trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Til tross for det representanten Rotevatn sa, er det sånn at flere av de forslagene som ligger her, har vi i Arbeiderpartiet, selv om forslagene denne gangen kommer fra SV, hatt bred dialog med f.eks. Byggenæringens Landsforbund og Fellesforbundet om. Det er bred enighet i bransjen om at de vil være effektive for å bekjempe sosial dumping. Jeg ser at alle forslagene dessverre ser ut til å bli nedstemt i dag, selv om noen av dem blir støttet av Kristelig Folkeparti – det setter vi pris på. Jeg vet at seriøse aktører på arbeidsgiversiden og seriøse fagforbund i fellesskap ønsker flere av disse forslagene gjennomført. Hvis statsråden kan bekrefte at dersom partene er enig i det, og det ellers ikke er noe til hinder for at noen av forslagene likevel kan bli gjennomført, kan det gå som med de 22 forslagene vi la fram tidligere en gang, og som ble nedstemt, men som i noen grad ble fulgt opp av regjeringa etterpå. De må drives fra skanse til skanse, men hvis statsråden nå bekrefter at hun kan flytte skansen ytterligere, har det kommet noe godt ut av dette.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-05-03:
«Fri flyt av arbeidskraft er i utgangspunktet en ønsket utvikling innenfor EU og EØS, men økt arbeidsinnvandring fører også til økt arbeidsmarkedskriminalitet, på grunn av den store tilgangen av(billig) utenlandsk arbeidskraft. Dette gir større spillerom for kriminelle aktører, på en måte som truer med å undergrave sentrale lønns- og arbeidsbetingelser i deler av norsk arbeidsliv, og som fører til omfattende svart arbeid og annen økonomisk kriminalitet.» (billig) Det er fra rapporten «Arbeidsmarkedskriminalitet i Norge» – en situasjonsbeskrivelse fra en rekke offentlige instanser i 2014. Mitt spørsmål er enkelt: Er statsråden enig i den analysen som er gitt av en rekke offentlige organer – Arbeidstilsynet, Kriminalomsorgen, Kripos, Mattilsynet, Nav, Politiets utlendingsenhet, skatteetaten, tollvesenet, Utlendingsdirektoratet og Økokrim? Det var dem jeg siterte.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-05-03:
Spørsmålet var enkelt – om hun var enig i analysen. Svaret var komplisert å forstå. Det jeg sa, var bare hva statens egne organer helt nøkternt beskriver. De tar ikke stilling til systemet, de bare beskriver konsekvensene av systemet. Senterpartiet mener det er opplagt at en må prøve å begrense de mulighetene som medvirker til dette. Ett av dem er at en bør begrense omfanget av bruk av bemanningsforetak. Og som jeg sa i mitt innlegg, er det befriende klart når statsråden i brev til meg av 18. april sier at det å oppheve arbeidsmiljøloven § 14-12 andre ledd ikke vil innebære en konflikt med EØS-avtalen. Mitt spørsmål er: Vil statsråden være positiv til å oppheve den passusen, i og med at vi har regler om midlertidige ansettelser der bemanningsbyråer kan komme inn og dekke behovet?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-03:
Mange kommuner og fylkeskommuner har innført Telemarks-modellen. Jeg lurer på om statsråden synes det bra, eller om hun synes det er dårlig. Og hvis statsråden synes det er bra, hvorfor er det ikke bra å bli enige om i dag å stille krav til innkjøp i offentlig regi? Og hvis statsråden synes det er dårlig, så vil jeg gjerne ha en forklaring på det.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-03:
Vi har i dag en rekke arenaer hvor vi samarbeider med partene og ulike problemstillinger tas opp. Mye av det de forslagene som er fremmet i dag, gjelder, er i stor grad allerede igangsatt eller gjort. Det er klart at hvis partene tar opp forskjellige problemstillinger, eller man ønsker å utrede ulike spørsmål nærmere, vil vi selvfølgelig være åpne for det. Det er flere av de spørsmålene som tas opp, som vi mener det først og fremst må være partenes ansvar og ikke minst partenes initiativ å ta opp.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-03:
Som jeg sa både i hovedinnlegget og i forrige svar, gjøres det mye arbeid på dette feltet, og regjeringen har iverksatt en rekke initiativ. Regjeringen er glad for både samarbeidet og de initiativene som kommer fra partene på dette området. Vi skal dra det lasset sammen med dem og også gå foran der det kreves. Jeg kan ikke gi noen garanti her og nå om at alt som kommer fra partene, skal gjennomføres, men vi er opptatt av å ha en god dialog og et godt samarbeid med partene, og jeg mener også at regjeringens tiltaksplan mot arbeidslivskriminalitet viser at her går vi foran – det er ikke bare ord, det er også handling. Vi har også styrket budsjettene mye på de ulike områdene som angår arbeidslivskriminalitet.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-03:
Det er ingen tvil om at vi er en del av en global verden. Vi har på mange måter et internasjonalt arbeidsmarked, og vi merker det også her. Samtidig vil jeg si at fri flyt av arbeidskraft er noe vi har vært vant til i Norden i mange, mange år. Nå er vi også en del av det europeiske arbeidsmarkedet, og jeg mener det er positivt. Det er bra at man har mulighet til å ferdes fritt over landegrensene og søke arbeid der det er mulig. Men det betyr ikke at vi er for utnyttelse av utenlandsk arbeidskraft, eller at vi er for internasjonal kriminalitet. Tvert imot er det viktig at vi kjemper mot det. Derfor har vi styrket Arbeidstilsynet, derfor har vi satt kampen mot arbeidslivskriminalitet høyt på dagsordenen, og derfor har jeg, sammen med EU- og EØS-ministeren, tatt et initiativ overfor bl.a. Polen, Romania, Bulgaria og Litauen om et internasjonalt samarbeid for å løse problemene. Det er godt mottatt av disse landene. I går åpnet jeg mitt femte senter mot arbeidslivskriminalitet. Så dette setter vi høyt på dagsordenen, og det er tverrpolitisk enighet om at dette er noe vi skal bekjempe.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-03:
Regjeringen er i likhet med representanten Lundteigen opptatt av å ha et seriøst og ordnet arbeidsliv der faste ansettelser i et topartsforhold skal være hovedretningen i norsk arbeidsliv. Bruk av innleid arbeidskraft har vært på et relativt stabilt nivå de siste fem–seks årene. Det er om lag 1,5 pst. av arbeidsstyrken totalt sett. Vi ser også en nedgang i siste kvartal 2015. Vi følger utviklingen tett, men jeg ønsker ikke å gjøre noen begrensninger i den muligheten. Stortinget har for ikke lenge siden behandlet et forslag om å oppheve § 14-12. Det ble nedstemt. Jeg kan også nevne at vi nå ser at ikke bare er det færre som kommer til Norge som arbeidsinnvandrere, vi ser også at flere arbeidsinnvandrere reiser tilbake. Det gjenspeiler også det arbeidsmarkedet vi nå har.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-03:
