Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-04-21:
Jeg vil starte med å takke alle partiene for konstruktivt samarbeid også nå. Selv om vi ikke fikk full enstemmighet denne gangen, opplever jeg at alle legger til grunn prinsippene vi var enige om da vi behandlet koronaloven i mars, og som nå danner en felles tverrpolitisk plattform for forståelse av denne uvanlige loven. Den bygger på at Stortinget er landets øverste statsmakt og tar sitt konstitusjonelle ansvar fullt og helt. Grunnloven skal ikke utfordres, menneskerettighetslovgivning skal respekteres, og prinsippet om domstolenes og påtalemyndighetenes uavhengighet skal ivaretas. Innskrenkning av rettigheter må være forenlig med Norges folkerettslige forpliktelser. Videre begrenset komiteen lovens anvendelse og styrket rettighetene som Stortinget og et mindretall i Stortinget har, da vi behandlet koronaloven 27. mars. Det ble understreket at loven kun skal anvendes dersom det er nødvendig, og ikke dersom formålet kan ivaretas gjennom normal lovbehandling i Stortinget eller dersom det er tid til å gjennomføre en ordinær lovgivningsprosess. Dette skulle utdypes i begrunnelsen og på en slik måte at det står seg i ettertid. Et enstemmig storting var og er fortsatt av den oppfatningen at en slik krisefullmaktslov var berettiget den første måneden etter covid-19-utbruddet. I mars åpnet vi for en forlengelse dersom behovet for loven ikke var redusert etter én måned, og dersom erfaringene med loven gjør en forlengelse forsvarlig. Det er en forlengelse på én måned regjeringen nå ber om. Fra Arbeiderpartiets side har vi vært av den oppfatning at det er tilrådelig med én måneds forlengelse. Flertallet mener at det er begrenset hvilke erfaringsgrunnlag vi har. Det komiteen enstemmig slår fast, er at bruken av mindretallsrettigheter viser at den balansen Stortinget gjennom lovbehandlingen søkte å oppnå, er ivaretatt, og at Stortinget i tiden etter at koronakrisen rammet oss, har vist seg i stand til å behandle saker på svært kort tid. Det er fremmet 21 forskrifter med hjemmel i loven, men samtidig også 11 vanlige lovproposisjoner, hvor behandlingen har gått svært raskt. Det er et bilde på den situasjonen. Det foreliggende forslaget legger til grunn at det vil være behov for tilpasninger til lovgivningen også etter 27. april. Statsråden karakteriserte det som en nødventil. Det er ikke annonsert planer om forskrifter, men virusets gang i det norske samfunnet er ikke forutsigbar, og da mener vi det er klokt å kunne ha muligheten også i ukene som kommer. Det er også behov for at en rekke av forskriftene som allerede er vedtatt, fortsetter å gjelde, og det vil være vanskelig å få fremmet proposisjoner til Stortinget før 27. april. Denne erkjennelsen deles av det store flertallet, også Senterpartiet og SV. Et flertall bestående av regjeringspartiene, Fremskrittspartiet, Miljøpartiet De Grønne og Arbeiderpartiet mener i tillegg at den gradvise åpningen av samfunnet tilsier at det fortsatt er stor usikkerhet rundt smittesituasjonen framover, og at visse sikkerhetsmekanismer derfor bør være tilgjengelige. Det kan etter dette flertallets syn oppstå behov for å justere allerede vedtatte unntaksforskrifter – og også oppstå behov for nye unntaksforskrifter. La meg nevne ett eksempel: I hele barnehage- og skoleløpet som nå gradvis åpnes, kan det komme situasjoner hvor det er behov for å fatte vedtak som trygger både barn og foreldre. Men flertallet legger til grunn, og jeg tror det gjelder samtlige partier, at ordinær lovbehandling skal være regelen, og at det bare unntaksvis skal gis forskrifter etter denne lov. Men vi støtter altså et forslag om å forlenge koronaloven med én måned, fram til 27. mai, under disse forutsetningene. Da er også loven avsluttet. I lys av dette foreslås et tillegg også i § 6, som innebærer en utvidet domstolskontroll av de få nye forskriftene som kan forventes å bli vedtatt etter 27. april. For tiltak truffet i medhold av disse forskriftene vil domstolene kunne prøve tiltakets både forsvarlighet og nødvendighet, herunder dets forholdsmessighet. Det burde være naturlig og selvfølgelig, men jeg mener det er viktig at det nå er slått fast i loven. Det er nemlig viktig, også med sikte på at en slik lov kan bli aktuell igjen, at vi har satt en standard på dette området. Flertallet foreslår en ny bestemmelse i § 2 annet ledd og et nytt tredje punktum i § 6. Flertallet foreslår videre en enkel lovteknisk endring i § 4 første ledd og § 5 første ledd. Forslaget til innstramning og presisering av loven har også en annen hensikt. Vi mener at det er viktig å benytte anledningen til å forbedre den, selv om den skal gjelde kun én måned. Slik vi ser det, vil loven skape en viktig basis og presedens for eventuelle senere tilfeller. Jeg merker meg at Senterpartiet og SV har egne merknader som de vil redegjøre for. Jeg synes imidlertid det er gledelig at de subsidiært vil stemme for styrkingen og avgrensningen av loven, slik flertallet foreslår. På denne måten mener vi at vi ivaretar det som var et sterkt budskap fra mars, nemlig at et samlet storting står bak de viktige prinsippene. Til slutt vil jeg også si at en samlet komité mener det er viktig å se det samlede lovverket for krisesituasjoner i sammenheng, og ber derfor regjeringen evaluere hvordan relevante lover fungerer sammen, og om det bør gjøres endringer for å sikre helhetlig krisehåndtering, rettssikkerhet og mest mulig demokratisk kontroll i slike situasjoner.