distriktspolitiske virkemiddelområdet. Inntektsfradraget i tiltakssonen er økt, og opptrappingen av innsatsen for høyhastighetsbredbånd i hele landet og lavere fergepriser er begynt, for å nevne noe. Regjeringen vil fornye og forsterke distriktspolitikken og vil følge opp Norman-utvalgets og Brandtzæg-utvalgets anbefalinger som en del av grunnlaget etter en ny melding til Stortinget om distriktspolitikk. Denne vil bli lagt fram for Stortinget neste vår. En forsterket statlig lokaliseringspolitikk vil være en del av regjeringens innsats for en mer balansert utvikling i landet. Statlige arbeidsplasser bør komme hele landet til gode og være spredt geografisk. Vi vet at statlige virksomheter bidrar til å skape brede og mer solide arbeidsmarkeder i regionene de ligger i, og det øker tilflyttingsattraktiviteten. Under Solberg-regjeringen har staten blitt mer sentralisert. De minst sentrale kommunene har fått vesentlig færre statlig sysselsatte, mens veksten har vært sterkest i de mest sentrale kommunene. Strukturreform og nedleggelse av tjenestesteder innen en rekke etater har økt forskjellene i andelen statlige arbeidsplasser i ulike arbeidsmarkeder. Den gradvise veksten i eksisterende virksomheter forsterker sentraliseringen. Skiftende regjeringer har i perioden 2001–2021 besluttet utflytting og nyetablering av om lag 4 300 statlige arbeidsplasser utenfor osloområdet. De fleste av disse har landet i de andre større byene. I samme periode har staten vokst med om lag 72 000 stillinger, og veksten kommer der staten allerede er lokalisert, det vil si i sentrale områder. Regjeringen er opptatt av at det bygges sterke kompetansemiljøer i hele landet gjennom en jevnere fordeling av offentlige arbeidsplasser. For å dempe sentraliseringen og skape en jevnere fordeling av statlige arbeidsplasser vil regjeringen styrke innsatsen på lokalisering utenfor de største byene. Det gjelder både ved strukturendring og nyetableringer og med hensyn til hvor veksten i eksisterende virksomheter kommer. Videre vil regjeringen legge bedre til rette for fjernarbeid i statlige virksomheter, ikke som erstatning for en desentraliserende lokaliseringspolitikk, men som et tillegg for å styrke distriktspolitikken ytterligere. Økt bruk av fjernarbeid i staten vil være viktig for å øke distriktsbefolkningens tilgang til kompetansearbeidsplasser, og det kan bidra til å styrke lokale kompetansemiljøer. Tilrettelegging for fjernarbeid kan også bedre rekrutteringen av etterspurt kompetanse, og det gir langt flere tilgang til kompetansearbeidsplasser i staten uten at det i seg selv krever endret lokalisering av statlige virksomheter. Mange kommuner har stort engasjement for stedsuavhengig arbeid, og jeg oppfordrer kommunene til å legge til rette for kontorfellesskap hvor også statsansatte kan inviteres inn. Dette gjøres også mange plasser. Fjernarbeid i staten bør kombineres med muligheter for å tilhøre et lokalt kontorfellesskap der det er tilgjengelig eller hensiktsmessig. Både for arbeidsgiver og for arbeidstaker kan det være fordeler med en sånn løsning. Når det gjelder piloten Statens hus, som representanten Bjørlo nevner, følger vi tett opp de fire igangsatte pilotene i Narvik, Orkland, Lyngdal og Stad. Det arbeides godt på alle plassene, og vi tror lærdommen fra pilotene blir viktig for videreutvikling av lokaliseringspolitikken for mindre plasser. Jeg vil dessuten løfte fram Hurdalsplattformens ambisjoner om utviklingen av nærtjenestesentre. Staten har langt på vei forlatt deler av landet lokaliseringsmessig. Selv med en økende grad av digitalisering er det behov for å flytte mer av statens brukerrettede tjenester nærmere folk. Regjeringen arbeider med en oppfølging av dette på samme måte som det arbeides med en konkretisering av Hurdalsplattformens politikk for region- og bygdevekstavtaler. En mer samordnet, helhetlig politikk for ulike distriktsområder vil være en viktig del av en forsterket og fornyet distriktspolitikk. Regjeringen har tydelige ambisjoner for hele Norge, og distriktene skal oppleve en regjering som trekker i samme retning som dem selv, og som aktivt bidrar til å redusere avstandsulemper og styrking av de mulighetene som finnes rundt omkring. Aller viktigst er den brede distriktspolitikken, men den må kombineres med en rekke målrettede tiltak. Lokaliseringspolitikken er en viktig del av dette, herunder tilrettelegging for at statlig ansatte kan arbeide mer desentralisert enn i dag.