trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Vi kan slå fast at så langt i debatten er vi tverrpolitisk enig om honnørordene, men når det gjelder realiteter og politisk handling, skiller denne salen lag. Jeg har merket meg påstanden om at Arbeiderpartiet skal mene noe annet om rammene for kommuneøkonomien når vi sitter i opposisjon, enn det vi gjorde da vi satt i regjering. Det er en helt feilaktig beskyldning. Den gjennomsnittlige årlige veksten i de frie inntektene gjennom åtte rød-grønne år var 1,8 pst. Så langt med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen er det samme tallet 1,2 pst. Man har altså senket ambisjonene med en tredjedel. Samtidig øker forventningene til kommunene, og oppgavene blir flere. Hvorfor denne uenigheten? Jeg er ikke overrasket over at Høyre og Fremskrittspartiet prioriterer som de gjør, og at skattekutt er aller viktigst for dem. Men Høyre og Fremskrittspartiet bør ikke være overrasket over at Arbeiderpartiet foreslår mer penger til kommunene enn dem. Det er en konsekvens av at Arbeiderpartiet sier nei takk til 12 mrd. kr i skattekutt. Det virker som Høyres og Fremskrittspartiets tyngste kritikk av Arbeiderpartiet er at vi legger fram forslag om et tosifret antall milliarder kroner til kommunene til neste år. Det er en kritikk som vi lever veldig godt med, og det er for øvrig en videreføring av de oppleggene vi la fram da vi satt i regjering. Jeg er veldig urolig etter replikkordskiftet i sted, der kommunalministeren ikke kunne slå utvetydig fast at de rammene som er varslet for neste år, faktisk blir stående. Så også til neste år må kommunene leve i usikkerhet om hvorvidt de får beholde rammene hvis skattesvikten fortsetter. Det er to ubesvarte spørsmål så langt i debatten. Komitélederen slo fast i replikkordskiftet i sted at det ikke er behov for å innføre eiendomsskatt i kommunene. Og siden han nå har ordet rett etter meg, vil jeg be ham svare på: Hvorfor gjør da fremskrittspartistyrte kommuner nettopp det, hvis det ikke er rammene som er for knappe? Er det da dårlig styring i fremskrittspartikommunene som er årsaken til at de innfører eller øker eiendomsskatten? Og til Høyre vil jeg spørre: Når 2013-nivået på skatt åpenbart – ifølge dem – er svært negativt for næringsliv og bedrifter, hvorfor er det da helt ok at regjeringens skattekutt «popper opp» igjen i form av eiendomsskatt i kommunene? Det mener jeg også at Høyre bør svare på.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Representanten Keshvari sa tidligere i debatten at Arbeiderpartiet var hovedstadsfiendtlig. Da vil jeg peke på at i vårt alternative kommuneopplegg i 2015 ville Oslo kommune ha fått 230 mill. kr mer. Det stemte representanten Keshvari imot, og spørsmålet er da: Er det Arbeiderpartiet eller Fremskrittspartiet som er hovedstadsfiendtlig? Så takker jeg for svaret fra representanten Njåstad om eiendomsskatt. Svaret er altså at det er den rød-grønne regjeringen som «lurte» Fremskrittsparti–Høyre-byrådet i Bergen til å innføre eiendomsskatt i fjor. Det vil jeg ikke akkurat si er noen tillitserklæring til lokaldemokratiet eller til egne partifeller. Til slutt et ubesvart spørsmål, til Høyre og Fremskrittspartiet: Hva er den faglige og politiske begrunnelsen for at 386 kommuner må få redusert sine inntekter for å stimulere til næringsutvikling?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Regjeringen prøver fortsatt å skape inntrykk av at kommunereformen bygger på frivillighet på tross av at det varsles at det skal komme en proposisjon til Stortinget våren 2017 der Stortinget skal tegne kommunekartet. Representanten Njåstad framhevet merknaden i innstillingen der det heter at: «Stortinget ber regjeringa syta for at fylkesmennene kjem med si tilråding om kommunestrukturen i fylket etter at kommunane har gjort sine vedtak seinast 1. juli 2016.» Hvorfor denne merknaden hvis man har tenkt å respektere lokaldemokratiet? Samtidig starter regjeringen jakten på tidstyvene i kommunesektoren. Tilbakemeldingene fra ordførere og rådmenn er at den desidert største tidstyven i kommunesektoren nå er kommunereformen. Hvorfor skal kommunene bruke tid og ressurser på å utrede og fatte vedtak hvis fylkesmannen og Stortinget uansett skal overprøve disse vedtakene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Representanten Jenssen hevder at det er større handlingsrom i kommunene nå enn det var under den rød-grønne regjeringen. Da er det underlig å lese om kutt i skolesektoren, kutt i eldreomsorgen, det er færre kommuner som budsjetterer med det anbefalte overskuddet; det er faktisk flere som budsjetterer med underskudd, og det er flere kommuner på ROBEK-lista. I Aftenposten i dag kan vi lese at 45 flere kommuner har sett seg nødt til å innføre eiendomsskatt. Det er klart at når krybba er tom, har kommunene to valg: enten å redusere tjenestene eller å innføre eiendomsskatt. Kurven for eiendomsskatt på privatboliger fikk en kraftig knekk i 2013 og går nå rett til værs. Høyre-ordførere som har gått til valg på at i deres kommune skal det ikke innføres eiendomsskatt hvis de kommer til makta, har nå sett seg nødt til å gjøre det. Det er neppe av lyst, men det er av nød. Er det slik at kommunepolitikerne har blitt altfor dårlige til å håndtere disse voldsomt gode budsjettene, eller hva er det som gjør at de må gå til kraftige kutt, hvis det er et så godt opplegg?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
