Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-11-12:
Personvern er et viktig tema i vår felles hverdag. Den digitale utviklingen utfordrer personvernet på nye måter. Privatlivet vårt settes under press. Årsmeldingene til både Datatilsynet og Personvernnemnda viser dette med stor tydelighet. De gir et bilde av omfanget av det arbeidet som er gjort, og det arbeidet som må gjøres videre. Jeg er derfor glad for komiteens behandling av meldingen, og at komiteen tar på alvor de utfordringene som personvernet møter i møte med den digitale utviklingen. Jeg er opptatt av å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor. I dette arbeidet er personvernet et nødvendig fundament. Godt personvern er viktig for å etablere tillit til løsningene som velges. Godt personvern er også en forutsetning for at innbyggerne vil bruke løsningene. Datatilsynet er en viktig aktør i dette arbeidet. Årsmeldingen viser at de la ned en betydelig innsats i året som gikk, og at de løpende vil ta tak i de utfordringene som personvernet møter. Jeg er fornøyd med dette. Fjoråret var et viktig år for personvernet. Som et ledd i å styrke menneskerettighetene nasjonalt ble bl.a. retten til privatliv nedfelt ved en ny bestemmelse i Grunnloven § 102. Dette var en viktig markering av personvern som en grunnleggende menneskerett. I EU ble den såkalte retten til å bli glemt styrket ved en avgjørelse i EU-domstolen som bedret europeiske borgeres rett til å få søketreff om dem selv fjernet fra søkemotorer på Internett. Dette var en viktig avgjørelse som følges opp også i Norge. Styrkingen av personvernet fortsetter. I EU arbeides det nå med en ny forordning om personvern. Det er i sluttfasen. Når forordningen er endelig vedtatt i EU, vil regjeringen prioritere arbeidet med å gjennomføre reglene i norsk rett. Vi har også nylig fått en ny, viktig dom fra EU-domstolen. Domstolen fant den såkalte Safe Harbour-ordningen, dvs. ordningen som gjelder forenklet overføring av personopplysninger mellom EU/EØS-landene og USA, ugyldig. Dette innebærer at reglene for overføring av personopplysninger mellom EU/EØS-landene og USA er i endring. Jeg vil følge utviklingen i EU nøye i kjølvannet av avgjørelsen og arbeide for at alle aktører skal ha klare regler å forholde seg til. Kommersialisering av personopplysninger er satt på agendaen den siste tiden. Ny teknologi gir mulighet for å samle inn og analysere store mengder data. Forbrukerne får persontilpasset reklame. Samfunnets retning mot såkalt store data står ofte i sterk motsetning til personvernprinsipper, særlig prinsippet om at det ikke skal behandles flere personopplysninger enn det som er nødvendig for formålet med innsamlingen. Forbrukerne er ofte ikke tilstrekkelig klar over hvilke opplysninger de gir fra seg ved bruk av digitale tjenester, eller hvordan disse opplysningene kan sammenstilles og analyseres for å danne profiler av forbrukeren. En spørreundersøkelse fra USA viser at folk oppgir resignasjon som hovedårsak til at de gir fra seg personopplysninger i bytte mot såkalt gratis tjenester. Folk føler seg maktesløse og mener at de ikke har noe eget valg. Jeg mener det er viktig at regjeringen jobber aktivt med å styrke personvernet til forbrukere som benytter digitale tjenester. I dette arbeidet må personvern- og forbrukermyndigheter samarbeide for å finne gode løsninger. Samtidig er det viktig med internasjonalt samarbeid. Regjeringen mener at alle så langt som mulig skal kunne råde over sine egne personopplysninger. Jeg vil peke på viktigheten av at råderetten er reell. Det må være mulig å si nei til å dele personopplysninger og likevel få tilgang til tjenester, både digitale tjenester og andre. Bare slik kan den enkelte selv settes i stand til å ivareta eget personvern og sette egne grenser.