Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2005-12-07:
I Kristelig Folkeparti står vi selvfølgelig sammen med våre tidligere regjeringspartnere Høyre og Venstre i budsjettinnstillingen. Vi står samlet, og vi mener Bondevik-regjeringens forslag til samferdselsbudsjett for 2006 gir et svært godt grunnlag for året som ligger framfor oss. Bondevik-regjeringen var sterkt opptatt av å styrke kollektivtransporten. Blant annet ble det etablert en belønningsordning for kollektivtransporten i større byområder. Det er svært viktig for Kristelig Folkeparti å tilrettelegge for at flere kjører kollektivt. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslår derfor et tillegg på ytterligere 75 mill. kr bevilget til denne posten. Vi har sett at satsingen allerede gir resultater: Kollektivtransporten i samtlige storbyer viser vekst i antall passasjerer, og takstene reduseres. Vi er tilfreds med at ordningen nå utvides til også å gjelde Tromsø. Behovet for midler til rassikring er stort. Hardt vær og kraftig nedbør har denne høsten fart hardt med både land og folk. Vi mener derfor bevilgningen til rassikring må økes ytterligere, og budsjettposten blir på hele 290,2 mill. kr inkludert vår påplussing. Det må kunne sies at regjeringspartienes valgkampløfter om storsatsing både på vei og bane var løfter vi alle gjerne skulle vært med på å gi. Noen av oss avstod imidlertid fra det fordi vi ikke ønsket å skape forventninger vi visste vi ikke kunne innfri. Ettertiden viser at vi hadde rett. Hvor ble det av ekstramilliarden til jernbanen? Den skulle ikke komme i løpet av fireårsperioden, men med en ny, frisk milliard hvert eneste år. Og hvor blir det av løftet i Soria Moria-erklæringen om at den største delen av jernbaneinvesteringen skulle skje i første del av NTP-perioden? Det blir spennende å se hva neste års budsjett bringer. Stoltenberg II-regjeringen har mildt sagt en del å ta igjen. I Kristelig Folkeparti er vi sikre på at det er uklokt å stanse og delvis reversere vedtatte og igangsatte omstillingsprosesser i Posten Norge AS og i Jernbaneverket. Når det gjelder liberaliseringen av Posten, gjorde Stortinget sitt vedtak på grunnlag av Postens eget ønske om å stå bedre rustet før åpningen av det europeiske postmarkedet. Posten Norge AS har gjentatte ganger uttrykt ønske om å være i forkant av EU når det gjelder liberalisering. En rekke EU-land har allerede gjennomført avvikling av eneretten på sine postmarkeder. Sverige og Finland åpnet postmarkedene i 1994 og Estland i 2001. Storbritannia, Nederland og Tyskland har meldt at de vil gjennomføre full liberalisering. I tillegg er store deler av det norske postmarkedet allerede åpnet for konkurranse. Det spørs om ikke Regjeringen bare utsetter og forsinker en utvikling som før eller senere må gjennomføres, og i verste fall svekker Postens framtidige konkurranseevne. Dagens gode kvalitet på posttjenestene skal opprettholdes over hele landet også etter avviklingen av Postens enerett. Tjenestetilbudet i distriktene skal ikke svekkes. Enhetsportoen skal opprettholdes, og hele landet skal sikres likeverdige posttjenester. Alt dette kan sikres gjennom konsesjonsvilkårene. Det går godt for Posten Norge om dagen. Posten har vært igjennom en svært vellykket omstillingsprosess, og det er all grunn til å bekymre seg over ny kurs på dette området. Sjøtransporten har framtiden foran seg. I Kristelig Folkeparti er vi opptatt av å flytte godstransport over fra vei til sjø. Det er derfor viktig at det legges til rette for at havnene utvikles til effektive knutepunkter, med god tilknytning til det landbaserte transportnettet. Det er også av stor betydning at arbeidet for sjøsikkerhet og beredskap mot akutt forurensning videreføres. Jeg vil understreke betydningen av Redningsselskapets arbeid og innsats langs kysten vår. For tiden er det høye bølger og mange skjær i sjøen for Redningsselskapet selv, uten at jeg vil kommentere det nærmere nå. Ikke desto mindre vil jeg gi uttrykk for takknemlighet overfor Redningsselskapet for det viktige beredskaps- og redningsarbeidet som gjøres. Jeg vil vise til at en samlet komite i innstillingen understreker at Hurtigruta skal være et enhetlig transporttilbud med daglige, helårige seilinger på hele strekningen Bergen–Kirkenes. Hurtigruta er svært viktig for Kyst-Norge, en gigant i reiselivssammenheng, og det skal bli spennende å følge den videre utviklingen i fusjonsplanene mellom de to