Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-02-20:
Vinteren har vært lang og kald, og kraftreservene har vært lave. Det har resultert i høye strømpriser, ja, til tider svært høye strømpriser. Strømregningene som nå kommer, er mye høyere enn normalt. Mange husholdninger klarer en slik uventet høy regning, men mange får problemer. Derfor vil Stortinget i kveld vedta er rekke forslag som vil være til god hjelp for dem som nå har fått problemer med å betale strømregningen. De tiltakene som kommunalkomiteen nå behandler, er både strakstiltak og nye varige tiltak innenfor bostøtteordningen. Mer langsiktige vedtak som mer tilgang til strøm, tilskudd til varmepumper, flere energisparende tiltak m.m., behandles i energi- og miljøkomiteen og vil ikke bli berørt. Arbeiderpartiet er meget tilfreds med at det nå ser ut til at vi får gjennomslag for nesten alle de forslagene som vi har fremmet. Det er bra. Regjeringens løsning når det gjelder de høye strømregningene som nå er kommet, var å gi et beløp på kun 700 kr til de 106 000 husstandene som er berettiget til bostøtte i dag. Det var ikke mye i forhold til lovnadene fra statsrådene, bl.a. i TV-debatter. Derfor mener nå hele komiteen at dette er altfor lite og ikke står i forhold til den ekstra økningen på strømregningene som nå er kommet. Det er derfor gledelig at en samlet komite nå er enig om å heve dette beløpet fra 700 kr til 2 500 kr. Dette innebærer nemlig at 73 500 alderspensjonister og uføretrygdede samt 32 500 barnefamilier, vesentlig, automatisk får en sjekk i posten rundt månedsskifte, uten å måtte foreta seg noe. Det er en målrettet ordning, lite byråkratisk, og pengene kommer raskt ut til dem som trenger dem. Men her stopper dessverre enigheten i komiteen i forhold til tiltakene i bostøtteordningen. Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet er enige om at inntektsgrensene, altså hvor mye du kan tjene for å få bostøtte, er altfor lave. Inntektsgrensen for å få bostøtte for en familie med to voksne og ett barn var i 2002 slik at familien samlet ikke kunne tjene over 157 000 kr. Tilsvarende var grensen for en enslig forsørger med ett barn 143 600 kr. Ved å heve disse beløpsgrensene vil flere barnefamilier med svært lave inntekter og høye boutgifter komme inn under ordningen. Derfor vil et flertall bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet gå inn for å øke inntektsgrensene med 30 000 kr i forhold til grensene pr. 31. desember 2002. Det var det samme forslaget som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ble nedstemt på i budsjettet for i år. Nå har Fremskrittspartiet skiftet side, slik at det blir flertall, og ingen ting er bedre enn det. Når Regjeringen sier at grensene er hevet noe for noen fra 2002 til 2003, er dette en godt bevart hemmelighet som ikke framkommer i noen dokumenter. Men nå skal det ikke være noen tvil lenger. Grensene skal i forhold til i fjor økes med 30 000 kr for alle fra 2. tertial i år. Det vil etter Regjeringens beregninger gi bostøtte til ca. 12 000 nye barnefamilier med svært lave inntekter. Arbeiderpartiet mener dette er god fordelingspolitikk, og det vil være til stor hjelp for mange barnefamilier med lave inntekter som har problemer med å få betalt husleia. I brev til komiteen for ikke mer enn to måneder siden har kommunalministeren beregnet dette til å koste 180 mill. kr på årsbasis, og dermed 120 mill. kr fra 2. tertial. Det bevilges nå. Det er riktig som det er hevdet, at utbetaling av bostøtte til disse nye barnefamiliene først vil skje etter sommerferien, men kommunene må kunne håndtere en slik utfordring. Nå er det viktig å få ordningen på plass. Regjeringen viser til at den tidligere ordningen med at boligen skulle være finansiert i Husbanken for at en kunne få bostøtte, fra årsskiftet nå er avviklet for barnefamilier. Det er Arbeiderpartiet