trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det er noen voldsomme påstander som kommer her fra forskjellige representanter. For å si det sånn: Jeg lurer noen ganger på om representantene fra Arbeiderpartiet ser forskjellen på Nye Veier og Statens vegvesen, ser forskjellen på finansieringen, det at en har laget en ramme og valgt en portefølje som er tatt ut av den ordinære NTP-en, og sånn sett sikret den framdriften og den helheten som våre partier i regjering står for. En Arbeiderparti-representant var på talerstolen og snakket om den firefelts veien mellom Stavanger og Kristiansand. Hvis en ser på den NTP-en som vi per nå styrer etter – ikke den forrige NTP-en, som noen Arbeiderparti-representanter nede på Sørlandet elsker å si, men den vi styrer etter nå – lå det ikke engang inne verken strekninger eller midler til noe som helst mellom Lyngdal og Ålgård. Det lå inne kun en to- og trefelts vei på samme strekning. Nå har vi sagt gjennom Nye Veier at vi ønsker å se og bygge landet som en helhet. Vi ønsker en firefelts vei mellom Kristiansand og Stavanger. Den kommer til å bli bygd. Den kommer til å gi disse to landsdelene i sør og vest et løft. Det er viktig å ha hårete mål. Det er ikke alltid en når dem innen den tidsfristen som en kanskje ønsker seg. Jeg skal være den første til å si det, men det er mye bedre å ha hårete mål enn ikke å ha noen mål i det hele tatt. Hadde det vært sånn at vi hadde fulgt NTP-en til de rød-grønne, hadde det ikke blitt bygd noen firefelts vei mellom Lyngdal og Ålgård.
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Gjennom regjeringens budsjett ser vi at etter fire år er bevilgningene til skredsikring av riks- og fylkesveier blitt nedprioritert. Etter fire år er det bare en oppfyllingsgrad på 90 pst. av nivået som ble lagt til grunn i den rød-grønne nasjonale transportplanen, og rassikring er åpenbart ikke viktig nok for denne regjeringen. Målet til Nasjonal rassikringsgruppe om å sikre alle norske veier mot ras innen 2030 har blitt vanskeligere år for år under denne blå-blå regjeringen. Da er mitt spørsmål til representanten Sjelmo Nordås fra Senterpartiet: Er hun fornøyd med regjeringens innsats for å sikre norske veier mot ras?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg er helt enig med representanten Sjelmo Nordås. Men over til et annet tema: Både Arbeiderpartiet og Senterpartiet mener at rammeoverføringene til fylkeskommunene er det viktigste tiltaket for å sikre midler til helt nødvendig drift, vedlikehold og investering på fylkesveiene. Vi ser at dagens regjering underfinansierer fylkeskommunene, med det resultatet at fylkesveiene er dem som lider, og at vedlikeholdsetterslepet på fylkesveiene også øker. Da transportetatene og Avinor la fram sitt plangrunnlag til NTP, foreslo etatene å etablere et eget program for å ta igjen etterslepet på fylkesveiene. Mener Senterpartiet at et slikt program, i tillegg til sterke og gode rammeoverføringer, er nødvendig for å ta igjen etterslepet på fylkesveiene?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Den rød-grønne regjeringen startet tidenes jernbanesatsing, og et av tiltakene som kom på plass i den gjeldende nasjonale transportplanen lagt fram av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, var elektrifisering av Trønderbanen og Meråkerbanen. Etatene foreslår i grunnlagsdokumentet at elektrifiseringen skal være et bundet prosjekt. Det er bra. Det er riktig, men det er selvfølgelig altfor forsinket. Det er et prosjekt som skulle ha vært i gang allerede. Nå ser vi i budsjettforslaget fra regjeringen og i budsjettforliket at man på nytt foreslår å vurdere elektrifisering av Trønderbanen og Meråkerbanen. Jeg klarer ikke å tolke det på annen måte enn at prosjektet nå ikke lenger er et bundet prosjekt. Da er mitt spørsmål til representanten Heikki Eidsvoll Holmås: Er representanten like opptatt av elektrifiseringen av Trønderbanen og Meråkerbanen som han er av trikk til Tonsenhagen?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg vil benytte anledningen til å takke for debatten. Jeg har bare lyst til å gjenta at i 2005 startet Arbeiderpartiet tidenes samferdselsløft i Norge. Vi lagde en plan for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet på vei og jernbane, og en plan for å bygge mer og bedre vei og jernbane. Hvert eneste år siden 2005 har vi fulgt opp den satsingen, og i budsjettforslaget for 2017 har vi 1 mrd. kr mer enn det regjeringspartiene har, til å styrke satsingen på klimavennlig transport i byområdene, til bedre vei i distriktene og i hele landet, til jernbane, til kyst og bredbåndsutbygging i distriktene. Når jeg hører at statsråd Solvik-Olsen og representanter fra Høyre og Fremskrittspartiet på denne talerstolen snakker om snøen som falt i fjor, og er mer opptatt av å kommentere Arbeiderpartiets budsjett i 2014, lurer jeg på om statsråden enten ikke har lest Arbeiderpartiets alternative budsjett, eller ikke har fått med seg at det er et budsjett for 2017 vi diskuterer. I Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2017 foreslår vi altså 1 mrd. kr mer til belønningsordning og bymiljøavtaler. Vi foreslår 900 mill. kr mer til jernbane og 106 mill. kr mer til bredbåndsutbygging. Vi har 100 mill. kr til trafikksikkerhet, ferjeutskiftingsprogram, mer til Kystverket, rassikring av fylkes- og riksveier, 25 mill. kr mer enn regjeringen til tunnelsikkerhet og oppstart av flere nye veiprosjekter, sammenlignet med regjeringen. Det er ingen tvil om at Arbeiderpartiet gjør tøffe prioriteringer. De prioriteringene gjør vi fordi vi ikke prioriterer skattekutt til dem som har mest fra før.
Helge Orten (Høyre), 2016-12-13:
I samtlige åtte år med rød-grønn regjering hadde Senterpartiet samferdselsministeren, og i hele denne perioden økte vedlikeholdsetterslepet både på vei og på bane. I budsjettene for 2015, 2016 og 2017 er denne trenden snudd, og for første gang på mange år reduseres nå forfallet, både på riksvei og på jernbane. En stor del av etterslepet er på tunneler, og i 2007 ble tunnelforskriften vedtatt. Ved utgangen av 2013 var kun 7 av 224 tunneler utbedret eller igangsatt utbedret. Innser representanten Sjelmo Nordås at dette arbeidet burde ha vært startet mye tidligere?
