Per-Kristian Foss (Høyre), 2010-12-13:
Bare litt forhistorie til Karin Andersen. Det er riktig at SV flere ganger har tatt opp endringer i pensjonssystemet, men la meg si det slik at det fra første stund har vært forutsatt fra et flertall i Stortinget, da man nedsatte den offentlige pensjonskommisjonen, at det også måtte få konsekvenser for de særskilte pensjonssystemene for storting og regjering. I den første meldingen om modernisert folketrygd, som ble fremmet av Bondevik II-regjeringen, hvor jeg var en av avsenderne, skrev vi også inn et ganske forsiktig avsnitt hvor vi antydet at det var naturlig at Stortinget ville følge dette opp, for det ville ikke være passende, kanskje, at en regjering foreslo endringer i Stortingets pensjonssystem – heller ikke for regjeringens del. Derfor var det bare en antydning. Så gikk prosessen videre, og Stortingets presidentskap nedsatte i forrige periode et utvalg for å følge dette opp. Så det har vært en viss kontinuitet og en logikk i dette. Det er riktig at forandringene må følge en modernisert folketrygd, og derfor er det også viktig at disse bestemmelsene endres nå. Så til spørsmålet om presidentskapet har hatt for liten tid. Vel, de to stridsspørsmålene som har vært opp her, er levealdersjustering og indeksering, altså lønnsutvikling minus 0,75 pst. Dette er de to hovedelementene i modernisert folketrygd. De har vært vurdert av jurister på høyeste nivå da folketrygden ble gjennomført og utredet. Det har vært høringer om det. For Stortingets del var det gjenstand for en utredning der alle partier var representert, også de som ikke er representert i presidentskapet nå – så de har vært med på den vurderingen. Det var da bare Fremskrittspartiet som hadde en annen oppfatning. Det skal ikke jeg kommentere, for Fremskrittspartiet har hatt en annen oppfatning av reguleringen av folketrygden fra første stund av. Så kan man si at den årlige reguleringsindeksen har det forrige storting vedtatt. Når Stortinget først har vedtatt det, kan man jo diskutere om det da vil være naturlig for Stortinget selv å si at nei, for oss skal det være en annen regulering. Det lar jeg henge litt i luften. Konklusjonen er altså at presidentskapets flertall mener at vi skal ha samme regulering som folketrygden for øvrig. Så kan man si at Lovavdelingen sier at det er usikkert hva rettsutfallet vil bli. Det sier Lovavdelingen stort sett alltid, men de anbefaler likevel en løsning. Her har de anbefalt denne. Representanten Korsberg var vel inne på det og sa at det er mange kompetente juridiske miljøer i Norge. Det er jeg helt enig i. Når det gjelder grunnlovstolkning, må jeg nok si at Stortinget representerer den forsamlingen som faktisk skal gjøre det, og i denne sammenheng er vurderingsspørsmålet egentlig ikke veldig komplisert. Ønsker vi en særskilt beskyttet posisjon for tidligere stortingsrepresentanters og tidligere regjeringsmedlemmers pensjoner, eller ønsker vi det ikke? Det burde være et overskikkelig spørsmål å ta standpunkt til tatt i betraktning at saken også har vært utredet gjennom to og et halvt år bare hva gjelder stortings- og regjeringsmedlemmers pensjoner. Det er ingen hastebehandling av de to spørsmålene i alle fall.