trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
La meg begynne med å si at vi har ikke avlyst eksamen for i år uten unntak. Alle eksamener som er forutsatt gjennomført for å få vitnemål og kunne gå videre i utdanningsløpet, skal gjennomføres. Det betyr at det er en hel rekke både eksamener og fagprøver som avlegges allikevel. Jeg vil si at det var ingen enkel avgjørelse å avlyse vårens eksamener, men jeg vil samtidig understreke at de ble ikke avlyst på grunn av smittesituasjonen, men på grunn av den totale opplæringssituasjonen i tiden vi har lagt bak oss i det skoleåret vi er inne i. Jeg er opptatt av at skolen får bruke tiden på den måten skolen selv mener er best i møte med hver enkelt elev, og at de får brukt tiden på lengst mulig opplæring inn mot sommerferien. Vi vet at eksamen er viktig, men også at det tar ganske mye tid og ressurser i skolen å organisere og gjennomføre. Derfor var jeg opptatt både i februar og i dag av at skolen skal få bruke den tiden godt, og at elevene skal lære mest mulig og være mest mulig sammen den tiden som er igjen av skoleåret.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det er statsråden, og det er det som er begrunnelsen for avlysingen av årets eksamen. Det er ikke, sånn som representanten påstår, at begrunnelsen for avlysingen var at elevene ikke hadde lært nok. Begrunnelsen var i all hovedsak at fordi smittesituasjonen har vært så forskjellig i landet, var det krevende å se for seg at man klarte å gjennomføre en eksamen som var lik for alle, og at den samtidig opplevdes som rettferdig. I deler av Norge hadde det vært rødt nivå og hjemmeundervisning og hjemmeskole i mange uker i løpet av skoleåret, mens i andre deler av landet har det vært lite av det. Det betyr at en lik eksamen for alle ville ha vært urettferdig, og alle vi som er opptatt av å beholde eksamen som institutt, bør være opptatt av at eksamen har legitimitet. Så har vi nedsatt et kvalitetsutvalg som skal se på hvordan vi kartlegger og utvikler skolen i lys av de kartleggingene vi gjør. Det arbeidet skal pågå en god tid framover, og jeg ser fram til å diskutere med Stortinget i det videre hvordan vi løser de funnene som det utvalget kommer fram til.
Guri Melby (Venstre), 2022-04-06:
Statsråden sa selv at norsk skole har forandret seg ganske kraftig de siste årene, kanskje særlig med innføringen av fagfornyelsen, som var en reform skolen selv ønsket velkommen, som skulle bidra til mer praktisk læring og mindre stillesitting. Det som ikke var med i innføringen av læreplanen, var et nytt kvalitetsvurderingssystem. Derfor var en av de tingene vi jobbet veldig intenst med, å ta beslutninger om nye nasjonale prøver sånn at elevene får prøver som er tilpasset den læreplanen de har jobbet etter. I 2025 vil femteklassingene kun ha jobbet med den nye læreplanen. Det store spenningsmomentet i forrige periode var hva Arbeiderpartiet egentlig mente om nasjonale prøver. Det var litt til og fra, veldig uklart, og jeg var litt spent på å høre hva den nye statsråden ville gjøre med nasjonale prøver. Det hun vil gjøre, er å sette i gang en ny utredning og en ny NOU, og hun sier ingen ting om hvilken retning de nye nasjonale prøvene skal ta. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hvor lenge er det greit at norske elever vurderes etter gamle prøver når de har fått ny læreplan?
Guri Melby (Venstre), 2022-04-06:
Jeg mener det er en grunnleggende stor forskjell på det å be om mer kunnskap og beslutningsvegring. Nå har vi gjennomført nasjonale prøver i Norge i ca. 20 år, og vi har masse kunnskap om hvordan de prøvene fungerer. Den siste evalueringen som ble gjennomført, viser at lærerne mener de får altfor lite informasjon om elevene til å kunne bruke det som et verktøy for tilpasset opplæring. Derfor tok vi en grunnleggende beslutning om nettopp å få mer fokus på prøver som gir informasjon om elevene, ved å utvikle såkalte progresjonsprøver. Samtidig var vi tydelig på at det ikke skulle bli flere prøver. Vi sa at vi ville ha mer av det som gir informasjon om elevene, og mindre av det som rangerer skolene. Den ene tingen som statsråden har besluttet, er altså å avlyse de prøvene som skal gi mer informasjon om den enkelte elev, og så skyver hun alle andre beslutninger ut i tid. Spørsmålet er: Hvordan kan dette bidra til en fornyelse av norsk skole, bedre kartlegging og mer tilpasset opplæring, når hun ikke tør å ta en eneste beslutning selv?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Jeg har et spørsmål til likestillingsministeren. For Fremskrittspartiet er frihet avgjørende for likestilling. Derfor kjemper jeg og Fremskrittspartiet for en blå likestillingspolitikk framfor en rød formynderpolitikk. Derfor har nå også Fremskrittspartiet fremmet forslag om bl.a. å gi familiene valgfriheten tilbake og avskaffe tredelingen av foreldrepermisjonen. I etterkant av dette ser vi også at det er kommet nye tall som viser at en stadig større andel kvinner tar ut ulønnet permisjon. Det viser at formynderpolitikk er dårlig familiepolitikk. På nåværende tidspunkt har permisjonsopprøret på Facebook nærmere 33 000 følgere. Barneministeren har riktignok vært litt på i denne debatten, men understreket at tredelingen vil ligge fast. Men stadig flere lurer på hvor likestillingsministeren er i denne debatten. Så mitt spørsmål er rett og slett: Hvor har likestillingsministeren vært når det gjelder denne debatten og en stadig økning i antall kvinner som tar ulønnet permisjon? Er ikke dette likestilling i revers?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Vi skal ha høring på Fremskrittspartiets forslag i morgen, så jeg går ut fra at vi får mange gode innspill der. For å være litt mer konkret: Kan ministeren svare meg på hvordan det hjelper likestillingen i Norge at man nå er oppe i nærmere 50 pst. kvinner som tar ut ulønnet permisjon?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Hvis jeg har forstått likestillingsministeren riktig, legger hun seg dessverre på samme linje som familieministeren ved at man egentlig ikke har noen konkrete planer om å foreta seg noe som helst. Er det riktig oppfattet?