Helge Orten (Høyre), 2016-12-13:
Jeg tenker jeg må kommentere en del av innleggene vi har hatt så langt i debatten. Jeg skjønner at det kan være smertefullt å bli påminnet om ansvaret for vedlikeholdsetterslepet som vi har pådratt oss over mange år. Jeg skal ikke påstå at det skyldes én regjering alene, men faktum er at under de åtte foregående årene er det ikke tatt noen grep for å redusere vedlikeholdsetterslepet, verken på riksvei eller på jernbane. Det er ikke til å komme bort ifra, det er et faktum. Da skulle en kanskje tro når en lager alternative statsbudsjett for 2017, både for Senterpartiet og for Arbeiderpartiet, at en i alle fall tok høyde for at en kanskje kunne øke vedlikeholdsposten. Nei da, det gjør en ikke. Til tross for at disse to partiene sendte regningen over til skattebetalerne i form av 10 mrd. kr pluss i økt skatteregning til både bedrifter, arbeidsplasser og norske bedriftseiere, skulle en kanskje tro at en kunne øke satsingen på vedlikehold og redusere vedlikeholdsetterslepet ytterligere, men det ligger ikke inne i disse partienes alternative budsjett. Det har vært mye diskusjon om bompenger. Jeg vil minne om at det faktisk er slik at hvis vi ser på bompengeandelen, altså andelen bompengefinansiering av den samlede veifinansieringen, var den på 40 pst. i 2014, mens den er på 30 pst. i 2017. Det tyder på at vi faktisk totalt sett klarer å redusere den relative bompengeandelen. Selv om det fremdeles blir krevd inn bompenger på mange viktige prosjekt, reduserer vi i alle fall den relative andelen av den samlede veifinansieringen. Det er et poeng i seg selv og burde glede alle bompengekritikere som har vært her oppe og talt før meg i dag. Framskynding av mange prosjekt blir etterlyst. Ja, selvfølgelig er det ønskelig å framskynde veiprosjekt og jernbaneprosjekt i så stor grad som mulig. Men skal en framskynde et veiprosjekt, må en også sette av penger til det. Mange av prosjektene som har blitt nevnt her før i dag – Kjerkol nevnte f.eks. E6 Selli–Asp, et prosjekt med relativt store kostnadsøkninger – er heller ikke prioritert i Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett. Sønsterud og Hagebakken etterlyste en kontinuerlig utbygging av E6. Ja vel, hvorfor er det da ikke planlagt sånn i Nasjonal transportplan, som en er så stolt av? Hvorfor er ikke en sammenhengende utbygging av E6 planlagt av dem som står her og etterlyser det? Jeg synes det nesten blir litt useriøst. Botten etterlyste krabbefelt på E36 og på E39. Det skulle jeg gjerne sett realisert for min del, vi kommer fra samme fylke, men heller ikke de prosjektene er prioritert i Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett.
Helge Orten (Høyre), 2016-12-13:
Jeg gjorde et tappert forsøk på å få siste ord i debatten, men det gikk ikke! Først: Jo, vi overoppfyller Nasjonal transportplan, vi overoppfyller den med 10 mrd. kr. Det er etter samme målestokk som Arbeiderpartiet selv bruker når de bruker begrepet «overoppfylling» av Nasjonal transportplan. Hvis det er en annen definisjon på det, overoppfyller vi i alle fall mer enn det forrige regjering gjorde – da var 22 prosjekt forsinket og ikke startet opp på tida, slik som forutsatt. Et annet poeng, det som egentlig fikk meg til å ta ordet: Det var representanten Tung som viste til at de hadde jobbet med å redusere vedlikeholdsetterslepet siden 2005. Det er ikke riktig. Første gangen Arbeiderpartiet og forrige regjering startet med å redusere vedlikeholdsetterslepet, var i 2013, da denne nasjonale transportplanen ble laget. Nå gjennomfører vi det. Budsjettet for 2013, som regjeringa Stoltenberg la fram, var ikke tilstrekkelig til å redusere vedlikeholdsetterslepet.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2016-12-13:
Nå har vi den tredje representanten for den tidligere rød-grønne regjeringen framme. De to andre har brukt mye tid på å bortforklare at etterslepet på vei og bane økte i deres åtte år, til tross for statistikken. Vi hørte også Eirik Sivertsen her begrunne sin forklaring med at det skulle komme i NTP-en for den perioden vi nå er inne i, 2014–2023. Nå har det seg slik at det første budsjettet som ble lagt fram i forbindelse med den, la Stoltenberg-regjeringen fram høsten 2013, før den gikk av. Også der, ved det budsjettet, ville etterslepet på vei og bane ha økt. Det var Solberg-regjeringens reviderte utgave av det budsjettet som førte til at det ikke økte. Er ikke representanten Eidsvoll Holmås litt beskjemmet over at man her prøver å bortforklare et statistisk faktum, at etterslepet på jernbanen var på 18 mrd. kr da vi overtok regjeringsmakten?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2016-12-13:
Det er ikke måte på hva man skal høre i en debatt som dette. Jeg tror jeg vil minne forsamlingen om at vi om ganske kort tid skal behandle strategiske dokumenter for samferdsel i Norge de neste tolv årene. Vi får NTP til behandling i Stortinget til våren. Den 1. mars er det ett år siden etatene la fram sitt grunnlagsdokument, og noe av oppgaven som dette stortinget skal gjøre, er å trekke fram de prosjektene som skal bygges. Verden er ikke helt den samme nå som den var for fire år siden. Én ting som det er tatt mye mer hensyn til i det nye grunnlagsdokumentet, er hensynet til klimaet og klimautfordringene og hva det innebærer for en transportplan. Jeg må si at jeg blir litt forbauset når jeg ser den ene Arbeiderparti-representanten etter den andre komme opp på podiet her og ta opp veibevilgninger –til lokalveiene hjemme. Så klager man over at det bygges stykkevis og delt. Ja, hvorfor bygger man stykkevis og delt? Den 25. november åpnet vi etappe nummer sju på E18 fra Ørje til Akershus grense. E18 på østsiden av fjorden har åtte etapper. Det har altså vært en tradisjon, tydeligvis – kanskje under skiftende regjeringer, det har vært veldig mange