trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Jeg mener, som jeg har sagt nå flere ganger i denne spørretimen, at det er viktig å opprettholde en desentralisert sykehusstruktur i Norge. Det er viktig også å ha akuttilbud på de mindre sykehusene. Samtidig er det viktig at en sikrer kvaliteten. Jeg mener at det er mulig å finne løsninger på det, og det er nettopp det vi jobber med i forbindelse med nasjonal helse- og sykehusplan. Men jeg håper også at representanten har forståelse for at jeg mens vi jobber med nasjonal helse- og sykehusplan, ikke kan ta stilling til hva som skal være det konkrete innholdet i de enkelte sykehus rundt omkring i landet. Det ville vært en helt uholdbar situasjon. Så er det også slik at hvis det er noen politikere som reiser rundt og forteller befolkningen at innholdet i deres sykehus i et tiårsperspektiv skal være akkurat som i dag – ja da er det politikere som reiser rundt og lover at tilbudet skal bli dårligere. For det er én ting som er helt sikkert, og det er at hvis tilbudet i norske sykehus i dag hadde vært som det var for ti år siden, hadde vi hatt et dårligere tilbud. Utvikling og forandring er en del av det å forbedre tilbudet til pasientene, så det å love at ting skal være som nå, er et veldig dårlig løfte.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Når en diskuterer hva som er et realistisk befolkningsgrunnlag for å kunne opprettholde bredden i kirurgitilbudet på akutt, er det helt riktig at skal en kunne gjøre det, er det veldig entydige anbefalinger fra fagfolk med praktisk erfaring fra sykehus i Norge at dette er realiteten. Det er den utviklingen som allerede ble beskrevet i 1997. Mitt viktige poeng er at den utviklingen ikke må få lov til å bestemme hvordan sykehusstrukturen i Norge skal være, hvordan akuttilbudet i Norge skal være. En medisinsk utvikling innenfor et fag, kirurgien – som f.eks. innebærer at vi i dag kan behandle kreftformer som vi tidligere ikke kunne behandle, med betydelige bedre resultater, og det er en ønsket utvikling – må ikke få lov til å bestemme hvordan akuttilbudet og sykehusstrukturen i Norge skal se ut i framtiden. Det er nettopp derfor det også er viktig å ta den diskusjonen, og vi mener at det er mulig å få til dette i nasjonal helse- og sykehusplan.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Jeg må si at jeg kunne nesten ikke sagt det bedre selv. Den gjennomgangen som representanten hadde, viser hvor omfattende og tydelig regjeringen, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, er når det gjelder satsingen på å bygge opp tilbudet til mennesker med rusavhengighet og med psykiske helseutfordringer. Det gjelder for hele bredden, fra lavterskeltilbudene og tidlig innsats i kommunen til de spesialiserte i sykehusene. Det er en viktig jobb for meg å sikre at helseregionene følger dette opp i praksis. Det gjør jeg, og jeg hadde sist et foretaksmøte med alle helseregionene denne uken, der nettopp oppfølgingen av den gylne regel var et sentralt tema. Vi har også i 2015 forsterket denne regelen, for jeg var ikke fornøyd med måten den ble gjennomført på i 2014 – selv om det er viktig å merke seg at regelen hadde betydning også i 2014. Ventetiden for disse pasientene har gått ned, og spesielt har ventetiden for mennesker med rusavhengighet gått tydelig ned. Vi ser at helseregionene og helseforetakene nå jobber systematisk med å bygge opp tilbud, med å følge med på hvordan de overholder denne regelen, men jeg var likevel ikke fornøyd. Derfor har vi også forsterket dette arbeidet, og dette er et tema som gjentar seg i de møtene som jeg har med helseregionene, styrelederne og lederne der – for å sikre meg at det som er vår felles politikk, faktisk betyr en forandring for pasientene der ute.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Jeg er kjent med at Sykehuset Innlandets styre har gitt administrerende direktør fullmakt til å si opp avtalen med Fekjær psykiatriske senter. Det er en avtale som nå er grunnlaget for driften – den har en toårig tidsperiode, så dette kan ikke reelt sett ha effekt før om to år. Men det er helt klart – og jeg har tatt dette opp med Helse Sør-Øst – at avtalen med Fekjær psykiatriske senter må ses i sammenheng med de øvrige avtalene som er innen psykisk helsevern i Helse Sør-Øst. Helse Sør-Øst har orientert meg om at det ikke er aktuelt å si opp denne avtalen nå, og det er også viktig at helseforetakene følger opp det som er de klare styringssignalene i oppdragsdokumentet. Det innebærer den gylne regel, men også en tydelig og klar beskjed om at en skal prioritere å jobbe sammen med private ideelle aktører.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
De konkrete planene i Bergen som representanten Breivik her tar opp, er jeg ikke kjent med statusen til. Det er sånn at innenfor tverrfaglig spesialisert rusbehandling er det en klar beskjed om at der skal det bygges opp plasser. Vi har bl.a. bestilt at det kjøpes inn 200 flere behandlingsplasser enn det som var tilfellet tidligere. Det skal også satses mer på langtidsbehandling, og ikke minst skal alle helseregioner ha tilbud innenfor terapeutiske samfunn. Så er det sånn innenfor dette området, som på alle andre områder, at det også skjer endringer, f.eks. innenfor psykisk helse. Det er ikke sånn at den gylne regel innebærer at en ikke kan ha en omlegging fra døgntilbud til poliklinisk tilbud til mer tilbud ute, desentralisert, i de distriktspsykiatriske sentrene. Det er en utvikling som vi faglig sett ønsker, som er ønsket av pasientene, og som den gylne regel ikke skal stoppe utviklingen av. Når det gjelder det konkrete spørsmålet, er det noe vi har til vurdering i Helse- og omsorgsdepartementet nå, og som vi også har fått flere tilbakemeldinger på er …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Ja, og det arbeidet er regjeringen allerede godt i gang med. Opptrappingen av tilbudet i kommunene er noe vi har prioritert. Vi har nå bevilget vel 180 mill. kr det første året, 200 mill. kr neste år, og til neste år igjen foreslår vi ytterligere 200 mill. kr i vekst til kommunene til skolehelsetjenesten. Samtidig har vi bevilget penger til vekst i tilbud innenfor psykisk helse, spesielt rettet mot barn og unge. I primærhelsemeldingen er også dette et sentralt tema, der ett av de konkrete tiltakene er å lovfeste et krav om psykologtjenester i kommunene – en lovfesting av et kompetansekrav som den forrige regjeringen var imot, og i realiteten avviklet en den paragrafen. Nå blir den innført igjen, og vi stiller krav til at kommunene skal ha psykologtjeneste. Vi vil også komme tilbake med en egen opptrapping knyttet til etablering av denne tjenesten i kommunene.