rederiene OVDS og TFDS. Den nye trafikksentralen for Nord-Norge i Vardø blir en svært viktig brikke i overvåkningen av trafikken i Barentshavet. Trafikken langs norskekysten med olje fra Nordvest-Russland til Europa er sterkt økende når det gjelder både antall skip og tonnasje, og økningen forventes å fortsette minst like kraftig i årene framover. Det er ingen tvil om at vi trenger en sterk trafikksentral som kan overvåke skipstrafikken i nordområdene. Bondevik II-regjeringens nordområdemelding satte fokus på de enorme mulighetene for utvikling av vår nordlige landsdel. Vi står foran en ny æra i nord, og god infrastruktur er en viktig forutsetning for bosetting, næringsutvikling og ressursutnyttelse i landsdelen. Jeg vil spesielt nevne luftfarten og betydningen av et moderne kortbanenett. I mange områder er fly eneste reelle alternativ. På slike strekninger må det sikres et tilstrekkelig flytilbud til overkommelige priser. Stamveien, E6, gjennom de tre nordnorske fylkene har behov for en kraftig oppgradering, særlig gjennom Nordland. Komiteen vil for øvrig få et innblikk i dette når vi i mars skal på befaring i området. Jeg vil videre nevne noen interessante muligheter for jernbanen i nord. Øst-vest-korridoren, Kina–USA via Narvik, kalt N.E.W., er kanskje det mest spennende jernbaneprosjektet i Norge for tiden. Jeg vil utfordre samferdselsministeren til å ta tak i dette prosjektet og gi det nasjonal status. Det ble ingen forlengelse av Nordlandsbanen, men vi har fått Arctic Rail Express Oslo–Narvik via Sverige i stedet. Denne vellykkede godsruten med tog bør nå få sin forlengelse med et nytt jernbanespor Narvik–Tromsø. Det vil være et viktig bidrag i den pågående regionaliseringsdebatten i Nord-Norge. I Finnmark er det et sterkt ønske om å koble seg opp mot det russiske jernbanenettet med en kort, ny banestrekning Kirkenes–Nikel. Det ligger an til en ny æra for jernbanen i nord, og Kristelig Folkeparti vil be samferdselsministeren ta fatt i disse utfordringene. Kristelig Folkepartis viktigste mål i transportpolitikken er som kjent trafikksikkerhet. Vi vil føre en politikk som bidrar til et transportsystem med høyest mulig grad av sikkerhet og minst mulig sårbarhet, bygd på nullvisjonen. Gode veier er avgjørende for sikkerheten, men også for framkommeligheten, et hensyn som er viktig for både enkeltpersoner og næringsliv. Økte samferdselsbevilgninger er et viktig bidrag for å styrke verdiskapingen og sysselsettingen rundt om i landet. Regjeringen Bondevik II økte i løpet av forrige periode bevilgningene til veiformål med 25 pst. Vi bruker mye penger til veibygging og veivedlikehold i Norge, men mye arbeid gjenstår fortsatt. Samtidig må hensynet til miljøet holdes fram. Bondevik-regjeringen gjorde miljøvennlig transport til en fanesak. Vi håper den nye regjeringen følger opp denne profilen. Bevilgningene til jernbaneformål i forrige stortingsperiode var større enn noen gang før. Vi er spent på om vi i den perioden som ligger foran oss, vil få en like stor vekst i jernbanebevilgningene. I så fall må regjeringspartiene komme kraftig på banen ved neste års budsjett. Agnar Mykle skriver i boken «Lasso rundt fru Luna» at «aldri reiste en nordmann med nattog for sin fornøyelses skyld». Han har kanskje rett i det. Ikke desto mindre er nattogtilbudet viktig som transportalternativ for mange av oss. Kristelig Folkeparti er derfor svært tilfreds med at komiteens flertall i innstillingen går sammen om å be Regjeringen «vurdere å opprettholde nattvogntilbudet på Nordlandsbanen fra Mo i Rana og Mosjøen, samt Sørlandsbanen fra Kristiansand». Det er et mål at alle husstander og private og offentlige virksomheter skal ha tilgang til et framtidsrettet høyhastighetsnett til lik pris i hele landet. Bredbåndsutbygging er en viktig distriktspolitisk sak, som kan redusere avstandsulempene i vårt langstrakte land. God bredbåndsdekning gir grunnlag for næringsutvikling og fortsatt bosetting i distriktene. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre legger til grunn at det er markedsaktørene selv som ut fra tilbud og etterspørsel avgjør takten i bredbåndsutbyggingen, men vi understreker samtidig at det bør ytes statlig støtte til å bygge ut bredbånd der det ikke er mulig for markedet å gjøre det. For å oppsummere: Kristelig Folkepartis hovedmål med transportpolitikken er å utvikle et sikkert, miljøvennlig og effektivt transportsystem som omfatter hele landet.