enig i, men fortsatt er det et slikt krav for andre grupper som får bostøtte. Slik det er nå, er dette en forskjellsbehandling, og det ville vært interessant å høre hva statsråden mener om det. I dag er det slik at alderspensjonister, uføretrygdede og etterlattepensjonister i tillegg til vanlig bostøtte får et tilskudd til lys og varme fordelt etter hvor i landet de bor. Det får ikke barnefamiliene. Dette mener Arbeiderpartiet er urettferdig. Derfor går Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i innstillingen inn for at støtte til lys og varme også skal innføres som en permanent ordning for barnefamiliene nå. Men her svikter Fremskrittspartiet. Likevel er det gledelig at Fremskrittspartiet støtter et forslag om i hvert fall å gå inn for en midlertidig ordning med støtte til lys og varme også for barnefamilier for første tertial i år. Det koster 31,5 mill. kr og kan utbetales umiddelbart. Komiteen innser at selv om vi nå gir støtte til store grupper og utvider disse gruppene vesentlig, vil det fortsatt være mange som vil få problemer med de høye strømregningene som nå daler ned i postkassene med korte betalingsfrister. Selv om mange vil prøve å mestre de økte utgiftene, vil noen måtte trenge hjelp gjennom kommunen. Dette er en ekstraordinær situasjon, forhåpentligvis av tidsmessig avgrensning, og som er påført dem utenfra. I en slik situasjon mener en samlet komite at det ikke er rimelig at det stilles krav om å kvitte seg med bil, hytte, barns sparekontoer osv. for å få hjelp gjennom kommunen. Derfor ber komiteen sosialministeren gjennom rundskriv å presisere fortolkningen av sosialtjenestelovens bestemmelser om økonomisk stønad. Sosialtjenesteloven gir nok rom for en slik tolkning i dag også, men det er grunn til å tro at praktiseringen er forskjellig rundt omkring i kommunene. Derfor er det behov for en presisering gjennom et rundskriv til kommunene nå. Men skal vi få til denne muligheten som vi ber kommunene om nå, må kommunene være sikre på at det følger penger med. Derfor er det merkelig at Høyre og Kristelig Folkeparti, som er enige i at sosialministeren skal sende rundskriv til kommunene, ikke kan være med på å bevilge penger nå, slik at det vises vilje fra Stortinget til å gi kommunene denne muligheten vi ber om. For det må være helt klart at med den økonomien kommunene har, kan vi ikke pålegge dem å være mer romslige overfor noen grupper uten at det vil gå ut over andre. Det mener Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet at det ikke skal gjøre, og vi vil gå inn for en bevilgning til kommunene allerede nå. Disse partiene har forskjellige forslag til en slik bevilgning i innstillingen, men vil subsidiært støtte Arbeiderpartiets forslag på 130 mill. kr. En enstemmig komite ber Regjeringen i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett legge fram en vurdering av hvordan kommunenes økonomiske situasjon påvirkes av de økte strømprisene, herunder økte kostnader til sosialhjelp. Så til forslagene. For Arbeiderpartiet har det vært av stor betydning å få flertall for tiltak som kan hjelpe dem som trenger hjelp nå. Det er lagt ut et fellesforslag fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet om å bevilge 130 mill. kr til kommunene over skjønnsposten, samt bevilgninger til bostøtte på 151,5 mill. kr. Denne posten på 151,5 mill. kr inneholder 120 mill. kr for å øke inntektsgrensene med 30 000 kr, samt 31,5 mill. kr til tilskudd til lys og varme for første tertial 2003 som et engangstilskudd til de 32 500 barnefamiliene som i dag ikke får et slikt tilskudd. Som en konsekvens av det tar ikke Arbeiderpartiet opp sitt mindretallsforslag, forslag nr. 1, fordi dette forslaget har samme bevilgningsbeløp til kommunene som fellesforslaget, 130 mill. kr. Men jeg tar opp forslag nr.8, fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet.