Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2004-05-11:
Et mangfoldig og troverdig medietilbud av høy kvalitet er fundamentalt for en rekke viktige samfunnsmål. Det er grunnleggende for demokratiet vårt at vi har et mangfold av informasjonskanaler og stort rom for politiske ytringer og debatt, at vi har kritiske og granskende medier ubundet av ulike økonomiske og politiske interesser, at vi har bred formidling av kunst og kultur, at vi har bred tilgang til kunnskap om viktige samfunnsforhold, at vi har et godt underholdningstilbud basert på vårt eget språk og våre egne erfaringer, og at vi har et tilbud til ulike små grupper samtidig som vi bygger og vedlikeholder et fellesskap her i landet på tvers av alt det som deler oss. Det er i dette bildet vi må se NRKs rolle og posisjon. Etter mitt syn er det ingen enkeltstående mediebedrift i Norge som er viktigere for at vi skal nå disse målene, enn NRK. NRK skal bruke sin posisjon som ubundet til å være kritisk og granskende kombinert med en troverdig nyhetsformidling og bred politisk debatt. NRK skal være Norges viktigste kulturformidler, gi oss større kunnskap og innsikt og opplyse oss om viktige samfunnsforhold. NRK skal gi et tilbud til ulike små grupper, samtidig som de leverer bred underholdning av høy kvalitet basert på vårt eget samfunn, og være limet i fellesskapet Norge. NRKs eget motto «Noe for alle. Alltid» beskriver godt den kombinasjonen av bredde og smalhet som NRK skal stå for. Derfor er det lett å slutte seg til mye av det kulturministeren sier i sin redegjørelse. Det er full tilslutning fra Arbeiderpartiet når det gjelder kravene om spilling av norsk musikk i NRK. Det er full tilslutning til målet om teksting for hørselshemmede, programmer for ulike minoritetsgrupper, og ikke minst er det full tilslutning til målet om økt satsing for barn og unge. Men her slår kulturministeren inn åpne dører, for her har NRK allerede planer som de er i full gang med å gjennomføre. Full tilslutning får kulturministeren også fra Arbeiderpartiet når hun endelig skjærer igjennom og sørger for at Nordland får den lokale TV-dekningen vi her i Stortinget for lengst har forutsatt, en sak som hun for ikke lenge siden gikk imot å gripe inn i. Likevel er det noen helt sentrale spørsmålsstillinger som kulturministeren ikke går inn på. Bakgrunnen for at vi i hvert fall fra Arbeiderpartiet ønsker å få en debatt om NRK, var oppslag om at kulturministeren og Kulturdepartementet ikke lenger mente at NRK skulle ha rating og høy oppslutning som en av sine kjernemålsettinger. Det er vi helt uenig i. Likevel er vi enig i at NRK skal ta vare på de smale programmene. Statsråd Valgerd Svarstad Haugland sier i sin redegjørelse: «Det er klart at NRK må ha stor oppslutning i folket. Men lyttar- og sjåaroppslutninga kan ikkje vera det einaste suksesskriteriet for ein ikkje-kommersiell allmennkringkastar.» Det har vi altså ingen problemer med å slutte oss til. Men bred oppslutning må være et viktig mål for en bred allmennkringkaster. Hvis ikke NRK har den bredde og den oppslutning som man satser på, er jeg redd oppslutningen om NRK, også de smale programmene, vil bli enda mindre – oppslutningen og lisensbetalingen vil bli enda mindre, og det er heller ikke alltid lett å si hva som er bredt og hva som er smalt. Her har jo NRK selv våget å satse. Et program som «Først og sist» med Skavlan «ratet», som det heter, dårlig i begynnelsen, men man våget å holde løpet ut og laget en av NRKs største suksesser – mens et program som kanskje i utgangspunktet skulle være smalt, som «Schrödingers katt», viser seg å nå bredt ut med allmennkunnskap. Det er i denne kombinasjonen NRK er unik, kanskje den mest vellykkede allmennkringkasteren i hele Europa. Den kombinasjonen, de brede programmene som leder publikum også inn i de smale, er ikke bare forutsetningen for at NRK skal være en opplysende, kulturell og formidlende allmennkringkaster, men også forutsetningen for at NRK skal bestå. Her synes jeg kulturministeren ikke gir klare nok svar. Jeg håper hun i løpet av dagen kan gjøre det. Det andre poenget som ikke behandles godt nok, er finansieringen. NRK har en solid finansiering i lisensen. Vi vet ikke om det er en trygg og varig måte å få inn inntektene på, derfor må NRK få utvikle andre inntektskilder. Vi er bekymret, bl.a. over det kulturministeren varsler når det gjelder sponsorplakaten. Det siste området vi mener er for dårlig behandlet, er distriktsstrukturen. Den lokale tilstedeværelsen er etter vårt syn et fundament for NRKs oppslutning i Norges befolkning og blant lytterne. Her mener vi at det må gis klare styringssignal om den tilstedeværelsen. NRKs ledelse og styre skal få ros for en vellykket økonomisk styring. Da er det viktig at de beholder den økonomiske handlefriheten til å øke kvaliteten, og i så måte var det et klart signal da stortingsflertallet i forbindelse med budsjettet for 2004 gikk imot kulturministerens forslag om ikke å prisjustere NRKs inntekter.