trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øyvind Halleraker (Høyre), 2017-03-07:
Først en liten kommentar til Ruth Grung: Dette er altså ikke et fylkesveiprosjekt, så å blande inn fylkestingets prioriteringer og hvem som har styrt fylket, tror jeg ikke er helt relevant i denne sammenheng. Dette er et prosjekt jeg kjenner svært godt. Den KVU-en som nettopp ble omtalt, var det nemlig jeg som tok initiativet til, fra denne talerstolen. Det ble fulgt opp av statsråd Meltveit Kleppa, det er helt riktig. Jeg synes regjeringen vår har gjort en fantastisk jobb med denne saken. Jeg tror det er vanskelig å finne noe prosjekt i det hele tatt i historien som har hatt så rask framdrift, fra plan og til man viser vilje til bevilgning, som denne saken. Det synes jeg man skal være litt ærlig og innrømme. Jeg kan nevne et lite eksempel. I Arbeiderpartiets NTP for 1998–2007 står det om den Os-veien som det har vært kjempet for rimelig lenge i Hordaland, at Svegatjørn–Rådal vil være aktuell i siste del av tiårsperioden, dvs. 2002–2007. Det skjedde jo ikke, og heller ikke i neste periode. Nei, det var under denne regjeringen vi fikk oppstart på det prosjektet, i 2015 – 18 år senere. Så jeg synes kanskje man skal være litt ydmyk før man kritiserer på det grunnlaget man har rigget her i dag. Det er et paradoks her: Dette er en vei de rød-grønne vil prioritere ned på sikt. I andre sammenhenger argumenteres det sterkt med at den såkalte armen til Bergen, E134, har best samfunnsnytte av alle prosjekt. Ja, det er mulig, det. Men det er under forutsetning av at man får all øst–vest-trafikk overført fra E16. Arbeiderpartiet har lagt listen svært høyt for sin egen alternative transportplan, som er varslet. Det skal bli veldig spennende å følge den videre utviklingen framover mot vårens behandling av NTP. Det gjenstår å se om det blir en oppfølging av de lovnadene.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Som statsråden sier, og som det også er sagt her: Det har vært mye enighet i saken. Vi er veldig glad for at vi har samlet oss om mange av de gode forslagene som gjør saken bedre, men Arbeiderpartiet har et eget forslag om å utrede alternative tvisteløsningsordninger. Det fikk vi ikke resten med på. Det blir henvist til i merknaden at det skal være et utvalg som skal levere sin innstilling våren 2017. Spørsmålet mitt er: Når vil den saken eventuelt komme til Stortinget, og mener statsråden at vårt forslag vil bli ivaretatt i den saken?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Det er viktig at vi har klart å få den store enigheten, og jeg synes statsråden svarer greit på det spørsmålet. Men det vi ønsker, er også å skape ro og forutsigbarhet for ungene og for foreldrene. Resultatet av saken ble jo ikke akkurat sånn som statsråden var ute med før saken kom. Som jeg var inne på i mitt innlegg: Den skapte ganske stor brudulje. Er statsråden skuffet over resultatet, eller mener hun at dette er en god løsning, som hun også kan leve med når hun kommer i opposisjon?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Jeg har bare lyst til å knytte noen kommentarer til innleggene. Kristelig Folkeparti viste til forskning som viser at barn tar skade av lovendringen, og støtter seg på Barneombudet og andre. Men det finnes også forskning som sier det motsatte – at barn som har delt bosted, har det bra, og at de lykkes. Da må en velge hvilken forskning en ønsker å støtte. Det vi vet, er at konfliktnivået før et samlivsbrudd kan være avgjørende for om en vil lykkes. Delt bosted framheves nå i loven, og fra Arbeiderpartiets side er dette en normativ endring, et signal fra samfunnet om at begge er likeverdige omsorgspersoner, og så må foreldrene selv finne de gode løsningene, enten ved avtale eller – der konfliktene er store – i rettsapparatet. Det stoler vi på at de gjør. Når det gjelder felles foreldreansvar fra dag én, er det sterke høringsinstanser som er imot, bl.a. Barneombudet, men igjen er det viktig å se hva loven gir anledning til. Fremdeles er det slik at mor kan ha foreldreansvaret alene ved å melde fra, og at far fremdeles må gå til sak – som i dag. Far kan også si det fra seg. Men her er informasjon viktig. Derfor har vi lagt inn forslag om at vi må få informasjon om hva konsekvensene er, hva slags rettigheter en har, og hva slags muligheter en har, tidlig – og gjerne i lang tid før barnet er født. Barn har rett på begge foreldrene i livet sitt, der det er mulig. Så finnes det unntak, som f.eks. når far er voldelig, men det tas det høyde for i lovendringen. Felles foreldreansvar kan også bidra til økt deltakelse, for da får en mulighet for informasjon om barnets dagligliv og hva barnet driver med. Så vet vi ikke hvor mange som oppgir far som ukjent. Det finnes det ikke noen statistikk for, etter det vi er kjent med. Vi vet derfor ikke om dette kommer til å øke eller synke. Derfor ønsker vi å evaluere det, og vi ønsker å få en statistikk på det, slik at vi vet noe før vi kan uttale oss med en slik bastanthet som en nå gjør. Målet er at barn skal få en best mulig hverdag etter et samlivsbrudd, for det er klart at det er en krise – det er tøft for barna, og det er tøft for foreldrene. Jeg håper at den endringen som vi nå gjør, vil bidra til å gjøre det bedre.
