Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-06-09:
La meg aller først si at jeg er glad for å kunne stå her i dag på det som etter mitt skjønn er en energipolitisk festdag for Stortinget – nå først knyttet til det som blir et banebrytende vedtak for å skape et godt og trygt rammeverk rundt store og større investeringer i fornybar energi, og senere i dag knyttet til store og framtidsrettede investeringer på norsk sokkel. Vi har nå lagt fram lov om elsertifikater. Fra regjeringens synspunkt er vi veldig glad for at vi har lyktes med å oppnå et felles marked med Sverige, og det er godt å legge merke til at det i denne salen er bred tilslutning til regjeringens politikk på dette punktet. Lovproposisjonen som ligger på bordet, inkluderer også en omtale av elsertifikatmarkedet og en omtale av Enova, der en på ny nedfeller prinsippene for styringen av virksomheten og begrunnelsen for omleggingspolitikken. Teksten gir grunnlag for høstens forhandlinger om en ny fireårig avtale. Arbeidet med elsertifikatordningen har vært en lang prosess. I 2005 fastslo regjeringen i regjeringserklæringen at den ville innføre et pliktig grønt sertifikatmarked. Forhandlingene med svenske myndigheter førte imidlertid ikke fram. Etterpå ble det tatt et nytt initiativ til å etablere et felles marked, og det er også i lys av dette man er nødt til å se – og forstå – de overgangsordningene som er på plass. I 2008 la Sveriges næringsminister Maud Olofsson og Norges olje- og energiminister Terje Riis-Johansen fram en forståelse om utviklingen av et felles marked for elsertifikater. I september 2009 presenterte de to ministrene en overenskomst om prinsippene for det videre samarbeidet. Og endelig – i desember 2010 – kunne de legge fram en protokoll om arbeidet med det felles elsertifikatmarkedet og prinsippene for det videre samarbeidet. Det er derfor svært gledelig at vi i dag kan behandle dette lovforslaget. Formålet med lov om elsertifikater er å bidra til økt elproduksjon fra fornybare energikilder. Sammen med Sverige skal vi etablere 26,4 TWh i løpet av 2020, og Norge har forpliktet seg til å betale for 13,2 av disse. Dette vil bety en betydelig økt utbyggingstakt i årene som kommer, og som flere har vært inne på, vil det stille oss overfor mange nye utfordringer. Vi er nødt til å ha et konsesjonssystem som er tilpasset utfordringene. Der har regjeringen vist både evne og vilje gjennom de siste årene. Vi er nødt til å ha et nettsystem som er dimensjonert til å ta unna dette. Der har Statnett presentert svært offensive planer for utbygging av det norske sentralnettet. Vi er også nødt til å slå fast, mener jeg, at disse investeringene skal komme hele folket og næringslivet til gode i form av et mer robust energiforsyningssystem, en bedre kraftbalanse og en fornuftig prising på el. Det har vært tilløp til debatt om hvorvidt dette vil føre til et stort overskudd av kraft. Jeg ville ha vært forsiktig med å fastslå fra denne talerstolen at etableringen av et felles elsertifikatmarked vil bety store kraftoverskudd. Et aluminiumsverk, som Alcoa i Finnmark, elektrifisering av sokkelen, fortsatt forbruksvekst – alt dette er elementer som man er nødt til å ta med i det regnestykket. Det er altså ingen grunn til å si at vi kommer til å ha problemer med å bruke denne kraften litt inn i framtiden. Loven har bestemmelser som regulerer tilbud, etterspørsel og omsetning av elsertifikater. Investorene vil ha forventninger om elpriser og elsertifikatpriser, og dette vil danne grunnlaget for beslutningene. De rammene som legges i loven, vil være viktige i vurderingene. Jeg legger også vekt på at rammene skal være langsiktige, stabile og forutsigbare. Derfor har vi valgt å være stramme når det gjelder unntaksbestemmelsene, og derfor har vi også valgt å være stramme når det gjelder den perioden man kan melde seg på. Det er et svært forutsigbart system som nå ligger på Stortingets bord. Vi jobber videre med å få på plass den bindende avtalen mellom Norge og Sverige, og selvsagt også med implementeringen av fornybardirektivet, som er forutsetningen for at vi skal lykkes med dette. Dette er – oppsummert – en god dag for klima, en god dag for forsyningssikkerheten, en god dag for balanse og pris i det norske elsystemet.