I kommunalkomiteens innstilling til statsbudsjettet for 2015 sier Kristelig Folkeparti i en egen merknad: «Dette medlem vil peke på at omleggingen til nytt inntektssystem for fylkeskommunene skjer for raskt og får store konsekvenser for enkelte fylker. Det synes særlig å slå uheldig ut for fylker med mange båt- og fergeruter og spredt bosetting.» I en felles merknad med Venstre slås det fast at: «Disse medlemmene mener at en i forbindelse med behandlingen av kommuneproposisjonen for 2016 må vurdere om det er behov for forsterkning av tapskompensasjonen for de fylkeskommunene som taper mest.» Som kjent fremmer ikke regjeringen noen forslag til omlegging av kostnadsnøklene. Sammen med Arbeiderpartiet og SV fremmer Senterpartiet forslag om økt tapskompensasjonsordning. Vi har lagt fram forslag om å øke tilskudd til båt og ferje med 200 mill. kroner på den såkalte C-lista til de mest utsatte kystfylkene. Vil Kristelig Folkeparti støtte disse forslagene for å følge opp sine tidligere bekymringsmeldinger?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Senterpartiet er selvsagt enig i at vi må effektivisere og optimalisere de kommunale tjenestene, men for oss er ikke effektivisering det samme som å slå sammen til store enheter. Snarere tvert imot vil ofte stordriftsulempene bli større enn fordelene ved slike sammenslåinger. Det virker som regjeringen har stor tro på at bare alt blir stort nok, så blir det effektivt nok, og alt blir såre vel. Jeg lurer på om representanten Lødemel har sett undersøkelsene som viser at tjenestene faktisk er bedre i de minste kommunene, og at innbyggerne er mer fornøyd med tjenestene i de minste kommunene – helt stikk i strid med tanken om at det er store enheter som gir det aller, aller beste tilbudet. Vi må fortsatt jobbe med å effektivisere kommunal sektor. I vår tid startet vi «Sammen om en bedre kommune»-prosjektet, et veldig godt prosjekt, der arbeidsgiver-, arbeidstaker- og brukerorganisasjonene går sammen om å finne bedre og mer effektive løsninger.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Senterpartiet fremmet ved behandlingen av kommuneproposisjonen i fjor det forslaget som nå blir vedtatt enstemmig av komiteen. Så hvem som har funnet opp kruttet, kan vi diskutere både vel og lenge, men det var i hvert fall vårt forslag som ble nedstemt av flertallet her i salen for et år siden. Vi er veldig glade for at vi nå har fått gjennomslag for det. Behovet ble jo ekstra prekært i og med omleggingen av kostnadsnøklene til fylkeskommunene, for da ble det stengt for muligheten til at fylkeskommunene selv kunne sette av midler til investeringsfond som de kunne bruke til ferjeavløsning. I og med at kostnadsnøklene ble lagt om slik at det ikke lenger er kystlinje som teller, forsvant den muligheten. Derfor ble dette aktualisert spesielt da kostnadsnøklene ble lagt om.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Det sies fra regjeringspartiene at rammen er omtrent på lik linje med det som var i rød-grønn tid, og det er ikke så langt unna sannheten. Men det som er sannheten, er at de da har med et etterslep på 2 mrd. kr i skattesvikt fra 2014, og det er ikke noe som kommunene kan noe for selv, det er en feilberegning fra Finansdepartementet. Om en ikke skal kompensere det fullt ut, så må vi i alle fall sørge for at kommunene blir satt i stand til å levere gode tjenester til sine innbyggere. I og med at de har det etterslepet med seg, klarer de altså ikke å levere like gode tjenester i 2015, og de vil heller ikke klare det i 2016, når de skal betale etterslepet fra 2014 og 2015. Så det som bør være vårt store mål, er at kommunene fortsatt kan levere gode tjenester, og så må vi se på hvor mye vi da er nødt til å kompensere. Jeg tror ikke at den kompensasjonen som kom i revidert nå, vil gjøre kommunene i stand til å levere like gode tjenester.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Komitéflertallet – Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene – viser i en merknad til rapporten fra regjeringens ekspertutvalg og mener den er et godt utgangspunkt for videre arbeid og diskusjon i kommunene om kommunereformen. De sier også at de er positive til at regjeringen arbeider med reformen og fokuserer på demokratiutfordringene. Kommunereformen vil føre til en stor reduksjon i antall kommunestyremedlemmer, fra 11 000 til kanskje 4 000. Signy Vabo ble spurt om det var et demokratisk problem at antallet ble redusert, og svarte da at det ikke var noe problem, men en fordel, fordi konkurransen da ble større, underforstått at det ble flere å velge blant når en skulle velge kommunestyrerepresentanter. Er Venstre enig med Vabo i at færre kommunestyrerepresentanter er en fordel for lokaldemokratiet, underforstått at kvaliteten på dagens lokalpolitikere er for dårlig?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Regjeringen, med støtte fra Venstre, vil fra 2017 gjeninnføre en modell for kommunal selskapsskatt ved at en andel av skatt beregnet av veksten i lønnssum i privat sektor skal tilfalle kommunene. Senterpartiet har fått Finansdepartementet til å beregne fordelingsvirkningen mellom kommunene ved å anvende foreslått modell på årene 2011–2013. Svaret på kjøringen viser at 40 vekstkommuner kommer ut med økte inntekter, de øvrige 388 taper. I Østfold, Hedmark, Oppland og Telemark taper alle kommunene. I Vestfold, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms og Finnmark er det én kommune som vinner, og resten taper. KS sier i sin kommentar til forslaget at det ikke er noen grunn til å tro at kommunenes tilrettelegging for næringslivet endres som følge av dette forslaget, og at det kun representerer en alternativ fordeling av en del av rammetilskuddet til kommunene. Det er ca. 3 mrd. kr som omfordeles. Bekrefter Finansdepartementets kjøring at dette vil gi en fornuftig omfordeling kommunene imellom, etter statsrådens mening?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Senterpartiet har tro på at lokalpolitikerne også i dag gjør det de kan for å skape lokale arbeidsplasser, og jeg tror ikke det vil endres noe med denne omleggingen. Mitt andre spørsmål går på det med kommunereformen. Senterpartiet har hele tiden hevdet at dette er en sentraliserings- og privatiseringsreform, og omleggingen av selskapsskatten og den modellen som er valgt, tilkjennegir vel at nesten alle grep som blir gjort, er for å skape mer privatisering og mer sentralisering. Modellen belønner kommuner som setter bestemor ut på anbud, ved at fordelingen beregnes basert på lønnsgrunnlaget i privat sektor. Da oppgavemeldingen ble lagt fram, var kommentaren fra Helgesen: «Jeg har sagt før at en reform som i praksis fører til at det folkevalgte regionale nivå svekkes, er en reform for enda mer statlig styring.» Det er altså mindre demokrati. Skjønner statsråden at flere og flere deler Senterpartiets syn på at kommunereformen er en sentraliserings- og privatiseringsreform?