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Med de svarene kan man lure på om likestillingsministeren egentlig setter ideologi over fakta og rett og slett ofrer kvinners sosiale sikkerhet for sin egen politiske kjepphest. Selv om Arbeiderpartiet gjerne skulle ønske at det var annerledes, er tallet på kvinner som tar ut ulønnet permisjon høyere enn noen gang. Og da lurer jeg på om det betyr at det å få barn og å kunne ta ut permisjon først og fremst skal være forbeholdt dem med god råd. Er det likestilling for vanlige folk?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg kan forsikre representanten om at likestillingsministeren har vært i debatt om dette, bl.a. med representanten selv. Jeg er veldig opptatt av og en sterk tilhenger av tredelingen av permisjonen. Når vi i Norge holder oss med verdens beste permisjonsordning for folk som får barn, skulle det også bare mangle at ikke far fikk sin rettmessige del av permisjonen. Tredelingen fungerer godt. Det er én kvote til mor og én kvote til far, og så er det en stor fellesdel som foreldrene selv kan velge hvordan de tar ut. Det viktige er at barnet får muligheten til å få god tilknytning til begge foreldrene sine. Vi vet at det dessverre er slik at uten en sterk pappakvote tar fedre ut mindre permisjon. Det tror ikke jeg er fordi fedre generelt ikke ønsker å ta ut permisjon, men det er fortsatt noen kjønnsrollemønstre og noen mekanismer i samfunnet vårt som gjør at f.eks. noen arbeidsgivere ikke ønsker at far skal være hjemme. Så er det også sånn at noen mødre vil ha mesteparten av permisjonen selv. Derfor skal fedrene ha denne fedrekvoten, og det støtter og står Arbeiderpartiet hardt på for. Det kommer noen påstander om at mødre tar ut ulønnet permisjon fordi fedrekvoten er for stor. Da anbefaler jeg representanten å se til forskningen og de tallene vi har på dette, som sier at mengden ulønnet permisjon har økt jevnt og trutt over mange år. Det har sammensatte årsaker, og det er ikke slik at lengden på fedrekvoten er det som gjør at mødre tar ut mer ulønnet permisjon. I dag har man valget mellom å ha 49 uker med 100 pst. lønn eller 59 uker med 80 pst. lønn. Det lønner seg økonomisk å ta ut ulønnet permisjon og ta den korte varianten.(Presidenten klubber.) Det tror jeg kan være en faktor som gjør at mange gjør dette. (Presidenten klubber.)
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Tallet på 50 pst. vet ikke jeg hvor representanten har fra, så det må jeg sjekke. Det er ikke et tall jeg kjenner til. Men vi vet at det over mange år har vært mange som tar ut ulønnet permisjon. Det gjelder mange mødre og også mange fedre. Det er ikke bra i et likestillingsøyemed at det er mødrene som tar ut ulønnet permisjon, for det å ta ut ulønnet permisjon får noen konsekvenser for arbeidslivet, opptjening osv. – og senere for pensjonen. Men forskerne sier man ikke har grunnlag for å hevde at det er pappakvoten som gjør at mødrene tar ut ulønnet permisjon. Årsakene til det er sammensatt, og dette er ting vi ser nærmere på. Nå er det for ordens skyld barneministeren som har ansvar for permisjonsordningen. Jeg kommer også til å berøre dette når jeg i mai kommer tilbake til Stortinget med min likestillingspolitiske redegjørelse, men man må se at dette er mer sammensatt enn som så. Blant annet tror jeg at mange foreldre regner på det og får beskjed fra Nav om at det lønner seg økonomisk å ta den korteste perioden for så å ta ut ulønnet permisjon.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det eneste jeg har oppfattet at Fremskrittspartiet ønsker å foreta seg, er å gi fedre mindre rett til permisjon. Det løser ingenting. Det kommer ikke til å gjøre at færre mødre tar ut ulønnet permisjon. Tvert imot er det eneste som kommer til å endre seg med det, at færre fedre kommer til å ta ut permisjon. Jeg har ikke sagt at jeg ikke kommer til å foreta meg noe. Vi er som sagt opptatt av konsekvensene av at kvinner tar ut ulønnet permisjon, men det er altså ikke lengden på fedrekvoten som gjør at mødrene tar ut dette. Jeg er f.eks. åpen for å se på om vi skal gjøre noe med det at det faktisk lønner seg å ta ut kort permisjon for så å ta ut ulønnet permisjon – at man da sitter igjen med mer penger økonomisk enn om man velger 80 pst. og flere uker – for å se om vi kan få bort insentivene for at man tar ut ulønnet permisjon. Så må vi også, noe som andre [presidenten klubber] her i salen har ansvaret for, bygge ut flere barnehageplasser.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Representanten må huske at man i velferdsstaten Norge har en av verdens beste ordninger når man får barn. Man kan være hjemme i et år med full lønn. Slik er det ikke andre steder i verden, så det er ikke forbeholdt dem med god råd å være hjemme når de får barn. Alle kan det. Det er altså ikke slik at det er lengden på fedrekvoten som gjør at kvinner tar ut ulønnet permisjon. Jeg har ikke hørt én eneste løsning på å få ned antallet kvinner som tar ut ulønnet permisjon fra representanten og hennes parti, med unntak av å fjerne eller kutte i fedrekvoten. Det vil ikke føre til at tallet på kvinner som tar ut ulønnet permisjon, går ned. Det vil bare føre til at flere fedre får ta ut mindre permisjon. Jeg står skulder ved skulder ved norske fedre. De fortjener å få lov til å være hjemme med sine barn. Når vi har verdens beste permisjonsordning, skal også far har sin rett til å være hjemme – det skulle bare mangle.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Hvis spørsmålet var om det er god likestillingspolitikk at foreldrene får lov til å bestemme mer selv, må jeg si at nei, det er dårlig likestillingspolitikk. Vi har så mye empiri, både fra Norge og fra sammenlignbare land, om at når fedrekvoten reduseres, da reduseres også antall uker og den tiden far får hjemme med barnet. Likestillingspolitikk handler ikke bare om kvinnesak, det handler også om menns rett til å få lov til å være omsorgspersoner. Det er dessverre ikke slik i dag at alle menn får lov til å ta sin rettmessige del av barnets første tid her i verden, enten fordi at mor vil ha mer av permisjonen selv, eller at vi har arbeidsgivere som ikke ønsker at far skal være hjemme – og sågar betaler ut bonuser for at fedre ikke skal ta ut permisjon. Det er ikke slik at man velger fritt, i et vakuum, man velger i en setting, og det er dessverre ikke slik at fedre i dag har like mye å slå i bordet med som det mødre har. Derfor trenger vi en fedrekvote, og det er bra for likestillingen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
