trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-10-08:
Det kan være ett av mange gode forslag. Finansministeren følger jo denne situasjonen meget nøye og er i løpende kontakt med banker for å få en god håndtering av situasjonen. Jeg vil også legge til at vi i går presenterte at vi vil øke bostøtten. Det vil hjelpe en god del av de barnefamiliene og andre personene som kommer i en vanskelig situasjon. Mange av de grepene vi har foretatt, vil få direkte konsekvenser for mange av dem som er gjeldsofre. Og det å få hjelp fra kommunen er noe av det viktigste nå.
Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Det er bra det som statsråden har sagt fram til no, at ein følgjer situasjonen. Men betalingskrisa for mange er her no, ja, ho veks faktisk frå dag til dag. Mange har gått i gjeldsfella og teke opp lån medan renta var ekstremt låg. Det vart avslutta 2,2 millionar inkassosaker første halvår i 2008. Dette er ein vekst på 260 000 saker, og det er ny rekord. Inkasso på bruk av kredittkort har hatt ei tredobling det siste året. Inkassobransjen reknar med å få meir enn 4 millionar nye inkassosaker i 2008. Og det er ikkje småpengar vi snakkar om. Kredittilsynet reknar med at nordmenn sitt samla misleghald er på nesten 100 milliardar kr. Kva vil statsråden konkret gjera for å hjelpa dei mange som er komne i ein slik situasjon?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
I mitt tidligere liv jobbet jeg som gjeldsrådgiver, og har over to omganger ryddet opp for familier og personer med svært vanskelig økonomi. Nå fikk vi for så vidt høre om både frarådingsplikten og at det er en ny gjeldsordningslov ute på høring. Men vi leser daglig om både nettselskaper og andre som nærmest kaster forbrukslån etter deg. Og kredittkjøp er ikke noe problem. Derfor vil jeg spørre statsråden om hvilke grep hun har tenkt å ta for å få bukt med dette, og ikke minst hvilke grep hun har tenkt å ta for å hjelpe alle de potensielle gjeldsofrene - for de vil komme.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-10-08:
Når man havner i en gjeldssituasjon, kommer det ofte veldig brått på. Og vi ser vel også at hele denne finanskrisen har kommet litt som julekvelden på kjerringa på overraskende mange. De vi snakker om som er de mest utsatte, er ofte også ressurssvake. Det er ofte folk som kanskje ikke tar initiativet raskt nok til å få gjort noe med situasjonen sin. Og vi vet at det er ganske mye man kan gjøre. Når jeg hører på statsråden, snakker hun en del om lovgivning. Det kommer til å gå for tregt, det vet vi alle sammen. Dels snakker hun om at kommunene skal gjøre mer, og det synes jeg er begynnelsen på et brukbart spor. Kunne statsråden f.eks. tenke seg å ta et initiativ hvor man samler banknæringen, forbrukermyndighetene og NAV, altså sosialkontorene, og setter seg ned og forsøker å stake ut en strategi for hvordan man kan få folk til å søke hjelp i tide?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-10-08:
Jeg har et spørsmål til miljøvernministeren. Miljøvernminister Erik Solheim irriterte mange i Arbeiderpartiet da han i sommer besøkte Lofoten. Hans budskap var tindrende klart: Han ønsket å gjøre alt som stod i hans makt for å unngå at det ble oljeaktivitet i tilknytning til Lofoten og Vesterålen. I kontrast til dette satser Regjeringen betydelig mer på å tilrettelegge for oljeaktivitet i Lofoten og Vesterålen enn det brukes på miljøundersøkelser. I praksis prioriteter Regjeringen oljeinteressene høyere enn miljøinteressene. Dette betyr at det nå ligger an til at en ikke kan få gjort ferdig miljøundersøkelsene i Lofoten og Vesterålen og Barentshavet før forvaltningsplanen skal rulleres i 2010. Dette misforholdet opprettholdes i 2009-budsjettet, hvor seismikkundersøkelsene og ressursene til det økes med 60 mill. kr. Gratulasjonstelegram og takksigelser fra Oljeindustriens Landsforening tikket inn i går kveld. Så mens SV sier de skal slåss mot oljeaktivitet, er de med på en politikk som i praksis bereder grunnen for slik aktivitet. Mitt spørsmål er: Hva er grunnen til at SV er med på at Regjeringen i budsjett etter budsjett bruker vesentlig mer penger på å kartlegge oljeressursene enn på å gjøre den jobben en lovte når det gjaldt å kartlegge miljøinteressene? I går fikk Erik Solheim mye ros og ble betegnet som budsjettvinner. På dette området er han regelrett overkjørt.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-10-08:
Jeg er enig i at det var et meget godt miljøbudsjett. En av årsakene til at det ble bra, var at klimaforliket var et meget godt løft når det gjaldt Regjeringens miljøinnsats. Det er bra. Men det var nyanser i budskapet som kom fra miljøbevegelsen, for flere av dem uttrykte helt klart den samme bekymring som jeg har, nemlig at det satses for lite på miljøkartlegging i Barentshavet. Det betyr at grunnlaget for å vedta en forvaltningsplan er i ferd med å bli for dårlig. Miljøvernministeren svarte ikke på mitt spørsmål: Hva er grunnen til at Regjeringen i budsjett etter budsjett har dette misforholdet med at de øker bevilgningene betydelig til seismikk, men ikke setter av det som er nødvendig, til miljøundersøkelser? Så jeg har to spørsmål. Kan miljøvernministeren garantere at den nødvendige kartleggingsjobben når det gjelder miljøressurser, skal gjøres før det fattes beslutning? Og spørsmål nr. 2: Er miljøvernministeren fra SV komfortabel med dette blandingsforholdet mellom innsats på seismikk og innsats på miljø, et blandingsforhold som OLF er fornøyd med, men som miljøorganisasjonene og Venstre ikke er fornøyd med?