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Ja, det er jeg helt enig i er viktig. Mange rusavhengige ønsker total rusfrihet og har det som mål, og da må de også ha muligheten til det i et behandlingstilbud der de føler at det er realistisk og en del av målsettingen. Derfor var det viktig det som vi fikk til i fellesskap gjennom å øke bruken av de private ideelle behandlingsinstitusjonene, som vi allerede har gjennomført, som nettopp bidrar til at flere institusjoner får avtaler og har muligheten til å ha et mer mangfoldig tilbud. Men så er det ingen tvil om at innføringen av fritt behandlingsvalg vil forsterke dette, for da vil pasientene i mye større grad ha mulighet til å kunne velge behandlingssted ut fra den profil som behandlingsstedet har, og pasientens eget ønske. Det vil også forsterke mulighetene til de behandlingsinstitusjonene som tilbyr et behandlingsopplegg for total rusfrihet – så det er noe som er viktig å følge opp videre.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Det er ingen tvil om at gjeninnføringen av den gylne regel har hatt betydning for prioritering av både rus og psykisk helse i spesialisthelsetjenesten. Dette står i veldig klar kontrast til det som var representantens egen regjerings politikk på dette området, nemlig å fjerne den gylne regel, med det resultat at vi så en klar nedprioritering av behandlingstilbudet, ikke bare i spesialisthelsetjenesten. Samtidig skjedde det en nedprioritering av dette tilbudet i kommunene da Senterpartiet satt i regjering. Nå er det den motsatte utviklingen vi ser. Ikke minst vil en se at en rekke forslag om nedbygginger innenfor psykisk helse som jeg svarte på i Stortinget i høst, aldri ble noe av, rett og slett fordi en så, da forslagene ble vurdert i styrene i helseforetakene, at dette var i strid med oppdragsdokumentene. Så forslag som var på bordet, er ikke gjennomført på dette området. Men det betyr ikke at en ikke innenfor psykisk helse også må ha omlegginger av tjenestetilbudet og gi bedre tjenester der innbyggerne bor. Når det gjelder det konkrete eksemplet, må jeg få lov å komme tilbake til det.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Arbeidet med å få heroinavhengige til å røyke heroin istedenfor å sette sprøyter er et arbeid som denne regjeringen støtter sterkt opp om. Det er en del av vår nasjonale strategi mot overdoser. Derfor bevilger vi penger til Switch-kampanjen, som foregår ikke bare i Oslo – heldigvis – men også de andre stedene der det er for mange overdosedødsfall, på mottakssentrene, der brukere får opplæring i å røyke heroin, de får utstyret som de trenger, og en har også utviklet metoder for å lære dem hvordan de bruker utstyret når de røyker heroin. Så det er et arbeid som er viktig, og som gir resultater over hele landet. Når det gjelder å utvide dette til at en også skal ha lov til å røyke heroin på sprøyterommet, ville det være en videreutvikling mot å gjøre sprøyterommet til et sted der en legaliserer bruk av ulovlige rusmidler. Det er en utvikling som jeg ikke ønsker, og derfor vil det heller ikke bli åpnet opp for å røyke heroin på sprøyterom.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Vi ønsker å vite mer om kvaliteten i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Det er også grunnen til at regjeringen har foreslått og fått bevilget i Stortinget 30 mill. kr til et kvalitetsregister for de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Det arbeidet er vi nå i gang med, og vi vil komme til Stortinget med det nødvendige lovgrunnlaget for å etablere et slikt kvalitetsregister, nettopp fordi diskusjonen om kvaliteten i disse tjenestene bør være en diskusjon om mer enn hvor mye penger en bevilger, det må også være en diskusjon om hva som er den reelle, faktiske kvaliteten. Bemanning er viktig for kvaliteten, men der er det også viktig å nyansere – fra bare å telle antall hender til også å bli mer opptatt av de kloke hodene. Jeg er helt overbevist om at noen sykehjem, noen tilbud, har for lav bemanning, spesielt i helger og på kvelds- og nattetid. Men en hovedutfordring er allikevel at det er for lite oppmerksomhet og satsing på å sikre kompetansen og kvaliteten i tjenesten gjennom nettopp å se hvilken type kompetanse det er som er på jobb. For det er helt avgjørende for kvaliteten. Jeg mener at kommunene må vite dette, uavhengig av om det er kommunale eller private tilbud som gis.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Vi jobber med å følge opp det som står i regjeringsplattformen på dette området, nemlig at vi skal innføre kvalitetskrav til de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Det første steget er jo å innføre et lovfestet krav om hva kompetansetjenesten skal inneholde, som Audun Lysbakken var med på å fjerne da han satt i regjering. Det neste er å få oversikt over hva som faktisk er kvaliteten på det vi gjør, gjennom å etablere et register for dette. Det tredje er å lage nasjonale normer og krav, og det arbeidet er også i gang. Så oppfatter jeg at SV er svært opptatt av Oslo og private. Det er jo veldig viktig å legge til grunn at de private står for en veldig liten del av eldreomsorgen i Norge. Hovedutfordringen knyttet til kvalitet har vi i den offentlige eldreomsorgen, og det er viktig at vi ikke lar dette bli et ideologisk spill om offentlig eller privat, når vi har så store utfordringer i den offentlige, kommunale pleie- og omsorgstjenesten som vi har.