trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-12-01:
Først vil jeg gratulere SV med et budsjett som har interessante anslag når det gjelder skattelette, både for mange personer og – noe – på næring. Dette kunne ha ført til økt arbeidstilbud og deltakelse, men motvirkes av SVs betydelige skatteskjerpelser. SV har selv sagt «ordet» om hvordan skatter og avgifter virker: Økonomiske incentiver gjør at vi endrer adferd. Vi skattlegger og avgiftslegger særlig det vi vil ha mindre av. Derfor vil SV gjennom økte miljøavgifter bidra til å redusere bruken av miljøfiendtlige produkter. Det er bra. Men la oss bruke den samme logikken på arbeid: SV foreslår et nytt innslagspunkt for toppskatt og skatteøkninger på relativt normale inntekter for gründere og bedriftseiere, som skaper det SV så gjerne vil fordele. Hvor lang tid tror SV det tar før entreprenører, gründere, bedriftseiere eller helt vanlige kunnskapsarbeidere tar hintet fra sosialismen, jobber mindre, skaper mindre og dermed skaper den nedadgående velferdsspiralen over tid, som sosialismen er så kjent for?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
SV foreslår å kutte hele bevilgningen til kontantstøtte. Det betyr at familiene til nesten 25 000 barn mister en inntekt på 6 000 kr i måneden. Vi vet at flere av disse familiene er familier med lav inntekt. SV foreslår riktignok at barn som venter på barnehageplass, skal få 6 000 kr i månedlig ventestøtte, men anslår at dette kun gjelder rundt 1 250 barn. SV foreslår også å bruke 156 mill. kr på nye barnehageplasser til barn som i dag mottar kontantstøtte, men dette rekker kun til ca.1 200 nye plasser. Det betyr at familiene til over 20 000 barn blir stående igjen uten kontantstøtte, uten ventestøtte og uten plass i barnehage. Mitt spørsmål til representanten Serigstad Valen er om han synes det er god politikk å kutte et velferdsgode for så mange familier fordi man ønsker at barna deres skal gå i barnehage, når man ikke satser mer på nye barnehageplasser.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Jeg synes at kunnskapsbudsjettet har blitt veldig godt. Jeg er glad for at i budsjettforliket har Kristelig Folkeparti fått gjennomslag for en satsing på tidlig innsats i skolen gjennom økt lærertetthet på de laveste klassetrinnene. Med mer tid til hver elev blir det enklere for læreren å tilpasse undervisningen. Da vil færre barn falle av lasset, og færre vil ha behov for spesialundervisning senere i skoleløpet. Dette er en viktig satsing for Kristelig Folkeparti, for i dag er det for mange barn som ikke har godt nok utbytte av den ordinære undervisningen. Disse barna får hjelp for sent. Statsråden har tidligere forsikret Stortinget om at dette er noe han er opptatt av. Det jeg vil spørre om, er: Er det noe i budsjettet statsråden vil peke på, som er et bidrag til å løse dette problemet, utover det som er Kristelig Folkepartis satsing, eller er dette noe vi har til gode fra statsråden for framtiden?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-01:
I dagens urolege verd treng ein eit sterkt forvar. På SV sine heimesider kan ein lese at både klimaendringar og endra internasjonale forhold krev nytenking i forsvars- og tryggleikspolitikken. Likevel kuttar SV 1 mrd. kr i forsvarsbudsjettet. Kan representanten seie litt om kva som er nytenkinga, og kva delar av Forsvaret det er som skal svekkjast i tida som kjem?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2014-12-01:
I forliket mellom dei fire partia, Framstegspartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre, er det gjort kutt i vegbudsjettet. Ein har kutta nesten 345 mill. kr til fornying, ein har kutta 30 mill. kr til turistvegar, og ein har kutta 55 mill. kr til E16 over Filefjell – ganske utruleg eigentleg i eit forlik der Framstegspartiet er med, med alt det dei lova før valet. Men dette vert berre småpengar mot kutta som Miljøpartiet Dei Grøne føreslår. Me veit at infrastruktur, vegbygging, er kanskje det viktigaste ein etterspør i Distrikts-Noreg. Kva vil representanten seie er dei viktigaste utslaga for norske regionar og deira utvikling av det kuttet på 3 mrd. kr i vegbudsjettet som Miljøpartiet Dei Grøne føreslår i sitt alternative budsjett?
Abid Raja (Venstre), 2014-12-01:
Jeg vil starte med å gi honnør til SV for et alternativt budsjett som henger sammen, og som tar noen modige grep, og som ikke bare er en tilbakeføring til status quo 2013, noe som preger budsjettene til SVs tidligere samarbeidspartnere i Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Mye er gjenkjennelig fra Venstres budsjett, mens vi på andre områder selvfølgelig er uenige. Både SVs og Venstres budsjetter har stort fokus på omfordeling. På noen områder er vi enige, på andre uenige. Et slikt område er oppholdsbetaling i barnehage. SV vil ha lik pris for alle. Det betyr at også de superrike, som SV ellers er veldig opptatt av, får en lettelse i barnehageprisene i 2015 i forhold til det opplegget som får flertall i dag, mens de som kommer fra lavinntektsfamilier, vil få økte kostnader. SV foreslår heller ikke, som Venstre, å innføre gratis kjernetid i barnehage for 4–5-åringer, barn fra lavinntektsfamilier, et av de viktigste rådene fra det fordelingsutvalget som SV ellers ofte henviser til. Kan SVs finanspolitiske talsmann forklare logikken i denne type omfordeling fra fattig til rik?