Jeg synes det er veldig bra at kommuner og fylkeskommuner stiller krav i sine innkjøp og sine anskaffelser. Som tidligere byråd i Oslo gjorde vi det samme selv. Vi brukte vår innkjøpsmakt til å stille krav om både lærlinger og antall kontraktsledd. Jeg mener at det offentlige som en stor innkjøper bør bruke sin forbrukermakt til å påvirke arbeidsmarkedet og arbeidslivet på en positiv måte. Regjeringen følger også dette opp i sine egne strategier, ved at man nå endrer anskaffelsesregelverket, bl.a. at man stiller krav om lærlinger, men også stiller krav om antall ledd i kontraktskjeden ved offentlige anskaffelser, og særlig i de bransjene hvor det er særskilte utfordringer. Så jeg mener at man i aller høyeste grad, både lokalt og nasjonalt, følger opp nettopp det som representanten er opptatt av.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-03:
Når alle er enige om og sier at de forstår det alvorlige problemet med sosial dumping, og samtidig sier at Telemarks-modellen er bra, og så skal vi ikke gjøre det til en gjennomgående metode å jobbe på, så er det noe som skurrer. Jeg får ikke tak i hva det er, men i to tidligere stortingsperioder har jeg sittet i arbeids- og sosialkomiteen og jobbet med de handlingsplanene som regjeringen Stoltenberg la fram. Da var det en systematisk forskjell i Stortinget mellom de rød-grønne partiene og særlig Høyre og Fremskrittspartiet, som helt systematisk gjennom alle de årene stemte mot de virkningsfulle tiltakene mot sosial dumping, slik som utvidet avtaleplikt, påse-plikt, innsynsrett. Hvordan i all verden skal man kunne oppdage sosial dumping hvis ikke fagbevegelsen og de som jobber på byggeplassen, har innsynsrett, solidaransvar, kollektiv søksmålsrett, ulike godkjenningsordninger? Det var veldig mange av disse tiltakene som Høyre og Fremskrittspartiet da var helt systematisk imot. I starten sa de også hvorfor. De sa: Dette hindrer konkurranse på lønn. Og det er det det handler om, dette handler om at arbeidsfolk skal ned i lønn. Etter hvert skjønte jo disse partiene at det var det ikke lurt å si, så de sluttet å skrive det i merknadene sine. Men det er jo det dette handler om, det handler om at man mener at det man i dag kaller et fleksibelt arbeidsliv – som vil si et mer utrygt arbeidsliv og mer usikre arbeidsforhold – gjør at mange vil tjene dårligere. Det er et veldig stort behov for at både risikoen for å bli tatt blir større, at straffen for dette øker, fordi dette er stjeling av mange hundre milliarder fra fellesskapet. Det er få ting som er så økonomisk lønnsomt som sosial dumping og svart arbeid. Jeg kommer akkurat nå, sammen med kommunalkomiteen, fra Statsbygg, vi har akkurat vært og snakket med dem. Så spør jeg dem, den store byggherren: Klarer dere dette? Er det enkelt? Så sier de: Nei, det trengs flere tiltak. Det er veldig vanskelig å avdekke dette, for det er veldig smarte folk som holder på med det, og det er store penger å hente. Så hvis vi ikke får til dette, er det altså kjeltringene som vinner, og ærlige bedrifter som taper. Og vanlige folk får utrygge, farlige arbeidsforhold og lønninger de ikke kan leve av. Og det er stikk motsatt av det vi har gjort når vi har bygget opp Norge som et solidarisk, godt velferdssamfunn for alle.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-05-03:
Forslagsstillerne har tatt opp en viktig sak. Å jobbe for et anstendig arbeidsliv og bekjempe sosial dumping er viktig. Arbeidslivskriminalitet er alvorlig og må bekjempes, fordi den utnytter arbeidstakere, og fordi den truer velferdsstaten. Regjeringen tar dette på største alvor og er ikke passiv, slik representanten Dag Terje Andersen forfekter. Regjeringen har i samarbeid med partene i arbeidslivet utarbeidet en strategi mot arbeidslivskriminalitet, som har fått mange positive tilbakemeldinger. Samarbeidet mellom myndighetene og partene i arbeidslivet er viktig for å sikre seriøse arbeidsforhold og et anstendig arbeidsliv. Vi har et problem med at useriøse aktører utfordrer den seriøse og lovlige delen av arbeidslivet. Det truer den norske modellen både ved at det bidrar til bortfall av skatteinntekter, og ved at det rokker ved en så grunnleggende verdi i arbeidslivet som tillit er. Arbeidstilsynet og andre offentlige kontrolletater har i flere år arbeidet systematisk for å motvirke useriøse arbeidsforhold. Likevel avdekkes det fortsatt både kriminalitet og sosial dumping i norsk arbeidsliv. Sosial dumping rammer arbeidstakere som utnyttes, men også ansatte og eiere i virksomheter som underbys av useriøse aktører, blir rammet. De seriøse aktørene taper ofte i konkurransen med de useriøse. Derfor må tiltakene som settes inn, treffe riktig. Seriøse aktører i markedet har flere ganger opplevd å bli påført nye plikter og byrder gjennom økt lovgivning, men tiltakene har ikke truffet der det er behov for oppstramming. Tiltakene må være målrettet slik at det rammer de useriøse aktørene, som vi ønsker vekk. Treparts bransjeprogrammer er en viktig del av arbeidet mot useriøsitet. I 2012 startet et treparts bransjeprogram i renholdsbransjen, og fra 2014 er det også bransjeprogrammer i utelivsbransjen og i transportbransjen. Det er nødvendig med en bred mobilisering i hele arbeidslivet. Et viktig tiltak er å styrke samarbeidet mellom de offentlige kontrolletatene, og det er fulgt opp med felles tiltak og et tettere samarbeid mellom politiet, skatteetaten og Arbeidstilsynet. Denne regjeringen har bevilget midler til bedre koordinering og samlokalisering av enheter for å bekjempe arbeidslivskriminalitet. I 2015 ble det etablert enheter i byene Bergen, Stavanger og Oslo, og i går ble et nytt senter åpnet i Trondheim. På disse sentrene jobber medarbeidere fra Arbeidstilsynet, Nav, politiet og skatteetaten sammen om å gjennomføre felles tilsyn, veiledning og kontroll med utvalgte bransjer. Tilbakemeldingen er at dette er tiltak som virker. Skal vi lykkes, må arbeidet mot arbeidslivskriminalitet være tverrfaglig, tverrpolitisk og tverretatlig. Debatten om arbeidslivskriminalitet og sosial dumping trenger ikke å være så polarisert som opposisjonen ofte legger opp til. Det er ikke konstruktivt at man i debatter og offentlige ordskifter blir tillagt meninger og holdninger som verken en selv eller partiene vi tilhører, står for. Vi må jobbe …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-05-03:
… bedre tverrpolitisk. Takk!
