Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2001-01-11:
Det forslaget som er forelagt næringskomiteen til behandling, er i sin form svært moderat og viser kun til forhold som er påpekt av Landbruksdepartementets eget etikkutvalg. Slik sett kan man si at forslaget bare tilrettelegger for at Landbruksdepartementet følger de råd som de selv har bedt om. I dyrevernloven § 2 heter det at det skal fares vel med dyr og tas hensyn til instinkt og naturlig trang hos dyret. Og det er jo helt åpenbart at dyr som plasseres i bur og mister sin mulighet for naturlig atferd, ikke har det slik som dyrevernloven sier at dyr skal ha det. Jeg registrerer også at dagens forskrift om hold av pelsdyr trådte i kraft den 1. oktober i 1998, og at forskriften bygger på den reviderte europarådsanbefalingen. I henhold til Europarådets anbefalinger bør det å brekke nakken på mink etter forutgående elektrisk bedøving kun gjøres dersom andre metoder ikke er tilgjengelige. Men i Norge er det en helt vanlig metode. Når det gjelder rev, drepes den gjerne ved at elektroder føres inn i munn og endetarmsåpning, hvorpå dyret dør av strømmen. Som forslagsstiller registrerer jeg at landbruksministeren i sitt brev til næringskomiteen sier at det skal «startes et arbeid med sikte på en bred gjennomgang av forhold mellom ulike former for dyrehold og dyrenes velferd der resultatet legges fram i form av en stortingsmelding i løpet av 2002». Det er et bra initiativ. Det er likevel ingen grunn til at man ikke allerede nå skulle kunne ta fatt i pelsdyrindustrien. Signalene om at dyr lider overlast, og at man burde bedre forholdene for de ulike dyrene, er såpass klare og sterke at man ikke burde vente med å gjøre noe med det til den samlede meldingen foreligger. Jeg vil også vise til ulike innslag i media, bl.a. i TV 2, med reportasjer om mink og annen pelsdyravl. Industrien mottar ca. 80 mill. kr i statsstøtte på årsbasis, og uten den støtten hadde i hvert fall store deler av industrien neppe kunnet overleve. Jeg merker meg at Gunnar Breimo trekker fram det perspektivet knyttet til distriktsnæringen. Men hvis man tenker seg at man hadde brukt 70, 80 eller kanskje 90 mill. kr på annen virksomhet i distriktene enn pelsdyrnæring, er det rimelig grunn til å tro at effekten ville ha vært minst like god, kanskje bedre enn det man oppnår innenfor pelsdyravl. Tenker man seg det brukt f.eks. for økologisk landbruk, ville man jo også hatt en etisk side ved bruken av ressursene som ville ha vært langt bedre enn det man i dag oppnår gjennom pelsdyravl. Jeg registrerte at datteren til Paul McCartney hadde sagt at den som kler pelsen best, er det dyret som opprinnelig har det på. Og det er en betraktning som i hvert fall jeg vil si meg helt enig i. Jeg registrerer at mens det er en felles holdning i SV til at man bør endre på pelsdyravl slik det foregår i dag og skape langt bedre forhold for dyrene, kan det være ulike syn på om næringen som næring fortsatt skal eksistere i framtiden. Mitt personlige syn på det er at jeg iallfall er uenig i det standpunktet som Gunnar Breimo tar, nemlig at det er en distriktsnæring som man må sikre videre kår, eventuelt også videre utvikling. Jeg mener at man i stedet bør fokusere på andre typer distriktsnæringer, at det bør være et mål å avvikle pelsdyrnæringen i den form den har i dag, og at man på sikt erstatter den med helt andre typer næringer, slik at Norge godt kan bli et foregangsland i verdenssammenheng – uten denne form for pelsdyrnæring i det hele tatt.