trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
De som ble permittert under finanskrisen, var helt uskyldige i finanskrisen. De som ble permittert under oljeprisfallet, var helt uskyldige i oljeprisfallet. Det er ikke forskjell på det og pandemien som sådan – det synes jeg vi skal legge til grunn. På de tidspunktene hadde vi dårligere ordninger, bl.a. på den tiden representanten selv satt i regjering. Nå har vi bedre ordninger. Så har jeg lyst til å si en ting om det å være permittert kontra det å gå på dagpenger eller å bli oppsagt. Det er faktisk mange av de utredningene som er gjort som viser at det er en utfordring hvis man går for lenge permittert og så blir ledig etterpå. Det er en utfordring når man har brukt mye av den tiden man kan gå på dagpenger, uten å være aktiv arbeidssøker, at man får et større opphold før man kommer i en ny jobb, kommer vanskeligere inn i arbeidsmarked. Så det er ikke alltid en drøm å være permittert. Vi kommer til å vurdere denne situasjonen fortløpende, hele tiden. Vi kommer til å vurdere den med tanke på arbeidsmarkedssituasjonen.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Jeg skjønner veldig godt at representanten Vedum ikke liker å bli minnet om sin historie, for da minnes han også om hvilken svingdør han for tiden går i, i veldig mange politiske saker. Når det gjelder dette spørsmålet, er mitt utgangspunkt at vi skal forsøke å inntektssikre absolutt alle, men den viktigste inntektssikringen for folk som er ledige eller går på dagpenger, er faktisk å komme seg i jobb igjen. Derfor må vi jobbe med at arbeidsplassene kan åpne og komme tilbake, og så må vi jobbe med at folk som ikke kommer tilbake i den jobben de har vært i før, kommer inn i en ny jobb. Det jeg synes representanten undervurderer, er at når folk går permittert veldig lenge og jobben ikke kommer tilbake, kan permitteringstiden ha skadet dem i arbeidsmarkedet. Da betyr det at man ikke har vært aktivt arbeidssøkende og funnet en ny jobb, og man har begynt å få et hull i cv-en sin som blir ganske stort. Derfor er det ikke et svar for alle, og derfor ser jeg mange som faktisk selv sier det: Jeg søker heller jobb enn å fortsette å gå permittert.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Det viktigste for folk flest er selvfølgelig hva de sitter igjen med, og da er det fint å si at i løpet av de åtte årene vi har laget budsjettkompromisser mellom de fire partiene, sitter en gjennomsnittsfamilie igjen med 14 000 kr mer enn det de gjorde ved inngangen til denne regjeringens regjeringsperioder. Det betyr at man har fått en betydelig lettelse gjennom det. I tillegg bidrar det forliket vi har gjort her, til ytterligere lettelser i utgiftene, noe som heller ikke er så dumt for barnefamiliene. For de fattigste barnefamiliene har vi fjernet viktige regninger for mange, som f.eks. barnehageregningen. De betaler ikke nødvendigvis for barnehagen lenger. Det er inntektsgradering eller gratis barnehage for mange barn i kjernetiden. Det er en veldig viktig satsing som vi har gjort målrettet. Det er det motsatte av det som skjedde da man innførte makstaket, da mange med lav inntekt opplevde at de med rød-grønn politikk måtte betale mer for en barnehageplass.
Erna Solberg (Høyre), 2020-12-03:
Summen av de årene vi har bak oss med skattepolitikk, viser at vi har gitt mer i skattelettelser til barnefamilier og familier generelt enn det venstresiden har gjort. En av grunnene til at vi har en fjerning av formuesskatten, er at vi synes det å skape flere arbeidsplasser er en av de aller viktigste sikringene for folk i fremtiden. Vi ser nå hvem det er som sliter. Masse familieeide bedrifter rundt omkring i landet får en skattepakke fra venstresiden i Norge som er målrettet mot å gjøre det vanskeligere for dem å videreutvikle seg, tappe bedriftene for mer av inntektene ved å øke beskatningen av eierens plassering i bedriften. Det er penger som står i bedriften fra eieren, som er det som er sikkerheten for å kunne være med på det grønne skiftet, på de nye teknologioperasjonene, til å sikre arbeidsplassene, til å gjøre alle de andre tingene. Dem skal dere melke ut for å ta inn til staten.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Når jeg har hørt på Arbeiderpartiet i dag, er det nesten så en skulle tro at det er regjeringas skyld at vi har en pandemi i landet. Det er som jeg sa i mitt innlegg, at jeg slutter meg til denne 13-åringen: Jeg hater korona. Det er en forferdelig situasjon for mange mennesker. Ja, det er blitt flere mennesker som har mistet jobben. Jeg er bekymret for de familiene som går jula og neste år i møte med usikkerhet om jobben vil bestå. Det er derfor dette budsjettet er så målrettet, enten det er for å skape nye arbeidsplasser for å inkludere flere eller for å ta vare på de utsatte gruppene. Vi har også lagt fram nysalderingen, der vi f.eks. gjør det vi kan i dialog med frivillige organisasjoner for å gjøre mer for å hjelpe dem som sliter. Jeg besøkte Frelsesarmeen, som delte ut matpakker, og de fortalte det samme: Det er flere som trenger mat. Vi skal være der og hjelpe dem. Men det de også sa, som var minst like viktig, var at folk følte at det var noen som brydde seg når Frelsesarmeen kom. Det er store utfordringer, og det er derfor vi skal stå sammen for å slå ned smitten, få mindre smitte i samfunnet. Det er det som gjør at vi kan åpne opp og igjen få trygget arbeidslivet og få trygget situasjonen for disse familiene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg har ikke engasjert meg i politikken for at Kristelig Folkeparti skal gjøre et fantastisk godt valg, og at det er det viktigste. Jeg har engasjert meg i politikken for å bety en forskjell i menneskers liv i positiv forstand. Når jeg