Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2009-12-09:
Norge er av OECD igjen kåret til verdens beste land å bo i. Ja, vi er heldige, sjøl om vi i det daglige kanskje ikke ser hvor heldige vi egentlig er. Det betyr likevel ikke at vi ikke kan bli bedre på mange områder. Tilgjengelighet til utdanning er en av faktorene som teller når det gjelder vurderingen av hvor godt landet vårt er å bo i. Utdanning er en nøkkelfaktor for utvikling, og kunnskap er en nøkkelfaktor for å finne løsninger på de virkelig store utfordringene vi står overfor i framtida – som klimakrisen og matvarekrisen. Men vi klarer aldri å få bukt med de store utfordringene uten at det er kvalitet i utdanningen. Vi må ha kvalitet, slik at vi sikrer at elevene faktisk når de læringsmålene som er fastsatt. Skolen har vært preget av et utall av reformer. Nå har vi en utdanningssektor som gjør seg erfaringer med Kunnskapsløftet, og justerer arbeidet i tråd med nasjonale føringer og måloppnåelse. Det gjør at jeg tross alt er optimistisk og tror at elevenes læringsutbytte vil bli stadig bedre etter hvert som vi forbedrer reformen. Men jeg vil likevel advare mot blindt å vurdere skolens suksess kun målt etter faktakunnskap og score på internasjonale tester. Frafallsprosenten, spesielt i de yrkesfaglige studieretningene, viser også at vi ikke lykkes godt nok. Både arbeidsliv og samfunnsliv krever også evne til samarbeid. Derfor må vi ikke risikere elevenes sosiale kompetanse i higen etter å nå målet om å finne svar på framtidas utfordringer. Det er tverrpolitisk enighet om at alle skal ha lik mulighet til utdanning. Det betyr å bli gitt muligheter etter sine evner, uavhengig av sosial bakgrunn. Budsjettene skal være med på å legge til rette for å gi disse mulighetene. En god lærer er en forutsetning for god læring. Det har vært og er stort fokus på bråk og uro i klassene fra alle de politiske partiene. Bråk og uro hindrer mulighet for læring, men ro i klasserommet kan ikke vedtas på Stortinget. Det vi derimot kan gjøre, er å legge til rette for at lærerne har de redskaper de trenger for å skape rammer for læring. Slike redskap er pedagogisk og didaktisk forståelse. Lærere trenger ikke bare å være dyktige i matematikk eller norsk, de trenger å ha kunnskap, erfaring og forståelse for metoder og teknikker som gjør at du skaper ro, men samtidig varierer, motiverer og tilpasser aktiviteten til den enkelte elevgruppen. Senterpartiet er derfor glad for at vi nå har kommet i gang med en ny lærerutdanning der nettopp pedagogikk og elevkunnskap blir vesentlig styrket etter å ha vært nedprioritert noen år, og at arbeidet blir styrket med 100 mill. kr i budsjettet for 2010. Men vi har ikke tid til å vente på at utviklingen i skolen skal være avhengig av nyutdannede lærere. Vi har jevnt over en svært dyktig lærerstand i dag, der mange er svært opptatt av å gjøre sin lærergjerning best mulig. Derfor er det viktig at vi fortsetter arbeidet med jevnlig å sørge for etter- og videreutdanning for lærere. Det er en politisk uenighet om hvor mange som skal etter- og videreutdannes hvert år. Jeg mener vi er på et godt spor når det er avsatt 400 mill. kr til kompetanseutvikling for om lag 2 500 lærere i 2010. Opposisjonspartiene peker på at det i stor grad tilsvarer bevilgningene som lå som forutsetning for Kunnskapsløftet. Ja, siden det var tverrfaglig oppslutning om den reformen i Stortinget, tyder jo alt på at vi er på riktig vei. Den kanskje største utfordringen vi har i norsk skole i dag, er nok likevel det store frafallet i videregående. Norsk ungdom har fantastiske muligheter, men når statistikken forteller at ca. 30 pst. av elevene ikke fullfører videregående opplæring innen fem år, må vi sette inn tiltak for å gjøre gjennomføringsprosenten høyere. At det på enkelte yrkesfaglige studieretninger er nærmere 50 pst. som ikke fullfører, er en voldsom sløsing med menneskelige evner, talent og ressurser. Det har vi ikke råd til, verken med tanke på ungdommen sjøl, framtidas arbeidsstyrke eller med tanke på de offentlige budsjettene. Jeg er derfor glad for at Regjeringa har valgt å avsette midler til