Karl-Anton Swensen (Kystpartiet), 2002-06-21:
Kystpartiet vil gi revidert budsjett en verdikonservativ sentrumsprofil. Vi vil på enkelte områder markere prinsipielle standpunkter, som f.eks. i spørsmål som boligskatt, mattilsyn, grensekontroll, kommuneøkonomi osv. Kystpartiet ser imidlertid på revidert budsjett først og fremst som en nødvendig korrigering av det ordinære statsbudsjettet. Det er viktig at næringslivet har stabile og mest mulig forutsigbare rammebetingelser. Kystpartiet vil derfor vente med nye omfattende forslag til statsbudsjettet. Da vil vi legge spesielt vekt på skatte- og avgiftspolitikken, at den i større grad bør bidra til at folk flest får muligheten til å leve av egen inntekt. Det betyr reduksjon av boligskatt, arbeidsgiveravgift og matmoms. Vi vil også sørge for at distriktene skal få gode vekstvilkår, slik at vi får en balansert utvikling i hele landet og at presset i byene minsker. Jeg er derfor glad for de forsikringer som kommunalministeren i går gav vedrørende selskapsskatten. Hun forsikret at man jobbet for at den skulle tilbakeføres til kommunene, der verdiskapingen foregikk. Det er veldig positivt. Regjeringen har lovet å avvikle fordelsskatten på bolig i inneværende periode. Kystpartiet støtter fullt ut denne linjen. Vi venter at det kommer forslag i neste budsjett om reduksjon av prosentsatsen for boligskatten. For å markere at avviklingen av fordelsskatten bør ha en sosial profil, har Kystpartiet allerede nå i revidert budsjett foreslått at bunnfradraget økes fra 80 000 til 100 000 kr. Kystpartiet mener for øvrig at det er det totale skattetrykk mot boligen som er avgjørende for folk flest. Det hjelper lite om fordelsskatten avvikles hvis de andre boligskattene økes tilsvarende. Vi oppfordrer derfor Regjeringen til å fremme et statsbudsjett til høsten som sikrer en reell nedgang i det totale skattetrykket på bolig. Kystpartiet vil særlig være på vakt mot statlig press i retning av innføring av eventuelle forhøyelser av kommunal eiendomsskatt på bolig. De fleste kommuner sitter i dag med finansieringen av de vanlige kommunale tjenester. I tillegg er mange kommuner under press fra den Høyre-dominerte Regjeringen for å slå seg sammen med nabokommuner. Samtidig som kommuneøkonomien blir dårligere, pålegges kommunene stadig nye oppgaver. Kystpartiet er derfor med på forslag om å rette opp noe av denne situasjonen med å bevilge totalt 3 milliarder kr ekstra i revidert budsjett til kommunene. Dette er imidlertid langt fra nok. Matpolitikken bør legge til rette for bedre og billigere mat, og bedring av folkehelse, dyre- og plantehelse. Vi beklager sterkt at vi ikke fikk støtte fra de andre partiene på Stortinget da vi i forrige statsbudsjett foreslo en halvering av matmomsen. Vi vil senere komme tilbake til dette forslaget. I revidert budsjett har vi nå en mulighet til å komme med utspill omkring Mattilsynet. Kystpartiet vil ha ett mattilsyn. Dette vil gi den beste utnyttelsen av ressursene og en mer helhetlig behandling av saker som har med mattilsyn, næringsmiddelkontroll og dyrehelse å gjøre. Saken må utredes spesielt med hensyn på økonomi, laboratorieorganisering, relasjon til kommunehelsetjenesten og miljørettet helsevern. Et viktig prinsipp i all kontrollvirksomhet er at kontrollinstansen er uavhengig av den de skal kontrollere. Det bør derfor være minst mulig sammenblanding av Mattilsynet og matprodusentenes organisasjoner og bedrifter. Derfor er det viktig at det blir et næringsnøytralt departement som får ansvaret for det nye mattilsynet. Her er jo Helsedepartementet nesten selvskrevet ved at det også er premissleverandør til tilsynet. Ingen er tjent med at vi får en rivalisering mellom Landbruksdepartementet og Fiskeridepartementet. Når det gjelder lokalisering av et slikt tilsyn, bør det plasseres midt i Norge, ved kysten, og her er jo Bodø et godt alternativ. I forliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er det foreslått en økning i bevilgningen til grensekontroll på 6 mill. kr. Kystpartiet ser på dette som et skritt i riktig retning, da grensekontrollen i dag er meget mangelfull, og man må bruke store ressurser på å behandle innvandring og åpenbart grunnløse søknader om asyl. Det foregår også en del illegal uregistrert innvandring som burde bringes under kontroll. Vi mener imidlertid at de foreslåtte bevilgningene i beste fall er et politisk signal om i hvilken retning vi bør gå. Man må bevilge atskillig flere midler om man ønsker å oppnå praktiske resultater. Kystpartiet vil derfor komme tilbake til denne saken i neste års budsjett. Kystpartiet vil peke på at det ikke bare er manglende ressurser som vanskeliggjør grensekontrollen. Selve hovedproblemet ligger i at Norge er underlagt Schengen-systemet. Det innebærer nemlig en full avvikling av den norske og nordiske grensekontrollen mot EU-landene på kontinentet. Enhver person som lovlig eller ulovlig oppholder seg i Schengen-området, kan fritt reise til Norge uten å risikere personkontroll på grensen. Dette systemet må avvikles for å få innvandringen til Norge under kontroll. Jeg kommer tilbake til våre forslag i et treminuttersinnlegg.