Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-05-28:
Å sikre tilgjengelige spesialisthelsetjenester av høy faglig kvalitet innenfor psykisk helsevern har høy prioritet. Psykisk helsevern er styrket og modernisert de siste ti årene, og vi har bygd opp et desentralisert tilbud med 79 distriktspsykiatriske sentre som dekker alle landets kommuner. Det betyr at strukturen er på plass. Det er jeg godt fornøyd med. Men kvaliteten på tilbudet varierer. Det kommer tydelig frem i Helsetilsynets oppsummering av landsomfattende tilsyn med distriktspsykiatriske sentre i 2008 og 2009. I møtet mellom pasient og behandler skal det være god kvalitet. Det gjelder alt fra det første møtet, utredningen, diagnostiseringen, behandlingen og senere oppfølging. Rapporten fra Helsetilsynet avdekker store svakheter ved ledelse, kompetanse, prioritering og, ikke minst, dokumentasjon ved de distriktspsykiatriske sentrene. Jeg mener at dette er svært alvorlig. Rapporten var opprørende lesning, men den gir oss et viktig grunnlag for å videreutvikle distriktspsykiatriske sentre. Så vet jeg også at det flere steder, og det er det viktig å understreke, skjer mye godt arbeid med den enkelte pasient. Men vi kan ikke slå oss til ro med det. Jeg har derfor bedt de regionale helseforetakene om å redegjøre for hvordan de vil følge opp funnene i rapporten. Det skal de gjøre innen 1. september, og etter den tid vil jeg kunne være mer konkret om den videre oppfølgingen. Spesialisthelsetjenesten har omtrent doblet behandlingskapasiteten innen psykisk helse siden 1998, året før Opptrappingsplanen for psykisk helse ble satt i verk. Samtidig er det dessverre fortsatt mange som opplever at de ikke får den hjelpen de etter loven har rett til. Mange opplever at ventetidene er lange, og at det kan være vanskelig å finne frem i systemet. Et annet viktig område hvor mange opplever svikt, er i kommunikasjonen mellom behandler og pasient og behandler og pårørende, og det kan også være manglende kommunikasjon og kontakt mellom de ulike tjenestene. Det er derfor helt avgjørende at vi fortsetter å arbeide med å styrke både tilgjengelighet og kvalitet på helsetjenestene innenfor psykisk helse. Denne målsettingen gjenspeiles i flere av de grepene regjeringen nå tar for å videreføre satsingen på psykisk helse. De distriktspsykiatriske sentrene skal styrkes ytterligere. Det har jeg gitt klar melding om i oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene både i 2009 og i 2010. De regionale helseforetakene skal gjennomføre nødvendig omstilling fra institusjonsbehandling til et mer utadrettet og ambulant tilbud. Jeg har stilt krav om at DPS-ene skal oppgraderes faglig og bemanningsmessig, slik at de settes i stand til å ivareta det generelle behandlingsbehovet i psykisk helsevern. Videre har jeg signalisert i oppdragsdokumentet at sykehusavdelingenes rolle skal avklares nærmere, slik at de kan ivareta spissfunksjoner. Ressursene skal dimensjoneres mellom distriktspsykiatriske sentre og sykehusavdelingene i tråd med føringene, og tjenestene skal tilpasses befolkningens behov. Jeg forutsetter i oppdragsdokumentet for 2010 at de regionale helseforetakene er kjent med og følger opp Helsetilsynets rapport om distriktspsykiatriske sentre. De regionale helseforetakene skal sørge for at befolkningen sikres spesialisthelsetjenester av høy faglig kvalitet. Kvalitetsforbedring skal være en kontinuerlig prosess som må forankres i ledelsen på alle nivåer. Dette er et klart krav i oppdragsdokumentet, og det skal ikke være noen tvil om at kvalitetsarbeid er et ledelsesansvar. De regionale helseforetakene har ansvar for at nasjonale retningslinjer og veiledere tas i bruk i tjenestene. Kompetansen ved DPS-ene skal bygges opp. Fra og med 2009 er de regionale helseforetakene pålagt å rapportere om kvalitet, kompetanse og kapasitet, herunder antall årsverk for psykiatere og psykologer. Dette følger jeg selvfølgelig opp gjennom foretaksmøtene med de regionale helseforetakene. Helsedirektoratet har ansvar for å lage nasjonale retningslinjer og faglige veiledere for helsetjenester innen psykisk helsevern. Dette har høy prioritet. I veilederen for distriktspsykiatriske sentre er det gitt tydelige føringer om at det desentraliserte psykiske helsevernet skal videreutvikles. Prioriteringsveiledere for psykisk helsevern, både for barn og ungdom og for voksne, kom ut henholdsvis i 2009 og 2008. Disse veilederne er en viktig støtte for leger og psykologspesialister når de skal fastsette rettighet og behandlingsfrist for den enkelte pasient. Det finnes nasjonale retningslinjer på en rekke fagområder inne psykiatrisk behandling, og flere er under utgivelse. Veilederne gir anbefalinger om hvor lenge en pasient med en viss diagnose maksimalt kan vente på behandling, og hvilken type behandling som bør settes i verk. De regionale helseforetakene, Helsedirektoratet og kommunene samarbeider om å innføre nye veiledere og retningslinjer. Det er gjennomført en omfattende kompetanseheving innen psykisk helsevern i løpet av Opprappingsplanen for psykisk helse. Ikke minst er rekruttering av personell betydelig bedret. Det gjelder spesialister både i psykologi og psykiatri, og det gjelder høyskoleutdannet personell. Jeg har bedt om tilbakemelding fra de regionale helseforetakene på hvordan de følger opp Helsetilsynets rapport. Samtlige regionale helseforetak har tatt avvikene som ble avdekket, svært alvorlig. Helseforetakene arbeider nå systematisk for å lukke avvikene, og de har satt inn tiltak for å forebygge og lære av det som ble avdekket. Å innarbeide gode rutiner er viktig i denne sammenheng. Det har vært et stort nasjonalt løft å bygge opp et landsdekkende DPS-nettverk med 75 nye institusjoner. Gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse er det lagt en fremtidig struktur for en desentralisert spesialisthelsetjeneste, men rapporten bekrefter at vi fortsatt har utfordringer. Vi må erkjenne at det tar tid å få på plass full bemanning og kompetanse over hele landet, og det tar tid å få til en bedre ressursfordeling mellom DPS og sykehus. Pasienter med psykiske lidelser skal få spesialisthelsetjenester av høy kvalitet. Det er avgjørende at henvisningen vurderes raskt, at vurderingen er faglig betryggende, og at pasientenes rettssikkerhet ivaretas. Jeg forutsetter at de regionale helseforetakene følger opp Helsetilsynets rapport, at resultatene brukes til å lære hvordan svikt skal unngås, og at de drar nytte av gode eksempler, slik at DPS-ene videreutvikles i tråd med nasjonale føringer.