trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-10-14:
I det statsbudsjettet som regjeringa har lagt fram, er det nesten oppsiktsvekkende hvor lite regjeringa bruker høyere utdanning som et virkemiddel for omstilling. Det er satt av svært få nye studieplasser i budsjettet – 350 til PPU, 50 til medisin og psykologi. Tidligere i perioden har regjeringa lagt fram så godt som ingen nye studieplasser – 24 studieplasser er så godt som null. Det er også mangelfull finansiering av strukturreformen, som skal danne grunnlaget for framtidas høyere utdanning og forskning. At regjeringa ikke i større grad tar i bruk høyere utdanning som virkemiddel mot arbeidsledighet og for omstilling, er egentlig en tapt sjanse. Spørsmålet mitt til statsråden er: Sett opp mot den økte ledigheten, sett opp mot kompetansebehovet i arbeidslivet, sett opp mot de høyere søknadstallene i høyere utdanning – rekordsøkning til høyere utdanning, det er mange tusen som ikke får plass – mener statsråden at f.eks. flere studieplasser er et godt virkemiddel i kampen mot arbeidsledighet og for omstilling?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Jeg mener det har skjedd mye bra på skoleutdanningsfeltet i løpet av denne stortingsperioden, og f.eks. er jeg glad for at lærlingtilskuddet er blitt økt med mer enn dobbelt så mye som det ble under åtte år med rød-grønt styre. Men det å skape en god skole handler ikke bare om penger. Det handler også om å gi lærerne en god arbeidshverdag og gi dem muligheten til å lykkes. En ting jeg er glad for at kunnskapsministeren har satt seg som mål, er å få bukt med tidstyvene i skolen. Nå er det snart gått et år siden statsråden fikk en rapport fra et utvalg som skulle foreslå tiltak, og for noen uker siden kunne vi lese hvordan statsråden ønsker å følge opp denne rapporten. Han vil bl.a. gjøre kartleggingsprøvene obligatorisk, fjerne kravet til språkkartlegging for nyankomne innvandrere og gjøre forenklinger i grunnskolens informasjonssystem. Men spørsmålet er om dette er nok. Mener statsråden at de grepene han nå tar, er noe som vil merkes for lærerne ute i skolen, og faktisk gi dem mer tid med elevene og mer tid til å være lærer?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Jeg vil også stille et spørsmål til kunnskapsministeren. Hundretusener av mennesker på flukt søker nå trygghet i Europa, og noen av disse kommer hit til oss i Norge. Vi vet ikke hvor mange som kommer til å komme i løpet av de nærmeste årene, men det vi vet, er at det er mange barn og unge blant dem som nå søker tilflukt i landet vårt. Andelen enslige mindreårige asylsøkere ser også ut til å være større enn det vi har sett før. Hittil i år har det kommet mer enn 450 enslige mindreårige asylsøkere under 15 år til Norge. Det er viktig at vi lykkes med en rask og god integrering av de menneskene som kommer hit. Det er viktig for den enkelte, og det er viktig for samfunnet vårt. Det å gi de barna som kommer hit et godt skoletilbud, vil være en viktig del av dette integreringsarbeidet. En kartlegging som NOVA gjennomførte på vegne av Utdanningsdirektoratet i 2011, viste at det er store variasjoner fra kommune til kommune i det skoletilbudet som gis til asylsøkere i skolepliktig alder. Mens de fleste kommuner har egne introduksjonsklasser, har 20 pst. av kommunene kun undervisning i ordinære klasser. Det er også store variasjoner når det gjelder tilgang på SFO og leksehjelp, som for asylsøkerbarn kan være viktige arenaer for både læring og integrering. I hvilken grad mener statsråden at norsk skole er rustet til å ta imot de barna som nå kommer til landet? Og hva mener han eventuelt må til for at vi skal kunne gi disse barna et godt skoletilbud?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Utdanningsforbundet skrev for noen få dager siden et brev til statsminister Erna Solberg der de ber om at regjeringen stiller opp for flyktningbarna med et bedre tilbud enn i dag. De legger bl.a. vekt på Barnekonvensjonens bestemmelser om at barn ikke skal diskrimineres, og at barn på flukt har krav på ekstra vern. I tråd med opplæringsloven trer retten til skoletilbud i dag i kraft først etter at barnet har oppholdt seg i Norge i tre måneder. Tre måneder uten skolegang er ganske lenge, og særlig for et barn som kanskje har vært på flukt i flere måneder allerede, og har vært utenfor skolen i lang tid. Vil kunnskapsministeren vurdere å foreslå endringer i opplæringsloven som sikrer at barn som kommer til Norge, har rett til skoletilbud med en gang de er registrert?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Videregående utdanning kommer til å være viktig som en nøkkel også for å unngå arbeidsledighet og for å få ungdom videre i et utdanningsløp i tida framover. Det er klart at det er en bekymring at mange kommuner og fylker har en økonomi som gjør at de nå blir nødt til å gå gjennom og også vurdere om de skal skjære ned på det videregående skoletilbudet. Mitt eget fylke er et fylke som er nødt til å gjøre det, bl.a. Som en tidligere har vært inne på i ordvekslingen her, er det slik at yrkesfagløft har vi alle vært enige om, men det må være noe mer enn bare å sette merkelappen «yrkesfagløft». Det må også skje en del ting. Utover det å ha satt ned noen utvalg vil jeg spørre statsråden om den såkalte vekslingsmodellen som en ble enig om våren 2013, som i liten grad er tatt i bruk, dessverre. Det er bare 25 skoler som tilbyr en slik type modell som forsøksordning, men det vil være en modell som er etterspurt av både elever, skoler og næringslivet. På hvilken måte vil regjeringen bruke en slik modell og gjøre den mer allment brukt?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Jeg forstår det slik at statsråden ikke ønsker å gi skoletilbud noe tidligere enn det som er tilfellet i dag, og heller ikke rett til barnehage. Men når det gjelder språkopplæring for barn, kommer det til å bli helt nødvendig at vi tenker nytt, og at vi tenker at det må skje fra dag én. Så kan vi være mer åpne for diskusjon om hvordan det skal skje, og i regi av hvem, men det er et viktig punkt, etter Senterpartiets mening. Mange av flyktningene som kommer hit, kommer til å få opphold i Norge. Det kommer til å føre til større utfordringer for kommunene, som igjen skal gi et godt og tilpasset tilbud i grunnskolen til mange av de ungene. På hvilken måte vil regjeringen bidra til en kommuneøkonomi som faktisk kan sette kommunene i stand til å gi et slikt tilbud, ikke minst i betydningen av at man har flere lærere og økt lærertetthet?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-10-14:
