Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2017-11-30:
Først vil jeg si at det på en måte er bra at vi har en initiativdebatt om situasjonen og de utfordringene som er på Svalbard, og den næringsutviklingen som utspiller seg på øygruppa. Det jeg imidlertid må innrømme, er at jeg var litt usikker på hva som ville komme ut av en sånn debatt som ikke ville komme i budsjettdebatten. Men jeg er glad for debatten, jeg tror svalbardsamfunnet er glad for at vi har en sånn debatt. Svalbard har lange tradisjoner for næringsaktivitet, og næringsvirksomheten startet med jakt og fangst allerede på 1600-tallet. På 1900-tallet begynte kullvirksomheten, og denne aktiviteten har dannet grunnlaget for det samfunnet vi i dag har på øygruppa. Virksomheten har fram til i dag bidratt til en vesentlig og stabil helårlig aktivitet i Longyearbyen. Den utviklingen vi ser i dag på Svalbard, har pågått over en årrekke. En gradvis bredere næringsstruktur i Longyearbyen har medført at samfunnet ikke er like avhengig av gruvevirksomhet som tidligere. De næringene som har vokst fram samtidig med kullvirksomheten, er næringer som også har naturlige fortrinn, herunder spesielt reiseliv og forskning. Det finnes imidlertid også andre næringer med betydelig sysselsetting på Svalbard, slik som bygg- og anleggsbransjen, tjenestenæringer og offentlig virksomhet. Den gradvise utviklingen av et mer differensiert næringsliv er en fordel for framtidig næringsutvikling og for etablering av nye arbeidsplasser i Longyearbyen. Aktiviteten i næringer som industri, bygg og anlegg samt hotell og restaurant har en sysselsettingsutvikling som i betydelig grad sammenfaller med utviklingen innen bergverksdriften. Kullvirksomheten er imidlertid fortsatt betydningsfull, med rundt 100 ansatte i Store Norske, så lenge driftshvilen varer. Når vi da skal trekke linjer i næringspolitikken på Svalbard, er det viktig å tenke på hva vi som politikere kan gjøre for å legge til rette for næringsutvikling på øygruppa. Vår oppgave er ikke å utpeke hvilke bedrifter og nye private arbeidsplasser som skal være aktuelle framover. Myndighetenes og politikernes rolle er først og fremst innenfor rammen av svalbardpolitikken å legge til rette for at nye arbeidsplasser kan skapes innenfor de næringene der Svalbard har naturlige fortrinn. Innenfor reiseliv og forskning synes det å være gode muligheter for utvikling av nettopp dette. Også innenfor tjenestenæringen, infrastruktur og logistikktjenester, maritim sektor og varehandel er det potensial for nye arbeidsplasser og økt verdiskaping. I så henseende må vi forholde oss til at den generelle næringsaktiviteten i Norge trekker nordover. Fiskeriaktivitet trekker nordover som følge av varmere vann, og petroleumsnæringen øker også sin aktivitet i nord, da mye av de uoppdagede petroleumsressursene ligger i de nordlige delene av kloden. Cruisetrafikk og reiselivet er økende, spesielt i nordområdene. Alt dette har betydning for Svalbard. For å møte denne utviklingen er det også helt avgjørende at en styrker beredskapen på Svalbard, særlig i havområdene. Jeg er glad for at regjeringen har hatt fokus på dette, og at dette ble satt på dagsordenen da svalbardmeldingen ble behandlet i fjor, og i beredskapsmeldingen, som ble behandlet i år. I den sistnevnte meldingen ble det framhevet at Svalbards geografiske plassering, store avstander og krevende klima gir særskilte utfordringer innenfor samfunnssikkerhets- og beredskapsområdet. Værradar på Svalbard var ett av flere tiltak som ble iverksatt for å sikre sjøtransporten i større grad, samt at dette også vil gagne lokalsamfunnets evne til å varsle om forhold som i ytterste konsekvens kan skade både sivilsamfunn og næringsliv. Intensivering av redningsarbeid, sjøkartlegging, arktisk beredskapsbase og forhåndslagring av utstyr er andre tiltak. I tillegg er en styrket tilstedeværelse av beredskapsskip for søk og redning samt oljeberedskap avgjørende grep. For å styrke næringsutviklingen ytterligere er det mitt tydelige budskap at vi følger opp de vedtak som er behandlet i de tidligere nevnte meldinger, og at vi fortsetter det alvorstunge arbeidet med å styrke beredskapen på Svalbard til beste for lokalsamfunnet og næringslivet i framtiden. Tiltakene må følges opp og evalueres i tiden som ligger foran oss, og det er viktig at vi er mottakelige for ytterligere tiltak. Til slutt vil jeg legge til at det skal utarbeides en nærings- og innovasjonsstrategi for Svalbard. Som en del av dette arbeidet vil en innhente innspill og vurderinger fra ulike aktører som grunnlag for gjennomgang av hvilket potensial som finnes for næringsutviklingen på Svalbard på lengre sikt.