trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-03:
Kjernen i spørsmålet til representanten Solberg var ganske klar, så jeg skal være veldig kort. Det spørsmålet var altså: Ligger det an til å bli 1 100 nye årsverk i løpet av dette året, slik justisministeren og Regjeringen lovte ved fremleggelsen av budsjettet? Jeg står her med et brev fra alle ordførerne i hele Follo, bl.a., som nå vurderer å bryte samarbeidet med Regjeringen og politiet fordi man ser at nå skjer det stikk motsatte av hva Regjeringen lovte da man skulle vedta reformer i bl.a. Follo. Spørsmålet er kort og godt: Vil det bli eller vil det ikke bli 1 100 nye stillinger?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-03:
Ja, nå er det ønskerepriser og debatt om politiskoler – nesten litt for mange oppfølgere her også, som det var med de altfor mange politiskolefilmene. Men det er ikke det spørsmålet handler om her: «Anskaffelsen av nye redningshelikoptre trekker stadig ut i tid. Regjeringen har nylig vedtatt å levetidsforlenge dagens Sea King-helikoptre frem til 2020, og helikopterflåten vil da være omtrent 50 år gammel. Beslutningen har fått hovedredningssentralene til å sende ut en felles bekymringsmelding. Hva er bakgrunnen for at anskaffelsesprosessen forsinkes ytterligere, hvordan vurderer statsråden meldingen fra redningssentralene, og hvordan vil statsråden sikre en forsvarlig redningstjeneste med dagens helikopterflåte?»
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-03:
Jeg takker for svaret. Når det gjelder redningssentralenes bekymring, vurderer statsråden det han sier som en garanti for at man vil kunne foreta oppgraderinger som gjør at de eksisterende helikoptrene vil være fullstendig forsvarlige for å sikre den beredskapen vi alle forutsetter frem til 2020?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-03-03:
Jeg takker også for det svaret. Det er ikke så veldig mange overraskende svar som kommer, for dette er en komplisert prosess. At det har gått fort, er vel å ta i, siden man på en måte begynte allerede med Fostervoll-utvalget i 1995. Men jeg skal la det ligge. Jeg har fått en del meldinger om at man oppfatter samarbeidet mellom de ulike departementene som lite koordinert i forbindelse med anskaffelsen av helikoptrene. Det er nærmest umulig for utenforstående å få overblikk over prosessen og kostnadsbildet, og det virker som om samarbeidet mellom Justisdepartementet og Forsvarsdepartementet ikke er godt nok koordinert. Kan statsråden si noe om hvordan han ser for seg det nærmere samarbeidet mellom forsvar og justis når det gjelder finansieringen av både tilstedeværelse og utvikling av redningshelikoptre, for det er et ganske sentralt punkt for å få denne prosessen på skinner så godt som mulig – og få et vedtak så raskt som mulig?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Eg registrerer at statsministeren synest det er heilt greitt at det blir kutta 460 stillingar. Slik eg tolkar han, verkar det som han synest det er heilt greitt at anten er Stortinget blitt feilinformert, om at det skulle satsast på fleire politistillingar, eller så er justisministeren blitt halden for narr. For eg står her med ei pressemelding han sende ut, der han lover at det skal komme så og så mange politistillingar i 2010. Det er noko anna som òg uroar meg litt. Eg snakka med studentrådsleiaren på Politihøgskolen, og dei er veldig fornøgde med at det blir satsa på å utdanne fleire studentar, 720 nye studentar. Men studentrådsleiaren seier rett ut at han føler at han er ei brikke i eit politisk spel, fordi det blir satsa på fleire studentar, men det blir kutta i talet på årsverk. Og dei er uroa for om dei verkelig får jobb. Så mitt spørsmål til statsministeren er: Kva for grep ønskjer Regjeringa å ta for å nå måla om meir tryggleik, meir etterforsking og meir synleg politi?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Eg har den gleda å stille følgjande spørsmål: «Siden nyttår har mange pasienter opplevd den nye ordningen for refusjon av reiseutgifter som utilgjengelig og vanskelig. Til tross for varslede forbedringstiltak er dette fortsatt et stort problem for mange. Vil statsråden iverksette umiddelbare tiltak, slik at ventetiden for å få tilbakebetalt reiseutgiftene går ned, og tjenesten oppleves mer tilgjengelig?»
