Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-05-22:
Først vil jeg ta opp de forslag som Arbeiderpartiet har fremmet. For Arbeiderpartiet har det vært viktig å få nye, tidsriktige lover som ivaretar og viderefører boligbyggelagenes rolle som svært viktige aktører for sosial boligbygging her i landet. Arbeiderpartiet er fornøyd med at vi har fått flertall for mange viktige endringer i forhold til Regjeringens lovforslag. Dette gjelder først og fremst rettsregisteret, for pussig nok er det slik at alle går imot Regjeringens forslag her. Selv om regjeringspartiene har kommet med et helt nytt forslag i komiteen, får heller ikke dette flertall. Når det gjelder rettsregisteret, mener Arbeiderpartiet at Regjeringens ønske om å endre en ordning som har fungert godt i årtier uten tap eller problemer for eiere av borettslagsboliger, blir litt for dumt. Det er også pussig at Høyre-statsråd Solberg er så redd for å gå inn for at private fortsatt skal forestå registerfunksjonen. Boligsamvirket har allerede i dag både kompetanse og datasystemer for å drive et slikt register. Et statlig monopol, slik Regjeringen foreslår, betyr at man overfører arbeidsplasser fra det private til staten. Arbeiderpartiet går inn for at det opprettes en offentlig godkjenningsordning, og at det sikres konkurranse – som igjen vil sikre forbrukerne konkurransedyktige priser – men at registeret fortsatt kan drives av private. I mange boligbyggelag er disse årsverkene del av stillinger, og ved å fortsette med dette, som det blir flertall for i dag, vil vi sikre arbeidsplasser i det ganske land. Et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet er enige om at boligbyggelagene kan drive med sparing og utlån, og at den nye borettslagsloven ikke er ment å innebære innskrenkning av hvilke oppgaver boligbyggelagene kan ha i forhold til dem de har i dag. Det samme flertallet mener at boligbyggelagene bør sidestilles med andre finansinstitusjoner når det gjelder rettigheter til å drive sparing og utlån. Det er Regjeringen imot. Men herved slår vi fast at det ikke blir noen endringer på dette punktet. Når det gjelder utdeling og disponering av overskudd, er flertallet i komiteen uenig med Regjeringen i at det skal utbetales rente av andelskapital og bonus på inntil en tiendedel av årsoverskuddet. Flertallet i komiteen foreslår at laget ikke kan gi rente på andelskapital eller dele ut midler til andelseierne. Rente- og utbetalingsordninger er noe helt fremmed i boligbyggesamvirket i dag, og dette vil være svært beskjedne utbetalinger i forhold til det merarbeidet det vil medføre. Vi mener at det på en mye bedre måte kan avsettes midler i forhold til bomiljø eller allmennyttige formål i lagets virksomhet. Vi mener også at grensen bør settes til 20 pst., ikke 10 pst., som det nå blir flertall for. Når det gjelder representasjon av andelseiere, er en samlet komite enig i at vi skal gå imot Regjeringens forslag til ny § 2-14, om at framtidige andelseiere skal ha representasjon i byggestyret, fordi dette neppe vil føre til økt innflytelse, men til økte kostnader. Arbeiderpartiet mener at det bør finnes andre måter å trekke med framtidige andelseiere på som vil dekke opp på dette området. Så til 10 pst.-regelen. Her fremmer Arbeiderpartiet eget forslag. Stortinget vedtok den 17. juni 2002 å utvide kretsen av hvem som kan erverve inntil 10 pst. av boligene i borettslag og eierseksjonssameie. Vi viser også til et rundskriv som er sendt ut fra departementet, der det står at ved en inkurie under lovendringen falt siste punktum i eierseksjonsloven ut, og at man skulle komme tilbake til det. Men det ser ikke ut til at vi får rettet opp det i dag heller. Det er umulig å forstå at SV nå er med og sikrer flertall for at vi får en forskjellsbehandling i forhold til gebyrer ved eierskifte, forhåndsavklaringer og på en del andre områder, der borettslag vil få en særordning i forhold til andre boformer.