trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det har blitt skattelette til dem som har mest fra før, med denne regjeringen og med Fremskrittspartiet i regjering. De med inntekter over 2 mill. kr har i snitt fått over 50 000 kr i skattelette. De 50 rikeste har alene fått ca. 1 mrd. kr. Samtidig har det blitt avgiftsøkninger for folk flest og målrettede angrep på enkeltnæringer. Cirka 7 mrd. kr har avgiftsøkningene blitt med Fremskrittspartiet. Hvor i Fremskrittspartiets politikk finnes det grunnlag for å argumentere for at det er lurt å øke avgiftene på en slik måte?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
Spørsmålet mitt er ikke til Venstres alternative budsjett, men til den budsjettavtalen og det som Venstre har vært med på gjennom nå fem budsjett. Konkret når det gjelder pendlere: I runde etter runde har pendlerne vært blant dem som skal straffes gjennom budsjettavtalene. Dagpendlere har fått flere tusen kroner i økt skatt. I årets budsjett ble det lagt på bordet forslag om at pendlere som bor på brakke, skal få opp mot 10 000 kr i økt skatt. I budsjettavtalen ble det slått fast og ytterligere forsterket, og i tillegg kom det en skatteøkning for sjøfolk gjennom at en fjernet hyretillegget – en skatteøkning på 7 000–8 000 kr. Hvorfor er det viktig for Venstre, som en del av et flertall, å øke skatten for pendlere slik det er gjort her – for folk som er med på å bygge landet, på viktige arbeidsplasser rundt om i landet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
Jeg spurte om effekten av den avtalen som er lagt fram. Men over til et annet tema: Representanten var i sitt innlegg innom finansskatt. Senterpartiet har argumentert for finansskatt over lengre tid, fordi vi mener det er urimelig, når finansnæringen er unntatt moms, at en ikke tar inn noe av det provenyet. Så har Senterpartiet en helt annen innretning på finansskatten enn flertallet har. Vi foreslår å fjerne den ekstra arbeidsgiveravgiften, som nettopp er det som bidrar til å ramme mange lokale sparebanker rundt omkring i Norge. I stedet legger vi økt skatt på overskudd, som er en god innretning, ikke minst i et geografisk perspektiv. Hvorfor er det ut fra Venstres syn viktigere å legge økt skatt på arbeidskraft gjennom finansnæring enn økt skatt på overskudd?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
I de områdene av landet der Kristelig Folkeparti fortsatt står noenlunde sterkt, på Sørlandet og Vestlandet, er både verftsindustrien og bygge- og anleggsvirksomheten viktig. Det er mange som pendler, som bor på brakke, og som nyter godt av noen støtteordninger som har vært knyttet til det, også fradragssatser og en mulighet for arbeidsgivere til å dekke. Både i statsbudsjettet og fulgt opp og forsterket gjennom budsjettavtalen er det blitt innstramninger for pendlere som bor på brakke, med en økning i skatt på opp mot 10 000 kr for en del grupper pendlere. Sjøfolk får gjennom fjerning av hyretillegget en økt skatt på 7 000–8 000 kr. Hvorfor mener Kristelig Folkeparti det er viktig å foreta den innstramningen?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
Noe av det som er mest påtakelig i denne debatten, er at stadig nye representanter fra regjeringspartiene går opp og ikke tar ansvar for konkrete konsekvenser av egen politikk, men stadig vekk bare svarer med generelle skattelettelser som har blitt gitt. Når en smeller til med en avgiftsøkning på sjokolade- og sukkervarer på 83 pst., er svaret generelle skattelettelser som er blitt gitt, når man øker reiselivsmomsen over tre år med 50 pst., er svaret generelle skattelettelser, når en har økt avgiftene på innenlands lufttransport med over 2 mrd. kr siden en overtok – nye avgiftsøkninger i dette budsjettforliket – er svaret skattelettelser generelt sett. Når en har redusert avskrivningssatsene for bl.a. industri gjennom å fjerne startavskrivningen – en skattesmell på 1,8 mrd. kr – er igjen bare svaret generelle skattelettelser. Når mange pendlere som bor på brakke, får en ekstra skatteregning på 10 000 kr, er igjen svaret generelle skattelettelser, og det samme når en tar opp at en har gitt økt skatt på sluttvederlag til dem som mister jobben. Det hjelper lite for sjømenn som får en skattesmell, at rederne får skattelette. Det hjelper lite om eieren av Nidar får redusert skatt, om den som jobber på Nidar, mister jobben selv. Og til representanten Wang Soleim, som snakket om behovet for å stramme til og prioritere. Ja, det som skjer her, er en prioritering. En skraper sammen stadig nye midler fra ulike grupper for å kunne gi mer skattelette til dem som har mest fra før. Svært mange av dem av pendlerne som nå får en skattesmell, er folk som allerede opplever press på lønns- og arbeidsvilkår. På toppen av det får de en skattesmell på opp mot 10 000 kr. Og for sjøfolk som har vist moderasjon i en krevende tid, som har vært tilbakeholdne med lønnskrav – ja, noen har sågar gått ned i lønn for å ta ansvar i en situasjon der det har vært krevende for rederiene – hva blir takken? Jo, takken blir å gå inn i jula med en forvissning om at en får en skatteregning på 7 000–8 000 kr ekstra. Politikk handler om prioritering, og denne prioriteringen er feil. Så til slutt det som går på moms på reiseliv – den økte momsen. Her blir det hengende igjen i salen hva som er ambisjonen framover. I går under næringsdebatten sa representanten Ebbesen at Høyre hadde en ambisjon om at en skulle få en mer flat moms. Er det 15 pst. som er ambisjonen? Er det 25 pst. som er ambisjonen for reiselivsmoms? Det forventer jeg at både finansministeren og representanter for regjeringspartiene svarer på.