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-03:
Takk for svaret frå helse- og omsorgsministeren. Det er mange tiltak som er sette i gang, og det er løyvd auke på ein god del område. Likevel er mi bekymring at trass i desse grepa som helse- og omsorgsministeren viste til, kjem det bekymringsmeldingar både frå helsesøstrer ute i kommunane og frå barne- og ungdomspsykiatrien om at helsevesenet ikkje er godt nok skodd for å ta vare på desse einslege mindreårige på ein god nok måte. Det synest eg er alvorleg, og eg håper og forventar at helse- og omsorgsministeren følgjer med på dette grundig i tida framover for å kunna førebyggja betre og tilby likeverdige tenester òg etter lova. Eg merka meg at ministeren ikkje svarte på det som eg tok opp i min interpellasjon, at Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstenesta no ikkje rår til at det skal gjerast ei tidleg helseundersøking når ein kjem, noko som i dag ligg i rettleiaren frå Helsedirektoratet. Ei tidleg helseundersøking er etter mitt syn viktig for å kunna kartleggja korleis ein kan førebyggja særleg psykiske lidingar, og for å kunna plukka ut dei som treng ekstra hjelp. Så eg vil gjerne ha helseministeren si vurdering av dette. No er det mange kommunar som har fått med seg at tidleg helsesamtale ikkje er viktig lenger, men dei gjer det kanskje likevel. I Bergen held dei framleis på dette, og ein har òg ei helsevurdering ved busetjing, som heller ikkje er noko krav i lova. Så vurderer helseministeren å styrkja kravet til helsetilbod gjennom retningslinjerundskriv som ein måte å sikra eit meir likeverdig tilbod og ikkje så store variasjonar? Til slutt vil eg gjerne ha ein kommentar til dette med helsehjelp til dei såkalla papirlause. Vi har hatt mange saker der ein gjennom media har vorte kjend med at helsevesenet i Noreg tar innvandringspolitiske omsyn, bl.a. vil eg visa til den vesle guten som hadde såkalla analatresi, som vart operert og fekk utlagt tarm, men fekk ikkje rekonstruksjon. Han vart sendt ut av landet, og dei opererte han i Tyskland, og vi er vorte skulda for at sjukehusa våre tar innvandringspolitiske omsyn. Eg ønskjer ein kommentar til det òg.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-05-03:
Eg vil takka alle som deltok i debatten. Eg meiner dette er eit veldig viktig felt, som kanskje ikkje like ofte vert nemnt når vi diskuterer asylfeltet. Bakgrunnen for interpellasjonen var at vi no har fått veldig tydelege tilbakemeldingar frå sjølve helsetenesta, både frå kommunane med helsesøstrene og frå BUP, om at tilbodet og kapasiteten i helsevesenet er for knappe i forhold til det som er utfordringane. Slik kan vi ikkje ha det, og det er utruleg viktig at vi får retta opp i det. Det gjeld òg barne- og ungdomspsykiatrien, som ein kanskje ikkje har snakka like mykje om her. Så har det òg vorte ein diskusjon om dette med tidlege helseundersøkingar hos alle. Eg merka meg at statsråden var klar på at han støtta det som Nasjonalt råd har anbefalt, nemleg at ein ikkje gjer det rutinemessig. Da har vi ein situasjon som er slik at den rettleiaren frå Helsedirektoratet som er det som kommunane held seg til, det som heiter IS-1022, som sist vart endra så seint som 9. desember 2015, da ikkje skal gjelda lenger, for i den er ein heilt klar på i punkt 2.3 at helseundersøking vert anbefalt gjord innan tre månader. Eg er ikkje einig med helseministeren i denne saka. Eg har stor tru på ei slik tidleg helseundersøking. Ho er ikkje veldig omfattande, slik ein kan få inntrykk av i denne debatten, men det er meir ei kartlegging – og nettopp at ein kan få fram eventuelle behov for både psykisk og/eller somatisk oppfølging. Det er meir ein førebyggingssamtale. Ein kan f.eks. oppdaga ting som ubehandla diabetes, og eg trur det vert dyrt for helsevesenet å gå vekk frå dette prinsippet. Eg kan forstå at Nasjonalt råd kom med eit slikt vedtak i ein situasjon med veldig mange fleire, men eg trur at helsevesenet kan få dobbelt opp tilbake igjen ved ikkje å førebyggja på denne måten. Kan helseministeren bekrefta at denne rettleiaren kjem til å verta endra, slik at det vert tydeleg for kommunane kva dei skal verta anbefalt?