Abid Raja (Venstre), 2014-12-01:
Et av de mer fiffige grepene i Miljøpartiet De Grønnes budsjett er å budsjettere med et ekstra utbytte fra Statoil på 5 mrd. kr. Det er, så lenge staten ikke er eneeier i Statoil, ikke et vedtak Stortinget uten videre kan fatte, for å uttrykke meg forsiktig. Det er heller ikke slik at Statoil kan gi et ekstraordinært utbytte til den norske stat uten å gi tilsvarende utbytte til øvrige eiere. Det betyr i realiteten å tappe selskapet for 1,65 mrd. kr for å gi det i utbytte til øvrige aksjonærer, eller aksjespekulanter, som noen kaller det. Spørsmålet er om det er god miljøpolitikk, og om det i det hele tatt er noe Miljøpartiet De Grønne har tenkt over. Har representanten Hansson gjort seg noen refleksjoner over hva en slik utbyttepolitikk vil gjøre med selskaper hvor staten er deleier, spesielt selskaper som er notert på de største internasjonale børsene? Hva vil det f.eks. gjøre med aksjekurs og dermed muligheten til å finansiere en betydelig del av vår felles velferd?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg la merke til at representanten Hansson var ganske kritisk til miljøprofilen i det budsjettet som kommer til å bli vedtatt her i dag, i kontrast til f.eks. representanten Hans Olav Syversen, som tidligere i dag tok ganske store ord i sin munn da han sa at dette var det mest ambisiøse miljøbudsjettet noensinne, og at det bare er en forsmak på hva vi kan vente oss i revidert nasjonalbudsjett. Vi hørte også Venstres Trine Skei Grande, som ved underskriving av forliket sa at for første gang kommer klimagassutslippene fra transport til å gå ned osv. Ser ikke representanten at dette budsjettet har noen positive klimatiltak, eller er det, som han sa i sitt innlegg, ikke godt nok?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Når vi ser på budsjettforslaget til Miljøpartiet De Grønne, er det veldig mye som går på miljø og klimatiltak – det heter sågar «Fra fossilt til fornybart» – og jeg har stor respekt for det. Dere har også fremmet en rekke forslag i Stortinget for å få Stortinget med på flere klimatiltak. Men mitt spørsmål blir da om representanten Hansson kan si litt mer om de andre sidene ved budsjettet til Miljøpartiet De Grønne med hensyn til sosialpolitikk, politikk overfor kommunene, skole osv., som kanskje ikke kom like godt fram – iallfall ikke som jeg kunne se – i budsjettet.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg la merke til at representanten i sitt innlegg selvfølgelig argumenterte for regjeringens budsjett og forliket, og sa seg veldig fornøyd med det. Samtidig la jeg merke til at representanten innledningsvis pekte på at opposisjonen er opptatt av skattelettelsene fra regjeringen, og at opposisjonen bevilger penger til alle gode formål, noe vi ikke gjorde i regjering. Det er lettere å være i opposisjon enn i posisjon, sa representanten. Rollene er byttet om. Det fikk meg til å reflektere litt, for det hørtes nesten ut som om representanten var litt misunnelig, som om representanten sto og drømte seg litt tilbake til de gode opposisjonsdagene gjennom 40 år. Da må jeg spørre representanten: Er det det som er tilfellet – etter den negative reaksjonen på budsjettet og dårlige meningsmålinger?
Henrik Asheim (Høyre), 2014-12-01:
Representanten Hansson har lagt frem et alternativ budsjett hvor han, som han selv også sier, øker skattene med 38 mrd. kr. Det tilbakelegger naturligvis også mye av debatten om hvorvidt Miljøpartiet De Grønne er et sentrumsparti, når man går lengst til venstre av alle partier på skatteprofil. Men det betyr jo også at representanten Hansson har ganske mye mer penger å rutte med. Som medlem av kirke-, utdannings- og forskningskomiteen bladde jeg selvfølgelig fort opp på hva dere gjør på universiteter og høyskoler, for skal man gjøre denne grønne omstillingen, som jeg tror både Miljøpartiet De Grønne og Høyre kan være enige om, må man jo også ha noen til å gjennomføre den omstillingen. Det prioriteres mye på forskning, det er vi glad for, og jeg tror også representanten Hansson er glad for den prioriteringen vi gjør der. Men noen må jo forske. Derfor er mitt spørsmål hvorfor dere ikke bevilger mer penger, eller gjør noe på universitets- og høyskolesektoren utover det Høyre og Fremskrittspartiet gjør i regjering. Er det en forglemmelse? Eller er simpelthen Høyre og Fremskrittspartiets høyere utdanningspolitikk den samme som Miljøpartiet De Grønnes høyere utdanningspolitikk?
Henrik Asheim (Høyre), 2014-12-01:
Etter at Arbeiderpartiet i fjor fikk tildelt av velgerne sitt nest dårligste valgresultat siden annen verdenskrig, hadde vel ingen av oss på borgerlig side forventet at det skulle være en lystig og glad gjeng som tok ordet i denne debatten. Allikevel må jeg si at det får være måte på hvilken fattigdom og armod man hevder at landet plutselig er kastet ut i. En av de tingene som kanskje har overrasket meg aller mest, er arbeiderpartirepresentantenes offensiv mot Høyre–Fremskrittspartiregjeringens utdanningsbudsjett, som også ble ytterligere styrket etter forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre. Det er kanskje verdt å minne om at i 2012 sendte Forskningsrådet ut en pressemelding om Arbeiderpartiets forskningsbudsjett, hvor det sto Fra hvileskjær til havari. I 2014 – altså denne høsten – sendte det samme forskningsrådet ut pressemeldingen Et sterkt forskningsbudsjett. Jeg lytter mye heller til Forskningsrådet enn jeg gjør til den lystige gjengen i Arbeiderpartiet. Men det er jo mange som også har lyttet til Arbeiderpartiet. Derfor er det verdt å minne om at en del ting som Arbeiderpartiet har sagt, også har blitt skrevet ned – f.eks. da Trond Giske, nåværende leder av utdanningskomiteen, var næringsminister og sa til Dagens Næringsliv den 6. januar 2011: «Vi kan ikke leve i lengden med at penger investert i bedrifter skattes som formue på en tøffere måte enn penger plassert i eiendomsmasse.» Hans konklusjon var å fjerne formuesskatten. I sitt alternative budsjett i år øker Arbeiderpartiet skatten med 10 mrd. kr. Finanspolitisk talskvinne for Arbeiderpartiet, Marianne Marthinsen, ble i VG den 18. juli 2013 spurt om hva hun syntes om at Høyre og Fremskrittspartiet gikk til valg på å fjerne arveavgiften. Hun sa: «Det avtegner seg et tydelig bilde av at Høyre ikke bryr seg om fordelingspolitikk.» Vi vil beholde arveavgiften, sa hun. Nå hadde hun sjansen. Hun