I likhet med statsråden mener jeg at det er et godt kunnskapsbudsjett regjeringen har lagt fram. Jeg mener selvfølgelig at det er rom for forbedringer, og det skal vi snakkes om framover. Jeg har lyst til å følge litt opp det spørsmålet som representanten Tyvand var inne på, dette som går på byråkrati. Jeg oppfatter det slik at statsråden er helt tydelig på at vi ikke har gjort nok når det gjelder byråkrati. Skal vi gjøre skolen i stand til å møte de utfordringene som vi vil ha framover, må vi gi lærerne rom for å være lærere. Så ser vi samtidig at Utdanningsforbundet er ute og sier at de er usikre på om alle oppfyller de videre- og etterutdanningskravene som er. Mitt spørsmål til statsråden er: Er det på tide at han begynner å tenke litt som Venstre har tenkt rundt dette med byråkratiet, at vi må sette oss et mål om hvor mye vi skal redusere, og så jobbe konkret og målrettet mot det? Så lurer jeg på om statsråden mener at vi virkelig satser nok på videre- og etterutdanning, med tanke på å nå de målene som …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Iselin Nybø (Venstre), 2015-10-14:
Som flere har vært inne på her, har de flyktningene som nå kommer til Norge, veldig ulik bakgrunn og veldig ulik alder. Mens noen av dem som kommer, er analfabeter, er det andre som har høy utdannelse, som snakker flere språk, og som har et godt utgangspunkt for å klare seg veldig bra i et land som Norge. Noen flykter mens de er under utdannelse, noe som gjør at de ikke får fullført den utdannelsen som de har begynt på, men som allikevel har gode muligheter til å klare seg hvis de bare hadde fått fullført utdannelsen sin. Jeg har hatt møte med norske universiteter, som er veldig tydelige på at de ønsker å bidra i den situasjonen vi har nå. De nevner bl.a. nettverk og programmer som Students at Risk og Scholars at Risk, som handler om at hvis en kommer som student, men ikke har fullført, kan en få fullføre graden sin på et universitet. Hvis en jobber innenfor akademia, kan en få jobb innenfor akademia i Norge. Vil statsråden se nærmere på sånne ordninger?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-14:
Høgres store satsing dei siste to åra innanfor skule har vore på kompetanse. Det er eit samla storting som er heilt einig i den etter- og vidareutdanningssatsinga som regjeringa no køyrer. Ho er bra. I Aftenposten i dag ser vi kva som skjer når satsinga på kompetanse blir for einøygd. Anette Nilssen, som har vore allmennlærar sidan 2005 – i snart elleve år – får ikkje lenger jobb i skulen fordi ho ikkje tilfredsstiller krava til fordjuping i norsk. Ho har vore norsklærar i elleve år, men får ikkje lenger jobbe, fordi Fredrikstad kommune ikkje tilset folk som ikkje har den fordjupinga. Det er ein konsekvens av den regelendringa som skjedde før sommaren, som SV og Senterpartiet gjekk imot. Fredrikstad kommune praktiserer no ikkje å tilsetje folk som ikkje har den fordjupinga. 29 000 lærarar står i fare for å hamne i den same situasjonen. Spørsmålet mitt er: Vil statsråden sjå på saka på nytt?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-14:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. La meg først – mens han kjem på plass – gi statsråden ros for å ha lagt fram eit solid forskingsbudsjett. Samtidig har faktisk den delen av statsbudsjettet som går til forsking, gått ned fordi regjeringa bruker mange oljemilliardar og føreslår store skattekutt. Vi står framfor ei omstilling av det norske samfunnet, av arbeidslivet og næringslivet, der utdanning, forsking og innovasjon blir avgjerande faktorar for endring. Skal vi lykkast med det grøne skiftet, må ein større del av dei samla ressursane i samfunnet gå til kunnskap. Men kunnskapsinvesteringane må brukast rett, om vi skal få til omstilling. Vi må sørgje for at dei pengane vi investerer, akselererer det grøne skiftet og ikkje bremsar det. I vår behandla vi langtidsplanen for forsking og høgare utdanning. Der blei seks område framheva som viktige forskingssatsingar. Hav, miljø og mogleggjerande teknologiar var blant dei seks. Petroleum var ikkje nemnt. Likevel er petroforsking den store budsjettvinnaren og den største enkeltsatsinga i regjeringas forskingsbudsjett. Programmet Demo 2000 skal ifølgje statsbudsjettet oppnå auka utvinning av olje og gass og avhjelpe norsk olje- og gassnæring i ein vanskeleg fase. Programmet blir tilført 100 friske millionar i årets statsbudsjett. Til samanlikning får fornybarprogrammet ENERGIX og FME ei mykje meir beskjeden auking. Ved opptakta til eit historisk viktig klimatoppmøte i Paris føreslår altså regjeringa å bruke to og ein halv gonger så mykje på fossilforsking som på fornybarforsking i OEDs budsjett. Meiner forskingsstatsråden at denne prioriteringa vil framskynde eller forseinke det grøne skiftet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-14:
Alle er einig i at vi treng den kjempesterke kompetansen som er i oljenæringa, til det grøne skiftet. Men da må ein satse på det grøne skiftet og ikkje på å gjere oljeforskinga til den store vinnaren i budsjettet. I vår la ekspertgruppa til Teknologirådet fram rapporten Norge etter oljen, der dei gir oss politikarar fem råd for omstillingspolitikken. Eitt av desse råda er nettopp å fase ut støtta til oljeforsking. Som ekspertgruppa seier: «Olje og gass er en moden næring med sterk økonomi. Samfunnsøkonomisk lønnsom forskning bør også være bedriftsøkonomisk attraktiv, og kan gjennomføres uten offentlig støtte. Offentlig støtte til petroleumsvirksomhet bidrar til å opprettholde den næringen vi skal omstille oss bort fra.» I tråd med dette føreslo SV under budsjettbehandlinga i fjor å flytte dei 300 mill. kr direkte øyremerkte oljeforsking over til den samla forskingspotten til Noregs forskingsråd. Deler statsråden synet til ekspertgruppa, at støtta til oljeforsking bør bli fasa ut på sikt?