Bent Høie (Høyre), 2016-05-03:
Jeg tenkte at denne oppfølgingen var en god anledning å svare på spørsmålet knyttet til Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstjenestens anbefalinger om helseundersøkelser. Jeg er opptatt av at vi sikrer at alle i Norge, også asylsøkere og flyktninger, får den helsehjelpen de har behov for så tidlig som mulig. Da er det også viktig at vi prioriterer ressursene riktig. Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstjenesten anbefaler ikke at alle flyktninger og asylsøkere tilbys en tidlig helsesamtale. Rådet mener at kunnskapsgrunnlaget for dette er svakt. Anbefalingen om en slik undersøkelse er heller ikke utviklet med tanke på en situasjon med så stor tilstrømning av flyktninger som vi så i fjor høst. En kostbar helseundersøkelse med diskutabel effekt er ikke det beste tiltaket å sette inn nå. Jeg er enig med Rådet for prioritering i helse- og omsorgstjenesten i at helsetilbudet til flyktninger og asylsøkere må følge den samme prioriteringslogikken som helsetjenesten for øvrig. Det at Rådet for prioritering i helse- og omsorgstjenesten har vurdert dette og kommet med en anbefaling, er jeg glad for. Der sitter nå den fremste kompetansen på dette området, bl.a. Nasjonal kompetanseenhet for minoritetshelse. Det betyr ikke at vi ikke skal tilpasse tilbudet, men at vi i stedet for å gjennomføre store undersøkelser med usikker gevinst, må gå inn for tiltak som vi vet virker. Det kan bl.a. være å sikre kunnskap om helsetjenesten hos asylsøkere og flyktninger, skape tilgjengelighet, tilpasse tjenestene og ha et blikk på særlig sårbare grupper, som f.eks. enslige mindreårige asylsøkere. For å få dette til har vi styrket både vertskommunetilskuddet til kommuner med asylmottak, integreringstilskuddet og det særlige tilskuddet til bosetting av enslige mindreårige asylsøkere. Vi fortsetter også arbeidet med å styrke de samme helse- og omsorgtjenestene både gjennom veksten i kommunenes frie inntekter og gjennom satsingen på spesialisthelsetjenesten. Stortinget vil også snart få seg forelagt en egen stortingsmelding om prioritering i helsetjenesten. Det er viktig at vi tenker gjennom at hver gang vi gir et tilbud i helsetjenesten, gjør vi det på bekostning av andre pasienter. Jeg tror at Nasjonalt råd for prioritering i helse- og omsorgstjenesten har sett at det å gjennomføre store systematiske helseundersøkelser på en gruppe som gjennomgående har en stor andel friske mennesker, ikke er fornuftig, for det vil rett og slett gå ut over kommunenes mulighet og kapasitet til f.eks. å gi helsehjelp til grupper i det norske samfunn som i dag er syke, og som ikke får god nok helsehjelp.
Bent Høie (Høyre), 2016-05-03:
Til det siste spørsmålet: Som representanten også var inne på i sitt innlegg, er det slik at den veilederen i all hovedsak omfatter helseundersøkelser som er knyttet til smitteforebyggende tiltak, og det var ikke det som var temaet for diskusjonen til Nasjonalt råd for prioritering. Det var en utvidet helseundersøkelse for å ha en generell kartlegging av helseundersøkelsen til asylsøkere og også en kartlegging av den psykiske helsen. Så er det helsetjenestenes ansvar å følge opp de rådene som Nasjonalt råd for prioritering kommer med, inkludert Helsedirektoratet. Det er et grunnleggende spørsmål representanten Grung stiller, når hun spør: Hvordan har de det? Jeg tror at mye av svaret på de utfordringene som representanten tok opp, nettopp handler om det å få til en rask bosetting, slik at en kommer inn i en situasjon med en normal hverdag, med skole, med aktivitet, med venner, med idrett, med fotball og en familie å forholde seg til. Det gjøres nå et voldsomt arbeid i kommunene for å få til en raskere bosetting, i en situasjon der vi har vært gjennom en veldig høy tilstrømning. Hvis en i kommunene har utfordringer knyttet til hvordan en skal håndtere denne situasjonen, har vi gode kompetansesentre som en kan søke råd hos. Men jeg er opptatt av at hovedløsningen på dette området ligger i å gi hjelp gjennom de ordinære helsetjenester, ikke bygge opp tjenester ved siden av. Jeg synes det er et misforhold i interpellantens argumentasjon. Hun har helt rett når hun beskriver hvordan en så høy tilstrømning som vi har hatt, har gjort at mange deler av tjenesten er blitt satt på prøve, både kommunehelsetjenesten i enkelte kommuner og spesialisthelsetjenestene, spesielt på steder med veldig høy ankomst før folk har kommet inn i det ordinære systemet, som i Østfold og i Finnmark, men også på de stedene som har fått midlertidige mottak. Denne kapasitetsutfordringen håndterer helsetjenesten. Det er fordi vi i Norge har en helsetjeneste med store ressurser som kan vri innsatsen sin inn på områder når de står i vanskelige situasjoner, og det er veldig bra. Men da synes jeg det er litt spesielt at interpellanten samtidig sier at det er oppsiktsvekkende at Nasjonalt råd for prioritering har kommet til den etter min oppfatning ganske naturlige konklusjonen at da er det ikke mest fornuftig å bruke de samme menneskene og gjennomføre samtaler med mennesker som i all hovedsak er friske, når vi samtidig ser at vi har en kapasitetsutfordring med å hjelpe dem som faktisk er syke.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
På vegne av Hans Fredrik Grøvan, Rigmor Andersen Eide, Hans Olav Syversen, Anders Tyvand og undertegnede vil jeg fremme et representantforslag om en mer miljøvennlig og bærekraftig luftfartssektor med god kapasitetsutnyttelse.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Har vi en arbeidsledighetskrise? Regjeringen sier nei, men antallet ledige er rekordhøyt og har nå passert 4,5 pst. På mandag fikk vi nyheten om at Aker Solutions skal kutte 600 stillinger på Fornebu, i Moss, Tranby og Ågotnes. Vi ser tegn til at krisen på Sør-Vestlandet er i ferd med å spre seg til større deler av landet. Og hva blir vi da møtt med fra regjeringen? Regjeringens arbeidsminister sier at man i vanskelige tider får et push når det butter, og det vi ser av politikk og tiltak illustrerer at regjeringen mener arbeidsledighet er et virkemiddel i omstillingen. De ledige skal tvinges til å flytte, bryte opp og gå til andre næringer. Dette er en skrivebordsmodell for hvordan vårt samfunn virker. Problemet er at altfor mange nå står uten arbeid, og det koster samfunnet dyrt. Konsekvensene er store for de enkelte, og vi ser store negative ringvirkninger for samfunnet. Arbeiderpartiet tror på en annen omstilling, der det overordnede målet er å få folk i arbeid, der vi hindrer at arbeidstakernes kompetanse svekkes, og der vi setter bedriftene i stand til å skape nye jobber. Derfor har vi foreslått en større og mer målrettet tiltakspakke for å møte problemet på kort sikt. Og vi har lyttet til bedriftene langs kysten, og til NHO, LO, Maritimt Forum, som ber om et utvidet permitteringsregelverk. Senest i dag hørte vi fra store kommuner på Sør-Vestlandet at de står klare til å få flere i arbeid hvis regjeringen stiller opp. Det har blitt 45 nye ledige hver dag etter at Høyre og Fremskrittspartiet overtok. Samtidig går det ut 50 mill. kr om dagen i skattekutt. Regjeringen snakker fremdeles om sin tiltakspakke, men Stavanger Aftenblad kunne vise at den var langt mindre enn annonsert. Så regjeringens viktigste strategi mot ledigheten er å kutte skattene. Arbeiderpartiet vil heller bruke pengene på målrettede tiltak. Vi spør derfor igjen, fordi Stortinget ennå ikke har fått svar: Hva er sysselsettingseffekten av disse kuttene? Hvor mange færre arbeidsledige er det blitt som følge av dette hovedgrepet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Jeg fikk ikke svar på hvor mange arbeidsplasser disse skattekuttene gir, men de som har mest, skal få store kutt for å gjøre mer, mens de som har minst, skal få kutt i sine rettigheter for å komme i aktivitet. Denne regjeringen har gjort det vanskeligere å være ledig: Lønnsgarantiordningen er svekket, feriepengetillegget til de ledige er fjernet, og sluttvederlaget til dem som mister jobben, skal beskattes. Til sammen har man kuttet 2 mrd. kr til de ledige. I år kuttes også barnetillegget for uføre. En ufør trebarnsmor med lav inntekt før hun ble trygdet, vil tape 20 000 kr i året som følge av denne endringen. Vi får stadig flere eksempler på dette. Hva er statsministerens beskjed til dem som må klare seg med enda mindre enn før på grunn av behovet for inndekning til å gi disse kuttene som skal skape aktivitet og nye arbeidsplasser, men som hun altså ikke klarer å illustrere hvordan skaper aktivitet?
