Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2010-11-18:
Siden fornyingsministeren er settestatsråd i denne saken, kan det passe å vise til en setning i komitéinnstillingen – nemlig der komiteen peker på at den foreliggende lovproposisjonen er uttrykk for kompleksiteten i trygdesystemet. Jeg må tilstå at jeg i saksordførerarbeidet med proposisjonen har vært nødt til å søke eksperthjelp i forsøket på å forstå proposisjonens innhold og den sammenheng de ulike korrigeringene og presiseringene går inn i. Nå kan det selvfølgelig anføres at undertegnede ikke har så lett for det. Jeg våger imidlertid den påstand at jeg i så fall deler skjebne med flere av mine komitékolleger. Det heter seg som kjent at Stortinget representerer et gjennomsnitt av det norske folk, selv om det neppe er noe absolutt krav. Følgelig vil jeg tro at pensjonssystemet neppe er særlig lettere tilgjengelig for folket enn for folkets representanter. Nå, en og en halv måned før innføringen av et helt nytt pensjonssystem, er det naturlig at folk lurer på hvordan de skal innrette seg. Derfor ringer de, sender SMS eller e-post til stortingsrepresentanter, som de antar kan opplyse dem om alle forhold, slik at de kan treffe sine pensjonsvalg. All valgfrihet har som kjent sin pris. Standardsvaret er å vise til Nav, som har høy beredskap på dette området for tida. Men heller ikke Nav har full klarhet i alle forhold, fordi Stortinget fortsatt behandler forslag til endringer, korrigeringer og presiseringer som har betydning for våre pensjonsforhold. Noen av disse vedtakene skal vi gjøre i dag. Det gjelder f.eks. pensjonsgrunnlaget. Til opplysning føler jeg meg beføyet til å gi følgende redegjørelse, som ikke er suget av eget bryst, men som jeg vil tro holder for enhver rett: Det foreslås i proposisjonen at trygdetid til og med siste kalenderår som sist ble lignet, legges til grunn når pensjonen skal beregnes(på uttakstidspunktet) jf forslagene til paragrafene 3–5 nytt sjuende ledd og paragrafene 20–10 nytt tredje ledd i folketrygdloven. Trygdetid for senere tidsrom blir medregnet i alderspensjonen med virkning fra januar året etter at skatteligningen for det aktuelle året foreligger, se paragraf 19–13 første ledd og paragraf 20–17 første og tredje ledd i folketrygdloven. Ved omregningen benyttes forholdstall/delingstall som sikrer at den enkelte ikke taper på det. Fordi trygdetid opptjenes på grunnlag av botid mellom 16 og 66 år, vil de aller fleste ha full trygdetid(40 år) selv om bare tidsrom til og med siste kalenderår som sist ble lignet, medregnes når pensjonen beregnes. For disse vil forslagene ikke ha praktisk betydning. (på uttakstidspunktet) (40 år) Nettopp, hvilket også er felt ned i innstillingen! Stilt overfor slike innlysende forklaringer føler jeg meg hensatt til samme situasjon som forfatteren Diderik Fromm jr. i Norsk Dusteforbund, som ved et tilfelle utbrøt: Før mente jeg mer enn jeg forsto. Nå forstår jeg ikke hva jeg mener. Hensikten med det nye pensjonssystemet var bl.a. å gjøre det enklere og mer forståelig. I en situasjon og i en periode der vi skal kombinere gammelt og nytt pensjonssystem, vil vi trolig komme til å oppleve at gamle og nye bestemmelser slår hverandre i hjel. Særlig gjelder det sinnrike samordningsregler som etter hensikten skal avvikles den dagen det nye pensjonssystemet fullt ut er faset inn. Det vil imidlertid ta tid. Det betyr naturligvis at vi kontinuerlig må ha øye for forenklinger og forbedringer – og jakte på dem. De lovendringene vi gjør i dag, er neppe de siste i så måte.