Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-03-19:
Senterpartiet vil ha en innvandrings- og integreringspolitikk som setter menneskeverd i fokus, der enkeltmennesket har klare rettigheter og plikter. Alle som søker asyl i Norge, skal ha en trygghet for at rettssikkerheten ivaretas. Senterpartiet ønsker en klar praksis, slik at man ikke gjennom uklare signaler bidrar til å øke tilstrømningen av folk som ikke har grunnlag for beskyttelse, og dermed ikke får opphold. Jeg legger til grunn at asylsøkere som har et beskyttelsesbehov, får asyl. Når det ikke foreligger beskyttelsesbehov og det heller ikke er grunnlag for opphold på humanitært grunnlag, innvilges det ikke asyl. Konsekvensen må selvfølgelig være at vedkommende må returnere til hjemlandet. De fire forslagene fra Venstre omhandler papirløse innvandrere, et begrep jeg har slitt med å forstå definisjonen av helt siden jeg begynte å jobbe med innvandringspolitikk. Slik jeg tolker begrepet «papirløse asylsøkere», må det gjelde dem som ikke klarer å framskaffe nødvendig dokumentasjon på identitet fordi de kommer fra land med uklare fødselsregistre, eller fordi de kommer fra land som ikke utsteder pass. Noen bruker begrepet om dem som selvforskyldt er uten innreisedokument fordi de har tilintetgjort passet ved ankomst, eller om dem som har oppgitt flere forskjellige identiteter. I dette representantforslaget brukes begrepet om personer uten lovlig opphold i Norge, altså returnektere som ikke har oppfylt plikten de har til å returnere til hjemlandet når endelig avslag på asylsøknad foreligger. Dette er en gruppe hvor de fleste har avklart identitet, altså er de ikke papirløse. Venstre ønsker at alle som oppholder seg ulovlig i Norge, skal få arbeidstillatelse inntil kjent utreisedato. For meg ville det være en stor selvmotsigelse om alle som får avslag på asyl, skulle konkurrere i arbeidsmarkedet på lik linje med dem som har fått innvilget asyl. Hovedprioritet må være bosetting og god integrering av dem som har fått oppholdstillatelse. Forslagsstillerne ber regjeringen gjennomføre en regularisering for papirløse innvandrere. Jeg legger til grunn at Venstre med papirløse her mener asylsøkere som har fått avslag og oppholder seg ulovlig i Norge. Å gi oppholdstillatelse til den gruppen vil føre til at stadig færre med avslag vil returnere frivillig. Senterpartiet vil føre en rettferdig asylpolitikk. Er det rettferdig at returnektere, f.eks. etter å ha oppholdt seg fire–fem år i Norge, automatisk skal få oppholdstillatelse, mens en annen i akkurat samme situasjon, som valgte å følge norsk lov og returnere til samme hjemland etter avslag på asylsøknad, ikke får opphold i Norge? På ingen måte – vi kan ikke belønne noen for å trenere et lovlig fattet utvisningsvedtak. I dag foreligger det enda åtte forslag fra Venstre i tillegg til de fire opprinnelige. Jeg har bare tid til å kommentere noen av dem. Et forslag går ut på å gi familier med barn automatisk oppholdstillatelse dersom de har oppholdt seg i Norge i mer enn tre år. Det ville medføre en liberalisering av norsk asylpolitikk, som etter all sannsynlighet ville øke tilstrømningen av asylsøkere uten reelt beskyttelsesbehov. Det betyr ikke at jeg ikke er bekymret for unger som oppholder seg i mottak over lang tid. Asylmottak er ikke et godt sted å vokse opp. Men en automatisk oppholdstillatelse for alle barnefamilier som har vært i Norge i mer enn tre år, ville oppleves dypt urettferdig for andre unger i nøyaktig samme situasjon, men der foreldrene valgte å følge norsk lov og returnere ved avslag. Jeg ønsker ikke å legge til rette for en politikk som kan gi oss en stadig større gruppe lengeværende barn i årene framover fordi tilstrømningen øker. Tilliten til asylinstituttet vil bli svekket dersom avslag på asyl i praksis ikke får andre konsekvenser enn at man ikke får tildelt bolig før etter tre år. Saksbehandlingstiden er nå nede i ca. ett og et halvt år, dvs. at barnet ikke opparbeider seg sterk tilknytning til riket i saksbehandlingstiden. Målet må være å redusere saksbehandlingstiden ytterligere og sørge for rask retur, slik at vi unngår at unger i framtiden blir sittende lenge i mottak. Når det gjelder spørsmålet om de 450 lengeværende barna som er i Norge i dag, skal få bli, er ikke svaret ja eller nei. Svaret er at noen bør få bli og noen bør sendes ut av landet. Onsdag kom f.eks. Utlendingsnemnda fram til at Nathans sak skal vurderes nærmere – individuelle vurderinger er og blir gjort. Jeg har full tillit til forvaltningen og til at barns beste vil bli tillagt stor vekt. Det er ikke vår rolle som politikere å behandle enkeltsaker. Senterpartiet er opptatt av situasjonen til de lengeværende barna, og vi vil se grundig på hva som er riktig løsning for disse familiene. Det vil bli et viktig tema i stortingsmeldingen om barn på flukt.