Anders B. Werp (Høyre), 2016-12-16:
Velgerne kan nå se mange og gode resultater av regjeringsskiftet i 2013. Regjeringen Solberg legger fram et godt justisbudsjett sammen med sine samarbeidspartier. Etter åtte år med stagnerende og synkende politidekning øker den under denne regjeringen. Vi er på god vei til å nå målet om to politifolk per 1 000 innbyggere. Oppklaringsprosenten øker. Fra en situasjon med omfattende soningskø i 2013 er køen nå for alle praktiske formål avviklet. Det gjennomføres et rekordhøyt antall tilrettelagte avhør av barn. Antall fristoversittelser i politiarrest er dramatisk redusert. Digitaliseringen av domstolene har startet. Dette er noen glimt av de gode resultatene vi ser av regjeringen og samarbeidspartienes systematiske og langsiktige satsing på justisfeltet. Regjeringen har i sin første periode gjort landet tryggere. Arbeidet med å bedre tryggheten og styrke beredskapen i landet må fortsette. Vi ser at trusselen fra militante islamister er alvorlig og blir stadig mer kompleks. Den organiserte kriminaliteten er økende, og trusselbildet er i stadig utvikling. Det er politiets oppgave å møte dette. Samtidig er det viktig med tettere og bedre samarbeid mellom ulike etater, på tvers av tradisjonelle organisatoriske skiller. Regjeringen legger godt til rette for en slik bred tilnærming. Samarbeidet mellom politiet og kommunene er avgjørende i forebygging av voldelig ekstremisme. Etableringen av ytterligere to sentre mot arbeidslivskriminalitet forsterker samarbeidet mellom politiet, Skatteetaten, Arbeidstilsynet og Nav. Det styrker kampen mot den undergravende arbeidslivskriminaliteten. Tidligere i år ble et nasjonalt tverretatlig analyse- og etterretningssenter etablert, som styrker innsatsen mot økonomisk kriminalitet. Utviklingen av felles kontraterrorsenter styrker og effektiviserer samhandlingen mellom PST og E-tjenesten i kampen mot terror. Dette understreker også nytten og betydningen av økt samhandling på tvers av tradisjonelt strengt adskilte tjenester. Politiloven er endret for å åpne opp for en bredere og mer effektiv bistand fra Forsvaret til politiet. Dette er eksempler som viser at regjeringen skritt for skritt etablerer sikkerhetsstrukturer på en bredere plattform i samfunnet. Politiet er nå i full gang med den største reformen av etaten noensinne. Nærpolitireformen er nødvendig for å møte dagens og framtidens kriminalitetsutfordringer. Det er en krevende prosess, hvor forventningene til et nært politi, med større kapasitet og kompetanse, er høye. Derfor økes politidistriktenes budsjett med en ekstra pott på 300 mill. kr for å håndtere en utfordrende driftssituasjon i politidistriktene, samtidig som reformen gjennomføres. Regjeringen har økt bevilgningene til politiet med 5 mrd. kr gjennom fire statsbudsjett. Nye stillingshjemler og en styrking av politidistriktene bidrar til mer synlig politi. Det er opprettet 1 500 nye stillinger i politiet. Soningskøen er i praksis avviklet. Den tunge arven etter de rød-grønne er borte, men vedlikeholdsetterslepet på 3–4 mrd. kr i kriminalomsorgen, som de etterlot seg, er en byrde som det nok tar lengre tid å gjøre noe med. Leieavtalen om 242 fengselsplasser har på kort sikt gjort det mulig å øke kapasiteten og antall soningsplasser samtidig som utbygging av ny kapasitet innenfor eksisterende fengsler er i full gang. Jeg merker meg med en viss overraskelse at Arbeiderpartiet i sine merknader kritiserer regjeringen for detaljstyring – det partiet som mer enn noen andre har drevet detaljstyring. Jeg minner om at Gjørv-kommisjonen skriver: «Kommisjonen stiller spørsmål ved om den politiske ledelsen i JD har engasjert seg for sterkt i detaljer ved virksomheten og for lite i de lange linjer.» Til voteringen: Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre kommer til å stemme mot innstillingens VII, om nasjonal sivil klareringsmyndighet.