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
La meg først si at det ikke tikket inn noe gratulasjonstelegram fra OLF i går, men det tikket inn veldig mange gratulasjoner fra det grønne Norge, fra en samlet miljøbevegelse, som - om de ikke brukte akkurat det ordet - var veldig, veldig glad for at 15 års stillstand på miljøbudsjettene i Norge nå er vendt til en vesentlig oppgang. Realiteten er at i 15 år - siden Thorbjørn Berntsens tid - har miljøbudsjettene gått opp og ned nærmest på en rett linje, og plutselig har vi nå fått en vesentlig oppgang på 18 pst., hvis vi ikke regner med kulturminnefondet, og 25 pst. hvis vi regner med det. Så det var altså ikke fra oljeindustrien, men fra miljøbevegelsen - og jeg vil si i denne sammenheng, og takk for det, inkludert Lars Sponheim - jeg fikk veldig hyggelige gratulasjoner i går. Så er det sagt. Så til temaet: Ja, vi ønsker å legge til rette for at vi har hele beslutningsgrunnlaget når en beslutning om eventuell utvinning i Lofoten og Vesterålen skal tas i 2010. Det gjelder sjøbunnsundersøkelse, og det gjelder kartlegging av oljeressursene. Det gjelder selvfølgelig fiskeriressursene og hva en oljeleting vil bety for oppvekstområdet til torskebestanden, som er av helt fundamental betydning for livet langs kysten i Norge. Men det gjelder også et tema som i liten grad har vært framme til nå, nemlig: Hva vil en oljeleting bety for turisme? For Lofoten særlig, men også for Vesterålen er turisme en meget sentral næring, og også hva oljeleting vil bety for den næringen, må kartlegges. På basis av hele dette beslutningsgrunnlaget skal så en beslutning tas i 2010. Men jeg røper ingen statshemmelighet hvis jeg sier at min skepsis til å starte oljeboring i 2010 er meget betydelig.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Nei, jeg er for så vidt ikke komfortabel med det faktum at oljevirksomhet er utrolig mye dyrere enn miljøvirksomhet. Jeg skulle veldig gjerne sett at vi nå fortsetter det løpet fra det vellykkede budsjettet i år over en tiårsperiode, for det er det Norge trenger. Løft i ett års budsjett er en fin og riktig og bra ting, men bare hvis vi bygger stein på stein over en lang periode, flytter vi og endrer vi maktforhold i Norge på den grunnleggende måten som må til - og som jeg er sikker på Kvassheim og jeg er enige om - til fordel for miljøet. Når det er sagt, vil jeg si at jeg mener at vi nå får et godt grunnlag for å ta beslutninger i 2010. Men dersom vi i 2010 ikke har tilstrekkelig miljødata for å kunne fatte en beslutning, er det i seg selv et sentralt argument for å vente med en beslutning om å starte oljevirksomhet i Lofoten og Vesterålen.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Jeg føler at jeg svarte på det spørsmålet til Kvassheim, men jeg gjentar det gjerne. For å kunne ta den riktige beslutningen i 2010 trenger vi å kartlegge alle forhold av betydning for eventuell oljeleting i Lofoten og Vesterålen. Da må man vite om det finnes oljeressurser der. Det er det seismikkprogrammet selvsagt skal bidra til. Så må man kartlegge havmiljøet. Det er det MAREANO dreier seg om. Så må man se på fiskeridelen av dette og se på hvordan oljevirksomhet eventuelt vil virke inn på oppvekstvilkårene for torsk. Så må man se på turismebiten. Man må ta det totale bildet. Det jeg derimot er opptatt av, er det strategiske bildet i det norske samfunnet. Over en 20-30 års periode har vi bygd opp en meget betydelig pengebruk på oljevirksomheten og en altfor lav pengebruk på miljø. For første gang tar en regjering tak i dette og virkelig satser på miljø. Etter 15 års reell stillstand øker vi nå betydelig. Det burde alle miljøhjerter i Stortinget glede seg over, og det er det veldig mange miljøhjerter utenfor Stortinget som gleder seg over.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Først vil jeg veldig gjerne sende en utfordring tilbake til Tord Lien, som jeg oppfatter som en av svært få stortingsrepresentanter fra Fremskrittspartiet med et ekte hjerte for miljøvern, og det er at man arbeider for at også Fremskrittspartiet vil kunne støtte den vesentlige økningen på miljøbudsjettet, som vi trenger, og som er viktig for de strategiske maktforholdene i det norske samfunnet. Ellers var Tord Lien også inne på en sentral ting, og det er at det har vært for mye konflikt rundt seismikk. Den eneste måten å dempe den konflikten på er å få mer kunnskap. Derfor var det leit at den følgeforskningen rundt seismikk som skulle ha vært drevet i år, av forskjellige praktiske grunner - som jeg har forståelse for - ikke ble drevet. Men det er helt avgjørende at man neste år, når det drives seismikkskyting, også får på plass og faktisk iverksetter den følgeforskningen, slik at fiskeriinteresser og andre kan få fullt innsyn i den reelle virkningen av seismikkskyting.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Først vil jeg gi honnør til representanten Kristiansen, som jeg har sett har kommet med flere fornuftige uttalelser som demper konfliktnivået rundt disse spørsmålene i Nordland fylke. Det setter jeg pris på. Jeg vil så si at vi skal gjøre vårt ytterste for å dempe konfliktene rundt seismikk, og det å få på plass følgeforskningen er helt sentralt i så henseende. Det var rene praktiske uhell som gjorde at dette ikke skjedde i år. Det er ikke ting som ligger under mitt ansvarsområde, men det var uflaks og uhell som gjorde at det ikke skjedde, og det har jeg akseptert. Desto viktigere er det at det kommer på plass i 2009, når man da driver seismikkskyting. Til slutt: Jeg har ikke felt noen dom over tidligere miljøvernministere i Norge. Jeg har den største respekt for mange av dem. Men den strategiske situasjonen i Norge i 15 år har vært slik at det ikke har vært tilstrekkelig press - fra miljøorganisasjonene, fra Stortinget, fra enkeltmennesker - for virkelig å dreie den strategiske situasjonen i Norge i retning av miljø. Derfor har budsjett etter budsjett kommet ut med miljøet som taper. Det snur vi i år, og det må være starten på en tilsvarende tiårsprosess hvor man endrer de strategiske forholdene.