Marit Tingelstad (Senterpartiet), 2000-02-17:
Forskningsmeldingen har blitt svært godt mottatt i fagmiljøet. Det er en honnør som statsråden og Regjeringen kan ta innover seg. Innstillingen har et solid flertall bak seg. På visse områder går innstillingen lenger enn meldingen. Det er bra for forskningen generelt og for samfunnsutviklingen spesielt. Det er på høy tid at satsingen kommer. Norge ligger langt etter andre land det er naturlig å sammenlikne seg med. Den sterke studenttilstrømningen på 1990-tallet har gjort at forskningen har blitt noe sultefôret, i den forstand at ressursene ikke har tilflytt forskningsdelen i relativt samme størrelse. Det er derfor bra at det nå foreslås en annen finansieringsmåte der grunnbevilgningene i mindre grad blir bestemt av studenttallet. Regjeringens mål om å komme opp på gjennomsnittlig OECD-nivå får full støtte fra komiteen, ja komiteen har endog tilføyd ordet «minst» foran gjennomsnittlig. Det offentliges oppgave nr. 1 er å ta ansvar for å vedlikeholde og videreutvikle kunnskapsallmenningen, dvs. universitetene, høyskolene og instituttsektoren. Vi vil først og fremst styrke den langsiktige og grunnleggende forskningen. Styrkingen skal skje ved hjelp av økte bevilgninger, omprioriteringer og avkastning av det nylig opprettede forskningsfondet. Meldingen legger stor vekt på kvalitet, og kvalitet skal lønne seg sett i forhold til bevilgninger. Sterkt internasjonalt samarbeid er også nødvendig for kvalitetsutvikling. FoU-innsatsen ved høyskolene skal konsentreres på områder der de har spesielle forutsetninger og oppgaver, og der de har knutepunktfunksjoner. Det er viktig at høyskolene bygger opp sterke forskningsmiljøer. Dette skal bidra til en målrettet regional utvikling. Dette fordrer tett og godt samarbeid med lokalt næringsliv og forvaltningsmyndigheter. Det skulle ligge godt til rette for dette når en ser interessen for etablering av kunnskaps- og næringsparker rundt omkring i landet. Videre er det viktig at næringslivet får økonomiske stimuli for å satse mer på FoU. Hervik-utvalget vil legge fram forslag om dette senere i vår. Jeg registrerer en smule kritikk fra flertallets side for at dette arbeidet ikke foreligger nå. Jeg minner da om at forskningsmeldingen ble lagt fram i juni i fjor. Det er åtte måneder siden. Med dette perspektivet faller i grunnen kritikken litt på sin egen urimelighet. Senterpartiet er tilfreds med Regjeringens forslag om fire særskilt prioriterte områder. Samtidig er det viktig å understreke at andre områder ikke skal forsømmes. Tradisjonell industri og naturbaserte næringer, som f.eks. skog, mineraler og bergverk, må videreutvikles. Av satsingsområdene er marin forskning antakelig det området som har det største verdiskapingspotensialet. Jeg viser til et oppslag på TV 2 her om dagen, der man anslo verdiskapingspotensialet til formidable 230 milliarder kr. Søkelyset var der satt på marin ingrediensindustri, som innbefatter alt utenom fiskekjøttet. Innvoller og annet avfall som før ble kastet på sjøen, er en svært viktig ressurs innen medisin, ifølge forskere som deltok i programmet. Marin forskning er altså mye mer enn forskning på ressursforvaltning, som i seg selv er meget viktig. Medisin og helse og IKT er andre satsingsområder. Her vil jeg trekke fram telemedisin som et viktig felt med formål å nå flere pasienter på kortere tid. Dette vil spare pasientene for lange reiser, samtidig som samfunnet på sikt kan spare store utgifter. Skjæringspunktet mellom miljø og energi er det fjerde området som prioriteres spesielt. Komiteflertallet har i denne sammenheng trukket fram utviklingen av teknologi som kan redusere utslippene av CO2 fra gasskraftverk, og mener Norge bør bli et foregangsland på dette området. Statsråd Arnstad har allerede antydet 200 mill. kr på neste års budsjett til et slikt program, og det er svært positivt. Når dette er sagt, vil jeg understreke betydningen av flerfaglig og tverrfaglig forskning sett opp mot satsingsområdene. Det er svært viktig å få med de humanistiske fagene og samfunnsvinklingen i det hele. Meldingen og innstillingen er ambisiøse. Det krever en tilsvarende økonomisk satsing både fra statsbudsjettet og fra næringslivet. Det trengs flere forskere. Komiteen har som mål å skaffe 900 nye forskere på fem år. Det blir en utfordring som krever krafttak fra flere hold. Senterpartiet hører til flertallet som ber Regjeringen vurdere dagens regelverk når det gjelder oppholds- og arbeidstillatelse for utenlandske forskere. Vi mener det er meningsløst at mennesker som har fått sin forskerutdanning her, ikke kan få arbeide her i landet en periode på grunn av stivbeint regelverk. Det er synd dersom disse unge forskerne i stedet må reise til f.eks. USA. Senterpartiet er opptatt av at hele landet må få del i den sterke forskningssatsingen, det gjelder Nord-Norge så vel som Innlands-Norge. Den skal bygge på kvalitet og knutepunktfunksjoner. Vi har valgt ikke å trekke fram og sette landsdeler opp mot hverandre i denne innstillingen. Men la det være helt klart at vi selvfølgelig har alle landsdeler med i våre satsinger.