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det vi diskuterer her i dag, er tilbudet til noen av de aller mest sårbare i vårt samfunn. Da er det utrolig viktig å legge til rette for forutsigbarhet, langsiktighet i tilbudet, stabilitet og ikke minst trygghet og omsorg for dem det gjelder. Det handler ikke om hvorvidt en skal bruke private aktører eller ikke, det handler om hvilke rammer en skal legge rundt organiseringen for å sikre et best mulig tilbud for dem det gjelder. Det anbudsregimet en har i dag, setter pris i førersetet i altfor stor grad i stedet for å fokusere på kvalitet, og en ser at ideelle aktører ofte taper i konkurransen med private kommersielle aktører. Senterpartiet mener det er viktig å få en endring gjennom å avslutte bruk av anbud og erstatte det med kontrakter basert på kompetanse og kvalitet. Det kan enten skje gjennom utvidet egenregi i kommunene eller gjennom andre langsiktige og stabile kontraktsformer. Jeg blir litt overrasket når jeg hører representanten Breivik og hans argumentasjon mot det som eksempelvis Senterpartiet og SV har forslag om. Det er nettopp den langsiktigheten og stabiliteten vi ønsker å gi gjennom å avslutte bruk av anbud og ha langsiktige kontrakter som et alternativ. Vi mener det er viktig å gi ideelle aktører fortrinnsrett foran kommersielle. Det er fullt mulig, det er fullt mulig innenfor EØS-avtalen, og det er viktig for å kunne gi et bedre tilbud. Vi mener også det er viktig å gi forutsigbare lønns- og arbeidsvilkår for å sikre kvaliteten på tilbudet – at en har gode ansatte som har gode vilkår rundt seg. Vi mener at regelverket skal endres slik at offentlige penger ikke skal gå til profitt for kommersielle aktører, men til et bedre tilbud til barna. Det er de som bør være i fokus, det er de som er den svake part, og som vi bør styrke tjenestene til.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
I statsråd Terje Søviknes’ lønnsomhetsvurdering for Goliat-feltet i Barentshavet viser regnestykkene at nåverdiene før og etter skatt ikke er de samme. Det betyr at petroleumsskattesystemet ikke er nøytralt. Petroleumsskattesystemet er slik utformet at noe som er ulønnsomt for staten, kan være lønnsomt for utbyggerne. Hovedårsaken til dette er at friinntekten er satt for høyt. Mitt spørsmål er om Høyre er enig i denne analysen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Senterpartiet snakker varmt om bioøkonomien. Økt bruk av skogressursene er helt avgjørende i klimapolitikken, mener partiet. Alt vi bruker olje til i dag, kan vi bruke skogen til i morgen. Senterpartiet vil også ha økt satsing på biogass. Bioenergiens viktigste konkurrent er fossil olje og fossil gass. På tross av dette er partiet lite ivrig etter å fremme konkurransesituasjonen for det grønne karbonet opp mot de fossile konkurrentene. Tvert imot fjerner man skatter på fossil energi i Senterpartiets statsbudsjett og motsetter seg Fremskrittspartiets svært moderate forslag til økninger. Hvorfor motarbeider Senterpartiet bioøkonomien på denne måten?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Jeg har tidligere i debatten prøvd å få svar fra Høyres representant Soleim om skjevhetene i petroleumsskattesystemet, men jeg fikk ikke svar. Derfor prøver jeg meg igjen. I statsråd Terje Søviknes’ brev til Stortingets energi- og miljøkomité datert 4. desember, om Goliat-feltet, står det: «Med dagens valutakurs utgjør balanseprisene over henholdsvis 490 kr./fat før skatt og 439 kr./fat etter skatt.» Viser ikke dette at petroleumsskattesystemet er utformet slik at et oljefelt kan gi lønnsomhet for oljeselskapet, men være ulønnsomt for den norske stat?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Det mangler et vesentlig ord i det sitatet, nemlig «inntil». Vi syntes det var redelig å si i valgkampen hva det maksimale taket for skatte- og avgiftsøkninger skulle bli. Våre konkurrenter gikk til valg på store skattekutt, nå får vi en avgiftsøkning etter forliket i stedet. Vi var vel de som ga klarest svar. Vi kommer til å ta inn det i skatt som vi mener er riktig for å finansiere velferdsgodene. Vi mener at det er feil å gjøre det gjennom økte egenandeler. Vi kommer til å skattlegge mest dem som har mest. Vår fordeling i inntektsskatten gir en betydelig skatteøkning for dem som tjener over 1 mill. kr, ingen skatteøkning for dem som tjener 600 000 kr–1 mill. kr, og betydelig skattekutt for dem som tjener mindre. Det mener vi er en riktig profil. Vi skal ta inn det vi trenger, men ikke mer enn nødvendig, og vi skal ta det inn på en effektiv og rettferdig måte.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Det kommer an på de behovene vi har i årene framover. Finansministeren beskriver egentlig gripende godt i nasjonalbudsjettet hvordan handlingsrommet i årene framover faktisk vil bli enda mindre enn det hun selv beskrev i forrige nasjonalbudsjett. Nesten hele veksten i skatteinntekter og oljepengebruk i årene framover er bundet opp i økte pensjonsutgifter, i demografi, i sykehus og i eldreomsorgen. Legger vi inn forsvarsplanen og NTP, er vel hele handlingsrommet brukt opp. Det er derfor vi sier at vi også åpner for å ha økninger i skatter og avgifter, for å finansiere en styrking av en trygg eldreomsorg for alle dem som trenger det, gode sykehus og en god oppvekst. Alternativet er det Høyre og Fremskrittspartiet gjør i årets budsjett, nemlig å øke barnehageprisen isteden. Man er altså entusiastisk for økte utgifter for familier hvis det rammer alle likt, istedenfor å ha et system der de som har mest, bidrar mest.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Det er jo helt utrolig at Fremskrittspartiet virker dypt skuffet over at Arbeiderpartiet ikke øker skattene nok. Man skulle tro at Fremskrittspartiet ville gå på talerstolen og juble over det. Når jeg blir belært om valgløfter og hva man følger opp i etterkant, av Fremskrittspartiet, som lovte å fjerne formuesskatten på 14 mrd. kr – det er ikke spor av det i budsjettet – fjerne eiendomsskatten på 11. mrd. kr – det er ikke spor av det i statsbudsjettet – fjerne arbeidsgiveravgiften for lærlinger – det er ikke spor av det i statsbudsjettet – fjerne dokumentavgiften – det er ikke spor av det i statsbudsjettet – altså fjerne skatter og avgifter på 50 mrd. kr og komme med et budsjett som til sjuende og sist øker avgiftene med 2 mrd. kr, noe som går i motsatt retning av det man sa – tror jeg at det at vi ikke øker skattene like mye som Fremskrittspartiet og Høyre framstiller det som at vi har lovt å gjøre i valgkampen, og utelater ordet «inntil», blir litt for lett å gjennomskue for folk flest.