For ordens skyld: Det er barneministeren som har ansvaret for foreldrepermisjonsordningen, men som likestillingsminister vil jeg bare fastslå at den er ekstremt viktig for likestillingen i familielivet. Det er et ubestridt faktum at vi trenger en sterk fedrekvote for at norske fedre skal få lov til og muligheten til å ta ut permisjon. Når det er slik at vi har verdens rauseste foreldrepermisjonsordning, skulle det bare mangle at vi ikke også utformer den på en slik måte at den når noen familiepolitiske mål. Det at man har en tredeling og en sterk kvote til far, er først og fremst er viktig for barnets tilknytning til far i den første perioden av livet, men vi vet også enormt mye om at der far er hjemme, blir han også mer deltakende gjennom oppveksten. Det er bra for likestillingen i familielivet. Dette har vi tall og forskning på, og det er helt annerledes i Norge enn i veldig mange land der man ikke har denne typen ordninger. Representantene kan si det så mye de vil, men det er altså ikke slik at mors bruk av ulønnet permisjon har en direkte innvirkning på lengden på fedrekvoten. Det at mødre – og fedre – tar ut ulønnet permisjon, er en økende trend vi har sett over år, og det er sammensatte årsaker til det. Men igjen: Istedenfor å gå til angrep på fedres rett til permisjon kunne kanskje Kristelig Folkeparti være med og se på om vi skal endre litt på de økonomiske insentivene som i dag gjør at det lønner seg å ta ut den korteste permisjonstiden med 100 pst. lønn for så å ta ut ulønnet permisjon. Det er jeg villig til å være med og se på.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg har aldri sagt at målet med tredelt permisjon var mer likestilling. Målet med tredelt permisjon er at fedre skal få rett til å ta ut permisjon og rett til å være hjemme med barnet sitt den første delen av livet. Det er først og fremst viktig for barnet, og så oppnår man noen andre gode familiepolitiske og likestillingspolitiske mål, men det er faktisk underordnet. Jeg vil fortsette å kjempe for fedres rett til å ta ut permisjon. Det er ikke slik at man kan vise til noen undersøkelser som sier at det er fedrekvoten som gjør at mødre tar ut ulønnet permisjon – det gjør de først og fremst fordi det lønner seg økonomisk og fordi flere kan gjør det. Så er det selvfølgelig noen som venter på barnehageplass. Men dette har forskerne sagt tydelig i lang tid nå. Dagens permisjonsordning er ikke rigid, man har muligheten til å ta ut hele mammakvoten, hele fellesdelen, hvis man vil. Fedrene har rett på 15 uker, og permisjonen kan også tas ut som enten timer, dager eller uker i en periode fram til barnet er tre år. Dette er en av verdens mest fleksible og beste ordninger, og den går ikke ut over barnet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg kjøper ikke premisset om at denne ordningen er rigid. Vi har en velferdsordning som gjør at mødre og fedre kan få lov til å være hjemme med barnet sitt i et helt år. Det er ingen andre land som har en så god ordning. I de fleste andre land går både mor og far ut i arbeid – eller far kommer vel aldri inn i permisjon, men mødre går ut igjen i jobb etter uker eller et par måneder etter at barnet er født. Jeg kjøper heller ikke det at fordi man har en fedrekvote på 15 uker, ødelegger det for ammingen. Dette er med respekt å melde bare tull. Ordningen er ikke rigid – Kristelig Folkeparti burde lytte til flere familier enn bare dem som ønsker at mor skal kunne ta ut hele permisjonen. Kristelig Folkeparti bør lytte mer til landets fedre, alle dem som møter motstand hos arbeidsgiveren når de skal ta ut permisjon. Det vet vi veldig mye om, all empiri viser at når man kutter i fedrekvoten, tar fedre ut mindre permisjon. Jeg er på lag med norske fedre og skal slåss for deres rett til å få lov til å være omsorgspersoner når barna er små. Det er bra for alle.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
I 2019, da statsråden var foreslått som ny kvinnepolitisk leder i Arbeiderpartiet, uttalte hun til FriFagbevegelse bl.a. følgende om foreldrepermisjonen: «For meg er det først og fremst et spørsmål om barn og tilknytning. Permisjonen er til for barnet. Likestillingen kommer i andre rekke.» Som det er kommet fram i utvekslingen her tidligere i dag, tar jo nesten halvparten av mødre ut ulønnet permisjon. Så hører jeg at statsråden sier at det er sammensatte grunner for det, selv om det utvilsomt er mange som tar det ut fordi de vil at mor skal ta en større del av permisjonen. Mitt spørsmål til statsråden er om hun mener det er god likestillingspolitikk om familiene får mer frihet til i større grad å avgjøre hvordan de fordeler permisjonen sin.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Mitt siste oppfølgingsspørsmål på dette temaet går til statsråd Brenna, som også er barnehageminister. NRK lagde en sak tidligere denne uken om at bare 8 av 356 kommuner i Norge garanterer foreldre barnehageplass når de trenger det. Et av sitatene i saken, fra en småbarnsmor i Florø, er at vi har kommet til denne fantastiske byen, vi har laget barn, som de ber oss om, og da er det bare én ting det skorter på, og det er barnehageplasser. Når vi har hatt en debatt nå om at nesten halvparten av mødrene tar ut ulønnet permisjon, og at dette tallet gikk høyt opp etter at tredelingen av permisjonen ble innført, og vi vet at mange kvinner gjør dette fordi de ikke får barnehageplass i tide: Ser da statsråden på noe hun kan gjøre på sitt felt for å hjelpe til bedre likestilling og bedre løsninger for familiene på dette feltet?