trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-11-26:
Aldri mer 9. april. Jeg har ikke opplevd krigen, jeg har ikke engang foreldre som kunne fortelle meg noe om krigens opplevelser. Men historiene har jeg med meg allikevel. Det er nok til at jeg kan gjenta: Aldri mer 9. april. De fleste skjønner at sikkerhetssituasjonen og utfordringsbildet har endret seg fra 1940, og at den hele tiden er i endring. Da må også politikere være i stand til å endre sine politiske innganger og ta inn over seg dagens og framtidens forventede sikkerhetsbilde når politikk utformes. Vi har et godt samarbeid med NATO, men Norge må også selv ta større ansvar for sitt eget forsvar og sin sikkerhet samtidig som alliert støtte og samarbeid blir stadig viktigere. De siste årene med Høyre i regjering er Forsvaret i Nord-Norge blitt styrket, og denne styrkingen fortsetter ytterligere gjennom denne enigheten om langtidsplanen. Og hva er vel mer naturlig enn at nordområdene med sin strategiske betydning også sikres en god forsvarsoppbygging? Jeg ønsker også å takke Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, som tar ansvar og har bidratt til en bred enighet i lag med regjeringspartiene her på Stortinget om denne viktige langtidsplanen. Men det er trist å oppleve at Senterpartiet nok en gang stiller seg på sidelinjen og er lite konstruktive til å være med på viktige løsninger for landet vårt. Jeg ønsker videre å løfte fram noe av det som her er prioritert for Nord-Norge. For som sagt vil Forsvaret vokse kraftig i nord de neste årene, fra Kirkenes og videre sørover. En slik opptrapping av Forsvaret i nord har ikke skjedd siden 1980-tallet. Totalt skal Forsvaret de neste årene vokse med 6 200 ansatte, soldater og reservister, og mye av dette kommer i nord. Garnisonen i Sør-Varanger får økt størrelse og slagkraft når den nå styrkes med et ekstra jegerkompani. Det opprettes en helikopterskvadron på Bardufoss, og den får nye helikoptre fra 2024 og utover. Det opprettes en ny maritim innsatsskvadron i Marinejegerkommandoen med utgangspunkt i Ramsund orlogsstasjon. I tillegg har vi i statsbudsjettet for 2021 lagt inn 1,3 mrd. kr til forsvarssektorens eiendoms-, bygge- og anleggsprosjekter i Nordland. Til slutt: Jeg er veldig fornøyd med at påvirkning nytter. Nordland Høyre har jobbet for å få et tydelig avtrykk av Forsvaret også på Helgeland. Med den store oppbyggingen av Forsvaret i nord må også Nord-Norges kvinner og menn rekrutteres inn. Flertallet, med regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, ber derfor regjeringen om å utrede hvorvidt Drevjamoen kan være rekruttskole, både for HV og for Hæren. Jeg ser fram til denne utredningen og håper at vi framover kan se mer forsvarsaktivitet også på Helgeland.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-11-26:
E-tjenesten er av stor betydning for løsningen av de pålagte forsvarsoppdragene. Dette er små miljøer som arbeider tett sammen for å holde seg oppdatert på utviklingen. Det maritime overvåkningsmiljøet på Andøya har vært viktig. En splitting av miljøene der vil over tid svekke fagkunnskapen hos personellet og være forskjellen mellom suksess og fiasko. Evenes er og blir uegnet og vil fort bli et milliardsluk, kanskje helt på linje med Mongstad. Det er åpenbart for enhver at Andøya er mulighetenes flystasjon, mens Evenes har mange alvorlige begrensninger. Nå kan været være hardt på Andøya, men den har tross alt en tverrstripe. Under besøk av et P-8 på Andøya ble andrepiloten spurt om de hadde regnet på begrensningene ved takeoff fra bane 17 på Evenes. Han svarte at de hadde gjort et raskt overslag og kommet til at de ikke ville kunne ta av på bane 17 med full operativ last. Kystvakta og behovet for egen helikopterkapasitet tok jeg opp i 2018. Vi konstaterte da at vi hadde svekket handlingskraft for Kystvakta på grunn av situasjonen. Kystvakta er et utrolig viktig redskap for å holde orden og kontroll med de rike ressursene som vi er satt til å styre. Her må alt være på stell. Jeg har snakket litt med folk i Sør-Varanger og Porsanger, som også har fått en del forsvarsaktivitet. Porsanger mangler infrastruktur til den nye aktiviteten der. Boligmassene er revet vekk før en har bygd nytt, så det er mangel på boliger og lagerplass. Ved GSV mangler man også boliger. En ønsker at folk som jobber på GSV, skal bosette seg i Sør-Varanger og bidra, slik at det blir liv og røre der.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-11-26:
Da Solberg-regjeringen tok over, startet et langsiktig arbeid med å styrke Forsvaret, og det ser vi resultatet av i dag. De borgerlige partiene prioriterte å ta igjen vedlikehold, fylle opp igjen med reservedeler og øke aktiviteten. Bemanning og aktivitet ble styrket, og det ble anskaffet strategiske kapasiteter. Grunnmuren ble reparert, som Hårek Elvenes pleier å si. Regjeringen fortsetter satsingen på Forsvaret i planen vi debatterer i dag. I starten av dette året hadde jeg gleden av å delta på Sjefskurset ved Forsvarets høgskole sammen med presidenten, og en del av kurset var rundreise hvor vi besøkte de ulike våpengrenene. Historiene vi ble fortalt der, stemmer med det bildet statsråden også tegner: bedre materiell, mer materiell, mer øving og relevant utdanning og trening. Så er det selvfølgelig alltid mye som kan bli bedre, og i denne langtidsplanen bedrer vi reaksjonsevnen og utholdenhet og gjør den nasjonale forsvarsevnen mer robust. Vi ser også statssikkerheten og samfunnssikkerheten i en bedre sammenheng. Personell er Forsvarets viktigste ressurs. Derfor er jeg glad for at regjeringen øker bemanningen i Forsvaret. I inneværende langtidsplan er det flyttet personell fra kontor og til operativ aktivitet. I den nye langtidsplanen økes bemanningen med 2 200 årsverk og 3 000 vernepliktige innen 2028. Men en styrking av Forsvaret handler om mer enn kun størrelsen. Vi er helt avhengige av rett kompetanse og de riktige menneskene ansatt. Den allmenne verneplikten gir Forsvaret mulighet til å velge de best kvalifiserte og mest motiverte kandidatene til tjeneste, uavhengig av kjønn. Verneplikten er faktisk med på å gjøre norske soldater til noen av verdens aller beste. Som Østfold-representant må jeg innom helikopter. I Gjørv-kommisjonens rapport ble det etterlyst en kontraterrorkapasitet hos spesialstyrkene, og derfor vedtok man å flytte helikopter fra Bardufoss, slik at man har 3 helikopter igjen der og 15 på Rygge. Dette var en helt nødvendig kraftsamling av skrog og besetninger for å gi spesialstyrkene økt operativ evne. Dette er en viktig ressurs for hele landet. Spesialstyrkene foreslås nå styrket med økt bemanning og ikke minst med ny helikopterkapasitet. Jeg er glad for at regjeringen i dag får tilslutning til å kjøpe inn nye helikopter samtidig som man nå sikrer helikopterstøtte til Hæren i en skvadron på Bardufoss. For få år siden var Rygge truet av kraftige kutt både i personell og oppgaver. Med den nye langtidsplanen peker utviklingen nå i stedet oppover, og Rygge flystasjon blir en av Luftforsvarets tre viktigste baser.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2020-11-26:
Som representant for Nordland, fra Mosjøen i Vefsn kommune og med aner fra Blåfjell i Drevja, er det nok ingen overraskelse at jeg vil si litt om Drevjamoen og muligheten for en todelt rekruttskole, der vi ønsker alle rekruttene fra Trøndelag og nordover velkommen. Debatten rundt en todelt rekruttskole har vært merkelig. Jeg kan ikke huske at det har skjedd før at en statsråd har skrevet utallige leserinnlegg i lokalavisen, og levert intervju gang etter gang, for å vise sin sterke motstand mot et godt lokalt initiativ som kommer hele landet til gode. Og argumentene er bl.a.: Terningmoen ligger sentralt på Østlandet. Det gjør at de fleste rekruttene har mulighet til å reise dit uten å måtte ta fly. Drevjamoen ville koste mye mer å pusse opp og også gi større reiseutgifter. Terningmoen er valgt fordi det allerede er en base som er i bruk, som har svært god infrastruktur og kapasitet til videre utvikling. Dette er argumenter som ikke er underbygget med tall eller annen dokumentasjon. Samtidig kunne vi senest i september lese at da de nye rekruttene i Garden skulle starte på tjenesten i høst, gikk ikke regnestykket opp. Man hadde kalt inn for mange soldater. Det var ikke sengeplass til alle, og rekruttene ble lagt i telt, på Terningmoen. Jeg vil oppfordre alle til å lese rapporten fra Vista Analyse, som viser at en todelt rekruttskole vil gi både økonomiske og miljømessige fordeler for Forsvaret. Både ved billettkostnader og CO 2 -utslipp kommer Drevjamoen best ut. I denne rapporten har det blitt lagt til grunn at rekruttene fra Trøndelag og Nord-Norge skal utdannes på Drevjamoen. Det er laget to regnestykker: ett der alle rekruttene reiser til og fra Mosjøen med fly, og ett der de rekruttene som bor lengst unna, reiser med fly til Bodø og videre med tog. I rapporten har man beregnet billettkostnadene for Forsvaret, tidsbruken for rekruttene, totale CO 2 -utslipp fra flyreiser og togreiser og netto nåverdi av den samlede samfunnsøkonomiske kostnaden over en analyseperiode på 20 år. Konklusjonen er klar. For begge alternativene vil en todelt løsning gi lavere reisekostnader og et mindre CO 2 -utslipp enn om alle rekruttene sendes til Terningmoen. Til slutt vil jeg gi honnør til komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti for at de har satt krav om en utredning om å bruke Drevjamoen som et supplement til Terningmoen. En todelt løsning vil være bra, både for Forsvaret selv og for rekruttene som skal utdannes.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-11-26:
Norge er et ganske lite land, men ligger strategisk viktig plassert her i nord. Våre nærområder er i økende grad en arena for stormaktsrivalisering, og invasjonen av Krim i 2014 markerte en ny sikkerhetspolitisk tid. Russland brukte militær makt mot et naboland i Europa for å nå politiske mål. Norge står derfor i dag overfor en ny og mer krevende sikkerhetssituasjon, og dette blir påpekt i så å si alle sikkerhetsvurderinger og analyser fra både Politiets sikkerhetstjeneste, Etterretningstjenesten, NATO og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. På side 7 i langtidsplanen for Forsvaret skriver regjeringen: «Ikke siden slutten av den kalde krigen har Norge og våre allierte stått overfor et slikt omfang av samtidige sikkerhetsutfordringer – mot staten, samfunnet og individet.» Det skriver regjeringen, men det blir med beskrivelsen, for i forhold til de bekymringene som faktisk her slås fast, ageres det dessverre langt fra nok i den langtidsplanen som i dag debatteres. For regjeringen gjør altfor lite for å gi forsvaret vårt de musklene som det trenger. Jeg synes det hele er en tragedie, jeg blir urolig. Regjeringen lytter ikke til forsvarssjefen, og de lytter ikke til innspillene som kommer fra dem som har skoene på. Vi i Senterpartiet lytter, og vi mener – som dem vi lytter til – at Norge trenger et sterkere forsvar. Situasjonen er så alvorlig at vi virkelig ikke bør fortsette å skyve på oppbyggingen av forsvarsevnen vår. Senterpartiet vil derfor at vi skal gjøre mye de neste fire årene for å styrke Forsvaret. Det handler om å få på plass flere soldater, mannskaper og å kjøpe helt nødvendig utstyr. Vi vil også ha 1 100 flere ansatte, slik at vi har kommet et stykke mot 2024 når neste plan blir lagt fram. Senterpartiet vil i tillegg at Hæren skal få stridsvogner de neste fire årene og egne helikoptre. Dette vil ikke regjeringen være med på. Vi i Senterpartiet synes det er skikkelig synd, og ikke minst synes vi at det er svært bekymringsverdig at regjeringen ikke tar mer ansvar på sin vakt, men heller bare velger å love et sterkere forsvar først på 2030-tallet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-11-26:
Jeg starter dette innlegget med å fokusere på noe vår nye forsvarssjef, Eirik Kristoffersen, har påpekt ved flere anledninger: Norge har en historie der vi blir overrasket. Det ble vi da tyskerne kom i 1940. Det ble vi da terroren rammet i 2011. Og det ble vi absolutt senest våren 2020, da vi sammen med resten av verden ble truffet av en global pandemi. Når en krise først inntreffer, er det selvfølgelig helt avgjørende at vi har en god beredskap i hele Norge, nettopp fordi vi ofte ikke vet verken hvor, når eller hvordan en krise vil ramme. Derfor vil vi i Senterpartiet sikre et sterkt heimevern med tilstedeværelse i hele landet gjennom et løft for Heimevernet. For regjeringen har dessverre i sin periode redusert Heimevernet med 5 000 soldater – fra 45 000 soldater til 40 000 soldater. De har også lagt ned Sjøheimevernet, og regjeringen har heller ikke klart å fylle opp den reduserte områdestrukturen. Det er i dag bare ca. 36 000 soldater i Heimevernet, og det er en utvikling som vi i Senterpartiet virkelig ikke støtter, og som vi vil snu. Senterpartiet fremmer derfor i denne innstillingen tre forslag for å styrke Heimevernet. Skuffende nok står vi alene politisk når det gjelder å ville fylle opp styrkestrukturen og øke antallet soldater, og vi står alene i å ønske at Heimevernet skal få mer ressurser til trening og øving. Det er synd, for dette er tiltak som har liten kostnad i forsvarssammenheng, men som virkelig utgjør en stor forskjell i den lokale beredskapen. Sett i lys av situasjonen vi befinner oss i, og viktigheten av styrket beredskap i tiden som kommer, vil jeg – til tross for den merkelige motstanden fra alle de andre partiene mot dette billige, men viktige satsingsområdet – oppfordre de andre partiene til likevel å stemme for Senterpartiets forslag om å styrke Heimevernet. Beredskap i hele landet vil være helt sentralt den dagen det kanskje, men forhåpentligvis ikke, skjer noe alvorlig, og jeg forstår ikke at ikke andre partier har det samme fokuset som oss på dette området.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-11-26:
Jeg skjønner at det er mange her som har lest mitt innlegg i Nordnorsk debatt, og debatten til nå vitner jo om at Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet ikke er trygge på det forslaget de har blitt enige med regjeringen om, angående helikopter til Hæren på Bardufoss. Det bar også statsrådens svar preg av, for han vet at det ikke er satt av penger nok til det. Det er jo nettopp det som er hele forskjellen på regjeringen og støttepartiene Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet sett opp mot Senterpartiets forslag. Og så vil jeg minne Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet på hva som skjedde for nettopp fire år siden. For fire år siden trodde også Arbeiderpartiet at de hadde vært med på å redde helikoptrene på Bardufoss. Hva skjedde da? Da ble de fleste av Bell-helikoptrene til Forsvaret flyttet til Rygge. Så for Senterpartiet er det opplagt at opprustning av Forsvaret er helt nødvendig for å sikre norske interesser og norsk selvråderett. Trusselbildet i både verden og Norge er i rask endring, og det er ingen tvil om at alvoret øker. Vi har i dag en helt annen sikkerhetspolitisk situasjon enn det vi hadde for bare ti år siden, og det krever handling fra storting og regjering, og det krever vilje til å gi Forsvaret de musklene de har behov for. Det synes ikke vi regjeringen og støttepartiene svarer på i denne langtidsplanen. Senterpartiet vil ha flere soldater og mer personell fra 2021. Både Luftforsvaret, Hæren, Sjøforsvaret og Heimevernet trenger mer personell for å kunne oppnå den operative evnen, trene og øve og mer, samt oppfylle NATOs styrkekrav. Senterpartiet har også vært tydelige på at vi må prioritere nye stridsvogner og nye helikoptre til Hæren, for her er det investeringer som er langt på overtid, og vi har år etter år sett at denne regjeringen nedprioriterer investeringer til Hæren, og konsekvensene av det er underbemanning og et stort etterslep. Så hva er konsekvensene av regjeringen og støttepartiene Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet sin langtidsplan for de neste fire årene? Jo, det er: ingen flere soldater enn det som lå i den opprinnelige planen til regjeringen ingen stridsvogner til Hæren ingen helikopter til Hæren ikke et større heimevern ingen ny vurdering av Andøya flystasjon Dette kan ikke Senterpartiet være med på. Vi vil ha et sterkt nasjonalt forsvar som sikrer at Norge skal være NATO i nord. Senterpartiet er utålmodig, og derfor har vi egne forslag med tydeligere satsinger og ikke minst med en vilje til å investere i forsvaret vårt.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-11-26:
I debatten i dag har regjeringen, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet nærmest jublet over at de er blitt enige om å sikre Hæren nye helikoptre stasjonert på Bardufoss. Men om vi skal ta et dypdykk ned i forslagene disse partiene har blitt enige om, er det ingen forslag som gir regjeringen ordre om eller – det viktigste av alt – penger til å sikre Hæren helikoptre de neste fire årene. Så kan man jo spørre seg igjen om ikke enkelte parti har lært av tidligere feil, for grunnen til at Hæren, Nord-Norge og Bardufoss i dag er strippet for helikoptre, er enigheten nettopp disse partiene framforhandlet i forrige langtidsplan. Vi husker alle debatten for fire år siden, da nettopp disse partiene trumfet igjennom at alle Bell-helikoptrene skulle flyttes fra Bardufoss til Rygge. At regjeringen, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet nå skryter av at Hæren og Bardufoss får helikoptre fra 2024, er et vagt forslag med stort tolkningsrom. Og det er uten at det legges penger i potten. Det vil si at det er ikke noe forslag fra disse partiene som sikrer helikoptre til Hæren på Bardufoss de neste fire årene. Dette var noe av grunnlaget for at Senterpartiet gikk ut av forhandlingene om langtidsplanen. Vårt utgangspunkt var at vi ville ha et konkret forslag som pålegger regjeringen å kjøpe nye helikoptre dedikert til Hæren, samtidig som man kjøper nye helikoptre til spesialstyrkene fra 2024, og at disse selvfølgelig skal være stasjonert på Bardufoss i en egen skvadron og med egen ledelse. Om Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet er så opptatt av at Hæren skal få dedikerte helikoptre i 2024, er det underlig at de ikke kan støtte Senterpartiets tydelige forslag, som også sikrer finansiering, særlig med tanke på at Senterpartiet, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet faktisk har flertall i denne salen. Det er for meg veldig underlig og skuffende at disse partiene har så lave ambisjoner for investeringer i helikoptre til Hæren. Nå sitter vi igjen med en langtidsplan uten en krone ekstra, en langtidsplan uten større ambisjoner. Nok en gang sitter vi igjen med et vagt forslag om helikoptre til Hæren som ikke forplikter regjeringen til noe som helst. Det er beklagelig at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet her ikke vil være med på Senterpartiets tydelige forslag, og jeg merker meg at de har tillit til at regjeringen skal fikse dette med en vag formulering som ikke forplikter til noe som helst. Er det noe vi har lært disse fire årene, er det at denne regjeringen har motarbeidet miljøet på Bardufoss og ikke vist noen som helst vilje til eller iver etter å sikre Hæren dedikerte helikoptre.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-11-26:
