Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2011-05-23:
Det er noen ganger, når jeg hører på Senterpartiet, jeg skulle ønske at de besatte alle statsrådsstolene – men nok om det. Om lag ⅓ av dem som starter videregående opplæring, har ikke oppnådd studie- eller yrkeskompetanse i løpet av fem år. Disse fordeler seg i to grupper: de som har sluttet underveis, og de som har fullført uten å bestå alle fag. Våren 2010 strøk 14 pst. av elevene som hadde eksamen i norsk sidemål, 8 pst. i norsk hovedmål og 11 pst. i engelsk for yrkesfaglige utdanningsprogram. Disse elevene må enten avslutte sin utdanning eller ta en ny eksamen før de får bevis på fullført videregående opplæring. Selv om videregående skole ikke er obligatorisk, er det for de fleste nødvendig med denne kompetansen i et arbeidsliv som setter stadig høyere krav til kompetanse og effektivitet. NIFU STEPs rapport 13/2008 undersøkte gjennomføring, bortvalg og kompetanseoppnåelse i videregående opplæring blant ungdommer på Østlandet. Undersøkelsen viser at omtrent ⅔ av dem som ikke hadde fullført og bestått videregående opplæring fem år etter at de gikk ut av grunnskolen, hadde gjennomført uten å bestå. Halvparten av disse var registrert med stryk i ett eller flere fag – hele 10 pst. av det totale kullet. De fleste av disse har trolig ikke ønsket å avslutte sitt skoleløp, men mangler bestått standpunkt eller eksamen i alle fag. Av disse er det godt over halvparten som har strøket i kun ett fag. En bestått eksamen i det faget eller de fagene de har strøket i, vil gi elevene et vitnemål. For å gi denne gruppen en enkel mulighet til å få et fullverdig vitnemål har mange fylkeskommuner startet med sommerskoler. Fylkeskommunene har mulighet til å arrangere lokale eksamener, men det er begrenset til de fagene der eksamen er gitt lokalt. I fag der eksamen er gitt sentralt med lik dato for hele landet, må elevene vente til ordinær eksamen før jul, noe som naturlig nok både begrenser deres motivasjon for å bruke ferie på sommerskole og reduserer effekten av en slik sommerskole. Blant fagene som er gitt sentralt, er norsk og engelsk de fagene man stryker mest i. Grunnen til at vi peker spesielt på de to fagene, er at man stryker nettopp i ett eller i begge disse fag. En NIFU STEP-rapport viser at over 20 pst. av dem som har strøket på VK II allmennfaglig påbygging, kun hadde strøket i norsk. I tillegg hadde over 20 pst. strøket i norsk og/eller engelsk og minst et annet fag. Nesten halvparten av dem som har strøket, er det altså mulig for fylkene å gi et tilbud til om ekstra eksamen. Derfor mener Kristelig Folkeparti at fylkene bør få mulighet til å tilby denne typen kurs. Om det er formelle eller praktiske hindringer, betyr det at det må gjøres noen grep for å få dette til å bli en realitet. Det er behov for å få et visst elevgrunnlag for å kunne arrangere og sensurere eksamener i disse fagene på en god måte. Når så mange fylkeskommuner allerede arrangerer sommerskole, betyr det imidlertid at mange vil gripe muligheten til å arrangere eksamen i disse fagene, og at elevgrunnlaget da vil bli tilstrekkelig. Flertallet argumenterer i denne saken med at en slik ordning vil hindre opptak til høyere utdanning, på grunn av tidspunktet man får sensur og eksamensbestått. Men denne gruppen får jo ikke tilgang til høyere utdanning den kommende høsten uansett. Spørsmålet er om vi skal gi det på en tid de er motivert, eller om vi skal vente til de er i gang med et lærlingløp eller andre ting som gjør at de ikke har mulighet til å bruke like mye tid til å konsentrere seg om eksamen. Det må jo være bedre å få tatt eksamen mens man ennå har stoffet godt inne. Spørsmålet jeg mener vi burde ha stilt, er: Kan de ikke like godt få lov til å gå opp til eksamen med en gang, når de er motivert? Det må jo være mye bedre at de sitter igjen med en eksamen enn det en del velger å gjøre i dag, at de dropper hele eksamen. Alternativet er ikke høsteksamen, det er å droppe eksamen. Jeg ønsker meg en regjering som er villig til å legge hindringer til side, som er villig til å sette i gang praktiske ordninger som gjør at man får gode resultater, som er villig til å se at vi må gjøre det vi kan for at folk får fullført videregående. Fylkene er klare, og spørsmålet er om regjeringen er klar til å hjelpe dem med det.