Arbeiderparti-regjeringer i denne perioden – at man har bygd stykkevis og delt. Å gjøre dette helhetlig vil selvfølgelig også føre til at man kanskje må omprioritere noe. Det viktige er at man nå tar tak i klimabiten. Når det gjelder klimakutt, tror jeg det er ett forhold som er gunstigere nå enn det noen gang har vært, og det er at teknologien kommer oss i møte. Har man kjøpt en elbil de siste årene, har det vært en elbil som kanskje har gått 10–15 mil før den måtte lades. Det har vært en til-jobben-bil. Den har brakt folk inn og ut av Oslo i kollektivfeltet. Den har vært veldig nyttig på den måten. De bilene vi kommer til å se kanskje allerede fra neste år, er nummer-én-biler – biler som har en rekkevidde på 40–50 mil. Det vil si at man kan reise på hytta på én lading. Det er noe annet enn det vi har vært vant til. Jeg tror overgangen til klimavennlig biltransport ikke vil skje lineært, men at den vil skje eksponentielt. Det vil skje fort fordi vi nå får et marked hvor det er mulig å kjøpe biler som faktisk er tjenlige. Så er spørsmålet: Greier vi å bytte ut bilparken fort nok? Ja, det kan være virkemidler også for det, bl.a. vrakpantordninger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg er veldig stolt over at vi bruker f.eks. nesten 1 mrd. kr mer på sykkelvei enn det forrige regjering brukte på sine siste fire år. Jeg er stolt over at vi har bygd langt flere midtdelere, vi har forsterket midtoppmerking, og vi har vedlikeholdt flere veier. Veistandarden har økt med flere prosentpoeng hvert år nå sammenlignet med forrige regjerings år. Jeg tror at selv om representanten Sivertsen kan plukke enkelte punkter der vi i prosent av NTP ikke har kommet opp i 100, vil en se at vi har brukt 10 mrd. kr mer enn det Arbeiderpartiet mente var den mest offensive satsingen som tenkes kunne. Det at vi har gjort våre justeringer for å få mer igjen for pengene for å komme lenger, for å kna noen prosjekt sånn at vi får mer igjen for det, det synes jeg er verdt det. For vi ser også at trafikksikkerheten på norske veier, selv om representanten Sivertsen ikke liker det som en del av svaret, også har gått i riktig retning. Derfor vil jeg gjerne måles på resultatene. Og så er vi ikke helt i mål med å rydde opp i alle former for organiseringsforbedringer som faktisk trengs.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Når jeg hører Arbeiderpartiet i samferdselsdebatten, er det som om den brasilianske landslagstreneren i semifinalen i VM 2014 hadde gått bort til den tyske og sagt at de hadde bidratt til mange fine mål. Men Tyskland vant 7–1! Det er veldig lite som jeg synes at Arbeiderpartiet har overgått dagens regjering på, når en ser på hva Arbeiderpartiet selv leverte. Det gjelder også utslipp. Daværende regjering klarte å fylle våre byer med dieselbiler, samtidig som vi vet at en ble dømt i EFTA-domstolen på grunn av dårlig luftkvalitet. Arbeiderpartiet valgte motsatt løsning av det vi trengte. Vi har levert ca. tre ganger mer satsing på det kollektive gjennom belønningsordningen enn det Arbeiderpartiet klarte. Det går flere tog fra Oslo S nå enn da Arbeiderpartiet styrte. Vedlikeholdet av jernbanen er dobbelt så stort som da Arbeiderpartiet styrte. Vi vet også at utslippene økte kraftig under Arbeiderpartiets regjering, mens de faktisk har gått ned, lite grann, i samlet transportsektor de siste to årene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det samarbeidet regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre har hatt om også dette budsjettet, mener jeg vi skal være stolte av. Det tar ting i en bedre retning. Vi sørger for at jernbanen er i bedre stand, jernbanen er en viktig del av det å flytte gods fra vei til bane. Denne incentivordningen, som mange har snakket om i mange år, også før denne regjeringen, kommer nå på plass. Den blir betydelig styrket gjennom budsjettforliket, og det gir oss et økonomisk virkemiddel til å kunne støtte opp om etablering av nye eller utvidelse av eksisterende ruter. Vi har lenge, også før budsjettet ble framlagt, hatt god dialog med Norges Rederiforbund, NHO Logistikk og Transport og liknende organisasjoner, så vel som med mange enkeltaktører, for å finne ut hvor ting ønskes – både havner, rederi, transportører. Det arbeidet vil vi fortsette, slik at vi sørger for at de pengene kommer til å virke allerede i 2017 og påvirker preferanser og atferd til transportørene og til logistikk-kjøperne.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Men det har jeg – det har stått om det i stortingsproposisjonen både for inneværende budsjett og for forrige budsjett. Vi har også informert gjennom andre dokumenter som Stortinget har fått. Jeg håper jo, når vi skriver dette, at det faktisk blir lest. I så fall er det en større utfordring enn at vi ikke har skrevet det, for det har vi faktisk gjort. Men det som er interessant i denne debatten, er at denne regjeringen bruker mye penger på å satse på jernbanen. Vi får realisert mange prosjekter som vi har diskutert i lang tid. Men akkurat når det kommer til prosjektet utenfor Bergen, er også jeg bekymret, nettopp fordi kostnadsoverskridelsene er såpass store. Men også den forrige regjeringen visste at det var en utfordring. I enkelte debatter kommer Arbeiderpartiet og Senterpartiet og sier at det er problematisk at kostnadene går opp, vi må stoppe prosjektet til vi har full oversikt. I andre debatter har jeg fått spørsmål – bl.a. fra representanten Rommetveit – der de sier at nå må vi ha full gass, slik at det ikke blir noen forsinkelse i prosjektet. Det hadde vært en veldig fordel om opposisjonen talte med én tunge. Er en bekymret over kostnadene eller over tidsframdriften her?