Mette Tønder (Høyre), 2017-03-07:
Dette representantforslaget foreslår at vi skal lage enda en ny handlingsplan for LHBTI-personer. Det er litt som å slå inn åpne dører, og det sa representanten Trettebergstuen selv, all den tid dette allerede er gjennomført av regjeringen. Planen ble lagt frem i juni 2016. I handlingsplanen øker regjeringen politiets innsats mot hatkriminalitet. Etterforskning av hatkriminalitet skal prioriteres over hele landet, og det skal være en lik behandling av hatkriminalitetssaker i alle politidistrikter. Hatprat, trakassering og hatkriminalitet er et stort problem. Mange opplever trakassering på nettet, i skolegården og i sin egen familie. Ingen skal utsettes for hets for den de er, og derfor styrker vi politiets arbeid mot dette. Vi styrker mobbearbeidet med ny mobbelov, vi hever kompetansen om mobbing i skole og barnehage, og vi øker også kompetansen om kjønnsidentitet og om kjønnsuttrykk. Barn og unge LHBTI-personer kan møte utfordringer på mange arenaer, bl.a. i møte med ulike offentlige tjenester. Derfor er det viktig å sette inn ulike tiltak i skole og barnehage. På ung.no finner en i dag informasjon om ulike temaer som unge er opptatt av. Vi styrker kunnskapen om seksuell orientering, om kjønnsidentitet og om kjønnsuttrykk på ung.no, slik at både unge LHBTI-personer og andre lett kan få svar på spørsmål de har omkring dette. I deler av innvandrermiljøet risikerer mennesker å bli utsatt for trakassering, diskriminering og vold, både innenfor og utenfor nærmeste familie. Det er viktig at innvandrerorganisasjoner selv setter dette på dagsordenen. I tillegg legger planen opp til å drive holdningsskapende arbeid rettet mot innvandrerbefolkningen, og at det fokuseres mer på LHBTI-personers rettigheter i undervisningen i samfunnskunnskap for nyankomne flyktninger. Kompetansen om kjønnsmangfold skal også heves i utvalgte asylmottak, og det skal utredes hva som skal til for at LHBTI-personer opplever asylmottak som trygge. Dette er bare noen av de mange tiltakene som ligger i handlingsplanen. I tillegg har denne regjeringen gjort det lettere å endre juridisk kjønn. Mennesker må få leve livet sitt uten diskriminering og i åpenhet. Handlingsplanen som er lagt frem, har over 40 tiltak som skal gjennomføres, og flere av tiltakene er i samsvar med det Arbeiderpartiet nå foreslår. Denne planen er ikke endelig, men den tar tak i flere områder som det er viktig å få gjort noe med. Trygge nærmiljøer, likeverdige offentlige tjenester og bedre livskvalitet for særlig utsatte grupper er de tre innsatsområdene som er valgt ut. Nå er det viktig at planen blir fulgt opp av handling, ikke at vi lager enda flere planer. Så vil jeg melde at Høyre støtter Senterpartiets forslag om en levekårsundersøkelse, og dette henger godt sammen med komitémerknaden som allerede ligger i innstillingen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Jeg vil få lov til å starte med å takke saksordføreren for å ha gjort et grundig og godt arbeid og for å ha vært kompromissvillig og opptatt av å finne løsninger i fellesskap i komiteen, hvilket etter min oppfatning har bidratt til å styrke en god sak fra regjeringen enda mer på viktige områder. For det er ikke slik at det er en selvfølge at det skal være så bred enighet om så viktige endringer som det faktisk er i denne saken. Det er på veldig få områder det er stor avstand, på de aller fleste områdene er det funnet gode løsninger. Så har jeg lyst til å peke på det faktum at dette i første rekke ikke handler om å styrke fars rettigheter, men om å styrke barnas rettigheter til en far. I praksis vil jo det også være positivt for far i stor grad i disse sammenhengene, men det er en grunnleggende og genuin interesse for at barnets interesser skal ivaretas på en så god måte som mulig, som kommer til uttrykk i regjeringens forslag og i komiteens innstilling. Det er ett område som jeg vil henlede oppmerksomheten på, for Fremskrittspartiet har en særmerknad knyttet til delt bosted, og det har også vært gjenstand for mye diskusjon i høringsrunden. Fremskrittspartiet ønsker å forsterke det ytterligere, men tar til etterretning at vi er en del av både en regjering og et stortingsflertall som lander på en noe annen modell. Likevel mener vi at det har vært nødvendig å understreke at vi faktisk har et alternativt syn på dette punktet, og vi mener at delt bosted skal være hovedregelen. Det gjør vi også av hensyn til barnet. Så vil det være ulike vurderinger av det, og det er komplisert. Alt innenfor dette området er komplisert, for det er ingen familier som er like. Det er ulike relasjoner mellom foreldre, det er ulike relasjoner som bidrar til at en må finne de løsningene som passer best for den enkelte familie, men vi mener at vi burde hatt et enda sterkere trykk på å ha delt bosted som hovedregel, enn det som blir resultatet. Men alt i alt: Hvis en ser på de forslagene som er fremmet fra regjeringens side som får støtte i Stortinget i dag, og de forslagene som komiteen selv har bidratt med, er dette store og viktige steg i riktig retning for barns rettigheter til begge foreldre.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-03-07:
Når det gjelder den endringen i barneloven som tar utgangspunkt i felles foreldreansvar for alle, også for foreldre som ikke bor sammen når barnet blir født, er det flere instanser som har advart mot en slik lovendring. Barneombudet advarer mot lovendringen på grunn av frykt for at mødre utsatt for vold og krenkelse ikke vil tørre å handle for å forhindre at far får felles foreldreansvar. Det er flere høringsinstanser som mener at mødre vil kunne unngå å oppgi farskap med en slik lovendring, og at det får den konsekvensen at det er flere barn som ikke får mulighet til å bli kjent med sin far. På hvilken måte har statsråden vurdert disse innspillene, og på hvilken måte har statsråden vektlagt disse viktige innspillene i sitt arbeid med denne lovendringen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-03-07:
Bare et tilbakeblikk til forrige periode: Kristelig Folkeparti fremmet flere forslag om endringer i barneloven. Blant annet tok vi til orde for å fjerne dette pater est-prinsippet, som handler om at den mor er gift med til enhver tid, er den som blir oppført som barnets far, selv om biologisk far kan være en helt annen. Dette støttet ikke Fremskrittspartiet den gangen. Er det noe som statsråden vil se nærmere på?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-03-07:
Jeg bare nevnte det, for det må ikke være noen tvil om at Kristelig Folkeparti er opptatt av at barn skal få kjenne både sin mor og sin far. Når det gjelder delt bosted, er det klart at det er kjempeflott når foreldre blir enige om delt bosted. Kristelig Folkeparti har overhodet ingenting imot det, vi synes det er veldig bra. Men den endringen som gjøres i § 36 første ledd, hvor man setter delt bosted som det første alternativet, kan virke normerende, og det er flere høringsinstanser som har advart mot det og mener at det kan være konfliktskapende. På hvilken måte har statsråden vurdert innspillene når det gjelder delt bosted?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-03-07:
Aller først vil jeg uttrykke en veldig positivitet knyttet til det statsråden sa i sitt innlegg, at hun stiller seg positiv til å gjennomføre en levekårsundersøkelse. Jeg håper at det arbeidet kan komme i gang veldig raskt. En samlet komité har også i behandlingen av dette Dokument 8-forslaget vist til høringsinstansene som Skeiv Verden og SEIF, som er opptatt av asylsøkernes situasjon, herunder behovet for at LHBTI-personer prioriteres på desentraliserte asylmottak i sentrale strøk. Komiteen uttrykker at det er viktig for sikkerheten til personene og muligheten for å møte kompetanse og nettverk. Jeg vil be statsråden redegjøre for hvordan man arbeider med akkurat dette.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2017-03-07:
Som saksordfører vil jeg bare takke alle partier for en veldig god debatt. Jeg synes mange ting har blitt godt belyst gjennom denne debatten, og jeg synes det er flott å se at vi alle sammen er opptatt av det å bekjempe diskriminering når det gjelder LHBTI-personer. Det er snakk om å kunne gi alle en mulighet til å leve et verdig liv, og ikke minst leve et verdig liv i åpenhet. Jeg har bare lyst til å kommentere det spørsmålet som representanten Anette Trettebergstuen stilte statsråd Horne angående det som skjedde på Oslo Symposium. Jeg tror nok at man også forstår at spørsmålet kommer, fordi det bare var én som ble kritisert, og det var Kristelig Folkepartis partileder. Det var da vitterlig også andre politikere – også fra Listhaugs eget parti – som gikk i dette Pride-toget. Derfor blir det litt underlig at denne kritikken bare rammet én person. Og sånn sett har jeg forståelse for at det blir stilt spørsmål knyttet til det. Samtidig forstår jeg på statsråd Horne at dette er et spørsmål som først og fremst Listhaug må besvare. Jeg synes det har vært en god debatt. Det er fremmet mange forslag. Det som har vært Kristelig Folkepartis viktigste anliggende, er at regjeringens egen handlingsplan blir styrket, og at den blir mer konkret. Jeg håper at de høringsinnspillene som har kommet, hvor denne handlingsplanen blir kritisert for å være for vag, er noe regjeringen tar med seg videre. Og som jeg også nevnte i mitt første innlegg: Er det forslag i dette representantforslaget som kan være med på å styrke regjeringens egen handlingsplan, så håper jeg regjeringen følger opp det. Når det er sagt: Takk for en god debatt, og jeg håper at vi om ikke lenge vil kunne se resultatet av det som ser ut til å få flertall, nemlig at vi får en landsomfattende levekårsundersøkelse.
Terje Breivik (Venstre), 2017-03-07:
Me har hatt ei fantastisk utvikling dei siste tiåra, der fedrar i større grad enn tidlegare har teke ansvar i heimen og meir aktivt delteke i den daglege omsorga for barna. Det er bra for far, mor og barn. Lovverket heng her noko etter og må oppdaterast i tråd med utviklinga. Barnelova legg til rette for at barn skal sikrast god omsorg, og ein må gjennomgåande vurdera kva som er det beste for barnet. Difor er det viktig å sikra retten barn har til medverknad. Barn har rett til å verta høyrde, og meininga deira skal tilleggjast vekt i tråd med alder og utvikling. Dette er så grunnleggjande at det er forankra i både barnekonvensjonen og Grunnlova, og så viktig at Venstre svært gjerne òg skulle hatt på plass klagerett etter barnekonvensjonen. Det vart diverre nyleg stansa av eit fleirtal her i salen. For Venstre er det klare utgangspunktet at foreldra har hovudansvaret for barna. Forelder er ein – uavhengig av relasjonen til den andre forelderen. Det kan ikkje vera avgjerande for foreldrerelasjonen til barnet om ein er gift med den andre forelderen. Venstre er difor glad for at begge foreldra no får foreldreansvar frå dag éin. Så må ein sjølvsagt ha opning for at den eine kan få foreldreansvaret i visse høve, men lova vert no klarare på at ein som foreldre har eit felles foreldreansvar for barnet. Vidare vert det klargjort at foreldreansvaret bør utøvast i fellesskap, og at begge skal vera involverte i viktige avgjerder, som t.d. om den eine forelderen vel å flytta. Ei utvida varslingsplikt gjev meir tid til å finna løysingar som er best for barnet. Venstre er òg glad for at det vert innført meklingsplikt der foreldra ikkje er samde om flytting. Eit høgt konfliktnivå rammar barnet, og tilrettelegging for minnelege løysingar gjennom mekling kan bidra til mindre belastande rettssaker. Barnelova er i dag nøytral når det gjeld val av omsorgsløysing der foreldra flyttar frå kvarandre. Venstre støttar ei vidareføring av den nøytrale løysinga og vidare at foreldra sjølve må avtala kvar barnet skal bu, og korleis omsorga skal delast. Dei beste løysingane knytte til deling av omsorg får ein der foreldra er samde. I ei tid der stadig fleire vel delt bustad, meiner Venstre at det ikkje er unaturleg å gjera ei mindre endring av lova som gjer at denne forma kjem først. Dei to løysingane er framleis jamstilte. Det sentrale i regelen er at foreldra avtalar seg imellom kva som er den beste løysinga. Barn veks opp i ei tid der fedrar tek meir ansvar enn nokon gong, og der likeverdig foreldreskap er den nye normalen – ei utvikling me må ta inn over oss i utforminga av lova.
