Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2014-12-11:
Et konkurransedyktig arbeids- og næringsliv forutsetter at vi har sterke og robuste utdanningsinstitusjoner og forskningsmiljøer. Det er et solid budsjettforslag for universitets- og høyskolesektoren og et svært sterkt forskningsbudsjett vi skal vedta her i dag. Jeg er glad for at også opposisjonen langt på vei anerkjenner det. En sterk borgerlig vilje til samarbeid gjenspeiles i et budsjett der alle samarbeidspartiene har et sterkt eierskap, et budsjett som er tilpasset vår økonomi, og som bidrar til å ruste Norge for framtida. Universitets- og høyskolesektoren er en bærebjelke i vårt utdanningssystem. Regjeringa styrker satsinga på kvalitet i høyere utdanning og forskning på en rekke områder: i budsjettet, i langtidsplanen, i arbeidet som gjøres med tanke på finansiering og framtidig struktur i sektoren. Jeg er glad for at de borgerlige partiene prioriterer høyere utdanning og forskning. Sammen har vi funnet gode virkemidler for å styrke området, og her vil jeg trekke fram satsinga på 100 mill. kr til å utvikle verdensledende fagmiljøer, de 75 mill. kr til oppgradering av universitetsbygg, 147 nye rekrutteringsstillinger, der UiA, UiS og UiN skal ha halvparten av de 100 som kom i forliket. Jeg er enig med representanten Nybø i at det er godt nytt for disse miljøene, som er i sterk utvikling. Videre økes basisbevilgningene til universiteter og høyskoler med 50 mill. kr i forliket, og det settes av 60 mill. kr i økning til fri prosjektstøtte, 115 mill. kr til økt deltakelse i Horisont 2020 og 100 mill. kr til forskningsinfrastruktur. Dette er god oppfølging av det kunnskapsbudsjettet samarbeidspartiene la fram i fjor, og vi ser at denne regjeringa leverer. Det er også grunn til å trekke fram langtidsplanen som en milepæl for forskning og høyere utdanning. For første gang legges det fram en plan som gir næringslivet og forsknings- og universitetsmiljøene forutsigbarhet og langsiktighet. Det er det mange som har merket seg i sektoren. I langtidsplanen prioriterer regjeringa å finansiere 500 nye rekrutteringsstillinger, styrke bevilgninga til infrastruktur med 400 mill. kr og styrke bevilgninga til ordninger som bidrar til bedre deltakelse i Horisont 2020 med 400 mill. kr. Det er også satt en målsetting om å trappe opp den offentlige forskningsbevilgninga til 1 pst. av BNP. Vi vet at regjeringas mål er å bygge kunnskapssamfunnet, og vi ser at vi nå prioriterer det viktigste for høyere utdanning, dvs. studiekvalitet, studentboliger og studiestøtte. Samarbeidspartiene har funnet rom for å prioritere 2 000 nye studentboliger. Basisstøtten i Lånekassen er økt for andre året på rad, og det er funnet rom for en valutajustering for utenlandsstudentenes lån. Som sørlending vil jeg gjerne si at jeg er særlig glad for at både kirke-, utdannings- og forskningskomiteen og næringskomiteen har valgt å legge inn merknader knyttet til det sterke mekatronikkmiljøet på Sørlandet og det behovet landsdelen har for å få etablert Mechatronich Innovation Lab ved universitetets campus i Grimstad. Denne komiteen har også ansvaret for kirkepolitikken, et område som er viktig for veldig mange mennesker. Her er det to saker som jeg vil trekke fram i dette innlegget. Det gjelder budsjettforliket om de 16 mill. kr i omstillingsmidler til Kirka. De trengs for å forberede prosessen fram til 2017, da Kirka etter planen skal opprettes som eget rettssubjekt. Det andre jeg vil vise til her, er den nye rammen for rentekompensasjon for istandsetting av kirkebygg på 500 mill. kr, samt tilleggsbevilgninga på 2 mill. kr til sikring av kirkebygg, som også statsråd Widvey var innom. Jeg er glad for det konstruktive samarbeidet med de andre borgerlige partiene i disse sakene. Regjeringa ønsker en sterk landsdekkende folkekirke også etter 2017, og dette er gode bidrag i prosessen fram mot det.