Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-06-02:
Utviklingsplanen 2014–2016 for Sykehuset Telemark helseføretak og vedtaket til styret i Sykehuset Telemark om å avvikla akutt- og døgnfunksjonar ved Rjukan og Kragerø sjukehus vart stadfesta i føretaksmøtet i Helse Sør-Øst den 5. juni 2014. Utviklingsplanen la til grunn ei omlegging av behandlingstilbodet i Sykehuset Telemark, der ein skulle konsentrera ressursbruken til «to døgnsykehus med akuttfunksjon, døgnbehandling og kirurgi». Vidare: «Dette vil gi styrket bærekraft og grunnlag for å innfri stadig økende krav til behandlingskvalitet, pasientsikkerhet, kompetanse i første møte med pasienten og en robust beredskap. Konsentrasjon i færre enheter vil også styrke faglig robusthet, rekrutteringskraft og redusere behovet for vikarinnleie.» Den anbefalte framtidige funksjonsfordelinga av dei somatiske behandlingstilboda var i planen skissert slik: Notodden skal vera lokalsjukehus «med indremedisinsk og kirurgisk akuttfunksjon for Notodden, Sauherad, Hjartdal, Bø, Kviteseid, Seljord, Tinn, Tokke og Vinje». I planen står det at sjukehuset skal få auka sengekapasiteten til 48 senger. På Rjukan skal det vera lokalsjukehus «med et bredt poliklinisk dagtilbud både for kirurgi, ortopedi og medisinske behandlingsområder inklusiv radiologi og lab. Dialyse og kreftbehandling. Samarbeid med privat avtalespesialister og kommunale/eksterne helseaktører». Kragerø skal vera lokalsjukehus «med et bredt poliklinisk dagtilbud både for kirurgi, gynekologi og medisinske behandlingsområder inklusiv radiologi og lab. Dialyse og kreftbehandling. Samarbeid med private avtalespesialister og kommunale/eksterne helseaktører». Skien skal vera ««Sentralsykehus» med allsidig akutt og traumefunksjon for hele Telemark. Lokalsykehus for Skien, Porsgrunn, Kragerø, Drangedal, Siljan, Bamble og Nome.(…) Bredt spekter av kirurgiske og medisinske behandlingstilbud. Styrking av legekompetanse i akuttmottak med vaktkompetent lege og akuttleger med spesialkompetanse i akuttmedisin». (…) Om Skien står det vidare: «Bygging av nytt sengebygg knyttet sammen med gangbro vest for nåværende bygningsmasse. Planlegges og bygges i perioden 2015–2017. Det påregnes to års byggetid i tillegg til planlegging og søknadsprosesser.» Og: «Ombygging av Nordfløyen i Skien vil gjennomføres for å dekke behovet for poliklinikker og øvrig dagbehandling for pasientbehandlingen som i dag foregår i Porsgrunn.» I utviklingsplanen står det vidare at for Kragerø og Rjukan er det ein ambisjon «å desentralisere så mange behandlingstilbud som mulig. Det er derfor planlagt» – ifølgje utviklingsplanen – «videreført et bredt sykehustilbud på dagtid; dialyse, cellegiftbehandling og spesialistpoliklinikker, røntgen og laboratorietjeneste. Det vil løpende vurderes ut fra pasientbehov og tekniske muligheter om ytterligere desentraliserte tilbud kan opprettes.» For Rjukan sin del er det presisert i utviklingsplanen for polikliniske tenester at når det gjeld Ortopedi og skade poliklinikk, må omfang og tilbud utredes nærmere i samarbeid med kommunens legevaktstilbud. Lunge poliklinikk skal halda fram som i dag, det same skal Hjerte poliklinikk og Diabetes poliklinikk. Gastro poliklinikk skal planleggjast og driftast i samarbeid med Notodden/Skien. Utviklingsplanen slår òg fast at det skal vera øyre-, nese- og halspoliklinikk og øye poliklinikk, og det skal vurderast å reetablera ein gynekologisk/føde poliklinikk. Medisinske støttetenester skal vidareførast etter behov. Utviklingsplanen la altså opp til at det skulle vera lokalsjukehus på Rjukan og i Kragerø – eg vil nemna at ordbruken er henta frå utviklingsplanen – utan akutt- og døgntilbod, men med dagbehandling og eit stort poliklinisk tilbod. Denne interpellasjonen er ikkje ein omkamp om vedtaket om å avvikla døgn- og akuttilbodet på Rjukan og i Kragerø. Denne interpellasjonen er nødvendig fordi vi er bekymra for om utviklingsplanen vert følgd, og fordi vi skal læra av dei feila som er gjorde i omleggingsprosessen. I utviklingsplanen var det lagt stor vekt på at det skulle vera ryddige og