legger frem et alternativt budsjett som ville vært det som ble vedtatt hvis Arbeiderpartiet hadde rent flertall i denne sal. Hun turte ikke å gjeninnføre arveavgiften. Så kan man kanskje si at jo, men dette var jo Arbeiderpartiet i regjering, det er noe annet i opposisjon, det er lettere da å si hva man faktisk vil, uten å måtte forhandle med alle. Ja vel. Da kan vi jo se på hva Helga Pedersen, Arbeiderpartiets nestleder, sa den 22. april i år, da hun på vegne av Arbeiderpartiet lovet å gjeninnføre kulturskoletimen i skolen. Da vi satt i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen og fikk tildelt Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett, ble det ikke funnet en krone til å gjeninnføre kulturskoletimen. Noe av Arbeiderpartiets problem – og som vi kommer til å sørge for at blir et tema også frem mot 2017 – er at det er langt mellom hva de sier, og hva de gjør. Det visste velgerne i 2013. Det skal vi minne dem på også i 2017.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg mener representanten Marthinsen tar helt feil i sin tilnærming gjennom dette spørsmålet. Regjeringens førsteprioritet er ikke formuesskatten, men det er helheten i budsjettet. Det handler om å legge til rette for mer vekst og verdiskaping i et næringsliv som nå trenger mer offensive rammebetingelser for å styrke sin konkurranseevne. Det gjør regjeringen både gjennom skattereduksjoner, gjennom samferdselstiltak, gjennom forskning, gjennom kunnskap, gjennom innovasjon, som samlet sett er virkemidler og tiltak som et næringsliv i omstilling har behov for. Da blir det litt hult for meg når Arbeiderpartiets tilnærming fremstår veldig rørende i forhold til næringslivet, men samlet sett skjerper skattene i sitt alternative budsjett med 14 mrd. kr. Det er ikke et bidrag til økt omstillingsevne for norsk næringsliv, det er ikke et bidrag til å gjøre norsk næringsliv mer konkurransedyktig. Jeg vil mene at i den tiden vi nå er inne i, burde Arbeiderpartiet bekymre seg litt mer for det, fremfor å reversere skattelettelser, som de kaller det, tilbake til 2013-nivå. Det å gå tilbake til fortiden i en tid da vi trenger å se fremover, synes jeg er ganske oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet ser seg fornøyd og tilfreds med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Regjeringen gjør jo flere grep i budsjettet for neste år sammen med samarbeidspartiene. Vi gir lettelser til næringslivet og til helt vanlige folk, både gjennom skatt og gjennom avgifter. Og denne familien som Marianne Marthinsen åpenbart har sett på tv, ville jo ikke blitt noe mer fornøyd med den skatteregningen som Arbeiderpartiet hadde tenkt å sende dem neste år, på over 14 mrd. kr. Sannheten er at dette er et budsjett som gir lettelser, samtidig som vi styrker veibevilgningene, vi styrker helsebudsjettet, vi styrker justisbudsjettet, slik at vi får et tryggere samfunn neste år, vi sørger for at barna våre får bedre lærere og en bedre skole å gå til. Jeg mener at summen av det trekker oss i retning av et enda bedre samfunn – både neste år og i årene som kommer. Så har jeg sagt at vi nå, knyttet til avgiften på poser, skal gå grundig igjennom den fra Finansdepartementet side, finne en egnet innretning på det og komme tilbake til det før innførselstidspunktet 15. mars.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg er veldig glad for at det er både «fredfullt og tyst» mellom de fire samarbeidspartiene. Måtte det fortsette slik. Når det gjelder Scheel-utvalget, tror jeg man skal vente med å gjøre seg opp en mening om det før man kjenner rapportens innhold. Den kommer i morgen. Jeg gleder meg til å motta den, men jeg tror vi alle sammen skal være opptatt av hvordan vi tilnærmer oss utfordringene knyttet til å få et mer konkurransedyktig skattesystem i fremtiden. Utvalget kommer helt sikkert til å peke på mange ulike muligheter og utfordringer. Så kan det hende at rapporten ikke er uttømmende, og at det er behov for å gjøre nye utredninger – hva vet jeg. Men jeg tror uansett at vi skal ha en bred tilnærming, en grundig tilnærming, en god høringsprosess og ikke minst et tett samarbeid med Stortinget for å ende opp med det som bør være målet, nemlig å få et best og mest mulig konkurransedyktig skattesystem som gjør at vårt næringsliv står seg i konkurransen med sine omgivelser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg har også sett innslagene som NRK hadde både i går og i dag, knyttet til en del utfordringer med eldreomsorgen ute i landets kommuner. Det viser jo med all mulig tydelighet hvorfor det er viktig å styrke kompetansen rundt omkring i landets kommuner, som tross alt har hovedansvaret for å gi god omsorg til mennesker som har behov for det. Derfor er det jo så viktig at regjeringen og flertallet i denne salen nå styrker kommuneøkonomien samlet sett ganske betydelig neste år, for det gjør det mulig for kommunene å innfri primæroppgavene sine, som bl.a. handler om omsorg. Så har jo selvfølgelig også Fremskrittspartiet vært opptatt av å få på plass en statlig finansiering av dette. Regjeringen har levert på en styrket satsing på deler av det statlige bidraget. I tillegg skal vi nå gjennomføre et prøveprosjekt som gjør at vi kan «benchmarke» den eksisterende modellen med en ny, og det gjør det mulig for oss å kunne tenke nytt i fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
La meg først få lov å understreke at denne regjeringens fremste mål er å sikre norske interesser i alt vi foretar oss, enten det er i relasjon til EU eller det er i relasjon til andre deler av verden. Men så er det altså slik at en del av de endringene som man fatter vedtak om å gjennomføre, krever notifisering. Jeg kan forsikre representanten Breivik om at regjeringen legger alt trykk inn på å gjøre gode forberedelser for å sikre at flesteparten av disse ordningene går gjennom. Det betyr selvfølgelig også at vi legger trykk på å kunne realisere dette i tråd med de forutsetninger som ligger fra Stortingets side.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
