Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-12:
På 1980- og 1990-tallet foregikk det et veritabelt kappløp om å kartlegge menneskets fullstendige genetiske kode. Alle visste at resultatet fra dette arbeidet ville kunne få enorme konsekvenser for menneskers helse i framtiden. Kappløpet om det menneskelige genom kan tjene som en illustrasjon på forskningens betydning og hva som skal til for at forskningen skal lykkes. Noen av forutsetningene for at «The Human Genome Project» skulle lykkes, var en kraftfull satsing fra amerikanske myndigheter, det var sterke grunnforskningsmiljøer, og det var kloke hoder med tilgang til tidsriktig utstyr. Den rød-grønne regjeringen utformer en politikk for forskning og høyere utdanning som vil kunne gi tilsvarende muligheter – fordi vi mener det er viktig. Det er avgjørende at et lite land som Norge definerer klare innsatsområder for forskningen. Jeg har framholdt tre overordnede perspektiver for norsk forskningsinnsats: Vi skal gi bidrag til å møte de store, globale utfordringene, vi skal legge grunnlaget for å videreutvikle velferdssamfunnet, og vi skal skape kunnskapsgrunnlaget for morgendagens verdiskaping. Det er ikke myndighetenes ansvar å plukke ut den enkelte forskningsvinneren, men det er myndighetenes ansvar å skape gode rammevilkår gjennom kraftfulle satsinger. I statsbudsjettet for 2009 viderefører vi slike satsinger. Den rød-grønne regjeringen har definert styrking av forskningsevnen som virkemidlet for å nå de store forskningsmålene. Forskningsevnen har mange elementer som virker sammen, og som vi har styrket betydelig i budsjettet for 2009. Viktig for forskningsevnen er universiteter og høyskoler som har handlefrihet til å foreta de gode forskningspolitiske valgene. Derfor har Regjeringen styrket universitetene og høyskolenes basisfinansiering. Jeg vil gjøre oppmerksom på at Regjeringen ved hver eneste korsvei det siste året har styrket basisfinansieringen – i revidert budsjett i år, i budsjettforslaget nå for 2009 og i nysalderingen for 2008. Det klare budskapet til Forsknings-Norge er at Regjeringen prioriterer denne sektoren og imøtekommer behovene. Jeg vil legge til at av realveksten på over 1 milliard kr fra 2004 til 2008 til universitetene og høyskolene har over halvparten vært vekst i basisbevilgningene. Infrastruktur er også viktig for forskningsevnen. Regjeringen setter derfor i gang bygging av flere nye kunnskapsbygg. Vi gjør også et avgjørende grep for å sikre langsiktig og forutsigbar finansiering av vitenskapelig utstyr. Ved å sette av to tredjedeler av økningen i forskningsfondet til finansiering av slikt utstyr sikrer vi at det vil være en forutsigbar avsetning som hele forskningssektoren kan forholde seg til. Som opptrapping til denne ordningen, som vil være på plass fra 2010, legger vi også inn utstyrsmidler i statsbudsjettet for 2009. Vi introduserer i dette budsjettet for første gang også regionale forskningsfond som vil styrke og stimulere innsatsen ytterligere over hele landet. For å skape god forskningsevne trengs selve råmaterialet – de kloke hodene. Regjeringen setter inn en rekke tiltak for at studentenes kompetanse skal utnyttes på en best mulig måte. For å legge til rette for studentenes arbeidsvilkår skal det bygges rekordmange studentboliger neste år. I motsetning til den forrige regjeringen sikrer vi studentene kjøpekraftutvikling ved å prisjustere studiestøtten. Vi har også lagt inn ekstra styrkinger for studenter med barn og for funksjonshemmede studenter som blir forsinket i studiene. Når vi også setter universitetene og høyskolene økonomisk i stand til å tilby god undervisning ved å øke basisfinansieringen, legger vi til rette for å få fram talentene Norge er avhengig av. Regjeringen bidrar også til at studentene som er ferdige, kan utvikle seg videre til innsats innenfor forskningen, ved en solid bevilgning til rekrutteringsstillinger. For å sikre at disse forskningsrekruttene får tilstrekkelig oppfølging i institusjonene, har Regjeringen foreslått en betydelig økning i finansieringen av disse stillingene. De direkte bevilgningene til rekrutteringsstillinger er bare en av finansieringskildene for stipendiater og post doc.-stillinger. Regjeringens andre store satsinger, f.eks. innenfor nordområdepolitikken og klimapolitikken, vil også indirekte bidra til at den sterke veksten i antallet uteksaminerte doktorander fortsetter. Årets tall tyder på at vi ligger meget godt an til å nå målet om 1 100 uteksaminerte kandidater innen 2010. At vi lykkes med dette, aktualiserer også behovet for å legge til rette for videre karriereveier innenfor universiteter og høyskoler. Derfor vil også post doc.-stillinger være en viktig byggestein. Samtidig blir den nye ordningen med næringsdoktorgrader, innført av denne regjeringen i 2007, videreført og styrket. Jeg vil selvfølgelig vurdere de videre mål og virkemidler for rekrutteringspolitikken i den varslede forskningsmeldingen. Med dette statsbudsjettet har Regjeringen gått forbi den forrige på alle avgjørende områder. Vi har økt forskningsbevilgningene med 1,6 milliarder kr i forhold til fjoråret, vi har bygd opp regionale forskningsfond og styrket Forskningsfondet i langt større grad enn den forrige regjeringen, vi har bevilget klart flere rekrutteringsstillinger, bygd flere studentboliger og sørget for kjøpekraftutvikling for studentene. Vi legger forskning og kunnskap gjennom hele livsløpet til grunn for vår politikk. Vi har levert solide resultater. Forslaget til statsbudsjett for 2009 bekrefter Regjeringens satsing på kunnskapssamfunnet.