Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Nye energikrav til bygg ble innført 1. januar i år etter lang tids arbeid, høring og avveining av mange ulike hensyn. Kravet er en oppfølging av klimaforliket og skal sikre at nye boliger og bygg blir mer energieffektive og klimavennlige. Nye krav gjør nybygg om lag 20–25 pst. mer energieffektive. Totalt sett kan nye energikrav gi en energieffektivisering på om lag 1 TWh per år. Det tilsvarer energiforbruket til om lag 50 000 husholdninger – hvert år. For regjeringen er det viktig at vi oppnår både målene i klimaforliket og ambisjonen om raskere, enklere og rimeligere boligbygging. Jeg registrerer at representanten Karin Andersen sier at regjeringen bryter klimaforliket. Det ber jeg om blir dokumentert, og jeg vil sterkt avvise en slik påstand. Det er viktig at regelverket er enkelt, og at det legger til rette for lavere byggekostnader. De nye energikravene skal bidra til dette. En hel næring har tilpasset seg de nye reglene. Kravet til energiforsyning ble endret fordi regjeringen ønsker et enklere regelverk og lavere byggekostnader. De nye kravene innebærer at bygg får et vesentlig lavere varmebehov – som kan dekkes av enklere og rimeligere oppvarmingssystemer. Derfor åpnet vi for at nye bygg i større grad enn tidligere kan benytte elektrisitet til oppvarming. Energikravene skal samtidig sikre at byggene ikke låses til elektrisitet som eneste mulige varmekilde. For småhus er det derfor krav om skorstein, slik at det skal være mulig å ta i bruk også andre energiløsninger enn elektrisitet. For større bygg over 1 000 m2 stilles det krav om fleksible varmesystemer. Det vil som oftest bety installasjon av vannbåren varme, men andre løsninger er også mulig. Bygg over 1 000 m2 skal tilrettelegges for bruk av lavtemperatur varmeløsninger, slik at det er mulig å bytte energiforsyning, f.eks. fra elkjel til varmepumpe. Når det gjelder komiteens innstilling, vil jeg aller først si at jeg er glad for at komiteen mener det er viktig at fremtidens bygg er energieffektive og klimavennlige, og at det gis tilslutning til hovedlinjene i energikravene, nemlig mer energieffektive bygg og forbud mot fossil oppvarming. Jeg er også glad for at komiteen understreker viktigheten av at byggebransjen har forutsigbarhet. Allerede i fjor høst startet næringen tilpasning til nye regler. Det vil derfor være uheldig om krav endres raskt uten grundig vurdering og nye høringer. Komiteens flertall tilråder å innføre en bestemmelse som skal tilrettelegge for å ta i bruk fjernvarme i nye bygg. En slik bestemmelse, den såkalte tilretteleggelsesplikten, fantes også i de tidligere energikravene. I praksis var dette et krav om vannbåren varme der kommunen har vedtatt tilknytningsplikt til fjernvarme. Ordningen, tilretteleggelsesplikten, fikk noen uheldige konsekvenser for kostnader og miljø. Ordningen ga manglende fleksibilitet og valgmulighet for utbyggere som ønsket andre varmeløsninger, eller ville se varme og kjøling i sammenheng. Vi fjernet derfor tilretteleggelsesplikten i nye energikrav. Dette gir først og fremst forenklinger for bygg under 1 000 m2. Komiteens tilråding innebærer at tilretteleggelsesplikten gjeninnføres, men at muligheten til å pålegge en slik plikt legges til kommunene. Slik jeg vurderer det, innebærer dette at det blir opp til kommunen å fastsette hvilke bygg som må bygges med vannbåren varme. Forslaget kan gi økte byggekostnader for mindre bygg, under 1 000 m2, fordi vannbåren varme ofte er mer kostbart enn elektriske systemer. Det kan også gi mindre forutsigbarhet for utbyggere, fordi kravene til varmesystem kan variere fra kommune til kommune – og innad i kommuner. Komiteens tilråding innebærer en vesentlig endring i de nye energikravene. Det innebærer også vesentlige endringer fra tidligere krav. I dagens lovverk kan ikke kommunene stille tekniske særkrav på områder som er regulert i forskrift. Av hensyn til forutsigbarhet for byggenæringen mener jeg derfor at det bør innhentes synspunkter på hvordan en slik bestemmelse kan utformes på en hensiktsmessig måte, slik at vi unngår uheldige virkninger for miljø og kostnader. Jeg mener også at forslaget må ses i sammenheng med andre pågående prosesser som påvirker reguleringen av fjernvarme. Komiteens flertall beskriver at intensjonen med forslaget er å sikre at potensialet fra fjernvarme blir opprettholdt, og at kommunene kan bestemme hvordan lokale varmeressurser kan brukes. Jeg vil vurdere hvordan regelverket kan ivareta intensjonen med forslaget, samtidig som vi sikrer byggenæringens behov for et forutsigbart regelverk, og ivaretar hensynet til miljø og byggekostnader.