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Ja, selvfølgelig vil jeg stå på det, det skulle bare mangle. Ikke bare jeg, men en samlet regjering vil stå på det standpunktet at hvis vi ikke har nok kunnskap, kan vi heller ikke ta en beslutning. Det er nettopp grunnen til at vi innhenter kunnskap på så mange områder. Jeg tror at MAREANO-programmet vil innhente mye god kunnskap på sitt område. Jeg tror også, og har her tatt et initiativ, at vi trenger mye mer kunnskap om virkningene for turismen - f.eks. hva det betyr for Lofoten som verdensarvområde hvis man skulle sette i gang oljeboring. Vi trenger kunnskap om seismikk for å vite hva som faktisk forefinnes. Og vi trenger - og det er kanskje til syvende og sist det aller viktigste - masse kunnskap om fiskeriene og om hvordan olje og fisk eventuelt kan leve sammen. På basis av dette samlede bildet vil Regjeringen ta en beslutning i 2010, og Stortinget vil selvsagt være med på den beslutningen. Men jeg legger ikke skjul på noe når jeg sier at jeg går inn i dette med en skeptisk grunnholding.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Nei, jeg kan overhodet ikke forsikre at den arkitekturen er på plass. Det Norge arbeider intenst med hver dag, er å få den på plass. Vi er verdensledende i det arbeidet, intet mindre. Men la meg først si at det ene punktet der Fremskrittspartiet ofte har hatt et poeng i kritikken av norsk bistand, er at det ikke er nok å ha de aller beste intensjoner. Det har alle bistandsarbeidere og alle statsråder på dette området hatt. Det er ikke intensjonene som avgjør om bistanden blir vellykket, men resultatene. Der er vi hundre prosent på linje. Jeg vil si at jeg har tatt et kraftig oppgjør med den tenkningen i hele min tid som utviklingsminister. Det unike med Amazonas-fondet er jo nettopp at det er basert på resultater. Vi gir penger inn nå for å få dette arbeidet i gang - sammen med brasilianske myndigheter, som selvsagt er største bidragsyter. Men hvis dette programmet ikke gir resultater om to-tre år, vil pengestrømmen fra Norge stoppe opp, for den er basert på at Brasil kan dokumentere på en måte som legges ut på Internett, som alle kritikere i verden kan se, som SV, Fremskrittspartiet og hvem som helst i Norge kan studere, Regnskogsfondet - alle. All informasjonen om hvordan det går med avskogingen legges ut, og fortsatt norsk støtte vil være avhengig av positive resultater. Det jeg tror Norge ikke kan gå inn i, er avveiningen mellom de ulike institusjonene og interessene i Brasil selv. Det er en maktkamp i Brasil. Det er ulike departementer der med ulike interesser, ikke ulikt andre land vi kjenner - det er normalt. For oss å ta stilling i den typen innenrikspolitiske spørsmål i Brasil er umulig. Men det er nettopp det vi unngår gjennom dette systemet, for pengene kommer når Brasil viser resultater, på basis av en basislinje som vi nå i fellesskap skal etablere. Så kan jeg på et eventuelt tilleggsspørsmål komme tilbake til hva vi gjør for å få en global arkitektur i tillegg til den brasilianske.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Grunnen til at vi går inn i Brasil, er at det er det suverent mest avanserte landet når det gjelder å bygge opp slike systemer. De har den største regnskogen, men også de desidert beste systemene. Kan vi ikke lykkes med å assistere Brasil i å redde sin regnskog, kan vi like godt gi opp hele prosjektet, for det er mye vanskeligere i Kongo, Papua Ny-Guinea eller alle andre land som man overhodet kan tenke seg, enn i Brasil. De landene har kommet kortere. Det er grunnen til at vi går inn i Brasil. Brasil er også verdensledende i å lage systemer på området. Vi har selvsagt innsyn i hvordan pengene brukes. Mer enn det: Vi vil bare fortsette å gi penger hvis det blir resultater. Når det så gjelder den globale arkitekturen, var Jens Stoltenberg og jeg selv og undertegnet en avtale med Ban Ki-moon, FNs generalsekretær, om et system der FN lager et globalt program. Ni land er plukket ut som pilotland. Poenget med dette er å få på plass et internasjonalt system og å få erfaringer fra enkeltland i forkant av København-konferansen om et år, slik at hele verden da kan bidra med penger inn i et system som allerede ligger der, når vi kommer til København.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Den egentlige utfordringen, som er felles for Brasil og alle regnskogland, er å lage det systemet som gir økonomisk incentiv for den enkelte bonde ute i regnskogen, som ikke har noen ondsinnede motiver. Han eller hun ønsker å skaffe utdanning til sine barn, ønsker mat på tallerkenen i morgen, og så har alle de samme drømmene som Tord Lien og jeg har. I dag kan han eller hun bare få gjennomført de drømmene ved å hogge skog. Vi ønsker å skape incentivene, slik at vedkommende kan tjene de samme pengene for den samme framtiden for sine barn ved å la være å hogge skog. Dette er selvfølgelig en vanskelig prosess. Vi har ikke gått inn i dette fordi det er lett, men vi har gått inn i dette fordi det er utrolig viktig. Og så prøver vi å hjelpe Brasil til å få til dette systemet. Brasil har problemer akkurat nå, men har vært et vellykket land de siste årene. Bare den reduserte avskogingen i Amazonas etter 2000 tilsvarte pr. år ti ganger alle norske utslipp. Om vi legger sammen all trafikk, olje - alt vi driver med i Norge - tilsvarte det en tiendedel av den brasilianske reduserte avskogingen i Amazonas(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Jeg kan ikke bli mer enig i det Gitmark sier. Vi må ha kontrollmekanismer. De kontrollmekanismene etableres av den brasilianske staten, men vi går inn og ser på det de gjør. De etableres med satellitter. Jeg kan gjerne finne svaret, men satellittene er antakelig amerikanske. Det er Brasil som har utviklet systemene for å bruke satellittene til å fotografere regnskogen ned på mikronivå, slik at man kan få dokumentert resultater. Og det aller viktigste er: Dette skjer i full åpenhet, slik at det kan legges ut så alle verdens kritikere, i Stortinget eller globalt, kan ha innsyn i det. La meg også si at vi i hvert fall nå har sluppet debatten om hvorvidt regnskogsatsing er god bistand. Dette er genial bistand.Det er et av de få områdene hvor vi virkelig får tre ting samtidig. Vi får både hjelp til folk som lever i fattigdom, i skog, vi får tatt vare på artsmangfoldet i noe av det mest unike økosystemet menneskeheten kjenner, og på toppen av det hele får vi reduserte globale klimautslipp. Det at det også er i vår interesse, er ikke negativt, det er bare en styrke.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
