Erna Solberg (Høyre), 2022-03-03:
Jeg vil få lov til å takke statsministeren for redegjørelsen. Vi står i dag ved et veiskille i europeisk historie. Den freden vi har levd i, og som vi har kunnet ta for gitt, er utfordret på hensynsløst vis. For sivilbefolkningen i Kharkiv og Kyiv – og i byer overalt i Ukraina – er det ingen fred og frihet. Tryggheten er erstattet med bomber, missiler og kamphandlinger. Putins regime igangsatte sin hensynsløse aggresjon mot Ukraina. I 2014 annekterte Russland Krim-halvøya og har siden støttet separatister i Luhansk og Donetsk. Dette var et angrep på en suveren stat, og angrepet ser vi nå i full skala. Verdenssamfunnet kan ikke finne seg i dette, og russiske påskudd for invasjonen er falske. For Høyres del mener vi det er helt riktig både å bidra med humanitær hjelp, med militært utstyr og med å ta imot flyktninger – og ikke minst stå sammen med våre allierte og mange andre land når det gjelder innføringen av sanksjoner mot russiske interesser. Dette er en krig, og det er flyktninger i våre nærområder. Norge kan og skal spille en aktiv rolle i å bistå det ukrainske folket, og jeg er glad for at regjeringen nå har fortolket 1967-vedtaket slik at det også åpner for at vi kan bidra med militært utstyr. I det forferdelige vi ser nå, legger vi også merke til at demokratiets idealer lever. President Zelenskyj, som jeg tror har rørt oss alle med sitt mot og sin standhaftighet, gjentar at hans folk kjemper for sin frihet og for demokratiske verdier. Det gjelder også for responsen fra hele det ukrainske folket i den kritiske situasjonen de befinner seg i. Det motet og den innsatsen vi ser, er en understrekning av hvor viktig forsvarsvilje er i krig. Det er både imponerende og rørende å se. Dette er tiden for å fordømme russisk aggresjon. På sikt må vi være klar over at utfordringene vil stå i kø – noen også her hjemme. Vi står midt i en propagandakrig med falske nyheter og forsøk på å villede. Hittil har de russiske propagandaforsøkene vært amatørmessige, men vi må nå forberede oss på at det vil bli mer av dette fremover. Det er viktig å bygge vårt folkelige forsvar mot propaganda og villedning. Krigen vil også ha konsekvenser for norsk økonomi og norske bedrifter. Der må vi bidra til å være forutseende. De mange ukrainere som bor i Norge, skal vite at vi står helt og fullt på deres side. De har vår medfølelse og støtte, og vi skal bidra. Men vi skal også huske på at det bor mange russere i Norge, som ikke har hatt noe å gjøre med aggresjonen som er igangsatt av Putins regime. De skal også være trygge her. De skal slippe å motta kritikk eller oppleve trakassering for handlinger de ikke har noe ansvar for. Det må slås fast at dette er Putins krig, ikke det russiske folkets krig. Den sikkerhetspolitiske situasjonen rundt oss har endret seg radikalt. Jeg er glad for at regjeringen også melder at den vil komme tilbake og se på hvilke konsekvenser det har. Vi må analysere konsekvensene dette har for vårt forhold til Russland i årene som kommer, men også hva det har å si for vårt samarbeid med EU og NATO. Samarbeidet er i stor sikkerhetspolitisk utvikling. Europa og demokratiske stater står i dag samlet. Vi har vist at vi evner å tale med felles røst, og at vi hegner om våre grunnleggende verdier. Det er dette vi forutsetter at Norge skal gjøre også fremover. Dette er tiden for å stå samlet bak demokrati og frihet og ikke minst fred for det ukrainske folk.