Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-03-04:
Et bredt flertall i denne sal, med unntak av Fremskrittspartiet, stadfester i dag grunnplanken for norsk klimapolitikk i årene framover. Klimaforliket forplikter alle de seks partiene, og klimaforliket bør ikke være gjenstand for noen kompromisser, som representanten Marianne Marthinsen utfordret oss på. Disse partiene som inngikk klimaforliket, vil ta konklusjonene fra FNs klimapanel på alvor. Vi erkjenner at utslippet av klimagasser pr. innbygger er svært høyt i Norge sammenlignet med i resten av verden. Årsaken er nært knyttet til vår høye levestandard, og det faktum at Norge er en stor produsent og eksportør av olje og gass. Klimaforliket markerer starten på Norges omlegging mot et lavutslippssamfunn. FNs klimapanels leder, Pachauri, har gitt oss en utfordring som jeg tror det kan være lurt å ta med seg: Utgjør den forskjellen som du ønsker for verden! Slik avsluttet han sin siste framlegging av den fjerde rapporten. Norge bør ha et så ambisiøst mål for sin politikk at vi skal utgjøre en forskjell i verden. Forliket er ingen endelig løsning. Det er kun et første steg, men et meget viktig steg. Hva oppnådde vi i forliket? Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre klarte å skjerpe Regjeringens målsettinger i forhold til utslipp. Norge forplikter seg, som det første land i verden, til å bidra med 3 milliarder kr til bevaring av regnskog. Det skal satses sterkere på forskning og utvikling. Spesielt innen fornybar energi økes bevilgningene betydelig. Det blir større bevilgninger til jernbane og kollektivtrafikk i storbyene, og Regjeringen har gjenopptatt forhandlingene med Sverige om et felles grønt sertifikatmarked. Ingen av disse tiltakene hadde kommet på plass hvis ikke Regjeringen hadde opplevd et sterkt politisk press fra Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre. Er klimadebatten avlyst nå etter forliket? Det er et spørsmål som stadig dukker opp. Nei, forliket innebærer ingen avlysning av klimadebatten. Klimaforlikets målsettinger skal nemlig gjennomføres, og Kristelig Folkeparti kommer til å legge det øverste anslaget for nasjonale utslippsreduksjoner til grunn for vårt politiske arbeid, dvs. en reduksjon på 17 mill. tonn CO2-ekvivalenter innen 2020. På tiltakssiden kommer det derfor til å gå en kontinuerlig debatt. På vegne av Kristelig Folkeparti lover jeg at Kristelig Folkeparti skal være ansvarlig utålmodig i forhold til oppfølgingen av klimaforliket. Selv om avtalen ikke innebærer noen bindene utslippskrav til petroleumssektoren, innebærer den at de samlede norske utslippene av klimagasser skal reduseres betydelig innen 2020. Da kan vi ikke tillate en gjentakelse av Skarv-utbyggingen, som alene sørget for at de norske utslippene øker med 1 pst. årlig. Goliat-feltet blir derfor den første store prøvesteinen for Regjeringen. Kristelig Folkeparti ser det som opplagt at åpning og utbygging av nye olje- og gassfelt uten elektrifisering vil være i strid med klimaforliket. Forliket får derfor konsekvenser for norsk oljepolitikk. Politikken må bli mer restriktiv. Kristelig Folkeparti vil også følge utviklingen i industrien. Det er svært viktig å få til en utvidelse av det europeiske kvotesystemet og iverksette nye tiltak for den delen av industrien som ikke er underlagt kvotesystemet eller CO2-avgifter. Når det gjelder transport, trengs det en kraftig endring i skatte- og avgiftssystemet. Saksordføreren var inne på uenigheten i merknadene om bistand. Kristelig Folkeparti kommer til å følge nøye med på bistandspolitikken. Det er grunn til å anta at Regjeringen planlegger å finansiere deler av regnskogssatsingen og andre klimatiltak i utviklingsland ved hjelp av bistandsbudsjettet. Kristelig Folkeparti vil aldri kunne godta en slik vridning av bistanden. På dette punktet er det derfor skrevet inn en tydelig og klar uenighet i avtalen.