La meg først si at grunnen til at denne regjeringen er opptatt av å redusere skattetrykket inn mot norsk næringsliv, handler jo om det som er aller, aller, aller viktigst for de fleste av oss, nemlig å ha en trygg og sikker jobb å gå til. Uten den er det lite behov for omfordeling for vi har da ikke de samme skatteinntektene i statskassen som vi kan bruke til omfordeling. Derfor tror jeg at de rød-grønne snart må komme til en erkjennelse. Jeg har hørt tidligere innlegg her i dag hvor man snakker om at det er et økt kapitalbehov for norsk næringsliv. Men da er jo ikke svaret på det først å øke skatten, for så å si at vi skal gi tilskuddsordninger til de samme bedriftene som får utfordringer som følge av at man først øker skatten. For meg er det komplett ulogisk, og jeg mener helt oppriktig at vi må klare å gjøre flere ting samtidig, også når vi lager et budsjett. Vi må styrke grunnlaget for eksisterende og nye arbeidsplasser samtidig som vi øker overføringene til ulike grupper i samfunnet for å trygge velferdstilbudene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg har jo notert at Høyre synes det er greit. Jeg har aldri hatt noe problem med det – hvis det er riktig og strategisk investert, hvis det får ned forskjellene, får opp aktiviteten, stimulerer til forskning, stimulerer bedriftene, da er det en klok anvendelse av penger. Høyre har tviholdt på at dette er en handlingsregel, at det ikke skal vokse mer, og når de for første gang kommer i regjering med det partiet som deler denne ambisjonen, skjer faktisk det. Til det at det er uklart hva jeg egentlig vil: Jeg pleier ikke å oppleve at folk har problemer med å forstå det. Jeg er for et statsbudsjett som bidrar til aktivitet, bidrar til å jevne ut forskjeller, bidrar til å løse de oppgavene vi har foran oss. Det er ikke noe mål for oss at utgiftsveksten skal ligge akkurat litt over eller akkurat litt under grensen for veksten i økonomien. Målet vårt er at vi treffer godt i forhold til de behovene vi har, og de oppgavene vi skal løse.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Siden representanten nevner en medrepresentant, vil jeg si at denne medrepresentanten er en av dem som gjør meg stolt av å være medlem av Arbeiderpartiet, nemlig at hun har klart å kombinere meget innovativ satsing på å utvikle dette landets ressurser med å være engasjert i politikk og å være et samfunnsengasjert menneske. Hun har påpekt sider ved formuesskatten som jeg mener vi absolutt bør debattere. Vi har aldri ment at denne skatten er perfekt. Hun har også sittet i et parti og stemt for og vært med på opplegg som har formuesskatten inne fordi vi trenger den til å finansiere utvikling, også i de deler av landet hvor denne bedriften ligger, og til å utdanne de folkene som kan jobbe på det anlegget denne bedriften utvikler. Jeg har møtt en del av de elevene som har fått sin mulighet, nemlig fordi fellesskapet og kommunen har kunnet satse. En av grunnene til at de har kunnet satse, er at vi har offentlige finanser til å finansiere de velferdstjenestene som er nødvendige for at vi har et innovativt næringsliv.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Vi så at slik arveavgiften sto, var det en avgift som ikke traff spesielt godt. Vi reduserte antall nordmenn som ble berørt av denne avgiften, ved å øke bunnfradraget år for år. Vi så at de som hadde størst formue, som gikk i arv, slapp arveavgiften, og at den traff en rekke mennesker som arvet et hus eller en hytte. Det var ikke det som var meningen med innretningen. Samtidig har vi merket oss at økonomene på Handelshøyskolen sier at hvis vi fjerner arveavgiften og formuesskatten, slik representanten er for, vil det være ett land igjen i Vesten som har gunstigere beskatning av formue enn Norge. Dit bør ikke Norge komme. Derfor mener vi at fremtidens skatteopplegg bør sørge for at de med sterkest skuldre, tar de største byrdene, at arv er et tema som vi på en eller annen måte bør adressere, men at den arveavgiften som sto igjen, slik det var i 2013–2014, ikke var den best egnede måten å gjøre det på.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Svaret på det er ja. Vi håper på en fordomsfri debatt med sjel, for å si det i dobbelt forstand, at vi kan gå inn i det på en ordentlig måte, og at Scheel-utvalget gir oss argumentasjon og sammenheng til å se helheten. Fra tid til annen, med noen jevne mellomrom, har vi store forlik i denne sal om skatt. Det er gjort på en måte som er preget av klokskap, ved at vi kan enes om struktur, selv om vi kan ha noe ulikt syn på nivå. Vi er interessert i å se hvordan regjeringen vil nærme seg dette temaet, om den vil se for seg en slik type bredt forlik, diskusjon i en bred krets. Da skal Arbeiderpartiet stille opp, og gjøre det fordomsfritt, fordi vi ønsker at skattesystemet skal være effektivt, forutsigbart, omfordelende og rettferdig, og at det stimulerer til at investeringer går i produktiv retning for landet vårt. Da trenger vi gjennomganger fra tid til annen, og vi får antakeligvis et godt grunnlag for det gjennom dyktige fagfolk som leverer sin innstilling i morgen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Representanten vet at ordet «forrang» brukt i denne sammenhengen handler om hvordan domstolen vurderer ulike lover i forhold til hverandre. Jeg viser også til EØS-utredningen, som den regjeringen som vi begge støttet, la fram, som viste at norsk arbeidsliv gjennom årene med EØS-avtalen har stått seg godt, at standardene våre gjennomgående er blitt opprettholdt på et høyt nivå, og at vi har hatt stor handlefrihet på dette området. Jeg mener at ILO-konvensjonene, som er en annen type rettsregler enn direktiver som vedtas i EU, og som vi vedtar i en EØS-sammenheng, skal inspirere lovgivning i vårt område. Til nå har det også vært tilfellet for hovedtyngden av den lovgivningen som EU har vedtatt. Skulle det komme til alvorlige brudd på de prinsippene, mener jeg Norge må være rakrygget og stå opp mot det hvis det er i strid med det som er norske interesser. Det har vi anledning til. Til nå har det ikke vist seg nødvendig.