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Eg vil takke statsråden for svaret og for så vidt ei forsiktig innrømming, at ordninga kanskje ikkje har fungert godt nok frå starten, for, som statsråden påpeiker, det var jo ein overgangsfase frå september og fram til januar. Men mange har vendt seg til meg og opplyst at ventetida er opp mot åtte veker, i gjennomsnitt seks–sju veker, særlig i Helse SørAust. Det som kanskje er spesielt utfordrande, er at for dei menneska som har ein vanskeleg økonomi, kan store reiseutgifter som dei ikkje får refundert på eit par månader, i verste fall bety at dei ikkje får kjøpt den maten dei skal ha, eller betalt den husleiga som dei skulle betalt. Så eigentleg skulle eg ønskje at statsråden for å få ned ventetida straks ville vurdere å sjå på om ein kunne brukt Nav, teke Nav til hjelp, i den fasen som er litt kritisk akkurat no. Er det noko statsråden kunne vurdere?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Eg er for så vidt glad for at statsråden har det fokuset. Internett og telefon er ein ting, og det vil både statsråden og eg klare å handtere greitt, men mange av tilbakemeldingane eg har fått, går nettopp på at ein synest det er vanskeleg å finne fram. Me var tilhengarar av at brukarane skulle møte éi dør, eller éin person å vende seg til, men for å få refusjon på pasientbehandling skal ein vende seg til Nav, og så er det refusjon av pasientreiser som kan vere utfordrande i seg sjølv. Ser ikkje statsråden at det å basere seg så mykje på Internett og telefon kan vere vanskeleg for ein del menneske, fordi ein då ikkje har det vande, å kunne vende seg til ein levande person når ein treng hjelp?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-03-03:
Statsministeren har selv vært olje- og energiminister tidligere. Det betyr at han vet hva saken dreier seg om, og hvilket ansvarsområde han har. Under Bondevik II-regjeringen hadde vi en tilsvarende priskrise når det gjaldt strømleveringer. Jens Stoltenberg var ute i Dagbladet 16. desember 2002 og ba daværende energiminister Einar Steensnæs om å skjerpe seg og ta ansvar for at kraftprisene hadde gått til himmels. Stoltenberg uttalte den gang: «En olje- og energiminister skal iverksette kortsiktige og langsiktige tiltak dersom strømprisene gjør slike hopp som vi har sett de siste ukene. Han har mulighetene, men han bruker dem ikke. Det er det som er saken.» Dette sa Jens Stoltenberg den 16. desember 2002. Mitt spørsmål til statsministeren i dag er om han får en vond smak i munnen av de populistiske utsagnene han kom med til Dagbladet i desember 2002, med tanke på den situasjonen han selv står oppe i i dag.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Ja, det er en anstrengt kraftsituasjon, og vi har den siste tiden hatt en galopperende strømpris. Vi vet noe om de kortsiktige årsakene til dette: en lang kuldeperiode, nedtapping av vannmagasiner og også at svensk atomkraft går for halv maskin. Men vi kjenner også til de langsiktige årsakene til dette kraftmarkedet. Det er at vi har et energimarked som fullt og helt er markedsstyrt. Det markedet finner for godt å gjøre, er det som skjer – om det dreier seg om kraftforsyning, eller om det dreier seg om nettforsterkning. Statsråd Terje Riis-Johansen sa til Nationen i går at han kan ikke trylle. Men det er ingen av oss som ber statsråden om å trylle. Vi ber ham være olje- og energiminister. Mitt spørsmål til statsministeren er hvilke tanker statsministeren har gjort seg rundt det å ha litt sterkere politisk styring av energipolitikken og dermed gi energiministeren et større handlingsrom når det gjelder forsyningssikkerheten.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
For å rydde litt i et svar som statsministeren ga til Trine Skei Grande: Det var altså miljøvernminister Erik Solheim som utfordret Venstre og Kristelig Folkeparti i valgkampen til å være med på å forsterke klimaforliket. Dette initiativet kom altså ikke fra oss, men fra Regjeringen selv. Jeg er veldig glad for at statsministeren er så tydelig i svaret til Ketil Solvik-Olsen, og sier at to tredjedeler av kuttene skal skje hjemme, slik det står i klimaforliket. Jeg er også veldig glad for det statsministeren sier om at klimaproblemet er så alvorlig at vi må gjøre ting både hjemme og ute, at det ikke er noen motsetning her. Helga Pedersen skriver i en kronikk i Nationen 22. desember 2009: «Mener dere virkelig at vi har tid til å prioritere ineffektive tiltak her hjemme framfor effektive tiltak i andre land?» Da skjønner jeg at statsministeren er uenig i et slikt utsagn som nestlederen hans kommer med.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
DnB NOR, der staten er største eier, vedtok for kort tid siden en historisk bot på 12 mill. kr for innsidehandel. Banken har i tillegg fått inndratt 14 mill. kr. Årsaken til dette kjenner vi jo, nemlig at DnB NOR, på bakgrunn av informasjon gitt av sentralbanken, i forbindelse med bankpakken solgte statsobligasjoner og tjente stort på det, mens andre banker tapte. Økokrims forelegg omfatter mange brudd på verdipapirhandellovens regler for håndtering av innsideinformasjon. Det foreligger brudd på forbudet mot innsidehandel. Det foreligger brudd på aktsomhetsplikten og på listeføringsplikten. I tillegg omfatter forelegget brudd på plikten til å ha rutiner for sikker behandling av innsideinformasjon. Som kjent er staten storeier i denne banken. Banken mener selv at de ikke har gjort noe som helst galt. Det passet ikke bankens ledelse å kommentere dette, fordi det var en litt ubekvem tidsforskjell mellom Oslo og Vancouver. Men man har latt informasjonsavdelingen svare pressen. Der sier man at Økokrims forelegg ikke spiller noen rolle for dem, og de innrømmer ikke «å ha gjort noe feil». Og videre: «Det vil heller ikke bli noen endringer i bankens rutiner for behandling av innsideinformasjon etter dette.» Dette er på bakgrunn av at førstestatsadvokaten har karakterisert bruddene som meget alvorlige. Så mitt spørsmål er: Hva mener Regjeringen, som representant for den største eieren, om aktivt eierskap i denne sammenheng?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Hvis jeg hadde vært største eier i et selskap som har fått tidenes største bot for innsideinformasjon, som i dette tilfellet har gått ut over andre banker, vil jeg si det ville ha vært oppsiktsvekkende hvis man ikke hadde hatt en viss interesse av årsakene til at Økokrim har uttalt at de ser på lovbruddene som svært alvorlige. Og banken godtar boten, men frikjenner seg selv. Jeg må si at hvis man som eier synes dette er totalt uinteressant, må man spørre seg hva aktivt eierskap egentlig betyr. Man kan ikke gjemme seg bak formaliteter. Jeg regner med at Regjeringen har en mening med det å være stor eier i denne banken, man har jo nå tilført ny kapital. Jeg konstaterer at for statsministeren er det kun å blande roller, og at man ikke har noen mening om saken.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-03-03:
Det er én ting som forundrer meg stort i denne saken. De bruddene på verdipapirhandelloven som DnB NOR har gjort seg skyldig i, blir av Økokrim karakterisert som meget alvorlige. Når DnB NOR har vedtatt denne boten, har de også påtatt seg ansvaret for de forhold som forelegget omfatter. Likevel vil ikke banken innrømme at de har gjort noe feil, og de vil heller ikke endre bankens rutiner når det gjelder innsideinformasjon etter dette. Økokrim syntes det var helt greit og naturlig at DnB NOR-sjefen og statsministeren sms-et om krisepakken til bankene. Statsministeren har ikke blitt møtt med noen kritikk på det området, og jeg tror heller ikke han vil bli møtt med kritikk dersom han fortsetter å sms-e med banksjefen og kanskje forsiktig antyder at på bakgrunn av denne saken er det naturlig at banken endrer sine rutiner, slik at man slipper å oppleve slike ting en gang til. Vil statsministeren ta initiativ til det?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
I likhet med svindel med offentlige subsidier og støtteordninger virker økonomisk kriminalitet konkurransevridende og skaper mistillit mellom næringsdrivende og mellom det offentlige og borgerne. Verdipapirkriminalitet ødelegger tilliten i verdipapirmarkedet og svekker tilgangen på kapital til næringslivet. I dette tilfellet har det vært et statlig deleid selskap som har brutt kjørereglene. Dette har da DnB NOR fått bot for, som de aksepterer. Men i verdipapirhandelloven § 3-4 åpnes det for at ikke bare den som handler på innsideinformasjon, men også den som sprer slik informasjon, kan straffeforfølges. Det er derfor interessant i hvilken grad man på noe tidspunkt har sett statens rolle i lys av § 3-4, da med henblikk på den kontakten det var mellom Statsministerens kontor og DnB NOR i forkant av at Regjeringen offentliggjorde sin tiltakspakke. Kan statsministeren bekrefte eller avkrefte at Økokrim har vært i kontakt med Statsministerens kontor i forbindelse med etterforskningen?
