Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2009-12-09:
En god skole for alle er den viktigste forutsetningen for et samfunn som utjevner sosiale forskjeller, som er en arena for integrering og forberedelse til framtidens krevende arbeidsliv. Alle skal gis et godt undervisningstilbud uansett hvordan en lærer, hvilke forutsetninger for læring en har, eller hvor i landet en bor. Den største utfordringen i tiden framover er å sikre at enda flere går ut av skolen med tilstrekkelige lese-, skrive- og regneferdigheter til å kunne klare seg videre i utdanning og i arbeidslivet. Framtidens arbeidsliv vil stille strengere krav til kompetanse og evne til å omstille seg hos arbeidstakere. Vi vet at svake leseferdigheter er den tredje største årsaken til at folk utstøtes fra arbeidslivet, etter alder og helse. For å løse disse utfordringene må flere gjennom et skoleløp tilpasset sine behov, med fokus på kunnskap. Vi trenger flere godt utdannede lærere, flere timer og færre elever i hver klasse. Det er store forskjeller i landet vårt fordi vi har en spredt bosetning. Det gjør skolepolitikken mer sammensatt. De utfordringene Sørum har, er ikke de samme som dem Sørreisa har. I de store byene vet vi at bosettingsmønsteret fører til enkelte utfordringer for skolene. I byen vi befinner oss i nå, er det store sosiale forskjeller mellom vest- og østkanten. Dette fører ikke bare med seg store integreringsutfordringer, men også utfordringer knyttet til f.eks. skole–hjem-samarbeidet. På enkelte skoler på østkanten i Oslo er prosenten minoritetsspråklige godt over 90. Mange av skolene takler utfordringene dette medfører, bl.a. ved en tydelig skoleledelse. Skolen må i større grad være en arena for integrering. For å bedre integreringen er det behov for flere lærere med minoritetsbakgrunn. På de mindre stedene i dette landet er utfordringene å tiltrekke seg nyutdannede lærere og å hindre nedlegging av skoler på grunn av få elever. Hovedlinjene i skolepolitikken ligger fast. Vi vil fortsette å utvikle en god fellesskole. Det er i fellesskolen en møter elever med annen bakgrunn enn den en selv har. Her blir en kjent med ulike mennesker som har en annen oppvekst enn den en selv har. Jeg reagerte litt på representanten Mette Hanekamhaugs uttalelse i debatten her i dag. Hun sa at sosialdemokratiet vil at alle skal gå gjennom den samme kvernen for å komme ut som like mennesker på den andre siden. Alle har i dag rett til tilpasset opplæring. Vi mener at en god offentlig fellesskole kan utvikle talenter og finne det beste i elevene. Når vi ser til nabolandene våre, er det vel ingen andre steder enn i de private skolene mennesker med så lik bakgrunn som overhodet mulig går, og hvor en i liten grad blir kjent med andre verdier og meninger. De rød-grønne er opptatt av privatskoler som et supplement til den offentlige skolen. Vi er ikke imot religiøse eller alternative pedagogiske skoler. Hvorvidt de er et viktig supplement til den offentlige skolen, kan jeg godt være med og diskutere. Det er jeg usikker på. Arbeiderpartiets mål er at den offentlige skolen skal være så god at privatskoler ikke er et alternativ. Skolen har alltid vært gjenstand for debatt og er det politikkområdet folk flest er mest opptatt av. Det er derfor gledelig at det er liten uenighet partiene imellom. Forutsetningene i Kunnskapsløftet ligger fast, og fokuset på kvalitet og læring er det stor enighet om. Hvordan en skal nå målene om kvalitet og læring, er det en liten nyanseforskjell på. Den rød-grønne regjeringen mener at en helhetlig skoledag med fysisk aktivitet og leksehjelp vil gi bedre læring og ytterligere bedre kvalitet. Norske elever scorer lavt på internasjonale undersøkelser, men sammenlignet med andre OECD-land har norske elever kortere skoledager. I budsjettet som vi behandler i dag, er det vedtatt å bevilge 241 mill. kr til en utvidelse av timetallet i skolen og en innføring av åtte timer gratis leksehjelp. En lengre skoledag krever flere lærere. Derfor har denne regjeringen lagt fram en ny lærermelding som rettes inn mot trinn, med endringer på fag og struktur. Der høyresiden i norsk politikk henger seg opp i testing og offentliggjøring, snakker venstresiden om en helhetlig skoledag, hvor fokus i større grad er på hva vi skal bruke resultatene til, enn på hvilken skole som scorer høyest. I dette budsjettet fortsetter de rød-grønne partiene sin styrking av den offentlige fellesskolen, og i motsetning til opposisjonen har vi en klar plan for skolen: Vi har utvidet timetallet på barnetrinnet og styrker tidlig innsats. Vi skal bygge skolen lag på lag og stein på stein. Vi skal samarbeide med foreldre, lærere, elever og skoleeiere, for mens den eneste planen høyresiden – og spesielt partiet Høyre – har for skolen, er å kritisere den sønder og sammen, er vår plan å bygge en god, offentlig skole for framtiden.