Hanne Thürmer (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Skolen er en viktig arena for integrering og inkludering, men det er barnehagene også. Det er gledelig å se at i barnehagene er andelen barn med innvandrerbakgrunn på vei opp, men det er en utfordring at barn som er under fire år i asylmottak, ikke har rett til barnehagetilbud. Sannsynligvis vil antall barn øke vesentlig i årene framover, og det vil sitte mange ett-, to-, tre- og nesten fire-åringer i asylmottakene. Barnehagen er viktig både for å lære språk og for å bli kjent med det norske samfunnet, og sammen med andre barn får man en tryggere hverdag enn ved å sitte på mottak. I tillegg vil barnehagene kanskje også være med og integrere foreldrene. Vil kunnskapsministeren vurdere å foreslå lovendringer som sikrer barn i asylmottak rett til barnehageplass?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-14:
Jeg synes ministeren akkurat nå ga begrepet «nøkternhet» et nytt innhold, når man har lagt fram et statsbudsjett for tredje året på rad med kjempeskattelettelser til de rikeste, men ikke synes det er viktig med barnehageplass til unger som sitter på mottak og har flyktet, eller raskere skoletilbud til ungdom som er helt alene i verden, og som prøver å finne fotfeste. Jeg skjønner at statsråden har tenkt igjennom dette og mener det er riktig, men det mener ikke SV. Men jeg skal gi statsråden et tips. Det var snakk om vekslingsmodellen i stad: Vi har nemlig et stort behov i Norge for helsefagarbeidere. Det er utviklet en helsefagarbeiderutdanning for minoritetsspråklige som går over fire år. Det er forsøk en del steder, men fylkene og kommunene sliter med å finansiere det, og vi trenger mer. I stad sa statsråden at han ikke syntes at alt automatisk skulle løses av staten, men dette kunne kanskje være et oppdrag staten kunne påta seg, sjøl innenfor disse nøkterne rammene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-14:
Mange har beskrevet dette forslaget fra regjeringen som tidenes angrep på familiebruket og heltidsbonden, som regjeringen sier de ønsker å støtte. Sammen med de varslede endringer i konsesjonsloven tyder dette på at landbruksministeren og regjeringens prosjekt egentlig er å bytte ut landbruksbefolkningen vår og få inn et eierskap som ikke består av små familier som ønsker å ha katt og kaniner på landet, men av store investorer, som skal inn og drive industrilandbruk. Det er også oppsiktsvekkende at statsråden helt unngikk å svare på Slagsvold Vedums spørsmål. Er det slik at regjeringen har et prinsipielt forhold til særfordeler i bransjer, eller gjelder dette bare landbruket, som skal rammes spesielt når det gjelder generasjonsoverdragelser?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Mitt spørsmål går til landbruks- og matministeren. Det er en realitet at landets bønder hadde lave forventninger til dagens regjering og til hva den ville gjøre for å styrke lønnsomheten i norsk matproduksjon. Men på ett område hadde en klare forventninger, og det var på området skatt og avgifter, med bakgrunn i løftet som Høyre og Fremskrittspartiet hadde gitt i valgkampen, og ikke minst etter følgende formulering i regjeringsplattformen: «Regjeringen vil bruke målrettede skatteendringer for å styrke bondens økonomiske stilling.» Politiske løfter gitt etter et valg burde en kunne stole på. Derfor er det et skattesjokk for mange når regjeringen i statsbudsjettet foreslår en kraftig skatteskjerpelse ved overdragelse av gårdsbruk innen familien. Det vil gjøre generasjonsskifter langt dyrere, og det vil ramme selve bærebjelken i norsk landbruk: familiebruket. Det er ingen tvil om at ved overdragelse av aktive bruk innen familien vil mange få en skatteregning på hundretusenvis av kroner og oppover. Det vil gjøre generasjonsskifter dyrere og vanskelige. Skatt ved generasjonsskifte er ikke den eneste skatteskjerpelsen til landets bønder fra regjeringen. En kan nevne den historiske økningen i dieselavgiften. I 2014 mistet man det såkalte diskontinuitetsprinsippet ved generasjonsskifte. I tillegg til skatt ved generasjonsskifte innfører en dette året en ny skatt på salg av mindre tomter på gården, og til neste år har en varslet kutt i avskrivningssatsene, og det innføres skatt på enkelte tilskudd. Så mitt spørsmål er: Hvorfor sender Fremskrittspartiet og Høyre en stor skatteregning til landets familiebruk når en har lovet skatteendringer for å styrke bondens økonomiske stilling?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Jeg tror nok at mange av landets bønder opplever at det en får, er målrettede skatteskjerpelser, ikke målrettede skattelettelser, som er lovet. Hvorfor er det sånn? Jeg tror tidligere statssekretær Bård Hoksrud var inne på noe under sitt innlegg på konferansen Skog og Tre 27. mai i år. I sitt innlegg lekket han litt fra budsjettdragkampen internt i regjeringen og kunne der fortelle at alle statsrådene, med unntak av landbruksminister Sylvi Listhaug, ville ha mest mulig penger til sitt område. Og det er ille å høre at statsråden som har ansvar for landbruket, ikke internt i regjeringen står opp for landbrukets interesser. Det er svakt. Er dette årsaken til at det er landbruket, og familielandbruket, som må tåle skatteskjerpelser og sørge for budsjettbalansen? Det er mitt spørsmål. Hvorfor står ikke statsråden på for å få best mulige rammevilkår for næringen hun har ansvaret for?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Ei lita lus kan velte en stor vekst, er det fare for nå. Mattilsynet har den senere tiden fattet en rekke vedtak om utslakting som følge av høye lusenivå. Dette har i stor grad, etter det jeg har forstått, endt i prosess og advokatmat. Det reiser to problemstillinger: Det første er at fisken står i merdene og vokser seg slakteklar mens denne prosessen pågår. Det andre er at det er krevende for Mattilsynet å ha økonomiske ressurser til å møte og følge opp de vedtakene som de har fattet. Jeg mener det er avgjørende viktig at Mattilsynet har mulighet til det. Mitt spørsmål til statsråden er om hun kan garantere at Mattilsynet har nødvendige økonomiske ressurser til å følge opp de vedtakene som Mattilsynet har gjort om utslakting som følge av høye lusenivå.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
«Svalbardsamfunnet er i en vanskelig situasjon som følge av fall i kullprisene og tilhørende nedbemanninger innen kulldriften. Hva gjør regjeringen for å sikre fremtiden for Svalbard?»
