Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-10-10:
Å få ned sjukefraværet er særdeles viktig for Regjeringa. Det handler om å hjelpe enkeltmennesker og bruke fellesskapets ressurser på en best mulig måte. Som kjent fikk vi sammen med partene i arbeidslivet på plass et historisk løft for å få folk tilbake i arbeid. På bakgrunn av St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 for 2006-2007 bevilget Stortinget 604 mill. kr til ordninga for tilskudd til helse- og rehabiliteringstjenester for sjukmeldte, også kalt «Raskere tilbake». Dette følges opp av både Arbeids- og inkluderingsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Godt forarbeid er viktig fordi ordninga – legger vi opp til – skal vedvare, og midlene må brukes effektivt i forhold til det formålet. Det har vært en utfordring for de regionale helseforetakene å etablere ekstraordinære tilbud der forutsetninga har vært at de ikke skal konkurrere med ordinære tilbud og ikke fortrenge ordinære rettighetspasienter. Det har også vært stort fokus på å etablere gode systemer for å sikre styring og sporbarhet. Ordninga involverer mange aktører og må ses i sammenheng med de øvrige tiltakene for sjukefraværsoppfølging og endring av regler fra 1. mars 2007. For i år er 142 mill. kr fordelt til Arbeids- og velferdsetatens oppgaver, og 445 mill. kr er fordelt til de regionale helseforetakenes oppgaver. I mai var 773 sjukmeldte henvist til ulike tjenester i regi av de regionale helseforetakene. Ved utgangen av juni var 1 602 personer henvist og pr. 12. september 2 460. Arbeids- og velferdsetaten vil trenge noe lengre tid enn helsesida på å etablere sine tjenester, bl.a. som følge av at anskaffelsesprosesser overfor tilbydere må gjennomføres i tråd med vanlig regelverk. Arbeids- og velferdsetaten har gjennomført anbudsprosesser for dagtilbud som nå er under etablering. Anbudsprosesser for døgntilbud vil bli avsluttet i oktober i år. De regionale helseforetakene inngår avtaler med private tilbydere i økende grad, og det er så langt inngått/planlagt avtaler om bruk av private tilbydere for om lag 83 mill. kr. Herunder kjøpes rehabiliteringstjenester i hovedsak fra private rehabiliterings- og opptreningsinstitusjoner. Behovskartlegginga som ble foretatt i ordningas første fase, viser størst behov for tilbud til mennesker med sammensatte sjukdommer. Diagnostikk og behandling av slike sjukdomstilstander er best ivaretatt ved å etablere egne tverrfaglige poliklinikker. De regionale helseforetakene har arbeidet med å utvikle slike varierte tilbud, og de fleste vil ha oppstart i september og oktober måned. Eksempelvis åpnet Sunnaas sykehus en poliklinikk 14. september, som skal gi mer tilpasset tilbud til pasienter med sammensatte og kroniske tilstander innenfor muskel/skjelett og med eventuelle psykiske tilleggsplager. Fastlegene og andre som kan henvise pasienter, ble tidlig informert om ordninga. Det vil i oktober/november i år bli kjørt en stor nasjonal informasjonskampanje. Målgruppene for informasjonen vil sjølsagt være befolkninga, arbeidsgivere og de som henviser pasienter. Ordninga evalueres av Samfunns- og næringslivsforskning som skal levere sluttrapport våren 2009. Sentrale forhold i evalueringa er implementeringsprosessen, måloppnåelse, forholdet til prioriteringsforskriften, sørge for-ansvaret i spesialisthelsetjenesteloven og samfunnsøkonomiske konsekvenser. Regjeringa foreslår som kjent å styrke bevilgninga med 138 mill. kr i sitt forslag til statsbudsjett for neste år. Vi foreslår at det legges opp til en totrinnsfordeling. Det innebærer at 138 mill. kr stilles til disposisjon for Arbeids- og velferdsetaten og 464 mill. kr til Helse- og omsorgsdepartementet. De resterende midlene, 140 mill. kr, foreslår vi fordeles senere basert på erfaring med hvordan bruken av midlene utvikler seg, og andre behov og muligheter. Her vil kunnskap fra den igangsatte evalueringa komme til nytte. Vi vil sammen med Arbeids- og inkluderingsdepartementet ha høgt fokus på oppfølging og framdrift i de regionale helseforetakene og i Arbeids- og velferdsetaten.