Det er ikke en realnedgang i resten av bistandsbudsjettet, slik det her hevdes. Nå har jeg gått inn på dette med regnskog i alle de andre svarene. La oss slå fast én gang for alle at klimatiltak er noe av den viktigste bistanden vi kan drive. Jeffrey Sachs, verdens kanskje fremste autoritet på området, sa i New York forrige uke: Klimatilpasning er bistand. Bistand er klimatilpasning. De kan ikke skilles. Det å få resten av verden til å gjøre som Norge, nemlig å øke sin bistand gjennom klimarettede tiltak i den fattige delen av verden, er bare positivt. Når det så gjelder asylsøkerutgiftene, er dette et punkt der det er bred internasjonal enighet om å gjøre det på denne måten, gjennom OECD. Dette er et punkt der vi gjør nøyaktig det samme som Bondevik-regjeringen, ja mer enn det. Det var en høyere prosentandel under Bondevik-regjeringen i 2003 som gikk til norske asylspørsmål, enn det som går under vår regjering. Jeg skjønner at frivillige organisasjoner er noe skuffet over dette, men når Kristelig Folkeparti kommer og kritiserer det, blir det litt lite troverdig.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-08:
La meg først når det gjelder asylsøkere si at grunnen til at det er anerkjent som bistand internasjonalt - og, antar jeg, grunnen til at Bondevik-regjeringen gjorde det, ja sågar mer enn denne regjeringen - er at det også er en form for bistand. Og grunnen til det er selvfølgelig at den strømmen av penger som går fra innvandrere tilbake til deres hjemland, er en av de viktigste pengestrømmer internasjonalt, tre ganger så stor som internasjonal bistand og helt fundamentalt for land som Nepal eller land i Mellom-Amerika og andre land. Så penger som innvandrere sender tilbake, er viktige. Det er grunnen til at det har vært regnet som bistand. Så skjønner jeg at frivillige organisasjoner er kritiske, men jeg skjønner ikke at representanter for Bondevik-regjeringen kan være kritiske på dette punktet. Når det gjelder klimatiltak, er det noen av de mest fornuftige bistandstiltakene vi kan komme med. Det er ikke Norge som vil bli hardest rammet av klimaendringene. Vi vil først og fremst bli rammet av klimaendringenes virkning på verdens fattige, som også vil komme tilbake til oss i form av flere flyktninger eller mer krig og konflikt i verden. Men det er altså klimaendringenes virkning for de aller fattigste som er det farligste, og det er også grunnen til at det å bygge opp deres kapasitet til å motstå dette er noe av det aller viktigste vi gjør.
Alvhild Hedstein (Venstre), 2008-10-08:
Jeg hører statsrådens svar om ubalansen mellom penger til miljøkartlegging og penger til oljeleting. Meg bekjent vil pengene til miljøkartlegging ikke være tilstrekkelig for å få kartlagt det biologiske mangfoldet i Barentshavet. Jeg har da ett enkelt spørsmål til miljøvernministeren: Synes miljøvernministeren det er fornuftig å bruke 200 mill. kr på oljeleting i nord, gitt SVs motstand mot oljeutvinning?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
I motsetning til de to foregående spørrere er jeg fornøyd med at Regjeringen legger til rette for seismikkskyting også neste år, og håper man klarer å få det til med et mindre konfliktnivå enn man hadde i år. Da forvaltningsplanen for Barentshavet og havområdene utenfor Lofoten og Vesterålen ble vedtatt i Stortinget, ble det gjort klinkende klart fra samtlige partier at man skulle forvalte disse havområdene basert på helhetlig, kunnskapsbasert forvaltning. Det ble da klart at fullføring av MAREANO-prosjektet ville komme til å koste 250 mill. kr. De har fått, så vidt jeg har kommet fram til, ca. 130-140 mill. kr, altså godt over halvparten av det de skulle ha. Så kan man spørre seg i forhold til det Solheim sier, om manglende ferdigstillelse av MAREANO i seg selv vil være et argument for ikke å åpne for oljeboring - om Regjeringen har gjort dette bevisst. I hvert fall er resultatet at når vi i 2010 skal revidere planen, er det stykkevis og delt og ikke helhetlig.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Jeg tillater meg å bli litt bekymret. Nå ligger det an til at den norske staten neste år skal bruke mellom 1,5 milliarder kr og 3 milliarder kr på å kjøpe opp og verne regnskog fra hogst. Så sier statsråden at vi får se om noen år om det faktisk fungerer. Om det var to år eller fem år eller ti år, vet jeg ikke om han sa noe om, men det er iallfall snakk om mye penger. Det kan høres ut som om statsråden er enig i at det er visse problemer knyttet til det politiske Brasil, og at det er en maktkamp. Det man tilsynelatende skal gjøre, er å betale denne regjeringen og det politiske miljøet i Brasil for å ikke hogge, eller snarere, tilsynelatende, skal man betale regjeringen for å vente noen år med å hogge skogen, som vi nå holder på med.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-10-08:
Det var litt av en dom statsråd Solheim serverte over tidligere kolleger gjennom 15 år. Mange av dem har gjort en meget god jobb. Men det får vi sikkert anledning til å diskutere senere. Jeg har ikke hørt noen som har snakket om at vi skal starte oljeboring utenfor Lofoten og Vesterålen i 2010, slik Solheim gjør i dag. Det alle er opptatt av, er at vi skal få på plass forvaltningsplanen til politisk behandling. Her gjør Regjeringen sitt ytterste for at man ikke skal være i stand til å få denne på bordet. Man skulle nesten tro at seismikkprogrammet var regissert av de bitreste motstanderne av virksomhet utenfor Lofoten og Vesterålen. Man skulle tro at dette var skapt for å få så mange motstandere som mulig, for nettopp å oppnå det målet som Solheim har anskueliggjort her i dag: maken til mangel på dialog, og maken til konflikter, osv. Hvorfor har ikke Solheim og hans kolleger, som har sittet tre år på tilskuerbenken, sørget for at forvaltningsplanen for det området som staten har det hele og fulle ansvaret for, er kommet på plass på en fornuftig måte?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Da vi behandlet forvaltningsplanen, sa en samlet opposisjon at det må være nok penger til kunnskapsinnhenting. Regjeringspartiene sa at vi må vente og se på de årlige budsjettene. Vi har nå sett tre budsjetter. Det er olje og seismikk som vinner, havbunnen taper, og sjøfuglene taper. Situasjonen vil være slik når vi kommer til 2010, at vi vil mangle kanskje 100 mill. kr i forhold til kartlegging av havbunnen. Da vil vi ikke ha det kunnskapsgrunnlaget som revisjonen skulle foregått på. Statsråden sier noe gledelig i dag - at det kanskje fører til at vi ikke kan ta den revideringen som Regjeringen har lagt opp til. Det er signaler som Kristelig Folkeparti har kommet med lenge, fordi vi mente at revideringen ville komme altfor tidlig. Vil statsråden stå på dette standpunktet - også i offentligheten utenfor denne sal - at har vi ikke fått nok kunnskap, utsetter vi revideringen i 2010?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Jeg har et spørsmål til miljøvernministeren. Et samlet storting har gitt støtte til arbeidet for å bevare regnskogen. Regnskogen omtales som vår felles lunge. Den omfatter ni land og er på størrelse med Vest-Europa. Den inneholder 30 pst. av jordas ferskvann og har et rikt biologisk mangfold, opp mot 30 pst. av klodens mangfold. Samtidig er det verdt å merke seg at Brasils stat eier 65 pst. av den brasilianske regnskogen. Brasils president, Lula, opprettet nylig et Amazonas-fond, der Norge hittil er det første og eneste land som vil bidra til fondet - med inntil 1 milliard dollar fram til 2015, ifølge Regjeringen. Samtidig er det den brasilianske stat som står for den største delen av avskogingen i Brasil. Brasils miljøvernminister aksepterte nylig at jordeiere i Amazonas skal bevare mindre skog enn dagens lovverk i Brasil krever. Noen av oss blir da litt skeptiske, når president Lula samtidig sier at det er Brasil som selv skal bestemme hvordan pengene i Amazonas-fondet brukes. Det gjør at mange spør seg om vi kan være sikre på at de norske regnskogmilliardene faktisk kommer til nytte. Det er ikke nok med gode intensjoner, det er resultatene som teller. Er vi godt nok forberedt til det vi nå gjør, eller haster vi av gårde i håp om å sikre politisk gevinst? Det er mange utfordringer. Statsråden har beskrevet mange av dem både i media tidligere og i statsbudsjettet: størrelsen pr. areal, de økonomiske drivkreftene som styrer dette, og mangelen på politisk kontroll og styring i disse landene. Statsråden har sagt at det må etableres en robust, effektiv og fleksibel internasjonal arkitektur for arbeidet mot avskoging. Dette har han sagt mange ganger. Men pengene kommer allikevel allerede nå i budsjettet. Da er spørsmålet: Kan statsråden forsikre at den internasjonale arkitekturen som han selv har etterlyst, nå er på plass - sånn at en kan garantere at pengene fører til de resultatene alle ønsker?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-10-08:
Jeg er enig i at man skal jobbe for å få en global arkitektur på dette. Det er det som jeg tror vil sikre best mulig resultat. Det som likevel blir spørsmålet, som man ikke helt får trygghet for, er om Norge går for tidlig inn med disse pengene i forhold til at vi får sikret at vi også får resultater tidlig i prosessen, i og med at den arkitekturen ikke finnes. Kan det hende at Norge gir penger som på kort sikt utsetter avskoging, men som på ingen måte sikrer en varig endring i atferden? For det er det som må til hvis man skal få resultater. Man må få en varig atferdsendring og ikke bare betale Brasil for at den brasilianske stat selv skal la være å hogge skog i ti år - men så lar de skogen vokse i de ti årene og kan få enda større økonomisk utbytte av å hogge skogen ti år senere, fordi den vil gi mer kubikk tømmer på de samme arealene. Da er spørsmålet: Hva slags innsyn har Norge fått i fondets arbeid? Får vi være med og se hvilke beslutninger som tas, hvordan prosjektene velges ut og midlene betales ut?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-10-08:
Overbygningen her er enkel: Avskogingen i tropiske land står for 20 pst. av alle de menneskeskapte CO2-utslippene. 70 pst. av utslippene kommer fra syv land. Indonesia står alene for 30 pst. og Brasil for 20 pst. 15-20 pst. av Amazonas er allerede forsvunnet. Det er åpenbart at Norge ikke bare har et nasjonalt ansvar for klimaet, men vi har også et internasjonalt ansvar. Det var også grunnen til at Høyre var pådriver for at dette skulle inn i klimaforliket. Det er gledelig at samtlige partier på Stortinget faktisk står bak at vi skal bruke norske penger på å bekjempe avskoging. Men det er tre hovedpunkter som må ligge til grunn: Det første er at dette må gjelde varig vern. Det andre er at vi må være med på å eksportere teknologi for overvåking, for uten overvåking vet vi ikke om pengene faktisk går til det de skal. Det siste poenget er at det også må finnes kontrollmekanismer i samtid. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hva slags kontrollmekanismer er på plass nå og forventes å være på plass i samtid?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-10-08:
