Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-03-09:
Utsleppa i verda må halverast på ti år for å nå måla i Parisavtalen. I ei verd som kuttar utsleppa, risikerer vi at økonomiar og verksemder med høge utslepp vert stadig mindre konkurransedyktige. Kostnaden ved å ikkje handle kan også vere betydeleg. Verksemder må ta i bruk ny teknologi og løysingar som erstattar gårsdagens fossile løysingar. Produkt og tenester må ha mykje lågare klimafotavtrykk framover, det må løne seg å investere i grøne løysingar. Ein strategi for grøn konkurransekraft vart lagd fram av regjeringa i oktober 2017. Den bidreg til å gje rammer for den grøne omstillinga i Noreg. Eit ekspertutval for grøn konkurransekraft gav tilråding til arbeidet med strategien. Utvalet fekk innspel frå sentrale aktørar i samfunnet. Ein del av innspela kom i form av vegkart for grøn konkurransekraft. Mange av vegkarta omtalar korleis utslepp av klimagassar kan kuttast mot null i 2050, samtidig som næringane kan oppnå auka verdiskaping og nye arbeidsplassar. Strategien frå 2017 retta særlig særskild merksemd mot følgjande område: å etablere ein marknad for grøne løysingar grøne og innovative offentlege innkjøp forsking, innovasjon og teknologiutvikling infrastruktur for grøne løysingar klimarisiko og finansiering sirkulær økonomi auka eksport av grøne løysingar Eg kjem nærare inn på oppfølginga av desse områda her i dag. Grøn konkurransekraft er ein integrert del av klimapolitikken til regjeringa. I klimaplanen, som vi la fram i januar, er derfor grøn omstilling og grøn konkurransekraft nettopp ein sentral del. Klimaplanen legg opp til å nå klimamåla og samtidig leggje til rette for fleire jobbar, styrkt velferd og berekraftig vekst i norsk økonomi. Regjeringa har sagt at vi vil auke CO 2 -avgifta og gjere det dyrare å forureine. Det gjer det lønsamt å kutte utslepp, det gjer det enklare å planleggje utsleppsreduksjonar og meir lønsamt å investere grønt. Regjeringa vil fortsetje satsinga på forsking og innovasjon, både i Noreg og gjennom deltaking i EUs forskingsprogram gjennom Horisont Europa. Forsking og innovasjon bidreg til at det vert utvikla nye grøne løysingar som kan auke takta i omstillinga. I klimaplanen vil regjeringa styrkje Enovas klimaverkemiddel for innovasjon. Det er særleg relevant i samband med dei kvotepliktige utsleppa, ettersom offentleg støtte til forsking og utvikling er eit viktig supplement til kvotesystemet. Grøn plattform-samarbeidet er det nye tiltaket som regjeringa har sett i verk for ein koordinert, forsterka og målretta innsats for å stimulere til lågutsleppsutvikling og grøn konkurransekraft i norsk næringsliv. Regjeringa vil satse på fangst og lagring av CO 2 . Regjeringa vil gjennomføre Langskip, eit prosjekt for nettopp fangst, transport og lagring. Langskip skal medverke til å utvikle CO 2 -handtering som eit effektivt klimatiltak og gje teknologiutvikling i eit internasjonalt perspektiv. Finansnæringa var ei av næringane som utarbeidde eit vegkart allereie i 2016. Arbeidet med grøn finans har skote fart dei siste åra, og det vert gjort mykje både i forvaltinga og i privat sektor. For å lykkast med den grøne omstillinga er det heilt avgjerande at både offentleg og privat kapital går til dei grøne og framtidsretta løysingane. Som det står i klimameldinga, er det lagt opp til ein god dialog med næringslivet om grøn finans i tida framover. Regjeringa vil ha dialog om korleis vi kan få til betre rapportering frå selskapa om klima og miljø, og som vi kan bruke til å ta gode investeringsavgjerder. Regjeringa vil i løpet av våren leggje fram ein strategi for sirkulær økonomi og ein handlingsplan for å fremje grøne og innovative offentlege innkjøp. Strategien for sirkulærøkonomi vil bl.a. omhandle politikk for verdiskaping, arbeidsplassar og å styrkje grøn norsk konkurransekraft på basis av ein meir sirkulær økonomi i Noreg. Så peiker interpellanten på det gode arbeidet som næringane har gjort ved å lage grøne