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Regjeringen mener at vi har en veldig vanskelig situasjon på arbeidsmarkedet, og i de områdene som nå rammes av høy ledighet, er det krise. Det er krise for dem som blir ledige, det er vanskelig for lokalsamfunnet, og det er en utfordring for og en krise i leverandør- og oljenæringene. Men vi har også sagt at det er ikke en krise totalt i norsk økonomi, for fortsatt er det slik at i svært mange fylker går ledigheten ned. Og i mange fylker er det slik at sysselsettingsveksten er betydelig større enn antallet som er blitt ledige, og derfor går altså ledigheten ned i deler av landet. Så forstår jeg at det er en viktig diskusjon om ord, men jeg slår altså fast at krisen for dem som rammes, og for de områdene som rammes, er stor. Det var jo derfor vi la opp til en stor tiltakspakke i budsjettet – med tanke på krise – for å bidra til mer arbeid, aktivitet og omstilling. Vi hadde et budsjett som var veldig ekspansivt, som Arbeiderpartiet mente var for ekspansivt, men som altså bidrar til mer arbeid, aktivitet og omstilling. Vi hadde tiltak som var ekstraordinære, og hovedinnretningen på vedlikehold er at vi har plukket vedlikeholdsprosjekter på Sør-Vestlandet, og hvor vi har tiltak for å stimulere gründerskap, BIA – alle de generelle virkemidlene – for å skape de nye jobbene. Det er viktig å skille mellom tiltakene for aktivitetsøkning nå og for den langsiktige omstillingen. Det er mulig at det er en ulikhet mellom det regjeringen mener og det Arbeiderpartiet mener, for vi mener at kanskje det viktigste med omstillingen er å skape nye jobber, slik at man er i stand til å betale skatt for fremtiden. Den store omstillingen som hele det norske samfunnet står overfor – ikke bare enkeltbedrifter – er å finne flere inntektskilder i en tid hvor oljealderen betyr mindre, og da må de inntektskildene komme i arbeidsplasser slik at man kan betale skatt, og i bedrifter som er varige for fremtiden.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Skattelettelsene bidrar til den langsiktige omstillingen. De bidrar til at de nye bedriftene skal komme, de bidrar til mer aktivitet, og vi ser at det kommer, og det er rekord i søknader om gründermidler, det er mange flere som får tildelt det, og det er mange tiltak som viser at det er en grobunn i bunnen i norsk økonomi. Skattelettelsene er ikke et kortsiktig tiltak for å løfte aktiviteten, det er den aktiviteten vi har over statsbudsjettet, så det Arbeiderpartiet nå forsøker å gjøre, er å si at det er en begrunnelse for skattelettelsene som en kortsiktig aktivitetsøkning. Nei, det er den langsiktige omstillingen. Men så har jeg lyst til å si at det kan kanskje være til ettertanke for Arbeiderpartiet å lese Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene, som klart slår fast at pensjonistene i Norge, bl.a., ikke har fått reallønnsnedgang fordi vi ga skattelettelser i fjor. Så det er ikke sånn at alle grupper med lav inntekt ikke får forbedringer med denne regjeringen. Nettopp på grunn av regjeringens skattepolitikk har de fått realøkning og ikke en forverring.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
I olje- og gassektoren er det ansatte rundt omkring i hele landet som nå rammes av lavere aktivitet. Det ser vi i Oslo og Akershus, hvor jobber innen engineering forsvinner på grunn av de innstrammingene som skjer. Men totalbildet på ledighetsøkningen basert på Nav-tallene, som er regionale, viser hvor ledigheten fortsatt faller i flere fylker. Da har vi ikke en nasjonal ledighetskrise, og det sier heller ikke NHO at vi har. Så har jeg lyst til å si at det er fortsatt en ekstraordinær pakke på 4 mrd. kr i budsjettet. Det er sånn at når Bergen Group kan rapportere at de har fått 70 mill. kr fra deler av den pakken, som har gått til Marinen, så er det jobber på Vestlandet, selv om Stavanger Aftenblad ikke har telt det inn, men det er jobber på Vestlandet, for verftsindustrien ligger i hovedsak på Vestlandet, så oppdragene kommer, selv om det er en nasjonal ordning. Og Arbeiderpartiet har ikke flere direkte tiltak for Sørlandet og Vestlandet. I sin pakke har de også økt generelle ordninger, men jeg går ut fra at de da mener at de virker der hvor ledigheten er størst.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Regjeringen ser også på hvordan vi kan sikre tiltak som bidrar til å bekjempe ledigheten. Da må vi se både på geografi og på sektorer. Noen av de tiltakene vi bidrar med, f.eks. i krisepakken, er tiltak som retter seg mot forskning og utvikling, bl.a. ved å øke petroleumsforskningen, som har både noen miljøsider og annet. Vi vet at i Demo2020 går over 50 pst. av alle prosjektene til bedrifter plassert på Sør- og Vestlandet, så det er viktig å passe på at vi tenker i to nivåer når vi snakker om hva som bidrar til aktivitet, hva som bidrar til den langsiktige omstillingen. Men proporsjonalt på nesten alle de nasjonale virkemidlene er det også sånn at Sør- og Vestlandet får mer enn sin andel med hensyn til geografi, rett og slett på grunn av at det er der de nå har de største ideene. Men ja, vi ser også på tiltak som ytterligere kan starte å stimulere. Så må vi se på rammene når det kommer til revidert nasjonalbudsjett. Men nå begynner de også å virke. I dagens Stavanger Aftenblad er det et stort oppslag om at man nå setter i gang med de millionene som ble tildelt Stavanger, altså til vedlikehold av sykehuset i Stavanger, så nå kommer jo prosjektene ut.