Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 1999-10-12:
Det kan ikkje vere tvil om at informasjons- og kommunikasjonsteknologien er ei av dei mest sentrale drivkreftene i utviklinga av kunnskapssamfunnet. Det er difor med glede Regjeringa kan presentere eit budsjett der ein har fått til ei satsing på IKT. Regjeringa gjer i budsjettet for neste år framlegg om å firedoble den statlege IKT-innsatsen ved å leggje inn 150 mill. kr i friske midlar slik at vi får ein auke frå 50 til 200 mill. kr. Med denne IKT-pakka på i overkant av 800 mill. kr over fire år er vi fullt på høgd med dei satsingane som finn stad i Sverige, Danmark og Storbritannia når det gjeld å prioritere IKT i skulen. Noko av det som vil bli prioritert fyrst, er å betra IKT-kompetansen blant lærarane. Det vil bli satsa både på å sikre IKT i grunnutdanninga for alle nye lærarar og på å styrkje arbeidet med IKT i etter- og vidareutdanninga for lærarar som er i arbeid. Målet er at lærarane ikkje berre skal bli personlege brukarar, men profesjonelle brukarar. Det finst ikkje einskildgrep som løyser alle problem innan IKT og utdanning. Regjeringa legg difor opp til innsats også på andre område, det gjeld både Internett-tilgang og forsking og utvikling av IKT som pedagogisk hjelpemiddel. Den nye planen for IKT i utdanninga – 2000-2003 – vil syne Regjeringa sine mål for heile utdanningssektoren, men i fyrste omgang legg vi opp til ei særskild prioritering av å utvikle ungdomstrinnet i grunnskulen. Som ein del av reformarbeidet er det gitt midlar til kompetanseutvikling og forsøks- og utviklingsarbeid. Dei midlane som ikkje var tenkt vidareførte frå reformarbeidet, vert no likevel vidareførte, og som ein del av skulepakka legg Regjeringa inn friske midlar slik at vi får meir enn ei fordobling av midlane som går til kompetanseutvikling. Det vil seie at vi neste år får om lag 160 mill. kr som går til kompetanseutvikling, og vi må attende til 1970-talet og forsøksråda for å finne tilsvarande satsing på kompetanseutvikling i skulen. Framlegget til statsbudsjett for 2000 inneber også ei satsing på forsking, med ein samla vekst i forskingsløyvingane på 7 pst. Den første avkastninga frå forskingsfondet, det vil seie halvårsverknaden på 90 mill. kr, blir fordelt til langsiktig, grunnleggjande forsking. Løyvingane til forsking som gjeld informasjons- og kommunikasjonsteknologi og energi og miljø, aukar monaleg, og bygginga av eit nytt havforskingsfartøy tek til. Vi har skjerma forskingsløyvingane ved universitet og høgskular, sjølv om talet på studieplassar vert redusert. St.meld. nr. 39 for 1998-99, Forskning ved et tidsskille, vart lagd fram i juni i år. Sjølv om meldinga enno ikkje er handsama i Stortinget, har Regjeringa i stor grad valt å fylgje opp prioriteringane i meldinga i budsjettframlegget for 2000. Satsinga på forsking må ta til no for å nytte den optimismen som meldinga har skapt i forskingsmiljøa i arbeidet for eit nyskapande Noreg. Stortinget har òg i fleire store debattar synt at dei har ambisjonar når det gjeld forsking. Eg ser difor fram til stortingsbehandlinga av forskingsmeldinga seinare på hausten. Den tredje store satsinga for neste år er oppfylginga av kompetansereforma. Regjeringa vil innføre ein rett for vaksne som ynskjer å ta vidaregåande opplæring og som ikkje tidlegare har fullført slik opplæring. Dette vil vere eit svært viktig steg i retning av å oppfylle målet om at det skal vere mogleg for alle vaksne å auke sin kompetanse. Ein slik rett vil verte komplisert å utforme, og det må takast omsyn både til dei vaksne sine behov for tilrettelegging av opplæringa, og til om fylkeskommunane får høve til å oppfylle ein slik rett i periodar med auka søking. Regjeringa vil kome attende til Stortinget med denne saka til våren. Regjeringa har foreslått å løyve 180 mill. kr til ulike tiltak i samband med kompetansereforma. Av desse er det foreslått 50 mill. kr som den fyrste løyvinga til kompetanseutviklingsprogram, slik det vart føresett i inntektsoppgjeret i vår. Prosessen med å definere innhald og organisering av programma er allereie godt i gang i full forståing med partane i arbeidslivet. Det er også lagt opp til at SND kan styrkje sin innsats retta mot kompetanseutviklingsprogram i 2000. Vidare er det foreslått å løyve midlar til regelendringar i Statens lånekasse for utdanning, m.a. for å gjere utdanning meir tilgjengeleg for vaksne. Det er også foreslått midlar til å vidareutvikle eit system for dokumentasjon og verdsetjing av realkompetanse inn mot vidaregåande opplæring og til å auke statstilskotet til kurs som fører fram til eksamen på vidaregåande nivå i regi av studieforbund og fjernundervisningsinstitusjonar. Det er i tillegg foreslått å løyve midlar til å kartleggje behovet for og setje i gang forsøk med grunnskuleopplæring for vaksne, og til å utvikle undervisningsmodellar som er tilpassa behova og livssituasjonen til vaksne.