Bent Høie (Høyre), 2021-05-03:
Tiden før og etter fødsel er ofte preget av sterke følelser, og det er ikke uvanlig å føle seg nedstemt, irritabel eller engstelig noen dager etter fødselen. For noen vil tilstanden vedvare, og det kan være snakk om en fødselsdepresjon. Dette rammer mellom 7 og 13 pst. av alle fødende kvinner, men også fedre og medmødre kan oppleve depresjon i tiden før og etter fødsel. Vi vet at flere har slitt med psykiske plager under koronapandemien. Det gjelder nok også en del som har fått barn midt i en periode med strenge smitteverntiltak og bekymring for framtiden. Det er viktig at tegn på fødselsdepresjon oppdages tidlig, og personellet som møter vordende og nybakte foreldre, bør være bevisst på denne tilstanden. I Nasjonal faglig retningslinje for svangerskapsomsorgen anbefales det at spørsmål om psykisk helse tas opp med den gravide og partneren hennes, slik at foreldrene kan få tidlig hjelp og eventuelt henvises videre. I retningslinjen legges det spesielt vekt på at jordmor eller fastlege bør identifisere gravide med risiko for angst, depresjon og psykiske helseutfordringer. Også i Nasjonal faglig retningslinje for helsestasjons- og skolehelsetjenesten legges det vekt på psykisk helse. Det er en sterk anbefaling at psykisk helse og trivsel tas opp allerede når helsesykepleier eller jordmor kommer på hjemmebesøk sju–ti dager etter fødsel. Senere bør dette være tema i alle konsultasjoner for å sikre en god og trygg oppvekst for barnet. Jeg vil allikevel be Helsedirektoratet vurdere om spørsmål knyttet til svangerskaps- eller barselsdepresjon bør tydeliggjøres ytterligere i relevante retningslinjer. Depresjon under graviditet og etter fødsel behandles på samme måte som depresjon ellers. For dem som har milde og moderate plager, er det hjelp å få i kommunen. Regjeringen har prioritert psykisk helse og rus siden 2013, og vi ser gode resultater av satsingen i kommunene. Det har vært en vekst på nærmere 2 600 årsverk i de kommunale tjenestene fra 2016 til 2020. Vi har også stilt krav om at alle kommuner skal ha psykologkompetanse, og mer enn ni av ti kommuner hadde dette ved utgangen av 2019. Med flere psykologer i kommunene kan vi bl.a. etablere flere lavterskeltilbud. 66 kommuner og bydeler har per i dag etablert lavterskeltilbudet Rask psykisk helsehjelp, uten lang ventetid og uten krav til henvisning. For 2021 legger vi opp til en gradvis omlegging av tilskuddsordningen for å få flere kommuner til å etablere dette tilbudet. Hvor alvorlig fødselsdepresjonen er, har betydning for behandlingen. Gravide som har eller har hatt alvorlige psykiske lidelser, bør vurderes av fastlegen, som eventuelt kan henvise til spesialisthelsetjenesten. I Nasjonale retningslinjer for diagnostisering og behandling av voksne med depresjon i primær- og spesialisthelsetjenesten er det anbefalinger for behandling av depresjon under svangerskap og etter fødsel. Det finnes også en rekke digitale verktøy som kan være til hjelp for personer som sliter med psykiske helseutfordringer. Helsedirektoratet har arbeidet med å utvikle et digitalt mestringsverktøy i kommunene for plager som angst, depresjon og søvnvansker. På sikt vil dette kunne bli et viktig verktøy for enkel, rask og tilgjengelig behandling ved lette til moderate psykiske helseplager. Vi har en svært god barsels- og fødselsomsorg i Norge. Kvinner er mer fornøyd med fødsels- og barselomsorgen nå enn tidligere, og færre kvinner og barn blir skadet i forbindelse med fødselen. Nybakte foreldre skal få god oppfølging i primærhelsetjenesten, og nesten alle følges opp av helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Barselkvinner som har behov for spesialisthelsetjenester etter at de er utskrevet, skal få tilbud om det. Personellet, og særdeles helsesykepleiere og jordmødre, er den viktigste ressursen for å fange opp og hjelpe foreldre som sliter psykisk etter fødsel. I 2018 gjeninnførte regjeringen lovkravet om jordmorkompetanse i kommunene, som den rød-grønne regjeringen i sin tid fjernet. Vi har også styrket helsestasjons- og skolehelsetjenesten, inkludert jordmorårsverk. I budsjettet for 2021 ble det bevilget over 1,3 mrd. kr til helsestasjons- og skolehelsetjenesten, fordelt på rammetilskudd og øremerket tilskudd. 60 mill. kr av disse er øremerket til jordmødre. I tillegg kan kommunene søke om midler for jordmødre via de øvrige midlene til helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Satsingen på helsestasjons- og skolehelsetjenesten har gitt en kraftig økning i årsverk for både jordmødre og helsesykepleiere. Fra 2015 til 2019 økte antall jordmorårsverk i kommunene med om lag 60 pst. Helsesykepleierutdanningen er nettopp revidert i RETHOS, og ny forskrift for utdanningen er fastsatt. Det betyr bl.a. at helsesykepleiere skal bidra til å fremme psykisk og fysisk helse og bidra til mestring og livskvalitet. Jordmødre har også fått en svært viktig rolle både i kommunene og i sykehusene. Derfor er det besluttet at også jordmorutdanningen skal revideres og gjennomgås i RETHOS. Vi trenger enda bedre kunnskap om hvordan vi kan fremme psykisk helse og livskvalitet under og etter graviditet. Som et ledd i dette arbeidet har Nordisk ministerråd tatt initiativ til samarbeidsprosjektet «Barnets 1000 første dager», som Helsedirektoratet deltar i. Målet er å få kunnskap om hvordan de ulike landene fremmer psykisk helse og livskvalitet under graviditet, og hvordan vi best mulig kan støtte familier i graviditets-, spedbarns- og småbarnstiden. Eventuelt behov for screening av gravide og barselkvinner for fødselsdepresjon vil bli vurdert som en del av dette prosjektet. Vi har en svært god fødsels- og barselomsorg i Norge. Likevel må vi fortsette å gjøre tilbudet enda tryggere og bedre. Helsedirektoratets rapport om fødselsomsorgen, som kom i fjor, handler om endringer i fødepopulasjonen og hvilke konsekvenser det har for bemanning og finansiering. Psykisk helse og depresjon under svangerskap og etter fødsel er tatt opp i rapporten, og det påpekes at tverrfaglig oppfølging i svangerskapet må tilstrebes – med gynekolog, jordmor, fastlege og psykolog eller psykiater. Rapporten viser også til at noen kvinner trenger lengre liggetid på sykehuset etter fødsel, både for å vurdere mors psykiske tilstand og for å observere barnet. Jeg har vært svært tydelig på at tidspunktet for utskrivning fra sykehus etter fødsel skal tilpasses kvinnens og det nyfødte barnets behov og skal besluttes i samråd med kvinnen. Ingen skal reise hjem før familien er i stand til å ta vare på seg selv hjemme. Rapporten fra Helsedirektoratet understreker at Norge er et av verdens tryggeste land å føde i, men at det er en økt andel risikopasienter blant de fødende. Denne utviklingen stiller nye krav til kompetanse og ressurser ved fødeinstitusjonene. I revidert oppdragsdokument for 2020 ba jeg derfor helseregionene om å følge opp disse behovene ved utvikling av fødeinstitusjonene. Vi har også bedt direktoratet om å revidere veilederen Et trygt fødetilbud. Veilederen skal anbefale normtall for bemanning og krav til kompetanse på fødeinstitusjoner. At vi fulgte opp midt i koronapandemien, viser hvor høyt prioritert dette arbeidet er.