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. Fremskrittspartiet har fremmet representantforslag om løpende opptak til barnehage. I dag er det i de fleste kommuner kun ett hovedopptak. Er barnet ditt født i feil måned, risikerer man i verste fall å gå opp mot et halvt år i ulønnet permisjon, noe vi har sett at bl.a. mange mødre nå gjør. Man risikerer altså å ikke få rett til plass fra måneden barnet fyller ett år. Dagens ordning med ett hovedopptak er etter vår mening umoderne. Den bidrar til å hemme likestillingen. Mange kvinner vil raskt ut i jobb, men da er man altså prisgitt at man føder i riktig måned. Noen ønsker å være lenger hjemme med barnet, mens andre ønsker å komme raskest mulig ut i jobb. Alle familier er ulike og unike på den måten. For Fremskrittspartiet er det viktig å la foreldrene bestemme selv og gi familiene mest mulig frihet, og at det ikke er barnehageopptaket som skal avgjøre når man går tilbake i jobb. Derfor mener vi det er riktig å innføre løpende opptak i hele landet, og at når foreldrepermisjonen er over, skal det stå en ledig barnehageplass klar til barna. Statsråden skriver i sin uttalelse om representantforslaget bl.a. følgende om løpende opptak: Utvidet rett til plass kan være positivt både for foreldre som kan komme raskere tilbake til arbeid, og for barna som får mulighet til å begynne i barnehagen. Jeg er glad for de vurderingene statsråden har i det brevet om Fremskrittspartiets forslag. Jeg vil derfor spørre henne om hun og regjeringen kan være åpne for å støtte et forslag som vil gi økt fleksibilitet og bedre likestillingen for de mødrene som vil raskt ut i jobb etter foreldrepermisjonen.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Når slike forslag debatteres, er jo ofte embetsverkets og statsrådens svar at man er veldig bekymret for kostnadene. Men dess flere som kommer raskt ut i jobb, dess raskere får jo også staten skatteinntekter. Jeg viste i stad til en sak NRK hadde tidligere denne uken, fra Florø, hvor det er startet en foreldreaksjon for at det skal være flere barnehageopptak enn kun ett i året. Der kom det også fram flere eksempler på at folk, spesielt mødre, har utsatt både utdanning og karrierevei nettopp fordi de ikke får barnehageplass i tide. Selv om jeg skjønner det statsråden sier, lurer jeg på om hun vil slå fast eller mene at det vil være samfunnsøkonomisk negativt å ha en mer fleksibel ordning enn i dag, et mer løpende opptakssystem enn det man har i dag?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Kommersielle selskaper har de siste 20 årene gjort barnehage til big business ved å ta ut store mengder profitt fra barnehager som er finansiert av fellesskapet og av foreldrebetaling. I 2018 sa til og med Høyre at dagens regelverk er utdatert, men siden har ingenting skjedd. Regjeringen har varslet endringer i barnehageloven. Det må bli den kursendringen som både velgerne og fagbevegelsen har etterlyst, nemlig at skattepenger bevilget til velferd skal gå til felles velferd, ikke til privat profitt. Skal det bli vanlige folks tur, kan det ikke samtidig også være velferdsprofitørenes tur. Nå har mange kommuner flere barnehageplasser enn de har barn, men hvis barnetallet synker, kan kommunene i dag utelukkende kutte i det offentlige tilbudet, enten ved å kutte i plasser eller ved å legge ned hele barnehager, mens når en kommersiell barnehage har fått tilskudd fra det offentlige, har den rett på tilskuddet til evig tid, også om barnetallet i kommunen endrer seg eller barnehagen skifter eier. Dermed har de kommersielle barnehagene en forkjørsrett foran de offentlige barnehagene. Utvalet til Storberget påpekte at dagens finansieringssystem gir et demokratisk underskudd i kommunenes styring, og at det er behov for å sikre større balanse mellom rettigheter og plikter på kommunal og privat side lokalt. Derfor er det gledelig at regjeringen i plattformen sin sier at de skal sikre bedre demokratisk styring og kontroll med barnehagesektoren, og at Brenna nylig lovte Fagforbundet å få kontroll over barnehagesektoren – ut av styrerommene og inn i kommunestyrene. Hva legger statsråden i at kontrollen skal ut av styrerommene og inn i kommunestyrene, sånn helt konkret?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Det skjønner jeg, men samtidig er det spennende å høre om statsråden står ved det hun sa til Klassekampen i januar, nemlig: «I dag er det slik at private barnehagar har ein evig rett til tilskot. I kommunar der barnetalet går ned, er det kommunale barnehagar som må legge ned. Vi vil gi kommunane større innflytelse over korleis barnehagetilbodet totalt sett er forma ut.» Dette er en presis beskrivelse av problemet, at det i realiteten er en kommersiell forkjørsrett i barnehagesektoren. Spørsmålet er derfor om statsråden fortsatt mener at det offentlige, kommunene bør kunne få redusere antall barnehageplasser også i kommersielle barnehager hvis barnetallet går ned, eller om man vil videreføre dagens kommersielle forkjørsrett.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Da ser vi med spenning fram til det som kommer fredag før påske – ikke en dag valgt for, håper jeg, å begrave dårlig nytt, men for å gi ekstra piff til det som kommer fra regjeringen. Det blir spennende å se om den leverer på det som er lovet både høyt og lavt, ikke minst til fagbevegelsen gjennom mange runder. Så sier også Storberget-utvalget at det ikke er mulig å sikre mangfold i dag gjennom ulike eierformer i sektoren, og at man ikke kan skille mellom ideelle og kommersielle private barnehager med dagens lovverk. I plattformen lover regjeringen at de vil gi små privateide og ideelle barnehager bedre rammevilkår og gi kommunene muligheten til å prioritere disse barnehagene. Mener statsråden at det offentlige burde ha anledning til å stille vilkår om at barnehager skal være f.eks. ideelle for å kunne få tilskudd?