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg vil gi ros til Venstre og Kristelig Folkeparti for å ha gjort et stort underskuddsbudsjett på klima- og miljøområdet til noe som nå er blitt mer anstendig – om jeg må få si det slik – selv om man på noen områder også kunne strukket seg noe lenger. Det jeg har sagt om klimaforlik, er at vi har et klimaforlik fra 2007–2008 som samlet en gruppe partier her på Stortinget. Vi var flertallsregjering, behøvde ikke et klimaforlik, fikk et klimaforlik. Nå er det mindretallsregjering, som nøler med om de vil jobbe videre innenfor rammene av et klimaforlik, selv om de søker flertall med de to samarbeidspartiene. Mitt poeng er at gjennomføringen av klimaforlikets mål mener vi bør møtes i den krets. Og når miljøvernministeren skal legge fram forslag om våre klimamål i Paris i 2015, vil det også være naturlig å gjøre det innenfor det som er klimaforlikets mål. Nå handler det ikke om å sette nye mål, men det handler om å enes om hvordan vi skal nå de målene vi har satt. Og det mener jeg vi bør søke i bred krets her i Stortinget, det vil være i tradisjon med de tidligere forlikene vi har hatt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Det er behov for et betydelig løft i helsetjenesten i årene som kommer. Vi blir flere, vi blir flere eldre, og det er en rivende teknologisk utvikling. Vi la fram en sykehusplan med opptrapping til nye 12 mrd. kr disse fire årene – 3 mrd. kr i året. Før valget hadde velgerne grunn til å tro at også Høyre så behovene for økte ressurser i sykehusene. I Dagens Næringsliv 16. august 2013 fikk vi kritikk fra Høyre for at vår plan var for lite ambisiøs. På direkte spørsmål om veksten sa Bent Høie: «Ja, den vil komme uansett hvilke partier som sitter i regjering, dersom man skal dekke opp for veksten, og det skal vi selvfølgelig.» Han bekreftet at det ville bli større milliardvekst i sykehusene med Høyre enn med Arbeiderpartiet, og i tillegg skulle det frie behandlingsvalget behandles utenfor budsjettet. Nå har vi fasiten. Høyres overbud var et overbud. De lovte 3 mrd. kr, bevilget 2 mrd. kr, og pengene til de private skal tas fra rammen, ikke i tillegg. Kan representanten Helleland forklare hvorfor de ikke følger opp det de så presist lovte velgerne?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg skjønner at representanten Helleland ikke er imponert. Han lovte mer enn 3 mrd. kr, bevilget mindre enn 2 mrd. kr – det regnestykket står. Så til et annet spørsmål om dette forliket. På klimaområdet gjøres et omfattende kutt – 306 mill. kr til kjøp av klimakvoter – i strid med et av de bidragene vi kan og bør gi til det internasjonale klimaarbeidet. Klima- og miljøministeren, som sitter i salen nå – spørsmålet er ikke til henne – har sagt at en slik reduksjon ikke vil være i samsvar med realistisk budsjettering og varsler at man må komme tilbake senere i 2015 for å gjøre noe med dette. Er parlamentarisk leder i Høyre enig? Han var en av sjefforhandlerne ved dette forliket – er han enig med sin egen statsråd om at dette var urealistisk budsjettering?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Statsministeren sier at debatten burde vært en annen, og hun sa også at løsningene fra 2013 ikke nødvendigvis gjelder i dag, og i sitt innlegg snakket hun jo aller mest om satsinger som det er bredt flertall for i denne salen, som vi alle kommer til å stemme for, og som de fleste har inne i sine alternative budsjetter. Hun brukte ikke ett ord på hovedsatsingen – milliardsatsingen på kutt i formuesskatten. Men jeg har lyst til å komme tilbake til et område som jeg fulgte med interesse i valgkampen i fjor, nemlig bevilgningen til sykehus. Der la Arbeiderpartiet et opplegg hvor vi la opp til 3 mrd. kr i året i fire år. Etter at det forslaget ble lagt fram, sa Høyre – med Bent Høie i spissen – at det ville bli en større milliardvekst i sykehusene med Høyre, og i tillegg lovet han at finansieringen av et såkalt fritt behandlingsvalg skulle komme på toppen av aktiviteten. Høyres overbud var overbud: De lovet 3 og bevilget 2, og det frie behandlingsvalget kommer innenfor rammen, det er enda mindre og det skal også effektiviseres. Jeg vil gjerne høre statsministeren si at de har bevilget mindre i kroner enn de lovet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Dere sa 12 mrd. kr over fire år, og dere har altså lagt opp til et helt annet løp. Men det er ulike mål for pengebruk, og jeg kunne ha interesse av å få oppklart én sak: Representanten Helleland var i spørsmål til meg opptatt av å påpeke at i vårt budsjett vokste den offentlige pengebruken sterkere enn veksten i økonomien. Ja, det er riktig. Det har aldri vært et avgjørende mål for Arbeiderpartiet. Det er måten vi bruker pengene på – et begrep som statsministeren også tidligere har brukt – som teller, at investeringene er produktive, at vi satser på å løse oppgaver, at vi får til aktivitet og at vi støtter bedriftene våre. Men for Høyre har det vært et mål – og for Fremskrittspartiet har det vært et avgjørende mål – at den offentlige utgiftsveksten ikke skal vokse mer enn veksten i økonomien. Nå gjør den det i dette budsjettet, og da ønsker jeg å høre fra statsministeren: Betyr det at man har forlatt dette målet, at man nå har et pragmatisk syn på det? Eller betyr det at man i fremtiden vil holde fast ved det målet, at den offentlige pengebruken ikke skal vokse mer enn veksten i økonomien?
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Det er litt vanskelig å få tak på hva representanten Gahr Støre egentlig vil. På den ene siden snakker han om at det er store behov, det er trange rammer, det skulle vært økt mer. På den andre siden kritiserer han regjeringen for at den har brukt for mye oljepenger. Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett tatt alle skattelettelsene og gjort dem om til skatteøkninger, og samtidig sørget for å pumpe mer inn i offentlige budsjetter. Det betyr at den underliggende utgiftsveksten går opp fra 2,3 pst. til 3 pst. neste år, med Arbeiderpartiets opplegg. Mener Jonas Gahr Støre at det er riktig at det offentlige skal øke sine utgifter kraftig mye mer enn det en forventer at økningen i fastlandsøkonomien skal være?
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Retorikken er sånn at denne regjeringen gir skattekutt til dem som har mest fra før. Det hadde Gahr Støre flere sitater om i sitt innlegg. Det var et veldig godt sitat i E24 den 7. oktober 2014, dagen før statsbudsjettet ble lagt fram: «Formuen min består ikke av penger. Jeg er medeier i en familiebedrift, Sinkaberg-Hansen AS, som driver med oppdrett og foredling av laks. Min formue er båter, sløyemaskiner, oppdrettesmærer, flere kilometer tau og laks i mærder og kar. Kort sagt arbeidsplassen til 170 mennesker,» sier hun. «Hun» er da Lisbeth Berg-Hansen, som er arbeiderpartimedlem av finanskomiteen. Deler representanten Gahr Støre hennes syn på at formuesskatten er en skatt som ikke først og fremst handler om penger, men om muligheten til å investere i og utvikle norskeide bedrifter?