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Ja, jeg er enig i at det trengs betydelig flere helsefagarbeidere. En er nødt til å heve statusen til det yrket, vi er nødt til å få flere lærlingplasser, ikke minst i kommunene – og nei, det er ikke sant at helsefagarbeiderne er utelatt fra arbeidet i primærhelsemeldingen. Tvert imot, den faggruppen er godt omtalt i meldingen og beskrevet som en viktig fagkompetanse i de kommunale pleie- og omsorgstjenestene. Vi er nødt til å ha høyere kompetanse i tjenestene, både mennesker med fagutdanning og mennesker med kompetanse. Der er det nok en forskjell på denne regjeringen og forrige regjering. Den forrige regjeringen var veldig opptatt av å telle hoder og snakke om omsorg. Jeg er veldig opptatt av at omsorg henger sammen med kvalitet. Da må vi også tenke at dette faktisk er en helsetjeneste til noen av de mest syke pasientene våre, og da kan vi ikke overse at dette faktisk krever høy kompetanse.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Når det gjelder de kommunale helse- og omsorgstjenestene, er det kommunene som lokalt bestemmer om de ønsker å kjøpe tjenester også av private. Reglene for dette er de samme nå som under den rød-grønne regjeringen. Jeg mener det er fornuftig at kommuner f.eks. legger til rette for fritt brukervalg når det gjelder hjemmebaserte tjenester. Dette handler f.eks. ofte om eldre mennesker som opplever at når kommunen tilbyr tjenesten, får de ofte nye folk hjem til seg i løpet av uken. Det skaper uro. Det skaper lite sammenheng i tjenesten. En del opplever at når de velger private, får de en mer stabil bemanning. Dette er positivt for den enkelte, men det utfordrer måten vi organiserer de kommunale tjenestene på. En får kanskje tenke annerledes og lære av noen av de private. Så er det selvfølgelig slik at alle som driver privat virksomhet i Norge, skal bidra til fellesskapet innenfor de reglene som gjelder for alle andre.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Vi legger fram i primærhelsemeldingen svar på nettopp den utfordringen som representanten tar opp, at en del av våre skrøpeligste eldre sendes for ofte fram og tilbake mellom kommune og sykehus, at en gjerne også kommer på sykehus unødvendig, eller ikke får den oppfølgingen som en skal ha i etterkant. Ikke minst er det siste et stort problem. Det jeg peker på som en god løsning på dette, er etablering av oppfølgingsteam, etter en modell fra Høyre-styrte Eidsberg kommune i Østfold, der en har ansatt en egen sykepleier – som har en klinisk spesialisering – som sammen med fysioterapeut følger opp alle eldre og utskrivningsklare pasienter når de kommer hjem, analyserer deres helsebehov og sikrer at kommunen følger opp på en god måte.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Det å ha både profesjonell og mer frivillig innsats når det gjelder kulturtilbud i eldreomsorgen, er viktig. Derfor valgte Stortinget å overføre disse pengene til fylkeskommunene, sånn at kommunene nå får pengene derfra. Jeg tror vettet er likt fordelt i hele landet, så jeg tror at også lokalpolitikerne forstår betydningen av dette, enten de er fylkeskommunale eller kommunale. Det å bruke kultur, det å bruke musikk som terapi handler om mer enn underholdning fra profesjonelle folk som jobber i kulturlivet. Det handler om et fag innen helse. Derfor har vår oppfølging av dette vært å prioritere øremerkede penger til utvidelse av muligheten for dem som jobber i helse- og omsorgstjenesten, til å få en profesjonell utdanning i det å bruke musikk som terapi. Det vet vi har god dokumentert effekt, ikke minst for mennesker med demens.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Det er viktig at kommunene ivaretar også denne kvaliteten i de kommunale pleie- og omsorgstjenestene. Det har de store muligheter til, både gjennom å søke på de pengene som fylkeskommunene har for å gi dette tilbudet, og ikke minst for å bruke det som er kommunenes store fortrinn, nemlig det nære samarbeidet de har både med kulturlivet og frivillig sektor i sin egen kommune. Kommunene gir en stor del av tilskuddene til kulturlivet i sin egen kommune i dag og har alle muligheter til å sikre et samarbeid med det lokale kulturlivet, at de stiller opp og har tilbud inn i de kommunale pleie- og omsorgstjenestene. Samtidig er det viktig ikke å glemme at dette også handler om en annet viktig tilnærming, nemlig at dette er en del av helsefaget, og den tilnærmingen må vi sørge for gjennom å ha kompetanse til å bruke musikk som terapi.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Arbeidet med å utvikle gode tjenester til personer med nevrologiske skader og sykdommer fortsetter selv om Nevroplan 2015 avsluttes. Midlene til brukerorganisasjonene er videreført i 2015, og det er bevilget midler til å evaluere denne tilskuddsordningen. De øvrige midlene til Nevroplan er overført til kommunalt kompetanse- og innovasjonstilskudd som skal bidra til å styrke rehabiliterings- og aktivitetstiltak. Vi skal også arbeide videre med å sikre en faglig sterk helse- og omsorgstjeneste, som også legger vekt på forebygging av skader og sykdommer. Som ledd i dette lager vi en egen plan for rekruttering, kompetanseheving og fagutvikling for den kommunale helse- og omsorgstjenesten, Kompetanseløft 2020. I primærhelsemeldingen varsler vi økt oppmerksomhet på brukere med store og sammensatte behov. Blant annet vil vi utvikle team som vil styrke tilbudet til denne gruppen. Teamene skal ledes av en koordinator som samordner tilbudet på tvers av yrkesgrupper og nivå. NevroNor avsluttes i 2015, og midlene og prioriteringene fra programmet videreføres i to nye program i Forskningsrådet, med oppstart i 2016. Ett