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg setter pris på de pengene som kommer inn til Samferdselsdepartementet, for jeg vet at vi deler de overordnede visjonene om hvor vi vil. Vi ønsker å bygge et land med bedre infrastruktur og vedlikeholde den. Forrige regjering vedlikeholdt ikke den infrastrukturen vi hadde. Forfallet økte. Derfor har mange av mine forgjengere stått nede på Oslo S og fått mye kritikk for at togene sto. Selv om en visste at vedlikeholdet var dårlig, økte en ikke satsingen. Venstre og regjeringen har litt ulik prioritering av hvor mye penger en skal bruke på ulike poster. Jeg vil bare minne om at ja, nå blir det enda mer penger til planlegging, men sammenlignet med det budsjettet vi overtok i 2013, der det var drøyt 200 mill. kr, er det altså 1,6 eller 1,750 mrd. kr. Begge deler er betydelig mer, så vi drar godt over den retningen som de rød-grønne hadde. Men Venstre har ofte villet kutte betydelig i veisatsingen. Jeg mener en må ha balanse, slik at vi har flere veibevilgninger enn det Venstre ofte har villet ha, men jeg tror vi totalt skal komme veldig godt ut av dette også.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg vil påstå at en kraftig forbedret bevilgning til jernbanen er med og gir bedre byluft. Jeg vil påstå at det vi har bevilget til kollektivsatsing, gir bedre byluft. Jeg vil påstå at bedre rammebetingelser for lavutslipps- og nullutslippsbiler gir bedre byluft. Det er altså en forskjell mellom dagens regjering og forrige regjering her. De prøvde å løse byluftproblemet med flere dieselbiler i byene. Det mener jeg er en helt feil løsning. Det er litt av årsaken til at Norge ble dømt i EFTA-domstolen for utslippene i perioden 2009–2012. Da var det faktisk Heikki Eidsvoll Holmås’ regjering som styrte. Så har vi hørt mange ting fra talerstolen under Heikki Eidsvoll Holmås’ innlegg. Blant annet påsto han at vi ikke bryr oss om sykkel. Ja vel, jeg selv sykler stort sett hele året, jeg. Vi har i denne fireårsperioden bevilget 2,1 mrd. kr til sykkel – mot 1,2 mrd. kr under forrige fireårsperiode. Til kollektiv bevilger vi 5,1 mrd. kr i belønningsordning – mot 1,8 mrd. kr. Vi har begynt å kutte i forfallet på jernbanen som doblet seg under Heikki Eidsvoll Holmås’ regjering. Så jeg er veldig stolt over det vi gjør i byene. Jeg mener det beste tiltaket for bedre byluft var å skifte regjering i 2013.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det er, synes jeg, gøy å diskutere politikk når vi er uenige om ting og prøver å finne ut hvilke løsninger som er best, men en del innlegg her synes jeg ikke akkurat handler om å diskutere politikk; det handler bare om å prøve å skape et mest mulig negativt bilde av motparten, uavhengig av om det er sant eller ikke. Dette siste innlegget var et eksempel på det – overskrift i en avis om at 200 konsulenter kan miste jobben, selv om Jernbaneverket har sagt at vi har jo knapt 200 konsulenter i regionen. Det er ikke riktig – det er rett og slett ikke riktig. Og det å gjenta det fra Stortingets talerstol gjør det ikke mer riktig. Men nå legges det altså enda mer penger inn til planlegging. Det har gått opp fra rundt 200 mill. kr til 1 500 mill. kr i regjeringens budsjett og har nå gått opp til ytterligere rundt 1 700 mill. kr. De siste som burde kritisere nivået, er jo de som styrte, som ikke kom seg over 200-tallet – når dagens flertall altså har 1 700 mill. kr i pluss til å planlegge. Faktisk er planleggingsmidlene til intercity i 2017 nesten like mye som det Arbeiderpartiet hadde tenkt å bruke i hele tiårsperioden i sin nasjonale transportplan, som de er veldig stolte av akkurat i dag. Det triste med Arbeiderpartiets nasjonale transportplan er at de hadde ikke selv tenkt å finansiere den, for i det budsjettet som ble lagt fram fra Arbeiderparti-regjeringen før den gikk av i 2013, var det kutt i bevilgninger til vedlikehold av vei og jernbane. Det var en bitte liten økning i planleggingsbevilgninger, men langt fra det nivået som en ville trengt. Det første et borgerlig flertall måtte gjøre, både på vei og på jernbane, var nettopp å øke bevilgningene til planlegging, til vedlikehold og til investeringer. Så hvis Arbeiderpartiet mener at planene deres er bra, har de ment det i 40–50 år, fra de la fram nasjonal motorveiplan. Problemet var at en aldri kom seg videre. Det er forskjellen på dem som styrer nå i denne salen, og dem som har styrt tidligere. Det blir det samme svaret også til representanten Dag Terje Andersen på det han snakker om. Hvorfor finansierte ikke Dag Terje Andersen forslagene sine, når han var med og la fram budsjettet for 2014? Med Arbeiderpartiets nasjonale transportplan ville forfallet økt på vei og jernbane, sammenlignet med det som dagens flertall nå har gjennomført. Det er ikke slik at vi gjennomfører på krona akkurat det som var planlagt; det er en langt større satsing på vedlikehold enn det Arbeiderpartiet noen gang hadde tenkt. Det er jo verdt å merke seg at da Arbeiderpartiet la fram sin tiltakspakke for å bekjempe arbeidsledighet, hadde vi heller ikke da en krone til vedlikehold. Og nå ser vi at Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett, som ble framlagt i Stortinget for en måned siden, økte bilavgiften med 3 mrd. kr, men en kuttet i veisatsingen i sitt alternative budsjett. Det siste Arbeiderpartiet har planlagt å gjøre noe med, er å styrke veisatsingen, dessverre. Men det finnes heldigvis et annet flertall i Stortinget som gjennomfører den satsingen som Arbeiderpartiet snakker om, men som de ikke selv har tenkt å gjøre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Det har vært en lang debatt, mange synspunkter. Jeg ser fram til at vi fortsetter å gjennomføre den satsingen som det borgerlige flertallet har lagt grunnen for gjennom gode bevilgninger, gode reformer og riktig prioritering. Dagens debatt er en påminnelse om at det også handler litt om hvem som lager transportplanene, for om de er gode eller ikke. Vi har fått massiv kritikk fra