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Takk for svaret. Som statsråden vet, kan ikke det offentlige stille samme krav til kommersielle barnehager som til offentlige barnehager per i dag. Hvis en kommune ønsker å ha høyere bemanning i sine barnehager, må den gi samme sum til de kommersielle barnehagene, men uten å kunne stille krav om hva pengene skal brukes på. Så kan de kommersielle også ta inn barn under ett år, som ikke har lovfestet rett til barnehageplass, for å fylle opp plassene. Kostnaden for de plassene dekkes ikke av statlig tilskudd, men kommunen må like fullt betale de kommersielle for dette. Ifølge Storberget-utredningen svekker dette den offentlige styringen av barnehagene. Hva tenker statsråden om anbefalingene fra utvalget når det gjelder at kommunene kan forplikte kommersielle barnehager til bl.a. å prioritere barn med rett til plass, og også til å kunne følge det som er lokalt bestemte bemanningskrav fra de folkevalgte i kommunen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
«Endringer i barnehageloven om regulering av private barnehager er varslet å bli lagt frem for Stortinget i april. Statsråden uttalte nylig til Fagforbundets landsstyre at hun vil stoppe kommersialiseringen av barnehagesektoren og få kontrollen over sektoren ut av styrerommene og inn i kommunestyrene. Hva vil statsråden gjøre for å oppfylle lovnadene til fagbevegelsen om å stanse kommersialiseringen og få demokratisk styring av sektoren, og betyr dette at regjeringen vil innføre den lokale samhandlingsmodellen fra Storberget-utvalget?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Takk for svaret. Statsråden lovet nylig at man skal få kontrollen over barnehagesektoren ut av styrerommene og inn i kommunestyrene. Det jeg lurer på, er om statsråden mener at dette vil være mulig hvis det fortsatt er sånn at kommunene – som i dag – for det første ikke kan skille mellom kommersielle og ideelle, og for det andre ikke kan styre over barnehagekapasiteten i kommunene. Hvis ikke disse to tingene endres, kan det da være sånn at makten ligger i kommunestyrene og ikke i styrerommene? Det er mitt spørsmål.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-06:
Det ville vært en tydelig konsistens hvis det kom, ettersom Arbeiderpartiet og Senterpartiet i forrige periode stemte for forslag om at kommunene skal få mulighet og plikt til å kunne tilpasse barnehagekapasiteten lokalt og til å kunne skille mellom ideelle og kommersielle private barnehager. Det ligger også som en helt tydelig anbefaling fra Storberget-utvalget. Så dersom det kommer, vil det være en god oppfølging av det. Vi vet at de virkelig store profittuttakene først og fremst realiseres ved salg. Forrige periode stemte Arbeiderpartiet og Senterpartiet for følgende fellesforslag fra Rødt og SV: «Stortinget ber regjeringen innføre meldeplikt til og førkjøpsrett for kommunen ved salg av barnehager.» Hva tenker statsråden om at det trengs både en meldeplikt og en forkjøpsrett for kommunen? Arbeiderpartiet stemte for det i Stortinget så sent som for ett års tid siden.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-04-06:
De private barnehagene har vært avgjørende for å sikre full barnehagedekning i Norge. Videre har engasjerte pedagoger og barnehageeiere som ønsker det aller beste for våre barn, gitt oss som foreldre et mer mangfoldig tilbud til våre barn, innenfor strenge kvalitetskrav satt av myndighetene. Mitt spørsmål er om statsråden i den varslede proposisjonen på fredag vil sikre at engasjerte barnehagelærere også framover kan realisere sine drømmer om å gi et annerledes tilbud ved å starte egne barnehager, og å kunne ha en sunn økonomisk drift av barnehagen uten å bli stemplet som velferdsprofitører.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-04-06:
Jeg kan bekrefte at det er verdt å besøke mange steder på det vakre Romerike, men mitt spørsmål går tilbake til statsrådens hjemtrakter og campus NTNU. Som statsråden sa: Denne sal burde vite at vedtatt ramme ikke er det samme som den endelige kostnaden blir på et prosjekt. Det skyldes kanskje at statsråden etter regjeringens budsjettkonferanse i mars har signalisert at prosjektet kommer til å bli kuttet med flere milliarder, mens campus NTNU-prosjektet er vedtatt å være et «design-to-cost»-prosjekt. Det innebærer at dersom noen elementer i prosjektet blir dyrere enn antatt, må prosjektleder og prosjektledelsen kutte i kostnaden. Hele poenget med «design-to-cost» er altså at kostnaden blir det den er vedtatt å være. Kan statsråden fortelle hva han da faktisk vil kutte i et slikt «design-to-cost»-prosjekt?
Tore Vamraak (Høyre), 2022-04-06:
«Utdanningsdirektoratet har varslet at de skal prøve ut flere alternativer til eksamen, med begrunnelse i fagfornyelsen. Dette står i kontrast til Hurdalsplattformen, hvor regjeringspartiene har skrevet: «Det skal vere eksamen og karakterar i ungdomsskulen og vidaregåande skule, samtidig som ein skal gjennomgå behovet for nye former for vurdering i tråd med nye læreplanar og undervisingsformer.» Mener statsråden at eksamen er en viktig vurderingsform, og at en uavhengig kvalitetssikring av karaktersettingen er viktig?»
Tore Vamraak (Høyre), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for fine oppklaringer av misforståelser som har vært ute i mediene. Jeg er glad for at statsråden er opptatt av å utvikle eksamen i stedet for å avvikle den. Så har vi en historikk fra de siste årene. Våren 2020 og våren 2021 ble eksamen avlyst på grunn av at vi sto midt i en pandemi. 11. februar i år kunngjorde statsråden at også denne vårens eksamen skulle avlyses uten unntak. Dagen etterpå erklærte statsministeren at pandemien var mer eller mindre over, og de fleste nasjonale smitteverntiltakene ble fjernet over natten. Det nærmest eneste tiltaket som nå står igjen, er å frata elevene muligheten til å ta eksamen. Vil statsråden vurdere eller har statsråden vurdert å endre på den beslutningen som ble kunngjort 11. februar, om å avlyse alle eksamener?