Erik Solheim og undertegnede kan gratulere hverandre med oppfyllelsen av vårt felles klimaforlik og vår felles målsetting om å bringe norsk bistand tilbake på 1 pst. og over det. Det er gledelig. Men statsråd Solheim må også vise fram medaljens bakside. For å få plass til denne store satsingen på regnskog og for å få plass til en tredobling av utgiftene i Norge til asylmottak osv. har resten av bistandsbudsjettet måttet tåle en realnedgang. Det er en realnedgang når det gjelder frivillige organisasjoner, overgangsbistand, helse- og vaksineinitiativ og gjeldslette. Og det som er det mest alvorlige av det hele, er at det er en realnedgang når det gjelder nødhjelp og humanitær bistand, i det budsjettet Solheim la fram i går. Det står i grell kontrast til behovene ute i verden. Vi fikk se en reportasje i Kveldsnytt i går fra Etiopia, tørkerammet mer enn på mange, mange år, hvor en bestemor med en toåring på 7 kg roper om hjelp. Spørsmålet er: Kan statsråd Solheim, i lys av alt det han har fått til, også garantere at Norge faktisk vil holde oppe sine ambisjoner på disse områdene, hvor det nå er en reell nedgang?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-10-08:
På FNs klimakonferanse på Bali i 2007 stod statsminister Stoltenberg fram og mottok hyllest og applaus for å love inntil 3 milliarder kr årlig til regnskogsatsing, som var flott. Og i går stod utviklingsminister Solheim fram og mottok hyllest og applaus for å heve den norske bistanden til 1 pst. av brutto nasjonalinntekt. Å innkassere applaus to ganger for bruken av de samme pengene er ganske smart, men samtidig en ganske krevende øvelse, krevende fordi det i dette tilfellet viser at Regjeringen ikke har klart å innfri løftet om bruk av 3 milliarder kr årlig til regnskogsatsing, og krevende fordi den samme satsingen også, som en representant tidligere sa, inngår i bistandsbudsjettet sammen med 1,5 milliarder kr til mottak av flyktninger i Norge. Opplever bistands- og miljøvernministeren dette som noe problematisk? Og er han ikke enig i at dette burde vært noe bedre kommunisert da Regjeringen solgte sitt Bali-løfte på oppnåelsen av 1 pst.-målet?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-29:
På vegne av representantene Leif Helge Kongshaug, Vera Lysklætt og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om at det utarbeides en helhetlig handlingsplan for bevaring av den nordatlantiske villaksen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Innstillingen fra finanskomiteen gjelder et forslag fra representanter fra Fremskrittspartiet om å innføre nulltoll på import fra Swaziland. Jeg tror jeg kan si at hele komiteen i utgangspunktet stiller seg positiv til intensjonen i forslaget. Det føyer seg for så vidt inn i rekken av gode intensjoner som vi alle har hatt for å få større handel med utviklingsland. I den forbindelse viser jeg til at alle de såkalt minst utviklede landene, og fra og med 1. januar 2008 også alle lavinntektsland i henhold til den rangeringen som OECD har over ulike land, er innvilget nulltoll ved import av varer til Norge. Unntaket fra dette er de fire store lavinntektslandene India, Vietnam, Pakistan og Nigeria. Så i utgangspunktet viser dette en vilje til mer handel med de landene som kanskje trenger det mest, ikke minst i en situasjon hvor det er behov for å utvikle økonomien i hjemlandet. Fra Kristelig Folkepartis side vil vi vise til at vi tidligere har foreslått at også de fire større landene Vietnam, India, Pakistan og Nigeria skulle innvilges nulltoll, og vi fremmer forslag om det også i denne saken, med virkning fra 1. januar 2009, og hermed er forslaget tatt opp. Når det gjelder de konkrete forslagene fra Fremskrittspartiet, regner jeg med at de vil redegjøre nærmere for dem. Jeg mener - og jeg tror jeg også snakker på vegne av Høyre og Venstre i hvert fall - også at andre land på om lag samme størrelse og med tilsvarende befolkning som Swaziland bør vurderes i den sammenheng som er naturlig når man skal gå inn og vurdere toll på importvarer. Vi forutsetter at Regjeringen fortsetter det arbeidet som for så vidt har pågått med å vurdere hvordan vi best kan bidra til økt handel ved å senke tollsatsene, eventuelt fjerne dem helt, og at det gjøres fortløpende, og jeg får vel si at vi imøteser også signaler fra flertallet i så måte. Jeg tror også landets befolkning vil være enig i at vi, så langt det er mulig, hindrer handelsbarrierer mellom de land som er minst utviklet, eller lavere utviklet enn det vi er, nettopp for å kunne løfte dem. Det er og bør være en god tradisjon i Norge at vi stiller sterkt når det gjelder bistand, men at vi også bidrar når det gjelder den ordinære handel, og letter mulighetene for det. Så med dette tar jeg opp mindretallsforslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Først hadde jeg tenkt å takke representanten Asmyhr for komplimenten om at saksordføreren kjempet for de fattige i verden. Det falmet jo litt for meg, i og med at i Asmyhrs hode var det Torgeir Micaelsen som var saksordfører - ikke jeg. Men jeg er veldig glad for at også Torgeir Micaelsen kjemper for de fattige i verden. Så er det utkvittert. Så til det saken gjelder: Jeg synes det er interessant at det er fire talere fra Arbeiderpartiet som har holdt innlegg som jeg kan slutte meg helt og fullt til, og som i sum skulle bety at Stortinget så raskt som mulig vil få seg forelagt et forslag til en løsning på Swazilands mulighet til å kunne eksportere sine varer til Norge. Vi må bare registrere at statsråden ikke har tatt ordet. Torgeir Micaelsen sa at man i denne sal var utålmodig etter å få til en løsning. Representanten Holmås sa at man måtte gå en runde i Regjeringen. Så er spørsmålene: Hvor lang skal den runden bli? Hvilken løsning vil man lande på? Dessverre har ikke denne debatten gitt noen nærmere avklaring på dette. Men jeg går ut fra - hvis ingen motsier meg på det - at med det engasjementet som regjeringspartienes talspersoner har vist, må vi kunne forvente at man legger fram en løsning i forbindelse med budsjettet for 2009. Hvis det ikke skjer, tror jeg at jeg på vegne av opposisjonen kan love at da vil vi igjen fremme et forslag.