hører den beskrivelsen til Arbeiderpartiet, blir jeg helt – ja, jeg vet ikke helt hvilket begrep jeg skal bruke. Jeg er for en sterk velferdsstat som skal være der med et sterkt sosialt sikkerhetsnett for dem som faller utenfor. Derfor har vi styrket mange av de ordningene. Men det er en fundamental forskjell på meg og Arbeiderpartiet i at jeg snakker om et velferdssamfunn. For staten er der for å hjelpe Frelsesarmeen med noen ekstra midler som genererer enormt mye frivillighet og frivillig innsats. At det er kaldt at Frelsesarmeen gjør en jobb på vegne av staten og folket, er en virkelighetsbeskrivelse som jeg bare ikke kan forstå. For å bygge et varmere samfunn trenger vi å styrke de små fellesskapene, vi trenger å styrke familiene, vi trenger å styrke lokalsamfunnene, og da er frivilligheten enormt viktig. Derfor er jeg også stolt av at vi har en så tydelig satsing på f.eks. Frelsesarmeen og andre organisasjoner som gjør en fantastisk jobb.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg er veldig godt fornøyd med mange av forslagene som Fremskrittspartiet forhandlet inn, og så er det andre som jeg er mindre fornøyd med. Men det er helt riktig som representanten sier, det er mange ting som jeg var glad for at vi fant sammen om, f.eks. når det gjelder tiltak for å bekjempe ensomhet blant eldre. Der har vi et fantastisk prosjekt – apropos forrige replikk også – i regi av frivillige organisasjoner, fordi vi ser at det i mange av disse tilfellene ikke er staten som klarer å nå best ut. Det er mye kreativitet og innovasjon blant de frivillige. Men når det gjelder egenandelene, må jeg si at der mener jeg vi tar et viktig grep med å slå sammen de ulike takene, tak 1 og 2. Vi hadde en målrettet ordning som gjorde at mange kronikere, noen av de mest syke, fikk lavere egenandel, mens noen av oss andre fikk høyere. Så fant vi en løsning sammen med Fremskrittspartiet der vi slo sammen takene og også senket det ytterligere. Det mener jeg var en god løsning, og det var jeg fornøyd med.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Tusen takk for et veldig viktig spørsmål. Jeg har lagt merke til at det også i komiteen er et stort engasjement knyttet til dette spørsmålet, og det er jeg veldig glad for. I budsjettet for neste år har jeg sammen med helseministeren utarbeidet et forslag knyttet til nettopp helsekartlegging for å få et bedre bilde av hvilke utfordringer barn har når det går mot en omsorgsovertakelse. Som representanten beskriver, og som jeg er godt kjent med, er vi dessverre i en situasjon der veldig mange barn, spesielt de som havner på institusjon, har store psykiske helseutfordringer. Derfor ligger det 25–30 mill. kr til disse forslagene, og vi er i gang med å utvikle den kartleggingen når det gjelder helse. Jeg har stor tro på at det vil bedre situasjonen for dem, sånn at vi får et bedre bilde av det, og at det ikke minst kan gi dem en bedre plassering og også bedre helsehjelp.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg skal ikke bli for påståelig, men jeg må innrømme at jeg ser at helseministeren rister på hodet når det snakkes om kutt i offentlige sykehus, så jeg antar at det betyr nei. Det kan være at det handler om ABE-kuttet, som er skjermet når det gjelder sykehus. Det var vi veldig opptatt av da vi behandlet saken. Spesielt i den situasjonen vi er i, med krevende kapasitet i sykehusene, har vi vært opptatt av at dette budsjettet både skal være i stand til å sikre at en får den hjelpen en trenger, gitt korona, og også få opp igjen aktiviteten med hensyn til dem som f.eks. ikke hadde fått gjennomført operasjoner. Men til spørsmålet: Jeg kan selvsagt ikke stå her og garantere at det blir null ventetid, men vi er veldig opptatt av dette spørsmålet, og jeg har tett dialog med helseministeren knyttet til hvordan vi kan gi bedre helsehjelp. Vi har en satsing på psykisk helse spesielt knyttet til barn og unge i neste års budsjett, og dette er et spørsmål som opptar oss spesielt. Barn i barnevernet skal ikke ha noen B-behandling eller at de ikke behandles på lik linje med andre barn, de skal ha den samme hjelpen. Dette er et område som vi har fokusert sterkt på.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Det enkle svaret på det er at representanten Øvstegård og jeg ikke har flertall i salen. Hadde vi hatt flertall, hadde forslagene gått gjennom, og det hadde blitt sånn. Men det vi har sikret, er en historisk økning i barnetrygden. For første gang på over 20 år økte vi barnetrygden i fjor, og for neste år vil vi til sammen øke barnetrygden med 8 200 kr for de yngste ungene. En har i tillegg sørget for at økningen skal skjermes, sånn at den også kommer dem som går på sosialhjelp, til gode. Det er sånn at sosialhjelp er en midlertidig stønad, så snittida en går på det, er forhåpentligvis lavest mulig fordi en kommer over på andre ordninger – og aller helst tilbake i jobb. Jeg vil også si at i det som blir vedtatt i dag, ligger det også en spesiell sikring av dem med lave inntekter. Opptil 3G er det 80 pst. kompensasjon for dem som går på dagpenger. Det er historisk høyt. Det har aldri vært sånn – det var ikke sånn under finanskrisen, det var ikke sånn under andre kriser. Så jeg vil virkelig understreke at vi gjør mye for å stille opp med et sikkerhetsnett for dem som trenger det, og så er alle disse andre, frivillige organisasjonene der i tillegg.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