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Regjeringspartiene og støttepartiene her i Stortinget har en serie merknader der de omtaler det videre arbeid med kommunereformen. Kanskje burde de begrenset seg litt, for det er komplett umulig å finne noen logisk sammenheng mellom dem. På den ene siden sies det at det skal være reell frivillighet for de kommunene som deltar i sammenslåingsprosessen. På den andre siden kommer de med forslag der regjeringen instrueres om å framskynde fylkesmannens forslag til kommunekart for det enkelte fylket. Frivillighet så lenge dere er enige med oss, tvang om dere ikke følger våre forutsetninger. Det går igjen både fra regjeringen og flertallet, selv om de prøver å vri seg unna. Flertallet viser til sine merknader fra fjorårets behandling av kommunereformen, hvor det heter at alle kommuner har utredningsplikt i forbindelse med kommunereformen. Departementet har brukt denne merknaden i bestillingen til kommunene. Det er nok bevisst. Situasjonen er jo den at kommunene kan gis pålegg, men da må det skje gjennom lov eller forskrift. Noe slikt er ikke behandlet her i salen. Det finnes altså ikke noen formelt pålagt utredningsplikt for kommunene, bare en flertallsmerknad. Så sies det i en mildere tone: «Samtidig er flertallet opptatt av at det skal være reell frivillighet for de kommunene som deltar i sammenslåingsprosesser. Dersom kommuner etter en helhetlig vurdering og etter å ha innhentet synspunkter fra sine innbyggere konkluderer med at sammenslåing ikke er aktuelt på det nåværende tidspunkt, er dette en konklusjon flertallet mener må respekteres.» Unntaket er når enkeltkommuner stanser endringer som etter regjeringens syn er hensiktsmessige ut fra regionale hensyn. Frivillighetslinjen er blitt sterkere uttrykt fra Stortinget gjennom oppgavemeldingen. Regjeringens kommunereform har et knapt flertall her på Stortinget. Jeg er spesielt glad for at Arbeiderpartiet har distansert seg fra regjeringens opplegg til kommunereform. Det virker imidlertid ikke som om regjeringspartiene og støttepartiene lenger er opptatt av at det skal være et bredt flertall bak reformen. I merknadene står det: «Stortinget ber regjeringa syta for at fylkesmennene kjem med si tilråding om kommunestrukturen i fylket etter at kommunane har gjort sine vedtak seinest 1. juli 2016.» Altså: De skal overkjøre lokaldemokratiet. Da blir det ganske komisk når representanter for disse partiene her i salen sier at Senterpartiet ikke respekterer lokalpolitikerne. Det er vel nettopp det vi gjør, og det er vi som er garantistene for det. Mange rundt omkring spør seg hva som egentlig er statusen på Stortinget. Mitt råd til tvilende kommunepolitikere er tydelig: Stå fast på de konklusjoner dere mener er rett, vær tydelige på egne vurderinger og egne valg. Jeg tror ikke stortingsflertallet våren 2017 vil la seg overkjøre av tilrådinger fra fylkesmenn. Vår rolle som rikspolitikere er ikke å overkjøre det lokale folkestyret, men å legge til rette for at det kan fungere best mulig for innbyggerne.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-16:
Til representanten Skjelstad må jeg si at jo, Senterpartiet har oppdaget at verden har forandret seg de siste 50 årene. Derfor er vi kontinuerlig opptatt av innovasjon og utvikling i kommunesektoren. Men Senterpartiet har ikke oppdaget at lokalpolitikerne har blitt så lite kompetente og stortingsrepresentantene så mye mer intelligente i løpet av disse 50 årene, at de sistnevnte er nødt til å overkjøre lokalpolitikere som tydeligvis ikke vet sitt eget beste. Så vil jeg rette en takk til Keshvari som slipper katten ut av sekken. Før i dag hevdet jeg at det var mange som nå delte Senterpartiets oppfatning av at regjeringen drev en sentraliseringspolitikk. Det ble tilbakevist i replikkrunden. Da vil jeg i hvert fall takke Keshvari, som tydeligvis deler mitt syn, og som i dag var veldig tydelig på at regjeringen vil styrke storbyene og drive en sentraliseringspolitikk. Det kan være godt for flere at den katten er ute av sekken. Så må jeg lure på hvilke lokalpolitikere de omgås(presidenten klubber) som mener de må ha et initiativ for å tenke næringsutvikling i egen kommune. (presidenten klubber)
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Jeg tror det er de eldre som må være mest skuffet over denne regjeringen både når det gjelder pensjon, kommuneøkonomi og eldreomsorg. Det er ingen tvil om at skal de gamle enten få sykehjemsplass eller nok hjelp hjemme når de trenger det, må kommuneøkonomien styrkes kraftig. Det handler om å kunne ansette nok folk sånn at gamle folk slipper å være alene, redde, ensomme og utrygge. Derfor må det mer penger inn i kommuneøkonomien, og vi må bruke pengene vi bevilger til eldreomsorg, til å ansette folk – ikke til privatisering. Fremskrittspartiet er til og med imot SVs forslag om innsyn i private firmaer som eventuelt skal drive eldreomsorg. Hvis man skal tjene penger på privat drift, handler det om pensjon og lønn til de ansatte. Da vil jeg gjerne høre komitélederens syn: Mener han at hjelpepleiere og omsorgsarbeidere på norske sykehjem har for god lønn og for høy pensjon, og at det derfor er greit at tjenestene konkurranseutsettes?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Det er ikke noen tvil om at norske kommuner trenger mer penger, både for å ansette flere lærere, for å få nok ansatte i omsorg og pleie og for å drive god næringsutvikling. Det nye systemet for selskapsskatt som regjeringen nå foreslår skal innføres, er ikke bare en omfordeling mellom kommuner, til kommuner der hjula går så det griner, og fra kommuner som opplever fraflytting og vanskeligheter, men det er også et opplegg for snikprivatisering i kommunene. For hvis man privatiserer barnehagene og eldreomsorgen, vil man få vekst i private arbeidsplasser, og det er det regjeringen har tenkt å telle. Spørsmålet mitt til Frank Jenssen er: Tror Frank Jenssen og Høyre at kommuner som får mindre penger med dette opplegget, vil bli bedre til næringsutvikling, og hvorfor gjelder det da ikke alle kommuner?