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Nei, vi er ikke for å gjeninnføre arveavgiften. Den ga i det siste statsbudsjettet vi la fram, 1 mrd. kr i inntekt. Det avgjør ikke velferdssiden i Norge. Arveavgift er egentlig skatt på formue, og det vi tar inn mer penger på, er bl.a. formuesskatten – ca. 3 mrd. kr ekstra i vårt opplegg. Det er tre ganger arveavgiften. Arveavgiften er bare skatt på formuen i ett bestemt øyeblikk, nemlig når formuen går fra én generasjon til en annen. Det er like greit å skattlegge den jevnt, sånn at man får et system som ikke har disse skattetilpasningene som arveavgiften bidro til. Men jeg er hundre prosent enig med representanten Kaski i at det viktigste med et skattesystem, i tillegg til å finansiere velferdsordninger, være effektivt og legge til rette for næringsvirksomhet, er god fordeling. Vi har i vårt opplegg for 2018 den tøffeste fordelingen vi har hatt på mange år. De som tjener over 1 mill. kr, får betydelig økte bidrag til fellesskapet, og de som tjener under 500 000 kr, får betydelige skatteletter. Det er omfordeling i praksis.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
La meg begynne med å gratulere Kristelig Folkepartis finanspolitiske talsmann med betydelige gjennomslag i forliket. Han har fått til mer enn det Kristelig Folkeparti har fått til i noe budsjett – som jeg kan se – de siste fire årene. Det viser både at Stortinget har større makt, og at Kristelig Folkeparti i sin vippeposisjon har fått større innflytelse. Likevel er det sånn at man får til noe, og så er det noe som må ligge. I skatte- og avgiftsopplegget er dette særdeles tydelig. Kristelig Folkeparti har foreslått å fjerne skatt på sluttvederlag og ikke fått det igjennom, foreslått å frita offshorefartøy og passasjerfartøy for CO2-avgift på gass og ikke fått gjennomslag, foreslått å beholde hele eiendomsskatten på verk og bruk og ikke fått gjennomslag, foreslått å omfordele trinnskatt og ikke fått gjennomslag, foreslått en betydelig miljøvridning på bilavgiftene og ikke fått gjennomslag. Ser representanten Ropstad at det finnes et flertall i Stortinget som faktisk kunne gitt ham flertall for det aller meste av Kristelig Folkepartis skatte- og avgiftsopplegg?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Med statsministerens toleranseevne både for lærernorm, for dobling av antall kvoteflyktninger og for avgift på brus og godteri skal man ikke se bort fra at hun hadde levd med at vi hadde gjort opp hele skatte- og avgiftsopplegget oss imellom, og blitt sittende med sine svarte biler og statsråder. Kristelig Folkeparti har et skatte- og avgiftsopplegg på 8,3 mrd. kr, Arbeiderpartiet har et skatte- og avgiftsopplegg som ligger 8,3 mrd. kr over regjeringens. Jeg tror det er mye felles gods her som kommer til å manifestere seg i løpet av perioden. Men statsministeren og finansministeren beskriver i sine dokumenter et handlingsrom som blir mindre. Av 20 mrd. kr er alt bundet opp i pensjon, i demografi, i NTP, i forsvar og i bistand, ting som vi må gjennomføre. Samtidig lover de to regjeringspartiene betydelige skattekutt – Fremskrittspartiet mest, rundt 50 mrd. kr hvis man legger sammen det som står i programmet, Høyre noe mindre. Mener representanten Ropstad at skattekutt bør prioriteres innenfor dette handlingsrommet, som er null etter at de vedtatte planene gjennomføres, eller mener han at vi burde brukt pengene på god velferd, eldreomsorg, skole og helse?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Nasjonalbudsjettets kanskje viktigste tabell står på side 52. Den beskriver handlingsrommet i budsjettet de nærmeste årene. I fjor var beskrivelsen et handlingsrom på 20 mrd. kr. Nå er dette redusert til 18 mrd. kr – skattevekst på 15 mrd. kr, oljeinntekter på 3 mrd. kr. Av disse 18 mrd. kr er 14 mrd. kr bundet opp i folketrygden og demografikostnader i kommuner og helseforetak. Det gjør at det gjenstår 4 mrd. kr i året å bruke på alt annet. Av dette skal NTP dekkes, forsvarsplanen skal dekkes, bistandsbudsjettet skal dekkes – bare de tre tingene til sammen overskrider de 4 mrd. kr som er til disposisjon. Dette ble skrevet før valget. Man visste om disse tallene før valget. Likevel sier Siv Jensen i valgkampen at man skal gi skattekutt, ifølge hennes eget program, på til sammen 50 mrd. kr. Selv om tallet ikke ble sagt, så summerer det seg til det. Hvor skal de pengene tas fra? Hvilke velferdsutgifter skal kuttes for å skape rom for 50 mrd. kr i skattekutt?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Nå kommer jo ingen av disse skattekuttene i 2018, kanskje med unntak av den halve milliarden på eiendomsskatten i kommunene. Det betyr at det gjenstår ca. 16,5 mrd. kr ekstra i skattekutt hvert år i tre år for å oppfylle dette, og man har altså et handlingsrom på null. Og jeg gjentar spørsmålet: Da Siv Jensen i valgkampen gikk ut med Fremskrittspartiets program – med fjerning av formuesskatten, med fjerning av den kommunale eiendomsskatten, med fjerning av dokumentavgiften, med fjerning av arbeidsgiveravgift for lærlinger, med fjerning av flypassasjeravgiften, med senkede bilavgifter osv., som til sammen er 50 mrd. kr – visste hun jo egentlig at dette ikke lot seg gjennomføre. Alternativt at hun har i ermet kutt for 16,5 mrd. kr. Handlingsrommet øker hvert år, skatteveksten øker med 15 mrd. kr, og det må jo være beregnet på den politikken som Fremskrittspartiet og Høyre gjennomfører. Det er den veksten man skaper i økonomien. Det kan jo hende at man klarer å få det opp til 17 mrd. kr, eller opp til 20 mrd. kr, men fortsatt mangler det altså mange, mange milliarder på å gjennomføre skatteløftene.