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Det er Kristelig Folkeparti som har fremmet dette forslaget. Som også saksordføreren, Hofstad Helleland, var inne på, ble det ingen høring i regi av komiteen. Det kunne nok vært en fordel i denne saken. Men det var en høring på siden av komiteen som igjen brakte fram disse opplysningene fra Storbritannia om hvilken effekt partikkelfiltre på dieseldrevne biler kan ha. Vi får understreke «kan», for vi vet ikke helt sikkert hva samlet effekt på helse vil være ved en slik montering. Fra Kristelig Folkepartis side er vårt poeng at effekten vil gjelde uansett om det er et fabrikkmontert filter eller et ettermontert filter. Slik sett bør de behandles likt. Vi er alle opptatt av at vi gir gode incitamenter til dem som kjører bil, og som ser seg nødt til å kjøre bil. Det er i det lys dette forslaget skal vurderes. Jeg registrerer at flertallet peker på noen plusser og minuser. Jeg tror at ved nærmere ettertanke, forutsatt at effekten samlet sett er positiv, er de positive sidene ved å gi en tilskuddsordning i flertall. Det viser også det faktum at slike ordinger er gjennomført i andre land. Jeg bruker ikke denne anledningen til å ha en større debatt om bilavgiftene og kaos eller ikke kaos. Det kan vi sikkert komme nærmere inn på. Uansett tror jeg det er positivt om flertallet kan bli så stort som mulig når det gjelder å stå bak forslag som kan bidra til at vi velger en så miljøvennlig bilpark som mulig. Representanten Torgeir Micaelsen bad om at mindretallet vurderte det slik at man kunne oversende forslaget til Regjeringen. Det er mindretallet innstilt på, forutsatt at Regjeringen faktisk foretar en seriøs vurdering av dette og kommer tilbake. Jeg regner med at det må skje i forbindelse med budsjettet for 2009. Under den forutsetning er vi innstilt på å gjøre om forslaget til et oversendelsesforslag.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Her var det spørsmål med svært mange ingredienser, så jeg vil i første omgang i hvert fall prøve å holde meg til det som er temaet, nemlig formuesbeskatning på arbeidende kapital. Jeg hørte også hva komiteens leder, Reidar Sandal, sa om hvem som nyter godt av den skatteletten. Poenget her er at dette er en skattelette som bedriften får, den gjelder næringsformuen. Hvis vårt forslag skulle bli vedtatt, vet representanten Klungland meget godt at dersom man personlig tar ut midler, vil de bli skattlagt. Så jeg godtar faktisk ikke den premissen som både Klungland og Sandal hadde. Det er dette poenget vi prøver å få fram: Her sørger vi for et forslag som kan bidra til å skape grunnlag for mer verdiskaping og bedre rammevilkår for norsk næringsliv. I grunnen trodde jeg det også var et tema Arbeiderpartiet var opptatt av.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Jeg legger til grunn det Lundteigen sa i sitt innlegg, at det Senterpartiet var opptatt av, var at det i det minste bør gjøres noe med den skjevfordelingen som skjer innenfor dagens formuesbeskatning på arbeidende kapital. Da er mitt spørsmål: Kan Stortinget forvente å få seg forelagt noe som går i den retning som Lundteigen her beskriver?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Jeg vet ikke hvis jeg stiller meg på denne talerstolen, om det er noen større sjanse for å komme litt mer innpå representanten Holmås, så han skjønner intensjonen bak forslaget. Det er i hvert fall et forsøk verdt. Det er ikke bare av hensyn til «sliterne», som representanten Holmås refererte til, at forslaget er fremmet. Men vi tok fram akkurat hvem dette forslaget faktisk vil hjelpe, i motsetning til det representantene Holmås, Sandal mfl. tok fram i sine innlegg, som om dette var en skattelettepolitikk for de hundre rikeste her i landet. Det var bare for å vise at det er mye mer enn det. Hovedgrunnlaget for dette forslaget er at vi mener - og det har vi godt faglig belegg for å si - at det sørger for at vi får et skattesystem som i større grad enn i dag bidrar til verdiskaping og sysselsetting. Jeg registrerte at det overhodet ikke var inne i hovedinnlegget til representanten Holmås som saksordfører - overhodet ikke. Det sier vel mye om hvor opptatt man er av verdiskaping og et skattesystem som genererer verdiskaping, i den rød-grønne leiren. Men det betyr ikke at vi andre kan sitte passivt og bare akseptere at det kommer null niks og ingenting fra denne regjeringen i så måte. Nei, da fremmer vi våre egne forslag. Så skjønner jeg at det ikke faller i smak i deler av regjeringspartiene. Jeg lyttet med interesse til det representanten Lundteigen sa, og hvis det også er en indikasjon på hva Regjeringen kommer med i budsjettet, er vi lutter øre og ser fram til å kunne diskutere dette ytterligere, men da med det utgangspunkt sett fra vår side at dette er et forslag som skal sørge for verdiskaping og sysselsetting i en tid som kanskje ikke er som nå, hvor vi har et utrolig godt økonomisk grunnlag også for store deler av næringslivet, men vil være et framtidsrettet forslag som kan sørge for at vi også har det når, som vi vet, litt dårligere tider melder seg.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Som saksordføreren, Hofstad Helleland, allerede har påpekt, er det her en samlet ikke-sosialistisk side som står bak forslaget fra Kristelig Folkeparti om lavere årsavgift og støtteordning for ettermontering av partikkelfiltre på dieseldrevne kjøretøy. Det virker som om - ut fra måten man ordlegger seg på - de rød-grønne også i denne sak, som under Swaziland-debatten vi hadde for en liten stund siden, egentlig er enig med oss, slik også Torgeir Micaelsen nå påpekte. Hvis ikke sliter man i hvert fall veldig med motargumenter. Så hvorfor ikke bare si det rett ut - og faktisk støtte forslaget? Riktignok kan det være noen motforestillinger, slik det er beskrevet i merknads form; bl.a. kan det kanskje medføre mer byråkrati. Men jeg vil minne om og faktisk lese opp hva forslaget sier: «Stortinget ber Regjeringen komme tilbake senest i statsbudsjettet for 2009 med en utredning av utslipp fra bensin- og dieselkjøretøy, og hvilke effekter ettermontering av partikkelfilter i dieselbiler har, knyttet til reduksjon av utslipp av lokal forurensning og eventuelle skadelige helseeffekter fra økt NO2.» Da synes jeg det er rart at Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet ikke kan støtte