Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Odelstinget behandler i dag forslag fra Olje- og energidepartementet om endringer i industrikonsesjonsloven og vassdragsreguleringsloven om å heve grensen for konsesjonsplikt etter industrikonsesjonsloven fra 1 000 til 4 000 naturhestekrefter. Videre foreslås det at det ikke lenger er en plikt for konsesjonsmyndigheten å forelegge alle saker over 20 000 naturhestekrefter for Stortinget før konsesjon gis. Regjeringens forslag berører mange grunneiere som sitter med betydelige muligheter for etablering av små kraftverk, men som til nå har følt seg hindret av kompliserte og omfattende konsesjonsprosesser. I proposisjonen søkes det derfor å tilrettelegge for en enklere behandlingsprosedyre, samtidig som konsesjonsfritaket heves til 5 MW installert effekt. Dette innebærer at denne type utbygginger bare behandles etter vannressursloven og delegeres NVE som vedtaksmyndighet. Regjeringens forslag om å øke konsesjonsgrensen til 4 000 naturhestekrefter vil styrke økonomien i flere småkraftanlegg og gi et bedre økonomisk incentiv for utbygging av mindre vannkraftanlegg. Dette er i tråd med Regjeringens strategi for å sikre økt kraftproduksjon gjennom en bedre utnyttelse av vannkraftpotensialet, slik det også framkommer i forsyningssikkerhetsmeldingen. Samlet sett representerer småkraftpotensialet et viktig bidrag til kraftforsyningen. Imidlertid utgjør det enkelte prosjekt, relativt sett, lite kraft. De fleste prosjektene utgjør heller ikke miljømessige negative konsekvenser av et omfang som krever mer omfattende behandlingsprosedyrer og konsesjonsplikt. Dette hensynet er fortsatt ivaretatt gjennom Regjeringens forslag om en økning av konsesjonsgrensen. Det er videre grunn til å understreke de næringsmessige positive effekter forslaget vil ha for grunneiere og distrikter som lenge har etterspurt de endringer som Regjeringen og stortingsflertallet nå legger til rette for. Det har underveis blitt hevdet - og det gjentas også i dag - at Regjeringens forslag representerer en trussel mot norsk eierskap til vannkraftressursene, og at utenlandske oppkjøpere står klar til å overta arvesølvet vårt. Dette er feil. En økning av konsesjonsgrensen, slik Regjeringen foreslår, berører fortsatt svært små kraftanlegg som det ikke er noen indikasjoner på at utenlandske aktører har nevneverdig interesse av. Derimot kan det anføres at den ordningen Regjeringen legger opp til, kan bidra til å styrke det norske eierskapet. Vannfall hvor man trenger konsesjon, kan i dag ikke leies ut av private eiere. En heving av konsesjonsgrensen vil derimot gjøre det mulig for private grunneiere å leie ut vannfall med kraftgrunnlag inntil 4 000 naturhestekrefter. Dette vil legge forholdene bedre til rette for små vannkraftanlegg, uten at ressursen skilles fra eiendommen utover en begrenset tidsperiode. Grunneiere har selv vært opptatt av at de ikke skal miste eiendomsretten til sine vannfall. Noe omfattende salg av fallrettigheter som følge av dette lovforslaget er det derfor svært lite grunnlag for å hevde at det blir. Det har blitt hevdet at Regjeringens forslag er et resultat av hastearbeid. Også det er feil. Saken har vært underlagt svært grundig behandling, bl.a. gjennom to høringsrunder, hvorav første gangs utsendelse skjedde allerede for ett og et halvt år siden. Det er interessant å merke seg at av til sammen 32 høringsinstanser var det bare én som gikk imot Regjeringens forslag. Dette viser at det er stor tilslutning til de endringer som også stortingsflertallet i dag slutter seg til. Det er heller ikke grunnlag for å hevde at Regjeringen nå åpner for en snikprivatisering av norsk vannkraft. Det er allerede i dag mange private eiere av småkraftverk. Jeg vil anta at de som har uttalt seg kritisk til endringene, ikke vil frata bønder og grunneiere deres kraftverk eller innføre konsesjonsplikt for alle småkraftverk som i dag ikke har konsesjon etter dagens ordning opptil 1 000 naturhestekrefter. Å hevde, som SV gjentar i dag, at man har et prinsipalt standpunkt til dette, blir etter min oppfatning feil, for da ville man også måtte gå løs på dem som i dag har denne konsesjonsfriheten. Da hadde prinsippet vært gjennomført. Jeg er glad for at det er bred tilslutning i Stortinget til de endringer som Regjeringen foreslår i proposisjonen, og jeg håper og tror at det vil kunne utløse ytterligere satsing på småkraftproduksjon. Kraftsituasjonen trenger det, og distriktene og grunneierne trenger dette som grunnlag for ny optimisme og næringsutvikling i områder av landet som sårt har behov for en slik vitamininnsprøyting.