Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-12-17:
Regjeringen har lagt frem et offensivt budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling, og det er nødvendig. Norsk arbeidsliv står overfor flere utfordringer. Vi har en økende arbeidsledighet i oljebasert næring og en oljepris som har blitt halvert i løpet av kort tid. Oljevirksomheten vil fortsatt være viktig for Norge i veldig mange år fremover, men drahjelpen fra denne sektoren vil gradvis bli mindre. Derfor har regjeringen helt siden den tiltrådte, vært opptatt av å stimulere til nyskaping og satsing på nye næringer. Norge har over tid blitt altfor avhengig av oljen, og norsk økonomi trenger flere ben å stå på. Skal vi trygge velferden, må vi styrke vår konkurransekraft og stimulere til ny vekst og mer verdiskaping. Det må etableres jobber i nye næringer som kan finansiere velferden vår. Regjeringen har i hvert budsjett siden 2013 økt satsingen på kunnskap, forskning, innovasjon og infrastruktur. I tillegg har vi også redusert skattene for å stimulere til vekst og investeringer. Nå brukes oljepengene på det de var ment til ifølge handlingsregelen, i motsetning til det som ble gjort av den forrige regjeringen. Flere må tørre å satse, ta ansvar og bidra til fellesskapet og fremtidens velferd, for vi må faktisk skape før vi kan dele. Det er tøffe dager for alle dem som er permittert på vestkysten av landet vårt, i Rogaland og i kystfylkene, der offshorenæringen er stor. Og til Arbeiderpartiet og Fredric Holen Bjørdal: Ja, regjeringen har to tanker i hodet og vil møte dette med både kortsiktige og langsiktige grep. I tillegg til de langsiktige omstillingene, som jeg nevnte innledningsvis, vil regjeringens tiltakspakke på om lag 4 mrd. kr øke aktiviteten på kort sikt og være med på å dempe veksten i arbeidsledigheten. Regjeringen vil bruke ledige hender til å løse viktige oppgaver slik at arbeidsledige kommer raskere i jobb. Tiltakspakken vil forhindre at ledigheten biter seg fast. Midlene skal brukes til å forsterke innsatsen når det gjelder vedlikehold av offentlige bygg, som skoler og omsorgsbygg, og oppgradering av jernbane og veier. I tillegg skal midlene bidra til å holde aktiviteten oppe i verftsindustrien og forsterke satsingen på gründere. Regjeringens budsjett har en klar sosial profil med tiltak for å motvirke spesielt barnefattigdom. Barnefattigdom er et sammensatt problem som trenger en helhetlig tilnærming. Alle departementer og instanser som har ansvar for barn og familier, må bli bedre på å samordne innsatsen og tiltakene, slik at vi kan redusere barnefattigdommen. Og i regjeringens strategiplan, Barn som lever i fattigdom, skisseres hele 64 ulike tiltak på seks departementers ansvarsområder. Dette følges opp med forslag om en samlet bevilgningsøkning i ulike departementer på 255 mill. kr i budsjettet for 2016 sammenlignet med 2015. Regjeringen ønsker mer målrettet bruk av støtteordningene slik at ordningene treffer barn og unge med størst behov. Derfor ble stipendordningen i videregående skole endret; stipendsatsen er økt med 50 pst. og gis nå kun til elever som kommer fra familier der mors og fars samlede inntekt er lav. I inneværende års budsjett har regjeringen styrket tilbudet om gratis kjernetid i barnehage til fire- og femåringer fra lavinntektsfamilier, og fra neste år vil dette også gjelde treåringer. Fra og med 1. mai i år har alle familier med lavere inntekt enn 473 000 kr per år fått redusert barnehagepris. I 2014 ble det innført en nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom, som er videreført og styrket. Ordningen bidrar til at barn og unge som lever i familier med svak økonomi, kan delta i fritidsaktiviteter, få støtte til kontingent og utstyr, og at hele familier også kan få tilgang til ferieopplevelser. Det viktigste virkemiddelet for å bekjempe barnefattigdom og motvirke sosial eksklusjon er å vokse opp i familier der en av – eller begge – foreldrene har inntektsgivende arbeid, og her må alle gode krefter jobbe sammen. Regjeringen oppfordrer arbeidsgivere til å ansette folk med hull i CV-en, gi folk en ny sjanse. Arbeidspraksis og arbeidsutprøving skal også foregå mer i ordinært arbeidsliv, med mer bruk av lønnstilskudd og tettere oppfølging fra Nav. Det har vist seg å ha god effekt. Å sørge for at flere med hel eller delvis arbeidsevne kommer i jobb har den høyeste prioritet. Det er det beste for mor og far, og det er det beste for barna.