Gunnar Kvassheim (Venstre), 2000-12-18:
En samlet komite framhever betydningen inntektene fra petroleumsvirksomheten har hatt og fortsatt vil ha for utviklingen av det norske velferdssamfunnet. Vi har fortsatt betydelige olje- og gassressurser som kan og bør tas i bruk. På denne bakgrunn er det en viktig utfordring å styrke kontinentalsokkelens konkurransekraft. Dette er meldingens hovedtema, og dette hovedtema behandles grundig og konkret. De forslagene som fremmes, har fått bred tilslutning i komiteen. Forenkling, stabilitet, forutsigbarhet, teknologisk utvikling og internasjonalisering er sentrale nøkkelord. Det er også lagt opp til at en skal få en bedre balanse i de operative miljøene, med større plass til de mindre selskapene. For å få den nødvendige framdrift i dette forbedringsarbeidet som skal styrke konkurransekraften på vår kontinentalsokkel, ber komiteen om at Regjeringen allerede i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett til sommeren legger fram en melding om framdriften i arbeidet med de ulike foreslåtte tiltakene. Det har under hele oljeæraen vært en bevissthet om at reservene vil ta slutt. Den teknologiske utviklingen har ført til at perspektivene for næringen har blitt lenger enn det som en gang var prognosene. Komiteens utgangspunkt for behandlingen av den meldingen vi i dag diskuterer, er at petroleumsvirksomhetens framtidsutsikter er lengre enn dens historie. Det er et annet perspektiv enn det en hadde da disse spørsmålene ble diskutert for bare få år siden. Det er viktig å ha dette perspektivet klart forseg når en skal diskutere justeringene som det nå legges opp til. Komiteen understreker at Norge skal ha som ambisjon å være et foregangsland som energiprodusent, men dette skal kombineres med aktiv innsats for å være et foregangsland òg når det gjelder miljøspørsmål. Dette er en ambisjon som forplikter. Helse, miljø og sikkerhet har stått mer sentralt i komiteens arbeid enn i meldingen som foreligger til behandling. Vårt utgangspunkt har vært signal fra Oljedirektoratet som gir grunn til bekymring. Det snakkes om at risikonivået øker, og at selskapenes oppfølging er dårligere i noen tilfeller. Det er et bredt ønske i komiteen om å få en gjennomgang i et bredere spekter enn det meldingen legger opp til, for selv om komiteen ikke ønsker å svartmale situasjonen, så ønsker en å ta den på alvor. Det er bakgrunnen for at en ønsker en ny melding om helse-, miljø- og sikkerhetsspørsmål knyttet til oljesektoren til behandling i Stortinget neste høst. Redningshelikoptertjenesten er òg sentral for alle som er opptatt av virksomheten som er på vår kontinentalsokkel. Sentrumsregjeringen hadde lagt opp til at det skulle komme en melding om redningshelikoptertjenesten til Stortinget før sommeren. Den kom ikke, og nå vet vi at den nye regjeringen kommer med en melding til våren. Sentrumspartiene og SV ønsker allerede nå å gjøre det klart at vi i forbindelse med den meldingen vil gå inn for en reaksjonstid på 15 minutter, slik Fostervoll-utvalgets innstilling legger opp til. Flertallet vil vente, men håper sterkt at den konklusjonen som sentrumspartiene og SV nå går for, får bred tilslutning når denne saken kommer til behandling i Stortinget til våren. Dette er en meget viktig sak for alle som er opptatt av offshorevirksomheten, og for kystbefolkningen generelt. På ett område er det dissens i komiteen. Det gjelder spørsmålet om grensen for når behandling av investeringssaker skal komme til Stortinget. Den grensen foreslås økt fra 5 milliarder kr til 10 milliarder kr, og det er begrunnelsen tidsbruk samt at selskapene foretar en tilpasning til den grensen som i dag er på 5 milliarder kr, som brukes som argument for Regjeringens forslag. Venstre, de øvrige sentrumspartiene, SV og Fremskrittspartiet deler ikke den oppfatningen og ønsker å beholde dagens grense på 5 milliarder kr. Vi viser til at behandlingstiden i Stortinget har vært ned til to–tre måneder, ja endog kortere enn det for saker i denne størrelsesorden, og det burde være en akseptabel behandlingstid. Sentrumspartiene og SV har også ytret ønske om at det til våren legges fram en samlet tiltaksplan for å utvikle CO2-fri teknologi for gasskraftverk. Det har ikke flertallet gått inn på, men jeg håper at det sammen med den handlingsplanen som kommer til våren, for at vi skal nå Kyoto-målsetningene våre, kommer med en tiltaksplan for utvikling av CO2-frie gasskraftverk. Det vi i dag behandler, ville naturlig hørt sammen med organiseringen av Statoil og SDØE, fordi det også vedrører konkurransesituasjonen på kontinentalsokkelen. Nå vet vi at den saken kommer til behandling til våren. Fra Venstres side er det et utgangspunkt at vi ønsker å bidra til et bredt kompromiss rundt Statoil-organiseringen og SDØE, og at den enigheten som på mange måter preger dagens innstilling, også kan ligge til grunn da.