varetakande prosessar i samband med den omstillinga som skulle skje. I stortingsdebatten den 17. juni 2014 uttalte helseministeren sjølv: «Jeg håper også at denne beslutningen blir starten på et fornyet og forsterket samarbeid mellom Sykehuset Telemark og Tinn kommune.» Ting tyder på at det ikkje har skjedd, og eksempla har vore mange. Da Sykehuset Telemark HF den 1. oktober 2014 utlyste leigekontrakt for ledige sjukehuslokale i Kragerø og på Rjukan på Doffin, var kommunane ikkje informerte. Dei fekk vita dette gjennom avisene. I mai 2015 sende Tinn kommune eit bekymringsbrev til helseføretaket om at avviklinga av sjukehusdrifta gjekk ut over beredskapen, og at det var manglande informasjon om viktige endringar i funksjonar ved sjukehuset. Til slutt kom fylkeslegen på banen og oppretta tilsynssak. Han konstaterte avvik frå lov eller forskrift. Helseføretaket hadde ikkje gjennomført «adekvate risiko- og sårbarhetsvurderinger før omstillingen ved sykehusdriften i Rjukan som følge av Utviklingsplanen for 2014–2016, og følger heller ikke opp med vurderinger av behov for risikoreduserende tiltak under omstillingen.» Bruken av avvikssystem i prosessen hadde òg vore mangelfull. I mai 2015 fekk Fylkesmannen ei bekymringsmelding frå Yngre legers forening som galdt verksemda ved Kirurgisk klinikk og Medisinsk klinikk i Skien. Fylkeslegen har på den bakgrunnen opna tilsynssak, og ved tilsynet vart det gjort funn som gav grunnlag for å konstatera tre avvik: «1. Sykehuset Telemark HF har i lengre tid hatt, og har fortsatt, et periodevis uforsvarlig høyt pasientbelegg i forhold til bemanningen ved flere sengeposter i Medisinsk klinikk og Kirurgisk klinikk i Skien. Foretaket sikrer ikke forsvarlig bemanning ved sengeposter i disse klinikkene i perioder med overbelegg og/eller stor arbeidsbelastning. Gastromedisinsk og gastrokirurgisk sengepost er særlig belastet. Herunder påpekes særskilt at helseforetaket ikke har ordninger som sikrer at leger, sykepleiere og annet helsepersonell ved somatiske avdelinger får forsvarlig/nødvendig bistand ved stort arbeidspress på ettermiddags-, kvelds-, natte- og helgevakter. 2. Sykehuset Telemark HF sikrer ikke forsvarlig oppfølging av pasienter som av kapasitetsgrunner legges på andre sengeposter enn der de skulle være ut fra sykdomsbildet(«satelittpasienter») («satelittpasienter») Tilsynsrapporten er førebels og vil vel snart liggja føre i endeleg versjon. Men denne tilsynsrapporten og dei andre bekymringsmeldingane som er komne frå kommunar og frå tillitsvalde, og forholda som det no er meldt bekymring om, både i Skien og på Notodden, gir grunn til å stilla spørsmål ved om utviklingsplanen og premissen om at ein gjorde desse endringane for å sikra kvaliteten i pasienttilbodet, er varetatt. Det er grunn til å stilla spørsmål ved om viljen til å desentralisera spesialisthelsetenestetilbodet til Rjukan og Kragerø vert følgd opp, og om vedtaket om at ein løpande skal vurdera om fleire tenester kan desentraliserast til Rjukan og Kragerø. Det er grunn til å stilla kritiske spørsmål ved om tilbodet på Notodden og i Skien er forsvarleg, og om det er gjort nok for å sikra kapasiteten i tilbodet. Er sengebygget i Skien i rute? Er det kome nok senger på Notodden? Korleis kan ein forsvara den beleggsprosenten som er? Tar ein inn over seg at det er kome bekymringsmeldingar frå tillitsvalde, og at fylkeslegen har kome med sin rapport, som attpåtil koplar kapasitetsproblem og belegg til dødsfall som har vore? Vart det prehospitale tilbodet utbygt før omlegginga, som var ein premiss da ein vedtok utviklingsplanen? Korleis vil samarbeidet mellom kommunar og føretak sikrast i framtida? Det har vorte ein debatt i det siste om spesialisthelsetenestetilbodet på Rjukan og Kragerø skal definerast som sjukehus eller ikkje. Det er interessant opp mot om salet av desse sjukehusa på den opne marknaden var lovleg eller ikkje. Eg merkar meg at ordbruken i planen er ein annan enn det som statsråden no seier, men er ein på Rjukan, ser ein i alle fall at sjukehusskiltet står nede i bakken, og sjukehusskiltet heng framleis over døra.