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Jeg forstår da at Fremskrittspartiets program ikke var alvorlig ment, det var bare å indikere en retning – dumt da at forliket til og med går i motsatt retning av det som ble indikert. Jeg har et annet spørsmål til finansministeren. Vi har hatt, skal vi si det slik, litt støy rundt Statistisk sentralbyrå i høst. Nå skal kontrollkomiteen se på om avsettelsen av SSBs – uavhengige – direktør foregikk på en riktig måte. Mitt spørsmål gjelder SSBs virksomhet, som finansielt ligger under Finansdepartementet. En av begrunnelsene som finansministeren har brukt, var at Meyer omorganiserte SSB slik at samfunnsoppdragene blir svekket i strid med det som bl.a. LO og NHO har spilt inn. Her i Stortinget har vi flere ganger tatt opp nødvendigheten av å sikre SSBs modeller, at man ikke legger inn disse nyliberalistiske mikromodellene, og at vi bruker det apparatet som SSB har hatt, ikke minst på Teknisk beregningsutvalg. Er det slik å forstå at finansministeren nå slutter seg til den holdningen at SSBs samfunnsrolle, modellapparat, skal vedlikeholdes og bevares?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Økt barnehagepris rammer ikke likt. Det rammer dem som har mest, mest, fordi de som har de minste inntektene, slipper å betale like mye. Fem dager før valget i høst gikk Arbeiderpartiets ledelse ut med en helt konkret plan for hvordan de 15 mrd. kr i økt skatt skulle brukes de kommende årene. Nå har vi lært at det aldri var snakk om 15 mrd. kr, men inntil 15 mrd. kr. Det var det imidlertid ingen andre enn folk på Youngstorget som verken så eller hørte i valgkampen. Ifølge Giske kommer ikke Arbeiderpartiet til å foreslå å øke skattene med 15 mrd. kr i løpet av denne perioden, på tross av fagre og konkrete løfter fem dager før valget. Det må bety én av to ting: Enten er Arbeiderpartiets løfter i en valgkamp bare tomme ord, eller så har Arbeiderpartiet forstått at det er mulig å løfte velferden uten å øke skattene kraftig. Hva er riktig?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det å drive valgkamp med representanten Haltbrekken i Sør-Trøndelag i år var både givende og krevende – givende fordi han er en kunnskapsrik person, og krevende fordi han ønsker å gå en helt annen vei enn Fremskrittspartiet. En av sakene han snakket mye om i valgkampen, var statens refusjonsordning for diesel til merkeregistrerte fiskefartøy, på mellom 400 mill. og 500 mill. kr i året. Det har vært en viktig ordning for å opprettholde den norske fiskeflåten. Er representanten Kaski mer opptatt av de norske fiskeriene enn representanten Haltbrekken, og er det grunnen til at ordningen ikke er fjernet i SVs alternative statsbudsjett?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Jeg merker meg at Arbeiderpartiet nå har presentert et skatteopplegg der de er opptatt av å få understreket at de ikke øker skattene fullt så mye. Vi er riktignok enige om at folk flest skal komme bedre ut av det enn de gjør med regjeringens opplegg, men jeg lytter likevel til representanten Giske, som sier at vi skal ta inn så mye skatter som nødvendig for å finansiere fellesskapet. Det er vi enig i, men vi mener også at det er én grunn til til at man skal ha skatter og avgifter, og det er omfordeling – for å fordele fra de rikeste i samfunnet og til folk flest. Med denne regjeringen ser vi at de rikeste drar ifra, forskjellene øker, de rikeste sitter igjen med stadig mer, og to av tre av de rikeste i Norge er arvinger. Da er mitt spørsmål til representanten Giske om han ser at skatter også må økes for de aller rikeste gjennom økt formuesskatt og gjennom å få på plass arveavgiften igjen – for omfordeling.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
I finansdebatten ble det gjentatt til det kjedsommelige at SVs skatte- og avgiftsopplegg kom til å gjøre livet surt for folk flest. Blant annet hørte vi det fra representanten Njåstad. Mitt spørsmål til representanten er egentlig ganske enkelt: Har representanten nå hatt tid til å lese SVs alternative budsjett og sett på regnestykkene fra Finansdepartementet, som viser at en vanlig familie med to voksne, barn og to dieselbiler vil komme ut med 7 000 kr i pluss sammenlignet med regjeringens opplegg?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Jeg vil takke representanten Kapur for gjennomgangen av SVs boligpolitikk. Bakgrunnen for at vi foreslår å gjennomføre en fordelsbeskatning på bolig og beskatte spekulasjon, er at vi ser at boligmarkedet i dag er nettopp «hopp og sprett». Vår politikk dreier seg om å få stabilitet i boligmarkedet. Vi har sett boligpriser som har steget dramatisk, men som nå går litt ned. Vi får se hvor mye, det er ikke et mål for SV at prisene skal gå ned. Tvert imot er det noe vi har advart mot. Vårt forslag på skattesiden dreier seg først og fremst om å få stabilitet i boligmarkedet, noe også denne regjeringen burde være ivrig etter å få til. Så får man se på hvor mye det skal innebære. Vi har et forslag til fordelsbeskatning om en beregning av 3 promille av boligens markedsverdi, over et bunnfradrag på 1 mill. kr. Det er ikke mye, men det dreier seg om å få inn en stabilitet i boligmarkedet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
For det første vil jeg komme tilbake til spørsmålet om bolig: Det er denne regjeringen som er nødt til å ta selvkritikk på sin boligpolitikk, for det har vært en mangel på boligpolitikk. At boligprisene har steget med nærmere 40 pst., gjør det ikke lettere for folk flest å komme seg inn. Stabilitet må på plass. Nye virkemidler, som å styrke Husbanken og få på plass en startlånsordning som gjør at unge folk og folk med lav inntekt kan komme seg inn på boligmarkedet, er viktig. Representanten Kapur vil også, hvis han leser SVs alternative budsjett, se at det nettopp er et eksempel på å prioritere. Vi har prioritert mer enn det denne regjeringen har gjort. At Arbeiderpartiet velger å gå til valg på et konkret skattenivå, får stå for deres egen regning. Vi er mer opptatt av innretningen av skattene, at man øker skatt på formue, arv og eiendom og reduserer skattene på inntekt. Vi tror det er en lur innretning, både for å omfordele i samfunnet og for å få økte inntekter til å finansiere fellesskapet.