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Det er godt at representanten Gahr Støre refererer økningen i helsebudsjettet, som er betydelig – 2 mrd. kr ekstra til sykehusene. Samtidig vet vi at helseministeren nå jobber på spreng med en nasjonal sykehusplan, som blir et veldig viktig dokument for å komme videre med å gi pasientene en bedre helsetjeneste. Vi har satt inn en rekke tiltak for å bedre pasientenes mulighet til å velge tjenester. Det blir satset på dette i neste års budsjett. Innenfor rus og psykiatri er det en god opptrapping. Jeg mener at vi er på riktig vei når det gjelder opptrapping i helsevesenet. At Arbeiderpartiet klarer å hive på en milliard kroner ekstra når de tar inn 10–12 mrd. kr i skatteøkninger, er ikke så veldig imponerende. Når vi samtidig vet at dette finansieres gjennom å fjerne absolutt alle skattelettelser som skal bidra til den veksten som trengs for et godt helsevesen, er jeg ikke så veldig imponert over den satsingen.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Vi foretar ikke urealistisk budsjettering når vi sitter og lager et budsjettforlik. Det som er sikkert, er at Norge skal oppfylle de klimakvotekjøpeavtalene vi har inngått, og vi skal fylle på for å få det i orden dersom det skulle være for lite. Vi mener at det som nå ligger inne, er realistisk sett i forhold til de forpliktelsene Norge har påtatt seg. Vi kan godt gå inn for dette. Vi vet at flere andre partier også ønsker å kutte i klimakvotekjøpet gjennom sine alternative budsjetter. Klimakvotekjøpene skal ivaretas på en god måte, og det er jeg sikker på at denne regjeringen vil bidra til.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Jeg er veldig glad for enigheten vi fant fram til med Kristelig Folkeparti og Venstre også på dette området. Det er en viktig styrking av barnehagesektoren det nå legges opp til. Jeg har – antakeligvis i likhet med representanten Bekkevold, som jeg hadde gleden av å sitte sammen med i kommunalkomiteen i forrige periode – betydelig tro på kommunenes evne til å prioritere de frie midlene. Der det er behov for barnehageplasser, er jeg rimelig trygg på at de midlene vil bli brukt til å bygge barnehageplasser sånn at vi får redusert køene. Et viktig element i dette er at vi også ønsker et mer fleksibelt opptak, at det legges til rette for at barn kan starte i barnehagen uavhengig av når de er født på året og når de har behov for barnehageplass. Dette forliket, denne enigheten, vil bidra til det. Så vet vi at i noen kommuner er det overkapasitet av barnehager. Derfor ville det være feil å komme med en direkte øremerking av midlene. Det riktige må være at kommunene bruker sitt sunne vett og bygger ut barnehageplasser i takt med behovet.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Dette er to enkle, men vanskelige spørsmål. Når det gjelder det første, om Norge er blitt for oljeavhengig: Oljen har gitt oss en fantastisk velstandsutvikling og lagt grunnlaget for å kunne satse på å styrke utdanningen, styrke helsevesenet osv. Det er viktig. Men regjeringen er veldig tydelig på – og vi sier det i alle dokument, her i Stortinget også – at vi må gjøre oss mindre oljeavhengig i framtiden, vi må ha flere bein å stå på, og vi må ruste Norge for framtiden. Derfor er jeg naturligvis glad for den velstanden oljen har gitt oss. Men hvis vi ikke makter å omstille oss og ta i bruk fastlandet, skogen og andre viktige næringer, har vi et stort problem. Når det gjelder brutalisering av arbeidslivet, er jeg ikke enig i dette. Men jeg er enig i at det vi må slåss imot, er organisert arbeidslivskriminalitet. Det er et viktig og prioritert område for denne regjeringen.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Representanten Knag Fylkesnes har gjort det til sitt glansnummer å snakke om de regionale utviklingsmidlene, og det er viktig. Men det er ikke så viktig når en reiser rundt i landet og møter næringslivsledere, og spør: Hva er det du trenger? Jo, jeg trenger bedre infrastruktur, jeg trenger bedre veier, jeg trenger en jernbane som fungerer, sånn at jeg kan få fraktet godset på jernbane, blir det sagt. I forrige periode satt jeg som sagt i kommunalkomiteen, og der var jo de regionale utviklingsmidlene inne. Vi har i Høyre konsekvent bygd dem ned for å bygge samferdselssektoren opp. Det kommer vi til å fortsette med, for det har aldri vært demonstrasjonstog utenfor Stortinget som har krevd økning i regionale utviklingsmidler, men det har vært mange demonstrasjonstog her ute – fakkeltog – som har krevd bedre vei, bedre tilgjengelighet, bedre infrastruktur, mer rassikring. Det er hovedprioriteten for å få norsk næringsliv i Distrikts-Norge til å gå enda bedre. Da er det ikke så viktig med de midlene som går via fylkeskommunen til regional utvikling.
