Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-23:
Høy kompetanse er en av de aller viktigste byggesteinene for å møte de utfordringene vi har i barnevernet. Barnevernets hovedansvar er å identifisere omsorgssvikt og gi riktig hjelp i kompliserte saker. Da kreves det selvfølgelig ansatte med høy kompetanse om alle de faktorene som utsatte barn og familiers situasjon påvirkes av. De trenger kunnskap om hva slags hjelp som virker for hvem. De trenger å kunne snakke med barn som er i vanskelige livssituasjoner, hvis de skal ivareta det ansvaret de har for å høre barna selv. Utdanningsinstitusjonene har en nøkkelrolle i å styrke kompetansen i barnevernet. Kvalitet i utdanningene er det aller viktigste stikkordet. Det er avgjørende å utvikle utdanninger som sikrer at ansatte i barnevernet er i stand til å håndtere de utfordringene de vil møte i sin framtidige jobb. Mitt departement samarbeider derfor tett med Kunnskapsdepartementet, som har sektoransvaret for utdanningsinstitusjonene. Vi samarbeider om oppfølgingen av den offentlige utredningen om kompetanseutvikling i barnevernet, som var tilrådinger fra et ekspertutvalg om hvordan vi kan styrke nettopp kompetansen i barnevernet. På årlige dialogmøter diskuterer utdanningsinstitusjonene, departementet, direktoratet og KS i fellesskap rundt temaet kunnskapsutfordringer i barnevernet. Vi samarbeider om den kommende stortingsmeldingen fra Kunnskapsdepartementet om utdanning for velferdsstatens yrker, nettopp fordi vi er enige i at det er behov for å styrke disse utdanningene. Arbeidsgiver har ansvaret for at kommunalt ansatte i barnevernet har nødvendig kompetanse. Regjeringen bidrar til mer robuste fagmiljøer gjennom satsingen på å styrke kapasiteten i det kommunale barnevernet. Kommunene har, som Stortinget vet, fått midler til å besette 400 nye stillinger i 2011. Som del av den samme satsingen er 35 mill. kr utdelt til ulike kompetansetiltak. 17 nye millioner vil bli utdelt etter den neste søknadsfristen i september. Det er veldig interessant å se hva kommunene nå gjør med disse store kompetansemidlene. De har f.eks. gjort at noen kommuner har frigjort erfarne barnevernsarbeidere for å veilede nyansatte i tjenesten. Andre har satset på å styrke kompetansen i tjenesten om hjelp som virker og anerkjente verktøy som kan utrede det enkelte barns behov. Vi har også utvikling av et eget kursopplegg for barnevernsledere for å styrke deres kompetanse i ledelse, som et annet eksempel. Alt dette foregår nå rundt om i ulike kommuner. Barnevernet må også tilføres ny og oppdatert kunnskap. Derfor har departementet sammen med vårt direktorat utarbeidet en egen strategi for forskning og utvikling. Forsknings- og utviklingsarbeid er en hjørnestein hvis vi ønsker å utvikle et kunnskapsbasert barnevern. Vi må vite mer om hva det enkelte barn har behov for, og hvilken hjelp som kan bidra til å skape varige, positive endringer i barns liv. Det betyr at barnevernet f.eks. må ha flerkulturell kompetanse, og det betyr at vi må gjøre ny kunnskap kjent. Dette gjør vi bl.a. gjennom nettbiblioteket Nasjonalt bibliotek for barnevern og familievern og gjennom nettsiden barnevernet.no. Vi trenger å gjøre den kommunale barnevernstjenesten til en enda mer attraktiv arbeidsplass. Da er viktige elementer å bygge mer robuste fagmiljøer, at kommunene har gode systemer for å styrke ansattes kompetanse, at nyansatte følges opp med systematisk veiledning og etablering av samarbeid på tvers av tjenester for å dra nytte av hverandres spisskompetanse. Jeg er glad for at forslagsstillerne og de øvrige komitémedlemmene deler min oppfatning om at kompetanse utgjør en grunnpilar i et godt og robust barnevern, og at det derfor er helt nødvendig ikke bare å ha antall nye mennesker som skal jobbe i barnevernet på dagsordenen, men også tiltak som kan styrke kompetansen til dem som skal jobbe der i framtiden. Flere av de forslagene som Venstre har lagt fram, er gode. De som er gode, er regjeringen derfor for lengst i gang med å følge opp og vil komme tilbake til Stortinget.