Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-07:
Jeg viser til interpellasjonen fra representanten Abid Raja, som var til statsministeren, men som statsministeren har bedt meg om å svare på. Interpellasjonen gjelder en veldig alvorlig straffesak som fortsatt er under etterforskning. Det er en sak som har betydelig allmenn og politisk interesse. I tiden etter oppfordringen til drap på forfattere, forleggere og andre som var involvert i boken Sataniske vers fra 1988, ble det rettet angrep mot bokhandlere og andre enkeltpersoner. Situasjonen utløste den gangen omfattende diplomatisk aktivitet og drøftelser i internasjonale fora uten at man nådde en løsning. Drapsforsøket på William Nygård fant sted over fire år etter oppfordringen om drap. Saken er uoppklart. Politiet tok ut siktelser høsten 2018, kort tid før saken ble foreldet, mot ikke-navngitte personer. Etter det som er opplyst av politiet, oppholder ikke disse personene seg i Norge. Politiet etterforsker fortsatt ulike spor i saken. Straffesaker som har forgreninger til andre land, innebærer særskilte utfordringer som må møtes i samarbeid mellom landenes rettshåndhevende myndigheter. Suverenitetsprinsippet er til hinder for at norske myndigheter kan reise til en fremmed stat og gjennomføre f.eks. bevissikring eller arrestasjoner. Norske myndigheter kan imidlertid anmode en fremmed stats myndighet om bistand til bevisinnhenting og pågripelser gjennom framsettelse av rettsanmodninger eller utleveringsbegjæringer. Hvorvidt en anmodning om internasjonal rettslig bistand skal fremmes, er som hovedregel opp til påtalemyndigheten å vurdere. Dersom påtalemyndigheten beslutter at det skal fremmes anmodning om rettslig bistand til fremmed stat, bistår normalt Justis- og beredskapsdepartementet med oversendelsen av anmodningen eller begjæringen, i tråd med regelverk og praksis på feltet. Norge har som kjent sluttet seg til flere konvensjoner og avtaler om gjensidig samarbeid i straffesaker. Den europeiske konvensjon om gjensidig hjelp i straffesaker av 20. april 1959 og dens to tilleggsprotokoller er sentrale på dette området. Vår tilknytning til Eurojust muliggjør felles etterforskningsoperasjoner og bidrar til å sikre behandlingen av rettsanmodninger. Utfordringsbildet er generelt sett mer komplisert når behovet for samarbeid er med stater hvor vi ikke kan benytte etablerte kanaler. Norge er tilsluttet en rekke FN-konvensjoner som legger til rette for internasjonalt rettslig samarbeid, bl.a. FN-konvensjonen mot organisert kriminalitet. Konvensjonen har 190 statsparter og kan benyttes som grunnlag for rettslig samarbeid over landegrensene med konvensjonspartene i saker som omhandler organisert kriminalitet. Norge deltar i en rekke samarbeidsgrupper under denne FN-konvensjonen og arbeider for å styrke og effektivisere samarbeidet mellom medlemslandene. Jeg vil minne om at det er påtalemyndigheten som har kompetanse til å treffe beslutninger om eventuelle videre tiltak i straffesaken denne interpellasjonen handler om. Det innebærer også eventuelt å fremme anmodninger om rettslig bistand overfor andre stater. Justis- og beredskapsdepartementet vil, i tråd med gjeldende regelverk og praksis, være beredt til å fremme de anmodninger om internasjonal rettslig bistand som måtte bli besluttet av påtalemyndigheten i anledning av straffesaken. Politisk og diplomatisk engasjement overfor andre stater for å påvirke behandlingen av konkrete straffesaker vil normalt ikke føre fram. For det tilfellet at utenlandske statsborgere, på oppdrag fra sin stat, skulle ha utført ulovlige handlinger i Norge, ville mulighetene for et konstruktivt samarbeid normalt være små. Slik straffesaken etter drapsforsøket mot William Nygård nå står, som en uoppklart straffesak som fortsatt er under behandling i politi- og påtalemyndighet, er min vurdering at det er verken riktig eller hensiktsmessig å innlede dialog med noe land, løfte spørsmålet i internasjonale fora eller ta utenrikstjenesten aktivt i bruk. Regjeringen legger for øvrig stor vekt på ytrings- og pressefrihet i vårt internasjonale arbeid for menneskerettigheter. Ytringsfrihet er en grunnleggende menneskerettighet og avgjørende for demokrati. Norge fremmer ytringsfrihet i FN og andre multilaterale fora, og vi tar opp ytringsfrihet i dialogen vi har med andre land.