Terje Breivik (Venstre), 2017-03-07:
Eg har ei viss forståing for at Hordalandsrepresentantane til Arbeidarpartiet fremjar den saka me i dag drøftar, og bruker retorikk som om dei vil forsera prosjektet. Eg hadde kanskje gjort det same om eg hadde vore i tilsvarande situasjon. Eg har forståing for det fordi eg trur at dei oppriktig skulle ønskt at E16 og Vossabanen hadde hatt oppstart endå tidlegare, eit ønske eg sjølvsagt deler. Når eg seier «kanskje», er det fordi eg nok hadde vore i tvil om eg hadde hatt samvit til å vera så framoverlent i ei sak ein gjennom åtte år med fleirtal i realiteten fekk null gjennomslag i eige parti for å gjera noko med. Verken vegen, jernbanen eller alle dei som har vegen som sin veg, fortener meir dobbeltkommunikasjon og lovnader som ikkje vert oppfylte, men framdrift og løyvingar som vert gjennomførte. Eg har som sagt òg eit sterkt ønske om at vegen og banen vert realiserte så tidleg som råd er. I dag er det 2024. Så lover eg alle, både her i salen og dei der heime som er avhengige av vegen, anten dei har det som sin daglege yrkesveg eller er avhengige av å køyra ungane sine til og frå ulike ting, eller det er næringsdrivande som bruker vegen, at eg skal jobba hekken av meg: Når prosjektet no endeleg er inne i Nasjonal transportplan, er det ein milepæl som for meg er ein inspirasjon til at 2024 vert absolutt siste året prosjektet vert oppstarta, og ikkje ei sovepute.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-07:
I mitt første innlegg fekk eg lagt fram at – og kvifor – SV fremjar forslaga nr. 3–5, men eg rakk ikkje forslag nr. 6. Arbeidarpartirepresentantane har eit godt forslag kva gjeld trong for meir kunnskap om LHBTI-personars livsfasar og levekår. Vi meiner det er viktig å sjå på ei særleg sårbar gruppe, som det er altfor lite kunnskap om, nemleg LHBTI-personar som sel sex. Ved å kartleggja omfanget og problema denne gruppa har, vil vi stå langt sterkare til å setja i verk gode hjelpetiltak for dei. Vi føreslår difor: «Stortinget ber regjeringen innhente mer og bedre kunnskap om LHBTI-personer som selger sex, og innføre målretta hjelpetiltak som retter seg mot sårbare ungdommer.» I tillegg til våre eigne fire forslag vil vi stemma for Arbeidarpartiet sine forslag og Venstre og Senterpartiet sine. Og eg vil takka Miljøpartiet Dei Grøne – og andre som måtte gjera det – for å ha støtta våre. Eg synest denne debatten viser at vi enno er utolmodige og har ugjort arbeid på dette viktige feltet dersom vi skal sikra rettferd og like rettar.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-07:
Eg deler representanten Astrup sin visjon om nullutslepp i transportsektoren. For SV er det eit steg i riktig retning og eit viktig gjennomslag at Stortinget no får på plass eit regelverk om miljøkrav til drosjar. Vi feirar i dag fordi vi veit at Oslo no får høve til å bli verdas første eldrosjehovudstad. Det er eit stort framsteg. Dette har eit breitt fleirtal i Oslo ønskt lenge – med unntak av det såkalla Framstegspartiet, då! Oslo-folk fortener rein og trygg luft. Det er ingen bilar som køyrer lenger i løpet av eit år enn ein drosje. Når batteriteknologien gjer framsteg dag for dag og gjer at ein innan få år kan realisera nullutslepp i nybilsalet, skulle det berre mangle at vi politisk ikkje la til rette for å kunna stilla miljøkrav til drosjar. Difor er det ikkje noka overrasking at det i regjeringserklæringa står at regjeringa vil «utarbeide krav om at alle nye offentlige kjøretøy, og alle nye drosjer, ferger, rutebåter og dieseltog, benytter lav- eller nullutslippsteknologi når teknologien tilsier dette». Det som var meir overraskande, var at etter at Oslo kommune sende forslag om utsleppskrav ut på høyring, blei forslaget stoppa av samferdselsministeren. Yrkestransportlova var ikkje eigna til denne typen miljøkrav, fekk vi høyra. Vidare skreiv Solvik-Olsen i svar på spørsmål om dette frå Stortinget at han var «i tvil om det er naturlig gjennom næringsreguleringen å stille særskilte miljøkrav til drosjer utover det som gjelder generelt». Denne bakstreverske haldninga var årsaka til at Venstre og SV i juni 2014 fremja eit representantforslag på Stortinget om å endra yrkestransportregelverket slik at løyvestyresmaktene, altså fylkeskommunen, kunne stilla miljøkrav til nye drosjar. Ved handsaminga av forslaget frå SV og Venstre blei det klart at regjeringa var klar for å snu. Det er godt når det kan skje ei slik endring. Dette er difor ein god dag for alle som er opptekne av rein og trygg luft, og for reduserte utslepp. Eg skulle gjerne hatt kortare overgangstid, eg skulle gjerne sett at kommunen hadde høve til å stilla krav til alle drosjar, også maxitaxiar. Men la gå – dette feirar vi. Det er bra at regjeringa i alle fall i denne saka har klart å levera regelverksendringane som Stortinget ønskjer. Gratulerer med dagen!
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-07:
I fire år har Framstegspartiet skulda på dei raud-grøne partia for bilavgiftsomlegginga i 2007, der klimaet skulle telja med når kjøpsavgifta for bil skulle bli fastsett. Det er ganske uheiderleg, for Framstegspartiet var for avgiftsomlegginga som dei sjølve no klagar over her. Det var eit samrøystes storting, og Framstegspartiet røyster framleis for avgiftssystemet der klimaet skal bli vektlagt i kjøpsavgiftene for bil den dag i dag. Det er heller ikkje slik at avgiftsomlegginga i 2006 kan ta hele skulda for auka dieselbilsal. Tal frå Opplysningsrådet for Veitrafikken viste at blant nye bilar auka talet på dieselbilar frå 9 pst. i 2000 til nær 50 pst. i 2006. Store delar av auken i dieselbilsalet skjedde altså før avgiftomlegginga og med Framstegspartiets leiar, Siv Jensen, mens ho gjorde opp statsbudsjettavtala med Høgre-regjeringa. Eg kjeftar ikkje på Framstegspartiet og Solvik-Olsen for deira ansvar for snøen som fell i fjor, men eg held Solvik-Olsen og regjeringa ansvarleg for at dei ikkje gjør alt dei kan no når dei har makta. I staden for å jobba for rein og trygg luft, trenerte Solvik-Olsen viktige forslag som kunne sikra rein og trygg luft då han hadde makt og ansvar for å sikra rein og trygg luft i hovudstaden vår bl.a., der det er mange folk som ikkje kan vera utandørs om vinteren i periodar. Men det held vi på å gjera noko med, så det er grunn til å gleda seg i dag. Eg hadde berre lyst til å kommentera dette.
