Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2001-10-26:
I Regjeringens tiltredelseserklæring sies det at en god næringspolitikk også er god distriktspolitikk. Dette har jeg ingen problemer med å stille meg bak. Distriktene er i besittelse av store naturressurser og har et enormt potensial for økt verdiskaping og virksomhet. Dette er en verdiskaping som kommer hele landet til gode. Fiskeri og havbruk, som er typiske distriktsnæringer, stod i fjor for en eksportverdi på 31 milliarder kr. Dette er store beløp, og virksomheten skaper sysselsetting både i bygd og i by. De norske fiskeressursene er fellesskapets eiendom og skal forvaltes og utnyttes av fellesskapet til beste for næringsutvikling og bosetting. Derfor må vi forvalte fiskeressursene med sikte på langsiktig og bærekraftig avkastning. Bærekraftig beskatning av ressursene forutsetter internasjonalt samarbeid og avtaler, og her må Norge være en pådriver. Sjøpattedyrene sel og hval spiller en viktig rolle i havets økosystemer. Som i andre levende ressurser må overskuddet i disse bestandene høstes. I en så viktig sak må det ikke være følelsesmessige reaksjoner, men faglige vurderinger som skal være avgjørende for beskatningen. Det er viktig å sikre at vi har kontroll med fiskeressursene, slik at vi kan høste av disse verdiene også i framtida. Arbeiderpartiregjeringen har lagt grunnlaget for en god kontroll og overvåking av våre fiskeressurser, og jeg håper at dette blir videreført av regjeringen Bondevik. Jeg vil sterkt advare mot forhastede utspill som uthuler den kontrollvirksomheten som er nødvendig for å sikre fiskeressursene. I denne sammenheng er jeg betenkt over at den såkalte tipstelefonen for fiskejuks med et pennestrøk er blitt fjernet. Det er lite som tyder på at vi kan satse på økt uttak av villfisk i fremtiden. Derfor vil øket verdiskaping innenfor fiskerisektoren være knyttet til økt foredling og oppdrett. En for stor andel av norske havprodukter selges i dag ubehandlet. Økt videreforedling av sjømat vil gi grunnlag for lønnsom fiskeindustri og arbeidsplasser langs hele kysten. Dette setter krav til produktutvikling, forskning og kompetanse, og det må stimuleres til investering i distriktene. Tilgangen på råvarer og den høye kompetansen på havbruk som vi allerede er i besittelse av, gir oss et stort fortrinn. Det er viktig å stimulere til et omfattende samarbeid mellom forskningsinstituttene og bedriftene. Arbeiderpartiregjeringen har lagt grunnlaget for et nasjonalt løft for forskning og utvikling innenfor havbruk. Her vil jeg spesielt nevne den satsingen som gjøres i forhold til Fiskerihøgskolen i Tromsø. Jeg håper at den nye regjeringen følger opp denne satsingen, og at Stortinget samler seg bak den næringen som er den nest største etter oljenæringen, og som kan utvikles til noe langt mer. La meg også si at gode samferdselsløsninger for distriktene er en forutsetning for at potensialet innenfor fiskeri og andre næringer i distriktene skal kunne utnyttes. Her er mye gjort, men det er uten tvil mye som gjenstår. Jeg tror at vi i framtiden må se samferdsel og næringsliv mye mer i sammenheng. Vi vet at det er mange distrikter som i dag har dårlig veistandard, og at dette begrenser både næringsutvikling og bosetting. Jeg er kjent med at det er mange distrikter som i dag sliter med så dårlig veistandard og bæreevne på veiene at det koster næringslivet store summer i omlasting og i kostbare framsendelser av varene til markedet. Dette skaper en dårlig konkurransesituasjon.