Arve Kambe (Høyre), 2010-03-03:
I Høyre er vi veldig fornøyde med at statsministeren er opptatt av at staten skal holde seg til lover og regler. I forbindelse med aktiv næringspolitikk er det ikke alle næringer som har mulighet til å sende en sms direkte til statsministeren. Derfor er det et poeng for oss når det gjelder lover og regler, at staten de siste to ukene har tapt to store saker i Høyesterett. I forrige uke fikk man en tilsvarende justering av Regjeringen da ESA sa at den norske gassavgiften vil være et problem. Hvordan vurderer statsministeren dette? Er Regjeringen så ivrig når man kjenner lukten av økte skatteinntekter, at man rett og slett glemmer å vurdere om det er lov å innføre det, om det er lurt å innføre det, og hva det fører til hvis man innfører det? Erfaringene bl.a. fra saken om drivstoffavgiften viser også at Regjeringen ikke hadde den kompetansen. Det kan virke som om Regjeringens avgiftspolitikk er som lemen: Den blir avslørt og sprekker når den kommer opp i dagslys.
Arve Kambe (Høyre), 2010-03-03:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Haugesund Toppidrettsgymnas, HTG, tilbyr elevene studiespesialisering kombinert med toppidrett. Skolen har nybygg og har 206 elever på toppidrett innen tolv idretter. Skolen har vært i drift siden 1997, og har fått beskjed om at skolen ikke kan søke om toppidrettstilskudd fordi departementet har satt et tak på 810 elevplasser på utvalgte eksisterende skoler. HTG ønsker å bli godkjent i ordningen av NIF, og mener selv de er kvalifisert. Vil statsråden bidra til at HTG blir likebehandlet med tilsvarende skoler?»
Arve Kambe (Høyre), 2010-03-03:
Tusen takk for et godt svar. Haugesund Toppidrettsgymnas holder til i et flott nybygg som de selv har betalt, på en kommunal tomt rett ved Haugesund Idrettspark, som nå begynner å bli en komplett idrettspark – kanskje Norges mest komplette idrettsområde. Haugesund Toppidrettsgymnas er et ordinært gymnas med toppidrett, i en region der FK Haugesund spiller eliteseriefotball og Haugaland Håndballklubb spiller eliteseriehåndball. Vi har mange talenter også i Sunnhordland, som er en del av hele opptakskretsen til skolen. Jeg er glad for at statsråden sier at nye skoler i utgangspunktet ikke vil kunne få tilskudd. Det betyr at det er en utfordring til statsråden at hun åpner opp for at dersom skolen blir godkjent av Idrettsforbundet, som selvsagt har strenge kriterier for å bli det, vil man kunne få dette tilskuddet for 2011. Det som jeg mener er en ekstra grunn til dette, er at Haugesund Toppidrettsgymnas, etter at taket ble satt på antall skoler, ikke på elever – uansett om det var elevtak eller skoletak – har drevet hele tiden, helt siden 1997. Det betyr med andre ord at det er en skole som er i en særstilling. Så har man sett at selv om det ikke har vært lov å opprette skoler etter at disse takene kom, har man allikevel godkjent en filialisering. Det betyr, etter min mening, at det er en urettferdig behandling av Haugesund Toppidrettsgymnas, som har valgt ikke å søke fordi de fikk beskjed om det. Det er noe som jeg ønsker å få avklart med statsråden. Kan de søke via Idrettsforbundet? Og dersom de blir godkjent: Kan de bli vurdert av statsråd Kristin Halvorsen i 2011?