en rød-grønn opposisjon som mener at den inneværende NTP-en tydeligvis er oppsplittet med stykkevise og delte prosjekter som det er helt horribelt har funnet sin vei. Ja vel, da må jeg bare konstatere at vi må lage lengre strekninger framover. Det er vel et bevis på at det ikke bør være Arbeiderpartiet som lager NTP-er framover heller. Det må være noen som ser helheten. Vi har gjort mange reformer nettopp for å prøve å bøte på dette. Nye Veier er et eksempel på det. Alle de veiprosjektene vi så langt har lagt fram, har vært basert på at man har utvidet prosjektene i forhold til hvordan de egentlig lå tenkt en gang i framtiden. Nå blir de vedtatt, så langt med lavere kostnader enn det en tidligere hadde trodd. Det viser at det faktisk er fornuftig av og til å bruke litt penger på omstillinger, fordi man får ut en gevinst. Man får mer vei for pengene. Det er det samme vi vil merke etter hvert som jernbanereformen materialiserer seg, at vi kommer til å spare godt med penger på måten vi driver vedlikehold på, fordi man får opp til fireårskontrakter der man i dag har ettårskontrakter. Man samler ting som i dag er spredt. Selv om opposisjonen prøver å gi inntrykk av oppsplitting, vet vi som holder på med dette, at det faktisk er en samling av ansvar, samling av budsjett, samling av kostnader, og da får man som regel mer igjen for pengene. Når vi skal jobbe videre med samferdselssatsingen vår, vet vi at det ligger 60 pst. vekst i vedlikehold av vei og jernbane sammenlignet med det som lå til grunn under forrige regjering. Det er 700 pst. økning i planleggingsmidler i 2017 sammenlignet med 2013. Det er 300 pst. økning i satsingen på tunellsikkerhet sammenlignet med 2013. Det er 1,5 mrd. kr mer til fylkesveier enn det som lå i Nasjonal transportplan, 75 pst. ekstra satsing på sykkelvei sammenlignet med forrige regjering og 180 pst. økning i kollektivsatsingen sammenlignet med forrige regjering. Der vedlikeholdsetterslepet doblet seg under forrige regjering, er det nå på vei nedover igjen. Selv om vi fra Fremskrittspartiet ikke kan skryte av at vi har fjernet bompenger, sånn som vi ønsket, rett og slett fordi vi ikke fikk flertall, ser vi allikevel at bompengeandelen på veiprosjekter som bygges nå, er lavere enn da vi overtok. Så vi har vunnet fram på en del områder. Selv om Arbeiderpartiet ikke har fått med seg at bompenger har blitt fjernet på mer enn ett prosjekt, er det faktisk fjernet på åtte. Det hjelper den politiske debatten hvis en har kontroll på fakta, i stedet for bare å slenge ut påstander. Men takk for en opplevelsesrik debatt, om ikke annet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Arbeiderpartiets budsjett er et budsjett for by og land, for bosetting og næringsutvikling. I Arbeiderpartiet vil vi binde landet sammen. Statsråden og regjeringen har hvert år bevilget mindre penger enn Arbeiderpartiet til samferdsel. Den storstilte prioriteringen på vei ble til skattekutt til dem med mest fra før. Fremskrittspartiet ville skrote den rød-grønne nasjonale transportplanen bare de vant valget. Nå strever statsråd Solvik-Olsen etter å nå ambisjonsnivået i planen. Regjeringen fører altså en politikk som øker forskjellene – ikke bare mellom fattig og rik, men også mellom by og land. Regjeringen underfinansierer fylkeskommunene, som har ansvaret for fylkesveiene og kollektivtransporten – og distriktene taper. Regjeringen overlater å sikre bredbåndsdekning over hele landet til markedet – og distriktene taper. Regjeringen liberaliserer postmarkedet, svekker distribusjonen av lørdagsavisene og vil ha færre ombæringsdager – og distriktene taper. Regjeringens nye anbud på flyruter gir et dårligere flytilbud – og distriktene taper. Regjeringen følger ikke opp bevilgningen til rassikring – og distriktene taper. Regjeringen følger ikke opp bevilgningen til tunnelsikring – og distriktene taper. Regjeringen nedprioriterer kysttiltak og fiskerihavner – og distriktene taper. I mitt hjemfylke, Nord-Trøndelag, er veiprosjekter forsinket. Strekningen på E6 mellom Selli og Asp i Steinkjer kommune i Nord-Trøndelag skulle utbedres og omlegges. Ifølge handlingsplanen til Statens vegvesen skulle den hatt oppstart i perioden 2014–2017. Den er ikke prioritert i regjeringens forslag til statsbudsjett for 2017, og jeg må bare konstatere at regjeringen til tross for høye riksveibevilgninger ikke evner å oppfylle første fireårsperiode i Nasjonal transportplan. Det samme gjelder for jernbanen i Trøndelag. I behandlingen av gjeldende Nasjonal transportplan understreket en samlet komité betydningen av at elektrifiserings- og moderniseringsprosjektet for Trønderbanen og Meråkerbanen igangsettes så raskt som mulig. Hele perioden har Arbeiderpartiet trykket på for at planleggingen av prosjektet gjennomføres så raskt og koordinert som mulig, og vi prioriterer 850 mill. kr mer til jernbaneinvesteringer enn statsråden. Hvis statsråden skal stå ved i hvert fall ett løfte til Trøndelag, må regjeringen stille nødvendige midler til rådighet slik at de første anleggsarbeidene for elektrifisering av Trønderbanen og Meråkerbanen kan påbegynnes i 2017, og dermed ha sammenhengende og effektiv framdrift for å nå ferdigstillelse som planlagt.