Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2016-02-04:
La meg aller først få takke komiteens saksordfører, representanten Stensland, for særdeles godt arbeid med en stor melding som er viktig for veldig mange, og også en samlet komité for særdeles gode bidrag i den prosessen vi har vært igjennom. Det er en gledens dag for Fremskrittspartiet når en ny legemiddelmelding endelig debatteres og vedtas i denne sal. Fremskrittspartiet har etterlyst en slik melding, nettopp fordi vi mener den er et viktig bidrag når vi skal se fremover og tenke langsiktig på legemiddelområdet. La meg gå tilbake til november 2012. Da fremmet Fremskrittspartiet et representantforslag om en legemiddelpolitikk for fremtiden. I forslaget skisserte vi ønsket om å forbedre norsk legemiddelpolitikk – konkretisert gjennom en rekke tiltak. Vi mente den gang – som nå – at feil bruk av legemidler er en utfordring. Meldingen vi behandler i dag, tar for seg nettopp det at feilbruk og bivirkninger av legemidler er et problem som i verste fall kan få dødelig utgang. En av hovedutfordringene ved målet om å oppnå riktig legemiddelbruk er at helsepersonell og pasient ikke har god nok oversikt over hvilke legemidler pasienten bruker. Problemet er særlig alvorlig for dem som bruker mange legemidler samtidig, og for dem som skifter mellom ulike omsorgsnivåer. En samlet komité mener legemiddelmeldingen peker på en rekke tiltak som kan bedre situasjonen på dette området, bl.a. ved at en bedre oversikt over pasienters legemiddelbruk vil kunne hindre både uheldige legemiddelkombinasjoner, feilbruk og bivirkninger. Vi må ta inn over oss at endringer i sykdomsbildet og demografisk utvikling i stor grad vil gjøre behovet for ytterligere innovasjon på dette området stort også fremover. For oss politikere er det svært essensielt at de legemiddelpolitiske målene vi setter oss, resulterer i praktisk handling. Vi mente i 2012 at bagatellgrensen måtte endres. Den hadde da stått stille siden den ble innført i 2003. Først nå, under dagens regjering, er grensen endret – og faktisk femdoblet – fra 5 til 25 mill. kr. Fremskrittspartiet mener det vil bidra til at vi raskere får nye, effektive legemidler. At bagatellgrensen ble hevet, er viktig også for å få fortgang på medisiner som skal inn under blåreseptordningen. Fremskrittspartiet er glad for at 14 flere medisiner har kommet inn under blåreseptordningen den senere tiden, og at vi har hatt og fremdeles har en gjennomgang av kosttilskuddforskriften. Endringene i forskriften skapte store debatter og engasjerte tusenvis av enkeltmennesker. Vi må aldri glemme at særlig innen helse- og omsorgsfeltet er det nettopp dem det handler om: enkeltmenneskene. Fremskrittspartiet har alltid satt enkeltmennesker foran systemet, og det vil vi fortsette med. Fremskrittspartiet er svært tilfreds med at det skjer spennende ting på legemiddelfeltet, og at mye av vår tidligere opposisjonspolitikk blir vedtatt og gjennomført, bl.a. spørsmålet om innføring av nettapotek, som vil være med på å forenkle folks hverdag. Tidligere helseminister Jonas Gahr Støre tok ikke stilling til hvorvidt en rekke av utfordringene vi pekte på og fremmet forslag om, skulle være en del av en ny legemiddelmelding. Det blir de altså her i dag. Jeg sier ikke at vi er i mål, vi må fortsatt være målrettet når det gjelder innovasjon, forskning og kliniske studier på et stort og omfattende felt. Vi trenger en sterk og kompetent legemiddelbransje, det er viktig at vi sikrer riktige medisiner til riktig pris, og at også lille Norge må bidra til å utvikle nye legemidler. Jeg er glad for at det er en samlet komité som slutter seg til de fire hovedmålsettingene i legemiddelmeldingen: at det er god kvalitet ved behandling med legemidler, at legemidler skal ha lavest mulig pris, at det skal være likeverdig og rask tilgang på legemidler, og ikke minst at det skal legges til rette for forskning og innovasjon. Så noen ord om representantforslaget fra Senterpartiets to representanter Kjersti Toppe og Per Olaf Lundteigen. Jeg må si at jeg er litt overrasket over selve forslaget fra representantene, som dreier seg om overforbruk og feilbruk av reseptfrie legemidler. For det første ber de om tiltak mot overforbruk og feilbruk av reseptfrie legemidler. For det andre lanserer de fire ulike forslag, hvorav flere allerede ligger inne i legemiddelmeldingen. Og selv om det nå kommer en opptrappingsplan på rusfeltet, etterlyses det i representantforslaget kartlegging av overdoser knyttet til bruk av smertestillende legemidler. Folkehelseinstituttet melder om nedgang i salget av smertestillende legemidler som paracetamol og ibuprofen, mens Senterpartiet lager en tiltaksplan for økninger som ikke eksisterer. En viktig detalj er at disse reseptfrie legemidlene brukes mot lette hverdagsplager for en ellers ganske så frisk befolkning. Jeg synes det er unødvendig av forslagsstillerne å dramatisere et overforbruk når de ikke sier noe som helst om hva som er å anse som normalt forbruk. Reseptfrie legemidler er et godt supplement og er gjerne viktig egenpleie for vanlige mennesker som får noe så dagligdags og ufarlig som moderat feber og hodepine oftest er. Det er salget av reseptbelagt paracetamol som har vist seg å øke, ikke den reseptfrie varianten. Jeg må derfor få uttrykke undring over at Senterpartiet faktisk ønsker tiltak på det området hvor det nettopp er nedgang i bruk og salg. Men tilbake til legemiddelmeldingen helt avslutningsvis. Jeg avslutter som jeg innledet: Dette er en gledens dag for Fremskrittspartiet, og det er også en gledens dag for norsk legemiddelpolitikk. Denne legemiddelmeldingen er et stort skritt i riktig retning.