Det jeg kan si, er at jeg har veldig stor forståelse for den opplevelsen Elin og helt sikkert veldig mange andre lærere har hatt. Jeg tror det er erfarne lærere, som har vært årevis i skoleverket, som nå opplever at de har måttet gjennomføre mer skoleutvikling på noen få måneder enn det de har gjort i hele sin lærerkarriere. Jeg tror det er ferske lærere som opplever at de har vært overlatt til seg selv. Jeg tror det er andre ansatte i skole og barnehage som må jobbe lange dager, og som føler seg utrygge på egen arbeidsplass fordi de er relativt ubeskyttet i møte med barn og unge. De gjør en utrolig viktig jobb, og vi gjør det vi kan for å sikre dem gode rammevilkår. Vi har overført milliarder til kommunene og fylkeskommunene. Jeg synes det er en utfordring at landets ordførere og rådmenn ikke sørger for at de pengene kommer ut til barnehagene og skolene. Når det store flertallet av rektorer forteller at de ikke har fått økt handlingsrom, er det et problem. Da har vi ikke greid å få pengene ut. Det er kjempeviktig at man nå prioriterer å faktisk sette inn vikarer, sørger for å tilføre de ressursene som trengs, slik at ikke lærere som Elin blir utslitt – og ikke minst slik at barn og unge får de tilbudene de trenger.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
Vi har så langt i denne krisen bevilget over 30 mrd. kr ekstra til Kommune-Norge. Vi har kommet med stadig nye midler i stadig nye pakker. Vi har sagt at for neste, første, halvår blir det 7,7 mrd. kr ekstra til Kommune-Norge. Det har kommet penger fra staten. Utfordringen er at de ikke har kommet ut til landets skoler og barnehager. Utfordringen er også at kommunene har hatt veldig ulike utfordringer. Mens det er noen som rapporterer at de ikke har hatt økte utgifter, er det andre som har hatt store økte utgifter. Det er viktig at de som står nærmest utfordringene, faktisk også er de som finner de praktiske løsningene på utfordringene. Senest i dag hadde vi et bredt møte, bl.a. for å se på hvordan vi i større grad kan bruke både lærerstudenter og pensjonister som vikarer i både skole og barnehage for forhåpentligvis å avhjelpe noe. Jeg registrerer at representanten fra Arbeiderpartiet kritiserer kuttet i pensjon uten at de selv retter det opp i sitt alternative budsjett. Det er interessant. Nå skal vi se på hvordan vi kan utforme en god finansieringsordning for de private barnehagene i framtiden som både er bærekraftig og sikrer oss gode barnehager.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
De borgerlige partiene har over flere år stått sammen om å sikre god finansiering for de private barnehagene. Der vi har sett at de rød-grønne partiene har hatt generelle kutt for private barnehager, har vi alltid unngått det. For noen år siden gjorde man en utredning av finansieringssystemet for private barnehager som viste at man på de fleste parametere traff ganske godt, men at de var overkompensert for pensjon. Det ble da også sendt ut et forslag på høring om å nedjustere det pensjonsanslaget, og det var det vi gjennomførte i vårt forslag til statsbudsjett. Jeg mener fortsatt at det var et riktig forslag med tanke på hva som er de faktiske pensjonsutgiftene i de private barnehagene, for det er sånn at de private barnehagene har fått mer penger enn de faktisk har hatt i pensjonsutgifter. Likevel er det ingen tvil om at de pengene som nå er bevilget gjennom forliket vi har inngått med Fremskrittspartiet, vil komme veldig godt til nytte, og jeg er helt sikker på at de private barnehagene vil forvalte dette på en veldig god måte og sikre at det kommer barna til gode.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
Over veldig mange år har Venstre hatt noen tydelige prioriteringer i innvandringspolitikken, og det har egentlig vært av ulike årsaker. For det første har vi også ment at det har vært enkelte innstramminger som både har vært riktige og nødvendige, særlig i en periode da vi hadde veldig sterk tilstrømming. Det har også vært fordi vi ser at vi i veldig mange saker har et stort flertall i denne salen mot oss, og at vi derfor har vært nødt til å prioritere våre kamper med omhu. Det vi da har gjort, er at vi har hatt en veldig klar prioritering av barn, særlig av lengeværende og sårbare barn, og vi har også hatt en veldig klar prioritering av flyktninger med beskyttelsesbehov. Derfor har vår prioritering de siste årene vært at dersom det har vært innstramminger på asyl- og innvandringsfeltet, har vi heller sikret at Norge tar sin del av det internasjonale ansvaret gjennom å ta imot kvoteflyktninger. Jeg er veldig fornøyd med at vi da har hevet nivået på kvoteflyktninger fra å ligge på rundt 1 000, til at vi nå har ligget på et nivå på rundt 3 000, og jeg håper at vi også greier å ha et effektivt uttak neste år som gjør at vi tar igjen det etterslepet vi har fått i 2020.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
Jeg har faktisk ikke regnet sammen dette, men jeg er ganske sikker på at vi i sum sitter igjen med mer penger til både barnehager og skoler gjennom dette budsjettet enn det vi gjorde før vi startet forhandlingene med Fremskrittspartiet. Og så er det noen små justeringer, bl.a. på digital satsing, som gjør at vi får en mindre påplussing enn det regjeringen opprinnelig hadde lagt opp til. Vi la inn en sterk økning i midler til de digitale ressursene i kommunene både i revidert nasjonalbudsjett og i vårt forslag til statsbudsjett for 2021. Nå er den satsingen tatt litt ned, men det er fortsatt en betydelig satsing, som gjør at kommuner over hele landet nå får en større mulighet til både å kjøpe inn utstyr, kjøpe inn programvare og bidra til å heve kompetansen hos sine ansatte. Det er en satsing som jeg er veldig stolt av og veldig fornøyd med. Det er ingen tvil om at dette er et budsjett som bærer preg av at hovedsatsingen vår for å ta Norge gjennom krisen er en satsing på utdanning. Det er et historisk høyt antall studieplasser. Det har aldri vært en så sterk satsing på videregående skoler og fagskoler. Det er jeg veldig stolt over.