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Så er siste budsjett fra denne regjeringa i perioden lagt fram, og det er tid for oppsummering. Jeg skal begrense meg til mitt fylke, Hedmark. Så ble det ikke kontinuerlig utbygging av E6 nordover til Lillehammer, kontinuerlig utbygging av E16 fra Nybakk og ikke bare til Kongsvinger, men til svenskegrensa, og det er ingen firefelts motorvei fra Rena til Hamar. Dette var bare noen av lovnadene som Fremskrittspartiets fremste talsmann i Hedmark lovet velgerne før valget i 2013. Når noen av oss – og det var godt ment – sa til vedkommende at det kanskje ikke var så lurt å gå så høyt på banen, for fallhøyden kunne fort bli stor, var svaret at dette skulle han og Fremskrittspartiet ordne, bare vent og se. Det har vi gjort, og fasiten er ikke mye å skryte av. Til løftebruddet om bompenger: Hvis jeg ikke tar helt feil, har Fremskrittspartiet stemt for 17 nye bompengeprosjekter. De påstår at de ikke har noe annet valg fordi stortingsflertallet er for. Vel, i forrige uke behandlet vi saken om DAB, og Fremskrittspartiets representanter fortalte oss at de hadde vært imot å innføre DAB siden 2011, og så stemte de mot sin egen regjering – og stortingsflertallet. Og på spørsmål til Fremskrittspartiets statsråder, inkludert Solvik-Olsen, fikk vi vite at det var helt greit for dem; de styrte ikke over Stortinget, og alle måtte selvfølgelig stemme slik de ønsker. Fremskrittspartiet prediket sin motstand mot bomveier lenge før 2011, og hvis vi skal følge logikken de brukte i DAB-saken, må det nå bety at de er for dette landeveisrøveriet, som de kaller det, for her behandles det bomsaker, fremmet av Fremskrittsparti-statsråder, som styrer både Finansdepartementet og Samferdselsdepartementet – og Fremskrittspartiet i Stortinget stemmer for hver eneste en. Etter regjeringsskiftet, og også i dag, har vi hørt en statsråd som i alle sine innlegg snakker negativt om de rød-grønne. Han har brukt mer tid på det enn på egen politikk. Men jeg tror han blir slått av representanten Johnsen når det gjelder negativ omtale og hva vi skal ha skylda for. For et par uker siden viste målinger at grenseverdiene for svevestøv i Hamar var overskredet. Johnsen rykket umiddelbart ut i lokalavisen og fortalte at disse målingene var betydelig overdrevet – her var det de rød-grønne som var på banen for å spre frykt, og brukte målingene som unnskyldning for å straffe bilistene. Til opplysning: Det er ikke de rød-grønne som reiser rundt og leser av målestasjoner. Men i motsetning til Fremskrittspartiet er  vi opptatt av klimaet, vi er  opptatt av at det må settes inn tiltak når luftkvaliteten blir dårlig. Vi mener det er riktig at folk får beskjed, både i Oslo og på Hamar, når grenseverdiene viser røde tall, og vi mener også at transportsektoren må ta sin del av klimautfordringene. Dette handler ikke om å straffe bilistene, det handler om å ta miljøet på alvor for oss alle, for generasjonene etter oss – ja, til og med for dem som kjører bil. Tro det eller ei, men de er også avhengig av ren luft og rent vann.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Representanten Eidsheim forteller oss at det å bruke tid på snøen som falt i fjor, er bortkastet, og så bruker hun halve innlegget sitt på å fortelle hvor elendig det var under de rød-grønne. Det å snakke om det som har skjedd under denne regjeringa, er ikke nødvendig, og det kan man for så vidt forstå, men det er veldig viktig å fortelle hva som skjedde lenge før den tid. Så kan Fremskrittspartiet – bl.a. ved representanten Johnsen – ro med sine bompengerabatter så mye de bare vil. Det er faktisk slik som representanten Lauvås sa: Det som ble lovet velgerne, var at det skulle stå «gratis» på alle bomstasjoner. Til representantene Johnsen og Orten om E6 nordover: Jeg har ikke etterlyst prosjektet, slik Orten sa, jeg presiserte at Fremskrittspartiet – og Johnsen – ikke har innfridd det de lovet velgerne. Han lovet ikke videre utbygging til neste år, han lovet oppstart i 2014, hvis jeg ikke tar helt feil. Men det jeg kan etterlyse, er hvor det blir av rv. 3/25, hvor det blir av E16, Nybakk–Kongsvinger, eller hvor det blir av krysningssporet på Kongsvingerbanen. Det er veldig viktig her med historiefortelling, og jeg vil gjerne komme med et lite bidrag i så måte når det gjelder E6. Det er bra at den saken nå endelig kommer, og at det blir kontinuerlig utbygging herfra, og videre, men jeg bare minner om at da vi behandlet strekningen Minnesund–Skaberud den 16. desember 2011, fremmet Fremskrittspartiet et forslag om å utrede jernbanetraseen i Fellesprosjektet E6-Dovrebanen på nytt. Og Høyre, med Kristelig Folkeparti og Venstre på laget, fremmet forslag om å utsette hele prosjektet for å gjennomgå alle innsigelser og påstander som hadde vært omkring saken. Begge disse forslagene ville ha utsatt prosjektene med mange, mange år, men gudskjelov fikk ikke de forslagene flertall, takket være et rød-grønt flertall. Til slutt: Statsråd Solvik-Olsen synes det er morsomt å diskutere politikk, men er skuffet over forsamlingen som ikke innfrir det han ønsker med hensyn til det. Så setter han i gang med å kritisere Arbeiderpartiet og de rød-grønne, slik han alltid har gjort. Min oppfordring til statsråden er: Vil han begynne å diskutere politikk, skal vi mer enn gjerne bli med.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Statsråden må gjerne stå på denne talerstolen så lenge han bare vil og forsøke å snakke seg bort fra Fremskrittspartiets lovnader når det gjelder bompenger. Arbeiderpartiet har ikke gått til valg på å fjerne bompengene, det har Fremskrittspartiet gjort. Så må jeg bare si, selv om jeg kommer fra Hedmark: At U-864 ligger på havbunnen utenfor Fedje, er nesten ikke til å tro. Jeg satt i transportkomiteen i forrige periode, og maken til rabalder fra Fremskrittspartiet og Høyre om at den båten ikke ble hevet, skal man lete lenge etter. At den fortsatt ligger der – ja, jeg sier det igjen – er nesten ikke til å tro.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
