trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Jeg var i mitt hovedinnlegg inne på spørsmålet om å gjøre Kystverkets produksjonsvirksomhet om til et AS, og jeg viste til den utredning som var foretatt av Kystdirektoratet, hvor man var veldig skeptisk til nettopp dette prosjektet, fordi det var såpass risikofylt på grunn av det lille markedet man skulle konkurrere i. Man anbefalte at man forsøkte å søke en strategisk allianse med et større entreprenørselskap. Har dette vært helt uinteressant for departementet før de nå legger fram sitt eget forslag, som er en direkte overgang til et AS? Og punkt to: Er det ikke bekymringsfullt at man i innstillingen også annonserer at minst 40 av de 103 som er ansatt der i dag, vil bli omfattet av en nedskjæring som skal skje så raskt som mulig?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Det er riktig, som statsråden sier, at Kystverket Produksjon vil bedrive sin aktivitet i et nisjemarked. Det var litt av mitt poeng også, at det var et nisjemarked det dreier seg om. Men Kystverket Produksjon har et handikap i dette nisjemarkedet, de har ikke utstyr til mudring. Når de går ut i en konkurranse, er det en del av dette nisjemarkedet, altså en nisje i nisjen, som ikke Kystverket Produksjon har forutsetning for å kunne bedrive dersom de ikke får det nødvendige utstyret. Spørsmålet blir da: Vil statsråden sørge for at dette framtidige Kystverket Produksjon som AS-selskap får de økonomiske mulighetene til å investere i den type utstyr? Så vil jeg bare si én ting som ikke berører statsråden, i og for seg. På side 40 i innstillingen fra komiteen er det en formulering vedrørende Loran C-systemet som går på at det vil bli lagt ned med virkning fra 1. januar 2006. Det er korrekt for Norges del. Det finnes andre deler av Europa hvor de fortsatt vil ha et operativt Loran C-system. Så i den grad det er skapt tvil rundt den formuleringen fra komiteens side, har jeg herved rettet det opp.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
En del av innstillingen fra komiteen omfatter også et Dokument nr. 8-forslag vedrørende planene om nedleggelse av ulike trafikkstasjoner rundt om i landet. Flertallet i komiteen mener at et forslag om denne typen nedleggelse er et godt forslag, og går inn for at dette Dokument nr. 8-forslaget ikke blir behandlet utover at det blir vedlagt protokollen. Mindretallet, som omfatter Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, ber Regjeringen om å stoppe Vegdirektoratets planer om nedleggelse av trafikkstasjonene. Bakgrunnen for dette er ulik, men jeg legger vekt på at disse veistasjonenes funksjon ikke alene er at dette er stasjoner som tilfeldigvis er plassert rundt omkring i landet og uten forankring i lokalmiljøet. Tvert imot, forutsetningen for at disse stasjonene skal fungere effektivt og rasjonelt, er at de forvalter en lokal erfaring og har en lokal forankring, og dermed lettere og bedre kan bidra til et trafikksikkerhetsarbeid på ulike områder som samfunnet totalt sett vil være en del av. I den sammenheng legger jeg også vekt på at nettopp slike lokale veistasjoner kan ha en aktiv rolle i forhold til barnehager og skoler som ledd i trafikkopplæring av unge mennesker. Så er spørsmålet: Er det en betydelig økonomisk besparelse om man går inn på en slik nedleggelse som Vegdirektoratet har foreslått? Vi er i tvil om det. I alle fall syns vi at det vi i dag har fått tilført av kunnskap omkring dette forslaget, ikke gir noen som helst form for sikkerhet for at det er økonomisk besparende om man gjennomfører det i 2005. Derfor er andre punkt i vårt forslag til Stortinget i dag at det foretas «en konsekvensutredning av nedleggelsesplanene, med henblikk på å klargjøre konsekvensene for både enkeltpersoner, næringsliv, lokalsamfunn og trafikksikkerhet». Det var mitt håp at det skulle bli et vedtak rundt dette. Det ser ikke ut som om det blir det. Det eneste jeg da kan si, og som er et poeng i et forsøk på å fange Fremskrittspartiets oppmerksomhet, er: Dersom det ligger ulike former for økonomi i dette, må det være at jeg som forbruker av disse tjenestene ved en slik omorganisering vil bli nødt til å betale mer enn det jeg betaler i dag, i tillegg til at jeg får en betydelig forlenget reise for å få tak i de tjenestene som nå tilbys gjennom disse trafikkstasjonene.