Arve Kambe (Høyre), 2010-03-03:
Jeg ble litt fornøyd med det svaret fordi man går vekk fra det prinsipielle, fra at man ikke kan søke, til at det blir en budsjettsak. Da går det altså an å ha et håp om at man setter av midler i budsjettet. Man ber jo ikke om flere millioner kroner. Man ber kanskje om en start for å komme inn, for det er ingen tvil om at Haugesund Toppidrettsgymnas, med over 200 elever, har plass til flere. Noe av begrunnelsen for at disse skolene kommer inn, er at det er dyrt å drive med toppidrett. Man trenger noe mer avansert utstyr, man trenger gjerne noen avanserte treningsmetoder, og man trenger kanskje litt færre elever pr. lærer. Jeg begynner nå å bli ganske fornøyd med svaret. Det som er åpenbart, er at skal man drive privatskole i dag, må man bli godkjent etter privatskoleloven. Skal man få andre tilskudd, må man bli godkjent etter de tilskuddene via Norges idrettsforbund ved Olympiatoppen. Det er åpenbart. Det som jeg oppsummerer med, er at statsråd Halvorsen åpner opp for midler i budsjettet, for det er en budsjettsak og ikke lenger en prinsippsak.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Klimakur 2020 er lagt fram. Der sies det at det er viktig at man også gjør nasjonale grep, både for å øke Norges gjennomslag internasjonalt og også for å omstille norsk næringsliv til en grønn framtid. Klimakameratene har flere ganger bedt om å få til et møte med statsministeren, spesielt etter gjennomføringen av avgift på biodiesel som vi oppfattet som et brudd på klimaforliket. Når det gjelder oppfølgingen av pensjonsforliket, syns vi det går kjempebra med Regjeringa. Vi har ofte hatt møter, og vi føler at vi er i en god prosess om hvordan vi skal gjennomføre forliket. Mitt spørsmål til statsministeren er: Føler statsministeren seg forpliktet av klimaforliket med forlikspartnerne her i Stortinget, som også sier at man må gjennomføre nasjonale kutt om man skal klare å komme i mål? Det andre spørsmålet mitt er: Er statsministeren interessert i å styrke klimaforliket og se på innspillene som er kommet i Klimakur 2020?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Jeg deler helt statsministerens syn om at det er viktig også å gjøre ting internasjonalt. Der skal statsministeren prise seg lykkelig over klimaforliket for at han får lov til å gjøre så mye internasjonalt. Regnskogmidlene og mange av de andre grepene som er gjort i utlandet, kom ikke i Regjeringas forslag til klimamelding, de kom fra avtalepartnerne her på Stortinget. Så at man kan reise rundt og være storkar og kjøpe regnskog, kommer på basis av at vi presset det fram gjennom klimaforliket. Så til spørsmålet. Vi får nå utsatt klimameldingen, som jeg også mener er et brudd på klimaforliket. Statsministeren stoppet aktivt miljøvernministeren i valgkampen når han ønsket å utvide og styrke klimaforliket før København-møtet. Er det statsministeren som har sørget for at denne meldingen er blitt utsatt også?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Mitt spørsmål er: «Vi opplever nå en offentlig debatt om ytringsfrihet, toleranse og trosfrihet som er særlig knyttet til islam. Enkelte har bidratt til å øke konfliktnivået ved å trekke fram og legge vekt på noen av de mest ytterliggående holdningene vi finner i vårt multikulturelle samfunn. Mange frykter at økt konfliktnivå vil føre til fremmedgjøring og polarisering. Hvordan vil statsministeren bidra til at denne debatten styrker fellesskapet og de verdiene som er felles for muslimsk og norsk kultur?»
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Jeg takker statsministeren for svaret, og jeg er enig i hovedtyngden i det. Men jeg tror det mangler en viss forståelse for den frustrasjonen som veldig mange unge mennesker føler. De vokser opp i et norsk samfunn, de føler seg norske, de snakker norsk flytende, de gjør det storsamfunnet krever av dem. De tar en utdannelse – men de får ikke jobb. Noe av dette er også beskrevet i en artikkel i VG i dag av Ambreen Pervez. Der står det: «Halvorsen og andre politikere må også tenke på at de skaper fremmedgjøring blant norske barn når deres fredelige, religiøse praksis hetses. Det vil kanskje gi noen stemmer, men skaper ikke et langsiktig godt Norge der alle føler tilhørighet. Integrering handler ikke om hvordan du går kledd eller om du dekker ditt hår – men om hva du har inni ditt hode, om du tar utdanning, jobber og er lovlydig.» Den konfrontasjonen som har vært i debatten i det siste, vises bl.a. ved at det i dag har blitt fremmet et representantforslag som skal hindre de tre damene, som jeg har observert i min bydel, i å gå med for tildekkende klær. Det kunne ha vært ordnet ved å ta en telefon. Så er det da et spørsmål om vi nå fører en debatt som veldig mange føler mobber dem, setter dem utenfor samfunnet. Det handler ikke om integrering, norskkunnskaper eller de andre tingene som statsministeren har dratt fram i debatten. Det handler om at det er noen ungdommer som føler at de ikke hører til, fordi måten vi diskuterer integrering på, måten vi stigmatiserer på og får dette til å handle om f.eks. enkelte klesplagg og andre ting, gjør at man føler at man ikke er en del av samfunnet. Litt av frustrasjonen som vi så under demonstrasjonen foran den israelske ambassaden, handlet egentlig om mange som føler at de ikke hører med i samfunnet. Spørsmålet mitt til statsministeren er: Hvordan kan han bidra til at disse ungdommene føler at dette er deres samfunn også?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Jeg takker for det svaret. Jeg har lyst til å løfte det siste aspektet, som er religionsaspektet. Det blir i dag laget skremmebilder av hva religioner står for overfor veldig mange borgere i Norge. Vi hadde en diskusjon knyttet til dette sist karikaturstriden var oppe i Danmark, da Venstre tok opp her i Stortinget overfor kirkeminister Trond Giske, på det tidspunktet, spørsmålet om vi burde fått en religionsmelding til Stortinget for å diskutere religionspolitikk i samfunnet. Det bar også litt preg av at Regjeringa hadde gått på noen blemmer i forhold til ulike verdispørsmål. Nå ser vi at selv om 40 pst. av innvandrerne som kommer til Norge, er kristne, lages det likevel store konfrontasjoner mellom religioner. Vi har en statskirke i Norge – det er Venstre uenig i – men likevel burde vi hatt en religionspolitikk, og ikke bare en kirkepolitikk som det norske storting ofte har vedtatt. Min utfordring til statsministeren er at kanskje har det norske samfunnet nå kommet i en fase der vi burde ha fått en religionsmelding til Stortinget og diskutert religionens plass, religionens rammer, hva det er vi tolererer, hva vi ikke tolererer – hvilken posisjon de ulike trossamfunnene skal ha i forhold til offentlig støtte, hvordan vi kan bidra til en god religionsdebatt i samfunnet som ikke stigmatiserer, men som skiller de ekstreme holdningene fra det som er trosretninger, og som også burde føre til en viss folkeopplysning i Norge om hva de ulike religionene står for, og hva møtet mellom dem faktisk skaper.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-03-03:
Jeg forholder meg alltid til presidentens klokke.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-03-03:
I Klimakur-utredningen trekkes biodrivstoff fram som et viktig tiltak for å nå utslippsmålene i klimaforliket. Da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2010, var statsministeren varm forsvarer av avgift på biodiesel. Statsministeren argumenterte med at biodiesel burde ha avgift fordi biodiesel i mange tilfeller også bidrar til CO2-utslipp. Det gjør også naturgass. I budsjettet for 2003 ble det innført en CO2-avgift på naturgass. Nå har Regjeringen valgt å la være å innføre denne avgiften med en begrunnelse som jeg nok tror mange stusser ved. Regjeringen beskatter altså viktige klimatiltak og sørger samtidig for at det skal være gratis for andre å forurense. Forstår statsministeren at mange kan bli forvirret av denne ulogiske tilnærmingen i klimapolitikken?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-03-03:
Spørsmålet lyder: «Befolkningsveksten i Akershus er sterkt økende. Dette medfører stor pendlertrafikk inn mot Oslo, dagpendlere som vi av miljø- og fremkommelighetshensyn vil ha over på kollektivtrafikk. I vestregionen vil det bli hyppige togavganger når det nye dobbeltsporet åpner. For at folk skal velge å reise med toget, må det bygges lett tilgjengelig innfartsparkering. Hvor mange nye innfartsparkeringsplasser i Asker og Bærum vil stå ferdige når det nye dobbeltsporet om kort tid åpner?»
