Svein Flåtten (Høyre), 2016-03-15:
Interpellanten tar opp et helt sentralt tema i en utfordrende tid i Norge. Vi har en økende ledighet, i det vesentlige forårsaket av nedgangen i oljeprisen, fordi vi ser at det er veldig forskjellig rundt omkring i landet. I ganske mange fylker har man ingen økende ledighet, enkelte steder går det faktisk den andre veien. Det som gjelder i en sånn situasjon, er kort og godt, som interpellanten også tar opp, å skape nye arbeidsplasser. Da er spørsmålet: Hva er det offentliges rolle i dette? Jeg vil gjerne gi honnør til Venstre for det samarbeidet vi har hatt gjennom flere budsjettforlik i Stortinget. Det handler nettopp om å skape nye arbeidsplasser, å fokusere på gründerskap og på små bedrifter både i enkelttiltak – som vi har gjort mye av – og også det store bildet som ligger under det å skape ny virksomhet i Norge. Da snakker jeg om å prioritere investeringene i kunnskap, utdanning, forskning – ikke minst å binde forskningen og næringslivet sammen. Vi snakker om å prioritere og effektivisere investeringene i samferdsel, noe av det som ligger i bunnen for å bygge nye arbeidsplasser i dette landet. Det å kunne utvide bo- og arbeidsområdene er én ting, det å få varer og produkter ut av landet noe annet. I tillegg, det jeg hørte en av talerne her litt foraktfullt kalle for vekstfremmende skattelettelser: Skatt er viktig for bedrifter, og det er viktig også for gründere. Når Trine Skei Grande sier at gründere kommer til å spille en vesentlig rolle i den nye utviklingen av arbeidsplasser, har hun rett. Men man kan utvide det begrepet og si at nye ideer kan komme til å spille en viktig rolle i utviklingen av nye arbeidsplasser. Da er det riktig, som også flere andre påpeker her, at nye ideer oppstår ikke bare hos gründere. Nye ideer oppstår ikke minst i de eksisterende bedriftene. Så kommer vi til ett av de kritiske punktene som interpellanten også er inne på: Hun sier at gründere opplever økonomisk usikkerhet, usikker inntjening. Men de opplever en ting til: Hvordan skal de kunne finansiere både det de starter opp, og det de kan tenke seg å fortsette med? Da kommer vi til kapitalen. Ja, det offentlige skal være inne og bidra med kapital, men sammen med de private. Da kan man faktisk ikke beskatte den kapitalen slik at den ikke kan bidra til nettopp disse nye arbeidsplassene. Det er denne symbiosen, altså dette samarbeidet mellom gründere som har kontakter inn mot eksisterende bedrifters eiere. De eier kanskje ikke bare én eneste bedrift. De kan være interessert i, og eier kanskje også, flere. Det er å bruke kapitalen effektivt inn mot noe nytt, inn mot det grønne, inn mot det som er nytt og grønt, men også mot det som er grønnere av det eksisterende, som er ganske viktig. Til slutt: Siden man snakker om tiltakspakker, og at alternative tiltakspakker i de alternative budsjetter ville vært enda mer virkningsfullt for den situasjonen vi er oppe i: La meg da bare minne enkelte av de partiene som sier dette, om at de i sine alternative budsjett sier at næringslivet og de som har skoene på, etterspør de og de ordningene. Jeg treffer også mange ute i næringslivet. Jeg har ikke hørt noen etterlyse 10 mrd. kr i skattelettelser for å komme ut av denne situasjonen.