Ingunn Gjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2017-03-07:
Onsdag sist veke var statsminister Erna Solberg i Arna for å presentera Nasjonal transportplan. Det var ein sørgjeleg affære. Ny veg og togtrasé til Voss blei forvist til andre periode i Nasjonal transportplan. Vi risikerer no å måtta venta 17 år på å få ein rassikra veg mellom Bergen og Voss. Det er trist at statsminister Erna Solberg lèt vera å lytta til dei faglege tilrådingane om å setja i gang Arna–Stanghelle no. At statsministeren vel denne måten å helsa heim på, er ikkje til å skjøna. Det er å gambla med trafikktrykkleiken. Dessverre tyder lekkasjane frå regjeringa på at prioriteringsvegringa til Hordaland-politikarane har fått dei negative konsekvensane SV har frykta. Fleirtalet har ikkje klart å prioritera mellom milliardsluket Hordfast, trygg, rassikker E16 og ei heilt naudsynt jernbaneinvestering på Bergensbanen. Resultatet er at dei viktigaste samferdselsprosjekta for miljø og trafikktryggleik blir skyvde ut i tid. SV er klar for å seia at E16 er det viktigaste vegprosjektet for Hordaland no. Det burde fleire parti vera med på å slå fast. Eg tek opp SV sitt forslag i saka: «Stortinget ber regjeringen prioritere å gå videre med arbeidet i «Fellesprosjektet Vossebanen og E16 Voss–Bergen» uten opphold.»
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Regjeringen har satt ned et særdomstolsutvalg som kommer med sine forslag, en NOU, torsdag. Jeg er ikke kjent med innholdet i forslaget fra utvalget, men det er en spennende NOU som kommer, som blir sendt på høring – hvis den følger samme prosedyre som for andre NOU-er. Jeg har lyst til å understreke at når det gjelder intensjonen i forslaget fra Arbeiderpartiet, tror jeg vi er enig i at vi har gode ordninger, som gjør at foreldrene kan komme til enighet. Derfor er jeg veldig glad for at vi har en unik situasjon i Norge, med et familievern som veldig mange av våre naboland misunner oss. Vi har et familievern som gjennom en historisk satsing – i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti – også har blitt styrket de siste årene, og som nå skal være bedre rustet til å kunne hjelpe familier til å komme fram til gode ordninger, både før samlivsbrudd og etter samlivsbrudd. Det tror jeg vi skal hegne om. Så blir det spennende å få forslaget fra særdomstolsutvalget torsdag.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Det er ingen hemmelighet at Fremskrittspartiet har stått veldig alene om å være for automatisk delt omsorg ved samlivsbrudd. Regjeringen hadde to forslag ute på høring, men regjeringen var også veldig tydelig på at vi foretrakk å løfte opp delt bosted som et alternativ i loven. Det er det forslaget vi har kommet fram til nå. Så erkjenner jeg at det er viktig å komme et skritt videre, og få gjennomslag for de lovforslagene som regjeringen legger fram. Jeg er fortrolig med det forslaget som vi har fått på plass i dag, og jeg er glad for at det får så bred støtte i Stortinget.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
For regjeringen har det vært viktig å gi foreldrene likeverdighet også når de ikke bor sammen ved barnets fødsel. I dag har en rett til samvær, og en har forsørgelsesplikt, men en har altså ikke rett til å ta store avgjørelser i barnets liv. Når det gjelder innspillene som har kommet i høringen, og også de innspillene som har kommet fra Kristelig Folkeparti, mener jeg at lovforslaget ivaretar – hvis det skulle være både vold og annet – at det vil være enkelt for mor å gå til retten og kreve at hun skal ha foreldreansvaret alene. Så jeg er ikke bekymret for de høringsinnspillene som har kommet. Jeg mener at det kan være med og dempe konflikten at far får felles foreldreansvar også når en ikke bor sammen på fødselstidspunktet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Det er ikke noe som jeg jobber med på det nåværende tidspunkt. Jeg mener at de forslagene som nå ligger her på bordet til behandling i dag, er et viktig skritt for et mer likeverdig foreldreskap.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Dette var vel det punktet som vi fikk flest kommentarer til da det var ute på høring. Men det som har vært viktig for regjeringen, har vært å likestille foreldrene også etter et samlivsbrudd. Når det gjelder akkurat det med delt bosted, er barneloven i dag nøytral, og foreldrenes avtalefrihet ligger til grunn. Det er også viktig at familievernet nå har fått så mye kompetanse og kapasitet til å kunne hjelpe foreldrene til å gjøre gode vurderinger ved et samlivsbrudd. Ikke minst jobber vi nå med å få flere barnesamtaler, slik at barn også kan bli hørt i de situasjonene. Jeg mener det viktigste vi kan gjøre, er å hjelpe foreldrene til å komme fram til gode løsninger ved samlivsbrudd, men også å løfte det opp i loven, hvis det kommer til domstolen at delt bosted kan være et alternativ. Jeg er glad for at utviklingen nå viser at flere foreldre velger delt bosted ut fra at det er det beste for deres familie.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
I arbeidet med den nye handlingsplanen, som regjeringen la fram i fjor, var vi veldig opptatt av å ha gode innspillsmøter og å få innspill fra organisasjonene som jobber med dette feltet. Vi har også hatt et nært og tett samarbeid med dem. Jeg mener at den handlingsplanen som ble lagt fram, er veldig tydelig på de utfordringene vi har, men også på at vi trenger mer forskning på området og intensivering av arbeidet på noen områder. Det er ikke tilfellet at organisasjonene har fått kutt i sine budsjetter. Vi vet at når det gjelder budsjettdiskusjonen, er det ofte en prioritering. Det har vært en jevn økning på dette feltet i budsjettet. Jeg mener at den handlingsplanen som regjeringen har lagt fram, er veldig tydelig på de utfordringene vi har, men samtidig også viser at vi har en vei videre som vi må gå, og som vi også må styrke. Det må vi komme tilbake til.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Jeg kan ikke helt se at denne replikken er synonymt med den saken vi behandler nå. Jeg har som likestillingsminister deltatt i Pride-paraden de siste tre årene. Det var veldig naturlig å gjøre det i år, og det var viktig for oss også å vise solidaritet opp mot det som hadde skjedd i USA bare kort tid før denne paraden. Det handler om å vise respekt for den enkelte, men samtidig også understreke hvor viktig det er at vi har kommet langt i Norge når det gjelder LHBTI-personers rettigheter. Regjeringen har vært opptatt av å styrke rettighetene, både i arbeidet nasjonalt og i arbeidet internasjonalt. Så får det være opp til statsråd Listhaug om hun velger å gå i paraden eller ikke å gå i paraden.