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Det er kanskje litt langt utenfor hovedspørsmålet, men jeg skal likevel svare på det. For ti år siden fikk vi gjort en utredning som gikk igjennom hvordan norsk økonomi hadde endret seg siden 1994, og som da viste at det nok var bedre argumenter for å innføre euro på det tidspunktet enn det var i 1994, fordi norsk økonomi var i ferd med å bli likere Europa for øvrig. Så på det tidspunktet da Jan Tore Sanner sa det, ville det å ha vært en del av eurosamarbeidet kanskje betydd at en del arbeidsplasser som vi i dag trenger, ikke hadde blitt nedlagt, for i løpet av de siste ti årene har vi nedlagt bedrifter i Norge fordi de ikke har klart å holde på konkurransekraften sin, fordi kronekursen har vært høy på grunn av høy oljepris. Derfor har vi mistet markedsandeler. Men i dag er jeg selvfølgelig glad for at vi har den norske kronen, fordi det betyr at justeringen går raskere. Men grunnlaget vårt er blitt lavere enn det ville vært hvis vi ikke hadde hatt en effekt av den høye kronekursen. Vi hadde i dag hatt flere jobber i Norge i andre sektorer hvis ikke.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Veldig mye av den pakken vi har laget, er målrettede vedlikeholdsprosjekter og mindre byggeprosjekter. Det er også en rekke store prosjekter som mange vil sette i gang nå, men da er det viktig å lære av kunnskapen vi har om hva som skjedde forrige gang vi satte i gang ekstraordinære tiltak. En rekke av tiltakene som var veldig store, tok det lang tid før kom i gang, og da ble de ikke motsykliske, men medsykliske. Derfor har vi vært veldig tydelige på at det vi gir penger til, må raskt kunne iverksettes. Vi har en åpen holdning til å vurdere ulike prosjekter, men vi har ikke tatt særskilt stilling til sykkelvelodrom i Stavanger.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
I budsjettforliket gjorde vi noen omdisponeringer av penger, fordi vi gjorde andre aktiviteter. I tilleggsproposisjonen knyttet til flyktning- og asylsøkerspørsmålene gjorde vi også endringer, men på det området har det jo egentlig blitt mer penger generelt til oppdatering og vedlikehold på grunn av det, fordi asylmottakene må rustes opp og klargjøres, så det har blitt mer aktivitet knyttet til det. Dette skjer fordi når Stortinget behandler og skal få plass til de ulike prioriteringene, gjøres det endringer i sammensetningen av pakken. Så har jeg lyst til å si at det er viktig å være tydelig på at Norge som nasjon ikke er i krise i dagens situasjon, og at vi ikke har en krise på arbeidsmarkedet. Vi må som politikere ikke snakke opp en situasjon hvor mye av aktiviteten i Norge holdes oppe fordi folk har tillit til sin egen privatøkonomi og det handles. Hvis det svikter og vi snakker oss inn i en sånn situasjon, snakker vi oss inn i større ledighet.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
For det første har jeg lyst til å si at jeg er veldig enig i beskrivelsen, at dette har vært en ekstremt vanskelig situasjon. De bildene vi ser fra f.eks. Homs nå, hvor nesten ingenting er igjen av en levende, vibrerende by fordi den er bombet i stykker, og den humanitære katastrofen folk har vært utsatt for, tror jeg må gjøre dypt inntrykk på absolutt alle. Det er noen små håp. Våpenhvilen gir hverdagshåp inne i Syria. Det er også et håp basert på det vi fikk til på giverlandskonferansen, om å finansiere FNs operasjoner bedre i form av mer penger inn til Syria, men også til nabolandene, og som et ledd i det gi flyktninger i nærområdene muligheten til å jobbe med prosjekter og tiltak, noe som bidrar til at både Jordans, Libanons og Tyrkias myndigheter føler at de er sikre på en form for finansiering til å hjelpe dem hvis flere av de flyktningene som er der, får ulike former for arbeidstillatelse og arbeidstilgang, noe som bidrar til å stabilisere. Når det gjelder avtalen med Tyrkia, er det mange ulike sider knyttet til dette. Den skal behandles på EU-siden i morgen og fredag. Den er ikke ferdig. Det er veldig viktig at den ivaretar EU-landenes internasjonale forpliktelser. Det sa også president Donald Tusk veldig tydelig på Kypros i går. Det er litt vanskelig å kommentere enkeltheter i dette, for det er fortsatt mye igjen. Norge har bidratt ved å si både at vi er enig i at det må være en europeisk fellesløsning, og at vi skal delta hvis det er en europeisk fellesløsning på flyktning- og asylpolitikken fremover. Men vi må se at den virker, at de grepene som tas, faktisk virker. Så bidrar vi også med hjelp til Hellas i den situasjonen som er nå. Vi har gitt 5 mill. kr via Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap til EUs samordningsmekanisme. Den 9. mars ble det sendt senger, madrasser og annet som en praksis på dette, og vi bidrar også på andre områder.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg tror det er viktig å legge til grunn det som rådets president Donald Tusk sa i går i Nikosia. Der sa han veldig tydelig at EU-landene må ivareta sine internasjonale forpliktelser, og blant noe av det han nevnte, var at alle skal få en individuell behandling i Hellas. Det mener jeg vil være en garanti for at man får en vurdering av om man har behov for asyl eller ikke. Det er veldig mange enkeltheter som ikke er ferdige, men det er viktig at man har denne grunnleggende forpliktelsen. Jeg oppfatter også at det står på EUs dagsorden med de tydelige uttalelsene fra Donald Tusk.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg mener det bør være et mål for oss at færrest mulig legger ut på den farefulle ferden over Middelhavet, som i fjor tok nesten 3 500 menneskers liv. Hvis signalvirkningene av denne avtalen er at færre kommer til Europa for å søke asyl, betyr det at færre mennesker drukner. Det må vi huske. Vi mener jo at den farefulle ferden over Middelhavet er noe vi faktisk bør bremse, fordi det gir håp andre veien. Summen av det å hjelpe lokalt, å få til en våpenhvile og alle disse andre tiltakene er at færrest mulig skal reise. Så vil man med den avtalen man får, sende tydelige signaler til en del av dem som ikke har behov for beskyttelse, om at Europa ikke er åpent lenger. Det er faktisk en fordel, for færre vil dø. I tillegg har vi en situasjon hvor man tar imot flere flyktninger. Min holdning er at Europa bør se på dette som en lærdom, også med tanke på at flere land bør gjøre som Norge og ta flere høykommissærflyktninger i årene som kommer.