Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-07:
Studietiden er på veldig mange måter en spennende og verdifull tid. En har en viss grad av frihet, tid til venner, mulighet for å få nye venner og mulighet til å studere fag som man endelig er interessert i, og som en kanskje ikke har fått tatt tidligere. Samtidig setter også studietiden store krav til den enkelte. Mange har dårlig økonomi og må jobbe ved siden av for å få endene til å møtes. Det kan være et stort prestasjonspress, hvor resultatet av det en leverer, vil kunne få konsekvenser for mulighetene en får senere i livet. Derfor er også studietiden en tid med stor grad av usikkerhet. Norsk Studentunion har den siste tiden satt søkelyset på studenters psykiske helsetilbud. Bakgrunnen for det er at vi de senere årene har fått flere urovekkende undersøkelser. De viser at forekomstene av psykiske lidelser er større blant studenter enn i befolkningen ellers. Helse- og trivselsundersøkelsen fra Studentsamskipnaden i Trondheim gir et hovedinntrykk av at de aller fleste studentene er aktive og ressurssterke. Det finnes likevel en god del som sliter, særlig i forbindelse med studiesituasjonen. De fleste trivselsmessige problemer i studiesituasjonen kan relateres til usikkerhet, bekymring, mangel på struktur i hverdagen, uklare framtidsplaner og dårlig selvtillit. En betydelig andel av studentene har symptomer på mulige angstlidelser. Hele en av fem trondheimsstudenter er i høyrisikoen for å utvikle angstlidelser. Dessuten er mange - og en økende andel - av studentene i en økonomisk sårbar situasjon, og de bekymrer seg over dette. Undersøkelsen viser at det forsterker stressopplevelsen i studiesituasjonen for mange. Jeg har lyst til å understreke at det er fordi vi har undersøkelsen fra Trondheim at vi bruker denne som eksempel. Det er ingen ting som tilsier at det vil være annerledes andre steder. En annen undersøkelse, nemlig Statistisk sentralbyrås levekårsundersøkelse for studenter 2005, viser også at studenter har dårligere psykisk helse enn resten av befolkningen. En av fire studenter i Norge kjenner seg deprimert over egen situasjon. 13 pst. av studentene har dårlig psykisk helse sammenliknet med 8 pst. av befolkningen. Hvis man i tillegg ser spesifikt på kjønn, er det en høyere andel kvinner med nedsatt psykisk helse både blant studenter og i befolkningen for øvrig. Mens 16 pst. av de kvinnelige studentene har nedsatt psykisk helse, gjelder dette 10 pst. av kvinnene i befolkningen. Tilsvarende forskjeller for menn er 12 pst. og 7 pst. Studenttiden faller for de aller fleste sammen med overgangen fra ungdom til voksen. Dette er også tiden for en høy risiko for utvikling av psykiske lidelser. Muligheten for rehabilitering for enkeltindivider er størst dersom de fanges opp tidligst mulig. Samfunnsøkonomisk er også dette helt klart det mest lønnsomme. Selv om undersøkelsen peker på enkelte elementer, er det vanskelig å finne en entydig årsak til hvorfor forekomstene av psykiske lidelser er større blant studenter enn i befolkningen ellers. Men det er det. Jeg tror imidlertid at enkelte av fellestrekkene ved studenttilværelsen, som manglende sosiale rettigheter, prestasjonspress og dårlig økonomi, kan ligge bak. Statistisk sentralbyrås levekårsundersøkelse peker på at en skjev tilgang på økonomiske ressurser kan forklare mye av forskjellene i psykisk helse mellom personer fra ulike sosiale lag. Selv om årsaksretningen er uklar, kan man likevel anta at lav inntekt kan gi dårligere psykisk helse. De fleste finner det svært ubehagelig å mangle nødvendige økonomiske ressurser til å betale regninger og kjøpe nødvendige ting som mat og klær. I den tradisjonelle fattigdomsforskningen er studentene tatt ut av analysen, fordi det antas at de befinner seg i en midlertidig lavinntektssituasjon. Selv om dette er riktig for de fleste av studentene, kan vi anta at den midlertidige livssituasjonen med dårlig økonomi kan gi utslag i dårlig psykisk helse. La meg ta et eksempel: En mannlig student på 20 år vil etter SIFOs tall ha forbruksartikler i størrelsesorden 6 830 kr. Med litt