Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2015-05-26:
Jeg vil også først berømme saksordføreren for et svært stort og godt engasjement i saken – selv om jeg ikke deler en del av konklusjonene. Denne saken gjelder Helse- og omsorgsdepartementets eierstyring knyttet til nytt sykehus for Nordmøre og Romsdal. Saken gjelder mer spesifikt eierstyringen i forbindelse med vedtak om lokaliseringen av det nye sykehuset. Denne saken gjelder således ikke en nærmere vurdering av selve vedtaket om å bygge et felles sykehus og heller ikke valg av sykehustomt, da dette ligger utenfor kontroll- og konstitusjonskomiteens oppgave. Vedtaket om felles sykehus og lokaliseringen av sykehuset har fått betydelig oppmerksomhet lokalt, spesielt i den nordre delen av regionen, med utgangspunkt i Kristiansund. Det har vært rettet fokus mot hvordan eieren, Helse- og omsorgsdepartementet ved statsråden, har utøvd sin eierstyring av underliggende etater i prosessen med å komme frem til beslutning om tomtevalg for nytt, fremtidig felles sykehus for Nordmøre og Romsdal. På bakgrunn av stort lokalt engasjement i saken samt mange innspill i lokalmedia og riksmedia, der det ble hevdet å ha vært urent spill i avgjørelsesprosessen om lokalisering av nytt sykehus, startet saken med at komiteen i møte 18. desember 2014 vedtok å sende brev med spørsmål til helse- og omsorgsminister Bent Høie om saken. Komiteen har som bakgrunn for brevet bl.a. vist til den offentlige oppmerksomhet plassering av nytt sykehus for Nordmøre og Romsdal har fått, og komiteen ba statsråden om å svare utfyllende på spørsmål om på hvilken måte Helse- og omsorgsdepartementet formelt eller uformelt hadde vært involvert i prosessen knyttet til valg av sted for nytt sykehus. I brevet fra statsråden av 23. desember svarer statsråden at det er mange misforståelser knyttet til hvordan eierstyringen mellom departementet, som eier av de regionale helseforetakene, og de regionale helseforetakene, som eiere av de lokale foretakene, er forankret i lovverket. Statsråden viser til helseforetaksloven § 16 og poengterer at denne avklarer at meningsutvekslinger og synspunkter mellom statsråden og styrene ikke er rettslig bindende for de regionale helseforetakene når synspunktene ikke er gitt i foretaksmøte. Statsråden peker også på at det er helt naturlig og nødvendig at det er en løpende og tett dialog mellom styrene og statsråden, og på samme måte er det naturlig og nødvendig at det er en løpende og tett dialog mellom ledelsen i de regionale helseforetakene og administrasjonen i departementet. Med brev av 6. januar 2015 ba komiteen statsråden om en redegjørelse for hva slags styringssignaler som kan gis utenom foretaksmøte. Det ble også bedt om en avklaring av om helseministeren ga instruerende signal til tidligere styreleder i Helse Midt-Norge RHF, Marthe Styve Holte. Statsråden responderte på brevet 12. januar med å presisere at dialog, meningsutveksling og ulike former for signaler utenom foretaksmøtet ikke er i strid med helseforetaksloven. Jeg vil sitere fra statsrådens redegjørelse. «Uavhengig av om signaler eller synspunkter er blitt tilkjennegitt i det åpne eller lukkede rom, skal dette ikke anses som rettslig bindende for styrene i helseforetak eller regionale helseforetak. Dersom jeg ikke er enig i et vedtak, eller ser behov for et vedtak som styret ikke selv fatter, må jeg fatte vedtak i foretaksmøtet. Både statsråden og styrets medlemmer er vel kjent med at eierstyring kun kan skje i foretaksmøte. Dette er en grunnleggende forutsetning for all kontakt mellom departementet og de regionale helseforetakene og kontakten mellom de regionale helseforetakene og helseforetakene. Helseforetaksloven forplikter ikke bare statsråden og departementet til å fatte bindende vedtak i foretaksmøtet. Loven forplikter også styrene i de regionale helseforetakene til å fatte vedtak med en selvstendig begrunnelse. Styrets medlemmer vil kunne vektlegge signaler gitt utenfor foretaksmøte, men må likevel på selvstendig grunnlag fatte de vedtak man finner riktig.» Kontroll- og konstitusjonskomiteen besluttet 20. januar å holde åpen kontrollhøring, der både nåværende og tidligere statsråder ble innkalt samt styreleder og direktører for regionhelseforetaket og helseforetaket, i tillegg til andre relevante personer. Gjennom kontrollhøringen ble det bekreftet at styrene i regionforetaket og foretaket har blitt skolert i sine roller og ansvar som styremedlem i foretakene. En må derfor regne med at styremedlemmene er klar over den formelle status som signaler gitt fra overordnede myndighet har når det gjelder de beslutninger styret skal vedta på selvstendig grunnlag. Gjennom høringen syntes dette å være forstått. Fremskrittspartiet har ikke på noe tidspunkt sluttet seg til komiteens konklusjon om at det har vært uavklarte formelle forhold i forbindelse med statsrådens beslutning om stedsvalg for nytt sykehus for Nordmøre og Romsdal som skulle tilsi egen sak i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Fremskrittspartiet har likevel sluttet seg til avholdelse av høring i saken, ikke minst på bakgrunn av sakens oppmerksomhet. Med statsråd Bent Høies svar på komiteens brev ble det helt klart at beslutningen om stedsvalg for nytt sykehus var tatt av rett instans, uten innholdsmessige mangler eller forhold ved saksbehandlingen som skulle innvirke på vedtakets gyldighet. Etter helseforetaksloven er laveste mulige beslutningsnivå for etablering av nytt sykehus foretaksmøtet i det regionale helseforetaket, der det kun er statsråden som bestemmer. Dette tilsvarer generalforsamlingen i et aksjeselskap der staten har alle aksjene og selv utgjør generalforsamlingen. Etter Fremskrittspartiets mening er det åpenbart at det aldri har vært meningen at en så vesentlig investeringsbeslutning som å vedta å investere i et nytt sykehus skulle tas av et regionalt helseforetak alene. På bakgrunn av statsråd Høies svar på kontroll- og konstitusjonskomiteens ulike brev samt avholdt høring i saken mener Fremskrittspartiet at statsråden har utøvd sin eierstyring fullt ut i henhold til helseforetaksloven og andre relevante lover, og det er derfor ikke grunnlag for å stille spørsmål ved lokaliseringsvalgets gyldighet. Dette betyr at stedsvalget vedrørende sykehus i Molde blir stående.