Helge Orten (Høyre), 2018-10-03:
Når vi skal definere dagens politiske løsninger, er det viktig å ha et langsiktig perspektiv, ikke bare noen år, men gjerne et generasjonsperspektiv. Høyres viktigste prosjekt er å bygge et bærekraftig velferdssamfunn. Det innebærer at vi må skape verdiene før vi kan dele. Vi må legge til rette for nye arbeidsplasser, få flere i jobb, inkludere alle i samfunnet og innfri klimamålene. Det er i dette perspektivet vi også må se regjeringas satsing på samferdsel. Sammen med Kristelig Folkeparti har regjeringspartiene gjennomført tidenes satsing på vei og bane. Samferdselsbudsjettet er økt med over 60 pst., og i fellesskap har vi fått på plass en nasjonal transportplan for de neste tolv årene på over 1 000 mrd. kr, som ivaretar nødvendig utbygging av ny infrastruktur, men som også viderefører den betydelige satsingen vi har hatt på vedlikehold og fornying. For første gang på flere tiår reduseres vedlikeholdsetterslepet. Samferdselssatsingen har vært helt nødvendig for å ruste opp infrastrukturen. Det gjør vi ved å øke budsjettet, men kanskje enda viktigere: Vi gjennomfører viktige reformer som vil gi innbyggerne både kortere reisetid, bedre framkommelighet og økt trafikksikkerhet. Her er et viktig skille. Der denne regjeringa tenker nytt og reformerer, er Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV imot. Ta f.eks. veiselskapet: Nye Veier viser at de kan bygge smartere og spare inn så mye som 30 mrd. kr på den porteføljen som de er tildelt. Det betyr at vi frigjør penger til andre viktige satsinger, som helse, barn og unge, forsvar og beredskap. Grønn omstilling av transportsektoren handler om å utvikle ny og miljøvennlig teknologi samtidig som vi legger til rette for at flere bruker kollektiv transport, sykkel og gange i sine hverdagsreiser. Vi er i gang med tidenes kollektivløft. Stadig flere tar tog, buss og bane. Fra 2016 til 2017 var det en historisk økning i antall kollektivreiser på 6,3 pst., mot en økning på 0,9 pst. på vei. De reisende strømmer til toget som aldri før. I perioden 2012 til 2016 økte antall passasjerer på jernbanen med nær 20 pst. En stor del av persontransporten foregår i byområder, og det er et mål at mest mulig av denne persontransporten skal skje ved bruk av kollektiv transport, sykkel og gange, både for å nå klimamålene og for å bygge gode bymiljø. Derfor bygger vi ut InterCity, og vi legger til rette for en bærekraftig utvikling av de største byene våre. I Nasjonal transportplan er det satt av 66 mrd. kr til tiltak for å legge til rette for denne utviklingen i ni utvalgte byområder. Det er et potensial for å øke bruken av kollektiv transport også i distriktene, men da må vi tenke nytt. I Sauda har de forsøkt en ny løsning, der de benytter mindre busser som bestilles for bruk over nett. Bussrutene er ikke faste, men er tilpasset brukernes behov. Dette er et godt eksempel på hvordan vi kan bruke ny teknologi til å gjøre kollektivløsninger mer relevante i hele landet, noe som betyr økt kundetilfredshet, flere brukere og til og med rimeligere løsninger. Det er et mål at mer av godset skal transporteres på bane eller båt, både av hensyn til miljøet og for å redusere belastningen på veinettet. Godsanalysen viste at det er et overføringspotensial på 5 til 7 mill. tonn. Regjeringa har etablert en incentivordning for overføring av gods til sjø. Så langt ser det ut til å gi gode resultater, og en lignende ordning vurderes for jernbanen. Samtidig skal vi bruke betydelige midler de neste årene for å styrke jernbanen, både med egne tiltak for terminaler og krysningsspor og gjennom å fortsette å løfte innsatsen på vedlikehold og fornying. Men skal vi få mer gods på jernbane, må vi også legge til rette for å frakte gods med tog lenger enn til Sverige. EUs fjerde jernbanepakke handler faktisk om det, om å standardisere jernbanen i Europa slik at den blir et reelt alternativ for gods og grensekryssende transport. Det er overraskende at partier som ellers snakker varmt om jernbanen, ikke ser dette poenget. For Høyre er det viktig å gjennomføre tiltak som virker. Vi må motivere folk til å velge miljøvennlig og ta i bruk ny lav- og nullutslippsteknologi. Elbilpolitikken er et godt eksempel på hvordan vi gjennom politiske incentiv kan bidra til at flere velger nullutslippskjøretøy. Salget av elbiler er allerede en tredjedel av det samlede nybilsalget i 2018. Målet er at alt nybilsalg av personbiler skal være nullutslipp i 2025, og vi er på god vei. Et annet eksempel er ferjene våre. I løpet av de nærmeste par årene vil så mange som 50 til 60 ferjer ha ladbare batteriløsninger. Det er bra for miljøet, og det skaper nye arbeidsplasser i Norge. Vi er godt i gang med å omstille transportsektoren til lav- og nullutslipp. Det er ikke gjort over natta, men allerede nå ser vi at politikken virker, og at utslippene fra transport har begynt å gå ned. Historien har vist at nye utfordringer løses med ny teknologi. Det gjelder i høyeste grad i transportsektoren, og i årene framover vil vi se at ny teknologi gir et bedre og mer bærekraftig tilbud både for oss som reisende og for godstransporten.