enkel hoderegning da, er det kun 1 730 kr igjen til husleie. Og hvis man har prøvd å studere i nærheten av store byer og andre steder, vet man at det går ikke opp i måneden. Et annet moment er at studiestøtten er lagt opp slik at den belønner dem som klarer studiene på normert tid ved at en større del av lånet gjøres om til stipend. Det har til hensikt å få en bedre studentgjennomstrømning. Kristelig Folkeparti var for den innføringen da den ble innført. En kan ikke utelukke at et slikt incentiv som i stor grad er ment som en gulrot for den enkelte, kan bli et åk, slik at det blir en betydelig større stressfaktor for noen. Årsakene til psykiske lidelser vil selvsagt variere fra person til person. Det er også interessant å se på ulike studentgrupper og om det finnes likhetstrekk innenfor gruppen. I Sverige har Sveriges Förenade Studentkårer sett litt på dette. De peker bl.a. på at studenter med barn er en gruppe som opplever en stor grad av stress. De har lite tid å spille på og må i stor grad planlegge barnepass, barnehage, skole og barnas fritidsaktiviteter for å få det til å henge sammen med studiene og eventuelt ekstraarbeid. Selv om det i all hovedsak er de samme lidelsene man finner blant studentene som i den øvrige befolkningen, har studentsamskipnadene mer enn noen andre kompetanse på hvordan studentlivets utfordringer kan arte seg. Det gjør deres tilbud spesielt viktige for studentene. Derfor er det alvorlig når mange av samskipnadene ser seg nødt til å øke semesteravgiften eller øke andelen til psykososial seksjon eller begge deler for å kunne opprettholde et tilfredsstillende tilbud til studenter uten for stor grad av egenbetaling. I de tre største byene, Oslo, Bergen og Trondheim, tilbyr studentsamskipnadene i dag studentene samtaler med psykososialt personell. Tilbudet klassifiseres som primærhelsetjeneste og knytter seg til kartlegging, rådgivning og behandling av lettere lidelser. Tjenesten kan sies å være rådgivende på den måten at studenter med behov for lengre behandling og undersøkelser, blir sendt videre i helsesystemet. Samskipnadene har derfor en svært viktig førstelinjefunksjon. Et annet viktig moment er at samskipnadenes tilbud i stor grad nyter tillit hos studentene. Jeg tror det anses som et tilbud med lav terskel, hvor det er lett å ta kontakt. Dessuten er nærheten til studentene på det enkelte studiested viktig. Samskipnadene mottar i dag midler gjennom statlige overføringer via helseregionene, modererte trygderefusjoner og fra semesteravgiften. Tall fra samskipnadene selv viser at det i for stor grad er forskjell mellom samskipnadene på hvor stor del de får i statstilskudd, og hvor stor del studentene selv må betale gjennom semesteravgift. Jeg mener det er behov for å se nærmere på modellene for tildeling av midler til psykososialt arbeid. Det bør utarbeides en mer rettferdig modell for tildeling av midler til psykososialt arbeid ved studentsamskipnadene. Målet må være å sikre studentsamskipnadene gode, langsiktige og forutsigbare driftsvilkår for å sikre drift av f.eks. psykososial seksjon. Et annet moment er at studentsamskipnadene i dag mottar langt mindre i refusjon fra det offentlige enn andre private og offentlige aktører, samtidig som de ivaretar en svært viktig samfunnsoppgave. Det er skremmende når undersøkelser fra Studentsamskipnaden i Oslo viser at så mange som tusen studenter ikke får konsultasjon ved første kontakt med helsetjenesten. Vi kan ikke sette menneskers psykiske helse på vent. Rask behandling og samtale med psykososialt personell er avgjørende for å fange opp studenter som befinner seg i en risikosituasjon. Samskipnadene må ha gode og trygge økonomiske rammer til å kunne gi alle den hjelp de trenger, helst ved første konsultasjon. Det er viktig at studenters psykiske helse tas på alvor. Jeg har derfor tatt initiativ til denne interpellasjonen i Stortinget. I interpellasjonsteksten ber jeg om svar på om statsråden vil se nærmere på studentenes situasjon og deres psykiske helse, og om nettopp modellene for tildeling av midler til psykososialt arbeid blant studenter er gode nok.