Guri Melby (Venstre), 2020-12-03:
Da forslaget om fritt skolevalg ble sendt på høring, var det veldig mange som hadde innvendinger mot de modellene som var presentert. Det vi nå har gjort, er at vi har sagt at vi skal gå videre i arbeidet med et friere skolevalg, men vi vil ha med oss fylkeskommunene og KS i å lage gode kriterier for hvordan dette skal gjennomføres. Det er jo veldig mange fylker rundt omkring – det store flertallet av fylker, faktisk – som fram til nå nylig har hatt ulike versjoner av fritt skolevalg. Mange har løst det med å ha ulike former for inntaksregioner, og også ved å ha ulike ordninger som gjør at de sikrer at noen av de elevene som har størst utfordringer, får gå på sine nærskoler. Vi skal nå se på hvordan vi kan ta inn disse kriteriene i et nasjonalt system, og også gi fylkene handlingsrom til å finne gode løsninger. Det er interessant at representanten nevner Trøndelag, for i dag var det faktisk et leserinnlegg i Adresseavisen fra en ung jente, jeg tror hun var 16 år, som fortalte om sin kamp for å få slippe å gå på sin nærskole i Stjørdal og heller gå på en skole i Trondheim. Hun har vært utsatt for systematisk mobbing gjennom hele sin skolegang og hadde stort behov for å skifte miljø. Den ordningen vi lager nå, sikrer grunnleggende rettigheter for elevene, og det er det viktigste for meg.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg vil utfordre kunnskapsministeren først og fremst – ikke Venstre-lederen. I går kveld skrev Elin Måge, norsklærer fra Bærum, på sin Facebook-side at hun etter nyttår forlater læreryrket etter 15 år. Hun skriver at hun elsker jobben sin, men ikke kan fortsette fordi hun ikke føler seg trygg på jobb på grunn av dårlig smittevern, at lærerne ikke blir anerkjent for den jobben de gjør, og har en enorm og stadig voksende arbeidsmengde. Beskjeden fra Elin er ikke et enkelttilfelle. Det enorme skippertaket fra i vår har blitt erstattet av et endeløst arbeidspress for lærere over hele landet. Jeg mener den eneste medisinen mot dette er mer penger, flere folk og bedre smittevern. Det lærerne og elevene ønsker seg nå før jul, er flere folk, nok ressurser og tydeligere signaler fra sin statsråd. Man kan si at det lærerne vil ha – «All I want for Christmas» – er tydeligere signaler og en statsråd som viser vei. Kan statsråden berolige Elin og andre slitne lærere?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg synes det er en enda større utfordring at statsråden, som sitter på pengesekken, skyver ansvaret over på ordførerne – ikke gjør sin del av jobben og gir de nødvendige pengene – og er mer opptatt av å krangle på regningen. Vi vet at ennå er ikke regningen gjort opp for 2020. Den har ikke kommet ennå. Det er altfor sent for den jobben som skal gjøres i kommunene. Jeg vil også stille kunnskapsministeren et spørsmål om det nederlaget regjeringa nå har gått på i finansieringssystemet for private barnehager. Jeg må si jeg er glad for at det ikke ble det pensjonskuttet som regjeringa hadde foreslått. Det var en dårlig løsning. Arbeiderpartiet fremmer i dag vår løsning, men jeg er nå veldig spent på hva som er regjeringas løsning etter enigheten med Fremskrittspartiet. Kan hun i dag gi noen svar på veien videre? Er vi tilbake på start i forbindelse med finansieringssystemet? Blir det en grundig gjennomgang, eller bare på pensjon? Hvor hurtigarbeidende blir det utvalget som nå skal settes ned, og kan man forvente at også de ansatte blir hørt – og ikke bare PBL og KS?
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Det har virkelig Høyre og regjeringen, derfor har vi i dette statsbudsjettet lagt fram Kompetanseløft 2025, der nettopp arbeidet for å redusere bruken av deltid og vikarer er løftet opp som en veldig klar målsetting. I Kompetanseløft 2025 er det satt opp 2,2 mrd. kr i øremerkede midler til forbedringer og kvalitet i de kommunale helse- og omsorgstjenestene, som bl.a. skal brukes til dette. Det har vært viktig for meg hele veien å bidra til en heltidskultur, både i spesialisthelsetjenesten og i kommunehelsetjenesten. Det at vi nå for første gang løfter fram dette arbeidet som en sentral målsetting i kompetanseløftarbeidet i en plan som skal vare i fem år, der vi også skal invitere partene til diskusjon om hvordan vi utvikler og forbedrer dette, mener jeg representerer et taktskifte i arbeidet mot deltid, for en heltidskultur og for reduksjon i bruk av vikarer.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Dette inkluderes hver eneste gang, både i vurderingen av tiltakene og avveiningene der. Det har vært gjort hele veien, samtidig som det ikke minst tas med i alle de ulike tiltakene som er blitt innført. Ved hver eneste korsvei der vi har kommet med ulike tiltakspakker, har det også ligget tiltak på dette området: betydelig satsing på oppbygging av tilbud innenfor psykisk helse, betydelig satsing innenfor tilskudd til frivillige lag og organisasjoner som driver med dette, og styrking av hjelpetelefonene. Det er en rekke andre tiltak nettopp for å kompensere for de negative sidene. Men til tross for det kommer vi ikke til å klare å kompensere alt. Tiltak mot en pandemi har negative sider som vi dessverre kommer til å måtte leve med i mange år framover. Alternativet kjenner vi dessverre også veldig godt til, at det er nettopp de mest utsatte som også blir hardest rammet hvis vi mister kontrollen på pandemien.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Det enkle svaret på det er ja. Regjeringen følger opp de vedtakene som Stortinget har fattet på dette området – den enigheten som vi har med Fremskrittspartiet i budsjettforhandlingene. I tråd med den enigheten vil det bli etablert en godkjenningsordning for private som skal tilby NIPT, og vi vil komme tilbake i revidert budsjett med oppfølgingen for å tilby ytterligere NIPT til en større gruppe gravide. Det er likevel verd å merke seg at det var jeg som helseminister, med Fremskrittspartiet i regjering, som godkjente bruk av NIPT i Norge første gang. Det er flere år siden. Det er ikke snakk om å ta i bruk NIPT i Norge, det har vi brukt i flere år. Det er snakk om en utvidelse i bruk av NIPT, og vi følger opp den enigheten som er.