I denne innstillingen omtales viktige samferdselssatsinger i Østfold. Planlegging av rv. 19 i Moss, slik at man kan se det i sammenheng med jernbane, er omtalt og foreslått av Arbeiderpartiet. Likeså har Arbeiderpartiet inne krav om at regjeringen må levere på det viktige farledsprosjektet Borg havn. Så ber vi regjeringen om å iverksette jobben med planleggingsarbeid for å redusere tersklene i Ringdalsfjorden i Halden, et svært viktig prosjekt for næringslivet i Halden og Østfold. Når det gjelder planlegging av ny E18 fra Østfolds grense til Vinterbro, legger Arbeiderpartiet inn 20 mill. kr – en svært viktig veistrekning for Østfold, men som regjeringen ikke fant grunn til å prioritere. Disse pengene kom først inn i regjeringens budsjett da forliket var et faktum. Det er verdt å merke seg. Intercityplanleggingen klarte statsråden heller ikke å sikre. Han gjorde det motsatte, han skapte usikkerhet om planleggingen av intercity i Østfold faktisk kunne fortsette, selv om hans egne representanter i Østfold har klaget over at utbyggingstiden er for lang – de ville korte den ned. Statsråden fra Fremskrittspartiet svarte med å skape stor usikkerhet. Med Fremskrittspartiet i regjering skulle bompengene bort. Det skulle bli gratis å passere bommene med Fremskrittspartiet i regjering, utbasunerte både Fremskrittspartiets leder Siv Jensen – nå finansminister – og stortingsrepresentant for Fremskrittspartiet Bård Hoksrud før valget. Vi har det på tape, og det ble ikke tatt forbehold. Men det skal statsråd Solvik-Olsen fra Fremskrittspartiet ha – han bidrar nå med liv og lyst til at Fremskrittspartiet i regjering ikke leverer null kroner i bompenger for bilistene, slik Fremskrittspartiet lovet, Fremskrittspartiet og statsråden får et resultat på omkring 37 mrd. kr i pluss fra bilistene i Norge de årene de har vært i regjering. Det er et kruttsterkt resultat. Bare smak på tallet: 37 mrd. kr mer fra bilistene i bompenger med Fremskrittspartiet ved roret. Det så nok ikke bilistene som stolte på Fremskrittspartiet, komme. Jeg så det heller ikke komme, det er bare å løfte på hatten for bompengeministeren fra Fremskrittspartiet.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Jeg registrerer at statsråden mener at alle vi andre her lyver, mens han selv eier sannheten. Vi beskyldes for å drive ensidig svartmaling og skape et feil bilde av Fremskrittspartiets politikk i Samferdselsdepartementet. Men det er et faktum at statsråden satte hele intercityplanleggingen i fare. Han ble reddet – for å bruke det uttrykket – av Venstre og Kristelig Folkeparti i forhandlingene. Det er et riktig bilde. Det er ikke noe feil bilde. Statsråden må gjerne komme opp og fortelle meg at jeg tar feil, om han vil. Så snakker man om fylkesveiene. Jeg registrerer at man selv har tatt penger fra fylkeskommunen, fra regionale utviklingsmidler som skulle gått til næringsutvikling, og som er svært etterspurt i fylkene, og lagt det over på veimidler. Samtidig inviterer man fylkene til bare å låne mer penger. Jeg er ikke så sikker på om det er en fornuftig politikk. Arbeiderpartiet har en annen politikk overfor fylkene og kommunene hva gjelder økonomi. Vi blir også beskyldt for at vi ikke holder oss til realitetene. Det er interessant når jeg hører Fremskrittspartiet i samferdselsdebatt snakke om realitetene. Jeg hører at Fremskrittspartiet nå skryter av at de har redusert behovet for bompenger. Fremskrittspartiet har sørget for bompengerabatt. Fremskrittspartiet har sørget for lengre nedbetalingstid. Fremskrittspartiet har sørget for rentekompensasjon. Realitetene er jo at Fremskrittspartiet, ikke bare i valgkampen i 2013, lovet null bompenger – gratis å passere så lenge de sitter i regjering. Det var et budskap Fremskrittspartiet hadde servert i mange, mange år. Hvor er Fremskrittspartiet nå? Jo, de er i regjering. Jeg bare gjentar – smak på tallet: 37 mrd. kr kommer Fremskrittspartiet, med finansminister og samferdselsminister, til å ta inn i løpet av denne fireårsperioden. Det er et kruttsterkt, fantastisk godt resultat, men det var ikke realitetene i det de lovet før de kom inn i regjering. Nå har pipen fått en annen låt. Det får vi bare merke oss.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
På E6 i Oppland mellom Ringebu og Otta har 39 mennesker omkommet siden 1990. 110 er hardt skadd, og 568 har fått lettere skade, ifølge uoffisielle tall. Endelig står første etappe ferdig. Lørdag denne uka blir det folkefest på Vinstra. Da åpner den 33 kilometer lange E6-strekningen mellom Frya og Sjoa. Men hva så med resten av prosjektet, etappe to? Når vil det stå ferdig? I Arbeiderpartiet og Senterpartiets merknader i innstillinga her i dag sier vi at det vil være urasjonelt og i strid med uttalt politikk dersom utbyggingen av E6 Ringebu–Otta ikke gjennomføres sammenhengende. Det vil være i konflikt med stortingsvedtakene som er gjort både i forbindelse med bompengeproposisjonen og med Nasjonal transportplan. Prosjektet Ringebu–Otta skal ifølge gjeldende NTP være fullført senest 2023. Sjøl med en høy ramme mener transportetatene nå at byggestart ikke er mulig før i 2022–2023, altså da veistrekningene skulle åpnes etter de opprinnelige ambisjonene. Samferdselsministeren har valgt å sende reguleringsplanen for Ringebu tilbake til kommunen, mens Statens vegvesen for vel et år siden ba om en statlig plan. Det vitner ikke akkurat om gjennomføringskraft. Regjeringa og samferdselsministeren har snakket varmt om at det er billigere å bygge vei helhetlig og sammenhengende. Men om ikke noe nå skjer raskt, vil prosjektledelsen og prosjektorganisasjonen gå i oppløsning. En mister kompetanse og kontinuitet, og utgiftene vil bli høyere den dagen byggingen tar til igjen. Det er ikke rom for nye store prosjekter, blir det sagt. Men dette er ikke et nytt prosjekt. Det kan ikke sidestilles med nye prosjekter. Det er endog slik at bompengene for etappe én også inkluderer innkreving til etappe to. Mye er klart: Eiendom er innløst, delvis revet, og det er avskoget på lange strekninger. Tre fjerdedeler av arealene til den resterende veibyggingen er regulert. Det foreligger godkjente reguleringsplaner for delstrekningen mellom Ringebu nord og Frya og mellom Sjoa og Otta. Det betyr at det ligger til rette for bygging av ca. 16 kilometer av andre etappe med mulig anleggsstart i 2018, som Arbeiderpartiet og Senterpartiet skriver i innstillinga. På turné i Gudbrandsdalen i begynnelsen av november uttalte benkekollega Olemic Thommessen, noe jeg går ut fra at presidenten er vel kjent med, støtte til viktigheten av å bygge ut gjenstående strekning på E6 raskest mulig. I Arbeiderpartiet har vi lagt forholdene til rette. Det ligger et forslag som vi inderlig håper det kunne bli flertall for her i Stortinget. Der heter det at vi ber regjeringa legge til rette for sammenhengende utbygging av hele strekningen Ringebu–Otta. Det redder liv. Det er smart. Det er viktig for eksportnæringen og reiselivet på Nord-Vestlandet og Trøndelag, det er rimeligere enn å vente, og Gudbrandsdalen trenger rask fullføring av hele prosjektet.