program rettes mot bedre behandling og diagnostikk og ett mot forebygging og folkehelse. Programmene etterfølger flere helseforskningsprogram og NevroNor, og departementet er viktigste finansieringskilde. Helseregionene har etablert et nasjonalt forskernettverk for å styrke forskningen og forskningssamarbeidet. Ifølge Forskningsrådet finansierer de nevrologisk forskning med ca. 50 mill. kr per år. Det er også mange sentre innen fremragende forskning innen nevrovitenskap. Norge deltar i det felleseuropeiske programmet Neurodegenerative Disease Research. Dette samarbeidet bidrar til å styrke nasjonal nevrovitenskapelig forskning i et internasjonalt perspektiv. Norske forskningsmiljøer har deltatt i sju av åtte utlysninger i dette programmet, og det er et norsk miljø som leder ett av dem. Fellesprogrammet skisserer hvordan europeisk forskningsinnsats kan brukes effektivt for å forbedre forebygging, diagnostikk, behandling og omsorg for pasienter med nevrodegenerative lidelser. Helse- og omsorgsdepartementet har øremerket vel 9 mill. kr til fellesprogrammet i 2015. Mange personer med nevrologiske skader og sykdommer har et langvarig behov for helse- og omsorgstjenester. Ved å styrke kompetanse og forskning og gjennom en strukturert og helhetlig tilnærming vil vi bidra til å nå målet om en helse- og omsorgstjeneste der ikke minst brukerens og pasientens behov settes i sentrum.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Vi har hatt en nevroplan som avsluttes på det tidspunktet som var planlagt, men det betyr ikke at arbeidet avsluttes av den grunn. Som jeg redegjorde for i mitt svar, er det mye av arbeidet som både videreføres og forsterkes. Ikke minst tas en del av de erfaringene som kom fram i forbindelse med Nevroplan 2015, nå med videre inn i arbeidet med å utvikle tjenestene, slik en f.eks. gjør i forbindelse med primærhelsemeldingen. For det er hvilke konsekvenser dette planarbeidet har for den enkelte pasient ute, som er avgjørende for kvaliteten. Derfor gjennomfører en ofte planer innenfor ulike områder som har en tidsavgrensning, og så følger en opp resultatene av planene i etterkant. For eksempel er det, som representanten er inne på, når det gjelder måten en behandler hjerneslag på, veldig viktig ikke bare å få kunnskap om hvordan en gjør det, men faktisk også å få det gjennomført, slik at kunnskapen endrer måten vi behandler pasientene på. Derfor innfører vi nå et eget pakkeforløp for hjerneslag, nettopp for å sikre at den kunnskapen også blir praksis ute i virkeligheten.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Hva som kommer i statsbudsjettet 2016, tror jeg representanten vet at jeg ikke kan si noe om i dag, selv om jeg forstår spørsmålet. Så har vi i Helse- og omsorgsdepartementet, i politisk ledelse, direkte kontakt med Hjernerådet og diskuterer også med dem hvordan vi skal følge opp dette arbeidet videre. Også de store organisasjonene som jobber innenfor Hjernerådet, har Norge hatt møter med.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Helse- og omsorgsdepartementet har hatt spørsmålet om organisering av den sentrale helseforvaltningen til vurdering siden 2014 i tråd med regjeringserklæringens mål om forenkling og avbyråkratisering. En full gjennomgang av dagens organisering på IKT-feltet ble varslet i min sykehustale allerede i januar 2014. Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet har vært involvert i arbeidet med å avklare gråsoner mellom de to etatene. I tillegg har Helsedirektoratet gjennomført en utredning om organisering av IKT-området på oppdrag fra departementet. Når det gjelder organiseringen av underliggende etater, har departementet selv gjennomført arbeidet med endringer i virksomhetsstrukturen. Etatene og berørte departementer har fått informasjon om prosessen underveis. De har også levert innspill som har hatt relevans for departementets vurdering av hvilke endringer som er nødvendig for å unngå dobbeltarbeid, utnytte ressursene bedre og etablere en mer brukerorientert forvaltning. Etter vedtaket i revidert nasjonalbudsjett har departementet gjennomført separate møter med de etatene som berøres av omorganiseringen, og sendt oppdragsbrev om hva som skal skje. Etatene har nå etablert egne prosjekter, og de har selv ansvar for å gjennomføre vedtak om endringer. Fristen for forslag til løsning av oppdraget er 1. november 2015. Departementet følger prosessen tett, og i månedene som kommer, skal det være koordineringsmøter med alle de berørte etatene. Organisasjonsendringer er krevende. Jeg er svært opptatt av at vi har god dialog med de ansatte om endringene som skal skje, og om hvilke rettigheter ansatte har i omstillingsprosessen. I staten er det inngått en særavtale om virkemidler til bruk ved omstillinger. Helse- og omsorgsdepartementet vil legge denne til grunn i det videre arbeidet med organisasjonsendringer der ansatte må flytte. Departementet har hatt informasjonsmøter med tillitsvalgte og arbeidsgivere om utarbeiding av medbestemmelsesavtaler.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Nei, jeg er utålmodig etter å få resultater på dette området. Jeg vil også minne representanten Knutsen om at jeg har møtt i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité knyttet til oppfølgingen av gjennomføringen av etableringen av meldingssystem, der også Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité var veldig opptatt av manglende statlig styring og oppfølging av viktige IKT-satsinger i helsesektoren. Det vi nå gjør, er nettopp å fullføre det arbeidet jeg allerede da varslet at vi var i gang med, nemlig se på en sterkere nasjonal styring av IKT-området på helseområdet. Det ønsker vi å ha på plass allerede fra 1. januar 2016. Vi mener vi har et godt kunnskapsgrunnlag for de endringene vi foreslår, og så legger vi også opp til å involvere de ansatte i disse endringsprosessene innenfor de rammer og avtaler som er vanlige i staten.