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Jeg takker for svaret. Det er ingen tvil om at de markedsforholdene en la til grunn våren 2015, slo feil. Det ble verre enn en hadde fryktet. Desto viktigere er det derfor, etter mitt syn, at en nå rasker på med øvrige tiltak. Det kan virke lenge å måtte vente på en helhetlig stortingsmelding om Svalbard. I budsjettet som ble lagt fram, finner en få spor av videre oppfølging for å sikre tilstedeværelse og suverenitetshevdelse på Svalbard. Jeg synes redegjørelsen om gruvedriften er god, men når det gjelder de andre områdene, lurer jeg på når Stortinget kan vente seg en sak om dem, og hvilke spor regjeringen jobber etter på de områdene. Det kunne jeg ønske at næringsministeren utdypet noe.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-10-14:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg tror statsråden har rett i at mange gode krefter må jobbe sammen til beste for svalbardsamfunnet. Det har vært et valg på Svalbard, og jeg kunne tenkt meg å høre litt om samarbeidet en har med styret i Store Norske og selskapet. Hvilket samarbeid og hvilken kontakt har regjeringen med lokalstyret på Svalbard?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Med forslaget til neste års statsbudsjett har denne regjeringen gjennomført – og foreslått – 22 mrd. kr i skatte- og avgiftslettelser. Det går til vanlige folk i form av avgiftslettelser og redusert inntektsskatt. Arveavgiften – «dødsskatten», som mange kalte den – er fjernet. I tillegg til at en var i sorg, skulle en også begynne å skatte av den arven en fikk. Vi har gjennomført skattelettelser for bedrifter, vi reduserer selskapsskatten – vi foreslår det – vi har redusert formuesskatten, og vi har bl.a. forbedret SkatteFUNN-ordningen, som gjør at flere bedrifter i bl.a. matindustrien kan nyte godt av disse ordningene. Norske bønder nyter også godt av disse skattelettelsene. Norske bønder er også innbyggere i Norge som betaler ordinær skatt. Norske bønder driver næringsvirksomhet og får dermed skattelettelser gjennom de skattene som er redusert. Bondelaget, f.eks., er for å redusere formuesskatten fordi det rammer norske bønder. Regjeringen har lagt opp til en skattereform som skal bidra til forenkling og å sikre og skape arbeidsplasser over hele landet. Det som er en av de store utfordringene i landbruket, er rekruttering. I dagens situasjon er det slik at hvis en ikke er født inn i en landbruksfamilie, er det ganske vanskelig å komme seg inn i denne næringen. I tillegg til følelser, som mange har, knyttet til den gården de kommer fra, har det økonomisk sett vært slik at en må betale halvparten i skatt av det en tjener på å selge hvis en selger ut av familien, men selger en innad i familien, til noen som kanskje ikke ønsker å drive, så får en det skattefritt. Et slikt system stimulerer ikke til ny rekruttering, et slikt system legger heller ikke til rette for økt matproduksjon. Derfor er …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Som jeg var inne på: Bønder er innbyggere, bønder er næringsdrivende som nyter godt av de skattelettene som denne regjeringen har gjennomført. Det vi gjør, er å lage en skattereform som skal bidra til å forenkle systemet. Jeg ser at Senterpartiet ønsker mest mulig skreddersydde ordninger for bøndene. Det bidrar ikke til et enklere system; det bidrar til et mer komplisert system. Når det gjelder løftebrudd, har Senterpartiet lang erfaring med det overfor landbruket. Jeg skjønner godt at man prøver å bruke tiden på å skjule de manglende resultatene man selv hadde da man var i regjering. Sannheten er at det nå går bra i norsk landbruk. Sannheten er at vi importerer stadig mindre lamme- og sauekjøtt, noe de rød-grønne aldri greide da de satt i regjering. Sannheten er at det investeres i norsk landbruk som bare det. Innovasjon Norge nevner at det er svært stor pågang på disse midlene. Så istedenfor å svartmale og lage alt mulig til et problem, burde man heller glede seg over det som nå skjer i norsk landbruk.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Denne skattereformen skal nettopp lage et system som skal forenkles. Det betyr at en del av de særfordelene som har vært, da blir mindre. Så er det tydeligvis sånn at Senterpartiet er imot skattelettelser for vanlige folk og andre typer næringsliv, men er for skattelettelser for bønder, og det er jo litt spesielt. Det dette handler om for meg, er rekruttering, det er at folk også utenfor denne næringen skal kunne komme inn. Det er altså familier som står på utsiden, som ønsker å kjøpe seg en gård, som ønsker å drive med matproduksjon, men som i dag, med det skattesystemet som de rød-grønne etterlot seg, ikke får den muligheten i den grad vi ønsker. Derfor endrer vi det. Og det vi gjør, er å gi skattelettelser til bøndene, for det å selge næringen til andre som ønsker seg inn, og som ønsker å være med på norsk matproduksjon, bidrar til redusert skatt. Men vi gir, som i dag, familiene muligheten til å overgi gården til neste generasjon.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Det dette handler om, er at vi ønsker å få inn nye aktører i landbruket. Det skal altså være mulig å kjøpe seg en gård og bidra til matproduksjon selv om man ikke er født inn i en landbruksfamilie. Det som er Arbeiderpartiets svar, er at man skal forfordele familien slik at det ikke vil være attraktivt å selge ut, sånn som det har vært nå gjennom mange år. Faktum er at den ordningen som har vært, har vært sånn at hvis man legger ned driften og selger gården, betaler man mindre skatt enn hvis man driver gården og selger den til noen utenfor familien som ønsker å drive den videre. Det er et system som legger til rette for mindre matproduksjon, ikke mer. Vi mener at konsesjonsloven er en lov som bidrar til at det offentlige tiltar seg oppgaver som de ikke bør ha. De kan gå inn og bestemme hvem som skal få kjøpe, til hvilken pris. Nå ligger det en sak i Stortinget om priskontrollen, som kan behandles når som helst, og som jeg skjønner at komiteen vil behandle. Vi kommer tilbake til konsesjonsloven.