Tor Nymo (Senterpartiet), 2000-11-24:
I proposisjonen fremmes forslag til ny lov om vaktvirksomhet som vil erstatte lov om vaktvirksomhet av 13. mai 1988 nr. 29. Hovedformålet med lovforslaget er å øke kvaliteten på vektertjenestene, bedre den offentlige kontroll og styrke rettssikkerheten for de som kommer i kontakt med vekterne. Hovedtrekkene i tidligere lov foreslås videreført. Høringsinstansene er, med få unntak, positive til forslagene i innstillingen. Det er imidlertid innvendinger i forhold til innskjerping av hundebruk, utvidet plikt for vekterne til å legitimere seg og grenseoppgangen mellom politiets og vaktselskapenes oppgaver. Det er en enstemmig komite som står bak innstillingen. Komiteen er enig i at også statlige og kommunale virksomheter som tilbyr vakttjenester i konkurranse med private vaktselskaper, bør omfattes av loven, og støtter også en videreføring av gjeldende praksis når det gjelder livvakttjenester, slik departementet legger opp til. Komiteen slutter seg for øvrig til at slik virksomhet fra vaktselskapene betegnes som ledsagertjeneste. Ansvaret for godkjenning og kontroll med vaktselskapene skal etter komiteens mening legges til politimestrene. Komiteen støtter departementets syn om at vilkårene for å få tillatelse bør skjerpes, og at alle tillatelser skal gis til foretak og ikke til enkeltpersoner som i dag. Komiteen er enig i at kravet om tilfredsstillende vandel opprettholdes, og har merket seg at dagens regelverk ikke fanger opp tilfeller hvor vekterne begår kriminalitet under ansettelsesperioden, og at departementet mener regler som gir adgang til etterfølgende vandelskontroll, bør gis ved forskrift. Komiteen ber departementet utarbeide forskrifter som sikrer en vandelskontroll også etter tilsetting, eventuelt ved at kontrollen foretas i forbindelse med den årlige rapporteringen. Hvis vekterne er siktet i alvorlige straffbare handlinger, må arbeidsgiver etter komiteens mening kunne varsles spesielt om dette. Komiteen ber om en tilbakemelding til Stortinget om hvordan intensjonen om regelmessig vandelskontroll og varsling om straffbare handlinger vil bli ivaretatt. Komiteen er opptatt av at det er et godt og tilfredsstillende utdanningstilbud til vekterne, og er enig med utvalget i at tilbud om vekterutdanningen i større grad bør være et offentlig ansvar. Komiteen har også merket seg at dette spørsmålet vil bli tatt opp med kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet. I den forbindelse ber komiteen departementet vurdere om et tilfredsstillende utdanningstilbud kan organiseres og gjennomføres av Politihøgskolen på en slik måte at Politihøgskolen har det faglige ansvaret for utviklingen av kursene, og at det eventuelt blir tilbudt som oppdragsvirksomhet fra Politihøgskolen til vaktselskapene. Etter komiteens mening bør vekterne medbringe legitimasjon, og legitimasjon skal fremvises for politiet når det forlanges. Det samme gjelder overfor person som det er grepet inn overfor. Legitimasjonskortene skal inneholde opplysninger om selskap, stilling, ansettelsesnummer og navn. Komiteen har merket seg innvendinger fra vaktselskapene mot legitimering bl.a. på grunn av økt fare for trusler og represalier, og har forståelse for ønsket om å bedre sikkerheten for vekterne. Komiteen mener derfor det kan være behov for økt strafferettslig vern for vekterne, og viser til merknadene under pkt. 2.13 i innstillingen. Komiteen er enig med utvalget og departementet i at adgangen for vaktselskapenes ansatte til å bære skytevåpen bør opphøre, og viser til den restriktive holdning til bevæpning som også gjelder i politiet. Komiteen har også merket seg at det ikke er kommet innvendinger fra bransjen til endringen. Komiteen peker på at opprettholdelse av offentlig ro, orden og sikkerhet er en politioppgave. Vaktselskapene fyller imidlertid en viktig funksjon i forhold til å medvirke til å skape sikkerhet og trygghet i samfunnet. I samarbeid med politiet vil de således være et nyttig supplement. Komiteen er opptatt av å klargjøre ansvarsfordelingen mellom politi- og lensmannsetaten og vaktselskapene og er enig i at politiloven gir gode retningslinjer for en slik klargjøring. Vi har lagt stor vekt på folks rett til trygghet og mener at det er naturlig at nye tjenester oppstår for å dekke et slikt økende behov. Komiteen ser et økende behov for sikkerhetstjenester i private hjem, f.eks. ved innbrudd. En ser at det kan være en glidende overgang mellom «utrykning ved innbrudd» og «utrykning ved innbrudd og voldsutøvelse/husbråk». Komiteen ber departementet følge utviklingen på dette området nøye og eventuelt komme tilbake med forslag til et klarere definert skille mellom politi- og vaktoppgaver dersom den faktiske utviklingen skulle gjøre det nødvendig. Komiteen understreker at en viktig premiss for ethvert lovbud på dette området, må være at befolkningens behov for trygghet for liv, helse og privat eiendom sikres. Til slutt: Komiteen viser til at departementet i proposisjonen slår fast at politiet ikke har hatt tilstrekkelige ressurser til å utøve tillatelses- og kontrollfunksjonen på en tilfredsstillende måte, og at lovforslaget legger opp til å styrke kontrollfunksjonen. Det er anslått et behov for minst fem nye stillinger hos godkjenningsmyndighetene for å få den ønskede opptrapping av dette arbeidet. Komiteen mener det er viktig at intensjonene med de lovendringer som nå foretas, blir ivaretatt. Komiteen forutsetter derfor at departementet følger opp forslaget i de årlige budsjettene. Helt til slutt tillater jeg meg å be om at Stortinget slutter seg til innstillingen.