Solveig Schytz (Venstre), 2021-05-18:
Jeg er glad for at regjeringen i stortingsmeldingen løfter en politikk som legger opp til at universitets- og høyskolesektoren skal styres mer i det store og mindre i det små. Jeg er glad for at dette har bred støtte hos høringsinstansene. Det er viktig å finne en god balanse mellom studentenes etterspørsel etter utdanning og arbeidslivets behov for kvalifisert arbeidskraft. Samtidig er det grunnleggende at UH-institusjonene må planlegge for framtidige samfunnsbehov. Regjeringen legger opp til en helhetlig gjennomgang av finansieringen av universiteter og høyskoler for å sikre at ressursfordelingen treffer riktig, basert på gjeldende politiske mål: å kombinere studentenes etterspørsel etter utdanning og å møte arbeidslivets behov for kvalifisert arbeidskraft. Arbeidslivet er i rask endring. Oppgavene løses på nye måter, og endringene skjer i raskt tempo. Da må også utdanningstilbudet være i kontinuerlig forbedring og videreutvikling. Dette forutsetter rammebetingelser som legger til rette for mangfold, fleksibilitet og endring i universitets- og høyskolesektoren. Jeg er glad for at regjeringen har lagt fram en plan for styringen av universiteter og høyskoler, at de skal styres mer i det store, og som tar viktige grep for å fremme kvalitet, egenart og dimensjonering. Denne meldingen er en historisk endring i retning av et tillitsbasert styringssystem for universiteter og høyskoler, som vil bidra til økt fokus på kvalitet og på institusjonenes egenart. Fri forskning – forskning som vi har tillit til – er grunnleggende. Jeg er glad for at regjeringen er tydelig på at styringen må hegne om og beskytte den akademiske friheten som en sentral, demokratisk verdi, og at det skal settes ned et ekspertutvalg som skal se på den akademiske friheten i forslaget til endringer i universitets- og høyskoleloven. Tilgangen på god utdanning av høy kvalitet i hele Norge er også grunnleggende. Derfor er det viktig at man ser på både støtteordninger til den enkelte student og insentivene til den enkelte institusjon til å tilby og tilgjengeliggjøre utdanning av høy kvalitet i hele landet, gjennom fleksible studier. Jeg ser fram til at regjeringen vil legge fram en egen strategi for desentralisert og fleksibel utdanning før sommeren 2021, om kort tid. Gratisprinsippet i høyere utdanning er også grunnleggende for at alle i Norge har mulighet til å ta høyere utdanning, uavhengig av sosial bakgrunn. Dette ligger også til grunn for gjennomgangen av finansieringssystemet. Dimensjonering av tilbudet innen høyere utdanning må dekke både studentenes etterspørsel og arbeidslivets behov. Da er det viktig å videreutvikle arenaene for samspill mellom sektoren og aktører i arbeids- og samfunnsliv for å ivareta en god dialog om dimensjoneringsbehov for framtiden. Men dette må også ha en stor grad av fleksibilitet, slik at institusjonene kan tilpasse seg både lokale og regionale forhold og sin egen faglige egenart på best mulig måte. De foreslåtte endringene i gradsforskriften åpner for at bl.a. psykologi og juss kan tilbys ved flere institusjoner. Det er veldig gode nyheter. Regjeringen har også satt i gang et arbeid for å se på hvordan kapasiteten på medisinutdanningen kan utvides. Jeg legger til grunn at dette arbeidet kan skje raskt, slik at vurdering av både kostnader og modeller for opptrapping legges fram i løpet av inneværende år. En samlet komité oppfordrer også regjeringen til å vurdere om medisinutdanningen skal tilbys ved flere institusjoner enn i dag, inkludert ved Universitetet i Stavanger. Venstre håper at en videre avklaring av dette kan komme så snart som mulig.