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Det er jeg faktisk helt uenig i. Det denne regjeringen gjør, er å gi skattelette til folk flest, også til bønder flest. Vi gir det også til bønder som næringsdrivende. De nyter godt av alle de skatte- og avgiftslettelser som denne regjeringen har gjennomført og har foreslått å gjennomføre – 22 mrd. kr. Så mener jeg at det skal være likebehandling. Jeg ønsker at de som står utenfor landbruket, som ikke er født inn i en landbruksfamilie, også skal ha muligheten til å komme inn. Det vi vet, er at det er mange som kunne tenke seg det. Men det er svært vanskelig å få kjøpt seg en gård, bl.a. fordi man har hatt et skattesystem som gjør at man må betale masse skatt hvis man skal selge til noen utenfor familien, og ingen skatt hvis man skal selge til noen i familien. Jeg ønsker at de beste skal være med på å drive norsk landbruk, de mest engasjerte, de som brenner for å være med på å produsere mat. Da mener jeg likebehandling er det beste, og derfor mener jeg de skatteendringene som vi foreslår, er helt på sin plass.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Det er sånn at vi har foreslått en skattereform som nettopp skal bidra til en forenkling av det systemet som vi har i dag. Innenfor landbruket er det en del særfordeler, som vi foreslår å endre på. I skattereformen som sådan er det også en del endringer som denne regjeringen foreslår, fordi vi ønsker å prioritere skattelette for folk flest. Vi ønsker å prioritere skatteletter til bedrifter i en tid der vi trenger flere arbeidsplasser i Norge og trenger å sikre de arbeidsplassene vi har. Jeg ønsker at de som er interessert, og som er levende og glødende engasjert i å produsere mat, skal få lov til å være med på den dugnaden vi har satt i gang for å få opp produksjonen av mat i Norge. Det betyr at flere av dem som ikke er født inn i en landbruksfamilie, men som ønsker å kjøpe seg en gård, skal få muligheten til det. Det er nettopp derfor vi gjør disse endringene – likebehandling – slik at de som er mest interessert, kan få kjøpe seg en gård, istedenfor at alt går innad i familien, som det stort sett har gjort.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Stortinget fattet 12. februar 2015 et anmodningsvedtak hvor Stortinget ber regjeringen fremme forslag til virkemidler for å bedre konkurransen og effektiviteten i dagligvaremarkedet. Regjeringen har jobbet med dette en stund, og bakgrunnen for at det tar tid, er at det er komplekse problemstillinger. For eksempel er det slik at en lov om god handelsskikk i seg selv ikke vil føre til økt konkurranse i dagligvaresektoren, men regulere forholdet mellom dagligvarekjedene og leverandørindustrien. Det er derfor regjeringen hele tiden har sagt at det er behov for å vurdere andre tiltak i tillegg til å vurdere om en lov om god handelsskikk er det som trengs for å bedre konkurransesituasjonen. Som kjent gjennom NRK er de fire borgerlige partiene på Stortinget nå enige om hva som bør gjøres videre for å forbedre konkurransesituasjonen i dagligvaresektoren. Det er naturlig at de fire partiene får anledning til å presentere disse forslagene på en for dem egnet måte og på et egnet tidspunkt. Når disse forslagene foreligger, vil regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Slik jeg hører det nå, ønsker representanten å forskuttere de forslagene som de fire partiene vil legge fram. Det synes jeg er litt for tidlig. Jeg mener det ryddigste nå er at man først får presentere forslagene, og så skal man diskutere dem i etterkant av det. Jeg mener det er flere veier til målet, og det som er målet, er å få til en bedre konkurranse på dagligvaremarkedet. Jeg synes det var positivt å høre på nyhetene i dag at f.eks. netthandelen øker, og at flere aktører vokser innenfor det segmentet. Det betyr at det da blir noe mer konkurranse i sektoren, og det ser ut til å være et segment som også kan vokse i årene som kommer. Vi skal ta mange diskusjoner om dette når den tid kommer, men jeg synes det er rett at de fire partiene får legge det fram først.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Nå skal de fire partiene få legge fram hva man på borgerlig side er enig om er den rette veien videre for å få til økt konkurranse i dagligvaresektoren. Når det gjelder netthandelen, passerte den nå 1 mrd. kr. Det er et beskjedent beløp i dette markedet, men samtidig, hvis man ser på hverdagen til folk flest, der tidsklemmen er en stadig større utfordring for flere familier, kan det være duket for at dette i framtiden blir en voksende sektor. Jeg håper at dette vil bidra til økt konkurranse. Vi skal gjøre flere ting, men det skal de fire partiene få lov til å legge fram først på egnet måte og på egnet tidspunkt.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Fôrtilsetningsstoffet narasin er i Norge og EU ikke klassifisert som et antibiotikum, men som et koksidiostatikum. Koksidiostatika er et stoff som virker mot koksidier. Koksidier er encellede organismer som opptrer som snyltere i tarmen til en del dyr, særlig slaktekylling. Narasin brukes rutinemessig for å forebygge tarmsykdom. Regelverket om godkjenning og bruk av tilsetningsstoff i fôr er en del av EØS-avtalen. Det er kjent at narasin også har en antibakteriell effekt, og enkelte studier indikerer at bruk av narasin kan ha betydning for utvikling av antibiotikaresistens, men her er det behov for mer kunnskap. Det er ikke dokumentert at narasin har betydning for den type antibiotikaresistens som er funnet hos norsk kylling. Mattilsynet har bedt Vitenskapskomiteen for mattrygghet om å se nærmere på dette, og svar forventes i løpet av 2015. Ifølge Folkehelseinstituttet er det heller ikke dokumentert negative helseeffekter på mennesker som følge av bruk av narasin til fjørfe. Bransjen har likevel tatt forbrukeres bekymring for narasin på alvor og arbeider for å kunne fase ut bruken av denne fôrtilsetningen. Det er bra og også i tråd med den nye, nasjonale strategien mot antibiotikaresistens 2015–2020. Flere produsenter tilbyr nå kjøtt fra kyllinger som er fôret opp uten bruk av narasin. Enkelte eksperter hevder at narasin er viktig for å ivareta god dyrehelse. Dersom dette middelet forbys i produksjon av kyllingkjøtt, risikerer vi forhøyet antibiotikabruk. Det er derfor behov for mer kunnskap før man kan konkludere på gode alternativer til bruk av narasin i kyllingfôret. Regjeringen har intensivert forskningen på dette feltet fordi vi vil bidra til å finne svar på mange spørsmål knyttet til kyllingproduksjonen. Det pågår et fireårig