Det er et gap mellom trusselvurdering og forsvarsoppgaver i denne planen. Trussel, målsettinger og håndfaste tiltak henger ikke sammen verken i tid eller rom. Planen skal løse oppgavene primært i den første fireårsperioden av langtidsplanen som nå legges fram. Det gjør den fortsatt ikke. Senterpartiet mener at omstillingen av Forsvaret til et innsatsforsvar i tiårene etter den kalde krigen var nødvendig, og den var riktig, men det gikk for langt. Forsvaret ble marginalisert, det ble for smalt, det ble for lite volum, og man mistet evnen til å operere i forband, noe som er det viktigste med Brigaden. Det kommer svært tydelig fram. Norge må ha et moderne forsvar som inngår i en sterk og troverdig allianse. Dette ville ha en avskrekkende effekt og redusere sannsynligheten for at vi kommer i en situasjon hvor Norge eller alliertes sikkerhet utfordres og må forsvares med militærmakt. Dagens trusselbilde krever bedre reaksjonsevne, og det krever bedre utholdenhet enn Forsvaret i dag leverer. Oppbemanningen i Forsvaret må forseres kraftig, Senterpartiet vil ha 500 årsverk i 2021, innen 2024 skal det være 1 100 flere årsverk, og innen 2028 skal det være 3 200 flere årsverk i Forsvaret. Utdanningskapasiteten må økes i tråd med planen for oppbemanning. Hæren må styrkes betydelig, og den må styrkes raskt. De har ventet lenge nok – de har ventet lenge nok, det må skje fort. Luftvernet må styrkes gjennom anskaffelse av nye luftvernsystem med langtrekkende luftvernsmissil. Vi har tross alt kjøpt F-35. Neste år må brukes til planlegging av innfasing av stridsvogner fra senest 2023. Det er fullt mulig, og det bør prioriteres. I forbindelse med det planlagte kjøp av nye helikopter til spesialstyrkene fra 2024 og utover må vi utvide dette med dedikerte helikoptre til Hæren i en egen skvadron med en egen ledelse og egne støttesystemer. En brigade som ikke har gripbar helikopterstøtte, er ingen brigade. Det må være en helhet i strukturen, med nytt personell og nye våpensystemer som krever ny type utdanning. Og for å få på plass den nødvendige kampkraft må det samhandling til. Varslede strukturelementer og våpensystemer kan ikke skyves i det uvisse, det skaper ineffektivitet, usikkerhet og dårlig ressursutnyttelse. Derfor vil Senterpartiet skru opp tempoet i både anskaffelser og utdanning.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-11-26:
Senterpartiet er opptatt av nasjonal forsvarsevne. Det er en viktig prioritering. Det gir et økt handlingsrom for politisk ledelse, men det bidrar også til å holde nede spenningsnivået. For at vi skal kunne løse disse utfordringene i hele konfliktspekteret, er vi avhengige av en balanse mellom luft-, sjø-, land- og cybermakt. Det er det vi er opptatt av i denne planen, at den balansen må komme bedre til syne også i framtiden. Mobile landstyrker må bestå av en moderne brigade til nasjonal NATO-beredskap og ikke minst med sin tilstedeværelse i Nord-Norge nekte uvedkommende adgang til norsk territorium. Brigaden er også sentral for å gjennomføre trening og utdanning samt skolere befal for å øve i større format. Brigadeskolen ble det kalt før, og jeg tror det er en god betegnelse også i dag. Den er helt sentral for å ivareta konseptet for mottak og samvirke med andre forsvarsgrener og allierte styrker og må være særdeles godt rustet for å virke under krevende norske forhold. I tillegg vil den kunne avgi elementer til internasjonale operasjoner. Det er viktig for oss i Senterpartiet å starte oppbyggingen av en kadrebasert Brigade Sør. Jeg vil understreke at Brigade Sør ikke skal være en brigade med samme ambisjon som Brigade Nord, men en mobiliseringsbasert brigade som dekker et kritisk behov, med mottak og sikring av allierte forsterkninger i Sør-Norge. Den skal gjenbruke materiell og være med og bygge opp organisasjonen sin med tjenestegjørende nøkkelbefal som i dag ikke er disponert i krigsorganisasjonen. Etableringen av Brigade Sør innebærer en ambisjon om en betydelig økning av Hærens kampkraft og vil være en vesentlig styrking både nord og sør i landet. Brigade Sør bør være en lett brigade, bygd opp av reservister og vernepliktige. Brigaden må ha en ambisjon om å støtte mottak av allierte, styrke landforsvaret i nord samt støtte samfunnet for øvrig i forbindelse med natur- og menneskeskapte katastrofer. Brigade Sør bør settes opp med tre motoriserte infanteribataljoner, mener jeg. Den ene bataljonen kan være Hans Majestet Kongens Garde, som vi har allerede i dag. En Brigade Sør vil tilføre Hæren økt utholdenhet og fleksibilitet med mulighet til en justert oppsetningsgrad. Når forsvarssjefen sier han vil ha mest mulig kampkraft for pengene, og bruker begrepet «train as you fight», vil det være svært viktig og ikke minst motiverende og ressursbesparende å bruke stadig tjenestegjørende befal inne i kaderen for Brigade Sør. Det vil være med på å øke det operative fokuset samt fremme en økt forståelse for kjerneoppgavene i organisasjonen.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-26:
Nasjonalt luftoperasjonssenter er i dag i Bodø, og det er ikke oppsiktsvekkende at det er fra denne kommandoplassen sjefen for Luftforsvaret leder norske luftoperasjoner i krise og krig, men også i fredstid – og det uten at sjefen for Luftforsvaret er fysisk til stede. Senterpartiet deler synet til forsvarssjefen om at det er en svakhet ved vår beredskap. Beredskap og situasjonsforståelse krever nemlig tilstedeværelse. Det er derfor på høy tid at man flytter ledelsen nordover. Nordområdene er Norges viktigste strategiske interesseområde. Da skulle det bare mangle at Forsvaret var tungt til stede med både materiell, ledelse og personell. Norge må ha et nasjonalt forsvar som gjør landet i stand til å takle et bredt spekter av trusler og til å takle militære kriser fram til vi får alliert støtte fra NATO. Norges evne til å ha tilstrekkelig situasjonsforståelse og overblikk over vårt domene avhenger av god overvåkning, særlig av våre enorme havområder. Jeg vil påpeke at de forutsetningene som Høyre, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet la til grunn for å flytte de maritime overvåkningsflyene fra Andøya til Evenes, har endret seg vesentlig siden vedtaket ble fattet i 2016. Luftvernargumentet er fullstendig torpedert. Det er komplett umulig for folk som har inngående kjennskap til flyttingen av overvåkningsflyene fra Andøya, å forstå at ikke flere ser dette. I samtalene om langtidsplanen satte Senterpartiet fram krav om at situasjonen må møtes bl.a. med å tilsette flere soldater enn regjeringen la opp til, samt investeringer i stridsvogner og i Sjøforsvaret i første fireårsperiode. Vi har planlagt for helikoptre for Hæren på Bardufoss, for et større heimevern og for å beholde overvåkningsflyene på Andøya flystasjon. Det har vi også lagt inn penger til i vårt alternative