forslaget om at dette skal utredes nå - men det skulle kanskje bare mangle, med den vinglepetterbilavgiftspolitikken som den rød-grønne regjeringen fører. Man hadde jo det bilavgiftssystemet man hadde. I det ene øyeblikket skal det være miljøvennlig med dieselbiler, i det andre skal det være miljøfiendtlig. Det er ikke rart at det er mange bileiere i Norge som føler seg lurt av Regjeringen. Imidlertid kommer man ikke utenom at dieselbiler utgjør en stor lokal forurensning, spesielt i store byer, deriblant byen der Torgeir Micaelsen og jeg bor, hvor svevestøv medfører helseproblemer. Faktisk viser undersøkelser at halvparten av iallfall Europas bilpark er utstyrt med dieselmotorer. Så noe bør gjøres, slik at dieseleiere - i hvert fall i Norge - stimuleres til å ettermontere partikkelfiltre, hvis de ikke har det i dag. En undersøkelse fra Norges Automobilforbund, NAF, viser at sju av ti nordmenn mener at folk som ettermonterer partikkelfiltre på dieselbilene sine, bør få dekket deler av kostnadene. I samme undersøkelse kommer det fram at halvparten av dieselbileierne som ikke har partikkelfilter på sine biler, svarte at de ville ettermontere filter hvis de fikk lavere årsavgift og refundert deler av regningen. Det tilsvarer ca. 50 000 biler bare i Oslo og Akershus. Av den grunn håper jeg forslaget får støtte her i Stortinget, og at Regjeringen kommer tilbake med en utredning om dette i forbindelse med statsbudsjettet for 2009.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2008-04-29:
Jeg viser til saksordførerens gode fremleggelse av saken og vil benytte anledningen til å knytte noen kommentarer til merknadene fra mindretallet. Aller først: Høyre mener sterkt at frihandel og handel virker. Frihandel bringer mennesker ut av fattigdom, det skaper arbeidsplasser, det fører til en generell velstandsutvikling, det fører til større valgfrihet, og det skaper også billigere varer. Men det er frihandel kombinert med målrettet bistand som virker best for å få mennesker ut av fattigdom. Norge ligger i verdenstoppen når det gjelder bistand. Samtidig skjuler vi oss bak all verdens regulativer når det gjelder handel, kvoter og toll. Det var også grunnen til at Høyre i sitt alternative budsjett for 2007 ønsket å utvide ordningen med toll og kvotefrihet for lavinntektslandene til å gjelde nesten ytterligere 50 land. Det ville ha vært et betydelig bidrag til å øke handelen inn til Norge. Høyre fulgte også opp dette i sitt alternative budsjett for 2008. Der foreslo vi å inkludere lavinntektslandene med mer enn 75 mill. innbyggere. Høyre gir også i denne saken klart uttrykk for at vi mener lavere mellominntektsland som er sammenlignbare med Botswana og Namibia når det gjelder inntektsnivå, bør ha vilkår som i større grad er lik dem som landene innenfor den norske GSP-ordningen har. Høyre mener at et høyt bistandsnivå fra de rike landene er nødvendig for å nå FNs tusenårsmål. Samtidig foreslår Høyre å fjerne toll for u-landene som eksporterer varer til Norge, sånn at de får et bedre grunnlag for å utvikle sin økonomi. Å bedre utviklingslandenes mulighet til å delta i den globale økonomien er en forutsetning for å bringe mennesker ut av fattigdom på varig basis.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2008-04-29:
Først vil jeg oppklare helt kort at statssekretær Axelsen flere ganger i løpet av den dagen dette ble kjent, uttalte at disse opplysningene som har kommet fram i rapportene, var noe helt nytt for Finansdepartementet. Jeg måtte da bekrefte at dette var kjent for Stortinget og hadde vært det i to måneder. Det som trengs for at opposisjonen skal være med på et oversendelsesforslag, er en presisering fra statsråden, slik at vi kan være sikre på at det er konsekvensene som blir utredet og presenteres i forbindelse med statsbudsjettet for 2009 - ikke at det er forslaget som skal utredes. Det må være konsekvensene og en analyse av effektene som legges fram i forbindelse med statsbudsjettet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Jeg tar denne replikkrunden, for jeg synes at Rolf Terje Klunglands spørsmål fortjener et svar. Det er altså sånn at ikke i noen av de alternative budsjettene som Høyre har lagt fram, har de lagt på bordet 5 milliarder kr for å fjerne formuesskatten. Men i dag sies det at man skal fjerne formuesskatten. Men Høyre kan altså ikke garantere på noe som helst tidspunkt i de framtidige alternative budsjettene i denne perioden at de skal gjøre det. Er det rett og slett sånn at Høyre er utrolig gode til å dele ut skatteletter i hytt og pine når det ikke koster penger, nemlig mellom budsjettforslagene, mens når det kommer til budsjettforslagene, har de altså ikke mage til å tørre å kutte så mye i offentlig sektor som det de faktisk ellers skulle gjøre - kutte i velferdstjenester, kutte i eldreomsorg, kutte i skole, kutte i sykehus og overalt ellers?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Vi holder det vi lover. Vi har sørget for å øke skattene. Men det er Høyre som ikke holder det de lover, for de lovet å senke skattene i løpet av denne perioden med 16 milliarder kr, mens det vi så i forbindelse med det siste statsbudsjettet, var 1,5 milliarder kr i skattelette, altså en brøkdel av det som er lovet i de forskjellige budsjettene. Samtidig hører vi Høyres leder, Erna Solberg, som sier at man ikke lenger kommer til å prioritere skattelette så høyt. Det gjør at det spørsmålet som Rolf Terje Klungland stilte, er et godt spørsmål, og derfor gjentar jeg det: Er det sånn at Høyre bare når det ikke koster penger, som f.eks. i salen her i dag, kan si: 5 milliarder kr - nei, nei, nei; vi skal ikke bare dele ut 5 milliarder kr, vi skal dele ut 12 milliarder kr i skattelette, men vi tar det litt over tid, beklager at vi ikke har råd i noen av våre alternative budsjetter? Kan vi tro på Høyres råe skattelettepolitikk? Kan vi tro på det de lovet i valgkampen for fire år siden, der de sa at vi skal kutte, kutte, kutte i offentlig sektor for å dele ut skattelettelser, eller er det bare ord, sånn som i dag?