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Det er jo en ekstremt vanskelig situasjon internt i EU når det gjelder gjenbosetting. Det har vi sett i den frivillige avtalen på 160 000 kvoteflyktninger og fordelingen som er gjort allerede. Norge har sagt at vi skal ta imot 1 500 over to år – 750 hvert år – mens det er land i Europa som ikke har vært så villige til å ta imot. Det er også en utfordring at en del flyktninger får tilbud om å reise til land og ikke ønsker å bli der. Det er faktisk en reell utfordring. En av grunnene til at man ikke får alle disse mekanismene til å fungere, er at flyktninger absolutt vil enten til Skandinavia eller til Tyskland. Når de da henvises til å reise til et østeuropeisk land, Bulgaria eller andre, så sier de nei. Sånn kan vi ikke ha det. Dette må være en mekanisme som viser felles solidaritet. Det er blitt mer nasjonalistiske regjeringer i flere land. Det er en utfordring for hele EU-samarbeidet. Så har jo jeg tro på at til slutt klarer man å finne løsninger i EU. Det har vært mange tøffe punkt, men de har klart å finne løsninger før.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg tror at en avtale mellom EU og Tyrkia kommer til å ha to effekter. Det ene er at det kommer til å bremse totalmigrasjonen til Europa, fordi det nå er et bilde i verden av at det er en åpen dør til Europa, som gjør at det kommer mange som ikke har et beskyttelsesbehov også. Og så har jeg understreket at det er sånn at også EU og EUs president sier at de må ta de internasjonale forpliktelsene og den individuelle behandlingen med. Så det er noe i spørrerens tegning av bildet som jeg ikke tror helt stemmer med det i alle fall Donald Tusk nå sier. Det kommer også til å være andre ruter. Vi jobber fortsatt med å sørge for at den fellesforståelsen vi har med Russland om situasjonen på vår grense, skal opprettholdes. Vi har alltid en beredskap for at noe kan skje, men det er selvfølgelig sånn at vi bruker både tid og ressurser på å opprettholde den samforståelsen vi har om at dette ikke bør være en migrasjonsrute.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
La meg først si at Norge gjør mye. Vi har annonsert 10 mrd. kr til hjelp i nærområdene de neste fire årene. Det er den største forpliktelsen Norge har påtatt seg noen gang i forhold til en humanitær krise. Vi har stått i ledelsen for å få til den største internasjonale forpliktelsen i forhold til en slik humanitær krise. Gjennom et forlik i Stortinget tar vi også imot et rekordantall kvoteflyktninger. Vi ligger på topp i Europa når det gjelder mottak av kvoteflyktninger, og heldigvis har vi en lang tradisjon i Norge for å ligge i toppen. Vi har alltid vært solidariske og tatt imot kvoteflyktninger, mens veldig mange andre land ikke har gjort det. Vi utreder våre konvensjonsforpliktelser hele tiden, og foreløpig er det vanskelig for oss å si eksakt hvordan det europeiske systemet kommer til å være. Det er altfor mange enkeltvedtak som er uavklart. Jeg legger vekt på at når presidenten i Det europeiske råd gir denne typen uttalelser, er det fordi de er klar over de konvensjonsutfordringene de har. Også EU har knyttet seg til Den europeiske menneskerettskonvensjon.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Det er kommunestyrene som utlyser folkeavstemninger, det er kommunestyrene som konkluderer i den prosessen vi har lagt opp til – om de på bakgrunn av den prosessen de selv har hatt, vil søke om en sammenslåing av kommunene eller ikke. Så folkeavstemningene gir et råd til kommunestyrene, og så er det kommunestyrene som fatter beslutninger på bakgrunn av det. Jeg har stor respekt for folkeavstemninger, jeg har stor respekt for folket. Jeg har også utrolig stor respekt for lokale folkevalgte, som på basis av de rådene de får, vil gjøre en vurdering av dette, og så vil vi vurdere de søknadene som kommer inn knyttet til det. Så har jeg da en åpning, som jeg har forstått at det er ganske bredt flertall i Stortinget for gjennom den behandlingen som Stortinget har hatt tidligere: Hvis det blir ja i flere kommuner og det blir nei i en kommune, som da forhindrer at man får til kommunesammenslåingen – ja, så er det åpnet for at man skal kunne bruke tvang. Og da er spørsmålet: Er det demokrati hvis flertallet ønsker en sammenslåing, men et mindretall – fordi de har flertall i en kommune – blokkerer det? Da opplever jeg at Stortinget har sagt ja til at man bør kunne skjære gjennom. Men utover det synes jeg at vi skal respektere folkeavstemninger, men også kommunestyrer og folkevalgte som har dette oppdraget.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Hvis man lokalt bestemmer seg for at man ikke skal ha kommunesammenslutning, vil det ikke foreligge en søknad til regjeringen om å få til den kommunesammenslutningen, og det som ligger i dagens kommunereform, er en frivillighetslinje basert på dette.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Vi baserer oss på den reformen som er behandlet i Stortinget. Den har frivillighet som grunnlag, og det har vært en prosess med en tidsfrist som går ut i juni for å søke om kommunesammenslåinger. Så vil vi komme tilbake igjen til Stortinget etter det, basert også på hva fylkesmennene gjør, og da kan vi ta denne diskusjonen om hvor vi står, hvor vi er. Regjeringen har ikke konkludert på noe annet enn det som nå er Stortingets vedtak så langt. Derfor har vi sagt at vi ønsker å se hvor vi står når det gjelder å gi gode tjenester til innbyggerne, sørge for god arealplanlegging, sørge for kompetanse til de svakeste. Alle disse tingene må vi ha med, og det er begrunnelsen min for hvorfor vi trenger en annen kommunestruktur i årene fremover. Jeg mener jeg uttaler meg tydelig og klart, uten at det er større problemer enn at det jeg nå har sitert når det gjelder tvang, er det Stortinget faktisk i merknader har sagt, og det er det som står i det programmet Arbeiderpartiet har gått til valg på, f.eks. Jeg minner om at vi har mindre forpliktende programformuleringer om kommunesammenslåing i Høyre enn det ganske mange andre partier på Stortinget gikk til valg på i 2013.