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er helt enig, og jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet har fått gjennomslag i forhandlingene for å utvide studien vi har på MS-pasienter. Dette vil nå kunne omfatte betydelig flere pasienter enn det det var grunnlag for. Det vil mange pasienter sette stor pris på. Det som også er ekstra flott med å gjøre det på denne måten, er at dette ikke bare vil være til glede for den enkelte pasient – ved at vi gjør det gjennom en studie, vil den kunnskapen vi får gjennom studien, ikke bare komme norske pasienter, men pasienter i hele verden til gode. Noe av utfordringen på dette området er at veldig mange har tilbudt slik behandling uten å ha gjennomført gode studier i forkant. Dermed blir det ikke anerkjent som behandling. Hvis de norske studiene viser at dette er en god behandling, og bedre enn den gjeldende behandlingen, kommer det til å ha stor positiv betydning for mange andre pasienter. Dette kommer til å bli fulgt raskt opp av meg.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Jeg har flere ganger hørt representanten Toppe hevde at det er kutt i de offentlige sykehusene i dette budsjettforliket. Det er definitivt feil. Det er en historisk satsing på de offentlige sykehusene i dette budsjettforliket. Det er også feil at det er kutt i fastlegeordningen. Det er en historisk satsing på fastlegeordningen i dette budsjettet. Jeg håper representanten kan la være å gjenta disse feilaktige påstandene. Historien om Akson: Akson er et prosjekt som er sterkt etterlengtet av dem som jobber i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Sykepleierforbundet, som organiserer de fleste av dem, er en sterk pådriver for dette. Det er sterkt etterlengtet blant pasientene. Derfor er Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon en sterk pådriver for dette prosjektet. Det er sterkt etterlengtet av kommunene. Derfor er KS og Kommune-Norge sterke pådrivere for dette prosjektet. Da jeg la fram dette for kommunene, var det stor entusiasme for at vi hadde fått gjennomslag for endelig å bevilge penger for å komme videre med dette prosjektet, som er utrolig viktig for at vi i Norge skal få en sammenhengende helsetjeneste, også digitalt.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-03:
Jeg kan forsikre representanten Andersen om at det brukes betydelig større beløp på å styrke både kommunenes økonomi og sykehusenes økonomi. Det er en veldig viktig prioritering i dette budsjettet. Historien vil vise – hvis representanten går inn i tallene og ser på årsverksutviklingen i kommunene under denne regjeringen – at det er en kraftig årsverksutvikling i kommunene i pleie- og omsorgssektoren. Det som er ekstra hyggelig, er at den veksten er spesielt stor i de gruppene som har høyere utdanning, altså sykepleierne. Det er en veldig positiv utvikling, som bidrar til å øke kvaliteten i helsetjenesten. Jeg er helt enig i representantens beskrivelse av arbeidssituasjonen for dem som jobber i helsetjenesten nå. Det å stå og jobbe under en pandemi over så lang tid er ekstremt krevende. Det er krevende å leve med den usikkerheten, det er krevende å leve med de smitteverntiltakene som er, og når det varer over så lang tid, er det en stor belastning. Jeg er utrolig takknemlig for den innsatsen som legges ned. Men en kan være trygg på at dette budsjettet legger til rette for at de får flere kollegaer, og flere kollegaer som også har muligheten til å få høyere kompetanse gjennom Kompetanseløft 2025.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
To av tre jobber deltid i kommunal helse- og omsorgstjeneste. Dette var allerede et problem for eldre, som stadig møtte nye fjes og for helsepersonell uten økonomisk trygghet. Men under pandemien ser vi også mange eksempler på hvor skadelig det er for smittevernet med mye deltid og vikarer istedenfor nok folk på jobb i hele, faste stillinger. Dette kunne vi bidratt til å løse i årets budsjett. Mange kommuner, som Arbeiderparti-styrte Arendal, har allerede lagt ned en innsats for å øke andelen heltidsstillinger i sektoren. På et drøyt år der fikk de opp heltidsandelen med 5 pst. Samtidig bør staten være en aktiv pådriver i dette arbeidet. Vi kunne, som Arbeiderpartiet foreslår, bruke mindre på vikarer og konsulenter og i stedet styrke bemanning og heltid i både sykehus- og kommunesektoren. Hvorfor har ikke Høyre en større vilje til å prioritere heltid i sine budsjett – ikke bare fordi det er bra for bruker og arbeidstaker, men rett og slett fordi det også er godt smittevern?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Det er nok sånn at vi i Arbeiderpartiet har en annen oppfatning av regjeringens arbeid på dette feltet. Jeg vil inn på et annet område der vi er dypt bekymret når det gjelder koronaen, og det er folks psykiske helse. Vi har i vårt budsjett lagt inn en betydelig styrking av både skolehelsetjenesten, lavterskel psykisk helse-tilbud og psykisk helsevern i sykehusene. I et skriftlig spørsmål til statsråden har Arbeiderpartiet utfordret ham på hvordan og hva regjeringen har beregnet de psykiske omkostningene hos befolkningen til å være ved de nedstengingene og restriksjonene vi nå opplever. Svaret er at det vet man ikke, men det vises bl.a. til en undersøkelse gjennomført av FHI i juni som i hovedsak ikke viste mer ensomhet eller flere psykiske plager. Jeg skulle ønske det var sant, men frykter at det ikke stemmer. Vi får f.eks. tilbakemeldinger om at hjelpetelefonene opplever en eksplosiv vekst i alvorlige hendelser. Er det slik at regjeringen legger til grunn at koronatiltakene ikke medfører økte psykiske plager når man innfører de enkelte nye tiltakene? Når kan vi eventuelt forvente at de psykiske omkostningene hos befolkningen inkluderes som en del av beslutningsgrunnlaget før nye tiltak innføres?