Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-06-15:
Den rød-grønne regjeringen har lagt fram sitt femte jordbruksoppgjør. Årets oppgjør kan betegnes som et moderat oppgjør, men samtidig langt mer enn våre politiske motstandere har vist og sagt at de er villige til å legge fram. Jeg vil påpeke at dette på ingen måte er en hvilepute for Senterpartiet og regjeringen. Soria Moria II-formuleringen om at regjeringen skal videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken i landbruket fra forrige periode, er klar. Årets jordbruksoppgjør er målrettet mot å styrke det grasbaserte husdyrholdet, og da spesielt innenfor melkeproduksjon. Gjennom å få på plass en overgang fra kronetoll til prosenttoll vil vi kunne styrke melkeproduksjonen ytterligere i framtiden. Vi mener at et høyere tollvern er et viktig grep for å sikre melkeproduksjonen i Norge, som står for den klart største andelen av verdiskapingen i norsk landbruk. Årets oppgjør har også lagt vekt på en stor utfordring for landbruket, nemlig å rekruttere ungdom inn i næringen. Viktige tiltak er økt tilskudd til generasjonsskifte til personer under 35 år, og at ungdom prioriteres ved kjøp av nyetableringskvote for melk. Det vil også bli igangsatt et treårig prosjekt på til sammen 4,5 mill. kr for å styrke rekrutteringen til landbruksutdanning samt at fylkeskommunenes ansvar for rekruttering, kompetanseheving, likestilling og etterutdanning i landbruket videreføres med 20 mill. kr i 2011. Frakttilskudd er et viktig landbrukspolitisk virkemiddel for å utjevne prisforskjeller til produsenter i ulike deler av landet. Senterpartiet er godt fornøyd med at innfraktordningen for kjøtt legges om, og at bevilgningen økes med 60 mill. kr. Dette er et særdeles viktig distriktspolitisk tiltak som er med på å sikre like vilkår for alle produsenter. Sammen med jordbruksavtalen debatteres forslaget fra Fremskrittspartiet om oppsigelse av hovedavtalen for jordbruket. Vi kan lett bli enige med Fremskrittspartiet om å mene at det er viktig å opprettholde grunnlaget for et aktivt jordbruk over hele landet, men selvmotsigelsen om at løsningen er å ta vekk jordbruksavtalen, er noe Senterpartiet ikke vil være med på. Det kunne vært en fordel om Fremskrittspartiet gikk i seg selv og satte mål og handling i sammenheng med hverandre. I Senterpartiet mener vi det er en grundig fallitterklæring overfor norsk matvaresikkerhet å overlate norsk jordbruk til de frie markedskreftene. Jordbruksforhandlingene er ikke bare en avtale som er til for bøndene. Det er også en avtale som sikrer forbrukeren stabile matvarepriser og tjenester i form av et levende kulturlandskap og et levende Bygde-Norge. I Senterpartiet mener vi at en variert landbruks- og matproduksjon over hele landet forutsetter den norske modellen med et sterkt samvirke, jordbruksavtalesystemet og en balansert fordeling av produksjonen. Derfor vil jeg tilråde dem som er opptatt av norsk landbruk i framtiden, å styre unna et korttenkt forslag fra Fremskrittspartiet som vil sparke beina under norsk distriktslandbruk én gang for alle. Norge og verden trenger mat. Befolkningsøkningen gjør at verdens matvareproduksjon må økes med 70 pst. innen 2050. I Norge må matproduksjonen økes med 20 pst. innen 2030 for å brødfø 1 million flere nordmenn. Vi som ansvarlige politikere må ta ansvaret internasjonalt gjennom å sikre større grad av selvforsyning av norskprodusert mat, basert på norske råvarer. Da er det viktig at vi gjennom jordbruksoppgjøret og generelle rammevilkår fastsetter betingelser som fordrer økt matproduksjon. Politisk har vi fortsatt en vei å gå før vi kan enes om utfordringene.