forskningsprosjekt ved Veterinærinstituttet i samarbeid med NMBU, Universitetet i Gent og den norske kjøtt- og fôrbransjen som skal frambringe mer kunnskap om alternativer til bruk av koksidiostatika i kyllingproduksjonen. Jeg vil følge nøye med på utviklingen på dette området, og jeg vil iverksette eventuelle myndighetstiltak dersom Vitenskapskomiteens vurdering eller annen kunnskap tilsier dette. Statusrapporten NORM-VET 2014 bekrefter at antibiotikaresistens er et begrenset problem blant dyr i Norge. Det skyldes lavt forbruk av antibiotika. Norge og de andre nordiske landene ligger gunstig an sammenliknet med det vesentlig høyere forbruket av antibiotika vi ser i andre land. Restriktiv antibiotikabruk må opprettholdes for å bevare den gunstige situasjonen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Det er altså slik at vi forholder oss til EU, som har godkjent dette som et fôrtilsetningsstoff. Vi er en del av EØS-avtalen, der dette er en del av den. Jeg mener tvert imot at jeg svarte veldig tydelig på spørsmålet. Vi vet for lite, vi skaffer oss mer kunnskap. Denne regjeringen har bevilget mye penger til forskning for å finne ut mer. For det andre var jeg veldig tydelig på at dersom vi får kunnskap som innebærer at vi bør gjøre noen myndighetstiltak mot narasin, kommer vi til å gjøre det, og for det tredje er jeg også tydelig på at vi må vite mer før vi gjør det, fordi vi kan risikere, om vi forbyr narasin, at vi må bruke mer antibiotika isteden, noe som kan bli mye verre totalt sett, både for folkehelsen og for norsk kyllingproduksjon. Derfor mener jeg at jeg svarte veldig tydelig. Vi må vite mer før vi eventuelt handler.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-10-14:
Man skulle tro at representanten Lundteigen sitter med informasjon som ingen norske forskere for så vidt har oversikt over. Det som er faktum, er at vi vet for lite. Det er det våre fagfolk sier. Vi trenger mer kunnskap før vi eventuelt skal gå inn og forby et stoff som er godkjent som et koksidiostatikum i EU. Hvis det blir slik at man forbyr dette, og resultatet blir økt bruk av antibiotika, er hele poenget at det kan føre til en forverring for folkehelsen og en forverring for kyllingproduksjonen i forhold til det som er i dag. Jeg er glad for at forbrukerne nå pusher på, at de som produserer kylling, prøver ut dette i større og større skala. Det trenger vi. Vi trenger at Vitenskapskomiteen for mattrygghet går gjennom dette. Vi trenger også mer forskning på dette området, og det er nettopp det denne regjeringen legger opp til: mer forskning, mer kunnskap, slik at vi tar forskningsbaserte og kunnskapsbaserte avgjørelser.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-10-14:
Landbruks- og matminister Listhaug skryter av at denne regjeringen har prioritert milliarder i skattelette. Da er det helt utrolig at Sylvi Listhaug er den landbruksministeren som noen gang har innført flest skatteskjerpinger for sin egen næring, og at hun velger å kalle de skattetilpasningene man har for norsk matproduksjon, for særfordeler. Vi har skattetilpasning også for norske rederier, for vi ønsker å ha en rederinæring. Vi har det for norsk fiskerinæring, for vi ønsker å ha en fiskerinæring. Vi har det for olje- og gassektoren, for vi ønsker å ha en olje- og gassnæring. Vi har det for Finnmark, for vi ønsker å ha verdiskaping også langt mot nord. Så vi har mange skattetilpasninger for å skape verdier rundt omkring i hele landet. Og så har vi egne skatteregler for landbruket, fordi vi ønsker at det skal være en langsiktig verdiskaping, og fordi vi ønsker å legge til rette for familielandbruket, ikke bare for kortsiktig profitt. Er det sånn at landbruks- og matminister Sylvi Listhaug også vil kalle de andre skattereglene tilpasset enkeltnæringer for særfordeler, eller er det bare landbruk(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2015-10-14:
Det skattemessige spørsmålet som er reist opprinnelig, handler faktisk om å skattlegge de familiene som i dag driver jordbruk, på en tøffere måte enn tidligere, og det kan vanskelig være forenlig med at det blir lettere å produsere mer mat. Det som er bærebjelken i norsk landbruk, er nettopp familielandbruket. Og familielandbruket ble i fjor utvalgt av FN til å få sitt FN-år – så det er viktig også globalt. Skal vi fullt ut utnytte de ressursene vi har i Norge for økt matproduksjon, er vi helt avhengige av disse stedbundne utøverne. Et annet tiltak som vil ramme familielandbruket, er å oppheve konsesjonsloven, som regjeringen og statsråden har tatt til orde for, og som vil bidra til at både utenlandske og innenlandske økonomisk sterke aktører vil kunne overta gårder. Er det fortsatt slik at statsråden ønsker å oppheve konsesjonsloven? Og når vil denne saken eventuelt komme til Stortinget?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Denne regjeringen gikk til valg på skatte- og avgiftslette for folk flest, og folk flest fikk avgiftslettelser da arveavgiften ble fjernet. Men er man datter eller sønn av en bonde, ja, så taper man når man skal ta ut arven sin. Velger man som bonde å selge gården sin ut av familien, vil denne regjeringen gi ham skattelette. Men er man datter eller sønn av en bonde, vil regjeringen at man skal skattlegges mer enn i dag hvis man kjøper mammas eller pappas gård. Jeg er glad for at statsråden er opptatt av rekruttering. Jeg er glad for at statsråden er opptatt av alle dem som står utenfor og vil inn i bondeyrket og være med på å øke matproduksjonen. Men jeg lurer på om statsråden ser at denne regjeringen gir skatte- og avgiftslettelser for folk flest med ett unntak – hvis mammaen eller pappaen din er bonde.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-10-14:
Stortinget tok før sommeren til orde for en nullvisjon når det gjelder resistens. En ensidig oppmerksomhet rettet mot lusebehandling med medikamenter kan på lengre sikt gi oss store utfordringer. Det er høyt trykk både hos næringen og hos myndigheter, og man har et felles mål om at medikamentell behandling skal begrenses. Stortinget sa også i innstillingen til havbruksmeldingen at man ønsker å øke den forsknings- og utviklingsaktiviteten som allerede finnes i næringen. Mitt spørsmål til statsråden er da: Hvordan ønsker regjeringen å øke det høye trykket som statsråden selv sier er i næringen?