Tore Vamraak (Høyre), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for fyllestgjørende svar på dette. Jeg oppfatter det som at noe av begrunnelsen for å avlyse eksamen i år er at elevene ikke har fått tilstrekkelig opplæring i forhold til hva de burde ha fått i et normalår. Så er et viktig formål med eksamen å sørge for at karakterene som gis, er likeverdige på tvers av lærere og på tvers av skoler. Sensorene fungerer da som eksterne kvalitetssikrere. Ved siden av at regjeringen nå har et arbeid i direktoratet med å vurdere eksamen, satte statsråden sist fredag ned et utvalg som skal foreslå færre muligheter til å sammenlikne skoler på tvers gjennom de eksterne publiseringene av prøver. Kan statsråden bekrefte at hun er opptatt av å sikre at de karakterene som brukes nasjonalt, skal være sammenliknbare?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
Justisminister Mehl har nettopp fortalt at vi må lytte mindre til eksperter framover. Tidligere har også finansminister og leder av Senterpartiet, Trygve Slagsvold Vedum, sagt at vi bør lytte mindre til eksperter og mer til folket. Statsråd Borten Moes jobb er å utdanne eksperter og legge til rette for at noen av våre fremste kunnskapsmiljøer får dyrke kunnskapen og bli best mulig. Disse er essensielle for å drive en kunnskapsbasert politikkutvikling. Står hele regjeringen bak dette synet på faglig ekspertise, og er dette kunnskapssynet som ligger til grunn for statsrådens kutt og nedprioritering av sektoren?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
Det er jo ikke ukjent for universitets- og høyskolesektoren at de ikke står øverst på prioriteringslisten når Arbeiderpartiet og Senterpartiet er i regjering, men sjelden har de blitt møtt av en så kald skulder som nå. Jeg må si at jeg ikke kjenner meg igjen i virkelighetsbildet statsråden tegner, for statsrådens seneste krav om å kutte milliardbeløp i byggeprosjekter i sektoren har gitt stor uro. I møte med globale kriser og store omstillings- og fornyingsbehov er det mer kunnskap vi trenger – ikke mindre. Det er nettopp derfor vi har flere studieplasser, og at vi har satset mye de siste årene, og at regjeringen Solberg etterlot seg en historie hvor FoU reelt sett steg med 28 pst., og universitetene og høyskolene opplevde en realvekst på 15,3 pst. Min bekymring og spørsmålet til statsråden er: Er det nå sånn at sektoren må forvente et nytt hvileskjær?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
Takk for svaret, jeg blir dessverre ikke veldig mye beroliget av det. Jeg må si at jeg håper på vegne av sektoren er at Instagram-statusen til likestillingsministeren etter budsjettkonferansen var en dårlig vits, nemlig at statsråd Borten Moe blir stående igjen som en budsjettaper. For det er jo sånn at campusprosjektet på NTNU, som er det første statsråden har gått løs på, er et «design-to-cost»-prosjekt, det er gitt en ramme som prosjektet skal holde seg innenfor. Dette stemte jo Senterpartiet også for. Og så er det sånn at det å samle kunnskapsmiljøer ved at de kan jobbe på tvers, er helt avgjørende viktig for å få de beste løsningene for framtiden. Da lurer jeg på om det at statsråden går løs på NTNU-prosjektet, og måten det er gjort på nå, er et signal om at det blir mindre investering i universitets- og høyskolesektoren framover, at den blir nedprioritert som sådan.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
«Hvordan oppfatter statsråden barnehagesektorens kapasitet til å dekke behovet for barnehageplasser som følge av krigen i Ukraina, og kan vi på kort og noe lengre sikt tilby alle barn som trenger og fortjener det, en trygg plass i barnehagen?»
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for et godt og grundig svar. Det er godt å høre at vi deler tankene om viktigheten av barnehage og andre kommunale tjenester også, selvfølgelig. Men det handler også om, som statsråden sier, at en god barnehage er en forutsetning for at voksne skal bli integrert og delta i gode tilbud. I den forbindelse lurer jeg på hvordan tilgangen på tolketjenester og morsmålsundervisning er, og hvordan man kan trygge at man også i barnehagen har tilgang på tolketjenester i en fleksibel introduksjonsperiode. Det er viktig for å skape trygghet for barna som kommer i barnehagen. Den voksne trenger kanskje tolk for å gjøre seg forstått, og vi er avhengig av å gi både voksne og barn trygghet i en overgangsperiode.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-06:
Takk for et godt svar. Når det gjelder det regjeringen har sendt på høring, kan statsråden si noe om hvilke krav og forventninger vi må kunne forvente at det må lempes på i tiden som kommer, for å gi plass til alle barna? Ser man for seg at det blir en kortere eller lengre periode? I tillegg vil jeg spørre om regjeringen fortsetter styrkingen av kommunehelsetjenesten i bred forstand, altså både helsestasjoner, psykologer og andre som kan være tilgjengelig på andre arenaer enn de er på til vanlig, også i barnehagen. Helsesøstre er jo ikke nødvendigvis så mye i barnehagen, men nå kommer det både barn og foreldre som har opplevd grusomme ting, og det er viktig for oss at de får hjelp så fort som mulig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Aller først litt kudos og kryss i margen for inngangen på spørsmålet, som vel egentlig er om denne regjeringen generelt og mitt departement spesielt bedriver kunnskapsbasert forvaltning av den sektoren vi har ansvaret for. Der er selvsagt svaret ja. Det har vi alltid gjort, og det kommer vi alltid til å fortsette med. Så til det andre premisset i spørsmålet, som var at det foregår en nedprioritering av sektoren. Det er ikke et virkelighetsbilde jeg kjenner meg igjen i i det hele tatt, snarere tvert imot. Vi har aldri hatt flere studenter, vi har aldri brukt mer penger på våre universitet og høyere utdanningsinstitusjoner, og vi har aldri brukt mer penger på forskning.