Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-06-21:
Et bærekraftig velferdssamfunn er avhengig av at vi makter å omstille norsk økonomi, skape vekst og flere jobber, og oljepengebruken må først og fremst rettes inn mot de oppgavene overskuddet var tiltenkt en sentral rolle i forhold til. Slik det var tenkt da handlingsregelen kom på plass under Bondevik II-regjeringen, skulle den primært gjelde investeringer i kunnskap og infrastruktur. Det bidrar til å styrke og sikre vår framtidige velferd, uten at det skaper en overopphetet økonomi. Veksten er sterk i norsk økonomi, stadig flere kommer i jobb, og den registrerte arbeidsledigheten har ikke vært lavere på ti år. Regjeringen har tilpasset den offentlige pengebruken til situasjonen i økonomien, i tråd med handlingsregelen. Vi ser at den økonomiske politikken virker. Fire av fem jobber skapes nå i privat sektor, og bærekraften i velferdssamfunnet styrkes. Dette er en utvikling som bedrer norske bedrifters konkurranseevne og bidrar til økt aktivitet i norsk næringsliv framover. Det er gledelig at denne økningen ikke er konsentrert til bare visse deler av Norge, men kan skje over hele landet. Etterspørselen etter arbeidskraft har økt markert, og arbeidsledigheten har avtatt. Dette er en utvikling vi er glad for også bidrar til at de regionale forskjellene blir mindre. Det siste året har andelen av befolkning i arbeidsaktiv alder som jobber, økt etter flere år med nedgang. Revidert nasjonalbudsjett viderefører en politikk som virker. I budsjettet for 2019 har regjeringen fortsatt satsingen på samferdsel, forskning og utdanning som sentrale områder. Dette er satsinger som støtter opp under konkurransekraften og gir oss flere bein å stå på i framtiden. Revidert nasjonalbudsjett er det første budsjettet hvor Kristelig Folkeparti ikke bare er en budsjettavtalepartner med regjeringen Solberg, men selv er en del av regjeringen. For Kristelig Folkeparti handler dette om å sikre gjennomslag på viktige områder som familie, barn og mennesker som faller utenfor, men også for en verdiskaping som kan legge grunnlaget for en bærekraftig utvikling. Kristelig Folkeparti ønsker å styrke de viktige fellesskapene og bygge samfunnet nedenfra, gjennom å spre makt og gi enkeltmennesker, familier og lokalsamfunn mulighet til å styre sin egen hverdag og til å forme sin egen framtid. Familier og enkeltmennesker må få rom til å ta ansvar for sine oppgaver på en måte som sikrer at de selv kan styre sin egen framtid – framfor å bli styrt av staten. Et satsingsområde for Kristelig Folkeparti, som vi har fått gjennomslag for i budsjettet for inneværende år, og som regjeringen har varslet skal videreføres også neste år, er satsingen på flere lærere i skolen – lærernormen. Satsingen har allerede resultert i større lærertetthet. I dette skoleåret er det totalt 1 045 flere årsverk til undervisningen sammenliknet med forrige skoleår, og det er 3 129 flere lærerårsverk siden skoleåret 2014–2015. Økningen i lærerårsverk er størst på 1.–4. trinn, men også på mellom- og ungdomstrinnene har det vært nedgang i antall elever per lærer. Færre elever per lærer gir større mulighet til å se den enkelte elev og kunne sette inn riktige tiltak på et tidligere tidspunkt. Dette er først og fremst en seier for den enkelte elev og en politikk som Kristelig Folkeparti har vært med på å bidra til å endre ved inntreden i regjeringen. Også familienes økonomi er blitt styrket gjennom økt barnetrygd, og nå rulles fritidskortet ut i de første to kommunene – Arendal og Vadsø. Det er en ordning som skal gjelde alle familier med barn fra 6 til 18 år, og bidra til å gi flere barn mulighet til å delta i meningsfylt fritidsaktivitet, en målrettet satsing som bidrar til integrering og hindrer sosialt utenforskap. Ordningen med 50 mill. kr ekstra til bredbåndsutbygging i tillegg til de 200 mill. kr som allerede lå i budsjettet for 2019, skaper nye kommunikasjonsmuligheter for grupper over hele landet. For å kunne ta hele landet i bruk er utbygging av bredbånd et godt og helt nødvendig grep. Nye vitensentre ser også dagens lys i revidert nasjonalbudsjett, i Atlanterhavsparken og på Mo. Det er viktige kunnskapssentre som bidrar til å knytte næringsliv, skole og teknologiutvikling sammen på en god måte. Neste år markerer vi 75-årsjubileum for avslutningen av annen verdenskrig i Norge. Som et nasjonalt krigsminnesmerke er «Hestmanden» viktig for hele landet, langt utover Agder – ikke minst for alle krigsseilerne og deres familier, som ikke opplevde å få den anerkjennelsen de fortjente etter krigen. Jeg er glad for og stolt over at dette viktige minnesmerket nå får midler til å bli seilingsklar langs hele den norske kysten i jubileumsåret.