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Jeg må si jeg er skuffet når representanten for Kristelig Folkeparti snakker om at det er flere som trenger sosialhjelp som om det er det største problemet for kommunene – som om det ikke skulle være det største problemet at veldig mange flere folk nå sliter og har det vanskelig. Det andre er at det er mange saker i eldreomsorgen som viser at der trengs det mer folk. For eksempel meldte NRK for ikke lenge siden fra et sykehjem der en sykepleierstudent selv satt ved en døende pasient fordi det ikke var folk nok til å sitte der. Ingen skal da vel ligge alene og dø på et sykehjem. Det er da jeg lurer på den skatteletten som har tatt de pengene vi kunne ha gitt til kommunene for å ansette nok folk, eller følge opp folk som har det vanskelig. Hvilke saker er det Kristelig Folkeparti har fått gjennom i det samarbeidet de er i nå, og som er viktigere enn at det er nok folk i eldreomsorgen, og at det er penger nok til å hjelpe de mest vanskeligstilte i kommunene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Det er ikke noen tvil om at både kommunereformen og omleggingen av selskapsskatten er et opplegg for sentralisering og privatisering. Hvordan man tenker seg at kommuner som sliter med fraflytting, der f.eks. hjørnesteinsbedriften mister en stor kontrakt, skal kunne bli bedre til å legge til rette for næringslivet ved å miste penger, er en gåte. Men SV og Venstre har i hvert fall vært enige om én ting når det gjelder privatisering, og det er at vi har ønsket åpenhet om kontraktsforhold og alt som angår avtaler som kommunen gjør med private. Derfor er det med stor forundring jeg ser at Venstre ikke støtter forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti om at man skal få «åpenhet rundt sentrale kvalitetsindikatorer,(…) bemanningssituasjonen,»(presidenten klubber)(Presidenten klubber igjen.) (…) (presidenten klubber) (Presidenten klubber igjen.)
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Jeg registrerer at dette spørsmålet om barnefattigdom nå kommer fra et parti som da de kom i regjering, som det første de gjorde var å fremme forslag om å øke barnefattigdommen med mange tusen. Man foreslo altså å fjerne barnetillegget for dem som er på uføretrygd. De ville ha mistet over 30 000 kr i året. Man foreslo å fjerne to år på overgangsstønaden. Dette er altså de familiene som har dårligst råd, og som har størst sjanse for at familien skal forbli i varig fattigdom. Det var vanskelig å slåss for noen av disse tiltakene da vi satt i regjering, men det lignet jo ikke på det vi har sett nå, der regjeringen går målrettet på de fattigste barnefamiliene og foreslår kutt for dem.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Dette var et innlegg som ikke rimer med sannheten. SV er ikke imot at kommuner slår seg sammen; vi er imot regjeringens tvangsreform i kommunesektoren. Det er jo oppsiktsvekkende hvis Kristelig Folkeparti nå mener at man skal fjerne kvalitetskrav til f.eks. ulike tjenester i kommunene – at man der ikke skal ha noen krav til at de ansatte som skal utføre disse oppgavene, og som skal gjennomføre også nasjonal statlig politikk på viktige områder, skal ha kompetanse. Ja, interkommunalt samarbeid er ikke noe problem. Jeg registrerer til og med at når Kristelig Folkeparti nå har vært med på å si at man skal legge f.eks. kollektivtrafikken til store kommuner, så innser man plutselig at det blir fryktelig mange aktører der. Da må man sjøl peke på at disse kommunene – som nå får et nytt ansvar de aldri har bedt om å få – nå kanskje må samarbeide i større enheter enn det også fylkeskommunene var. For å si det sånn: Jeg tror forvirringen er større i Kristelig Folkeparti enn det de har tatt inn over seg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Utfordringene har vært store lenge, men lånegjelden har økt veldig, og det er mange kommuner nå som har kortsiktige låneavtaler – vi har bl.a. hatt møte med Kommunalbanken, som sier at de ikke har kapasitet til å ta over disse lånene kortsiktig hvis det skulle skje store endringer i rentemarkedet. Det er én ting. Det andre er at denne regjeringen har gjennomført et historisk stort skattekutt og gitt pengene til de aller rikeste. De pengene er det faktisk mulig å bruke på en annen måte. Og når det rommet er ledig, så velger altså SV å bruke dem på flere ansatte i eldreomsorgen, slik at gamle skal slippe å være redde og alene, og på flere lærere i skolen, slik at hver enkelt elev kan bli sett og få mer kunnskap, mer sjøltillit og gå ut av skolen med en stor tro på seg sjøl. Vi ønsker å styrke bl.a. kommunens mulighet til å følge opp folk som er vanskeligstilte, og vi styrker også klima- og miljøarbeidet i kommunesektoren, som jeg registrerer at Venstre ikke gjør.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Jeg kan, for å si det sånn, ta imot kjeft fra de som er vanskeligstilte, men jeg tar det ikke fra partier som sjøl aktivt fremmer forslag for å gjøre flere barnefamilier og barn fattige. Da SV satt i regjering, fantes det ikke noe flertall på Stortinget for en bedre politikk på dette området. Det gjør det nå, og det er grunnen til at jeg kritiserer Kristelig Folkeparti som nå kunne ha gått til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV og fått flertall for forslag som hadde vært bedre for å styrke bl.a. de fattige barnefamiliene. Det gjør de ikke. Det flertallet eksisterte ikke da SV satt i regjering, da var det ikke noe flertall som var bedre enn den regjeringen i dette Stortinget. Tvert imot mente både Høyre og Fremskrittspartiet også da det samme og la fram de samme kuttforslagene med hensyn til barnefattigdom, og nå øker barnefattigdommen ytterligere. Og FN har akkurat lagt fram en rapport som viser at barnefattigdommen i Norge under vår regjeringstid faktisk gikk ned.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
