Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2002-12-12:
Kommunesektoren har ei heilt spesiell rolle i samfunnet. Det er nemleg den som står for mesteparten av velferdstilboda våre, anten vi snakkar om utdanning eller om helse- og sosialomsorg. Dette er også grunnen til at økonomien i kommunar og fylkeskommunar blir eit så sentralt politisk spørsmål. Arbeidarpartiet vil gi kommunesektoren 3 milliardar kr meir neste år enn Regjeringa vil gi. Av dette utgjer dei frie inntektene 1,9 milliardar kr. Auken i øyremerkte tilskot utover Regjeringa sitt forslag er til saman 1,1 milliardar kr. Vi vil satse langt sterkare enn Regjeringa på skulefritidsordninga, barnehagane, utbygging og opprusting av skulebygg, leirskular og næringsutvikling i distrikta. Arbeidarpartiet har ein heilt annan profil i sin politikk overfor kommunane enn Regjeringa. Vi vil særleg styrkje innsatsen innanfor utdanning og eldreomsorg. Dette er dei heilt grunnleggjande velferdsoppgåvene. Skal kommunane kunne gi skikkelege tenester, må dei også ha meir midlar enn Regjeringa vil gi dei. Eg illustrerer dette på følgjande måte: Bergen kommune, som kommunal- og regionalministeren kjenner godt, ville fått 75,2 mill. kr meir i frie inntekter neste år dersom Arbeidarpartiet sitt opplegg hadde blitt vedteke, samanlikna med Regjeringa sitt opplegg. I tillegg kjem Bergen kommune sin del av dei øyremerkte tilskota og vårt opplegg for å dekkje auka pensjonskostnader. Dei midlane er eg overtydd om at Bergen kommune treng for å gi betre utdanning til barn og unge og for å gi eit verdig tilbod til dei eldre. Eg registrerer at ordføraren i Bergen har uttalt seg klart positivt om forslaget vårt. Statsråd Solberg har retta skytset mot Arbeidarpartiet og hevda at forskjellen mellom Regjeringa og vår satsing i kommunane er liten. Den øvinga må statsråden gjerne halde fram med om ho har glede av det. Men ho har ikkje ankerfeste i dei faktiske forholda. Vi satsar sterkt på å styrkje skule og eldreomsorg i kommunane. Det er ein av hovudpilarane i vårt alternative budsjett. Den andre pilaren vår er å tryggje eksisterande arbeidsplassar og å skape nye. Dette gjer vi samtidig som vi foreslår eit strammare budsjett enn regjeringspartia og Framstegspartiet. Vi er dermed garantisten for ein sunn og berekraftig økonomi også i resten av samfunnet. Svært mange kommunar får det vanskeleg neste år. Store nedskjeringar må til fordi inntektene frå staten sviktar. Regjeringspartia og Framstegspartiet satsar på konkurranse og ny kurs. Dette er ikkje berre opposisjonen sine ord. Ordførar Roy Waage i Skjervøy seier det slik: «Budsjettforliket er med all mulig tydelighet bevis på at tyngdepunktet i regjeringen ligger alt for langt mot høyre.» Kommunane får for lite pengar neste år. Privatskulane derimot får langt meir. Regjeringa syter for dårlegare velferd og meir privatisering. Det er ikkje Arbeidarpartiet sin politikk. Landet vårt står overfor store utfordringar. Arbeidsløysa veks. Det siste halvåret er det gått tapt 2 000 industriarbeidsplassar kvar månad. Men Regjeringa er likevel for passiv i distrikts- og regionalpolitikken. Kva er Regjeringa sitt svar? Det blei for 2002 foreslått store nedskjeringar på midlane til distrikts- og regionaltiltaka. Denne linja blir i stor grad ført vidare for 2003. Budsjettavtala mellom regjeringspartia og Framstegspartiet skjer ned med ytterlegare 100 mill. kr til desse formåla. Denne politikken har store negative følgjer for distrikta. Næringslivet og arbeidsmarknaden treng ei offensiv satsing. Arbeidarpartiet vil bidra til det. Derfor foreslår vi å auke løyvinga til SND og regional utvikling med 400 mill. kr. Av desse skal 180 mill. kr brukast til å fremje regional utvikling. Vi foreslår altså 280 mill. kr meir til styrking av næringslivet og sysselsetjinga i distrikta enn regjeringspartia og Framstegspartiet. Politikken vår vil styrkje distrikta og næringslivet som held til der. Den aukar konkurransekrafta og held fast ved hovudtrekka i busetjingsmønsteret. Denne politiske kursen(presidenten klubbar) var det tidlegare fleirtal for i Stortinget. Slik er det(presidenten klubbar igjen) ikkje lenger. Framstegspartiet og Høgre(presidenten klubbar igjen) har fått med seg dei andre regjeringspartia på ein ny kurs. (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen) (presidenten klubbar igjen)