Ivar B. Prestbakmo (Senterpartiet), 2022-03-17:
Norge har som medlem i Schengen deltatt i utviklingen av et nytt regelverk, som også i stor grad er redegjort for av Hovland. Det innebærer registrering av tredjelandsborgere og inn- og utreise i Schengen-området, og regelverket ble altså vedtatt på EU-nivå i 2018 og skal nå implementeres i de enkelte Schengen-land. Prop. 231 S for 2020–2021 omhandler enkelt sagt Stortingets godkjennelse av forordningen, mens Prop. 229 L for 2020–2021 omhandler de norske lovendringene som kreves for å gi samsvar mellom nasjonal rett og våre internasjonale forpliktelser. Gjennom forskriften som foreslås godtatt i Prop. 231 S og de medfølgende nasjonale lovendringene i Prop. 229 L, etableres et system for elektronisk registrering av tidspunkt og sted for inn- og utreise over Schengen-samarbeidets yttergrenser, for tredjestatsborgere på korttidsopphold på Schengen-territoriet. Med Entry/Exit System, EES, følger også et framreisesystem, ETIAS, og systemet vil også registrere alfanumeriske data og biometriske kjennetegn, altså ansiktsbilder og fingeravtrykk for de reisende. Dataene vil bli kontrollert ved senere inn- og utreiser. For Prop. 231 S er det viktig å si at når det gjelder tiltak for å styrke Schengen-områdets indre sikkerhet, ligger både inn- og utreisesystemet og framreisesystemet i kjernen av Schengen-samarbeidet. Inn- og utreisesystemet vil øke kvaliteten i grensekontrollprosessene, og det er et sentralt virkemiddel for å styrke den indre sikkerheten for Schengen-territoriet og bekjempelse av ulovlig migrasjon. Når det gjelder Prop. 229 L, der man foreslår de lovendringene som må til for å gjennomføre forordningene som Prop. 231 S om godkjennelse gjør rede for, er det viktig å si at viktigheten av at norske myndigheter på en god måte gjøres i stand til å bekjempe terrorisme og annen alvorlig kriminalitet gjennom lov og forskrift, må kunne vektlegges sterkt. Det foreslås, som også vist til, en ny § 16 i grenseloven som etablerer en nasjonal løsning for innsamling og bruk av PNR-opplysninger, samt å legge til rette for at Norge kan delta i EUs PNR-samarbeid. Endringene i politiregisterloven går ut på å åpne for at opplysninger i nærmere bestemte register i sin helhet underlegges taushetsplikt. Det gjelder altså innsamling av PNR-opplysninger og passasjerlisteopplysninger fra alle flyreiser til Norge og deretter lagring av disse opplysningene i fem år. PNR-opplysninger inkluderer bl.a. opplysninger om den reisendes navn, adresse, telefonnummer, e-post, reiserute, navn på personer som reiser sammen, bestillingshistorikk og betalingsinformasjon. Naturlig nok er det et tema som er viktig å diskutere og fokusere på, sett i lys av oss som innbyggere i et land der personvernet står sterkt. For Senterpartiet og komiteens flertall er det viktig å vise til at når det gjelder de foreslåtte endringene og etablering av en nasjonal løsning for innsamling og bruk av PNR-opplysninger og tilretteleggelse for Norges deltagelse i EUs PNR-samarbeid, mener man at de foreslåtte endringene vil være viktige tiltak i møtet med organisert kriminalitet og internasjonal terror. Lovendringene vil kunne ha avgjørende betydning for etterforskning og bevisførsel i saker om grenseoverskridende kriminalitet, noe som også ble understreket i høringene av politiet og PST. Samtidig er det selvfølgelig viktig å være opptatt av personvernet til privatpersoner og understreke viktigheten av at all innsamling av informasjon fra privatpersoner må være forholdsmessig. I denne sammenheng kan det være naturlig å vise til departementets uttalelse på side 17 i proposisjonen: «I forholdsmessighetsvurderingen er det imidlertid også av sentral betydning at videre bruk av opplysningene er forbeholdt saker om terrorhandlinger og alvorlig kriminalitet, og at behandlingen vil være strengt begrenset gjennom sikkerhetsmekanismene som vil bli gitt i politiregisterforskriften, herunder regler om tilgang, taushetsplikt, utlevering, informasjonsplikt, innsyn, retting, sletting og maskering. Departementet viser til at det i høringsnotatet blant annet ble foreslått at det bare er tjenestepersonene i PNR-enheten som gis tilgang til opplysningene i registeret, og at alle opplysningene skal underlegges taushetsplikt.» Hensynet til det forebyggende arbeidet og bekjempelsen av terror må veie tungt i Stortingets vurdering av det nye regelverket, og sett hen til det er det viktig å understreke at for Senterpartiets del må denne typen innhenting og bruk av informasjon kunne begrunnes i sterke samfunnsmessige hensyn, noe vi her mener at man gjør.