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Vi har et veinett i dette landet som fører til store ulykkesbelastninger for befolkningen, og som fører til forsinkelser for næringslivet. Vi har i tillegg sett at det har vært mange ras denne høsten som har ført til tragiske dødsfall. Vi har også sett at tunnelene i dette landet har for lav høyde, slik at mye av tungtransporten må kjøre omveier. Dette koster næringslivet store summer, og det koster selvfølgelig også befolkningen store summer Heldigvis klarte Fremskrittspartiet i forhandlingene å få 350 mill. kr ekstra til dette arbeidet, noe som er med på å løse noen av problemene. Det er selvfølgelig altfor lite. Mitt spørsmål er om Løvik ser de utfordringene vi har i framtiden, og om han vil være med på å løfte bevilgningene videre.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Arbeiderpartiet har vært imot alle omstillinger og all konkurranse. Hvis jeg ikke husker feil, var de imot at NRK skulle få konkurranse fra TV 2, imot Avinor AS, imot Mesta AS, imot omdanning av Jernbaneverket, og nå hører vi at de også er imot konkurranse innenfor taxinæringen. Sikkerhet har vært brukt konsekvent som argument fra den siden. England har vært trukket fram som et eksempel på det. I komiteen fikk vi opplyst fra Jernbanetilsynet at det faktisk hadde vært flere ulykker i Norge enn i England i den perioden det hadde vært konkurranse i England. Det er underlig at Arbeiderpartiet synes at konkurranse mellom Skanska og Veidekke på anleggssektoren er helt OK, at konkurranse mellom SAS Braathens og KLM og alle andre internasjonale flyselskaper som har ansvar for piloter, passasjerer og besetning, er helt OK, men altså ikke hvis det er offentlig ansatte. Ser ikke Arbeiderpartiet noen positive tegn ved konkurranse, også for offentlig ansatte?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
La det være klinkende klart: Folk flest kjører bil, ikke tog, og da er det slik at vi ønsker å satse på veisektoren. Derfor har vi lagt inn betydelige beløp for å øke sikkerheten på veiene, slik at næringslivet og befolkningen skal komme lettest mulig fram. Når omdanningen av Jernbaneverket nå skjer, er det klart at det er en del utfordringer, spesielt på den sikkerhetsmessige siden. Men da har vi et jernbanetilsyn som skal gjøre disse vurderingene. Det er veldig vanskelig for legfolk, bl.a. for meg, å ta konkret stilling til sikkerhetsmessige tiltak på jernbanen –det er derfor vi har et jernbanetilsyn. Vi har et jernbaneverk som må utarbeide dette, og et tilsyn som skal godkjenne dette etter hvert. Da tror jeg at vi til slutt kommer til å havne opp med en sikker transport.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Fremskrittspartiet fremmer sine primære standpunkter ved valg. Det har vi gjort bestandig, og det gjør vi også i år. Men så er det slik at vi i dag kommer til å stemme for et samferdselsbudsjett som ikke er vårt primære forslag, det er vårt subsidiære. Det betyr at det er det som gir nest best resultat, og det er det samarbeidet vi har gått inn i med Arbeiderpartiet. Hvis det kommer til en situasjon der Arbeiderpartiet gir mer penger til vei – og et ultimatum er da mer penger til jernbane også – vil vi støtte dette, for behovet for investeringer i vei er så stort at dette må gjøres. For øvrig var jeg ikke fornøyd med forrige replikk fra representanten, som da inviterte oss til å bli et støtteparti til Regjeringen i neste runde. Vi hadde da heller håpet at han hadde invitert oss inn i Regjeringen.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Det representanten Sørensen tok opp nå, er egentlig et godt bevis på hvor stort behov det er for effektivisering i Jernbaneverket for å få mer penger til viktige oppgaver som skal gjøres. Derfor er Fremskrittspartiet med på en slik effektivisering. Vi har, som representanten meget godt kjenner til, vært med og sørget for at GSM-R-satsingen på Jernbaneverket har vært vellykket, og vi setter sikkerhet i høysetet. Så er det selvfølgelig slik at når det gjelder de transportformene som folk ønsker å bruke, med de reelle kostnadene, er der man skal gjøre investeringene. Når man vet at nesten 50 milliarder kr betales inn av bilistene i avgifter for å bruke veiene, da må vi bruke mer penger til vei – og ett sted man kan ta pengene fra, er fra satsingen på jernbane.