Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2000-06-05:
Det er, som vi ser, stort sett en samlet komite som innstiller i tråd med forslaget fra departementet om endringer i kommuneloven med tanke på økonomisk styring i offentlig forvaltning. Det mest omdiskuterte temaet er hvorvidt det er riktig å videreføre et finansielt budsjett- og regnskapssystem. Komiteens flertall slår seg til ro med at beregning av årlige avskrivninger blir obligatorisk, men at systemet for øvrig blir videreført. Ikke minst er dette avskrivningsprinsippet begrunnet i vansker med hensyn til å sammenlikne anbud fra private i en konkurransesituasjon innenfor dagens system, slik representanten fra Fremskrittspartiet var inne på i sitt innlegg. Høyre og Fremskrittspartiet vil i tillegg be Regjeringen arbeide videre med en omlegging av regnskapsprinsippet for kommuneregnskapet i retning av en resultatorientert regnskaps- og budsjettføring. Vi mener også at det i det videre arbeidet bør gjennomføres forsøk i enkelte kommuner med omlegging av dette regnskapsprinsippet. Vi erkjenner selvfølgelig at det i den kommunale verden fins aktivitet som ikke har et inntektsskapende motiv og således ikke uten videre kan sammenliknes med forretningslivet, men vi mener likevel at en tilnærming i regnskapsreglene i forhold til regnskapsloven kan være nyttig. Det er unektelig slik at også lesbarheten av kommunalregnskapet framstår som en barriere for mange folkevalgte med en helt annen hverdag. Så er det dette med kommunale garantier eller bortfall av begrepet «særlig kommunal interesse», som for så vidt kan ha definisjonsvansker knyttet til seg. Likevel er det slik at hvis dagens lovendring i realiteten skulle føre til en liberalisering i forhold til innvilgede garantier, så vil spørsmålet om avsetning for tap ha økende aktualitet. Framtidig lovanvendelse og godkjenningsrutiner vil måtte kunne avklare dette. Når det så gjelder finansforvaltningen, er jeg glad for at komiteen har åpnet for en fleksibilitet for kommunene i forhold til lån og plassering i utlandet. Spesielt for større bykommuner kan dette ikke bare være gunstig, men attpåtil nødvendig i forhold til heimemarkedet. Til slutt en kommentar til mindretallsforslaget fra sentrum og SV om lånefinansiert kjøp av aksjer for varig eie. I den tilhørende merknaden blir lokale kraftselskap brukt som mål og motiv for denne foreslåtte lovmessige åpningen. Til det er det å si at det lokalpolitiske engasjementet på dette markedet over tid burde blitt betydelig mindre enn tidligere, nettopp fordi den nye energiloven tilsier at helt andre markedsaktører enn kommunene skal være inne på produksjons- og salgssiden i alle fall. Riktignok er det slik at Kommune-Norge har et ansvar for infrastruktur også på linjenettet fremdeles – der er norske kommuner allerede inne på eiersiden. Når vi nå etter hvert får en utvikling der de vertikaltintegrerte kraftselskapene blir splittet, og det offentlige i hovedsak prioriterer linjeselskapene, vil aksjepostene som er av kommunal interesse, få en meget beskjeden størrelse i forhold til det historiske kommunale engasjementet i kraftsektoren. Dette er en del av vår begrunnelse for ikke å ha det samme engasjementet som SV i denne saken. Da gjenstår det å ta opp vårt fellesforslag med Fremskrittspartiet som det er referert til.