Ingjerd Schou (Høyre), 2003-12-10:
Regjeringen har i denne proposisjonen lagt frem forslag til endringer i folketrygdloven og trygderettsloven. Endringene i folketrygdloven er hovedsakelig materielle endringer knyttet til budsjettforslaget for 2004. For å opprettholde den gode sykelønnsordningen vi har i dag med full lønn fra første fraværsdag, er det nødvendig med mindre justeringer. Her har vi store utgifter – 30 milliarder kr i året. Det bør derfor stilles krav om noe sterkere tilknytning til arbeidslivet for å ha rett til sykepenger. Opptjeningstiden foreslås økt fra to til fire uker, og vi foreslår å redusere den inaktive perioden som gir rett til sykepenger. Dette betyr en bedre målretting av ordningen i forhold til dem med fast tilknytning til arbeid, og er etter min oppfatning ikke i strid med intensjonsavtalen. Forslagene må også ses i lys av den forestående utvidelsen av EØS-området. Sjansene for å havne på varige passive ytelser øker jo lenger man mottar dem. Det er derfor viktig å få mottakere på passive ytelser så tidlig som mulig over på attføring og aktive tiltak. Regjeringen foreslår å lovfeste en plikt for trygdekontoret til å vurdere yrkesrettet attføring så tidlig som mulig under sykefraværet. Dette skal skje senest ved utløpet av sykepengeperioden, og det skal foretas ny vurdering etter seks måneder med rehabilitering. Rehabiliteringspenger er en korttidsytelse som gis når brukeren er under medisinsk behandling eller opptrening etter at sykepengeperioden på ett år har gått ut. Ytelsen kan som hovedregel gis i ett år med mulighet for forlengelse. Regjeringen foreslår at rehabiliteringspenger ikke utbetales i mer enn to år, bortsett fra ved meget alvorlig sykdom. Hensikten er å stimulere til tidlig avklaring av attføringsbehovet. Jeg merker meg flertallets støtte og også anmodningen om at dette følges nøye. Etter folketrygdloven § 10-6 kan det gis stønad til tiltak som er nødvendige og hensiktsmessige for å bedre funksjonsevnen i dagliglivet. Her er det lagt til grunn at hjelpemidler i forbindelse med rekreasjon, fritidsinteresser og trening ikke omfattes. Flertallet i komiteen har gitt sin tilslutning til Regjeringens forslag om å opprettholde tidligere praksis. Jeg er enig i at dersom funksjonshemmede skal ha en selvstendig plass i vårt samfunn, er det viktig at de får delta i fritidsaktiviteter. En utvidelse av anvendelsesområdet vil imidlertid få konsekvenser for andre spesialbygde hjelpemidler for tur og hobbybruk og vil innebære store kostnader. Rikstrygdeverket har anslått at en slik utvidelse vil medføre utgifter på 340–475 mill. kr pr. år. Forslaget om at uførepensjon ikke skal etterbetales for tidsrom da medlemmet mottok rehabiliteringspenger eller attføringspenger, er i utgangspunktet begrunnet i administrative hensyn, men er anslått til å gi en innsparing på 95 mill. kr i 2004. Innsparingen vil gå betydelig ned etter hvert. Erfaringer viser at perioden med overgangsstønad kan bli noe kort for enkelte grupper enslige forsørgere. I dag kan overgangsstønad under utdanning gis i opptil to år. Det viktigste tiltaket mot fattigdom er økt satsing på selvforsørging gjennom eget arbeid. Regjeringen foreslår nå å forbedre stønadsordningen nettopp for å øke muligheten til selvforsørging. Forslaget innebærer at disse gruppene kan få utvidet stønadsperioden under nødvendig utdanning med ett år, og jeg er glad for at det er oppslutning om dette. Fra 1. januar 2003 var prosentsatsen for stønad til barnetilsyn 66 pst. Som en følge av budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene reduseres satsen for folketrygdens stønad til barnetilsyn fra 1. januar 2004 fra 66 pst. av dokumenterte utgifter til 64 pst. Stønaden ved inntekter over 6 G vil også bortfalle. Forslaget må ses i sammenheng med den sterke satsingen på barnehager i neste års budsjett. Dette vil gi lavere foreldrebetaling og lavere utgifter også for enslige forsørgere. De med så høye barnehageutgifter at de kommer over maksimalsatsene for stønad, berøres ikke av stønadsreduksjonen. For enslig pensjonist utgjør grunnpensjonen 100 pst. av folketrygdens grunnbeløp, mens gifte og samboende pensjonister får redusert grunnpensjon. I forbindelse med fjorårets budsjettbehandling ble det enighet om en opptrappingsplan for grunnpensjon til gifte og samboende pensjonister. Dette innebærer økt grunnpensjon til 80 pst. av G fra 1. mai i år, og økes ytterligere fra 1. mai 2004 til 82,5 pst. av G. Regjeringen foreslår på denne bakgrunn at grunnpensjonen øker til 82,5 pst. fra 1. mai 2004.