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Representanten Ringstad var innom et felt som ikke har vært noe særlig berørt i dag, og det er trafikkstasjoner. Vi har fått et brev fra statsråden som jeg føler er betryggende, for vi var også litt skeptiske etter å ha mottatt en del brev fra næringslivet. I det brevet presiseres det at det skal være en ambulerende tjeneste for kontroll av importerte biler som ikke har typegodkjenning, at man skal opprette servicesentre rundt omkring i kommunene, og at man ikke skal legge ned tilbudene før alternative tilbud er opprettet. Det høres for meg ut som et langt bedre tilbud enn i dag. Man når brukerne nærmere der de er, og man når brukerne mellom de forskjellige trafikkstasjonene på en bedre måte. Er ikke representanten Ringstad opptatt av at man skal nå brukerne nærmest mulig der de bor?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Det som fikk meg til å ta ordet, var representanten Bjørgulv Froyns tirade om den vakre plassen Fauske, som presidenten kjenner godt til. E6 går fra Svinesund til Kirkenes. Denne strekningen er i stor grad lagt utenfor sentrum eller sikret ved gjennomkjøring gjennom sentrum på plasser som har 10 000 innbyggere eller mer. Det er grunnen til at Fremskrittspartiet har lagt fram et Dokument nr. 8-forslag om å sikre en firefelts vei fra Svinesund til Trondheim og tofelts motorvei videre fra Trondheim til Kirkenes. Hvis representanten Froyn hadde tatt seg tid til å utforske dette langstrakte landet og f.eks. kjørt E6 fra Svinesund til Kirkenes, ville han oppdaget at en av de første plassene man ville komme til der det ikke var bygd vei utenfor sentrum eller sikret gjennom sentrum, ville være akkurat den plassen som vi har fremmet forslag om løsning for. Det har antakelig representanten ikke fått med seg, så han ville antakelig ha fremmet det samme forslaget som vi har gjort. Jeg håper at han kunne ha gjort det med støtte fra representanten Torny Pedersen. Fremskrittspartiet ønsker å løse alle problemene som den sterkt trafikkerte E6 fører med seg, gjennom hele dette landet. Vi ønsker å sette en stopper for alle de ulykkene som er her, og gi et løft i forhold til byrdene som næringslivet betaler for ved en dårlig vegstandard. Dessverre er ikke Froyn så veldig interessert i det. Så klager representanten Froyn over at Oslo ikke får sitt. Jeg forstår av regnestykket han la fram, at Oslo har fått 3 milliarder kr for lite. Jeg er enig med representanten Froyn i at Oslo har fått for lite. De har fått altfor lite statlige bevilgninger. Men hvorfor er det slik? Jo, det er nettopp fordi representanten Froyn har stemt imot ethvert forslag om å gi mer penger til Oslo. At han da går opp på talerstolen og klager over at man ikke har fått penger, er for meg uforståelig. Det er mulig at representanten Froyn ikke bryr seg så mye om de trafikale problemene som er utenfor sentrum av Oslo. Det gjør Fremskrittspartiet. Vi ønsker å løse problemene for hele dette langstrakte landet. Hvis representanten Froyn har et ønske om å løse problemene i Oslo, må han stemme for forslagene i Stortinget om å løse disse problemene. Det har representanten Froyn konsekvent ikke gjort. Da får man heller ikke en løsning på dem. Representanten Froyn har heller ikke lagt fram forslag om å løse de trafikale problemene som Oslo har. Den dagen representanten Froyn gjør det, skal Fremskrittspartiet stemme for det forslaget.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
La meg først si at jeg er litt overrasket over at komiteens leder omtaler BaneService AS som et selskap som står for drift og vedlikehold av norsk jernbane. Det er ikke tilfellet. Det står heller ingenting i de papirene vi har fått, om at det skal være den framtidige statlige drifts- og vedlikeholdsdivisjonen for jernbanen. Men til spørsmålet: I høst har vi opplevd en situasjon i norsk luftfart som jeg tror ingen tør å være stolt av. Vi har store omstillingsproblemer i Avinor – og vi vet det kan gå på sikkerheten løs. Vi har økt konkurranse, og vi har store vanskeligheter i Luftfartstilsynet. Selv representanter fra regjeringspartiene har innrømmet at det har vært uheldig at alle disse omstillingene skjer samtidig. Nå vil Regjeringen gjenta suksessen, men denne gangen med jernbanen. Vi skal ha konkurranse om sporet og store omstillinger i Jernbaneverket samtidig. Kan komiteens leder forklare meg: Har han ikke lært noe av det som har skjedd i luftfarten i dag?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Denne lille replikkvekslingen mellom Høyre og Fremskrittspartiet har gjort det helt klart at skal det bli noen storsatsing på jernbane, må det være et annet flertall etter neste valg. Fremskrittspartiet kutter ca. 2 milliarder kr til jernbanen i sitt alternative budsjett, og 400 mill. kr av dette er jernbaneinvesteringer. Jeg må si at selv Fremskrittspartiets representanter – i hvert fall lokalt, men også i denne salen – har støttet mange av disse. Jeg lurer på hvor man skal ta kuttene. Skal vi ikke ha fjernstyring på Nordlandsbanen, skal vi ikke ha dobbeltspor til Asker, eller skal vi ikke ha GSM-R? Jeg trodde Fremskrittspartiet var for alt dette, men er de det, har de ikke penger til det i sitt alternative budsjett.