Trond Helleland (Høyre), 2014-12-01:
Det er en historisk satsing på vei, så det er jo betydelig mer enn 450 mill. kr ekstra som går inn i veisektoren. Nå sitter samferdselsministeren her og kan bekrefte det. Det er ikke sånn at en tar en post som gjelder fylkeskommunen og flytter til en annen post som gjelder fylkeskommunen, og sier at det er vei. En tar et helhetlig samferdselsbudsjett. I og med at representanten ba meg bare svare ja eller nei, kunne jeg avsluttet der, men han hadde jo en rekke andre utfordringer i sitt forrige spørsmål. Når SV skal belære Høyre om næringspolitikk, og bruker næringslivet som sannhetsvitne, vil det overraske meg om ikke representanten har møtt næringslivsledere som har snakket om behovet for kutt i formuesskatten og for nedsatte avgifter for å sørge for at vi har en mulighet til å drive konkurransedyktig virksomhet i Norge. Representanten Knag Fylkesnes snakker kun om offentlige tiltak som skal smøre næringslivet. Det er viktig. Men det viktigste er jo at infrastrukturen er på plass, og at skatte- og avgiftsreglene er til å leve med. Det er det som betyr noe for norsk næringsliv.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg skal stille spørsmålet til representanten Jonas Gahr Støre på følgende måte: Det kan se ut til at i det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet har man nærmest gjort det til en sport at alt som den nåværende regjeringen har fått til hittil når det gjelder skatte- og avgiftsopplegg, skal man nulle ut – med ett unntak. Og det ene unntaket er arveavgiften. Den har Arbeiderpartiet videreført i sitt alternative budsjett, og godt er det. Det er veldig smart. Men når det gjelder de retoriske poengene som representanten fra Arbeiderpartiet alltid kommer med, vil jeg stille følgende spørsmål, som jeg regner med å få et kort og konsist svar på: Hvem er det som mest nyter godt av endringene i arveavgiften? Når arveavgiften blir fjernet, hvem får mest igjen ved arv – er det de med høy formue, eller er det de med lav formue?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Først av alt hadde jeg kunnet tenke meg at representanten Helga Pedersen snart byttet manus, slik at vi kunne fått andre spørsmål også. Men jeg skal svare på spørsmålet fra representanten Helga Pedersen. Først når det gjelder formuesskatten: Det er faktisk ikke slik, som representanten prøver å innbille oss, at det bare er de rikeste som slipper unna, og at det var derfor dette ble gjort. Formuesskatten er også diskriminering av norsk eierskap. Jeg skal bruke et enkelt eksempel som også representanten kan forstå. Bedriften Brunvoll i Molde konkurrerer med Rolls-Royce, de produserer thrustere til maritim sektor. På grunn av formuesskatten har bedriften Brunvoll 1 pst. lavere konkurranseevne enn Rolls-Royce, fordi de må betale formuesskatt. Det gjør ikke Rolls-Royces eiere. Det gjør faktisk at det utenlandske eierskapet på grunn av formuesskatten premieres foran det norske. Det er uheldig. Jeg ønsker norsk eierskap til norske bedrifter.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Nå tror jeg det er viktig at vi på Stortinget diskuterer den generelle og sentrale politikken, og så får vi diskutere kommunepolitikken ute blant dem som er folkevalgt på kommunalt nivå. Jeg tror det vil være veldig greit. Jeg skal ta et par eksempel når det gjelder vekstfremmende skattelettelser. Både vekstfremmende skattelettelser og avgifter er svært viktig for at vi skal få «drive» i økonomien, men dette må også ses i sammenheng med andre tiltak. Det er helt klart at når man øker samferdselsbudsjettet så mye som denne regjeringen gjør, er det også vekstfremmende i seg selv fordi man bedrer konkurranseevnen til norske bedrifter. Når man gjør ting med avgiftssystemet, sørger man også for at innbyggerne vil sitte igjen med mer av egen inntekt, og det gjør også at presset i økonomien blir mindre. Man kan få vekst også gjennom den sektoren. Når det gjelder kommunesektoren, har til og med KS uttalt at det budsjettet som denne regjeringen har lagt fram, har vært bra. Det er milliarder i frie inntekter til kommunene, så det er nok ikke så svart-hvitt som representanten Helga Pedersen vil ha det til.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Det handler bl.a. om en betydelig økning innenfor det som har med forenkling og avbyråkratisering å gjøre. Det handler om å se på antallet støtteordninger som foreligger her, for å gjøre dem enklere og mer oversiktlige, slik at bønder og andre kan forholde seg til dem på en skikkelig måte. Vi må se på regelverket for omsetting av jordbrukseiendommer. Vi må se på hvordan man kan klare å få økt lønnsomhet ut av det man produserer, dvs. en større frihet for den enkelte bonde til å styre sin egen virksomhet utover det man gjør i dag. Det er en rekke tiltak man ønsker å komme fram til. Men det aller viktigste i så henseende er at vi forholder oss til det at vi har en jordbruksavtale. Vi skal forholde oss til avtaleverket, og vi ser fram til å fortsette det arbeidet.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg hadde jo ønsket at representanten Arnstad hadde lest hele budsjettet. Da hadde hun fått med seg at regjeringen øker kapasiteten og kvaliteten i omsorgstjenesten med 568 mill. kr. Man legger opp til 2 500 heldøgns omsorgsplasser i 2015. Man sørger for at det kommer på plass 1 070 dagaktivitetsplasser for personer med demens. Man sørger for å komme i gang med å utrede den statlige finansieringen av eldreomsorgen. Vi utreder lovfestet rett til heldøgns pleie og omsorg. Vi gjør faktisk svært mye på dette området – ja, langt mer enn det den forrige, rød-grønne, regjeringen var i stand til å få til.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Problemet med SVs opplegg er at en tar det jo inn igjen gjennom avgiftspolitikken, slik at man ikke får den virkningen som representanten Lysbakken prøver å framstille det som man vil få. Men jeg skal forholde meg til vårt budsjett og snakke om det isteden, så kan Lysbakken få lov til å snakke om sitt. Denne regjeringens opplegg gjør faktisk at det er 100 000 færre som betaler formuesskatt. Når det gjelder reduksjon i satsen, ble den litt mindre enn det som var forutsatt gjennom forliket, men det ble likevel en nedgang. Det gjør også at 37 000 færre vil være toppskattytere, fordi man øker innsatspunktet. Frikortgrensen øker med 50 000 kr, og så vidt jeg vet, er det ikke de aller rikeste som har behov for å øke frikortgrensen, det er studenter og andre som har behov for det. I tillegg øker man minstefradraget, og den økningen kommer nettopp dem som har de laveste inntektene, mest til gode. Så vi gjør noe for alle grupper, og alle grupper kommer bedre ut i dag.