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Vi har først og fremst i vårt alternative statsbudsjett en ganske stor pakke for å elektrifisere kysten, for å sikre at vi får fiskeflåten over på grønt drivstoff og tar den inn i framtiden. Det er jeg stolt over. Jeg tror også at det er mulig å få fiskeflåten til å bli mer miljøvennlig på andre måter. Det som kanskje er verdt å nevne, er at det er denne regjeringen som har lagt fram et statsbudsjett der man stripper fiskerne for en rekke velferdsordninger, noe vi reverserer i vårt budsjett. Det er i vårt budsjett at man både får til en grønn omlegging av fiskeflåten, som vi ønsker å satse på som næring framover, og ikke minst sikrer fiskernes velferd.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Denne regjeringen har redusert skattene med 23 mrd. kr. Helst skulle de nok ha redusert dem ytterligere. Men det er jo ikke sånn at man kan dele ut skattekutt uten at det går ut over noe annet. Det finnes normalt to alternativer: Enten må noen andre betale mer skatt, eller så må man kutte i velferden. Finansministeren forsøker her å forklare det med at man har effektivisert, men realiteten er at man i Norge har et tredje alternativ, som denne regjeringen har visst å benytte seg av – nemlig økt oljepengebruk. Hadde det ikke vært for den kraftige økningen i oljepengebruken, ville denne regjeringen aldri fått igjennom 23 mrd. kr i skattekutt – hovedsakelig til de aller rikeste i Norge. Å smøre skattekuttene med oljepenger, er altså ingen varig løsning. Noen er nødt til å plukke opp den regningen. Mitt spørsmål til finansministeren er om hun er bekymret for at denne regjeringen sender regningen for sine skattekutt til kommende generasjoner.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-12:
Når høyresiden ber opp til dans om boligpolitikken, får jeg jo delta, for vi får høre her at svaret er en uansvarlig boligpolitikk. Det er ganske utrolig å høre det fra et parti som gjennom de siste årene har sittet i regjering mens boligprisveksten har vært dramatisk, mens vi ser at boligmarkedet forsterker ulikheter i Norge, mens vi ser at vanlige folk med vanlig lønn sliter med å komme seg inn i boligmarkedet. Man kan også lure på hvordan det skal hjelpe sykepleieren som ikke kommer seg inn i boligmarkedet, at de med flest og dyrest boliger er de som får de aller største skattefordelene. Det får vi ingen svar på. Økonomer har i lang tid advart mot den utviklingen som vi ser i boligmarkedet i Norge. Det dreier seg om både prisveksten, som har vært usunn, og gjeldsutviklingen, som vi ser har vært dramatisk i Norge gjennom de siste årene. Da er høyresidens eneste svar at vi må bygge flere boliger. Samtidig hører vi fra boligbransjen, senest i etterkant av framleggelsen av statsbudsjettet i høst, at vi nå har bygd for mange boliger. Og slik holder vi på i en evig sirkel. Dette er ikke boligpolitikk – det er mangel på styring, og boligmarkedet blir ikke mer rettferdig av det. Vi i SV foreslår å øke beskatningen av boliger for dem med mange boliger og for de dyreste boligene, for det er i tråd med rådene fra en lang rekke økonomieksperter. Jeg tror nok at Høyre egentlig – innerst inne – forstår at det er ganske rasjonelt. Det er omfordelende, og det stabiliserer boligmarkedet. Men fortsetter vi som før, fortsetter vi med denne regjeringens politikk for boligmarkedet – eller snarere deres mangel på politikk – kommer boligmarkedet til fortsatt å være en pådriver for forskjellsutviklingen i Norge. Det kommer til å bidra til at byene våre blir segregert, og til at ulike typer mennesker ikke kan bo i de samme områdene, og det kommer til å være med på å destabilisere norsk økonomi. Det mener jeg er en farlig kurs å ha.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Med tanke på den beskrivinga er det ikkje riktig at næringslivet kvar haust opplever at det dukkar opp nye avgifter som endrar summen. Det næringslivet opplever kvart år med oss i regjering, er at avgifter og skattetrykket går ned samla sett, og så er det nokre enkeltelement som trekkjer i motsett retning. Men totalen for næringslivet er positiv. Når det gjeld CO 2 -avgifta, er det ei oppfølging av tidlegare einigheit om at ein skal auka ho. Men ho blir ikkje auka så mykje at totalen for næringslivet slår feil ut. For skipsfarten, som representanten var spesielt oppteken av, har denne regjeringa og dette samarbeidet gjort mykje, m.a. stiller ein fornya krav til miljøet når det gjeld ferjedrift. Me gjev tilskot gjennom Enova til fylkeskommunar som fornyar. Det skjer mykje med tanke på miljøvenleg teknologi på skipsfart. Berre i mitt heimfylke, Hordaland, har fylkeskommunen med støtte frå Enova fornya ferjeparken enormt med batterikapasitet, som gjer at utsleppa går betydeleg ned.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Når eg snakkar om folk flest, snakkar eg sjølvsagt om alle. Det som er viktig når ein samanliknar ulike skatteopplegg, er å sjå på heilskapen. Ein må forventa at nokon av og til kjøper seg ny bil, og dei får solide skattelettar samanlikna med Arbeidarpartiets nivå på det. Ser ein heilskapen, er det ikkje nokon tvil om at ein kjem betre ut med ein avgifts- og skattereduksjon på nærmare 25 mrd. kr, kontra – no skal eg læra meg omgrepet – inntil 15 mrd. kr i pluss på det som er Arbeidarpartiets opplegg. Det er heilt umogleg at ein kjem betre ut av eit reknestykke med inntil 15 mrd. kr i pluss, samanlikna med at me har redusert med 25 mrd. kr. Vår ambisjon er å gå ytterlegare ned. Folk flest kjem betre ut ved at denne regjeringa vart vald igjen, og at Framstegspartiet framleis bidreg til å redusera skattar og avgifter.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Framstegspartiet sin primærpolitikk er at ein skal setja ned både skattar og avgifter, noko me har gått betydeleg i retning av med 25 mrd. kr i reduksjon. Så må me bli einige med tre andre parti for å få til eit statsbudsjett. Då har ein del avgifter vorte auka på grunn av det, fordi me får redusert andre skattar, f.eks. maskinskatten. Det er lite i Framstegspartiet sin politikk som seier at det er ønskjeleg å auka f.eks. dei to avgiftene, slik me gjorde i denne runden. Men sidan heilskapen er bra, og sidan me sette ned eigedomsskatten og fjerna maskinskatten, er det eit totalbilete som me kan leva veldig godt med. Eg er meir spent på korleis Senterpartiet stiller seg til at når det dei har snakka om i sju år på inn- og utpust frå denne talarstolen, no blir ein realitet, så har dei plutselig vorte imot.