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Jeg er glad for spørsmålet. Det ble litt kort taletid i sted. La meg understreke at det er viktig å øke kunnskapen om rettighetene og livssituasjonen til LHBTI-personer med minoritetsbakgrunn. Flere tiltak i regjeringens handlingsplan har til hensikt å beskytte LHBTI-personer med innvandrerbakgrunn. Vi ønsker å se på om man kan ha flere prioriterte grupper ved uttak av kvoteflyktninger, og vi vil også heve kompetansen på LHBTI-feltet blant dem som intervjuer i en asylprosess. Asylmottakene skal legge til rette for en trygg hverdag for alle beboere, inkludert dem med LHBTI-bakgrunn.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Det er viktig med et godt lovverk. Det er viktig med en god håndhevelse av det lovverket vi har, og det er viktig at alle politikere er gode forbilder for alle grupper i samfunnet. Jeg har som likestillingsminister vært veldig tydelig på det arbeidet som vi har gjort, og det arbeidet som regjeringen ønsker å framheve på LHBTI-feltet, og har deltatt på Pride-parader. Spørsmål om den uttalelsen som Sylvi Listhaug kom med i helgen, er spørsmål som jeg mener representanten Trettebergstuen må stille til statsråd Listhaug.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Det at fedre og mødre tar et like stort ansvar for og en like stor del i barnets liv og oppvekst, tror jeg vi alle sammen er enige om er det aller beste – helt klart det aller beste for barnet, først og fremst, for et barn bør egentlig ha krav på tid med, og aktivt deltakende, foreldre. Det er dessverre ikke virkeligheten for alle, som vi vet – i noen tilfeller fordi foreldrene ikke ønsker det, dessverre, men også fordi foreldre opplever at de ikke får anledning. Det går helt klart ut over barnet. Noen later som om – eller argumenterer, i hvert fall, som om – barnets beste alltid er i motstrid til et mer likestilt foreldreskap. Det er feil. I tilfeller uten konflikt er det at mor og far tar en mer lik del av ansvaret, nettopp bare til barnets beste. Mer likestilt foreldreskap, det at far og mor aktivt tar ansvar, er også bra for den enkelte som får oppleve det faktisk å ta en viktig involvert rolle i barnets liv, og det er viktig for likestillingen i sin helhet. Gjennom historien har det vært viktig for Arbeiderpartiet å komme bort fra tanken om at det er mor som er aktiv omsorgsperson, og at far er en slags distansert forsørger. Vi har gjennom aktiv politikk gitt fedre rettigheter og plikter for å stimulere til dette. Hver gang far har fått ansvar, har far også tatt ansvar. Fedrekvoten er et veldig godt eksempel på det. Fra å gå fra en tid da det var nesten uhørt at menn skulle være hjemme med unger, ser vi at nesten alle i dag er det, for hvorfor skulle de ikke være det? Lover og regler gir rettigheter og plikter, men de fungerer også normativt. Men ikke alt lovverk har et oppdatert syn på fedre som omsorgspersoner, og lovverket vi behandler i dag, er et eksempel på det. I dag endrer vi på noe av det. Utgangspunktet for foreldreskapet endres, og det skulle bare mangle. Det sender et viktig signal om at mor og far i utgangspunktet er like gode omsorgspersoner, og at barn bør ha tett kontakt med begge, også i de tilfellene der de velger ikke å bo sammen. Når det gjelder det andre omdiskuterte punktet, delt bosted, er det ikke slik at noen med dagens endringer vil pådyttes samværsordninger som de selv ikke ønsker, og som ikke er bra for barnet. Men det er ingen tvil om at det å fremheve delt bosted er bra. For de tilfellene der foreldrene er enige og samarbeider godt, må det å få ha en hverdag med begge foreldrene være bra for barn, også der foreldrene ikke bor sammen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Som debatten i dag viser, har vi veldig mange store likestillingsutfordringer igjen før levekårene og livssituasjonene for LHBTI-personer er like gode som for alle andre. Denne regjeringen og denne statsråden la fram en likestillingsmelding om kjønnslikestilling som ikke bringer likestillingen framover, og som ble slaktet av dem den er til for, av alle som er opptatt av likestilling, NGO-ene og ekspertene. Nå har man lagt fram en handlingsplan for LHBTI som møter samme reaksjon. Alle som jobber på feltet, forsker på feltet og kan noe om feltet, mener at den er for lite konkret, og at den ikke bringer likestillingen framover. Handlingsplanen mangler nye tiltak. Men det er også slik at likestilling ikke skjer av seg selv eller ut fra planer – det må følges opp i de ulike budsjettene. Budsjettene under denne regjeringen har enten stått stille eller har medført reelle kutt for de organisasjonene det gjelder. Hva er det disse organisasjonene ikke har skjønt, som statsråden har skjønt, i og med at hun fortsetter å påstå at denne planen er(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Vi politikere er ansvarlig for lover, regler og budsjettbevilgninger, men vi har også en annen viktig funksjon: hvilke holdninger vi viser. Vi vet at det å gå i parade har vært historisk viktig, og er viktig for å få lov til å kjempe for retten til å vise hvem man er. Det er viktig – symbolsk og praktisk – for veldig, veldig mange. Det symboliserer hvilke rettigheter vi har oppnådd i homokampen. Det brukes også til å markere hvilke kamper som står igjen. Jeg er veldig glad for at det er helt vanlig for norske politikere fra alle partier å delta i paraden under Oslo Pride, og jeg er veldig glad for at også statsråden selv har valgt å gå i paraden de siste årene. En som ikke er like glad i parader, er statsrådens partifelle Sylvi Listhaug, som brukte anledningen i helgen til å kritisere Kristelig Folkepartis leder for deltakelse i nettopp paraden under EuroPride. Hva synes egentlig statsråden om at hennes partifelle velger å kritisere en annen politikers deltakelse i en så(presidenten avbryter) viktig markering? (presidenten avbryter)