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Når navnet på vår statsminister ikke er Gahr Støre, er jeg glad for at det er Solberg framfor Trump, Bolsonaro eller Duterte, for den saks skyld. Heldigvis finnes det ganske vettuge folk i de fleste partier i Norge. Likevel spiller det en rolle hvem som er statsminister, og hvem som styrer, også i Norge. Som 40-åring kan en få grå hår i hodet under statsminister Solberg – og det er mulig statsministeren selv kan ha fått noen grå hår under de siste ukers budsjettbehandlinger. Regningen kom i alle fall på 18 mrd. kr. Statsministeren har en årslønn på drøyt 1,7 mill. kr. Det lever jeg greit med. Men for hver dag fram til valget skal vi nå betale om lag 63,4 mill. kr for at Norges statsminister fortsatt skal hete Erna Solberg. Som liten var jeg skeptisk til om ordtaket «Lykke kan ikke kjøpes for penger» stemte. Som stortingspolitiker denne uken har jeg fått grundig bekreftet at det ordtaket likevel stemmer, for allerede i det øyeblikket budsjettenigheten ble lagt fram, startet også nebbingen og uenighetene mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet. Men hva bruker budsjettvenninnene, som ikke var så gode venninner likevel, disse pengene på? I Arendal har vi et sykehus vi er veldig stolte av, og som vi går i fakkeltog for når det trengs. I Arendal har vi en hjerteavdeling, som er Norges beste. Den får dessverre ikke penger under denne regjeringen til å utvide slik de ønsker, slik at de kan behandle enda flere hjertepasienter med topp behandling og utstyr, slik at de fortsatt kan være Norges beste om fem år og ti år. Ved sykehuset i Arendal har vi et terapibasseng som har betydd mye for livskvaliteten til mange kronikere. Under denne regjeringen har det blitt tømt for vann fordi en ikke har råd til å vedlikeholde og drifte det lenger. Og hva er svaret til disse budsjettvenninnene? Mer kjøp av private løsninger i helsevesenet – ikke vann i terapibasseng eller satsing på fellesskapets hjerteavdeling i Arendal. Hva er Arbeiderpartiets svar i vårt budsjett? 236 mill. kr mer til bare Sørlandet sykehus i løpet av denne stortingsperioden – til vann i terapibasseng, til satsing på Norges beste hjerteavdeling, fordi vi tror på fellesskapet, fordi vi tror på trygghet for alle uavhengig av størrelsen på lommeboken. Koronaepidemien har vist oss akkurat hvor viktig dette er. La dette bli det siste statsbudsjettet som er preget av privatisering framfor fellesskapsløsninger, preget av skattekutt til de rikeste framfor feriepenger til arbeidsledige. Det kommer et valg. Det kommer en mulighet til å velge en ny retning for landet før neste finansdebatt – en retning der vi tror at lykke ikke kan kjøpes for penger, men kan skapes sammen.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Man kan undres på hvorvidt statsråden og regjeringen tar sikkerheten i fengslene på alvor, både for de ansatte og for de innsatte. Jeg lurer på: På hvilken måte ser statsråden for seg at kriminalomsorgen skal få på plass disse sikkerhetsskannerne som må komme som en naturlig følge av den nylige dommen i Gulating som har gjort at kroppsvisitasjon nå skal endres, og at nye regler er innført? Vi i Arbeiderpartiet fremmer et forslag her i dag, et anmodningsforslag til regjeringen om at regjeringen får på plass sikkerhetsskannerne i fengslene – vi mener det er en regjerings ansvar og oppgave å sørge for at institusjonene kan følge loven – og så kan de komme tilbake i Stortinget i RNB med det. Vil statsråden følge opp dette?
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er veldig glad for å være del av en regjering som har satset målrettet på politi, på påtalejurister, på domstoler i år etter år i alle våre år i regjering. Det er nå ansatt 30 pst. flere jurister i politiet enn det var i 2013. Det er betydelig. Og for å bruke Oslo som eksempel: Oslo hadde før 2013 127 påtalejurister hvis man regner inn Bærum og Asker, som man ble slått sammen med. Nå har man 180. Det er et pluss på ca. 50 påtalejurister i Oslo politidistrikt alene. Det er altså sånn at vi satser på både politijurister og en historisk styrking av domstolen. Det sa Domstoladministrasjonens styreleder: en historisk satsing. Så angrepet på manglende prioritering er mer enn merkelig, og jeg inviterer representanten til å lese budsjettet en gang til.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er litt forbauset over spørsmålet, siden jeg svarte på det på onsdag i spørretimen, men jeg skal gjerne gjenta svaret. For det første er det altså 30 pst. flere ansatte jurister i politiet nå enn i 2013. For det andre er køene gått betraktelig ned. Køen er per nå – og vi er ikke ferdig med 2020 – 20 pst. kortere enn ved utgangen av oktober i fjor. Det har altså skjedd en betydelig nedgang. Det er bra. Det er bra for offeret, og det er bra at vi får iretteført flere saker, slik at folk blir dømt for sine kriminelle handlinger. Så er det helt riktig at det foreligger et anmodningsvedtak fra komiteen om å synliggjøre satsingen på påtale i politiet. Det har jeg tenkt å følge opp, men det er ikke noe man bare liksom gjør med en skrivebordsteknikk. Det krever faktisk et grundig arbeid av Politidirektoratet og Justisdepartementet. Det arbeidet har vi ikke greid å prioritere i år. Vi har prioritert å håndtere en koronakrise og en rekke saker som vi har måttet gjøre, men vi kommer tilbake til det.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg kan forsikre om at jeg tar sikkerheten til ansatte, også i kriminalomsorgen, på alvor. Vi har da også satset stort på nybygg, på rehabilitering og på investering i ny teknologi. Det er viktig. Men jeg er nok litt forbauset over debatten, for både representanten og en del andre virker nå å være av den oppfatning at man ikke lenger kan visitere besøkende og innsatte. Det kan man selvsagt, men man kan ikke gjøre det ubegrunnet, og man kan ikke gjøre det vilkårlig. Men man kan altså fortsatt visitere på den gode, gamle, manuelle måten hvis man har en begrunnet mistanke. Så det er ikke noe som nå er forsvunnet ut av kriminalomsorgen: Det kan man fortsatt gjøre, selv om vi samtidig skal få på plass skannere og vi skal få på plass mer gjennomlysingsutstyr. Kombinasjonen er veldig viktig.