vegkart. Eg er heilt einig i det. Det er nødvendig at næringane tek eit sjølvstendig ansvar for grøn omstilling for å bidra til grøn konkurransekraft. Regjeringa skal gjennom den økonomiske politikken, gjennom klimapolitikken og gjennom næringspolitikken leggje forholda til rette. For eg merker meg at næringane har fortsett å utarbeide vegkart for grøn konkurransekraft, slik at det no er 19 slike vegkart. Nokre vegkart har allereie kome i ein versjon to, slik som for industrien og petroleumsnæringa. Andre sektorar har nettopp lansert sine første vegkart. Ja, tidlegare i dag var det lansering av eit grønt vegkart for kunst- og kultursektoren, som no lanserte sitt første vegkart mot grøn konkurransekraft. SMB Norge ønskjer ein vegkartprosess slik at små og mellomstore bedrifter kan ta større del i den grøne omstillinga, og dei – i samarbeid med Klima- og miljødepartementet – er i sluttfasen av eit forprosjekt for å sjå på moglegheitene for korleis det vegkartarbeidet kan leggjast opp vidare. Det vert spennande å følgje med på i tida som kjem. Industrien har vidareført sitt vegkartarbeid i Prosess21. Prosess21 vart lansert av Nærings- og fiskeridepartementet i 2017 og fekk som mandat å gje strategiske råd og tilrådingar om korleis Noreg best kan få til ei utvikling i retning av minimale utslepp for prosessindustrien i 2050. No i februar har Prosess21 levert både ein sluttrapport med tilrådingar og eit oppdatert vegkart for grøn konkurransekraft. Dei seier at prosessindustrien sin visjon om nullutslepp i 2050 er oppnåeleg og bør vidareførast. Olje- og gassnæringa har oppdatert sitt vegkart og lagt fram korleis dei skal redusere sine utslepp, både mot 2030 og mot 2050. Grøn skipsfart er nemnd av representanten Nævra som eit arbeid som er følgt godt opp av regjeringa, og vi skal fortsetje den satsinga. Retning og tiltak er staka ut i klimaplanen. Vi styrkjer grøn konkurransekraft i maritim sektor gjennom å etablere ein tidleg heimemarknad for nullutsleppsløysingar. Det gjer vi bl.a. ved å setje låg- og nullutsleppskrav til ulike flåtesegment, og vi strammar til dei grepa i klimaplanen. Vi styrkjer også grøn konkurransekraft gjennom å ha gode verkemiddel tilgjengelege for maritim næring. Vi brukar offentlege midlar i Forskingsrådet, Innovasjon Norge og Enova til både å gje tilskot og lån, slik at dei utløyser private investeringar for framtidsretta og konkurransedyktige låg- og nullutsleppsløysingar. Vi er merksame på at sjølv om vi får til mykje innanfor grøn skipsfart, er arbeidet med auka grøn konkurransekraft i maritim sektor eit arbeid som vil gå over fleire år. Vi er i startområdet. Vi er ikkje i målområdet enno, men vi skal dit. Næringa sine grøne vegkart og dialog med vegkartaktørar er viktige for regjeringa i arbeidet med utviklinga av ny politikk. Vi set pris på innspel og dialog og på å verte invitert til seminar og satsingar. Norsk klimapolitikk er tett bunden saman med europeisk klimapolitikk, både gjennom EØS-avtalen og gjennom samarbeidet med EU om felles oppfylling av klimamålet for 2030. Bedriftene våre konkurrerer i den same marknaden som konkurrentane i Europa. Grøn konkurransekraft-arbeidet har fått ein viktig alliert i EU og i EUs grøne giv, den grøne vekststrategien som no vert følgd opp. EUs ambisiøse klimamål og oppfølginga av EUs grøne giv kjem til å påverke omstillinga i Noreg og vere viktig for våre framtidige moglegheiter. Derfor planlegg regjeringa bl.a. ein konferanse med deltaking frå næringslivet no til sommaren. Føremålet er å formidle norske moglegheiter i Europas grøne giv. Dei er store. Noreg er ein partner med EU og EU-landa i gjennomføring av den grøne given, av dei forsterka klimamåla og av dei moglegheitene som alt det gjev. Eg har også invitert første visepresident i EU-kommisjonen, Franz Timmermans, til den konferansen. Han er ansvarleg for EUs grøne giv, og eg vil involvere og invitere næringslivet i førebuingane og – så klart – i deltakinga på sjølve konferansen.