Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-11-28:
Samarbeidspartienes forslag til statsbudsjett innebærer en ny kurs for Norge. Etter få uker i regjeringskontorene har Samarbeidsregjeringen fremmet endringer i budsjettet som markerer at en nå tar de første skrittene for å ruste Norge for en ny fremtid: Vi har signalisert at vi på en lang rekke områder ønsker lavere skatter og avgifter, noe som øker den enkeltes valgfrihet og samtidig bedrer rammebetingelsene for næringslivet og trygger arbeidsplassene.Det statlige eierskapet skal reduseres og samtidig profesjonaliseres.Offentlig sektor skal moderniseres for å gi oss alle bedre service og mer velferd.Innsatsen overfor dem som har det vanskeligst, skal styrkes.Skolen skal bli bedre.Det skal satses offensivt på å bedre miljøet.I tillegg videreføres økningene innenfor helse, barnehager, eldreomsorg og bistand.Det er også grunn til å merke seg at i løpet av 2002 fjernes både investeringsavgiften, utbytteskatten og flypassasjeravgiften. Dette for å nevnte noen områder og tiltak der Samarbeidsregjeringen vil stake ut en ny kurs. Samarbeidsregjeringen har hatt som mål med det fremlagte budsjettforslaget å bidra til en langsiktig og stabil økonomisk utvikling i landet. Regjeringen har derfor lagt til grunn en innfasing av avkastningen på petroleumsformuen som er i samsvar med den vedtatte handlingsregelen. Bruken av oljepengene innfases derfor på en måte som ikke vil skape økt press i norsk økonomi og derved svekke den økonomiske stabiliteten. Regjeringen har med dette lagt grunnlaget for en rentenedgang. Det fremlagte budsjettet fra Regjeringen har også blitt møtt med positive signaler. Sjefsøkonom Tormod Andreassen i SpareBank 1 Gruppen uttalte følgende om budsjettet: «Samarbeidsregjeringens forslag til statsbudsjett er en bedring i forhold til forslaget fra Stoltenberg. Dette her bør være positivt for rentene.» Det motsatte, et for ekspansivt budsjett, ville kunne gi en fortsatt høy rente, eller i verste fall en renteoppgang. Det ville være uheldig, bl.a. fordi høye renter rammer hardest dem som har minst, f.eks. unge i etableringsfasen, i tillegg konkurranseutsatt næringsliv og også kommuner og fylker som har store lån. Det er derfor viktig og riktig at Regjeringen viser fasthet knyttet til handlingsregelen. Samarbeidsregjeringen vil gjennom sin politikk legge forholdene til rette for økt økonomisk verdiskaping i Fastlands-Norge. Det er helt nødvendig. Våre betydelige gass- og oljeinntekter vil ikke vare evig. Det er derfor viktig å øke den økonomiske verdiskapingen i Fastlands-Norge, slik at denne kan bære velferdsstaten når våre petroleumsinntekter en gang tar slutt. Samarbeidsregjeringens kursendring tar høyde nettopp for dette gjennom for første gang på mange år å sørge for at den underliggende utgiftsveksten i statsbudsjettet er lavere enn veksten i verdiskapingen i Fastlands-Norge. Dette høres litt komplisert ut, men i dagligtale betyr det at vi får en balanse mellom hva vi skaper og hva vi bruker. Det vil for oss alle være en fornuftig leveregel knyttet til vår private husholdning. Det gjelder selvsagt også for staten som sådan. Det gir trygghet for fremtiden. Samarbeidspartiene har virkelig forsøkt å få til et flertall som kunne støtte dette budsjettet. Det var i den forbindelse naturlig å henvende seg til Fremskrittspartiet, siden de også støttet skifte av regjering. Det er bare å konstatere at denne gangen var det ikke mulig å få til en slik avtale. Det hadde selvsagt vært det aller beste, både for prosessen og for budsjettbehandlingen her i dag. Men det var altså ikke mulig. Jeg vil bare understreke så godt jeg kan at selve forhandlingene ble ført i en ryddig og skikkelig tone, men det var bare å akseptere at avstanden mellom oss i forståelsen av bl.a. de økonomiske virkemidlene var så stor at vi ikke fikk det til.