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Man må bruke anledningen når man plutselig får den. Jeg vil tilbake til min forrige replikk, om hvor viktig det er at vi politikere ikke bare med lover og rettigheter og pengebevilgninger til dem som jobber for å bedre levekår, stiller opp for LHBTI-personer, men at vi også opptrer som gode forbilder og viser vår støtte til dem som har det vanskelig. Da kommer jeg igjen tilbake til statsråd Listhaugs utspill nå i helgen, der hun kritiserte Kristelig Folkepartis leder, Knut Arild Hareide, for å delta under Oslo Prides parade – en ekstremt viktig handling for veldig mange. Hva synes egentlig statsråden om at statsråd Listhaug opptrer på den måten? Hva slags signal tror statsråden det sender til de mange unge der ute som opplever seg diskriminert, som opplever å leve et dårligere liv enn alle andre, at en statsråd kritiserer en annen politiker for å delta på et viktig LHBTI-arrangement?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Jeg viser til replikkordskiftet og hadde vel egentlig forventet at likestillingsministeren hadde tatt avstand fra integreringsminister Listhaugs hårreisende uttalelser i helgen, der hun brukte anledningen til å kritisere Kristelig Folkeparti-lederens deltakelse i et ekstremt viktig arrangement for veldig mange, altså Oslo Pride sin parade. Men vi får ta det med den rette statsråden når anledningen byr seg. Jeg ba om ordet for å gi en stemmeforklaring. Mange partier er ikke representert i denne komiteen, og det kompliserer ofte saksbehandlingen vår – også i dag. Arbeiderpartiet valgte å fremme alle våre mange kulepunkter med forslag til god og forsterket LHBTI-politikk under ett forslag for å gjøre det enkelt, da det viste seg – etter sonderinger også med partiene utenfor komiteen – at disse forslagene ikke får flertall. Nå viser det seg imidlertid at flere partier kan støtte forslaget vårt om å sette i gang en ny leverkårsundersøkelse og på bakgrunn av det legge fram en sak med tiltak for Stortinget. Senterpartiets forslag er allerede nevnt i innstillingen, men der har vi med et tillegg som går på at vi ønsker fokus på livsfasepolitikk for LHBTI-personer. Men når det nå viser seg at vårt forslag har flertall – med den lille endringen at vi tar ut det med livsfasepolitikk – så er det bra, men vi velger altså likevel for enkelhets skyld å fremme disse tiltakene som bare ett forslag, i og med at ingen av de andre forslagene får flertall i salen. Det vil bli komplisert for presidentskapet å gå igjennom voteringen hvis vi ikke gjør det slik. Når det kommer til de andre forslagene som er fremmet i dag: Arbeiderpartiet kommer til å stemme mot forslag nr. 2. Vi ønsker å utrede innføringen av et tredje kjønn med sikte på å innføre det, men vi mener at man skal gjøre det på den riktige måten, og da handler det om å få kunnskap om de praktiske konsekvensene for så å gå skrittvis fram. Vi stemmer for forslag nr. 3 fra SV, vi stemmer mot forslag nr. 4, mot forslag nr. 5, for forslag nr. 6, og – da – for forslag nr. 7 fra Senterpartiet, som egentlig er likelydende med det forslaget som ligger i innstillingen, men som er moderert.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Det er heldigvis gått mange sjumilssteg i Norge – og i deler av verden – i aksept og toleranse for LHBTI-befolkningen. Jeg er allikevel oppriktig bekymret for hvordan vi som samfunn møter transbegavede barn – for meg et underlig uttrykk; barn er begavede uansett hvilken utgave eller hvilket kjønn de har. Det er i så måte viktig at vi legger til rette for viktig og riktig kompetanse – og kunnskap – om nettopp disse barna. Det må opprettes flere kurs/videreutdanninger for dem som arbeider med barn og ungdom, for å sikre at de transbegavede barna blir anerkjent, elsket og forstått som de barna de er – f.eks. en hverdagshendelse som hvordan vi som voksne håndterer garderobesituasjoner og spørsmål fra andre barn eller andre voksne, at vi voksne har nok kunnskap til å kunne håndtere situasjonen riktig. Statistikken over den psykiske helsen hos disse barna er bekymringsfull. Selvmordsraten er høy. Kompetanse om hvordan en møter denne alvorlige utfordringen er også viktig, sammen med tilrettelegging for hvordan barna skal få leve livet sitt som det kjønnet de faktisk er. Derfor ber jeg barne- og likestillingsministeren sammen med helseministeren gjennomgå rutinene for start av hormonmedisin, for å gjøre f.eks. puberteten enklere å gjennomgå for det enkelte barn. Slik det er i dag, må barn vente for lenge og puberteten er godt i gang før hormonbehandlingen starter. Et annet moment er fastlegene. De møter disse barna i hele landet, og det er viktig at fastlegene også utenfor de store byene er beredt i møte med disse barna. Barn fortjener å bli møtt av lokale leger med god kunnskap og god forståelse. Avslutningsvis: Både Oslo Pride, Regnbuedagene i Bergen og Stavanger på skeivå er festivaler for glede og mangfold. Internasjonalt bidrar Pride-festivalene til å markere at LHBTI er en likeverdig del av samfunnet. Synlighet og åpenhet er det viktigste middelet mot fordommer og kunnskapsløshet. Derfor hyller jeg absolutt alle dem som er med i kampen for bedre levekår og mot diskriminering av mennesker som ikke er like A4 som flesteparten av oss. Men jeg minner om at vi ikke må glemme barna.
Torill Eidsheim (Høyre), 2017-03-07:
I behandlinga av dei to innstillingane, Innst. 167 L og Innst. 168 S – Endringer i ekomloven og samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning nr. 92/2016 av 29. april 2016 om innlemmelse i EØS-avtalen av forordning 2015/2120 om tilgang til et åpent internett og internasjonal gjesting, og gjennomføringsforordning 2015/2532 om mobiltermineringstakster – har komiteen valt å leggje fram desse merknadene samla. Det er ein samla komité som stiller seg bak merknadene og innstillingane. Noreg er eit av dei mest digitaliserte landa i verda. Våre innbyggjarar er aktive og krevjande brukarar av elektronisk kommunikasjon. Dette fordrar god tilrettelegging, og det fordrar òg at lovverket ikkje hemmar ønskt utvikling. Ekomlova har som formål å sikre brukarane i heile landet gode, rimelege og framtidsretta elektroniske kommunikasjonstenester gjennom effektiv bruk av ressursane til samfunnet ved å leggje til rette for berekraftig konkurranse, samt stimulere til næringsutvikling og innovasjon. Det er viktig å sikre at internett held fram med å vere ope og ikkje-diskriminerande for alle typar kommunikasjon og for innhaldsdistribusjon. Samferdselsdepartementet føreslår i denne proposisjonen nødvendige lovendringar som må på plass for å kunne leggje til rette for etablering av rettslege rammer, slik at ein får heimel til å ta inn nettnøytralitetsreglar i forskrift. Proposisjonen omhandlar òg bl.a. vidareutvikling av reglane om internasjonal gjesting, innføring av eCall, oppdatering av omgrepet radioutstyr, nødvendige endringar i heimelsgrunnlaget for gebyr til Nasjonal kommunikasjonsmyndigheit, samt enkelte justeringar og endringar som følgje av utvikling og erfaring frå tida som har gått frå førre lovrevisjon. Som eg sa innleiingsvis, er det ein samla komité som stiller seg bak desse merknadene og innstillinga.
