Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-05-28:
Jeg er glad for at Stortinget har fått denne anledningen til å diskutere personvern. Det er et viktig og omfattende tema, som blir stadig mer aktuelt. I 2009 la Personvernkommisjonen fram sin rapport om tilstanden og utfordringer for personvernet. Rapporten inneholder mange og gode forslag til tiltak for å ivareta innbyggernes personvern. Flere av tiltakene er allerede gjennomført, som f.eks. logging av innsyn i pasientjournaler. Regjeringen har også etablert den vellykkede slettehjelpstjenesten slettmeg.no, som bistår folk som opplever krenkelser på nettet. Mange av forslagene krever mer utredning. Det kan best gjøres av sektormyndighetene som et ledd i annet arbeid. Det er viktig å legge et godt grunnlag for ensartet håndtering av beslektede spørsmål i ulike sektorer. Regjeringen ønsker en helhetlig tilnærming til personvernutfordringene. Det gir de mest robuste løsningene. Vi har derfor lagt fram en melding som tar tak i sektorovergripende personvernutfordringer, f.eks. utfordringer ved gjenbruk av personopplysninger til nye formål, eller bruk av samtykke som grunnlag for behandling av personopplysninger. Å tenke personvern i utredningsarbeid er en generell utfordring. Skal vi få til gode løsninger uten at det blir uforholdsmessig dyrt eller teknisk krevende, er det avgjørende at personvernet kommer tidlig inn i utredningsarbeidet. Det er samtidig viktig at de som behandler personopplysninger, har fokus på personvern gjennom hele behandlingen. Systemer og rutiner for etterlevelse av personvernregelverket er viktig. God internkontroll er som regel et resultat av bevisste holdninger til personvern. Derfor vil vi utarbeide en veileder om gjennomføring av internkontroll på personvernområdet. Hver dag etterlater vi elektroniske spor som forteller detaljer om hva vi har gjort, og hvor vi har vært. «Big data» er begrepet som brukes om disse enorme mengdene elektroniske spor. Sporene kan sammenstilles og analyseres. Personvernet utfordres. Dataminimalitet er et viktig personverntiltak i så måte. Det innebærer å begrense personidentifiserbar informasjon til et minimum, f.eks. sånn at vi kan kjøre anonymt gjennom bomstasjonen. Også informasjon til de registrerte om hvilke personopplysninger som behandles, og hva de brukes til, er grunnleggende. Vi må alle være bevisste på hvilken informasjon vi etterlater oss, og hvordan informasjonen kan sammenstilles og brukes. Regjeringen ønsker å legge til rette for at flest mulig gode digitale tjenester utvikles i forvaltningen. Digitalisering åpner for å ivareta personvernet gjennom bruk av teknologi, gjennom såkalt «Privacy by Design», eller på norsk: innebygd personvern. Digitale innsynsløsninger, personvernvennlige forhåndsinnstillinger og elektronisk gjenpart, eller mulighet til selv å oppdatere opplysninger, er aktuelle tiltak. Også logging av innsyn i store personregistre kan være viktige personverntiltak. De gir de registrerte informasjon om hvem som har tilgang til opplysninger om dem. Samtidig kan det bidra til å redusere snoking i personopplysninger. Teknologien brukes til å ivareta personvernet. Et annet viktig virkemiddel for også å oppnå innebygd personvern, er gode informasjonstiltak. De som kjenner rettighetene sine, vil stille krav til personvernvennlige løsninger. Nordmenn bruker nettbaserte tjenester i stor stil. Personopplysninger flyter over landegrensene. Et godt internasjonalt rammeverk er til stor hjelp når vi skal håndtere utfordringene. Det er også en fordel for både tilbydere og brukere om regelverket i de ulike landene er så ensartet som mulig. Dette er ett av hensynene bak revisjonen av EUs personvernregelverk. Et nytt EU-regelverk vil etter all sannsynlighet være EØS-relevant. Regjeringen følger derfor EU-arbeidet tett for å ivareta norske interesser. Meldingen som Stortinget i dag har til behandling, gir et godt grunnlag for å jobbe prinsipielt med personvernspørsmål. Det er det viktig at Stortinget gjør, fordi utfordringene og mulighetene er mange.