Borghild Tenden (Venstre), 2010-03-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Tidligere samferdselsminister Liv Signe Navarsete brukte ofte Stockholm-regionen som eksempel på et suksessområde, fordi de hadde innført rushtidsavgift på 20 kr – dette i motsetning til bomringen i vestregionen, der man betaler 40 kr pr. passering. Men vi skal la det ligge nå. Jeg var i Stockholm og besøkte de folkevalgte der, og de sa at suksessen i Stockholm-regionen skyldtes at alle innfartsparkeringsplassene lå til rette før rushtidsavgiften ble innført. Mitt spørsmål til statsråden er: Er dette noe statsråden er kjent med?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-03-03:
Bakgrunnen for dette spørsmålet mitt er en oversikt i Aften som viser at det ved flere av togstasjonene rett og slett ikke er tenkt på nye innfartsparkeringsplasser. Nå hører jeg statsråden si at det skal bygges 300 nye plasser. Så har det vært oppslag i lokalmedia om at det om 20 år vil være 200 000 innbyggere i vestregionen, og da er mitt spørsmål: Er statsråden fornøyd med de 300 plassene som nå bygges? Eller vil hun være en pådriver for at Jernbaneverket skal komme opp med mer penger og få mer fart i utbyggingen av innfartsparkeringsplasser?
Nikolai Astrup (Høyre), 2010-03-03:
Det gleder meg at statsministeren mener at klimaendringene er alvorlige, faktisk så alvorlige at Regjeringen har bestemt seg for å utsette klimameldingen i ett år. Da må det være virkelig alvorlig. Man kan spørre seg om det virkelig vil være mulig å nå målene i klimaforliket dersom vi ikke får konkrete tiltak på plass før 2012 eller 2013, men det er ikke det jeg skal spørre han om. Statsministeren er vel kjent med at i Klimakur argumenteres det for at et av de mest effektive tiltakene man kan innføre for å kutte klimagassutslippene, er å ta i bruk biodrivstoff – 2 millioner tonn CO2. Så da er spørsmålet til statsministeren: Mener statsministeren at Regjeringen fattet en klok beslutning om innføring av autodieselavgift for biodiesel i fjor høst, og vil han ta initiativ til en helhetlig avgiftsrevisjon med sikte på å fremme økt bruk av miljøvennlig drivstoff allerede i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Da var det min tur. Det er hyggelig å se statsministeren komme for å møte Stortinget i spontanspørretimen igjen, spesielt i en tid da det kan tyde på at han burde brukt mer tid på å kvalitetssikre spesielle krumspring fra sine egne ministre. Vi lever i en tid hvor det hersker store utfordringer i en rekke sektorer av norsk næringsliv, spesielt gjelder det eksportrettet virksomhet og små og mellomstore bedrifter. Mange av disse aktørene føler nok at en næringspolitisk varmestue med konkrete tiltak for bedrede rammevilkår hadde vært en kjærkommen invitasjon, dersom Regjeringen hadde tatt et sånt initiativ. Næringsminister Trond Giske har rullet ut den røde løperen for en relativt fasjonabel samling mennesker og invitert dem inn i den rød-grønne næringslivsvarmen. Det virker som om denne varmestua er av relativt snever størrelse, kanskje bortsett fra når det gjelder finansielle muskler, dersom man ser på sammensetningen i utvalget. I tillegg er jo en av plassene allerede opptatt av en småfrossen Kjell Inge Røkke, som trenger all den varmen han kan få etter daværende næringsminister Sylvia Brustads vinterstorm i 2009. Jeg tror at fremtidens næringsliv hadde stått seg på en langt større varmestue med et langt bredere utvalg i forhold til representasjon. Når det er sagt, er det største problemet med dette utvalget allikevel at næringsminister Trond Giske i sin iver etter røde løpere og nettverksbygging inviterte kronprinsen til å delta i utvalget. Dette setter kongehuset og Hans Majestet Kronprinsen i en svært vanskelig situasjon. Kongehuset skal være et kongehus for hele befolkningen. Jeg har registrert at de fleste som har uttalt seg om dette, også fra Regjeringen, har vært negative til utnevnelsen. Nå har kronprinsen trukket seg. Mitt spørsmål til statsministeren blir derfor: Er statsministeren komfortabel med at en av hans ministre har satt kongehuset i en vanskelig situasjon? Ville han helst ha sett at Trond Giske ikke hadde utnevnt kronprinsen til å sitte i utvalget?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det kan virke som om statsråd Giske har holdt en form for hjemme alene-fest i Regjeringen. Det kan jo ha vært hjemme alene-fester andre steder også, hva vet jeg. Man kan jo også stille seg spørsmålet om hvem som har deltatt, når man ser hvordan utvalget ble sammensatt. Det jeg allikevel stiller meg undrende til, er hvordan et sånt soloutspill fra Giske ikke fanges opp av Regjeringen som et kollegium. Jeg har stor forståelse for at statsministeren i en travel hverdag ikke personlig kan kvalitetssikre alt hva Trond Giske og andre måtte finne på. Men burde ikke dette være en oppgave for samordningsministeren, superministeren, den sagnomsuste Karl Eirik Schjøtt-Pedersen, i tillegg til hans arbeid med å administrere Regjeringens bilordning?(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det er i hvert fall hyggelig å kunne konstatere at etterpåklokskapen er til stede, og det kan jo være godt i denne saken. Det er et utsagn som jeg finner grunn til å be statsministeren om å svare på. I en av nyhetssendingene i går kveld fikk vi i et intervju med næringsminister Trond Giske inntrykk av at statsministeren var konsultert i januar. Det framkom i det nyhetsinnslaget. Spørsmålet mitt til statsministeren i den sammenheng går på hvorvidt statsministeren var informert om at nærings- og handelsministeren ville ta med kronprins Haakon, Hans Kongelige Høyhet, inn i dette utvalget. Dersom det er riktig, setter det jo denne saken i et nytt lys. Spørsmålet mitt til statsministeren er: Var statsministeren informert i januar, slik det framkom i nyhetene i går kveld?