Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-04-08:
Stortinget skal behandle næringskomiteens innstilling til Dokument nr. 8:43 for 2007-2008 fra Fremskrittspartiet, om tiltak for å redusere landbruksbyråkratiet. Først er det på sin plass å gi forslagsstillerne honnør for å ta opp et viktig tema. Uansett hva man måtte mene om nivået på overføringene til norsk jordbruk, bør det være viktig for alle at pengene brukes på en effektiv måte. Og mer generelt: Behovet for modernisering av offentlig sektor kan ikke undervurderes i en tid da det er mangel på arbeidskraft og mange viktige oppgaver å løse. Næringskomiteen er delt i innstillingen. Jeg antar at regjeringspartiene vil gjøre rede for sine synspunkter i saken. Landbruket er gjennomregulert. Byråkratiet er spredt på flere forvaltningsnivåer og på ulike offentlige organisasjoner. Det er store subsidiebeløp, det er omfattende reguleringer, det er få som har oversikt, og det er sterke næringsorganisasjoner, sterke byråkratier og mange politiske målsettinger. Hvis noe system i Norge skulle være rigget for å bygge store administrasjoner og lav effektivitet, måtte det være landbruksforvaltningen. Stortinget bevilger hvert år mer enn 12 milliarder kr til landbruket. Dette er mange penger, og beløpet fordeles grovt sett mellom lønn til bønder og utgifter til byråkratiet. Måten pengene brukes på, har dermed stor betydning for hvorvidt man når de politiske mål for landbruket. Da blir det særdeles viktig å ha en åpen holdning til tiltak som kan modernisere landbruksforvaltningen. Det er velkjent fra organisasjonsteori at byråkratier vet å forsvare sine interesser og forsøker å stå imot innblanding utenfra. Komitebehandlingen i denne saken har vært mildt sagt forunderlig og problematisk. Prosessen viser en statsråd som tar i bruk forsvarsmekanismer istedenfor å bidra til en skikkelig behandling av saken i næringskomiteen. Næringskomiteen har bedt om svar på en rekke spørsmål. Det finnes utrolig nok ingen samlet oppstilling over landbruksadministrasjonen i noen offisiell kilde. I realiteten har vi kun løse anslag fra media, samt en utredningsrapport fra en student ved Universitetet på Ås. Statsråden har sendt ikke mindre enn fire svarbrev uten å gi komiteen en helhetlig oppstilling over antall ansatte eller kostnader i byråkratiet. Det framkommer en ganske sterk uvilje mot å gi ut informasjon i disse brevene. Svarene er forholdsvis innholdsløse, og innholdet er stort sett generelle beskrivelser istedenfor konkrete svar på konkrete spørsmål. En samlet opposisjon kommer derfor med sterk kritikk av statsråden i innstillingen, til tross for ulike utgangspunkt i landbrukspolitikken ellers. Det er beskrivende for dialogen med statsråden at statsråden i forhold til Stortinget i denne saken først i det siste brevet kommer med informasjon om at departementet faktisk har foretatt en slags kartlegging av deler av byråkratiet, nemlig av antallet ansatte i landbruksforvaltningen i kommunene. Denne avsløringen følges imidlertid ikke opp av særlig mer informasjon fra resultatene av denne kartleggingen, og det kommer heller ikke en helhetlig oppstilling. Det er vanskelig å tolke denne uviljen mot å gi ut informasjon på annen måte enn at statsråden enten mangler oversikt eller sitter på informasjon som Regjeringen frykter kan komme uheldig ut hvis den blir offentlig. Uansett signaliserer dette et lite engasjement når det gjelder å utnytte ressursene og få redusert utgiftene til administrasjonen. Studenten Linda Klem fra Universitetet på Ås anslår ifølge Nationen 14. januar 2008 at byråkratiet i landbruket har en lønnskostnad på over 4 milliarder kr. Dette er omtrent hver fjerde krone som Stortinget bevilger til landbruket. Da er det nærliggende å anta at effektiviseringsmulighetene er til stede. Dette innebærer at norske bønder eventuelt får mindre ut av de subsidiene som Stortinget bevilger, enn det de ellers kunne ha fått. Alternativt er det mulig å redusere overføringene uten at det vil ha særlig betydning for norske bønder eller for landbrukspolitiske målsettinger. Situasjonen er at vi har en regjering som står på stedet hvil når det gjelder modernisering av offentlig sektor. På landbruksområdet er det grunn til å tro at utviklingen klart går i feil retning. Jeg vil ta opp de forslag som Høyre står bak i innstillingen. Forslagene innebærer at Regjeringen bes konkretisere omfanget av landbruksbyråkratiet i en redegjørelse til Stortinget, og at Regjeringen bes legge fram en strategi for avbyråkratisering. Det skulle bare mangle, bøndene fortjener en mer effektiv utnyttelse av de ressursene som bevilges til landbruket. Høyre har imidlertid ingen illusjoner om at den rød-grønne regjeringen kommer til å bidra til særlig mer informasjon, ei heller til en særlig mer effektiv ressursbruk. Høyre ønsker derfor å stemme imot komiteens tilråding, og ber om at denne settes opp mot forslagene i innstillingen som Høyre og Fremskrittspartiet står bak.