statsbudsjett. Personellsituasjonen er kritisk. Høyre, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet har riktignok lagt inn en økning på 310 soldater de to første årene i planperioden, men det hjelper svært lite når de samme partiene reduserer med 310 igjen de to neste årene deretter, slik at en i 2024 kommer ut med samme antall soldater som regjeringen opprinnelig hadde foreslått. Forsvarssjefen har allerede vært ute og sagt at dagens bemanning er over det gjeldende langtidsplan la opp til, fordi Forsvaret har flyttet personell innenfor den friheten de har. Han nevner spesielt behovet for å styrke Luftforsvarets leveranser på Andøya som en årsak. Det synliggjør egentlig behovet for forslaget fra Senterpartiet om en helhetlig plan og en informasjon til Stortinget om Andøya. Som vanlig underkjenner regjeringen omstillingskostnader, slik det kan se ut. Når det er sagt, mener Senterpartiet at ikke å beholde overvåkningsflyene på Andøya er en historisk feilslutning av flertallet som svekker vårt forsvar. Helheten kunne vi derfor ikke være med på.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-11-26:
Alt var enklere før. I tidligere tider var det nok å bygge opp et forsvar som skulle stå imot en invasjon. Faren for en tradisjonell invasjon er betydelig lavere nå enn før, men Forsvaret må være robust nok og forberedt på at det verst tenkelige kan skje. Spekteret av mulige trusler som Forsvaret må forberede seg på og stå imot, er betydelig bredere i dag, noe som stiller større krav til allsidighet i kompetanse og materiell enn før. I dag møter vi hybride operasjoner hvor det er uklart hvilke land, organisasjoner eller interessegrupper som står bak. Målene for de hybride operasjonene kan være uklare, men det kan være politiske eller økonomiske interesser, eller det kan være press for å få omgjort lovlige demokratiske vedtak gjort i denne sal. Et eksempel på en hybrid operasjon er når vi blir utsatt for «GPS-jamming» i nordområdene, slik Russland bedriver. «GPS-jamming» er per definisjon elektronisk krigføring. Dette er et uakseptabelt virkemiddel som rammer både Forsvaret og vårt sivile samfunn i nord. I 15–20 år hørte vi om fredsdividenden. Budsjettkuttene Forsvaret opplevde fra siste halvdel av 1990-tallet til 2014 ble brukt til gode formål for samfunnet for øvrig. I dag betaler vi prisen for fredsdividenden. Vi ser at Forsvaret ble for hardt rammet. Lagre med drivstoff, ammunisjon og deler ble tømt, utstyr ble gammelt og nedslitt, og Forsvarets avdelinger ble for små. Jobb nummer én etter regjeringsskiftet ble med andre ord å få det vi hadde, til å virke. Samtidig har det foregått fornyelser og nødvendige investeringer. I løpet av de siste syv årene har Forsvarets reaksjonsevne og utholdenhet blitt styrket betydelig, og den nasjonale forsvarsevnen har blitt langt mer robust. Men det er fortsatt en lang vei å gå til å reetablere et tilfredsstillende forsvar som skal kunne virke tidløst. Målet med investeringene som gjøres, må være å reetablere et forsvar som skal tas vare på og vedlikeholdes uavhengig av trusselbildet rundt oss. Å legge ned en kapasitet er gjort med et vedtak i denne salen, å reetablere en kapasitet tar mange år. Denne regjeringen står bak innkjøp av nødvendig materiell som maritime patruljefly, nytt luftvern til Hæren og sensorer for luftromsovervåking. Regjeringen har også gjenopprettet garnisonen i Porsanger, styrket grensevakten og gjenopprettet Finnmark landforsvar. Det er gjort veldig mye bra, men mye gjenstår. Nye stridsvogner, helikoptre og langtrekkende luftvern står høyt på ønskelisten. Jeg håper de ansvarlige har lært av feilene som ble gjort ved innkjøp av NH90-helikoptrene, og jeg håper det blir sett til lærdommen fra innkjøpet av det nye feltartilleriet. Det er godt å se innkjøp som leverer til rett tid, til avtalt pris og med avtalt kvalitet. Helikoptrene og stridsvognene som skal kjøpes inn, bør være hyllevare. Det som fungerer andre steder, fungerer også i Norge. Vi er mange som er utålmodige etter å få reetablert et forsvar som i størrelse og kapasitet er tidløst. Noen ganger må vi akseptere at ting tar tid.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2020-11-26:
Vi ser nå resultatene av en regjering som har hatt forsvarssektoren som vinner i hvert statsbudsjett siden den tiltrådte. Vi startet med å gjenoppbygge grunnmuren, ta igjen vedlikehold, fylle på med reservedeler og øke aktiviteten. Vi fortsatte med å styrke bemanningen, heve aktiviteten ytterligere og gjennomføre store investeringer. Nå øver og trener Forsvaret mer enn på lenge, og jeg er spesielt glad for å se den aktiviteten som nå synes så utrolig godt i både bygd og by ved at Heimevernet har fått et stort løft, både i øving og aktivitet, og også i materiell. Fra min kant av landet ser jeg nå moderniseringen og investeringene som gjøres i Forsvaret, på nært hold. Sjøforsvarets anskaffelse av tre nye kystvaktskip er under bygging hos Vard i Romsdal. Maritim Partner i Ålesund inngikk nettopp kontrakt med Sjøforsvaret om å levere sju nye båter av typen Sjøbjørn til indre kystvakt innen sommeren neste år. HV-11 mottok nettopp nye feltvogner til bruk i sin daglig tjeneste og i øvelser. Og det ligger fortsatt store muligheter i Forsvarets investeringsplan for næringslivet, både i Møre og Romsdal og ellers i landet, til å få kontrakter og til sysselsetting. Dette er viktig for å holde hjulene i gang nå når norsk økonomi er i en krise, men det er også viktig for en sterk norsk forsvarsindustri. Vi står med vedtakelsen av denne langtidsplanen foran en periode med en historisk styrking av Forsvaret, med tanke på både personell og materiell. Det legges opp til en betydelig vekst i Forsvarets størrelse og struktur, og jeg er glad for at dette finner et bredt flertall her i salen. Sikkerhet for samfunnet og landet blir ikke bare sørget for av Forsvaret. Hele nasjonen er i sving hvis krise eller krig inntreffer. Derfor mener jeg det var et veldig godt grep av regjeringen å se samfunnssikkerhetsmeldingen og langtidsplanen i sammenheng. For den sivile og den militære beredskapen er uløselig knyttet til hverandre. Og nå får vi satt på dagsordenen hvordan denne tilknytningen skal bli best mulig. Det tar lang tid å snu en utvikling der Forsvaret har vært nedprioritert i mange år. Det må bygges stein på stein over lang tid. Det er nettopp det denne regjeringen har gjort. Nå ser vi resultatene av at Forsvaret har vært satset på de siste åtte årene, og i dag vedtar vi en kraftfull plan for hvor vi skal komme de åtte neste.