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Nei, den politikken som regjeringen fører, er for folk flest. Den er for folk flest som oppdager at man får mer politi i gatene hver eneste dag, den er for folk flest som oppdager at man får raskere behandling på sykehusene, den er for folk flest når vi hever minstefradraget i skattesystemet, og den er det når vi øker frikortgrensen til 50 000 kr. Når det gjelder formuesbeskatningen, som er den store enkeltposten som representanten viser til i budsjettet, er det faktisk en skatt som går ut over norske arbeidsplasser. Vi er helt ærlige på at vi ønsker å prioritere norsk næringsliv framfor utenlandsk eierskap. Vi mener at det er viktig, som i det eksemplet som jeg tidligere nevnte, at Brunvoll fabrikker i Molde skal ha samme konkurransekraft og samme mulighet til å konkurrere i et marked som det Rolls-Royce har, men på grunn av det systemet med formuesskatten som er der i dag, premierer man de engelske eierne av Rolls-Royce framfor det lokale eierskapet i Brunvoll. Det mener jeg er galt, for det viser seg at med lokalt eierskap er man mer trofast overfor eget lokalsamfunn – for å utvikle det videre.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Jeg vet at representanten Hareide i likhet med undertegnede er veldig opptatt av rus og psykiatri og av dem som virkelig sliter i samfunnet. Spørsmålet mitt til representanten Hareide er derfor knyttet til behandling for rusavhengige. Da denne regjeringen tok over stafettpinnen etter de rød-grønne, var det over 4 000 personer som sto i kø og ventet på behandling for rusavvenning, ikke bare på metadon- eller Subutex-behandling, men på behandling for rusavvenning. Det er svært viktig at de personene på det feltet som vil, får en mulighet til å komme inn på de behandlingsstedene som kan hjelpe den enkelte – gjerne i samråd med lege eller pårørende. Dette gjør nettopp det frie behandlingsvalget svært viktig. Spørsmålet mitt til representanten Hareide blir: Er representanten Hareide enig i at framover nå må vi prioritere de personene som står i kø og venter på avvenning, og derigjennom det frie behandlingsvalg?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-01:
Først av alt vil jeg si takk til representanten Skei Grande for forhandlingene. Jeg kan skrive under på at hun er en dyktig forhandler, som jeg sa på talerstolen i sted – av og til vel dyktig. Men sånn blir det av og til. Mitt spørsmål er knyttet til noe jeg har hørt i salen i dag – i hvert fall inntil representanten Trettebergstuen gikk på talerstolen, vel å merke – en invitasjon til både Venstre og Kristelig Folkeparti knyttet til at man visstnok lå nærmere dem enn dem man inngikk forlik med. I den forbindelse vil jeg stille et spørsmål til representanten Skei Grande: Arbeiderpartiet legger jo i sitt alternative statsbudsjett opp til skatte- og avgiftsskjerpelser på over 14 mrd. kr. Meg bekjent har ikke det vært Venstres politikk, for der har man gått inn for skatte- og avgiftsnedsettelser. Jeg vet ikke om representanten kan dvele litt ved det tilbudet sett i lys av økningene til Arbeiderpartiet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Både representanten Jonas Gahr Støre og representanten Marianne Marthinsen nemner Scheel-utvalet, og Scheel-utvalet leverer i morgon. VG skriv i dag på leiarplass: «Vi trenger en grundig og fordomsfri skattedebatt. Nå håper vi alle partier er seg sitt ansvar bevisst og våger å samle seg bak fremtidsrettede løsninger.» Når det gjeld nettopp ein fordomsfri debatt, er mitt spørsmål til Arbeidarpartiet sin leiar: Ønskjer han å vere med på ein fordomsfri debatt? No seier han bl.a. at Arbeidarpartiet aldri har sagt at formuesskattlegginga er perfekt. Vil han vere villig til å tenkje nytt i eit eventuelt skatteforlik – òg når det gjeld dei standpunkta som Arbeidarpartiet har vore veldig skråsikre på i denne salen?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
No er eg veldig opptatt av å få fram at nettopp det budsjettet som Siv Jensen kom med hit til denne salen, hadde veldig mange gode sider, f.eks. på kunnskap, på samferdsel, på justis og innanfor helse. Når det gjeld problemstillingane på det internasjonale området, som òg blir tatt opp her, og som er særdeles viktig for Kristeleg Folkeparti, er me veldig glade for at me har nådd vårt mål om 1 pst. av BNI. Me opplever at me òg har fått gjort noko med dei krevjande utfordringane me har for sårbare grupper i vårt eige samfunn. Så er det eit lite paradoks her: Det er klart at me har ikkje berre vore fornøgde med den skatteprofilen som budsjettet til Solberg-regjeringa hadde, men for første gong opplever me no at vår skattemodell for skattlegging av formuar reelt sett blir utgreidd. Det opplevde me aldri under dei raud-grøne. Sjølv om me foreslo det år etter år, blei aldri vår modell for skattlegging av formuar utgreidd. Det blir han no.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Det som er viktigst for Kristeleg Folkeparti, er politikken. Me opplever verkeleg at me har fått sett vårt preg på dette budsjettet, ved at det har fått ein betydeleg betre sosial profil, og ved at me har fått det historisk beste miljøbudsjettet nokon gong. Eg meiner òg at dei raud-grøne må tole at me samanliknar det dei gjorde i åtte år, med det me reelt sett får til no. Eitt av dei områda som ikkje blir nemnt her, er familiepolitikken, som er særdeles viktig for Kristeleg Folkeparti – me sikrar ein reell valfridom på det området. Derfor har det vore viktig for oss i denne omgangen å vere med på ei satsing på barnehage, for det er viktig om det skal bli ein reell valfridom. I fjorårets budsjett – imot regjeringa Solbergs ønske – fekk me auka kontantstøtta. Med den typen satsingar – både kontantstøtte og barnehage – sikrar me òg ein reell valfridom.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-12-01:
Det er eit godt spørsmål. Eg trur det er veldig viktig at me som er opptatt av internasjonal bistand, stiller oss nettopp spørsmålet om korleis me kan gjere dette betre. Likevel tenkjer eg at det er rett å ha ei målsetjing om at me skal vere med og gi ein viss del av det som er vårt. Det er heller ikkje nokon stor del me ber om – det er 1 pst. av det som er våre gode. Eg opplever at det er veldig få som seier: Kan me ikkje redusere samferdselsbudsjettet? Òg innanfor det området kan me stille spørsmål: Utnyttar me ressursane godt nok? Kan me byggje vegane på ein meir effektiv og betre måte? Dette er viktige spørsmål innanfor det området, utan at me treng å seie noko om at me skal løyve mindre. Når det gjeld det som me no har blitt einige om på bistandsområdet, har me blitt einige om ein forsiktig konsentrasjon. Det er med på å gjere at ressursane blir brukte betre. Men eg synest òg det er viktig at me har blitt einige om at det ikkje skal gjelde humanitær bistand og frivilligheita, ideell sektor. Det meiner eg ville vore ideologisk galt.