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Representanten har sjølvsagt lese SVs alternative budsjett både før finansdebatten og på ny no. Eg må innrømma at eg vart ikkje meir interessert i å stemma for SVs alternativ i dag etter å ha lese det for andre gong. Reknestykket viser berre nokre element. For eksempel har ikkje dei med to dieselbilar tenkt å skifta ut dieselbilen sin i løpet av neste år. Viss dei gjer det, får dei ein større skattelette. Det er berre forbruk som ligg i det reknestykket som representanten viser til. Igjen er det slik at om ein ser på heilskapen og heile biletet og samanliknar SVs skatte- og avgiftspolitikk med det som er fasiten etter våre fem år, kjem alle betre ut med eit parti som set ned skattane med 25 mrd. kr, kontra eit parti som ønskjer å auka skattane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Når representanten Slagsvold Vedum snakkar om «vi», er det interessant å spørja om det også betyr Kjersti Toppe, med tanke på alt ho har sagt frå denne talarstolen. Ho har sagt lite i år, har eg registrert. Men det er tre ting eg spesielt har lagt merke til at Slagsvold Vedum er vorten spesielt oppteken av denne hausten. Det eine er vitaminbjørnar, slik han sjølv har fortalt, det andre er å ta avstand frå Kjersti Toppes utsegner dei siste åtte åra, og det siste er grensehandel, som no er det nye Senterpartiet er oppteke av. Eg har sett det alternative avgiftsopplegget. Der aukar ein avgiftene på brennevin med 15 pst. og hentar inn 155 mill. kr ekstra på det. Ein aukar avgiftene på anna alkoholhaldig drikke med 5 pst. og hentar inn 365 mill. kr på det, og ein aukar tobakksavgiftene med heile 10 pst., som hentar inn 560 mill. kr. Mitt spørsmål er: Kva trur representanten dette vil føre til for grensehandelen, som han no er oppteken av?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2017-12-12:
Det var representanten Emilie Enger Mehl som fekk meg til å teikna meg til eit innlegg, for maken til misforståingar som må avklarast herifrå, skal ein leita lenge etter. Fyrst til utsegna eg skal ha kome med om at skattelette og velferd står i motsetning til kvarandre. Det må forklarast nok ein gong. Eg meiner at om folk får behalda meir i si eiga lommebok, betyr ikkje det at dei pengane blir sløste vekk. Det betyr at folk er i vel så god stand til å disponera eigne pengar til både velferd og andre ting som politikarane er til å prioritera for folk. Så her har me forskjellig grunnsyn når det gjeld korleis samfunnet er organisert. Me har faktisk tru på at både bedrifter og folk er betre i stand til å gjera prioriteringar sjølve, enn det det offentlege og dei folkevalde er for dei. Men det betyr ikkje at me skal slutta å ha velferdsordningar. Det er jo difor me har klart, når me har styrt landet, å styrkja velferdsordningane samtidig som me har gjeve skattelette. Kommuneøkonomien er eit eksempel på det. Det er jo ikkje slik at skattelette betyr ein dårlegare kommuneøkonomi. Då hadde me aldri sett tal for 2016 som viser rekordresultat i Kommune-Noreg, samtidig som det er rekordskattelette. Det er nettopp fordi me har klart å redusera helsekøar, redusera fengselskøar og styrkja kommuneøkonomien samtidig som me har gjeve skattelette – fordi det rett og slett skaper ein heilt ny dynamikk i samfunnet. Det får meg til å gå inn på det andre, eigedomsskatten, som vart adressert i same innlegg frå Enger Mehl. Det er bra at ein lyttar til radio og høyrer at partileiaren og finansministeren vår seier at det er eit mål for Framstegspartiet å fjerna eigedomsskatten. Eg trur ikkje ho sa på radioen i Hedmark heller at det skulle skje i fyrste budsjett, men det er veldig hyggjeleg å registrera at allereie det fyrste budsjettet etter at valkampløftet vart gjeve, går i retning av å gjera det vanskelegare å innføra og auka eigedomsskatten på hus og hytte og samtidig fjerna eigedomsskatten på maskiner. Det er eit langt steg i retning av det som er målet vårt, nemleg å fjerna eigedomsskatten. Eg synest heller ikkje at Senterpartiet skal gjera seg veldig høg og mørk når det gjeld at eigedomsskatten har auka i desse fire åra. Det er jo ikkje regjeringa og Stortinget som aukar og innfører eigedomsskatten. Det er det jo norske kommunar som gjer. Sist eg sjekka, hadde Senterpartiet over 100 ordførarar og Arbeidarpartiet over 200 ordførarar. Framstegspartiet har fire, og våre fire har ikkje eigedomsskatt eller jobbar for å fjerna eigedomsskatten. Det er dei raud-grøne ordførarane som har tydd til eigedomsskatt for å saldera budsjettet sitt, samtidig som me har stilt til rådvelde ein rekordgod kommuneøkonomi. Difor krev det hardare verkemiddel frå denne sal for å gjera det vanskelegare for dei raud-grøne kommunane å senda rekninga til innbyggjarane sine fordi dei ikkje klarer å effektivisera drifta si slik dei burde.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Hver høst med Fremskrittspartiet i regjering har næringslivet i desember fått en ny og relativt uventet avgift. En av de næringsfiendtlige avgiftsøkningene vi ser fra regjeringen i dette budsjettet, er at de legger CO 2 -avgift på LNG når det brukes som drivstoff i skipsfarten. Avgiftsøkningen er ikke bare næringsfiendtlig, men vil ha som konsekvens at den vil skade miljøet vårt. Omlegging til LNG fjerner utslipp av svovel og sot fra skip, og det reduserer CO 2 -utslippene med 20 pst. Større skip har i dag ikke alternativer som er mer miljøvennlig enn LNG. Norge har en industri som har høy kompetanse, både på LNG og på skipsindustri, og flere planer om nybygde skip er nå lagt bort på grunn av CO 2 -avgift på LNG. Avgiftsøkningen fra Fremskrittspartiet i regjering gjør at Norge sier nei takk til nye industrielle muligheter langs kysten. Kan representanten si litt om bakgrunnen for den nye avgiften og signalene man får fra industrien?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Jeg merket meg i innlegget til representanten at han er opptatt av at folk flest bør kjøpe sin egen velferd. Da har jeg lyst til å si litt om at når velferd betyr helsetjenester, skole, barnehager og eldreomsorg, er jeg ganske opptatt av at det er fellesskapet som skal stille med det, og at det er noe av det beste med Norge. Medianinntekten i Norge er ca. 549 000 kr, og av 4,3 millioner skattytere i dette landet er det 3,7 millioner som vil få lavere inntektsskatt med Arbeiderpartiets skatteopplegg, enn med det regjeringen har lagt fram. Jeg lurte litt på hvem disse «folk flest» som skulle få lavere skatt med Fremskrittspartiet, er i representanten Njåstads øyne.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-12-12:
Det er interessant å høre regjeringspartiene si at det går så godt i norske kommuner. I Nord-Norge får 71 av 87 kommuner – i Finnmark, Troms og Nordland – ikke engang kompensert for lønns- og prisveksten til neste år. Nord-Norge er i veldig mange sammenhenger et distrikt. For oss som bor der, kan det virke som et sentrum, men vi snakker ofte om det som et distrikt. En av de tingene som rammer Nord-Norge ekstra hardt, i tillegg til et dårlig kommuneoppgjør, er at man fjerner muligheten til å skattlegge verk og bruk. Det gir endringer i fordelingen av verdiene i samfunnet vårt som er veldig store. Regjeringen anslår at det vil omfordele 800 mill. kr. Kommunene selv antyder 1,2 mrd. kr. Her angripes distriktene på noe som ganske få har et forhold til. Men de som har vokst opp i et samfunn der det fantes et verk eller et bruk, vet at det er et begrep for de store produksjonsbedriftene i lokalsamfunnet, eller en fabrikk om en vil. Vi har i 120 år skattlagt de store installasjonene, f.eks. smelteovnene ved Elkem Salten verk i Sørfold. Det samme har vi gjort med de store maskinene ved LKABs anlegg i Narvik. Det har vært forsøk på å begrunne omleggingen med at det har vært skapt tvil om man kan anlegge grønne datalagringssentre i Norge. Skatt på verk og bruk har aldri vært lagt på datamaskiner, printere, verktøy eller anleggsmaskiner. Skulle det være et behov for å tydeliggjøre dette i lovverket, er det mulig. Jeg vil hevde at det aller meste av pengene som kommunene tar inn som skatt på verk og bruk, nå kommer til å gå ut av landet. Hvorfor? Jo, fordi veldig mange av de store industribedriftene våre er eid fra utlandet. Den eneste skatten de betaler i Norge, er eiendomsskatt på verk og bruk, for overskuddet deres skattlegges i hjemlandet. I Nordland betaler Elkem Bluestar i Sørfold 8,9 av 10,3 mill. kr i eiendomsskatt på verk og bruk. De pengene vil for framtiden gå til Kina. I Mosjøen betales 20 av 23 mill. kr av Alcoa. De pengene vil gå til USA, fordi Alcoa er amerikanskeid. I Narvik vil 15 av 20 mill. kr gå til Sverige, fordi LKAB betaler denne eiendomsskatten. Det står ingenting i forslaget fra regjeringen om hvor mye av disse pengene som nå tas ut av norske kommuner og gis til utlandet. Det er beklagelig. Det viser hvor galt det kan gå når regjeringen, uten foregående utredning av konsekvenser, foreslår å endre et 120 år gammelt lovverk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det vil jeg gjerne gjøre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det er en forutsigbarhet i skatte- og avgiftspolitikken til Senterpartiet. Det var det også da vi hadde ansvaret. Noe av det fullstendig uansvarlige fra Høyres side er at man bare øker en avgift med 83 pst. over natten. Det står i vårt program at vi skal fortsette å bruke avgiftssystemet, og det gjør vi jo når det gjelder sunt kosthold, både når det gjelder tobakk, og når det gjelder alkohol. Med hensyn til 350-kronersgrensen, som jo er et målrettet smutthull for å få inn godteri, brus og den type produkter avgiftsfritt til Norge, tetter vi det. Men vi vil ha forutsigbarhet for norsk næringsliv. Vi mener at det er helt uansvarlig å øke avgiftsnivået med 83 pst. med en avgift som ikke er målrettet i det hele tatt, og som treffer helt vilkårlig. Den avgiften har stått over tid. Da vi styrte, ble den kun prisregulert. Det er noe helt annet når en plutselig, som Høyre nå gjør, øker avgiftsnivået med 83 pst., eller at man sender en regning på nesten 2 mrd. kr til norsk næringsmiddelindustri over natten.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Når det gjelder sjokolade- og sukkeravgiften, var den – hvis jeg ikke husker helt feil – på 16 kr og 9 øre da vi overtok makten i 2006, og i år – før budsjettforliket – var den rett i underkant av 20 kr. Slik var den også før vi inngikk EØS-avtalen. Det har vært en forutsigbarhet rundt det, det har vært en trygghet rundt det, det har ikke vært bråk rundt det – men den har vært rar. Men ingen partier har tenkt at det er lurt å øke med 83 pst – og det er det Høyre nå gjør. De øker den med 83 pst. uten å ha konsekvensvurdert det i det hele tatt, uten å se hvor vilkårlig dette slår ut, og hvor konkurransevridende det er for deler av norsk næringsliv. Så her er det Asheim som er svar skyldig, for det er de som øker avgiftsnivået med 2 mrd. kr, ikke vi. Vi har et lavere avgiftsnivå for norsk næringsmiddelindustri, vi har et lavere avgiftsnivå for norske forbrukere, for vi mener det er klokt og rett å sørge for at vi har et næringsliv i Norge som kan tjene penger, også innenfor næringsmiddelsektoren.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
