Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-01-11:
Takk til interpellanten for å ta opp en viktig debatt om kulturskolen. Jeg har lyst til å bruke min taletid til å snakke om noe av det jeg og Høyre mener er viktig med kulturskolen, og som også statsråden så vidt var inne på i sitt innlegg, nemlig det som handler om inkludering og integrering. Kulturskolen er viktig for at alle barn skal få muligheten til å være med på kunst- og kulturaktiviteter. Den har et viktig ansvar for å sikre at barn som tilhører etniske, religiøse eller språklige minoriteter og urbefolkninger skal ha samme rett som alle andre barn til å leve ut sin kultur. Kulturuttrykk som eget språk, og utøvende kunst, som sang, dans og ritualer, er noe vi alle har, og det er klart at barn med minoritetsbakgrunn skal ha samme rett og samme mulighet til å utøve sine kulturuttrykk. At barn kan møtes gjennom kunst- og kulturuttrykk, er også viktig for inkludering, fordi barn lærer av hverandre. Uansett hvilken kultur man kommer fra, om den er stor eller liten, har vi også mye vi kan lære av hverandre. Det kan bidra til å bygge ned barrierer mellom folk, og ikke minst vil et mangfoldig kulturliv berike oss alle. Jeg vil gjerne nevne et eksempel. Mange kjenner til forestillingen Fargespill, som settes opp i flere norske kommuner. Ofte gjøres det i regi av f.eks. kulturskolene. I min hjemby, Trondheim, har kulturskolen, sammen med flere andre, satt opp Fargespill i ti år. Det er en viktig forestilling, som også trekker til seg mye oppmerksomhet, og det er ekstra viktig for dem som får være med på å utøve kunsten. Ikke bare er det en fin forestilling, det gjør også at mennesker fra ulike kulturer får møtes på likeverdig vis og lære av hverandre. Alle barn, helt uavhengig av foreldrenes bakgrunn og inntekt, skal ha muligheten til å delta på fritidsaktiviteter, også på kulturaktiviteter. Dessverre vet vi at det er for mange barn med innvandrerbakgrunn som lever i familier med varig lav inntekt. Over halvparten av alle barn som lever i familier med varig lav inntekt, har innvandrerbakgrunn – selv om de bare utgjør i underkant av 20 pst. av alle barn. Det viktigste vi kan gjøre, er å sikre at disse familiene får verktøy for å komme seg varig ut av fattigdom. Det handler om å få de kvalifikasjonene og den kompetansen som arbeidslivet etterspør, sånn at man kan komme seg varig ut i jobb og få en varig inntekt. Men for disse barna, som skal få lov til å delta i samfunnet på lik linje med alle andre barn, må vi også ha kortsiktige tiltak som hjelper dem. For eksempel var fritidskortordningen et viktig tiltak for å sikre at barn i familier med lav inntekt også skulle få muligheten til å delta på fritidsaktiviteter, men den har dessverre også Arbeiderpartiet i regjering fjernet. Samtidig er vi nødt til å forbedre hverdagsintegreringen. Hverdagsintegrering skjer der folk møtes, enten det er i små og store fellesskap eller på formelle og kanskje ikke minst uformelle arenaer. Det kan være i nabolaget, på foreldremøte, det kan være heiende side om side på fotballaget, eller det kan være sittende sammen på en forestilling til nettopp kulturskolen. Bedre hverdagsintegrering var en av hovedstolpene i Solberg-regjeringens integreringsstrategi, som ble presentert av daværende kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner. For Høyre har det vært viktig å styrke nettopp hverdagsintegreringen som skjer på disse ulike arenaene. Høyre i regjering har også satt i verk flere tiltak, nettopp for å bruke kulturen og frivilligheten mer aktivt. Et eksempel er ordningen med inkludering for kulturliv. I 2020 ble det bevilget 9 mill. kr til ordningen, som ble fordelt til 55 ulike prosjekter som gir tiltak rettet mot barn og unge i lavinntektsfamilier, familier med minoritetsbakgrunn, nasjonale minoriteter eller barn og unge med nedsatt funksjonsevne. For neste år blir det også etter forslag fra Solberg-regjeringen en stor styrking av nettopp den ordningen, noe som vil komme barn og unge til gode. Vi er selvfølgelig også glad for at nåværende regjering har valgt å videreføre den prioriteringen som Solberg-regjeringen gjorde i sitt budsjett. Det er viktig og bra for å få et mangfoldig kulturliv der alle barn får delta, uavhengig av hvor de kommer fra.