Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2001-12-11:
I Ot.prp. nr. 4 og Ot.prp. nr. 27 fremmes flere lovendringer som jeg bare kort skal komme inn på her, men jeg vil si litt om de praktiske følger av en del av disse endringene. En samlet komite slutter seg til at barnetillegget for alders- og uførepensjonister skal økes med 10 prosentenheter og dermed skal utgjøre 40 pst. av grunnbeløpet i folketrygden. Dette er i tråd med intensjonene som lå i utjamningsmeldingen. Samtidig er vi glad for at det nå blir en økning i barnetillegget gjennom den bevilgningen som er gjort på 70 mill. kr i statsbudsjettet. Imidlertid vil de barnefamilier som måtte få økt prosentandel i barnetillegget gjennom trygden, men som har så dårlig økonomi at de må få supplerende sosialhjelp, ikke få dette tillegget som en reell økning i sin økonomi. Vi mener at trygdens ytelser må være på et slikt nivå at det i de aller fleste tilfeller ikke skal være behov for supplerende sosialhjelp. Dette ville også forenkle det offentliges arbeid med støtte- og tilskuddsordninger for de mest vanskeligstilte. Senterpartiet foreslår derfor sammen med SV at Regjeringen vurderer grunnbeløpet i folketrygden og de mest vanlige tilleggene med sikte på å redusere behovet for supplerende sosialhjelp for trygdemottakere. Senterpartiet ber også, sammen med SV og Fremskrittspartiet, Regjeringen utarbeide nye retningslinjer for reduksjon av pensjonsytelser til personer med langtidsopphold i kommunal eller fylkeskommunal institusjon som likestiller brukere i slike institusjoner. Når det gjelder gjennomarbeidingen av og debatten om utjamningsmeldingen, ble søkelyset satt på den vanskelige økonomiske situasjonen som unge mennesker og studenter med alvorlige sykdommer kan komme i. Vi er derfor glad for at det nå foreslås innført en særordning for denne gruppen, slik at rehabiliteringspenger kan gis umiddelbart etter at perioden for omgjøring av lån til stipend utløper, og vi støtter dette forslaget. Vi er imidlertid forbauset over at ingen andre partier enn Senterpartiet går imot at egenrisikoperioden for sykepenger for selvstendig næringsdrivende skal utvides. For alle andre skal sykelønnsordningen være fredet fram til 2005. Utvidelsen for selvstendig næringsdrivende som nå foreslås, vil gi ytterligere belastning for denne gruppen og bety forverrede rammebetingelser for dem som prøver å skape eller opprettholde sin egen arbeidsplass. Mange snakker varmt for en slik arbeidsplasspolitikk og verdiskaping, men her undergraves denne utviklingen. Det er ikke riktig som representanten Ballo sa, at dette jamstiller gruppene. Arbeidsgiverperioden skal være lik, sa Ballo, men her er faktisk arbeidsgiver, altså den selvstendig næringsdrivende, også arbeidstaker, og det er ingen annen arbeidstaker som har 16 dagers egenandelsperiode. Senterpartiet vil gå imot en slik politikk og stemmer derfor imot §§ 8-34 og 8-36 første og andre ledd. Senterpartiet vil også stemme imot Regjeringens forslag om en innskrenkning av retten til etterlattepensjon. Det er allerede sterke begrensninger i retten til å motta etterlattepensjon i form av samordning og behovsprøving, og vi vil ikke medvirke til en ytterligere innstramning av en ytelse som både den avdøde og den etterlatte har kalkulert med skulle komme. Senterpartiet vil også understreke at den foreslåtte regelendringen ikke er fullstendig, og at det derfor i stor grad overlates til forvaltningen å utferdige utfyllende regler på området. I sum er den foreslåtte endringen ikke akseptabel. Jeg er glad for at vi nå får en lovendring i tråd med det som Senterpartiet gikk inn for i vår, med hensyn til at pensjonister mellom 67 og 70 år i større grad skal kunne kombinere arbeid og trygd ved at fribeløpet økes fra 1 til 2 G. Når det gjelder Regjeringens forslag om at Rikstrygdeverket skal ha lovfestet hjemmel til å innhente og registrere opplysninger om kontonummer også for personer som ikke er stønadsmottakere, vil Senterpartiet gå imot dette. Vi vil også gå imot hjemmelen for å sløyfe forhåndsvarsel når det gjelder brukeligheten av registrerte kontonummer. Senterpartiet mener personvernhensynet må bety mye også i en slik sak, og at nytten og innsikten som Regjeringen påberoper seg, ikke er så stor at det oppveier dette hensynet. I den sammenheng vil jeg også vise til hva Datatilsynet og Justisdepartementet har sagt i den forbindelse. Til slutt vil jeg klargjøre at Senterpartiet, i tråd med resten av komiteen, støtter forslaget om hjemmel i loven til å gi overgangsforskrifter. Men sammen med Fremskrittspartiet og SV vil vi understreke at de grupper som omfattes av bestemmelsen, ikke må komme dårligere ut i forhold til nåværende samordningsregler når det gjelder beløpet etter samordning.