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det hadde jo vært ønskelig om næringsministeren hadde besvart det, men jeg har fått beskjed om at det er olje- og energiministeren som skal svare isteden. Jeg stiller følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «De høye strømprisene vi nå ser, medfører at flere bedrifter enten har stengt ned produksjonen eller har planer om å gjøre dette i nær fremtid. Dette gjør at flere eksportrettede bedrifter som allerede sliter tungt økonomisk, nå ser ut til å få en ekstra økonomisk utfordring. To av hovedgrunnene til at vi nå er i denne situasjonen, er manglende overføringskapasitet og for liten kraftproduksjon. Hvilke grep vil statsråden foreslå for at ikke flere bedrifter skal måtte stenge ned og permittere sine ansatte?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg takker selvfølgelig statsråden for svaret. Det er et svar som vi har hørt tidligere. Det gjentas til det kjedsommelige. Problemet er nettopp at i disse dager er det flere bedrifter som har permittert sine ansatte. Det er flere bedrifter som vurderer å gjøre det samme, fordi de over tid ikke klarer å takle det prisnivået vi nå har fått. Videre ser vi at det her åpenbart er geografiske forskjeller. Mange av de tiltakene som statsråden her nevner, er veldig gode. Men disse tiltakene vil det ta tid å gjennomføre. Å bygge ut nettet, f.eks. linjen Ørskog–Fardal, som han snakket om, vil ta mange år. Det er enorme investeringer som skal gjøres der. Samtidig får vi nå tallene som viser at magasinfyllingene er langt under normalen, og snømagasinene i fjellet i disse områdene er fylt langt under normalen. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hvilke grep vil man nå foreta seg slik at man i hvert fall kan få bygd opp igjen magasinenes kapasitet, slik at vi ikke kommer i samme situasjon neste år?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det er flere grep. Jeg forventer ikke at statsråden skal måtte vente og stole på Vårherre i så sammenheng. Vi får se hvordan været blir utover sommeren og høsten. Mitt utgangspunkt er at man må kjøpe magasinkapasitet hos leverandørene, slik at de kan bygge opp kapasitet og ikke tappe ned og bruke den. Det er en kostnad knyttet til dette. Det kan gjøres bl.a. ved at man kjører de mobile gasskraftverkene utover våren og sommeren for å bygge opp kapasitet. Det kan også være at man åpner for å ha en betydelig import inn til regionen, slik at magasinkapasiteten kan økes. Her er det flere grep som skal tas. Jeg skal ikke ta opp noe som har med det rent nedbørsmessige å gjøre, for det er en sak som jeg ikke forventer at statsråden kan gripe inn i. Mitt neste spørsmål er: Statsråden sier selv at han kan ikke gjøre noen umiddelbare, kortsiktige grep. Jo, man kan det. Man kan si at vi vil kjøre i gang med de mobile gasskraftverkene umiddelbart for å bøte på situasjonen. Det vil nok ikke ha den store konsekvensen for prisene umiddelbart, men man kan begynne å bygge opp magasinene. Vil statsråden nå åpne for det, slik at man også i Midt-Norge kan ha et næringsliv som fortsatt er oppegående?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-03-03:
Jeg skjønner at svaret på alle spørsmål i denne saken er at avgjørelsen som er kommet, er klok og god. Men jeg tror nok at dette med konstitusjonell rolleblanding også er en sak for statsministeren, for det måtte jo være klart helt fra begynnelsen av at dette var politikk. For 14 dager siden presenterte statsministeren prosjektet Samarbeid for arbeid som et meget politisk prosjekt. Næringsministeren har sagt om utnevnelsen av kronprinsen at dette ikke var politikk. Spørsmålet mitt til statsministeren er: Vil statsministeren gjøre noe, slik at næringsministeren forstår at Samarbeid for arbeid er et politisk prosjekt, og slik at vi i fremtiden kan unngå denne typen meget uheldige rolleblandinger?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-03-03:
Takk, president. Det største og viktigste valgløftet som ble gitt fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i fjorårets valgkamp, var at det skulle satses 100 milliarder kr mer på vei og bane. Dette løftet ble godt mottatt, selv om de fleste nok ville være enig med Høyre i at behovet er enda større. Det er behov for bedre veier for at bedriftene skal kunne komme ut på markedet med sine varer. Det er behov for mer kollektivtransport av hensyn til miljø og fremkommelighet, og det er behov for tryggere veier av hensyn til de altfor mange trafikkskadde. Like etter valget skrev statsministeren i Dagens Næringsliv at staten har penger nok, det viktige er viljen til å prioritere vei og bane. Det står i sterk kontrast til hva VG kunne fortelle på søndag. En sentral, anonym arbeiderpartikilde sier der: «Det er helt utenkelig at planen kan oppfylles fullt ut.» Det gjør nok at mange velgere sitter igjen med spørsmålet: Ble vi lurt i fjor høst av løftet til Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet? Eller er det slik at man nå ikke lenger klarer å foreta de vanskelige valgene som statsministeren påpekte i Dagens Næringsliv, nemlig at det er et spørsmål om å prioritere? Men det stopper ikke der, for en anonym statsråd i den rød-grønne regjeringen, en statsråd i Stoltenbergs regjering, sier til VG: «Alle må kutte, også samferdsel. Der er det jo veldig mye penger». Da er mitt spørsmål til statsministeren: Er det slik at det løftet som ble gitt til velgerne, ikke hadde full støtte i den rød-grønne regjeringen? Eller er det slik at statsministeren har gitt beskjed om at det skal kuttes også i samferdsel?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2010-03-03:
Dette er vel det nærmeste man kommer et «god dag, mann – økseskaft»-svar. Vi kan gjerne krangle om fortiden, selv om jeg tror det er lite formålstjenlig. Jeg tror at alle ser at mange regjeringer av ulik farge ikke har gjort nok. Men det som står fast, er at Bondevik-regjeringen – regjeringen som Høyre satt i – bygde flere kilometer mer vei enn det Stoltenberg-regjeringen gjorde i forrige periode. Det skyldtes at vi klarte å få mer ut av veipengene. Jeg er enig i at vi må komme tilbake til handlingsregelen. Men handlingsregelen handler ikke bare om hvor mye penger man skal bruke av Pensjonsfondet, den handler også om hvordan man skal bruke pengene. Det Stoltenberg var enig med Høyre og andre partier i da handlingsregelen ble introdusert, var at oljepengene skulle brukes til å investere for fremtiden – i kunnskap, i forskning, i samferdsel og i skattelettelser for bl.a. bedriftene. Står statsministeren fast på det som var intensjonen med handlingsregelen, nemlig at man skulle prioritere investeringer for fremtiden?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-03-03:
Den forrige regjeringen hadde ikke noen felles nasjonal transportplan. Den hadde imidlertid Sem-erklæringen, og den ble oppfylt. Så må jeg få minne statsministeren om at Regjeringen allerede ligger 2,3 milliarder kr etter den NTP-en han sto og skrøt av. I en slik virkelighet – hvor togene står på grunn av manglende vedlikehold og nyinvesteringer, hvor vi stadig får nye rapporter om at veiene blir dårligere – opplever vi altså at Stoltenberg-regjeringen nå sår tvil om dette og utsetter nødvendige tiltak som kunne ha gitt oss tryggere veier og bedre framkommelighet på bane, som selvfølgelig også er vekstfremmende tiltak som man burde satse på i slike tider som vi har nå. For knapt et år siden uttalte statsministeren følgende: «Nå har vi satt oss nye ambisiøse mål for neste tiårsperiode: 100 milliarder kroner ekstra til samferdsel. Bare det er god nok grunn til at velgerne bør gi vår flertallsregjering fire nye år!» Et halvt år etterpå sier han følgende: «Arbeiderpartiets styrke er ikke bare å foreslå. Arbeiderpartiets styrke er at vi også gjennomfører.» Vil statsministeren bekrefte at han står ved disse løftene til sine velgere?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-03-03:
Jeg har et spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «Under Haugesundskonferansen forleden ble det fra representanter fra taubåtrederiene hevdet at Kystverkets beredskap ved nødssituasjoner til havs er tilfeldig og preget av en aksjonsform fra hendelse til hendelse snarere enn en helhetlig og planmessig beredskap. Det ble blant annet hevdet at Norge bør, som mange andre land allerede har, få på plass spesialbygde taubåter som også kan utføre annen samfunnsnyttig tjeneste. Vil statsråden være villig til å vurdere en slik styrket beredskap?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-03-03:
Jeg takker for svaret. Jeg er glad for at statsråden deler Høyres bekymring og har et engasjement for stadig å forbedre oljevernberedskapen for å unngå store skader på maritim fauna og miljø. I Kystverkets rapport fra arbeidsgruppen i 2006 heter det at arbeidsgruppen anbefaler «at fartøyene som skal inngå som ett element i en organisert og forberedt nasjonal slepeberedskap må være spesielt tilpasset oppgaven. Fartøyene må være utrustet med et bredt spekter av utstyr, være svært manøvrerbare og besetningene må være kompetente og godt trenet». Mer presist: Statsråden svarte i et brev til komiteen, og kommenterte det også nå, at oppfølging av nevnte plan for Vestlandet var til vurdering i departementet, og at hun ville komme tilbake til Stortinget med saken. Det er noen måneder siden. Er det nå mulig å tidfeste når hun vil komme til Stortinget med denne saken?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-03-03:
Jeg takker igjen for svaret. I den nevnte rapporten fra Kystverket refereres det til en del løsninger i andre land, som går i retning av mitt forrige oppfølgingsspørsmål og det jeg refererte fra den anbefalingen. Her konkluderes det med og anbefales at flere forhold ved tjenestene i disse landene bør kunne overføres til norske forhold. Vil statstråden i forbindelse med oppfølgingen av planen ta hensyn til denne konklusjonen fra arbeidsgruppen?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg er glad for at man viser engasjement for samferdsel, spesielt for vei og jernbane. Utfordringen er på mange måter at man ikke følger opp den NTP-en som Regjeringen faktisk har vedtatt, og som nå ligger 2,3 milliarder kr etter hvis man skulle innfaset det som er de årlige bevilgningene. Jeg har nå sittet i transportkomiteen i fire og et halvt år. Jeg har reist mye rundt i landet, og jeg skulle gjerne oppfordre statsministeren til å sette sjåføren bak i bilen og seg selv foran, for så å kjøre på det norske veinettet, oppleve hvordan det faktisk er å kjøre på norske veier. Så har jeg lyst til å utfordre statsråden, klart og tydelig, uten at han bare viser til at en kommer tilbake i budsjettet. Det er faktisk en forutsetning i Nasjonal transportplan at det skal bevilges penger til veiene, og at det står når de forskjellige prosjektene skal starte opp. De ligger allerede 2 milliarder kr bak, og det er prosjekter som ikke kommer i gang, som skulle vært igangsatt allerede i 2010. Derfor vil jeg utfordre statsministeren: Skal man følge opp NTP, slik som NTP er vedtatt, eller skal man fortsette med løftebrudd fra Regjeringens side?