SV har tillit til at kommunene faktisk kan disponere en mye større del av økonomien, at de klarer det, og at de er interessert i å drive næringsutvikling uten den type skjeve omfordelingsmidler som Høyre har. Men det var en ting i Sanners innlegg som jeg var helt enig i. Det han sa, var at det handler om mennesker, altså ansatte i kommunene, hvis vi skal få gode tjenester, og at man må vinne kampen om dem. I proposisjonen står det at i 2023 trengs det bare i helse- og omsorgssektoren 28 000 flere, og jeg regner med at det er heltidsstillinger og ikke deltidsstillinger. Da er det litt oppsiktsvekkende at det ikke ligger inne noen virkemidler i denne proposisjonen for å trappe opp antall ansatte, f.eks. slik SV mener, at vi må ha bemanningsnormer i både skoler og barnehager sånn at vi når dette målet, og at kommunene får kompensert utgiftene de har, når de f.eks. tar inn lærlinger, for det er nødvendig i helse- og omsorgsfag bl.a.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
Skal kommunene ha frihet, må de faktisk ha økonomisk handlingsrom til å gjennomføre de oppgavene vi sier de skal ha. Vi mener at skolen skal være tipp-topp og fungere godt for alle unger. Da er man nødt til å betale det det koster. Det vil ikke regjeringen og flertallet. Det er et verdivalg når SV velger å bruke penger på skoler, eldreomsorg, barnevern, skolehelsetjeneste og klimatiltak i kommunene og ikke på skattelette til de aller rikeste. Ja, vi legger også inn en halv milliard, slik at kommunesektoren kan ta bedre vare på de mest vanskeligstilte, for det er kommunene som har ansvaret for dem. Heller ikke det vil regjeringen være med på. De vil ikke være med på å legge inn penger til tiltak, slik at ungdom som faller ut av videregående skole, får muligheter. De sier nei til at kommunene skal ha penger til å ansette lærlinger. Kommunene tjener ikke penger på lærlinger, de har bare lønnsutgifter. Privat sektor tjener penger på lærlinger og kan derfor se seg tjent med det. SVs opplegg er en skolepakke med flere lærere, mat, frukt og grønt og fysisk aktivitet. Det er bedre eldreomsorg med flere ansatte og mer hjelp til gamle som trenger det, enten det er hjemme eller i sykehjem. Det er mer penger til ressurskrevende tjenester og brukerstyrt personlig assistent. Det er rett til barnehageplass og flere opptak i året. Vi øremerker pengene til flere opptak i året nettopp fordi vi mener at når man lover det, må man holde det. Vi ønsker å utvide ordningen med gratis halvdagsplass i barnehage fordi vi vet at det er uhyre viktig at alle barn får gå i barnehagen, og også at de begynner tidlig. Vi sikrer også penger i kommuneøkonomien slik at kommunene kan ta sitt store klimaansvar og ikke minst ha penger til de klimatilpasningene som må til når ekstremværet treffer. Det gjør det jo. Vi har sett at veldig mange kommuner rammes veldig hardt. Når det gjelder tidstyver i kommunesektoren, ønsker SV en tillitsreform. Det er noen tidstyver som regjeringen kunne bidra til at ble borte, f.eks. de tidstyvene som har rammet Osloskolen. Man innfører nå skjematiske krav til alle lærerne som hver lærer i alle klasser må følge, der de ikke må velge undervisningsopplegg ut fra deres faglige skjønn og hva elevene trenger, men ut fra hva en politisk ledelse har bestemt. Det må det bli slutt på.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-16:
SV vil fordele pengene annerledes enn regjeringen. Vi mener at regjeringen fordeler urettferdig mellom folk, mellom kommuner og mellom stat og kommuner, og at både folk med vanlige inntekter burde få mer, kommuner med små inntekter burde få mer, og staten burde gi mer til kommunene. Denne skjeve fordelingen skaper ikke mange arbeidsplasser. Den skaper færre arbeidsplasser enn SVs opplegg, som ville gitt mer til alle kommuner og fylkeskommuner i landet. Kanskje det aller verste med regjeringens opplegg er sentraliserings- og privatiseringsiveren. Privatisering snakker man nå ikke så mye om, for det handler jo om velferdsstatens helter, de damene som sliter i omsorgsyrkene, og som når de blir privatisert og konkurranseutsatt, mister pensjon og lønn. Det er SV uenig i.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Jeg kan si meg enig med representanten Pedersen i at noe av det viktigste Stortinget gjør, er å legge til rette for flere arbeidsplasser i usikre tider. Da er det oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiets hovedtalsperson i dag starter innlegget sitt med å gjøre skatteøkninger for næringslivet og skatteøkninger for norske bedrifter til en kampsak. Det er det siste man trenger i disse tider. Spørsmålet mitt gjelder imidlertid noe annet. Arbeiderpartiet har snakket varmt om behovet for å kompensere hver eneste krone i skattesvikt, og så utsetter man – sier man i merknadene sine – hele den problemstillingen til slutten av året, når det er for sent å gi kommunene de pengene som man eventuelt taper i løpet av året. I forbindelse med revidert, som skal behandles senere i uken, legges det inn en økning på 1,2 mrd. kr i kommuneøkonomien. Arbeiderpartiet kutter imidlertid i dette. Man tar penger fra ordninger som skal gå til fattige barnefamilier, til å administrere den ordningen. Hvordan henger det sammen at Arbeiderpartiet faktisk kutter, så man får et lavere beløp når vi bevilger pengene i år?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke benekter at man altså kutter i administrasjonen av en ordning for fattige barnefamilier i år for å få saldere andre poster på budsjettet. Jeg registrerer også at man mener at det norsk næringsliv og bedrifter trenger nå, er økte skatter. Det er Høyre uenig i. Et annet tema: Arbeiderpartiet har et landsmøtevedtak på at norske kommuner skal kjøpe 10 pst. av alle nye boliger. Vi får håpe at vi lykkes også med strategien om å bygge flere boliger i dette landet, men hvis norske kommuner, ifølge Arbeiderpartiets landsmøte, skal kjøpe 10 pst. av alle nybygde boliger, må det jo koste milliarder av kroner. Har Arbeiderpartiet regnet på hvor mye av veksten i kommunenes inntekter som da vil gå med til å kjøpe nye boliger, og hvor mye det i så fall vil gå ut over tilbudet til skole, eldreomsorg og barnehager i kommunene?