Marius Meisfjord Jøsevold (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-26:
Jeg vil først få lov til å si at jeg er glad for at representanten Elvenes leser SVs program nøye. Det skal han bare fortsette med å gjøre! Jeg noterer meg at Høyre og regjeringen ser på dette som en gledens dag. Kanskje er det mest lettelse. Det hadde jo vært veldig pinlig om vi måtte sende tilbake langtidsplanen for andre gang. Men selv om planen er i salen i dag, betyr ikke det at det er en god plan. Sjøforsvaret er fremdeles et stort spørsmåltegn. Det samme gjelder kostnadene for F-35 og merkostnadene på baseløsningen. Effektiviseringskuttene som regjeringen har foreslått, er fremdeles helt urealistiske. Det er og blir en svak plan, og det er og blir en urealistisk plan. Det mest skremmende er kanskje Evenes. Det ser ut til å være et tabu for det store flertallet av partier i denne salen, men jeg vil be representantene om å ta en ekstra kikk på de forslagene om Evenes som ligger på bordet. De etterspør mer informasjon til Stortinget og konkrete planer. Det bør faktisk ikke flertallet være så redde for. Dersom en får lengre forsinkelser, risikerer vi at kapasiteten for marin overvåking blir sterkt svekket i en tid med økende spenning. Det må flertallet i denne salen snart begynne å ta inn over seg. Mange av forslagene som ligger på bordet i dag om Evenes, handler om å gi bedre informasjon til Stortinget. Dersom flertallet er så sikre på at beslutningen de sto for i 2016, var den riktige, bør de ikke være så redde for å få mer informasjon. Det skylder de oss alle, og det skylder de Andøya-samfunnet spesielt. Regjeringen er veldig ivrig på å investere, eller i alle fall på å planlegge investeringer langt fram i tid. Men oppi det hele har de glemt den viktigste investeringen av alle, nemlig folk. En av de store svakhetene med planen er at den ikke innebærer et økning i personell. Vi får noen flere folk inn allerede neste år, men den nødvendige opptrappingen uteblir. Det er synd. Det er liten nytte i materielle investeringer når vi ikke har folk til å bemanne dem. Derfor har SV tatt til orde for 1 100 flere folk til Forsvaret innen 2024. Da hadde vi for alvor kunnet ta tak i de bemanningsutfordringene som Forsvaret står overfor. SV krever fakta på bordet om Drevjamoen. Regjeringen har aldri vurdert Drevjamoen seriøst, og har bare lagt fram noen løse påstander og villedende kostnadsestimater om hvorfor de ikke vil ha rekruttskolen der. At Drevjamoen skal være et «supplement», som flertallet nå sier, kan i praksis bety hva som helst. SV har tatt til orde for at Stortinget skal få vurdere rekruttskole på Drevjamoen godt og grundig. Slik kan de folkevalgte faktisk fatte en informert beslutning, og slik vi kan sikre beredskap og sikkerhet i nord.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2020-11-26:
Vi har en utvikling innen krise og krig som må kunne betegnes som et paradigmeskifte. Tidligere var det et tydelig skille mellom fred og krig, slik at f.eks. politiets og Forsvarets ansvarsområde mer eller mindre var tydelig definert og adskilt. Slik er det ikke lenger. I dag utøves det som omtales som hybride krigføringer. Begrepet er ikke klart definert, men hybrid krigføring er preget av bl.a. at angrepene utføres av ikke-uniformert personell ved bruk av ukonvensjonelle våpen. Eksempler kan være angrep på infrastruktur som IT, bank, veisystemer, radiosignaler, kraftindustri osv. Konflikt og krig kjennetegnes altså ikke lenger av ren militærmakt. En utfordring innen hybrid krigføring er at man ofte ikke vet innledningsvis om det er snakk om eksempelvis en ulykke eller om det er opptakten til krig og konflikt. Hvilke trusler som til enhver tid truer Norge, er dynamisk. Det mest aktuelle nå er fare for terror, trusler knyttet til digital infrastruktur og interessekonflikter i fiskevernsonen. Det at det kanskje ikke er et skarpt skille mellom fred og krig, bringer opp spørsmålet om ansvar og roller. Derfor er det nå opprettet et felles kontraterrorsenter, hvor Politiets sikkerhetstjeneste, Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Etterretningstjenesten i Forsvaret sitter sammen. Vi har dessuten nylig åpnet et cybersikkerhetssenter, der sivile, militære, offentlige og private samles for en felles dugnad for vår digitale sikkerhet. Da regjeringen la fram langtidsplanen nå, skjedde det samtidig med framleggelsen av samfunnssikkerhetsmeldingen fra Justisdepartementet, slik at dette kunne bli sett i sammenheng. Langtidsplanen styrker nå arbeidet med hybrid krigføring, og i tillegg blir det nå ti spesialiststillinger øremerket Cyberforsvaret. Så må vi også huske på alt som er gjort på regelsiden den siste tiden, som styrker arbeidet med hybrid krigføring. Vi har fått en ny sikkerhetslov, med objektsikkerhetsforskrift, og ny lov om Etterretningstjenesten nå i sommer. Vi har også fått en ny bistandsinstruks. Jeg er glad for at langtidsplanen nå har kommet i havn på en god måte, slik at det kan jobbes med stor kraft for å trygge Norge i det paradigmeskiftet som landet vårt og verden står overfor.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
