Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-04-12:
Det har vært en god diskusjon i komiteen rundt dette forslaget, og det har ført til sunn refleksjon om norsk skole og kvalitetskrav. Vi i Fremskrittspartiet er tydelige tilhengere av kompetansekrav for lærere i den norske skolen, uansett når de ble ferdig utdannet. Heldigvis er både Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre enige om å videreføre kompetansekravene, som innebærer at alle elever skal undervises av en lærer med fordypning i basisfagene. Disse partiene er også enige i at det for lærere utdannet før 2014 skal gis dispensasjon fra dette kravet fram til 1. august 2025, samtidig som vi understreker at det er skoleledelsens ansvar å bruke sine lærerressurser på best egnede måte for elevenes læring. Det er allmenn enighet om at kvaliteten på lærerne er mest avgjørende for gode resultater i klasserommet. En kartlegging fra 2014 viser at mange lærere i grunnskolen ikke har formell kompetanse i fagene de underviser i. Totalt er det ca. 33 000 lærere som underviser i ett eller flere fellesfag, som ikke oppfyller kompetansekravene. Dette er noe av bakgrunnen for at Stortinget har vedtatt å stille krav om at alle lærere i grunnskolen som underviser i matematikk, norsk, engelsk, samisk og norsk tegnspråk, har fordypning i det faget. Samtidig som de nye kompetansekravene innføres, økes antallet videreutdanningsplasser for lærere. Regjeringen har varslet at satsingen på videreutdanning skal fortsette, slik at lærere som ønsker det, får hevet sin kompetanse. Det er ikke slik at kompetanseløftet for lærerne er noe som skal skje over natten. Både Stortinget og regjeringen er klar over at det både av kapasitetsmessige og profesjonelle hensyn må legges opp til en lang overgangsperiode for å få innført kompetansekravene. Kommuner og fylkeskommuner har derfor fått ti år på seg for å oppfylle de nye kravene. Fremskrittspartiet merker seg at de aller fleste organisasjoner og instanser er imot innføring av realkompetansevurdering, slik representantforslaget tar til orde for. Det blir bl.a. påpekt at realkompetansevurdering vil medføre vanskelige avgrensninger og økt byråkratisering. Fremskrittspartiet er for å redusere skolebyråkratiet, ikke for å øke det. Fremskrittspartiet er glad for at en samlet komité slutter opp om og ber regjeringen sørge for at videreutdanningstilbudet skal være av god kvalitet, tilpasset regionale behov, og at det må organiseres på en måte som minimerer unødvendig tidsbruk for den enkelte lærer. Fremskrittspartiet har lenge ivret for at videreutdanningstilbud i større grad skal kunne tilbys gjennom nettbaserte løsninger. Dette vil gjøre det enklere for lærere som av ulike grunner ikke har anledning til å reise bort for å ta videreutdanning. Jeg har også mottatt tilbakemelding på at nettbasert tilbud i kombinasjon med samlinger der flere lærere fra samme skole deltar på utdanningen, gir veldig godt utbytte. Vi er derfor glad for at komiteen ber regjeringen legge til rette for dette. Fremskrittspartiet vil understreke at det finnes mange dyktige lærere i skolen, men det er likevel et problem at så mange lærere i dag mangler fordypning i ett eller flere fellesfag, og vi mener derfor det er rett å stille krav til lærernes arbeidsgivere, nemlig skoleeierne, for å sikre lærerne den kompetansen de selv har etterspurt i mange år. Vi er glad for at regjeringen nå har tatt tak i dette og gjennomfører klare kompetansekrav som gir økt kvalitet i norsk skole, og som vil bidra til at elevene skal lære mer. Fremskrittspartiet er også glad for at vi – sammen med Venstre og Høyre – gjennom denne saken har fått tydeliggjort at ingen lærere avskiltes. Det gis dispensasjon fra kompetansekravene fram til 2025, men det er opp til skoleledelsen å bruke sin lærerkompetanse til beste for elevenes læring.