Bent Høie (Høyre), 2015-06-03:
Nei, det er ikke tilfeldig. Det er en opprydding i gråsonene mellom disse ulike områdene – en rendyrking av oppgavene. Det er myndighetsoppgaver, det er oppgaver som handler om å utarbeide retningslinjer – oppgaver som nå er tydelig plassert i direktoratet, mens det å produsere kunnskapsgrunnlaget både for direktoratets arbeid, men også for politiske beslutninger, samles i Folkehelseinstituttet. Det er også en målsetting for oss å redusere antall underliggende etater. Derfor går vi også fra 15 til 11. Selv om vi oppretter en ny, blir summen mindre. Det skjer også for å redusere unødvendige ressurser til byråkrati. Vi utreder også etableringen av en egen modell knyttet til å ha felles administrative funksjoner mellom de ulike enhetene. Det er en god tradisjon for at måten en organiserer underliggende etater på, er et ansvar som påligger regjeringen, og så skal Stortinget bli involvert i de sakene der Stortinget har behov for å bidra til lovendringer, budsjettering osv.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Ja, regjeringen har lagt fram mange og viktige reformer. Hvis vi ser inn i framtiden, eller i kula, som vi sier i Rogaland, vet vi at en veldig stor andel av befolkningen blir eldre. De mange eldre blir av noen betegnet som en tsunamibølge. Jeg vil se litt annerledes på det. Men mange eldre er opptatt av å få tjenester nær – raskest mulig – ikke lengst ifra. Og vi vet at kommuneøkonomien viser at skatteinntektene har sviktet. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden sikre at kommunene også i framtiden prioriterer budsjetter der man satser sterkt på gode initiativ som øker livskvaliteten og motvirker sykdom som gir behov for sykehus hos vår eldre befolkning?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Det er godt at statsråden blir stående, for mitt spørsmål går til statsråd Høie. Sykehus og tryggheten for at en får den hjelpen en trenger når livet er sårbart og sykdom rammer, ligger sentralt hos oss alle. Da er legevakt, akuttberedskap, sykehus og gode, kompetente folk i luftambulanse og i sykebil sentralt for å kjenne at vi blir godt ivaretatt. Statsråden har varslet en helse- og sykehusplan som Stortinget skal behandle til høsten. I sin sykehustale i januar i 2015 la statsråden fram tre alternativer til sykehusdrift med akuttkirurgi. Akuttkirurgi, kirurgi og indremedisin er sentrale elementer i et sykehus. For min og for Kristelig Folkepartis del henger dette ufattelig nøye sammen. Det som henger igjen etter sykehustalen i januar, er 60 000–80 000 innbyggere som nedslagsfelt for å kunne opprettholde akuttkirurgi. Statsrådens skisse har skapt uro i mange fagmiljøer og i Distrikts-Norge. Noen har til og med sagt at det blir nesten ikke et lokalsykehus igjen nord for Trondheim. Legeforeningen kom i sitt siste landsstyremøte med en resolusjon som sier følgende: «Befolkningen må sikres gode akuttilbud uavhengig av bosted. Velfungerende lokalsykehus er nødvendige i den akuttmedisinske behandlingskjeden. Reisetid, geografi og værforhold er tungtveiende faktorer som krever lokalsykehus med full akuttberedskap.» Hva vil statsråden gjøre for at akuttkirurgien og gode lokalsykehus med høy kompetanse er tilgjengelig for alle innbyggere? Og hvorfor flagger statsråden innbyggertall som et avgjørende, dominerende kriterium så tidlig i prosessen om en nasjonal helse- og sykehusplan?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Jeg takker for svaret. Statsråden sa at prehospitale tjenester er en sentral del av sykehusstrukturen. Som vi sier i Bedehus-Norge: Det er viktig å bygge sitt hus på fjell. Å bygge helse- og sykehusplanen på de prehospitale tjenestene tror Kristelig Folkeparti er kjempesentralt. Så Kristelig Folkepartis spørsmål er: Hvordan vil statsråden sikre at de prehospitale tjenestene blir en sentral og operativ del av helse- og sykehusplanen? Én ting er å ha det på papiret, men det viktigste for oss er å ha det som en operativ del av helse- og sykehusplanen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Kristelig Folkeparti ser nødvendigheten av, og er glad for at det kommer, en helse- og sykehusplan fordi teknikk har endret seg, behandlingsmuligheter har endret seg, forskningen har vist nye veier å gå, og vi har fått mulighet til å behandle nye sykdommer, så det er vi glade for. Samtidig har vi opplevd det presset som lokalsykehus nå opplever i sine egne helseregioner, fordi de er små og skal kjempe om midler, og det er stilt spørsmål om de vil overleve etter helse- og sykehusplanen. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden sikre at kvaliteten og kompetansen ved lokalsykehusene opprettholdes mens vi venter på helse- og sykehusplanen – vi har ikke vedtatt noe ennå – slik at det ikke blir en selvforsterkende prosess for lokalsykehusene fordi det er så mye uro ute?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
I dialogmøte om den kommende rusmeldingen var det gjentatt fra organisasjonene på rusfeltet viktigheten av å kunne tilby rusmisbrukeren rusfrie behandlingstilbud. Statsministeren påpekte viktigheten av LAR, men sa samtidig at pendelen kanskje hadde svingt litt for mye i retning av medikamentell behandling. Kristelig Folkeparti tenker at vi må bevare troen på at det enkelte menneske kan ha nytte av behandling og bli rusfri, og det må satses sterkere på behandlingsplasser som tar sikte på rusfrihet. I lys av fritt behandlingsvalg, og i lys av at ruspasienten skal prioriteres der, spør jeg statsråden om han vil sørge for at rusmisbrukere som ønsker et rusfritt behandlingstilbud, får muligheten til å velge en institusjon uten medikamentell behandling.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-06-03:
Helseforetakslovens formålsparagraf, § 1, legger jo grunnlaget for mye av det vi diskuterer. Der står det at det skal ytes gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til alle som trenger det, når de trenger det. Det som er folks erfaring, er at regjeringa fører en politikk hvor de systematisk går vekk ifra formålsparagrafens likeverdighet, gjennom sin sentralisering. Fritt behandlingsvalg, som er basert på kommersielle prinsipper, vil forsterke dette. Mitt spørsmål er: Forstår statsråden bekymringa til dem som blir berørt, ved at følelsen av å bli behandlet likeverdig svekkes?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-06-03:
Det er nødvendig å si det fra Stortingets talerstol: Statsråden er en av de fremste i tilsløring, med stor frimodighet. Utsagnet nå var at lokalsjukehusene skal spille en større rolle, uten at statsråden definerer innholdet i et lokalsjukehus. Frimodigheten er så stor at statsråden mener at sentralisering av akuttkirurgi ved sjukehusene gir større kvalitet for folk når det erstattes, fordi ambulansetjenesten blir bedre. Stikk den, president! Fagfolk og berørte vet sjølsagt at dette ikke er sant. Lengre vei til livreddende hjelp vil ikke tjene folket. Det må være kort tid og kort avstand til fullverdig akuttberedskap. Det er ordene fra lederen i Nord-Trøndelag Høyre, Elin Agdestein. Hvorfor gjør det ikke inntrykk på statsråden når sånn sterk kritikk også kommer fra ledende Høyre-folk?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-06-03:
Jeg oppfattet at spørsmålet fra Arbeiderpartiet handlet om struktur og kvalitet i helsesektoren. Stiftelsen Norsk Luftambulanse er en av Norges største frivillige medlemsorganisasjoner. De er en stor aktør, og de bruker mye på forskning, innovasjon og utvikling. I Danmark har de valgt Stiftelsen Norsk Luftambulanse som eneoperatør. Sverige og Finland vurderer noe lignende. I Norge går vi i en retning der vi splitter opp, kjører en del anbudsprosesser og sikter oss inn mot en blanding av kommersielle aktører og Stiftelsen Norsk Luftambulanse. Vil statsråden vurdere det som er gjort i Danmark, og bruke luftambulansen som en aktør i større grad i Norge for å sikre hele landets funksjoner – og også den store utviklingsaktøren som luftambulansen er?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-06-03:
Helseministeren kan bli stående, men vi skifter litt tema – til rus og psykiatri. Samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre sier at behandlingstilbudet for rusavhengige og psykisk syke skal styrkes, med økt kapasitet og et mer sammenhengende og sømløst behandlingsløp. Mer ansvar skal til kommunene, og polikliniske tilbud skal styrkes uten å gå på bekostning av døgnbehandling der det trengs. Samhandlingsreformen skal fullføres, og den kommunale plikten til øyeblikkelig hjelp og døgntilbud skal omfatte brukere med psykiske helse- og rusproblemer. Det er bra. Regjeringa har gjeninnført den gylne regel om at psykisk helse og rus hver for seg skal ha større vekst enn somatikk i alle helseregioner, og det er bra. Det blir også innført fritt behandlingsvalg for rus og psykisk helse fra 1. september i år. Ventetida skal ned og valgfriheten opp. Det er bra. Det ble nylig også flertall for Venstres forslag om å utvide ordningen om å behandle flere rusavhengige framfor å gi dem straff. Det er bra. Både psykisk helse- og rusfeltet har blitt, og skal forhåpentligvis bli, styrket i årene framover. I 2015 fikk kommunene 200 mill. kr mer til rus- og psykisk helse-arbeid. Det er varslet 400 nye millioner for neste år. Frivilligheten innen rus og psykisk helse er også styrket. Gjennom opprettelsen av flere fontenehus, støtte til etablering av Blå Kors’Kompasset i flere byer, gatelagsfotballen og en rekke andre tiltak er mye på gang. Det er også bra og en riktig utvikling, da det trengs lavterskeltilbud der folk bor. Men det vil fortsatt være stort behov for spesialisthelsetjenesten også. Norge er på overdosetoppen i Europa, vi har 7 000 pasienter i LAR-programmet. Rus- og psykiatripasienter er de minst fornøyde og mest krevende pasientene i helsesektoren. Stortinget har klare mål og ambisjoner, regjeringa har det samme, og mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden forsikre seg om at helseforetakene sørger for en opptrapping av innsatsen overfor psykisk syke og ruspasienter, både i kapasitet og i kvalitet, i tråd med Stortingets intensjoner?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-06-03:
Jeg takker for svaret. Jeg er fornøyd med at statsråden ikke er fornøyd, og at han jobber for at det skal bli bedre. Én ting er hva vi vedtar i Stortinget og hva regjeringa vil. Det er ikke alltid at virkeligheten står oss bi. Signaler fra den gjør oss bekymret for at det reelt sett pågår en nedtrapping av antall plasser i spesialisthelsetjenesten innen rus og psykiatri. Et eksempel finner jeg i mitt eget fylke, Oppland. I forrige uke vedtok Sykehuset Innlandet helt uten forvarsel å si opp en 43 år lang driftsavtale med Fekjær psykiatriske senter i Hedalen i Valdres. De behandler årlig mer enn 100 ungdommer, hovedsakelig mellom 18 og 30 år, både i døgnbehandling og poliklinikk. Pasientene kommer fra hele landet, og slik sett er det ikke bare et regionalt tilbud. De er blant de yngste og mest krevende pasientene, ofte med dobbeltdiagnose og traumer. Mange av disse pasientene har gjort mange behandlingsforsøk tidligere, og Fekjær lykkes med mange av dem. De har særdeles gode resultater, og de har lange ventelister. Nå kastes de ut i stor usikkerhet, stikk i strid med det vi prøver å bygge opp. Har statsråden noen medisin mot dette?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-03:
Regjeringen gikk til valg på en parole om gjennomføringskraft. På helsefeltet har løftene om å få bort køene blitt til en innrømmelse denne våren av at statsrådens prestisjeprosjekt fritt behandlingsvalg ikke har noen påvirkning på køene. Løftet om å gi fakkeltogene i Sykehus-Norge en adresse å gå til, nemlig Stortinget, har blitt til løftet om en sykehusplan der Stortinget ikke skal få lov til å ta stilling til sykehusstrukturen, og løftet om å fjerne de regionale helseforetakene har forsvunnet i total lojalitet til den eksisterende foretaksmodellen. Jeg skal ikke spørre om statsråden er imponert over sin egen gjennomføringskraft, for det gikk det tydelig fram av forrige svar at han er, men heller spørre helt konkret om det siste, de regionale helseforetakene, for det er faktisk et punkt der Høyre og SV har vært enige. Men det er ikke mange spor av at statsråden faktisk har en plan om å gjøre noe med det regionale helseforetaksnivået. Jeg lurer derfor på om den delen av Høyres politikk er avlyst.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-03:
Frykt ikke, er statsrådens budskap i dag. Den 7. januar sa han følgende til nrk.no i forbindelse med sykehustalen: «For å drive akuttkirurgi kreves et pasientgrunnlag på minst 60 til 80 000 innbyggere, og det betyr at minst halvparten av dagens norske sykehus er for små.» Hva er det som har skapt uro? Det er denne typen uttalelser, kombinert med den politiske velsignelsen av nedleggingen av akuttfunksjonene på Rjukan sykehus, som har gjort at veldig mange lokalsamfunn nå opplever sterk frykt for sine sykehus og sitt akutthelsetilbud. Det er en uro som er regjeringens ansvar. Folk i distriktene blør ikke saktere enn andre mennesker. Den akuttmedisinske arbeidsgruppen som jobber for de regionale helseforetakene, har også sagt veldig tydelig nå at flere skadde vil dø med økt reisetid. Da er spørsmålet: Er sitatet fra 7. januar fortsatt statsrådens utgangspunkt for arbeidet med sykehusplanen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-03:
Når det gjelder rus, er helseministerens aller viktigste oppgave å få Norge bort fra europatoppen i antall overdosedødsfall. Vi vet at en av de tingene som sannsynligvis kan virke, er om flere tungt rusavhengige røyker heroin istedenfor å injisere heroin. Utenfor sprøyterommet i Oslo blir det jevnlig delt ut en brosjyre, som Oslo kommune bl.a. har støttet, som forteller om fordelene ved å velge å røyke. Men når de rusavhengige kommer inn på sprøyterommet, stedet der det skal være mulig med en viss verdighet og trygghet å ta det stoffet som de dessverre er avhengig av, får de beskjed om det motsatte, nemlig at de ikke får lov til å røyke, bare lov til å injisere. Det er det helseministeren som har bestemt. Det står et rom – et røykerom – som Oslo kommune har bygget, som de ikke får lov til å ta i bruk. Når skal helseministeren få slutt på denne meningsløsheten?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-03:
Helse- og omsorgsministeren kan bli stående. Nylig ble vi gjennom NRK kjent med en situasjon der en mann i Asker leide inn egen sykepleier til å ta seg av sin mor, som var beboer på et sykehjem, fordi bemanningen var for lav om natten. Det er et tegn på hva slags situasjon vi kan komme i hvis vi ikke har god nok bemanning i den offentlige eldreomsorgen. Hvis eldreomsorgen skal fungere godt, hvis vi skal klare å gjøre noe med den veldig urovekkende dokumentasjonen på menneskerettighetsbrudd i norsk eldreomsorg som Norsk senter for menneskerettigheter har lagt fram i vinter, er høyere bemanning på sykehjem nøkkelen. Mange steder er i dag bemanningen altfor lav. Det blir ekstra alvorlig når viktige opplysninger om bemanning holdes unna pårørende og unna den offentlige debatten, sånn som det nå skjer i Oslo, der de borgerlige partiene holder bemanningsplanene på enkeltavdelinger på kommersielle sykehjem hemmelige, fordi de kommersielle sykehjemmene har bedt om det. De har rett og slett fått en aksept for at nivået på bemanning er en forretningshemmelighet. Det er altså ikke mulig for bekymrede pårørende å finne ut hvor mange som er på jobb på den avdelingen der den de er glad i, bor. Dette er en praksis som er veldig fremmed for hvordan vi tenker ellers i velferdsstaten. Tenk om det f.eks. skulle vært hemmelig hvor mange assistenter det er i en barnehage der vi sender barna våre. Vi mener det er helt avgjørende at også de kommersielle aktørene, som Høyre har sluppet til i eldreomsorgen vår, må vise åpenhet om hva den reelle bemanningen på hver enkelt sykehjemsavdeling er, sånn at de eldre selv, de pårørende og vi som politikere kan ha en opplyst debatt om hvorvidt omsorgen og nivået er godt nok. Vil statsråden rydde opp i dette og stille krav om åpenhet også for de kommersielle aktørene?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-03:
Det siste var jo et lovende signal som Oslo Høyre forhåpentligvis tar med seg, men det er ikke svart på det konkrete spørsmålet om hva statsråden vil gjøre for å få slutt på den typen hemmelighold. Det er viktig at høyresidens privatiseringspolitikk ikke får gå så langt at bemanning i eldreomsorgen blir en forretningshemmelighet. La meg da gå videre: Kompetanse er avgjørende, ja, men det er også sånn at det vil være umulig å få til god nok kvalitet hvis bemanningen er for lav. Fire eldreråd vest i Oslo sendte før i år brev til byrådet med sterk bekymring over underbemanning i eldreomsorgen i hovedstaden. De skriver tydelig at «innenfor eldreomsorgen rammer underbemanningen brukerne med full styrke». SV mener det er på tide med en nasjonal bemanningsnorm for å sikre likeverdighet i eldreomsorgen, og spørsmålet er: Vil helse- og omsorgsministeren gå inn for en sånn nasjonal bemanningsnorm?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Tilgjengelige data fra Kunnskapssenteret forteller at det ikke er påviselige forskjeller på kvaliteten mellom store og små sykehus. Befolkningen må sikres gode akuttilbud uavhengig av bosted, og vi vet at akuttkirurgi gir livreddende behandling der minuttene kan telle. Og mange hevder med stor faglig tyngde at sykehus uten allsidig kirurgi vil få problemer med å rekruttere leger og dermed miste kompetanse. Selv kommer jeg fra en region der Flekkefjord sykehus har disse funksjonene i dag. I hvilken grad mener statsråden at reisetid, geografi og dette med at en har mange tilreisende turister i deler av året, er tungtveiende forhold som i tillegg til kvalitet bør vektlegges når det skal tas beslutninger om lokalsykehus bør ha full akuttberedskap?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
«Stiftelsen Arkivet ønsker å etablere et nasjonalt senter for krigsseilerhistorie. Et år hvor krigens begynnelse og slutt markeres så massivt som vi nå opplever, kan ikke forløpe uten at krigsseilernes historie sikres en forsvarlig forvaltning for ettertiden. Hvordan vil regjeringen følge opp krigsseilerhistorien slik at denne blir forvaltet på en forsvarlig og verdig måte?»