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Det er stor forskjell på det å forvalte penger og kompetanse på en god og ansvarlig måte. Da vil jeg mene at man er tilbake til det som man kan kalle for ansvarlig kunnskapsbasert forvaltning. Det er denne statsrådens store prosjekt, og det er heller ikke til å stikke under stol at da vi kom inn i departementet, var det en del skjelett som kom ut av skapet. Når det gjelder de store byggeprosjektene i staten, i min sektor, er det viktig for meg å understreke følgende: Festen er over i den forstand at det er slutt på å hive penger etter ting som ikke virker – helt til det før eller siden blir ferdig. Vi må forvalte fellesskapets penger, skattebetalernes penger, på høvelig vis. Da er det ansvarlig og riktig å gå inn og utfordre på enhetskostnad, på rammer og på omfang – når vi ser at det ene byggeprosjekter etter det andre går over stokk og stein. Man får ikke mer kunnskap av å kaste bort pengene, da får man mindre handlingsrom til å satse på det som virkelig virker.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Hvis det er noe denne salen etter hvert burde ha fått med seg, er det følgende faktum: Hvis man vedtar at noe skal koste så og så mye, er ikke det det samme som at det nødvendigvis gjør det når regningen er gjort opp til slutt. Jeg mener at det er helt åpenbart at vi har massevis å ta tak i knyttet til byggeprosjekter generelt i offentlig sektor. Det bygges for dyrt, det bygges for stort, og det gjør – i den situasjonen vi er i nå, der vi ikke lenger kan fortsette med den enorme veksten i oljepengebruk som forrige regjering gjorde, fra 123 mrd. kr da man tok over, til over 400 mrd. kr da man sluttet – at man altså er nødt til å forvalte de pengene man har, på en bedre måte, sånn at man får mer igjen for det man faktisk investerer. Min ambisjon er å fortsette et ambisiøst løp for bygg, laboratorium og infrastruktur i universitets- og høgskolesektoren, men det skal ikke koste mer enn det trenger å koste.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Vi kommer i alle fall ikke til å løse samfunnsutfordringene våre ved å kaste gode penger etter dårlige prosjekter. Vi kommer til å løse samfunnsutfordringene våre ved å forvalte de pengene vi har, på en ansvarlig og god måte. Det er det som er mitt ansvar, og det er det jeg kommer til å gjøre.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Når det gjelder selve konklusjonen, er den i ferd med å bli trukket og vil bli meddelt Oslomet på vanlig og habilt vis. La meg i tillegg si at dette er en uhyre viktig sak. Det er uhyre viktig hvor man plasserer den nye campusen på Romerike, det er viktig hvordan man bygger den, og det er viktig hvordan man dimensjonerer den. Alle de tingene kommer til å bli berørt, og det er heller ikke noe å være forbauset over at det er et stort engasjement rundt det i regionen. Dette er en beslutning som kommer til å få store konsekvenser både for Romerike og for de ulike lokaliseringsalternativene i lang tid framover. Vi vet alle sammen hvor mye ringvirkninger det gir, og hvor viktig det er at man treffer riktig. Nå har vi altså kommet i en situasjon der det er mulig å legge viktige byggeklosser for generasjoner framover, så det er en stor og viktig avgjørelse.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Jeg kan forsikre representanten om at jeg har hatt møter med alle involverte ordførere og enda noen til, nettopp fordi dette engasjerer så bredt som det gjør, og fordi det er så viktig, noe jeg tror vi begge to er enige om. Årsaken til at jeg inviterte meg selv til Jessheim, er noe så prosaisk som at jeg ikke hadde vært på Jessheim. Det ville jeg gjerne, og i den grad det finnes andre i salen her som ikke har vært på Jessheim, vil jeg faktisk anbefale et besøk til Jessheim, for det er et sted det er verdt å stikke innom. De to andre stedene kjenner jeg godt. Jeg har vært der mange ganger. Så igjen, under vignetten for kunnskapsbasert tilnærming til de beslutningene som fattes, vil jeg i aller høyeste grad si at det er tilfelle i denne saken. Jeg har selvsagt ikke gitt noen andre signaler enn at dette er ting vi kikker på og vurderer, og at svar vil komme når svar kommer.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Det departementet har gjort etter initiativ fra meg, er å sende et nytt oppdragsbrev til statsbygg og NTNU. Målet med den prosessen vi nå skal inn i, er å vurdere flere alternativer, men hovedsporet er å flytte Dragvoll ned til Gløshaugen, som er kjernen i campussamlingen i Trondheim. Jeg kan også forsikre om at jeg kjenner begge stedene svært godt. Tilbake til «design-to-cost»: Dette beskriver veldig godt hvorfor vi ikke uten videre kan vedta at det skal koste noe og så bare ta ting ut av prosjektet etterpå. Det å flytte Dragvoll ned til sentrum er bynært. Enten lykkes man med å flytte hele Dragvoll ned til Gløshaugen, eller så flytter man ingenting. Hvis det skulle vise seg at man får en overskridelse og ender opp med et kutt i prosjektet som gjør at man flytter halve Dragvoll, vil jeg mene at skandalen er komplett, og da vil vi fremdeles sitte igjen med den samme nøtten som vi gjør i byggeprosjekt etter byggeprosjekt: Hvem er det som skal plukke opp ekstraregningen? Den situasjonen vil jeg ikke havne i.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Det ligger vel i sakens natur at svaret på det spørsmålet helt åpenbart er nei. Det prosjektet kommer ikke til å gå videre sånn som det har vært planlagt, med en ramme på nesten 12 mrd. kr og en samlet utbygging på over 120 000 m 2 . Hvordan prosjektet blir seende ut, er det for tidlig å si. Det vil vi komme tilbake til Stortinget med i forbindelse med statsbudsjettet til høsten. Det man nå har fått klar melding om, er å gå gjennom prosjektet med tanke på å destillere ut det som er det aller viktigste, og det er nemlig å få flyttet Campus Dragvoll ned til Gløshaugen. Jeg opplever at det er stor grad av enighet rundt målbildet i campusprosjektet. Det handler om å få på plass det også representanten Lønseth er opptatt av – tverrfaglighet og nye, hensiktsmessige lokaler. Men så er det sånn at vi i staten bygger for stort, og vi bygger for dyrt. Jeg vil tilføre at den gamle regjeringen ikke hadde et veldig bevisst forhold til kostnadsutviklingen i byggeprosjektene i offentlig sektor. Det ser vi resultatet av nå, med det ene spøkelset etter det andre som ramler ut av skapet. Det bygger vi ikke framtiden på. Vi er nødt til å forvalte de pengene vi har, på en habil og god måte. Mitt mål er å få til campussamling NTNU, men det er også mitt mål at det ikke skal koste mer enn det som er nødvendig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Som jeg sa i mitt forrige svar, er målet mitt at vi skal gjennomføre campussamling NTNU. Hvis vi legger litt godvilje til, hørte jeg også representanten Lønseth si at hun var tilhenger av at vi ikke skal kaste bort penger, at vi skal bruke penger på mest mulig fornuftig vis. Da velger jeg å tenke at vi er enige om den forutsetningen og det premisset. Vi var så vidt inne på dette i den muntlige spørretimen også, knyttet til «design-to-cost»-metodikken. Jeg synes det er litt overraskende og kanskje på grensen til naivt å peke på en metodikk og si at det er en garanti for at prisen ikke blir høyere. I dette prosjektet er det slik at det altoverskyggende viktige er å få flyttet Dragvoll til Gløshaugen. Det kan man ikke gjøre stykkevis og delt. Man kan i hvert fall ikke gjøre det bare halvveis, man er nødt til å gjøre alt. Det betyr også at hvis det skulle vise seg at rammen sprekker, kan man ikke ende opp med en situasjon der man flytter halvparten av Dragvoll til Gløshaugen.