For Arbeiderpartiet var det viktig å gjøre forsvarsplanen bedre – for å styrke forsvarsevnen, for å styrke Forsvarets innsats i nordområdene, for å sikre mer penger til Forsvaret allerede i 2021, for å få helikopter på Bardufoss. Det hjelper ikke renholderne i Forsvaret, Hæren i indre Troms eller personellsituasjonen at man bare mener noe, man må ha gjennomslag. Derfor snakker Arbeiderpartiet også med andre partier, og nå er det flertall for at det skal være helikopter dedikert til Hæren på Bardufoss. Det var en av de sakene som var helt avgjørende for Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet er glad for at det finnes et flertall for helikopter på Bardufoss. Det har vært en viktig sak for oss i Troms. Hæren trenger dedikert helikopterstøtte, og de helikoptrene har også vært veldig viktige for den sivile beredskapen i Nord-Norge. Men vi har sett Høyres motstand og trenering av hærhelikopter i nord før. Derfor er det kun én helt sikker garanti for at helikoptrene kommer på plass, og det er en ny regjering fra neste år. Når Senterpartiet mener at det ene av to nesten likelydende forslag om helikopter er tomme løfter, mens det andre av nesten helt likelydende forslag om helikopter er godt, virker det først og fremst for meg som at det passer Senterpartiet dårlig at Arbeiderpartiet har fått flertall for helikopter på Bardufoss. Men for Arbeiderpartiet er saken enkel. Det er ryddigst og ærligst å stemme for det vi er for, og mot det vi er mot – ikke bedrive politisk teater. Jeg ser nå at representanten Borch har tegnet seg etter meg, og da er det en annen ting i Senterpartiets forsvarspolitikk som jeg gjerne skulle fått et svar på her i salen i dag. Det er hvorfor det er greit å fortsette med privatisering av oppgaver i Forsvaret. Høyreregjeringa og Fremskrittspartiet fortsetter konkurranseutsettingen og privatiseringen av oppgavene i Forsvaret, til tross for at det ikke er billigere, ikke er bedre, og til tross for at det har gått ut over ansatte og beredskapen i en pandemi. Det er derfor Arbeiderpartiet vil sette ned foten for dette. Når vi har sett konsekvensene dette har – vi har hørt ansatte fortelle, lest bekymringene fra arbeidstakerorganisasjoner – også for sikkerheten på anleggene, forstår ikke jeg hvordan Senterpartiet kan stemme imot å stanse denne privatiseringen. Men det er ennå tid. Det er mulig å stemme sekundært for det forslaget som Arbeiderpartiet og SV står bak, og det hadde vært en fordel for alle ansatte i Forsvaret om Senterpartiet i tillegg til de andre partiene kan avklare om de nå vil støtte det forslaget. Forsvaret trenger ikke mer privatisering og konkurranseutsetting, og det skal det bli slutt på med Arbeiderpartiet i regjering.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
For meg, som er av dem som har jobbet lenge for at det skal være helikoptre på Bardufoss, er det egentlig ganske gledelig i dag å se det store flertallet som vil at det skal være helikoptre på Bardufoss, og at det skal kjøpes inn nye helikoptre fra 2024. Det flertallet består av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, SV, Venstre, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet. Det finurlige er bare at Senterpartiet følte at de måtte fremme sitt eget, nesten helt likelydende, forslag i saken. Men det er et stort flertall, noe jeg gleder meg veldig over. Hvis det forslaget som flertallet av dette flertallet står for, er så vagt som Senterpartiet sier, har jeg litt vanskelig for å forstå hvorfor Senterpartiet fremmer nesten nøyaktig det samme forslaget, ord for ord. Jeg savner en god forklaring på hva den innholdsmessige forskjellen er. Jeg vil gjenta det jeg sa i sted: Vi vet hva Høyre og Fremskrittspartiet tidligere har ment om helikoptre. Derfor er den eneste sikre garantien for at det kommer helikoptre på Bardufoss, at det blir en ny regjering. For egen del har Arbeiderpartiet selvtillit nok til å vite at da, med en ny regjering, blir det helikoptre på Bardufoss – det vedtaket blir fulgt opp. Når Senterpartiet sier at det ikke er en krone til helikoptre i innstillinga, så er ikke det sant. Det står tydelig i innstillinga at rammen skal justeres i tråd med vedtakene. Jeg har lyst til å be Senterpartiet slutte å snakke usant om Arbeiderpartiet i den saken. Det er riktig, det Senterpartiet også har sagt, at man kunne ha laget flere flertall i andre saker i innstillinga, et flertall med Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, men det ble vanskelig da Senterpartiet forlot rommet, for da var det plutselig et flertall som ikke kunne brukes. Til slutt: Jeg savner fortsatt svar fra de partiene som stemmer imot stans i privatisering og konkurranseutsetting i Forsvaret, og en forklaring på hvorfor de gjør det, der Høyre og Fremskrittspartiet og Senterpartiet står sammen om å avvise forslaget fra Arbeiderpartiet. Det synes jeg er beklagelig. Vi har sett hva det har gjort f.eks. for renholderne, ikke minst i Indre Troms, at man har privatisert virksomheten der. Vi ser at man ikke har fått gode anslag på hva slags kostnadsbesparelser man har fått. Vi har fått advarsler fra arbeidstakerorganisasjonene, og vi ser også nå, i en situasjon med pandemi, hva det har ført til når det gjelder sikkerhet på anleggene. Så før avstemningen vil jeg be det ene partiet jeg har tro på i denne sammenhengen, Senterpartiet, om å tenke seg om en gang til, lytte og så snu når det gjelder det privatiseringsvedtaket de i dag ikke vil være med på.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-26:
Jeg er glad for at representanten Arnstad tegnet seg på nytt, for da har hun også sjansen til å svare på hvorfor Senterpartiet ikke vil stemme for et tydelig forslag fra Arbeiderpartiet og SV om å stanse privatiseringen i Forsvaret, som vi vet har konsekvenser både for sikkerhet og for ansatte. Til slutt vil jeg bare si – med tanke på de påstandene som er kommet, både i media og for så vidt også her i salen, om de forhandlingene og det resultatet som kom fra komiteen – at jeg som stortingsrepresentant har et mandat fra velgerne i Troms om å kjempe for det som står i vårt program, og det som er viktig for velgerne i Troms. Dersom jeg og mitt parti har sjansen til å få flertall i Stortinget for flere ansatte i Hæren, for helikopter, for å gjøre en svak forsvarsplan bedre, ja, så må vi gjøre det. Ellers hadde jeg ikke brukt mitt mandat, som vi har fått fra folk i Troms, til å gjøre hverdagen bedre for folk i Troms.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-11-26:
Jeg vil starte med å takke for at man har klart å lande en god og bred enighet for etablering av en egen helikopterskvadron for Hæren på Bardufoss. Det er en stor seier for de mange av oss som har stått på for nettopp en slik løsning. Anskaffelsesprosjektet startes nå, og Bell-maskinene vil gradvis erstattes når de første helikoptrene til Hæren kommer fra 2024. Det betyr at Hæren i hele perioden vil ha sin helikopterkapasitet samtidig som de nye vil gi en betydelig oppgradering fra de gamle Bell 412, med tanke på både kapasitet, rekkevidde og hastighet. Vi har dermed mye å glede oss over, sammen med de øvrige store investeringene som vil komme Hæren, Indre Troms og Forsvaret i nord til gode. Det ligger nå inne kjøp av nye stridsvogner, som vil gi en dobling i antall, samt en mekanisering av 2. bataljon på Skjold, kampluftvern og mye mer. Vi har altså fått en god langtidsplan for Forsvaret. Allerede er fotavtrykket stort i Indre Troms fra våre allierte styrker, som med sine mange tusen soldater årlig har sitt virke etter de siste års satsinger. Kampluftvernet vil ytterligere engasjere 200 flere i Hæren, og investeringer i infrastruktur, bygg og materiell gir store lokale ringvirkninger, samtidig som vi styrker Norges forsvarsevne. I tillegg kommer innfasing av ny F-35, nye ubåter, nye P-8 overvåkingsfly, nye kystvaktskip, nye NH90-helikoptre og mye mer. Hovedpoenget er klart: Norges forsvar bygges kraftig opp også i nord, samtidig som det øves mer, seiles mer og investeres i økt kampkraft. Jeg leste at Senterpartiet, som meldte seg ut av forhandlingene på Stortinget, nå står på sidelinjen og er skuffet over at ny LTP er lagt fram og mangler troverdighet for finansieringen. Det mener jeg er mildt sagt oppsiktsvekkende uttalelser når partiet vil opprette Brigade Sør og kjøpe inn langtrekkende luftvern til kostnader i planperioden på opp mot 40 mrd. kr ekstra. Skattene skal de ikke øke, vi så av budsjettet i dag at de skal kuttes. Og kutte i velferdstjenester skal de ikke gjøre. Neida, tvert imot – her skal man reversere reformer, koste hva det koste vil. Selv om historien fra den rød-grønne perioden nå er langt bak, er det greit å minne om at det var lite satsing på Forsvaret med Senterpartiet i regjering. Oppsummert kan man egentlig si at Senterpartiet er de som nå i dag har utfordringer med å vise troverdighet i hvordan man skal finansiere sine løfter og sin langtidsplan. Høyre, sammen med Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet, skal levere på dette forliket, men spørsmålet blir like mye hvordan budsjettene på venstresiden kommer til å se ut for Forsvaret når partiene som skal samarbeide, spriker i alle retninger. Det bør velgerne merke seg på vei inn i valgåret 2021.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-11-26:
Med respekt å melde: Det som virkelig er merkelig i denne debatten, er at man får beskyldninger fra dem som velger å stå utenfor et forlik, om at det man har blitt enige om, er en bløff, mens man selv leverer forslag som man ikke greier å vise inndekning for i sine alternative budsjetter. Da kan man jo spørre seg hvem som bløffer hvem.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-11-26:
Å arbeide for et samfunn der folket i landet faktisk styrer landet, er en av bærebjelkene i Senterpartiets politikk. Et sterkt norsk folkestyre forutsetter en godt fungerende og suveren nasjonalstat. Det er ikke mulig å sikre norske borgeres suverene rett til å styre landet uten at vi evner å forsvare oss. Derfor må vi ha et sterkt norsk forsvar. Det er viktig å videreutvikle og modernisere totalforsvaret. Totalforsvaret er basert på gjensidig støtte og samarbeid mellom Forsvaret og det sivile samfunnet i forbindelse med forebygging, beredskapsplanlegging, krisehåndtering og konsekvenshåndtering i hele krisespekteret, fra fred til krig. God totalberedskap for det norske samfunnet bygger på et desentralisert bosettingsmønster, god matvareberedskap, sikker energiforsyning, en troverdig forsvarsterskel samt en effektiv beredskap mot miljøkriser og naturkatastrofer. En lav selvforsyningsgrad av mat gjør at vi blir veldig sårbare dersom vi skulle bli rammet av alvorlige kriser. Få land er så utsatt som Norge for manglende forsyning, enten det gjelder fysisk blokade eller manglende leveringsevne på verdensmarkedet. Senest nå i 2020 synliggjorde covid-19-pandemien hvor sårbare vi var når det gjaldt beredskapslagre. Betalingsevne var langt fra en garanti for tilgang til medisin og smittevernutstyr. Det samme vil være tilfellet hvis vi får en matvarekrise. Vi vet aldri med sikkerhet hva neste krise vil innebære, men vi som folkevalgte har et ansvar for å bygge en god beredskap. At Norge sluttet å lagre matkorn i 1995 og avviklet beredskapslager for såkorn i 2002, har redusert Norges matvaresikkerhet dramatisk. Norge som nasjon må til enhver tid evne å sikre innbyggerne tilstrekkelig tilgang til mat. Derfor har Senterpartiet fremmet forslag om å gjenopprette nasjonale kornlagre, som sikrer hele landet matsikkerhet over en lengre periode. Jeg vil oppfordre alle partiene i denne salen til å stemme for det forslaget.