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Vi er veldig heldige som bor i et land med lite ungdomskriminalitet og lite gjengkriminalitet, men vi har noen problemer, spesielt her i Oslo. Derfor er jeg veldig glad for den satsingen regjeringen har gjort med Fremskrittspartiet i regjering og med Fremskrittspartiet utenfor regjering. Det at vi får tydelige satsinger på å bekjempe gjengkriminalitet, er viktig. Dette er elementer vi ikke har plass til i vårt samfunn. Det gir utrygghet. Det er en rekrutteringsarena, og vi må bekjempe den. Jeg opplever at det jobbes målrettet, basert på lokal kunnskap, med lokale virkemidler mot dette, spesielt her i Oslo, som sagt. Jeg tror at den effekten det har, er veldig avgjørende. Det er ingen motsetning til det å drive forebygging av kriminalitet. Enhver forbrytelse vi kan forebygge og avverge, er kjempeviktig, og derfor er det bra at alle de nye politidistriktene har fellesenheter som forebygger og har dette som primærstrategi.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Det er ikke så lenge siden jeg var hos Oslo politidistrikt. Jeg opplever at de har både mye kunnskap og gode metoder, og de jobber veldig målrettet med dette. De gjør ikke det inne fra kontorene sine. De gjør det med tilstedeværelse i miljøene, med etterretning, med analyse, og jeg opplever at de har mange gode prosjekter som nettopp skal sørge for å avdekke og bekjempe denne typen kriminalitet. Det må vi gjøre med penger. Vi må gjøre det med tøffere regler knyttet til det å rekruttere til gjengkriminalitet, med å kunne inndra gevinster vunnet på denne typen kriminalitet. Vi må gjøre det med en gjennomgang, og det holder vi på med, av ungdomsstraffen som gir større fleksibilitet og større tydelighet knyttet til oppfølgingen av unge spesielt som rekrutteres inn i dette. Så mitt inntrykk er at det gjøres mye bra arbeid. Jeg har ikke hørt det motsatte, men hvis det er tilfellet, kan vi selvfølgelig gå inn på det.
Monica Mæland (Høyre), 2020-12-03:
Jeg er helt uenig i beskrivelsen representanten har. Hvis en kaller 600 mill. kr for ikke noe penger, vil jeg være dypt uenig i det. 600 mill. kr er et betydelig beløp, som brukes på fri rettshjelp hvert eneste år. Så er det riktig at det har vært mye debatt både om innretningen på rettshjelpen, bruken av den, omfanget, og hvem den treffer, og hvem den ikke treffer. Derfor satte regjeringen ned et offentlig utvalg som overleverte sin rapport til meg i juni, i hvert fall rett før ferien. Den er nå ute på høring, og i påvente av den har vi ikke gjort endringer. Det er naturlig å få inn høringsinnspill, foreslå endringer og så fremme sak for Stortinget. Det skal vi gjøre.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Vi har nå en situasjon der ofre for kriminalitet står i lange køer før saken deres kommer opp for domstolene. Det er tusenvis av saker som venter på behandling. Vi ser at kriminelle får strafferabatter fordi det rett og slett tar for lang tid med sakene. Ansatte har sendt varsler om denne situasjonen, og det er en varslet krise. I tillegg til at bevilgningene har vært for lave, har det vært vanskelig å få oversikt over hvor pengene som er bevilget, faktisk havner. Derfor ba justiskomiteen i budsjettet i fjor om et veldig enkelt grep som kunne gjort situasjonen bedre, nemlig at midlene til påtalejuristene ble prioritert i en egen post på statsbudsjettet. Det koster ikke en krone, men kunne gjort situasjonen bedre. Spørsmålet er rett og slett: Hvorfor følger ikke justisministeren opp det en samlet justiskomité har bedt om – en klar beskjed om å få politijuristene på en egen post i statsbudsjettet?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-12-03:
Jeg takker for svaret, men det var jo ikke det jeg spurte om. Jeg kan også informere justisministeren om at både jeg og resten av Arbeiderpartiets justisfraksjon har lest budsjettet. Det har også påtalejuristene gjort, og de ansatte der er svært kritiske ikke bare til at dette ikke er synliggjort ordentlig i budsjettet så man kan komme til bunns i hvordan bevilgningen faktisk disponeres, men også til at bevilgningen er for lav. Det vi vet, er at dersom man hadde bevilget 100 mill. kr totalt direkte til påtale, ville man kunne fjernet køen av ofre som venter på behandling. Det er en belastende situasjon for folk som er utsatt for overgrep eller annen kriminalitet, å stå lenge og vente på at saken behandles i domstolen, og jeg skjønner ikke hvorfor det er så vanskelig å gjøre det enkle grepet justiskomiteen ba om i fjor. Jeg kan jo spørre om regjeringa vil komme tilbake og gjøre dette fra revidert nasjonalbudsjett av og faktisk følge opp det også påtalejuristene i politiet har bedt om.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Innsats for å bekjempe ungdoms- og gjengkriminalitet er ekstremt viktig. Derfor er Fremskrittspartiet svært glad for at vi har fått med oss regjeringspartiene på å prioritere 60 mill. kr ekstra i statsbudsjettet for ytterligere å presse på for å bekjempe denne typen kriminalitet, som er særdeles viktig dersom vi ikke skal utvikle oss i retning av vårt naboland Sverige. Mitt spørsmål til statsråden gjelder dette: Det er registrert at en del ansatte i politiet har bekymringer fordi man velger å fokusere på forebyggende tiltak til erstatning for konkrete, tydelige tiltak som har med politiets tilstedeværelse i gaten, med å opprette respekt og tydelighet fra politiet om hvem som faktisk styrer, å gjøre. Spørsmålet til statsråden er: Mener hun at man i tilstrekkelig grad prioriterer de harde virkemidlene,(presidenten klubber) eller har man i altfor stor grad basert seg på de myke? (presidenten klubber)
