Henning Warloe (Høyre), 2011-11-25:
Jeg må innrømme at jeg hører til dem som ikke er i særlig godt humør om morgenen, og det kan naturligvis påvirke innholdet i mitt innlegg i dag. Det hjelper ikke så mye at jeg også må konstatere at Høyres representantforslag om å styrke kommersialisering av forskningsresultater ikke får flertall på noe punkt her i Stortinget – det til tross for at en samlet komité understreker betydningen av at nettopp kommersialisering er et viktig virkemiddel for å bidra til fremtidig kunnskap og konkurransekraft. Det er nettopp derfor vi som står bak forslaget, mener det er et viktig forslag. Vi mener også at det er et helt nødvendig forslag, fordi Norge på dette området gjør det klart svakere enn våre konkurrentland og ikke minst våre nordiske naboland. Når vi i tillegg vet at samarbeid mellom akademia og næringsliv er svakt utviklet i Norge – Fagerberg-utvalget har slått det fast – og forskningsinnsatsen i bedriftene er lavere enn i sammenlignbare land, er det åpenbart at vi bør gjøre noe. Dette «noe» har Høyre i dette forslaget konkretisert til åtte ulike tiltak, men alt kommer til å bli nedstemt av det rød-grønne flertallet her i dag. Så det er egentlig ikke nødvendig å være b-menneske for å bli trist til sinns av noe sånt. Det hjelper litt å lese den siste utgaven av Bladet Forskning, som utgis av Forskningsrådet. Det kom med nytt nummer denne uken. Flere sider er nemlig viet temaet kommersialisering. Og som bergensrepresentant kommer jeg definitivt i bedre humør av å lese følgende sitat i bladet: «I Bergen tenker man slik: Verdens beste produkt, tjeneste eller bedrift kan godt dukke opp som en idé hos forskere i nettopp Bergen.» Artikkelen som innledes med disse ordene, tar for seg Bergen Teknologioverføring, som er ett av i alt åtte såkalte TTO-er som finnes, tilknyttet våre universiteter. BTO tilbyr forskere fra universitetet, Haukeland universitetssjukehus, Høgskolen i Bergen og Havforskningsinstituttet bistand og hjelp med å vurdere om deres forskningsresultater er egnet for kommersialisering, og i så fall på hvilken måte. I løpet av sine fem første år har BTO stått for 18 kommersialiseringer, hvorav ni er bedriftsetableringer. Nærmere 20 produkter er lansert, og en rekke potensielle ideer ligger klar for kommersialisering hele tiden. Men midlene for å arbeide videre med prosjektene trengs. FORNY2020-programmet i Forskningsrådet er den eneste finansieringskilden til slike prosjekter. Det gjør FORNY2020-programmet til et spennende og viktig program. Men programmet skal også finansiere drift av de åtte TTO-ene, som legger beslag på ca. halvparten av tilgjengelige midler. Samtidig er det et paradoks at disse relativt beskjedne midlene – på litt over 120 mill. kr i inneværende år – er de eneste som skal kommersialisere resultatene av hele den offentlige forskningsinnsatsen på over 20 mrd. kr. Kommersialiseringsmidlene utgjør altså bare litt over ½ pst. av den offentlige forskningsinnsatsen. Derfor har Høyre, i tillegg til å fremme det forslaget som behandles her i dag, også satset sterkt på å styrke FORNY2020-programmet i sitt alternative statsbudsjett. Vi øker der satsingen med 100 mill. kr, som nesten innebærer en dobling av satsingen på kommersialisering i Norge. I motsetning til regjeringspartiene – som stemmer ned alle forslag i dag, og som kun har 10 mill. kr i økning til dette programmet i sitt statsbudsjett – har vi i Høyre store ambisjoner om å utvikle resultatene av norske forskeres arbeid til lønnsomme produkter og bedrifter. Det beste er at dette kommer samfunnet til gode – saksordføreren var også inne på det – og skaper verdier for både forskerne selv og institusjonene de arbeider i, og gir dermed forskningen bedre kår. En sterkere satsing på kommersialisering av forskningsresultater er nødvendig dersom vi i Norge skal bli bedre på å omgjøre ny kunnskap til konkurransedyktige arbeidsplasser og bedrifter som har produktene som markedet vil etterspørre i morgen. Samtidig mener Høyre at det også trengs påfyll av midler til såkornfondene, noe regjeringen heller ikke har klart å prioritere i statsbudsjettet for neste år. Jeg tar med dette opp de forslagene i saken som Høyre står alene om, og de forslagene som Høyre er sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre om.