Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-11-18:
Bærekraftsmålene engasjerer bredt. Det viser denne debatten. Men det er ikke bare i denne sal bærekraftsmålene står sentralt. I økende grad ser vi hvordan samfunnsinstitusjoner og bedrifter nå tydeliggjør hvordan de bidrar til å oppfylle bærekraftsmålene. Med andre ord: Bærekraftsmålene setter en retning. Så er jeg enig med dem som sier at det ikke er tilstrekkelig med fagre ord, enten det er i stortingsmeldinger eller i plattformer. Det er innholdet i politikken og de tiltakene vi iverksetter, som er avgjørende. Et av de viktige bærekraftsmålene, fordi det er så avgjørende for så mye, er nettopp utdanning. Utdanning er nøkkelen til både sosial og økonomisk bærekraft, og det er også helt avgjørende for at vi skal nå Paris-målene og de miljømessige målene. En god utdanning bidrar til at man kan klare seg selv på egen inntekt, delta og bidra i arbeidslivet, men det er også avgjørende for vår felles velferd at flest mulig kommer ut i jobb. Her er også min bekymring, og en av årsakene til at interpellasjonen ble reist, nettopp at vi er usikre på regjeringens retning og tiltak. Jeg er glad for at statsråden i sitt innlegg sier at det er viktig å redusere frafall, men regjeringen har ikke noe mål for hvor mange som skal fullføre. Regjeringen er derimot tydelig på hvilke virkemidler i skolen som skal svekkes, hvilke kompetansetiltak som skal reduseres. Jeg er enig med representanten Gåsemyr Staalesen i at det er fint med billigere barnehager, og det er hyggelig for folk i alle lønnsklasser å betale noe mindre. Men det er den politikken som Solberg-regjeringen gjennomførte, som har vært målrettet mot lavinntektsfamilier, med gratis kjernetid, med lavere foreldrebetaling for lavinntektsfamiliene, med den felles innsatsen vi har hatt med storbyene på de levekårsutsatte områdene, som virkelig har bidratt til at vi har fått en del av de marginaliserte gruppene også inn i barnehage. Det er jeg enig i er viktig. Det er viktig å styrke pedagogtettheten i barnehagen. Jeg er glad for at den nye regjeringen derfor følger opp den forrige regjeringens politikk på dette området, men bekymringen vår knytter seg til at man senker kompetansekravene til lærerne, at regjeringen ikke sier et ord om grunnleggende ferdigheter, hvor viktig det er med tidlig innsats og intensiv opplæring, at man tar til orde for å svekke fraværsgrensen, og at man også nå fjerner firerkravet for å komme inn på lærerutdanningen. Det er disse konkrete tiltakene som vi vet virker, som har bidratt til at vi har gått fra at en av fire faller ut, til at åtte av ti faktisk gjennomfører. Så min bekymring med den nye regjeringen innenfor utdanningsområdet er ikke mangelen på fagre ord, men at man svekker de tiltakene som vi vet virker for å få flere til å delta og bidra og flere til å fullføre videregående skole. Regjeringen Solberg flyttet også integreringsområdet til Kunnskapsdepartementet. Det gjorde man – igjen – fordi kunnskap er nøkkelen, språk er nøkkelen, utdanning er nøkkelen til god integrering. Jeg registrerer at den nye regjeringen har flyttet integreringsområdet over til Arbeids- og sosialdepartementet. Min bekymring er at det er flyttet til et departement som ikke har de virkemidlene som Kunnskapsdepartementet hadde nettopp for å bidra til god integreringspolitikk. Vi ser at skolen lykkes. Mange ungdommer med innvandrerbakgrunn gjør en imponerende sosial reise gjennom utdanningssystemet. De er blant de gruppene som løfter seg mest i utdanning, og ikke minst innenfor høyere utdanning ser vi at unge mennesker med innvandrerbakgrunn gjør det imponerende bra. La dette være en bekymringsmelding fra meg når det gjelder både regjeringens konkrete politikk på utdanningsområdet og også en mulig svekkelse av innsatsen på integreringsområdet, når det nå er flyttet fra Kunnskapsdepartementet.