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Jeg er usedvanlig tydelig på at mitt mål er å få gjennomført dette prosjektet. Det er utgangspunktet for den prosessen som nå er satt i gang. Hadde vi ikke ment det, hadde vi heller ikke kommet til å gi den beskjeden. Jeg opplever en konstruktiv og god stemning både i Statsbygg og i NTNU. Jeg tror man også der ser behovet for å gjøre prosjektet mer overkommelig. La meg gi en kommentar til den overordnete kostnadsrammen. Hadde det nå vært sånn at vi hadde vært sikre på at det hadde holdt med 11,8 mrd. kr, hadde det kanskje vært mer håndterbart enn det som er det generelle bildet for bygging av store prosjekt i staten og i min sektor spesielt, som jo er at disse prosjektene sprekker. De sprekker på tid, de sprekker på kostnad. I tillegg er det nå sånn at prisene på alle byggevarer, råvarer, energi, metaller og arbeidskraft går rett i taket, så det er ingen grunn til å tro at dette prosjektet, like lite som en god del andre prosjekt, kommer til å klare å holde kostnadsrammene sine.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-04-06:
Representanten Jønnes pekte i sitt innlegg på Helgelandskysten og med det på prosessen rundt Nesna. Jeg ønsker å stille statsråden noen spørsmål rundt en annen prosess, hvor det nå spekuleres i om statsråden igjen vil overprøve et universitetsstyres vedtak. Jeg snakker da om Oslomets campus Romerike, og vedtaket om at den skal plasseres på Lillestrøm, som ble fattet i desember i fjor. Jeg vet at Ullensaker kommune har vært på besøk i departementet, og det ble rapportert at både ordføreren og varaordføreren var like opprømte etter møtet i departementet som på første dag på jobb etter valget. De har tolket det som om alle alternativer nå er i praksis, og de ber statsråden om å ta en Nesna – slik omtaler de det. Jeg lurer på hvilke signaler statsråden har gitt sine partifeller varaordføreren og ordføreren i Ullensaker. Er det aktuelt å ta en Nesna og overstyre Oslomets avgjørelse om campus Romerike på Lillestrøm, og har statsråden vært på besøk i – eller invitert seg selv på besøk til, som han faktisk gjorde [presidenten klubber] til Jessheim – de andre kommunene som er aktuelle?
Turid Kristensen (Høyre), 2022-04-06:
Jeg skulle til å si takk for svaret, men det var faktisk ikke svar på noe av det jeg spurte om. Statsråden har helt rett i at dette er en veldig viktig prosess. Den har engasjert mange. Den har engasjert meg. Nå må jeg bare få sagt at jeg er representant for hele Akershus og også for hele Romerike, så jeg har aldri ytret noen mening om hvor den bør ligge. Statsråden har hatt et møte med representantene for Ullensaker kommune og Jessheim, i departementet. Statsråden endte med å invitere seg selv på besøk til Jessheim for å få se på mulighetene for en lokalisering der. Mitt spørsmål var: Hvilke signaler har statsråden gitt siden både varaordføreren og ordføreren går så hardt ut i mediene som de gjør, og er optimistiske når det gjelder at statsråden nå skal ta en Nesna, som de kaller det. Er det aktuelt, og hvis det er aktuelt – eller hvor statsråden nå er i prosessen – har han også invitert seg selv på besøk til Lillestrøm og Lørenskog, sånn at han kan ta en kunnskapsbasert beslutning ved at han selv har vært alle tre steder, siden statsråden selv har vært på det ene?
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-04-06:
Den siste tiden har undersøkelsen til Nav – som det allerede er referert til i dag – der det viser seg at nesten halvparten av alle nybakte mødre har tatt ut ulønnet permisjon, fått mye oppmerksomhet. Det er funn som er svært alvorlige, både fordi det tar likestillingen i motsatt vei, og fordi det helt klart viser at politikere har laget en ordning som familiene ikke vil ha selv. Kristelig Folkeparti mener altså fortsatt at vi må oppheve den rigide tredelingen og gi familiene langt større fleksibilitet. Da et bredt flertall i denne salen gikk inn for tredelt foreldrepermisjon, beskrev man det som et viktig steg for å sikre reell likestilling av mor og far som omsorgspersoner. At mor kommer raskere tilbake i arbeid, ble framhevet som en viktig del av flere. Kristelig Folkeparti var det eneste partiet som stemte imot – fordi vi lyttet til familiene, og familiene fikk rett. For oss er barnas beste det viktigste; det ble nesten ikke nevnt, nesten ikke hørt, i debatten tidligere i dag. Vi tror at familiene selv vet hva som er best for dem. Det er jo hele poenget. Selv om en kvote er et godt insentiv for at far skal ta ut permisjon – det støtter vi, vi vil ikke fjerne den – er det fremdeles slik at det er mor som ammer barnet. Det kan vi heller ikke vedta oss bort fra. Det er altså ikke en kobling til tredelingen, hørte vi statsråden si. Større fleksibilitet og kutt i den rigide tredelingen vil ikke føre til at ulønnet perm går ned, svarte statsråden. Men selvsagt vil valgfrihet ha en konsekvens, det er helt åpenbart. Dersom mødrene får sin del noe økt, som de ønsker, vil det føre til at den ulønnede permisjonen går ned. Statsråden svarte og viste til – sånn som jeg hører det – at man fremdeles nekter å lytte til familiene når man trekker fram enkeltstemmer heller enn bredden som peker på sammenhengen mellom tredeling og ulønnet permisjon. Så igjen: Skal vi holde på det som gir det motsatte av det som var ønsket? Hva tenker likestillingsministeren om undersøkelsen? Det ønsker vi i Kristelig Folkeparti svar på.