For det første synes jeg Kjersti Toppe er en helt strålende representant, som løfter folkehelse i debatt etter debatt, og hun har også fått gjennomslag nå i høst for å få én time fysisk aktivitet inn i skolen. Veldig bra! Så er det helt rett som Njåstad sier, at vi er opptatt av å bruke avgiftspolitikken, men det skal være en forutsigbarhet, en trygghet, og ikke ramme vilkårlig i norsk næringsliv. Vi ønsker ikke å lage den typen smutthull som Njåstad gjør, ved å lage en 350-kronersgrense som gjør at man kan importere avgiftsfritt, momsfritt, f.eks. godteri og brus til Norge. Det er urimelig. Det kan man ikke med alkohol og ikke med tobakk, for den ordningen er avgrenset, slik at man kan ikke gjøre det med den typen varer. Men på de varene som her rammes, kan man gjøre det, og derfor er dette en direkte måte å subsidiere svensk næringsmiddelindustri og svensk handel på, og det mener vi er feil bruk av våre ressurser. Vi skulle heller ha styrket vår industri og våre arbeidsplasser.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Vi ble overrasket da Fremskrittspartiet ved Siv Jensen i fjor økte avgiften på drivstoff med mer enn i de åtte årene SV satt i regjering. Det var det som var grunnen til at vi holder igjen, for vi syntes det var en helt urimelig avgiftsøkning som Fremskrittspartiet sto i spissen for – mye høyere enn Kristin Halvorsen noen gang drømte om og tenkte på å foreslå. Grunnen til at vi valgte den tydeligheten på det, var at vi også må se på hvordan avgiftspolitikken slår ut fordelingsmessig, for den avgiften har ingen fordelingsmessige effekter, og den hadde en veldig skjev geografisk profil når man økte drivstoffavgiftene så mye på ett år. Når det gjelder LNG og gass, har det vært et ønske og mål fra Stortinget at en skal fase ut dieselferjer og få dem over på mer rene driftsmidler, og der har gass gitt bedre vilkår. Vi har også satt av 1 mrd. kr til omstilling for tungtransporten, som gjør at vi kan klare å få omstilt tungtransporten fra mer forurensende kilder til mindre forurensende. Så det er en målrettet og god miljøpolitikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det er en billedlig språkbruk som finansministeren bruker, som «sugerør inn i lomma til folk» og sånn. Og er det noe Siv Jensen har prøvd seg på i dette budsjettforliket, så er det jo, med hennes ord, «å ha sugerør inn i lomma til folk», f.eks. ved at alle som bor på en brakke – for det er jo en form for luksus, får en inntrykk av fra Fremskrittspartiet – skal få mye mer skatt. I dette budsjettopplegget er de som da skal betale regningen, de som må pendle, de som er mye hjemmefra, de som har fått fradrag for å få hverdagen til å gå litt mer i hop. Den er på 1 215 mill. kr. Det lovet ikke Siv Jensen i valgkampen – at sjøfolk skulle få den store skatteregningen, at pendlerne skulle få den store skatteregningen, at de som kjører lastebil og bor på brakke, skulle få den store regningen. Hvorfor har det nå blitt så veldig god Fremskrittsparti-politikk – at det er hos vanlige arbeidsfolk som sover hjemmefra, at sugerøret skal stikkes?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-12:
Det som er helt klassisk for Fremskrittspartiets politikk, er at skattefordelene som rederne har hatt, videreføres, mens skattefordelene for dem som jobber hos rederne, tas bort. Det er jo det som er problemet med dagens regjering, at man har målrettede skatteskjerpelser for folk flest, mens det er de som eier, som har fått en del av de målrettede skattekuttene. Vi mener den skatteprofilen som ligger i regjeringens forslag, er grunnleggende feil, der vanlige arbeidsfolk får mer skatt. I vårt opplegg vil vanlige arbeidsfolk – alle som tjener under 750 000 kr – få mindre skatt. Hvorfor mener finansminister Siv Jensen at det er rett at den lastebilsjåføren som sover i bilen, fortsatt skal få fordelen, mens den lastebilsjåføren som har hatt en arbeidsgiver som har bygd en brakke, skal miste fordelen? Hva er logikken i det?
Henrik Asheim (Høyre), 2017-12-12:
I representanten Slagsvold Vedums eget partiprogram, som han stilte til valg på denne høsten, står det i siste kulepunkt på side 49 at man vil fortsette å bruke moms og andre avgifter for å stimulere til et sunnere kosthold. Så kan man si at det kanskje betyr lavere avgifter på sunne varer, men neida. Representanten Toppe, som sitter i Stortinget for Senterpartiet, uttalte bl.a.: «Hvorfor ikke ha full moms, 25 prosent, på usunn mat?» Videre sa hun: «Jeg mener vi må bli mye tøffere på kostholdsområdet.» Det betyr da at enten har representanten Slagsvold Vedum bestemt seg for egenhendig å overstyre sitt eget landsmøte og sin egen stortingsgruppe, som har vedtatt og argumentert for dette. Alternativt mener han at dette nå vil øke grensehandelen, selv om det tydeligvis ikke gjorde det da det var landsmøte i fjor vår. Det siste spørsmålet mitt er: Er det slik at Senterpartiet foreslår å endre innretningen på avgiften som man nå har raljert over i flere måneder, eller har man den samme innretningen selv om avgiften er lavere?
Henrik Asheim (Høyre), 2017-12-12:
Det er helt riktig som representanten Slagsvold Vedum påpeker, at den innretningen var slik i åtte år, med Slagsvold Vedum i regjering, uten at noe ble endret. Hvis han er så prinsipielt provosert over det, er det litt spesielt at han mener det er helt greit så lenge avgiften ikke er høyere. Men det andre spørsmålet mitt er: Hvilken økonomisk teori ligger til grunn for at det å øke avgiften på sukker dramatisk øker grensehandelen, mens det å øke avgiften på tobakk med 10 pst. og på brennevin med 15 pst. ikke øker grensehandelen?
Henrik Asheim (Høyre), 2017-12-12:
Partiet Rødt har, som vi har vært innom i flere diskusjoner tidligere i salen også, ikke lagt frem et alternativt statsbudsjett, men har lagt frem endringsforslag til det budsjettet som regjeringen har lagt frem. Det som er utfordringen med det, er naturligvis at man ikke ser avveiningene opp mot hverandre når det gjelder hva man prioriterer opp, og hva man prioriterer ned. Jeg må også, fordi det er så fristende, påpeke at grunnen til at sukkerforbruket er gått ned, er at svære amerikanske multinasjonale selskaper, som Coca-Cola, har funnet opp nye produkter, som sukkerfri brus, som heldigvis har skapt en sunnere befolkning – i tillegg til store inntekter for selskapet. Men når man skal forholde seg til Rødt, må man nesten se på det programmet som Rødt har gått til valg på. Blant annet foreslår man i sitt eget program å øke selskapsskatten til 27 pst. Man foreslår å fjerne skjermingsfradraget i formuesskatten. Og man foreslår å innføre arveavgift. Mitt spørsmål er: Hva i alle dager er vitsen med det, når målet er å oppheve privat eiendomsrett?