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Jeg tror norske kommuner forvalter pengene de får, godt, og jeg tror norske kommunepolitikere er opptatt av å få mest mulig – både lærerressurser, helse og barnehage – igjen for de pengene man får. Jeg tror også representanten Håheim vet at når man setter sammen et samlet budsjett og et økonomiopplegg, er det faktisk slik at samtidig som vi styrker veksten i kommuneøkonomien til viktige velferdstjenester – og det gjør denne regjeringen: veksten er på linje med det de rød-grønne hadde de senere årene, og det imponerer ingen at Arbeiderpartiet i opposisjon plutselig finner på andre tall – så sørger vi også for en næringsvennlig politikk som gjør at vi kan få flere arbeidsplasser, som kan skatte mer og sørge for at vi faktisk får de inntektene norske kommuner skal ha i framtiden til å betale også for skole. Da er skatteøkninger til næringslivet det siste vi trenger.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Det vi vet, er at det viktigste for å få en skole av høy kvalitet, hvor elevene både lærer og trives, er at vi har dyktige lærere. Denne regjeringen har satset på det viktigste skolen trenger, nemlig dyktige lærere. Vi har en betydelig økning i antall lærere som nå får tilbud om og mulighet til å ta den etter- og videreutdanningen de selv ønsker seg. Det er ikke uten grunn at det er oversøkning til etter- og videreutdanning, selv om vi har økt på betydelig med midler som gjør at flere kommuner nå er i stand til å tilby kompetanseutvikling for sine lærere. Det er det aller viktigste vi kan gjøre for å få til en bedre skole. Hvis representanten Håheim vet om noe bedre og viktigere enn bedre lærere for å få til en bedre skole, må hun gjerne si fra. Ellers kunne det jo, litt retorisk, være fristende å stille et spørsmål tilbake til Arbeiderpartiet – om man tror det blir flere arbeidsplasser i privat sektor av å skattlegge næringslivet hardere.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Jeg registrerer at Heidi Greni må ha begynt å lese aviser i det siste, hvis det er først i det siste hun har sett at kommunepolitikere må gjøre prioriteringer. Det har man gjort i alle år, og jeg håper da inderlig at representanten Greni leste aviser og så tilsvarende oppslag da Senterpartiet selv satt med kommunalministeren. – Det er det ene. Det andre er eiendomsskatt. Høyre-folk og jeg som Høyre-mann er ikke noe glad for at norske kommuner ser seg nødt til å gå til innføring av eiendomsskatt. Jeg registrerer av dagens artikkel at det er et betydelig antall senterpartistyrte kommuner som innfører eiendomsskatt. Hvis man leser artikkelen, vil man se at de aller fleste vedtakene om innføring av kommunal eiendomsskatt må ha vært fattet mens det ennå var rød-grønn regjering. Det tar faktisk litt tid å få innført eiendomsskatten. Så dette som har skjedd – ja, jeg er enig, det er ikke noen heldig situasjon at mange norske kommuner velger å innføre eiendomsskatt, men jeg tror at representanten Greni må ta medansvar, i og med at disse vedtakene ble fattet mens Senterpartiet satt med kommunalministeren.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Vi synes det er riktig at norske kommuner som lykkes i å skape vekst i privat næringsliv, skal få mer igjen for det. Jeg synes det er mer oppsiktsvekkende at mange argumenterer som om man er prinsipielt imot at dyktige kommuner som får til å skape vekst i arbeidslivet, skal belønnes for det. I den modellen som foreslås, er det for det første en relativt liten andel av de samlede skatteinntektene som foreslås omfordelt, men det gir en stimulans og er positivt for de kommunene som lykkes. Jeg synes det er viktig og riktig at norske kommuner kan jobbe for å bli enda mer næringsvennlige. Jeg synes det er riktig at norske kommuner kan lykkes fremover i å skape ny vekst i næringslivet. Det handler ikke om den jobben en har gjort før, om en har vært flink eller dårlig før. Samme hva slags utgangspunkt en har, om en er ved kyst eller på fjell, om en har stort eller lite næringsliv fra før, skal den innsatsen en gjør, belønnes. Vi tror, i motsetning til mange andre åpenbart, at norske kommuner selv er i stand til å påvirke egen næringspolitikk.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
I en tidligere replikk – jeg tror det var til Kristelig Folkeparti – gikk Karin Andersen høyt på banen og nærmest til angrep på Kristelig Folkeparti med hensyn til fattigdomssatsing og andre ting. Karin Andersen har jo vært veldig tydelig på at for SV er det viktig å avskaffe fattigdom. Det har jo tidligere vært en av SVs kampsaker og er det kanskje fortsatt. Likevel er det et faktum at da SV gikk ut av regjering, var det flere fattige barn i Norge enn da SV gikk inn i regjering. Spørsmålet er: Hva var det da for SV som var viktigere enn å avskaffe fattigdommen? Var det forsvarsbevilgningene, var det asfaltbevilgningene eller var det andre ting?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
På det siste kan jeg for så vidt ganske enkelt svare at premissen til representanten Pedersen er feil. Hvordan denne ordningen blir når den blir innført fra 2017, vet vi ikke ennå, men Pedersen insisterer på å bruke feil tall, som ikke skal brukes når vi kommer til 2017. Ellers: Det forekommer meg at skillet i debatten i dag i hovedsak har gått mellom dem som snakker om utgiftene, og dem som snakker både om utgiftene og om hvordan vi legger til rette for vekst og mer inntekter, eller sagt på en annen måte: De som snakker om å dele, og de som snakker om at vi også må skape for å kunne dele. Det er slik at neste år blir det en vekst i de frie inntektene på 4,5–5 mrd. kr. Jeg har hørt flere, bl.a. fra Senterpartiet, som har vært oppe i dag, og som synes det var et lite tall – det er åpenbart småpenger vi snakker om når vi snakker om i milliardklassen, opp i 5 mrd. kr! La meg minne om at da Senterpartiets kommunalminister Navarsete la fram kommuneproposisjonen for 2011, var veksten i de frie inntektene på 1,25 mrd. kr – 1,25 mrd. kr – altså rundt en fjerdedel av den veksten i