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Justisministeren har i lang tid skrytt av Regjeringens satsing på politiet. I Telemark politidistrikt er det innført full ansettelsesstopp, samtidig har det nå kommet fram at bare i Telemark politidistrikt er antallet polititjenestemenn i løpet av kort tid redusert med 20, noe som står i sterk kontrast til løftet om flere og mer synlig politi. Ansettelsesstoppen medfører at unge politifolk ikke får jobb. Er statsråden tilfreds med denne utviklingen, og eventuelt hva vil statsråden gjøre for å styrke politiet her?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg registrerer at statsråden sier at det er grunn til å være «svært fornøyd». Ja, da registrerer jeg at statsråden er «svært fornøyd» med å ha 320 færre politifolk rundt omkring i landet, for det er de faktiske forhold, det er de tilbakemeldingene man får rundt omkring i politidistriktene, det er de tilbakemeldingene man får fra politimestrene. Det er altså det stikk motsatte av det statsråden både i dag forteller oss, og det statsråden sa i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettet for 2010, da han sto fram og lovet 1 000 nye årsverk til politi- og lensmannsetaten. Jeg synes ikke dette er noe å være stolt av. Man må gjerne prate om kroner og øre, men man vet at det er lønnsoppgjør og andre ting som sørger for at ting skjer. Jeg har lyst til å utfordre statsråden, for konsekvensen i Telemark er at unge politifolk som er ferdig utdannet, blir sendt til Nav og arbeidsledighet istedenfor faktisk å drive med kriminalitetsbekjempende arbeid. Jeg vil utfordre statsråden på om det ikke er bedre å bruke ressursene til å drive kriminalforebyggende arbeid enn å sende nyutdannede på arbeidsledighetstrygd.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg synes det er bra at statsråden svarer kontant ja på spørsmålet mitt. Men han følger opp med å si at man har ambisjoner. Det hjelper ikke med ambisjoner for de politifolkene som faktisk står klare til å gjøre en jobb for samfunnet ved å drive kriminalitetsforebyggende arbeid, å drive kriminalitetsbekjempelse. De trenger jobb. De trenger å få lov til å være politifolk, som de er utdannet til. Det hjelper ikke å bruke masse ressurser på å utdanne folk hvis vi ikke har en jobb å gi dem når de er ferdig utdannet, og i hvert fall ikke innenfor et område som dette. Vi vet at det i Telemark, bl.a. på sommerstid, og for så vidt på vinterstid, er en langt høyere andel i området enn det som legges til grunn når statsråden sier at det er 23 politifolk for mye. Man trenger disse politifolkene. Man trenger dem ikke minst for å sørge for å opprettholde ro og orden. Vi har store utfordringer, bl.a. på sommerstid, og på vinterstid på vintersteder. Derfor håper jeg virkelig at statsråden slutter å prate bare om ambisjoner, men faktisk går over til handling, og sørger for at de politifolkene som nå er sendt ut i arbeidsledighet, kommer tilbake i jobb, og at vi bruker de ressursene på en god og fornuftig måte for samfunnet, til kriminalitetsbekjempelse.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Spørsmålet mitt til næringsministeren er: «Regjeringen hevder at den er opptatt av miljøet. Det er derfor spesielt at regjeringen verken vil bidra, eller selv rydde opp i det radioaktive slagget som ligger ved Søve gruver i Nome. Telemark fylkeskommune har nå måttet gå til sak mot staten for å få fjernet det radioaktive avfallet. Betyr dette at statsråden ikke vil bidra økonomisk for å fjerne det farlige stoffet, og er statsråden tilfreds med at to offentlige organer må møte hverandre i rettsapparatet i stedet for at staten må bidra for å få ryddet opp?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg er glad for at statsråden sier at man ønsker å få til en minnelig løsning. Man kan da se på denne saken kontra en del andre saker. Blant annet er «Murmansk» et vrak som staten har sagt at den tar på seg ansvaret for å få ryddet opp i – og så får man rydde opp i hvem som skal betale regninga etterpå. På samme måte har man også sagt at staten tar ansvaret for å rydde opp når det gjelder «U-864», u-båten som ligger på utsiden av Fedje. Da hadde jeg håpet at statsråden i dag kunne ha sagt at nå tar staten også ansvaret på samme måten når det gjelder det radioaktive avfallet ved Søve gruver i Nome kommune, sagt at dette ordner vi opp i. Det er staten som har tjent pengene her, det er staten som solgte til fylkeskommunen – og det er stor uenighet om hvorvidt man kjente til en del av de forholdene som har kommet fram i ettertid. Det er også det som er noe av stridens kjerne. Jeg håper at statsråden vil sette seg ordentlig inn i saken nå, og prøve å få løst den på en minnelig måte.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Tusen takk for det, president. Jeg håper at det statsråden nå sier, ikke handler om at man skal komme tilbake med det samme tilbudet, men at man faktisk vil finne en enda bedre løsning, og at man tar på seg et større ansvar. Det er også sånn at statsrådens partikollegaer her i Stortinget er veldig opptatt av å finne en løsning på saken og få ryddet opp i dette. Derfor håper jeg også at statsråden kan legge ekstra vekt på å få løst dette. Når man vet at staten tar ansvar på en del andre områder, synes jeg det er veldig synd at det man står igjen med, er at man i denne konkrete saken, med det avfallet som her ligger, ikke ønsker å få ryddet opp i form av å ta hele ansvaret, som jeg hadde håpet statsråden ville sagt i dag. Konsekvensene, hvis fylkeskommunen må være med og bidra, er at det vil gå ut over andre viktige tjenester som fylkeskommunen i Telemark skal levere til innbyggerne sine, som da vil få mindre av tilbud som statsrådens parti og andre i regjeringsapparatet er veldig opptatt av at fylkeskommunen skal bruke pengene sine på. Dette vil gå ut over det tilbudet. Derfor vil jeg utfordre statsråden på å bidra til å finne en god løsning som gjør at man blir kvitt dette radioaktive avfallet og får ryddet opp en gang for alle.