Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2017-05-02:
Representanten Asheim ga oss en gjennomgang av de ulike partienes slagord. Han nevnte ikke Kristelig Folkeparti. Vårt slagord er «Menneskeverd i sentrum», og det passer også ganske godt inn i denne debatten. Fremskrittspartiet har, som Asheim sa, «For folk flest». Vi vurderte en stund om vi skulle bruke slagordet «Ikke bare for folk flest», som også ville passet godt inn i denne debatten, men vi står altså på «Menneskeverd i sentrum». Uansett er det ikke slagordene det kommer an på i denne saken. Det er de konkrete tiltakene og de konkrete løsningene. Jeg tviler ikke på at også Fremskrittspartiets representanter har et ekte engasjement i denne saken. Det er viktig at vi klarer å skape en skole som er inkluderende for alle. Det er viktig at alle får den tilpassede opplæringen de har behov for, og som de har krav på, og det er viktig at alle inkluderes i det sosiale miljøet på skolen. Som det er blitt nevnt flere ganger i denne debatten: Når 65 pst. av de synshemmede elevene opplever å bli mobbet, og når 40 pst. har fritak i ett eller flere fag, har vi ikke lyktes godt nok med dette. Det er viktig at undervisningsmateriellet blir tilrettelagt for synshemmede elever. Digitaliseringen gir oss enorme muligheter, det var også statsråden inne på i sitt innlegg, og det er viktig at vi tar i bruk disse mulighetene og legger til rette for det. Men det gjelder ikke bare i undervisningssituasjonen, det gjelder også i prøvesituasjoner. Vi har fått innspill fra Norges Blindeforbund om at kartleggingsprøvene kanskje ikke er godt nok tilrettelagt. Det er et signal jeg håper statsråden tar med seg videre. Jeg har tidligere tatt opp med statsråden, i form av et skriftlig spørsmål, de nasjonale prøvene. De nasjonale prøvene i norsk og matematikk er tilrettelagt for synshemmede elever, men ikke de nasjonale prøvene i engelsk. Statsråden ga meg et svar som i og for seg var positivt nok, og pekte på at her ser man for seg én kortsiktig løsning og én langsiktig løsning. Den kortsiktige løsningen går ut på at man får en PDF-versjon av den digitale prøven som det skal være mulig for en lærer å gi veiledning til underveis, mens den langsiktige planen er å gå over til nye prøveformer som gjør at alle kan inkluderes og gjennomføre den samme prøven. Jeg håper statsråden vil sette i gang arbeidet med å få på plass den langsiktige løsningen så snart som mulig. Så har jeg lyst til å ta opp en ting til, og det gjelder retten til kompenserende ferdigheter, det som kalles ADL. Det gjelder det å få opplæring i praktiske ting for å kunne klare seg i hverdagen – alt fra det å klare å sette sammen klær i en god kombinasjon til det å kunne spise med kniv og gaffel og det å kunne vaske opp – ting som er en selvfølgelighet for veldig mange av oss, men som mennesker med en funksjonsnedsettelse som f.eks. det å være svaksynt, vil trenge opplæring i. Før var dette inne i lovteksten. Det er det ikke lenger, og derfor er det heller ikke blitt utarbeidet en veileder til disse paragrafene, er det vi har fått høre fra Norges Blindeforbund. Før var det også slik at man fikk denne opplæringen i tillegg til den ordinære opplæringen i skolen. Nå ser man ofte at dette kommer i stedet for ordinær opplæring i skolen – elevene blir tatt ut i ordinære timer og får dette i stedet. Det er uheldig, for da går man glipp av undervisning som man har krav på, og det gir et veldig uheldig signal om at det ikke er så viktig at blinde og svaksynte elever får opplæring i norsk, engelsk og matte. Samarbeidspartiene på Stortinget – Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet – har bedt regjeringen om å gjennomføre en utredning av hvordan dette kan tilbys på en god måte uten at det går ut over den ordinære undervisningen. Jeg har ikke registrert at det har blitt fulgt opp, og jeg håper at vi kan få en slik utredning på plass før denne stortingsperioden er over.