frie inntekter vi snakker om i dag. Men da ville Senterpartiet ha seg frabedt kritikk, for da var svaret fra Navarsete: «Me ser rundt oss i Europa, og ser dei forholda andre land har, då blir det vanskeleg å ta heilt på alvor den klagesangen som blir framført frå opposisjonen, og som gjeld ei ramme som gir rom for auka tenestetilbod i takt med endra befolkningssamansetjing.» Da var altså veksten i frie inntekter en fjerdedel av det som den blir for 2016. Eiendomsskatt har også vært diskutert. Det er sånn – nå tror jeg jeg står ved det jeg har sagt før – at de fleste kommuner som nå har innført eiendomsskatt, fattet vedtak om å innføre eiendomsskatt mens det ennå var rød-grønn regjering. Det er ikke noe de fant på i forrige uke, for å si det sånn. Det er det ene. Det andre er at det er tross alt en forskjell mellom partiene også, mellom de partiene – Høyre, Fremskrittspartiet og andre partier – som aktivt kjemper mot innføring av eiendomsskatt i Rissa og i Malvik og i andre kommuner i Trøndelag, bl.a., og Arbeiderpartiet og de rød-grønne, som i Oslo går aktivt til valg på at eiendomsskatt er en genial idé å få innført i en by som Oslo. Det tror jeg også velgerne merker seg. Ellers: Høyres representanter har i dag snakket om hvordan vi skal legge til rette for vekst i hele Norge. Senterpartiet har visst bare hørt dem som har snakket om byene. Men la meg minne om at Høyres talere fra Hordaland, fra Møre og Romsdal, fra Nordland og fra Troms ikke har vært utpreget bytalspersoner, men de har snakket om hvordan vi også bygger Distrikts-Norge. Det hadde vært hyggelig om Senterpartiet hadde lyttet også til de innleggene.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2015-06-16:
Nei, jeg tror Senterparti-ordførere gleder seg like lite som Høyre-ordførere over å innføre eiendomsskatt. Jeg bare konstaterer at det også er mange Senterparti-ordførere som har måttet innføre eiendomsskatt, men også at vedtakene om det ble fattet da det var rød-grønn regjering i landet. Jeg ba om ordet for å gjøre en korrigering som er ganske viktig for protokollens del: I mitt forrige innlegg kom jeg i skade for å blande sammen to tall, som ikke er helt uvesentlig, i min kommentar til Navarsetes innlegg, der jeg sa at tidligere kommunalminister Navarsete hadde varslet en vekst i kommunenes frie inntekter på 1,25 mrd. kr. Det skulle være 1,25 pst. Da er det rettet. Poenget står seg imidlertid likevel, for det er faktisk slik at det var fortsatt en lavere vekst i de frie inntektene enn det vi legger opp til nå, og den gangen møtte Navarsete kritikken fra opposisjonen med å si at opposisjonen bedrev «klagesang». Så poenget står seg, men jeg beklager at tallet ble feil.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Jeg legger merke til i replikkvekslingen med representanten Jenssen at de fattige barnefamiliene ikke er noe som er viktig for Arbeiderpartiet, da en velger å prioritere vekk det. Men mitt spørsmål til representanten Pedersen gjelder noe annet. Det ble ikke nevnt mye om videregående skoler og heller ikke fylkeskommunene i representantens innlegg. Jeg lurer litt på, når Arbeiderpartiet, som satt i regjering i åtte år, ikke gjorde noe med kostnadsnøklene, som var gryteferdige, hva dette faktisk utgjorde av tapte muligheter for videregående skoler og kollektivtransport, ikke minst for Oslo, Rogaland, Vest-Agder, Sør-Trøndelag osv. Vi har på mange måter nå kompensert også dem som har tapt mest, men jeg synes det er forunderlig at representanten ikke nevner det, for det er store utfordringer i disse fylkene når det gjelder å gi et godt videregående-tilbud.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
For det første så er vi for innføring av selskapsskatt, som representanten påpeker, og så må vi jo komme tilbake og se på nøyaktigheten rundt modellene. Men jeg blir jo litt overrasket over en tidligere ordfører som er uenig i at det å legge til rette for næringsliv og verdiskaping i kommunene er negativt. Dette er etter min mening, også som lengeværende kommunepolitiker, nettopp en av de verdiene som det er å skape nye arbeidsplasser, og da har jeg litt vanskelig for å forstå hvorfor dette skal være så negativt, for gjennom denne tilretteleggingen skaper man også velferd. Det trodde jeg representanten Lauvås var enig i, men jeg kan kanskje ha tatt feil der.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
For det første: Ut fra den lange inngangen til dette fra en tidligere ordfører fra Østfold har jeg ingen mistro til at ordførere ikke prøver å legge til rette for næringsutvikling, heller ikke de som sitter i de lokale kommunestyrene. Jeg tror nettopp at de ser verdien i å kunne skape velferd, skape arbeidsplasser. Da er nøkkelen kanskje å være med og stimulere til at det også blir en premiering av dem som klarer å få på plass enda flere arbeidsplasser. Når det gjelder nøkler, er det bestandig sånn at en aldri vet hvor treffsikkert det er før en får sett det. Det vil vi nå kunne se – i lys av en ny inntektsnøkkel neste år – og da vil vi være helt sikre på å treffe dette 100 pst. Men selve incitamentet mener jeg er veldig riktig, med at en da legger til rette for dem som kan skape nye arbeidsplasser. Men jeg skjønner for så vidt at representanten Lauvås fortsatt ikke er helt enig i det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Jeg tror kvaliteten på lokalpolitikere er rimelig god i hele landet. Jeg betviler ikke det. Selvfølgelig vil det bli noen færre. Venstre har, som sagt, aldri gått inn for å strupe antallet i kommunestyrene. Men jeg tror også det vil være en fordel at de som er lokalpolitikere, har reelle muligheter til å øve innflytelse på den reelle situasjonen. Jeg har selv sittet såpass lenge i et kommunestyre at jeg vet at det er nettopp det en skal vedta, som er hovedbiten i dette. Så vil det selvfølgelig være noen utfordringer med at det kan bli noen færre kommunestyrerepresentanter. Men jeg tror at summen vil være et lokaldemokrati som vil stå seg over tid. Da en gjorde dette før oss, med en kommunereform i 1964 – fra 700 kommuner til rundt 428 – ble det også færre lokalpolitikere. Jeg tror at også vi klarer å skape et godt lokaldemokrati ut av at det blir noen færre kommuner.