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Jeg takker for svaret. Det er, som statsråden sier, ført samtaler og gjennomført en arbeidsfordeling gjennom en signert avtale mellom Arkivet og Vest-Agder-museet, som Kulturdepartementet ba om. Stiftelsen Arkivet har tatt utfordringen og etablert Norsk Senter for Krigsseilerhistorie, som skal være eid og samlokalisert ved Stiftelsen Arkivet i Kristiansand. Driften av krigsseilersenteret skal skje gjennom denne foreningen, og det vil bli en atskilt økonomi i forhold til Arkivet, samtidig som det nye senteret skal dra nytte av et tett faglig og organisatorisk samarbeid med den kompetansen som allerede befinner seg i Arkivet. Stikkordene her vil være dokumentasjon, formidling og forskning. Ser statsråden at Stiftelsen Arkivet gjennom arbeidet de allerede gjør og planlegger gjennom etableringen av krigsseilersenteret, kan bli et viktig og nødvendig bidrag til å forvalte vår historie på dette området?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-03:
Takk for svaret. Stiftelsen Arkivet håndterer allerede i dag oppgaver som utvikling av et nasjonalt krigsseilerregister, ny forskning på krigsseilerhistorie, seminarer og internasjonalt samarbeid, og faktisk lanseres det en bok som angår akkurat dette temaet, allerede i morgen her i Oslo. I tillegg ønsker en gjennom etableringen av dette krigsseilersenteret å ta imot og arkivere privatarkiver, dokumentere og registrere opplysninger om krigsseilere, herunder drifte og forvalte et nasjonalt register over norske krigsseilere under den andre verdenskrigen, forske fram ny kunnskap, bl.a. ved hjelp av komparative perspektiver og samarbeid, som er viktig i denne sammenhengen, og formidle forskningsbasert kunnskap, dokumentasjon og krigsseilerinformasjon via nettbaserte løsninger. Vil statsråden være positiv til at en kan fortsette den dialogen som en allerede har etablert mellom Arkivet og Kulturdepartementet med sikte på å finne fram til gode ordninger, organisatorisk og økonomisk, som kan ivareta denne viktige delen av vår krigshistorie på en god måte?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-03:
Kristelig Folkeparti har tatt opp flere viktige forhold for sykehusstrukturen i Norge, og et annet svært viktig forhold er kompetansen til dem som jobber i sykehusene i dag. Helsedirektoratet har på oppdrag fra departementet utarbeidet forslag til ulike modeller for en endret spesialistutdanning for leger. Det er uenighet om hvordan denne strukturen til sist skal se ut, og spesielt gjelder dette spesialiseringen for akuttmedisin. Det er svært prinsipielle og krevende endringer som nå er til vurdering, og som i ytterste konsekvens kan få betydning for organiseringen av hele sykehussektoren. Arbeiderpartiet mener derfor at regjeringen må forelegge Stortinget en egen sak om organiseringen og vilkår for den framtidige ordningen før den vedtas. Statsrådens parti var etter stortingsvalget i 2013 svært ivrig etter å inkludere Stortinget i beslutninger. Er han fremdeles enig i det, og vil han forelegge Stortinget en egen sak om spesialistutdanningene?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-03:
Vi vet at utviklingen de første leveårene og tidlig etablering av gode psykiske og fysiske helsevaner danner mye av grunnlaget for hvordan resten av livet blir. Vi vet at mange unger allerede fra starten av er nødt til å bære en veldig tung bør, og dette er unger som ofte ender opp i statistikkene senere. Derfor har Arbeiderpartiet sagt at et av de neste store helseløftene i Norge må være en ny tverrfaglig opptrappingsplan for forebygging og tidlig innsats for psykisk helse, og spesielt viktig er da barn og unge, som vi i dag vet faller mellom to stoler. Er helseministeren enig i at vi bør ha en slik ny tverrfaglig opptrappingsplan? Og er han enig i at vi også bør ha en helhetlig gjennomgang av alle tjenester som er rettet mot barn, unge og familier, med mål om en bedre samhandling, arbeidsdeling og tydeliggjøring av ansvar, slik at færre barn faller mellom disse stolene?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-03:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helseministeren: «2015 er det internasjonale hjerneåret. Sykdom i hjernen rammer én av tre, og mange får alvorlige kroniske sykdommer. Nevrologiske sykdommer krever mer ressurser enn kreft og hjerte- og karsykdommer til sammen. Det er derfor et paradoks at det nettopp er i hjerneåret at Nevroplan 2015 avsluttes uten at ny plan foreligger. Forskningsrådets NevroNor avsluttes, selv om ny kunnskap har gitt økt livskvalitet til nye pasientgrupper. Hva vil statsråden gjøre for å styrke nevrofeltet innen forskning, behandling, rehabilitering og forebygging?»
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-03:
Takk for svaret. Gjennom forskning og utvikling finner man stadig nye behandlingsformer som gir helt nye muligheter for mennesker som er rammet av alvorlig sykdom og/eller skader i nervesystemet. Noen pasienter har fått nærmest et helt nytt liv når ny teknologi og nye behandlingsmåter er tatt i bruk. Eksempler på dette kan være behandling av akutt hjerneslag med blodproppløsende midler og nye og effektive midler for MS. Slike behandlingsmuligheter må forskes fram, de må tas i bruk, og de må også utnyttes i Norge. Vi mener det nå trengs en ny plan for dette. Men oppfatter jeg statsråden riktig når han sier at han ikke vil bidra til at det kommer en ny nevroplan?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-03:
Undertegnede har også et forslag til hvordan dette arbeidet kan videreføres. Hjernerådet er i dag en paraplyorganisasjon for til sammen 32 pasientorganisasjoner, eller pasientforeninger. Det er faggruppeforeninger og forskningsnettverk som også er med i Hjernerådet. Alle disse arbeider med sykdommer i nervesystemet og koordinerer arbeidet for denne store sykdomsgruppen. Mitt forslag til hvordan arbeidet med nevrologiske sykdommer kan videreføres, er at Hjernerådet kan få muligheten til å fremme sitt viktige arbeid og bidra med unik og samlende kompetanse gjennom at de får støtte via statsbudsjettet. Vil statsråden bidra til at Hjernerådet kommer inn på statsbudsjettet for 2016, og at de får et øremerket tilskudd?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-06-03:
Sørlandet sjukehus vurderer å gjera om sjukehusa i Arendal og Flekkefjord til såkalla dagsjukehus utan akuttberedskap. I samband med høyringa til kontroll- og konstitusjonskomiteen i saka om nytt sjukehus i Møre og Romsdal sa statsråd Høie at det er vanleg med fortrulege avklaringar om prosess- og strukturendringar utan at Stortinget vert informert om dette. Eg meiner statsråden skal informera om det som vert gjort i helsevesenet, og spørsmålet mitt er eigentleg veldig enkelt: Har det vore kontakt mellom Sørlandet sjukehus og statsråd og departement om å gjera om sjukehusa i Arendal og Flekkefjord til dagsjukehus og om å leggja ned fødeavdelinga ved Flekkefjord sjukehus, og vil statsråden informera Stortinget om kva som har vorte sagt?