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-12-03:
Når jeg tar det opp, er det vel vitende om at vi tidligere har hatt tilsvarende problemstillinger, særlig i hovedstaden. Da har man klart å slå det tilbake gjennom tydelige virkemidler, gjennom å være til stede, gjennom å bruke de virkemidlene man har, ikke bare gjennom forebygging, men også gjennom å bekjempe det på gaten. Igjen er mitt spørsmål: Man må selvfølgelig ha en kombinasjon av forebygging og tilstedeværelse, men når ansatte i Oslo-politiet melder tilbake til oss at man ser med bekymring på at forebyggingen går på bekostning av tilstedeværelsen, at det er på politiets kontorer mye av dette arbeidet skjer, og ikke ute på gaten, blir jeg svært bekymret. Erfaringene fra tidligere har vist at det er de tøffe, harde tiltakene som har fungert. Er statsråden villig til å se nærmere på Oslo-politiet,(presidenten klubber) på hvorvidt de faktisk bruker de mulighetene de har?(Presidenten klubber.) (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-03:
Jeg er så glad for at vi nå har landet et budsjett i en krisetid, med kapasitet i helsetjenestene, trygging av arbeidsplasser og et budsjett som ivaretar utsatte og sårbare både i Norge og internasjonalt. I budsjettet har Kristelig Folkeparti dessuten fått gjennomslag for mange viktige fanesaker. Det har vært helt uaktuelt for Kristelig Folkeparti å svekke innsatsen for verdens fattigste. Bistand er ikke svekket med en eneste krone, men er tvert imot sikret som 1 pst., og det skulle bare mangle i en pandemitid. Bistand er å støtte folk i deres nærområder, slik at de kan utvikle sitt eget samfunn og sin egen hverdag. Denne uka kom departementet med en ny portal – bistandsresultater.no – som gir oss detaljert innsikt i bistandsjungelen. Kristelig Folkeparti mener at bistand skal gis målrettet og på bestemte vilkår for å gi ønsket resultat. Nå kan alle følge hvert enkelt prosjekt, slik at påstander kan ettergås og fakta verifiseres. Budsjettenigheten har flere solide endringer for eldre. Kristelig Folkeparti har plusset på 12 000 kr i tidligere budsjett. Nå økes det igjen, med 5 000 kr. Barnetrygden økes, kontantstøtten videreføres, engangsstønaden økes betydelig – et godt familiebudsjett. I tillegg utvides ordningen med fritidskortet for barn over seks år, uten at familier med svak økonomi blir stigmatisert. I et år der noen har billigere rus- og nytelsesmidler som politisk mål, er forebyggende tiltak i kampen mot rus dessverre mer nødvendig enn før. Skadeomfanget av rus i samfunnet er stort, i tillegg til kostnadene, og må reduseres. Jeg minner om at vi også i 2021 beholder en av Europas høyeste alkoholavgifter, reklameforbud og restriktive skjenkebestemmelser. Nå er Kristelig Folkeparti glad for at 172 mill. kr gis til rusmiddeltiltak i regi av kompetansesentre, 45 mill. kr til frivillig rusmiddelforebyggende og spilleavhengighetsforebyggende innsats og i tillegg 23 mill. kr til drift av frivillige rusmiddelpolitiske organisasjoner. I tillegg er det 20 mill. kr til kampanjeorganisasjonen Av-og-til og 18 mill. kr til Akan, slik at sykefravær kan reduseres, og effektivitet og livskvalitet økes. Det er også foreslått 16 mill. kr til Actis, som er et samarbeidsorgan innen ruspolitikk. For egen del må jeg legge til at jeg er fornøyd med nettolønnsordningen, kondemnering av offshoreskip og enigheten om å få en tilleggsproposisjon til verftene. En bergingsbil til Rennfast og midler for å utrede bru i Egersund er viktige gjennomslag for oss i Rogaland, som Fremskrittspartiet har bidratt til. Kristelig Folkeparti håper på og ser fram til en normalisering av samfunnet etter koronatiden. Nå er vi midt i en krevende fase for å bistå kommuner og samfunn, men vi i Kristelig Folkeparti ser fram til å sikre et bærekraftig velferdssamfunn etter koronaen.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-03:
Koronasituasjonen gjør at mange familier, enkeltpersoner og bedrifter går en usikker framtid i møte. Vi ser stengte restauranter, nedgang for handelsnæringen, et reise- og kulturliv som sliter voldsomt, og det er økt arbeidsledighet. Regjeringen og Fremskrittspartiet legger fram et budsjett og en kompensasjonsordning som skal møte denne krisen. Vi skal skape mer og inkludere flere. Arbeiderpartiet velger å sende en skatteregning til bedrifter på 7 mrd. kr. Den er kirurgisk innrettet slik at den vil ramme norske eiere av norske arbeidsplasser. Vi står midt i den største økonomiske unntakstilstanden vår generasjon vil oppleve, og så er det altså næringslivet, som skaper verdier, som straffes. Partiene bruker mer oljepenger i sine forslag til statsbudsjett. Det er forventet når Norge står i en helt ekstraordinær situasjon. Vi har den største helse- og jobbkrisen vi har opplevd. Det som ikke er forventet, er at Arbeiderpartiet skal sende en gigantisk skatteregning rett til norske jobber, og de som skaper jobber. Det blir ikke flere jobber av det. Vi trenger inntekter til staten for å øke barnetrygden, slik vi gjør i budsjettet. Vi trenger inntekter til staten, slik at vi kan ha inntektsutjevnende tiltak, som bostøtte, som gratis kjernetid i barnehager, som gratis kjernetid i skolefritidsordningen. Vi trenger inntekter for å bygge mer vei i vårt langstrakte land. Vi må faktisk skape mer, ikke skatte mer. Vi har vist, og vi vil fortsette å vise, at det er mulig med nye ideer og bedre løsninger uten å gi bedrifter og folk mer skatt. Det er faktisk mulig å kutte i helsekøene, bidra til flere jobber i privat sektor, styrke politi og forsvar og nesten doble pengebruken på vei og bane i hele landet uten å belaste næringslivet med mer skatt. Det går altså an. Slik vi forstår dette skatteopplegget, vil Arbeiderpartiet, midt i den største økonomiske krisen, sende en stor regning til dem som skaper jobber i Norge. Det vil vi ikke være med på. Økt skatt er ikke Norges vei ut av krisen – uansett hvem som får regningen.