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Representanten Andersens har en interessant inngang til omstilling i norske kommuner. Jeg bor selv i en industrikommune der vi har måttet omstille ganske mange ganger. Kommunen har selvfølgelig bidratt, men det er ingen tvil om at hvis vi ikke hadde hatt muligheten fra det private næringsliv, hadde vi heller ikke klart å lykkes da vi for et par år siden fikk på plass 60 nye arbeidsplasser i bedriften som hadde blitt lagt ned noen år tidligere. Det er helt avgjørende at en har et privat næringsliv, men det er selvfølgelig også avgjørende at det offentlige stiller opp. Den gangen stilte også fylkeskommunen opp, i partnerskap med kommunen. Jeg kan ikke skjønne representanten Andersens iboende mistillit til det private, for en klarer ikke å løse det å få på plass arbeidsplasser bare gjennom det offentlige.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Representanten nevnte ordet «forvirringen». Da blir jeg litt usikker, for i noen av merknadene fra SV i det som vi behandler i dag, påviser SV at lånegjelden er svært høy og at en renteøkning vil slå raskt ut. Og mange kommuner har mange kortsiktige lån og behovet for investeringer er stort framover innenfor både skole og sykehjem, men spesielt sykehjem. Så lurer jeg på: Har den erkjennelsen da kommet de to siste årene? Er det ikke sånn at dette er likelydende med de store behovene også tidligere – ikke minst da SV satt i regjering? Er det dét som forvirrer nå, at en er ute av regjering og har blitt så klarsynt at en ser at disse utfordringene plutselig har dukket opp? Eller er det slik at Senterpartiet og Arbeiderpartiet mente at dette ikke var nødvendig?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Helga Pedersen snakket i dag om «honnørordene», og mye av debatten har for så vidt vært innenfor relativt forutsigbare rammer i dag. Det har blitt nevnt det fylkeskommunale inntektssystemet. Ja, noen av oss så at det var klare mangler i fjor. Derfor fikk vi også forsterket tapskompensasjonsordningen. Venstre og Kristelig Folkeparti har vært tydelige på at vi under årets budsjettforhandlinger vil se på om det har kommet på plass og er tilstrekkelig. Det er ingen tvil om at det vi vil få på plass nå av ferjeavløsningsmidler, vil være bra for kystfylkene. Så tar representanten Greni opp noe av sitt mantra når det gjelder det lokale folkestyret. Ja, vi vil vel alle at det lokale folkestyret og god tjenesteyting står i fokus. For vår del står nettopp det i fokus, for ting har faktisk forandret seg i løpet av de 50 årene fra siste kommunereform. Noen ganger er jeg litt usikker på om Senterpartiet har oppdaget det, men mobiliteten i samfunnet er langt større nå enn den var da. Det er med forundring jeg leser merknader i det som er lagt fram i dag. De fleste av oss prøver å ta høyde for at det ikke skal være noen glipp. Vi er også tydelige på at det må være mulighet for tospråklighet i en del av fylkene framover, ikke bare når det gjelder samisk, men også når det gjelder nynorsk. Da jeg leste over en gang til i går kveld, må jeg si at jeg ble litt forundret da jeg så at det er et bredt flertall i komiteen som er enige om at nynorsken fortsatt skal ha sin sterke stilling – med unntak av Arbeiderpartiet. Det er tydelig for meg at dette er bevisst: Det er ikke viktig for landets største parti at nynorsken fortsatt skal være viktig framover. For meg og Venstre er det særs viktig at nynorsken har gode vilkår framover, også fordi det handler mye om identitet. Dessverre ser jeg at det ikke gjelder for landets største parti.
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-16:
Representanten Arnstad fikk meg til å ta ordet. Jeg blir like forundret hver gang over at når dette har vært oppe i debatten om selskapsskatt, er det ferdig konkludert fra de rød-grønne med hensyn til hva den ordningen blir neste år, før den faktisk er satt i verk. Det må jeg si overrasker meg. Dette er tydeligvis mantraet for å få lov til å spre det ut, slik at det skapes en enda større grad av usikkerhet. For øvrig er det flere av oss som har vært ivrig opptatt av nettopp det å legge til rette for distriktene, som også er nevnt som en harang at det ikke er i denne debatten. Tapskompensasjonsordningen til fylkeskommunene, bl.a. til Sogn og Fjordane, til mitt eget fylke, og ikke minst til Nordland, kom på plass gjennom budsjettforhandlingene i fjor. Det var viktig, og det var riktig. Så får vi gjøre en vurdering i budsjettforhandlingene i år av om det også er nødvendig på nytt. Det kan det godt hende at det er.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Etter min mening diskuterer vi i dag et av de viktigste skolepolitiske dokumentene, fordi vi i dag danner grunnlaget for hvordan både kommuner og fylkeskommuner kan forme morgendagens utdanning. I mai la Utdanningsforbundet fram en undersøkelse hvor 60 pst. av skolelederne sier at de har fått dårligere økonomi de siste årene, det er blitt mindre handlingsrom, og vi leser jo stadig nyheter fra landets lokalsamfunn om kutt i lærerårsverk. Mitt spørsmål er egentlig ganske enkelt: Tror representanten Jenssen vi ville fått større satsing på utdanning, kunnskap og skole dersom Kommune-Norge hadde fått mer penger neste år?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-06-16:
Jeg er litt usikker på hva svaret på mitt spørsmål er, så det hadde vært fint om jeg kunne få det i neste replikk. Men det er jo også slik at da Utdanningsforbundet la fram sin undersøkelse, så sa bl.a. Steffen Handal, som er nestleder i Utdanningsforbundet, at «det er nærmest en frontkollisjon mellom nasjonale ambisjoner og kommunal virkelighet». Så da er mitt spørsmål egentlig: Hvor stor troverdighet har Høyre når de snakker om at kunnskap er deres viktigste sak, når de største pengene, den største enkeltsatsingen, går på skattekutt for dem som har aller mest fra før, samtidig som vi nå ser kutt i lærerårsverk og kutt i grunnskolen i veldig mange av landets kommuner?