Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 1999-12-09:
Regjeringen la i sitt budsjettforslag opp til en enorm satsing på støttetiltak til investeringer til og drift av nye fornybare energikilder, noe som også er i tråd med intensjonene i energimeldingen, som Stortinget skal behandle utpå nyåret. For å finansiere dette, og for å begrense økningen i forbruket av elektrisitet, foreslo Regjeringen også en kraftig økning i el-avgiften. Dessverre har Regjeringen gjennom budsjettavtalen med Arbeiderpartiet fått gjennomslag for dette. Det er på bakgrunn av dette grunn til å stille en del spørsmål om hvor vi vil hen i energipolitisk sammenheng. Hvorfor i all verden skal energistormakten Norge, som produserer 3 000 TWh årlig i form av olje, gass og kraft, sprøyte hundrevis av millioner friske skatte- og avgiftskroner inn i vindkraftprosjekter og liknende, som iallfall ikke i overskuelig framtid vil kunne stå på egne ben økonomisk? Norge sitter i dag på enorme energiressurser. Vi har 30 pst. av den samlede europeiske vannkraftproduksjonen, vi har 45 pst. av gassreservene og 75 pst. av oljereservene. Vi flommer jo over av energi. Men dessverre har vi ikke, iallfall ikke så langt, hatt den politiske handlekraft i denne salen til å utnytte våre enorme ressurser på en fornuftig måte som kommer hele befolkningen og næringslivet til gode. I år etter år har vi måttet importere kraft, bl.a. fra sterkt forurensende kullkraftverk i Danmark. Nå ser det imidlertid ut til å gå noe bedre i inneværende år, men med den forventede vekst vi har i forbruket, vil vi også i overskuelig framtid måtte importere kraft – dette til tross for Regjeringens enorme og svært kostbare satsing på alternativ energi. Denne satsingen monner kort og godt ikke, som også representanten Stoltenberg har vært inne på. Fremskrittspartiet vil derfor ikke være med på dette kostbare luftslott som ikke vil gi oss stort annet enn enorme overføringer på statsbudsjettet i mange, mange år framover. Vi vil heller ta i bruk noen av de enorme gassressursene vi har, til verdiskaping i Norge, herunder også til kraftproduksjonen. Det er derfor mitt håp at Stortinget under behandlingen av energimeldingen viser handlekraft og legger forholdene til rette for dem som ønsker å bygge ut gasskraftverk i Norge. Vår oljenæring har i inneværende år vært inne i en vanskelig periode, bl.a. som følge av lave oljepriser. Dette har medført store problemer for leverandørindustrien, med ordretørke, som altfor ofte har resultert i permitteringer og oppsigelser. Denne store omstillingsprosessen har dessverre også medført en oppsplitting av kompetansemiljøer som det har tatt flere tiår å bygge opp. Fremskrittspartiet har ved flere anledninger påpekt nødvendigheten av endringer i rammebetingelsene for oljesektoren som kan gjøre næringen lønnsom, også ved lave oljepriser. Jeg tok dette opp med statsråden tidlig i vår og fikk forsikringer om at dette tok en svært alvorlig, og at en ville komme tilbake med endringer i revidert nasjonalbudsjett. I møter med LO Industri, Norges Rederiforbund, OLF, Norret og TBL, fikk vi klare signaler om hva som skulle til for å dempe krisen i næringen. Få bort bruttoskattene, CO2-avgiften og produksjonsavgiften, sa de. Ikke overraskende kom det ingen endringer i revidert, bare signaler om at en ville komme tilbake med forslag til en gradvis utfasing av produksjonsavgiften i forbindelse med høstens budsjett. Fremskrittspartiet fremmet forslag i forbindelse med revidert om fjerning av CO2-avgiften fra 1. juli 1999 og en hurtig avvikling av produksjonsavgiften. Alle andre partier i denne sal stemte imot disse forslagene. Våre forslag ville selvfølgelig ikke hindret den alvorlige krisen bransjen var inne i, men de ville sørget for en langt mykere landing enn den vi til nå har hatt. Så kom altså Regjeringen endelig med en liten reduksjon i CO2-avgiften og en gradvis avvikling av produksjonsavgiften. Dette er for så vidt noen skritt i riktig retning, men de er altfor små og kommer altfor sent. Det ser nå dessverre ut til at den økte oljeprisen vi har hatt den siste tiden, gjør det mindre aktuelt for Regjeringen å forbedre rammebetingelsene. Jeg håper imidlertid at stortingsflertallet vil sette tingene på plass ved behandlingen av oljemeldingen og gjennomgangen av petroleumsbeskatningen til våren. I budsjettavtalen mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet er de økonomiske rammene innenfor rammeområdene 12 og 13 etter vår mening altfor høye. Vi vil derfor ikke fremme alternative forslag innenfor disse rammene, da dette vil ødelegge den totale budsjettprofil vi har lagt opp til. Vi vil imidlertid vise til Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett innenfor rammeområdene 12 og 13, som er gjengitt i innstillingen. Vi vil også uttrykke vår skuffelse over at budsjettposten til kalking av vassdrag er svekket. Posten er riktignok på inneværende års nivå, men nå skal den i tillegg brukes til bekjempelse av Gyrodactylus salaris, noe som klart vil svekke viktige igangsatte kalkingsprosjekter. Jeg vil med dette ta opp forslagene nr. 3, 7 og 8 på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre og forslag nr. 6 på vegne av Fremskrittspartiet, Høyre og Sosialistisk Venstreparti.