å styrke arbeidet med dette. Jeg mener også at den rød-grønne regjeringa så langt har hatt en god tilnærming til hvordan vi skal redusere frafallet. Vi trenger både tidlig oppfølging og innsats etter kartleggingsprøver. Vi trenger mer praktisk erfaring særlig i ungdomsskolen fordi det er blitt lite handlingsrom for å legge til rette for nettopp dette, og vi trenger mer entreprenørskap i skolen. Det er derfor bra at entreprenørskapsarbeidet skal gjennomsyre utdanningen, og at Ungt Entreprenørskap skal vektlegges spesielt i yrkesfaglige studieprogram. Senterpartiet mener vi må bidra til å løfte fram de praktisk flinke elevene. Norge har ikke råd til ikke å benytte seg av evnene som disse elevene besitter. Vi trenger også variert arbeidskraft i framtida. Ved innføringen av Kunnskapsløftet ble dessverre mange av de elevene som er praktisk flinke, ikke tilstrekkelig tatt vare på. I ungdomsskolen ledes alle inn i samme kvern. Det har ført til at vi i dag har en rekke elever som aldri har fått vise hva de er gode til, eller føle mestring. Ungdomsskolen er kanskje den tøffeste tida i en unges liv. Det er den tida de fleste finner ut hvem de er i forhold til andre. Økning i frafallsstatistikken fra videregående skole sier ikke bare noe om utfordringene på videregående trinn, men det sier noe om erfaringer fra alle de åra de har gått på skolen før de kommer dit. Senterpartiet er opptatt av at vi ikke glemmer disse elevene sjøl om vi nå sikkert vil ha fokus på hva som skal til for å gjøre også resultater innen bl.a. realfag viktigere framover. Jeg er tilfreds med at Regjeringa nå griper fatt i ungdomsskolens utfordring og prøver ut et praktisk arbeidslivsfag i ungdomsskolen. Jeg er også svært opptatt av at dette er et tilbud som skal velges på lik linje med f.eks. 2. fremmedspråk. Du skal ikke lenger kategoriseres som et «spesielt tilfelle» om du velger mer praktisk i ungdomsskolen. Det å velge et praksisfag på ungdomsskolen må heller ikke låse elevens valgmuligheter i videregående skole. Jeg gleder meg til å følge forsøket framover, og jeg ser fram til behandlingen av St.meld. nr. 44 for 2008–2009 som tar for seg Utdanningslinja. Hvert menneske er unikt, og hvert menneske har behov for anerkjennelse og bekreftelse på at en betyr noe. Muligheten for kunnskap og arbeid er en viktig faktor for sjølrespekt. Derfor er det viktig at vi har flere veier å gå for å oppnå kompetanse. Utfordringene med hensyn til økte studenttall i framtida er krevende for universitets- og høgskolesektoren. Det er usikre prognoser for hva økningen vil bli, avhengig av studietilbøyelighet. Men vi er nødt til å ha flere tanker i hodet samtidig når vi skal ta høyde for nye studenter. Her vil jeg trekke fram fagskolene. Fagskolene gir både kortere og lengre utdanninger som leder fram til fagkompetanse, en kompetanse som vil være svært verdifull i framtida. Jeg har store forventninger til utviklingen av fagskolene nå når fylkeskommunen overtar ansvaret for disse. Og jeg regner med at det brennende engasjementet som finnes i fylkeskommunene, vil sikre et godt opplæringstilbud også på dette området. De regionale forskningsmidlene må også nevnes som et tiltak som skal styrke det regionale samspillet mellom næringsliv, regionene og høgskolene. Midlene skal være et supplement til nasjonale FoU-midler og skal bidra til å realisere gode prosjekter i alle deler av landet. Senterpartiet mener at regionale prosjekter, drevet av behov lokalt og med utspring i regionale kompetansemiljøer, vil være en viktig pådriver når det gjelder innovasjon både innen næringsliv og i utvikling av velferdstjenester. Senterpartiet er opptatt av at utfordringene vi står overfor i framtida, må løses gjennom kunnskap, en framtid som skal inkludere både de teoretisk flinke og de praktisk flinke. Hvert menneske er unikt. Jeg mener vår rød-grønne regjering er på god vei til å utvikle en mer balansert utdanningspolitikk som nettopp tar alle elever på alvor. Helt til slutt: Jeg har ikke pratet noe om Kirken i mitt innlegg, men til opplysning for dem som har savnet det, kommer jeg tilbake til den saken i et senere innlegg.