Torill Eidsheim (Høyre), 2017-03-07:
E16 er viktig for heile Hordaland. Det er hovudfartsåra for tilknyting til både Voss og Hardangerregionen, men òg for fleire av traséane mellom Aust- og Vestlandet. Eg har ikkje tal på kor mange debattar i kommune, fylkesting og storting eg kan minnast angåande E16, men denne er faktisk den mest positive, for nærmare ei løysing har vi trass alt aldri vore. Det er utruleg nok ikkje så frykteleg mange år sidan denne vegen stod ny, men klimaet og skredfaren har endra seg dramatisk. Den gongen blei det gjort det som var sett på som ei storinvestering, som sikra vesentleg betre veg til Voss. Det er lett å vere etterpåklok, men i dag ser vi tydeleg at val av utforming og trasé kunne og burde ha vore annleis. Sjølv om den nye vegen hadde mange positive sider, er E16 i dag blitt ein veg som vekkjer vonde kjensler i mange av oss. Dødsvegen har han blitt døypt. Og når ein har opplevd ras eller det å miste ein ven, blir det å ferdast på vegen faktisk ei belastning. I seinare år har trafikkauken vore formidabel på norske vegar. Teknologi og utvikling vil kunne vere på vår side for å handtere utfordringane på lang sikt, men på kort sikt finst dessverre ikkje den optimale «quick fix»-løysinga. I denne saka meiner eg ingen er tent med å gjere seg høg og mørk. Forventningane har vore store – og det har eg full forståing for – med ønske om oppstart i 2021 og at heile vegen skulle inn i den komande NTP-en. Men utgangspunktet var faktisk ein Nasjonal transportplan for 2014–2023 der det verken blei lagt inn pengar, sagt noko om prioritering eller ønskt forsering av E16. Strekninga blei, som Rommetveit refererte til, utgreidd. Gjennom heile denne perioden har regjeringa prioritert strakstiltak mot ras og faktisk òg meir overvaking gjennom ITS for å varsle på denne strekninga. Etter KVU og KS1 fastsette regjeringa i desember 2015 strategi for framtidig utvikling av Vossebanen og E16. Ny E16 er eit omfattande og komplisert anlegg – enten partiet heiter Arbeidarpartiet, Høgre eller Framstegspartiet. Regjeringa og samarbeidspartia foreslår å prioritere 15 mrd. kr dei neste tolv åra til å ruste opp veg og bane mellom Arna og Stanghelle. Oppstart blir i 2024. Det er seinare enn mange har ønskt seg, men utfordringa er at prosjektet har endra seg på grunn av nødvendige tilpassingar og utvidingar, noko som har gjort at totalkostnadene i dag er mykje høgare enn det ein først hadde trudd. For 15 mrd. kr kunne vi faktisk med opprinneleg kostnadsanslag fått veg til Voss og bane til Stanghelle innan 2029. No går dessverre ikkje det. Og dette biletet er faktisk likt for oss alle – denne utfordringa er lik for oss alle. Det som no er viktig, er å halde fullt trykk på både planlegging og ikkje minst å sjå etter kostnadsinnsparingar, slik at vi kan få prosjektet lenger fram i køen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-03-07:
Jeg er glad for at Stortinget slutter seg så enstemmig til de endringene som er foreslått i ekomloven. Det er mange små og store ting som folk kanskje ikke tenker over, , men som likevel er viktig for folk i hverdagen, som her faller bedre på plass. God nettnøytralitet sikres for å ivareta at all internettrafikk behandles likt. Nå får vi dette bedre på plass i forskrift. Det foreslås å gjennomføre et EU-regelverk som fastsetter det maksimale pristillegget mobiltilbydere kan belaste sluttbrukere når de gjestesamtaler i EØS-området. Det tror jeg også er noe som forbrukere – ikke bare i Norge, men i hele Europa – vil sette pris på. Det er mange som har fått et aldri så lite sjokk når de ser mobilregningen etter å ha vært på reise i utlandet. eCall er viktig med tanke på økt trafikksikkerhet og ikke minst for i framtiden å gi hjelp hvis ulykken er ute. Ved å få et felles system for dette i hele Europa vil bilprodusentene vite hva som skal installeres, og man vil raskere og bedre kunne varsle blålysetatene når det er behov for hjelp ved ulykke. Så er det noe som nok er viktigere for ekomtilbyderne, nemlig tilbakebetaling av for høy pris mellom ekomtilbyderne. Dette innebærer en presisering av gjeldende lovbestemmelse for å tydeliggjøre at tilbakebetaling av overpris som følge av brudd på plikten til ikke-diskriminering også omfattes av bestemmelsen. Det er et punkt om endring av reglene for ekspropriasjon, slik at regelverket innskrenkes til bare å gjelde en eier eller bruksretten til et område som ikke er et organ for stat eller kommune. Det er altså en del tekniske ting her, men forbrukerne tror jeg over tid vil se, på regningene de får når de reiser i utlandet, at felles EU-regelverk når det gjelder gjestesamtaler, vil slå positivt ut. Ikke minst med tanke på utbygging av bedre nett i Norge er reglene om nettnøytralitet viktig. Det å ha et digitalt system som fungerer i landet, er veldig viktig når vi ser den utviklingen ting tar. Norge ligger langt framme i dette. Vi har en befolkning som er vant med å bruke digitale hjelpemidler. Det å sørge for at man får tilgang til dette over hele landet, og at man har god konkurranse i markedet, er viktig for å få til den utbyggingen og bruken som vi ønsker. Vi ser heldigvis at telekomaktørene investerer store summer. Vi snakker om mange milliarder kroner i året. Det gjør at en stadig både får bedre mobildekning og fiberdekning over hele landet. Dette setter jeg pris på, og jeg er glad for at Stortinget så enstemmig vil være med og jobbe videre i samme retning.