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg kan fortelle om min erfaring. Vi hadde årelangt gode prosesser, og det var klarhet i hvilke gulrøtter som skulle være. Så kom Arbeiderpartiet i regjering og tok vekk gulrøttene, og så stoppet prosessen. Det var det som skjedde i 2005. Da hadde veldig mange kommuner hatt en veldig lang prosess, og hadde mange diskusjoner. Derfor fikk de også reaksjon fra arbeiderpartifolk, bl.a. oppe i Gudbrandsdalen, som da var i en prosess som de måtte stoppe, fordi rammebetingelsene hadde endret seg fordi vi fikk en rød-grønn regjering på det tidspunktet, og fordi Arbeiderpartiet lot Senterpartiet få gjennomslag på disse områdene. Jeg mener at det er viktig med tidsfrister, for hvis ikke haler vi det ut og tar ikke beslutninger. Da klarer vi på en måte ikke å summere opp. Dette er ganske krevende prosesser også for Kommune-Norge å stå i, og vi bruker mye tid og ressurser på det. Da må vi også ha tidsfrister for det. Inntektssystemet endrer vi med ujevne tidspunkt. Det har vært mange revisjoner av inntektssystemet, og man vil aldri ha hundre prosent sikkerhet for hvordan inntektssystemet vil være om ti–femten år. Jeg tror vi må ta med at det er endringer. Det har vært gjort noen endringer i inntektssystemet av nesten hver eneste regjering som har vært inne.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Det er jo ikke slik at de ulike fagetatene kommer med dette fordi de har funnet på det selv. Det er fordi regjeringen ga dem i mandat nettopp å gjøre dette i utredningen – for at vi skulle nå de målene vi hadde satt oss i klimaforliket, og for at vi skulle lage opplegg for å synliggjøre de målene. Det er ikke sånn at vi venter på alle avtaler med EU, slik noen i denne debatten tror. Vi jobber planmessig på alle de områdene der vi vet vi må få ned utslippene. Utenfor kvotepliktig sektor er det særlig to sektorer i Norge som har noe særlig med utslipp. Det er transport, og det er landbruk. Landbruket er en debatt i seg selv. Vi må ha mat også fremover, det er jeg enig i, men vi må ha en strategi for å få ned noen av utslippene innenfor landbrukssektoren også. Det betyr at veldig mye er innenfor transport, og derfor kommer vi til å ha dette med som et veldig tungt perspektiv. Det er et overordnet perspektiv, men vi skal jobbe med utviklingen av Nasjonal transportplan. Det var derfor vi ga dette mandatet. Vi ga det for at vi skulle ha et beslutningsgrunnlag for å få gjennomført det, og vi mener at det er mulig å få til. Jeg er mer optimistisk nå, basert på det en har kommet frem til, enn det jeg kanskje var før, for jeg ser at det er et mer realistisk mål vi nå har satt oss for å bidra til å gjennomføre et stort kutt i utslippene fra transportsektoren. Vi jobber på samme måte på andre sektorer der vi skal bidra. Noen steder trenger vi drahjelp fra mer teknologi og fra nyere teknologi. Derfor er vi veldig glade for at vi får investeringer i den typen teknologi nå – vi ser at den vokser. Og derfor er jeg glad for de forlikene vi har hatt med Kristelig Folkeparti og Venstre, som har bidratt til en tydelig prioritering for å skape markedet for ulike drivstoffsformer. Men det tar litt tid å få alle disse tingene på plass.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg er selvfølgelig enig i det prinsippet. Det er et prinsipp vi også legger inn i dagens avgiftssystem. Så vil det kanskje være en større diskusjon om hvor fort, hvor raskt og hvor mye man skal gjøre der. Vi har i dag store fordeler fra elbiler, som har bidratt til at vi har skapt et marked over tid for elbiler i Norge. Vi skaper nå også et eget nasjonalt marked for biodrivstoff, og på flysiden differensierer vi landingsavgiften knyttet til det. Så er vi inne i diskusjonen om oppfølgingen av Grønn skattekommisjon og hva som vil være de viktigste spørsmålene. Jeg tror ikke jeg vil bruke spørretimen til å forhåndskonkludere noe vi sitter i forhandlinger med Kristelig Folkeparti og Venstre om, men vi har det som en av de tingene statsbudsjettet neste år skal ha med seg.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Norge ligger virkelig i verdensfronten når det gjelder mer miljøvennlige skip. Erfaringen og effekten av NOx-fondet har gjort at man både har en avgift og også et fond som bidrar til investeringer, og særlig skipsfarten er blant det som virkelig har dratt nytte av det. Derfor har vi fått mange flere skip som går på LNG, og som har mulighet for å gjøre det. En utfordring for den internasjonale skipsfarten er selvfølgelig infrastruktur for å få drivstoff, men det er også noe vi jobber med overfor de internasjonale organisasjonene og EU, for å sørge for at de også ser at man må ha den type infrastruktur for å få mer av den internasjonale skipsfarten over på annet. Det vi ser på, er anbudskravene på de områdene hvor det offentlige stiller spørsmål. Vi har allerede bidratt med det i noen av de anbudene som er ute. Det er en av måtene vi kan gjøre det på. Innenfor den maritime strategien har vi også tiltak som vi følger opp nå knyttet til grønn skipsfart. Det er flere områder vi kan gjøre mer på, men det er viktig å huske at det tar litt tid å få bygget om for å kunne bruke annen type drivstoff for deler av skipsfarten.