Pål Farstad (Venstre), 2015-10-14:
Mitt spørsmål skal handle om lakselus, og spørsmålet går rimeligvis til fiskeriministeren. Havbruksnæringen er en av våre viktigste næringer. Lakseoppdrett har en økende betydning for norske eksportinntekter og norsk økonomi – direkte og indirekte for næringen selv, for leverandørindustri og for annen tilstøtende virksomhet. Det er en næring av stor betydning for mange kystsamfunn. Hvis næringsutøverne, oppdrettsselskapene, håndterer voksesmertene på en god måte og myndighet og forvaltning stiller de riktige kravene til næringen, har havbruksnæringen potensial til å bli en av landets mest solide pilarer for det norske velferdssamfunnet. Dette opplevde jeg var en viktig premiss i forbindelse med Stortingets behandling av havbruksmeldingen i juni i år. Stortinget besluttet å legge oppdretterens evne til å holde lakselusnivået nede som betingelse for at oppdretteren skal få anledning til vekst i sin virksomhet. Nå opplever vi at lakselus er en stor utfordring for havbruksnæringen og for miljøet, i tillegg til at næringen har en urovekkende kjemikaliebruk for å bli kvitt lakselusa. Utfordringene ser ikke ut til å bli mindre. Dette bekymrer Venstre når det gjelder både miljøet og villfisksektoren, f.eks. reker og ulike fiskeslag som lever nær fiskeoppdrettsanlegg. Flere medieoppslag i løpet av de siste ukene har underbygd dette. Mitt spørsmål er: Hva tenker fiskeriministeren om lakselussituasjonen, og hva er statsrådens svar på disse utfordringene nå, altså på kort sikt?
Pål Farstad (Venstre), 2015-10-14:
Jeg takker for svaret og sier meg enig i at det er nyanser i dette, og at Midt-Norge har vært spesielt utsatt nå. Jeg vil følge opp litt det jeg var inne på i mitt første spørsmål, og som statsråden berørte litt – dette med kjemikaliebruken i næringen. Jeg viser til at den tradisjonelle fiskerinæringen, villfisksektoren, nå roper et varsko om den omfattende bruken av kjemikalier ved avlusing av fisk, at avlusingsmidler skader villfisken og andre organismer i havet, og det har spesielt vært oppmerksomhet på rekebestanden, som jeg var inne på. Jeg mener at vi vet for lite om betydningen av hvordan kjemikaliebruken ved lakseoppdrett virker på rekeressursen og andre organismer i havet. Deler fiskeriministeren dette synspunktet, og hva vil fiskeriministeren spesifikt gjøre?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Jeg skjønner godt at dette spørsmålet stilles, men det er rett av meg nå å nyansere bildet litt. Hvis vi ser landet som helhet, har faktisk lusesituasjonen i oppdrettsanleggene i år vært bedre sammenlignet med tidligere år, men situasjonen i Nord-Trøndelag og på Møre har derimot vært svært alvorlig på slutten av sommeren. Heldigvis er lusetallene her for nedadgående nå. La meg bare være veldig klar på at det er næringens ansvar å drifte anleggene på en slik måte at de til enhver tid ligger under de grensene som er satt av myndighetene. Det er også viktig for meg å understreke at Mattilsynet har en veldig viktig jobb med å se til at man følger disse kravene, og Mattilsynet er også utstyrt med utvidede fullmakter til å kunne ilegge sanksjoner når man ser at lusemengden kommer ut av kontroll. Spesielt beklagelig er den situasjonen som har vært i Midt-Norge i år. Derfor er jeg også veldig opptatt av at selskapene må respektere at når de ilegges sanksjoner, og når Mattilsynet denne ettersommeren har pålagt utslakting i Midt-Norge, er det viktig at selskapene faktisk etterlever det og tar på alvor den situasjonen som har vært. La meg også si at det jobbes nå på spreng for å finne andre, alternative metoder. Jeg er enig med spørreren i at kjemikaliebruken er urovekkende. Den er altfor høy, og vi må over på metoder som er mer skånsomme for både villfisken og oppdrettslaksen og når det gjelder påvirkning av miljøet. Derfor er det gledelig at så mange nå tar i bruk rensefisk, at det oppdrettes rensefisk, og at man bruker annen teknologi som også er med på å bekjempe lus.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Det gjøres mye forskning allerede på dette med effekten av lakselusmidler på andre krepsdyr, og det settes i gang ytterligere forskningstiltak i disse dager. Jeg er enig med representanten Farstad i at hvis vi ønsker å få mer verdiskaping ut av marin sektor i Norge, må havbruksnæringen videreutvikles på en slik måte at det ikke går ut over andre bestander. Derfor må de tilbakemeldingene som er kommet når det gjelder reker, tas på største alvor, og derfor har også jeg vært opptatt av å forsikre meg om at man nå gjør mer forskningsinnsats på dette området, for at vi ytterligere skal kunne forsikre oss om at bruken av metoder for å bekjempe lakselus ikke går ut over andre bestander. Men jeg vil tilbake til det jeg sa i stad: Vi er helt avhengige av å komme oss bort fra bruken av kjemikalier og over på andre metoder for å bekjempe lus.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Det er riktig at jeg har startet med makroen, men det gjøres nå et stort arbeid for å overvåke elvene våre for å finne ut hvordan utviklingen er, og hva vi har av tiltak å sette inn med hensyn til å beskytte både villfisken og med hensyn til velferden til oppdrettslaksen selv. Det gjøres mye, men jeg er enig med representanten Skei Grande i at en del av funnene vi gjør, er urovekkende. Derfor er det så viktig at vi jobber med andre metoder, og derfor er det også veldig høyt trykk på å utvikle slike metoder. Vi må bare innse at den stortingsmeldingen som ble lagt fram, og som Stortinget i all hovedsak sluttet seg til i juni, er viktigere enn noensinne, for det handler nemlig om at all videre vekst må basere seg på at næringen kan utvikle seg uten at det går ut over miljøet rundt. Og det med …(Presidenten avbryter) (Presidenten avbryter)
