Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-03-23:
Det er flere grunner til de høye strømprisene vi har sett i vinter – i hvert fall i enkelte perioder i vinter – og det har jo ikke minst sin årsak i selve vinteren selv, samtidig som en nå har stått overfor en situasjon der viktige deler av svensk kjernekraftproduksjon har vært ute av drift. Det er ingen tvil om at det har ført til en belastning på mange at en har hatt så høy strømpris i enkelte perioder. Jeg tror ikke at avgiftsreduksjoner er et svar på de utfordringer som vi har sett. Det dreier seg først og fremst om utfordringer knyttet opp mot kapasiteten, ikke minst på overføringsnettet. Så jeg er ganske trygg på at økte investeringer i kraftproduksjonen og overføringskapasitet vil bidra til et mer tøyelig og robust kraftsystem som også vil gi jamnere priser mellom ulike regioner. Så er det også viktig å understreke at store deler av industrien i hovedsak ikke betaler avgifter på strøm, og de blir da i liten grad omfattet av et forslag om en generell avgiftsnedsettelse på strøm. Jeg har veldig stor forståelse for at høye strømpriser kan være en belastning og er en belastning for mange husholdninger med presset økonomi. Men samtidig tror jeg at å redusere avgifter på elektrisk kraft er et lite effektivt og i mange tilfeller også et lite treffsikkert virkemiddel for å lette situasjonen for husholdninger som blir rammet av høye strømpriser. Det er slik at en avgiftsreduksjon – som kunne ha vært aktuelt i vinter – ikke nødvendigvis fører til at strømprisen blir lavere til forbrukerne. Det skyldes jo at i en situasjon med knapphet på kraft og høy utnyttelse av importmulighetene kan også lavere avgifter til forbrukerne presse opp selve prisen på strøm. Samtidig har en generell avgiftsnedsettelse tvilsomme fordelingseffekter fordi en generell nedsettelse av avgiften kan ikke avgrenses til en bestemt gruppe av befolkningen, som f.eks. pensjonister eller folk som har lave inntekter. En generell nedsettelse av avgift vil derfor være lite målrettet for å hjelpe utsatte grupper. Det er slik her som det er på andre områder, at med økende inntekt øker også strømforbruket. Gjennomgående har husholdninger med høy inntekt større forbruk enn de med lav inntekt. Det betyr at en generell avgiftsnedsettelse vil kunne få en skjev fordelingseffekt. Da tror jeg at den godt etablerte ordningen vi har med bostøtte, som representanten Teigen viste til, er et mye mer treffsikkert virkemiddel for å nå dem som har de største problemene med å betale strømregningen sin. Som representanten Teigen også viste til, har man styrket bostøtteordningen betydelig den siste tiden. Så tror jeg at vi over tid vil oppleve at prisen på strøm vil svinge – det ligger litt i sakens natur. Som forbrukere vil vi være utsatt for svingende markedspriser. Selvsagt kan vi som forbrukere til en viss grad gardere oss mot det ved å inngå andre typer kontrakter med strømleverandøren og være mer aktive i strømmarkedet. Men over tid er nok tiltak som kan styrke leveringssikkerheten det viktigste vi kan gjøre. Det betyr å bygge ut og styrke overføringsnettet, selv om det ofte er forbundet med saker som har betydelig politisk sprengkraft, for å bruke et slikt uttrykk. Det er å ruste opp kraftverkene. Det er satsing på energiøkonomisering. Det er å bidra til at en går over fra el til biovarme ved oppvarming, f.eks. Det er å bruke Enova aktivt, slik vi har gjort den siste tiden. Denne regjeringen har økt innsatsen gjennom Enova betydelig. Så tror jeg at en over tid også vil se nye teknologiske løsninger mellom strømleverandør og kunde, som i mye større grad gjør det mulig for den enkelte kunde å styre strømforbruket sitt og på en måte avpasse strømforbruket etter svingninger i levering f.eks. over døgnet. Så det er mange tiltak en her kan bruke, og jeg tror de langsiktige tiltakene er de som vil virke best for å få et jevnere og bedre fungerende marked for strøm.