Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-12:
Jeg liker denne debatten. Jeg liker den av en veldig klar grunn, og det er at det er en debatt som spør: Hvorfor kan vi ikke stille høyere krav? Det synes jeg er et veldig godt utgangspunkt. Jeg synes det er et veldig godt utgangspunkt når interpellanten mener at vi trenger sterke fagmiljøer, og at vi burde ha krav om fordypning til dem som underviser i forskjellige fag i skolen. Når hun peker på at fagkompetanse er helt avgjørende også innenfor de praktisk-estetiske fagene, er det en grunnleggende holdning som også jeg deler. Det betyr ikke at det ikke finnes lærere i dag som ikke har fordypning innenfor de praktisk-estetiske fagene, som gjør en formidabel jobb. Dem finnes det mange av. Men det betyr at utgangspunktet vårt burde være at vi forventer at man skal ha fordypning i faget man underviser i, og vi forventer at skoleeier ansetter personer som har fordypning i fagene de underviser i. Derfor liker jeg også retningen på denne interpellasjonen. Så har jeg lyst til å si noe om de praktisk-estetiske fagene. Det er viktig – som jeg også sa i forrige debatt – at vi ikke går i den fella at vi sier at dette er fag som har en annen hensikt enn fagene selv. De praktisk-estetiske fagene kunst og håndverk er ikke primært pustehull i skolen. De er ikke for de elevene som ikke gjør det godt i andre fag. Det er ikke for å lære mer matematikk eller naturfag eller norsk at man skal ha disse fagene. De har en egenverdi. De er selvstendige fag i den norske skolen, de er en naturlig del av den norske skolen og skal og må være en naturlig del av den. Det betyr at også disse fagene trenger sterke fagmiljøer, trenger fagkompetanse, trenger høye krav, høye faglige standarder og høye forventninger til hva elevene skal igjennom, og hva elevene skal lære. At mange elever også liker fagene, er selvfølgelig ingen ulempe, men det gjør ikke at behovet for å ha faglig innhold på topp blir borte. Så må jeg også si igjen – det er ikke for å gjøre debatten mindre viktig, det er bare for å understreke at dette ikke er Stortingets jobb alene – at det ifølge opplæringsloven er skoleeier som veldig klart og tydelig har ansvar for å sikre relevant kompetanse. Nå som det er kommunevalg: Hvis man i en kommune mener at dette arbeidet ikke er godt nok, hvis man mener at på sin skole blir de praktisk-estetiske, eller kunst og håndverk mer konkret, blir nedprioritert, er det noe man burde konfrontere sine lokale politikere med. Så er det riktig, som interpellanten sier, at SSBs kartlegging av lærerkompetansen i faget kunst og håndverk viser en negativ utvikling fra 1999 frem til kartleggingen i 2013–2014. Dette gjelder spesielt for småskoletrinnet og mellomtrinnet. Det er en høyere andel lærere med fordypning i faget blant de eldre enn i de yngre aldersgruppene. Statistikken viser at kun 24 pst. av lærerne på småskoletrinnet som er under 30 år, har faglig fordypning i faget. Så får representantene selv regne ut hvor stor andel det utgjør, om det er en av fire eller en av fem – det kan man ikke diskutere. Det får de regne ut selv. 27 pst. av lærerne under 30 år på mellomtrinnet har fordypning i faget. Det er forsvinnende lite. Dette gir grunn til bekymring, og disse tallene må snus. Heldigvis er statistikken motsatt for ungdomstrinnet. Her har nesten fire av fem under 30 år – 78 pst. – faglig fordypning i faget. Regjeringen satser tungt på å styrke lærernes kompetanse i fag de underviser i. Som jeg sa, er jeg helt enig i det prinsipielle utgangspunktet. De virkemidlene vi har for å øke kompetansen, er som kjent lærerutdanningen og etter- og videreutdanningen, og å stille særskilte krav til kompetanse for det enkelte fag. Det er jo det interpellanten tar opp. Jeg har tidligere i dag nevnt arbeidet med Lærerløftet. På lag med kunnskapsskolen. Vi skal gjøre om til en masterutdanning, og da er det også naturlig at vi får et løft for de praktisk-estetiske fagene. Følgegruppen som har fulgt innføringen av den nye grunnskolelærerutdanningen, har påpekt bekymring for manglende lærerkompetanse i de estetiske fagene, og det er vurderinger vi må ha med oss i arbeidet. Så er det, som jeg også nevnte tidligere, videreutdanningstilbud innenfor de praktisk-estetiske fagene. Gjennom regjeringens løft og flertallspartienes løft vil over 5 000 lærere få studieplass fra høsten. Så er det riktig at vi har prioritert matematikk og naturfag ekstra. Det er ikke riktig som en representant sa, at dette betyr at disse fagene er mer prioritert bestandig, men det betyr at noe må vi gjøre først, og dette er de fagene vi har valgt å prioritere først. Når vi har diskusjoner om realfag i denne sal, er alle enige om at der er det viktig å få til et løft. Men vi ser altså at det er for få lærere som velger videreutdanningstilbud i de estetiske fagene, og ikke minst at det er altfor få kommuner som sier ja. Det er en lavere prosent som sier ja til at lærerne skal få videreutdanning i de praktisk-estetiske tilbudene som er, enn generelt. Det er et problem, særlig med tanke på kompetansesituasjonen. Det er også for få lærere som velger fordypning i estetiske fag som en del av lærerutdanningen sin sammenlignet med behovet for denne kompetansen i skolen. Det meldes også om en annen utfordring: at lærere med kunstutdanning og fordypning på 30 studiepoeng eller mer ikke når opp i konkurransen om tilsettinger i skolens 1. til 7. trinn. Det er en klar oppfordring til skoleeierne om å ta den kompetansen i bruk og tilsette lærere med faglig fordypning i estetiske fag. Jeg hadde nær sagt: De samme kommunepolitikerne og de samme skolelederne som mener at det er en naturlig ting at man skal ha fordypning for å undervise i matematikk eller norsk, burde tenke på samme måte når det gjelder disse fagene. Vårt kanskje sterkeste virkemiddel vil være å stille særskilte krav til kompetanse i estetiske fag, også for å undervise på mellomtrinnet, eventuelt også småskoletrinnet. Jeg har sagt at jeg i utgangspunktet er positiv til et slikt forslag, for det burde være slik at man forventer at man har fordypning i fagene man underviser i. Samtidig har det noen praktiske sider ved seg. Det ser vi allerede ved fordypningskravene til norsk, matematikk og engelsk. Mange skoler sliter med å sette sammen lærerstaben på en riktig måte. Mange skoler, særlig små skoler og kanskje spesielt skoler i distriktene, sliter med rekrutteringen. Det er derfor noe vi må utrede nærmere. Det vil nok ikke være noe som kommer neste år, for å si det slik, men det er en idé jeg i utgangspunktet er positiv til å jobbe videre med. Igjen handler det om ikke for alltid å prioritere noen fag opp, men at vi også har store utfordringer innenfor norsk, matematikk og engelsk. Der har vi valgt å prioritere kompetansekrav først.