Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-10:
Jeg vil takke saksordføreren for en god redegjørelse og en god gjennomgang av hele saken. Hun belyste hvor vi var enige, og hvor vi var uenige. Meldingen er viktig for å løfte det visuelle kunstfeltet i Norge – det er det ingen tvil om. Jeg vil ta opp noen av punktene som Fremskrittspartiet synes er viktig. Meldingen har gitt rom for en grundig kartlegging og kunstfaglig beskrivelse av feltet. Så kan man diskutere forsiden på selve meldingen, der man har brukt Edvard Munch. Jeg mente ikke at det var så dramatisk at det ikke fantes noen tilgivelse for at man gjorde det – jeg ville bare peke på at man kunne tatt Edvard Munch med også i meldingen. Men nok om det. Det er viktig at man sikrer et godt tilbud av høy kvalitet for flest mulig, og det står komiteen sammen om. Jeg vil komme med et eksempel som jeg synes er viktig, og det vil jeg understreke kraftig. Det er noe som heter Outsider Art-kunstnere. Det er utøvere som i en eller annen form har intellektuelle vansker eller lærevansker, som lever eller har levd på kanten av samfunnet, og som også må få, og ønsker å få, muligheten til å uttrykke seg gjennom kunstnerisk skapende og utøvende virksomhet. Dette har komiteen vært og besøkt. Sør-Troms museum har tatt ansvar for dette ved Trastad Samlinger. Museet har gjort en strålende – jeg vil si glimrende og utmerket – jobb for disse kunstnerne. Dette er rørende, og det er et viktig område som vi må sette fokus på. Visuelle kunstnere skal honoreres, har Fremskrittspartiet sagt i innstillingen. De skal etter mitt syn honoreres for utstillingsoppdrag på museer og visningssteder, og spesielt der museene mottar offentlig støtte. Dette bør være vanlig praksis, slik det er for utsmykkingsoppdrag. Man må likestille dette, slik at man faktisk får betalt for den jobben man gjør som kunstner. For meg er det en selvfølge. En ordning knyttet til utstillinger vil være en stor gulrot for å fremme aktivitet og produksjon blant utøvende kunstnere, og i neste omgang gi grunnlag for mer publikumsaktivitet ved landets museer og visningssteder. Det er ikke noen tvil, hvis man tar dette seriøst, at dette vil være en gulrot. Utstillingshonorar vil også være viktig for å premiere publikumsorienterte kunstnere som er opptatt av å formidle kunst til allmennheten. Det er et viktig punkt for Fremskrittspartiet og ikke minst for de kunstnerne som er opptatt av dette også. Utstillingsvederlag bør også moderniseres gjennom å etablere større forutsigbarhet i beregningen. Ordningen med statlige stipend og garantiinntekter til kunstnere har sin bakgrunn i en ordning som het statens «kunstnerlønn», som ble opprettet på 1860-tallet, og som varte i 100 år. Ordningen ble også kalt diktergasje, men det var ikke bare diktere som fikk den. Det var flere kunstnere, og dette ble utvidet etter hvert. Nyordningen fra 1960-tallet ble revidert på 1970-tallet, og garantiinntekten slik vi kjenner den i dag, ble innført i 1977. Kunstnere mottar garantiinntekten inntil virksomheten opphører, eller ved fylte 67 år. Dette bør det ses på. Har dette de riktige virkningene, har dette de riktige såkornstankene, spør jeg meg om. Nye ordninger bør baseres på – og der støtter Fremskrittspartiet regjeringen – stipend basert på gjennomført kunstutdanning. Det hadde vært flott hvis nyutdannede kunstnere kunne fått en såkornstøtte når de går ut, og at man ikke premierer gamle etablerte kunstnere på bekostning av nyutdannede. Ordningen i dag er urettferdig, da noen utdanninger gir stipend når man er ferdig, mens andre, tilsvarende ikke gir det, og stipendet gis uavhengig av om man er etablert kunstner. Omleggingen vil føre til at stipendet knyttes til etablering av kunstnerskap, og det vil være søknadsbasert. Det som også er interessant, er å få utredet mer ordninger med skatteincentiver. Det bør vurderes, det mener jeg hadde vært helt naturlig. Det bør også vurderes gaveforsterkningsordninger, hvor man ser på innkjøpsordningene. Så har man etablering av Nasjonalmuseet. Det er ikke noen tvil om at komiteen har vært enig om det. Det vi ikke er enige om ved etablering av et nasjonalmuseum på Vestbanen, er: Hva skal det inneholde? Hvor stort skal det være? Fremskrittspartiet har sagt at vi ønsker å beholde Nasjonalgalleriet der det er i dag, med gullrammene, og så får man se hva man har av behov når man etablerer et nytt museum på Vestbanen. Da ser vi for oss den moderne kunsten i dette museet. Men den diskusjonen har vi ikke fått i Stortinget. Vi vet ikke hva dette koster, vi vet ikke hva det skal inneholde, og hvor stort det skal være. Så la oss få saken til Stortinget, og sørg for at alt blir belyst, og at man får se hva det er behov for at Nasjonalmuseet på Vestbanen skal inneholde. Onde tunger sier at det blir knapt nok større enn det man har hatt til i dag. Så jeg håper at vi nå får en ordentlig framleggelse av den saken. Jeg ønsker å fremme de forslag som Fremskrittspartiet er medforslagsstiller til.