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Det foregår nå et omfattende oppfølgingsarbeid i etterkant av de vedtakene som er gjort i Stortinget i juni, og det å skulle modellere eller finne denne modellen for hvordan luseindikatoren skal brukes i det nye vekstsystemet, blir ivaretatt på den måten Stortinget ønsker: Man tar utgangspunkt i det arbeidet som allerede er gjort i HI, og så kobler man nå på andre miljøer for å være sikker på at den modellen vi lander på til slutt, utformingen av den indikatoren, er på en slik måte at vi kan føle oss trygge på at det er det vi skal styre veksten ut fra. Så spør representanten hvor realistisk det er at modellen kan være klar til bruk i slutten av 2016/begynnelsen av 2017. Vi har sagt at det er mest sannsynlig at vi kan lyse ut den første veksten våren 2017, men det forutsetter selvfølgelig at vi har et system på plass innen den tid.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Det gjør vi ved at vi har lagt fram et forskningsbudsjett for neste år som er større enn noensinne. Det satses tungt på tiltak som skal bidra til å få fram både ny teknologi og nye driftsmetoder, og på andre tiltak som skal bidra til å bekjempe lus. Jeg er enig i at vi har en resistensutfordring i den norske havbruksnæringen i dag. Det er enda en god grunn til at vi må gjøre oss mindre avhengig av de legemidlene som i dag brukes i lusebekjempelsen. Stortinget har jo også bedt om en handlingsplan mot resistens knyttet til oppdrettsnæringen, og det er et arbeid som er i gang, og som vi skal levere på i løpet av neste år.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Jeg har kvartalsvise møter med Mattilsynet og Havforskningsinstituttet angående lusesituasjonen i norsk oppdrettsnæring. Vi har også en god dialog med Mattilsynet nesten på dag-til-dag-basis. Det er helt riktig at det er viktig at Mattilsynet har nok ressurser til å kunne følge opp næringen så tett som nødvendig. Det mener jeg at Mattilsynet har, ut fra de tilbakemeldingene jeg får. Men jeg er også opptatt av at næringen må ta ansvar, at når næringen får pålegg om å slakte ut fordi det er så mye lus, må den følge det opp og ikke starte veien via domstolene og bidra til at man faktisk gjør situasjonen enda mer alvorlig. Det har næringen selv ingen ting å tjene på.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Jeg må understreke at bildet er mer nyansert. I år har vi et lusenivå som ligger under alle andre steder enn i Midt-Norge, der vi har hatt det store problemet. Der har Mattilsynet vært «hands on». Der blir fisken slaktet ut, men det er dukket opp en del problemstillinger i kjølvannet av det, nemlig om beredskapen er god nok. Er man sikker på at man har nok brønnbåter tilgjengelig til raskt å kunne få fraktet den fisken bort som har så mye lus på seg at den må slaktes ut? Er det slakterikapasitet nok? Vi jobber med hele dette komplekset nå, for vi ser i tillegg at man ikke bare jobber med nye metoder, men det tas nå i stor grad i bruk nye metoder. Vi ser også anlegg som er så godt forsynt med f.eks. rensefisk at det er i ferd med å løse mye av luseproblemet, og man er godt under de grensene som settes av myndighetene. Det jobbes godt i næringen, men vi ser at i noen geografiske områder har man likevel fått disse problemene.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-10-14:
Det kan ikke herske noen tvil om at det budsjettet som nå er lagt fram, er et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Det er et sterkt forskningsbudsjett. Det ble tidligere her i dag vist til at for første gang passerer forskningsbudsjettet 1,1 pst. av BNP, og det er en historisk satsing. Det er også en realitet at det satses tungt på marin forskning. De to foregående år er det satset til sammen 110 mill. kr, og neste års budsjett har en økning på 170 mill. kr til forskning. 100 mill. kr er til oppgradering av forskningsfartøyene våre, som er helt avgjørende infrastruktur for at vi skal få ressursforskningen og få det viktige tiltaket til å fungere godt også i tida som kommer. Så er det satt av 22 mill. kr til å styrke havbruksforskningen og bedre kunnskapsgrunnlaget i forbindelse med oppfølgingen av stortingsmeldingen, økt forskning rettet mot sjømatindustri og -teknologi, og for å forske oss fram til utvikling av nye marine næringer. Det er helt riktig som representanten påpeker, at deler av den økningen som kommer på neste års budsjett, kommer fra næringen i form av utvidet grunnlag og en forsiktig økning i satsen på forskningsavgiften. Det er en realitet at hvis ambisjonen er at næringslivet skal stå for en større del av forskningsinnsatsen selv, så har det offentlige lenge lagt store midler på bordet, uten at vi kan si at næringen har bidratt så mye som den burde gjøre. Så det er bakgrunnen for at vi øker avgiften litt. Og så er det jo bra at det går så godt i norsk fiskerinæring at førstehåndsverdien også gjør at det stilles mer midler til disposisjon til ressursforskning neste år.