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det vakte reaksjoner langs hele Vestfoldbanen da regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett for 2017. Fremskrittspartiets hovedtalsmann i transportkomiteen proklamerte rett nok at alt var i rute på Vestfoldbanen, men det var før han hadde lest budsjettproposisjonen og oppdaget at det helt manglet midler til planlegging av dobbeltsporet mellom Tønsberg og Larvik, og at et par hundre konsulenter sto i fare for å miste jobben. Og det var før folk oppdaget at regjeringen legger opp til en revurdering av plan- og utbyggingsprogrammet for strekningene Drammen–Kobbervikdalen og Nykirke–Barkåker når Nasjonal transportplan skal behandles til våren. Vi kan altså ikke stole på at denne regjeringen akter å følge opp transportplanen i årene som kommer, slik regjeringspartiene lovte i valgkampen for tre år siden. Vi kan heller ikke lite på at Kristelig Folkeparti og Venstre redder stumpene i framtidige budsjettforlik. I stedet for å bruke pengene på planlegging og utbygging av jernbanenettet har regjeringen imidlertid valgt å bruke en halv milliard kroner på omorganisering og oppsplitting av Jernbaneverket og NSB. Persontrafikken skal konkurranseutsettes og Jernbaneverket deles i flere ulike statsforetak og selskaper fordi regjeringspartiene tror at konkurranse vil effektivisere jernbanen. I andre land som har forsøkt denne resepten, har det selvfølgelig ikke slått til. Der er jernbanen verken blitt bedre eller billigere – tvert imot. Erfaringene fra utlandet gir derimot god grunn til å frykte ansvarspulverisering og redusert sikkerhet. I en tid da Jernbaneverkets ressurser burde konsentreres om planlegging og utbygging av jernbanenettet, velger altså Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen å kaste ansatte og ledelse ut i en omstillingsprosess som vil lamme organisasjonen i lang tid framover. Omstillingsprosesser er vanskelige nok i seg selv, og dette er en omstilling som påtvinges ledelse og ansatte. Derfor er det kanskje ikke helt uten grunn når regjeringen i sitt statsbudsjett signaliserer at de til våren, når Nasjonal transportplan skal legges fram for Stortinget, vil revurdere mål, planer og utbyggingstempo. Vi har sett det komme en stund. I stedet for å bygge opp plankapasiteten i Jernbaneverket har samferdselsministeren privatisert planleggingen. Det er også ideologisk fundert.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det som virkelig er trist, er at vi har en statsråd som ikke vedstår seg og tar ansvar for at 200 konsulenter mister oppdrag når regjeringen fjerner planmidlene til Vestfoldbanen. Så kan vi naturligvis diskutere om dette er privatisering eller ikke, men etter mine begreper er det det det er. Og det er like trist at statsråden ikke nevner at plankostnadene skyter i været og går til himmels under hans regime, og at Jernbaneverket nå er helt avhengig av den plankompetansen som finnes utenfor etaten. De som hører på denne debatten, må få inntrykk av at det er jernbanen som skal redde Paris-avtalen, men det er ikke jernbanen i seg selv som reduserer klimautslippene. Hovedårsaken til at vi er nødt til å satse alt vi kan for å bygge dobbeltspor i intercitytriangelet på Østlandet, er jernbanens enorme transportkapasitet i et transportsystem som skal sørge for at en voksende befolkning får dekket sine transportbehov. En dobbeltsporet jernbane har en transportkapasitet tilsvarende to parallelle firefeltsveier, og uten dobbeltspor fra Lillehammer til Skien og Halden vil transportsystemet i østlandsområdet før eller senere bryte sammen. Det er dette som jernbaneutbyggingen dreier seg om. Det haster, faktisk, fordi transportplanlegging tar tid – altfor lang tid, vil noen hevde. Men det er ikke bare jernbaneplaner som tar tid. Kommunene er avhengig av jernbanen for å komme videre i sin areal- og næringsplanlegging. Tønsberg, Sandefjord og Larvik er helt avhengig av framtidige jernbanetraseer for å utvikle sine kommuner, og ved flyplassen på Torp er plasseringen av en ny jernbanestasjon utløsende for næringsarealer med et potensial på 15 000 arbeidsplasser. Det er disse sammenhengene som er så viktige, og som begrunner økt planinnsats på jernbanen. Jeg håper at statsråden, når han kommer til sannhetens erkjennelse, vil bidra med sitt til dette.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Når man overfører planoppgaver fra en offentlig etat til private konsulentfirmaer, oppfatter jeg at det er en form for privatisering. Det er min tro at dersom planoppgaver i større utstrekning hadde blitt utført av samferdselsetatene i egen regi, ville planleggingen blitt betydelig billigere enn den er nå. Jeg har nå vært med på ni samferdselsdebatter, den siste – denne i dag – med omvendte fortegn i forhold til de første åtte. Statsrådens referanseramme er siste regjering. Det er naturlig. Alt som er trist og svart, skyldes den forrige regjering. Alt som er godt og bra, skyldes denne regjering. Og «sånn går no dagan».