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Jeg takker Oslo-representanten Froyn for spørsmålet, og som han utmerket godt vet, kan sykkel være svaret på utrolig mange spørsmål i Oslo. Vi som sykler i Oslo, vet at vi trenger hver krone til sykkelveier, og derfor øker vi også potten til investeringer på sykkelstier i vårt budsjett. Det er tross alt det eneste framkomstmidlet som gjør at du bedrer miljøet og helsa, og så blir du penere i tillegg. Selvfølgelig trenger vi også jernbanesatsing rundt de store byene. Vi trenger trikken, og vi trenger T-banen. Så mener vi at når vi skal prioritere, får vi prioritere sykkel, og vi får prioritere trikk, bane og tog rundt de store byene, og så får vi klare oss. Da tror jeg også at vi får bedre framkommelighet på det veinettet vi har. Og så får vi sørge for at de bilene som må kjøre, slipper ut så lite forurensning som mulig, slik at luften i denne byen, og i andre byer, blir bedre enn den vi puster inn i dag.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Alle replikker fra Høyre i dag illustrerer det faktum at skal vi få til en jernbanesatsing etter valget, er vi helt nødt til å ha et flertall som gjør at Fremskrittspartiet og Høyre ikke lenger har makt i samferdselspolitikken. Det jobber vi for hver eneste dag, for vi står for våre prioriteringer. Ja, vi synes det er jernbanens tur. Som komiteens leder så malende har talt i dag – han har sagt at jernbanen har vært forsømt i tiår. Det er jeg helt enig i. Nå er det jernbanens tur. Det skal vi jobbe for hver eneste dag fram til valget, og så skal vi sørge for at de som ikke liker jernbanen, ikke skal få lov til å ha den avgjørende innflytelsen over den jernbanepolitikken vi skal jobbe for i framtiden.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Jeg tok med dette historiske dokumentet fordi det eneste som er historisk med dagens debatt, er at vi ikke lenger skal ha daglige tog til Sverige fra neste år av. La meg si det at ingen ting ville glede meg mer enn om det kom noen som ville kjøre. Men alle som har litt greie på tilbud og etterspørsel, og alle som har prøvd å sette opp et eller annet tilbud en eller annen gang, vet at hvis du først legger ned kollektivtrafikk og lar det ligge nede en stund, koster det dobbelt så mye og er det dobbelt så vanskelig å få bygd den samme trafikken opp igjen. Det forslaget som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og vi står sammen om, er at vi skal kjøpe tjenester for togstrekningen til Stockholm, slik at vi sikrer en kontinuerlig drift innen vi kommer til et varig tilbud. Det Fremskrittspartiet er med på i dag, er faktisk å gjøre det vanskeligere for private aktører å komme til når det gjelder toget til Stockholm – og det forbauser meg.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Representanten Holten nevnte en del banestrekninger som skulle få investeringsmidler neste år, det var Sandvika–Asker. Han nevnte GSM-R. Det er også snakk om godsterminal på Ganddal. Vi vet at det kommer fjernstyring på Nordlandsbanen. Så sa han at man i tillegg skulle starte opp en rekke andre prosjekter. Da ble jeg sittende som et stort spørsmålstegn: Hvilke prosjekter er det, og hvorfor står ikke disse omtalt i proposisjonen? Så har jeg lyst til å stille et spørsmål til representanten Holten – han som også representerer et fylke som grenser til Sverige, og som man skulle tro var spesielt opptatt av at vi skulle ha gode utenlandsforbindelser. Synes han at det er greit at vi 100 år etter unionsoppløsningen slutter å kjøre daglige tog til Stockholm?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Da beredskapen mot akuttforurensning ble flyttet fra Statens forurensningstilsyn til Kystverket, ble det med en liten avdeling som tar vare på og sørger for at det ikke blir forurensning fra de mange vrak som ligger langs norskekysten. I 1997 foretok Statens forurensningstilsyn en gjennomgang, den såkalte vrakrapporten, hvor man prioriterte 15 vrak som man mente måtte sikres med henblikk på å unngå oljeforurensning. Et av de topprioriterte vrakene ligger ved utløpet av det som i ettertid har blitt en laksefjord, nemlig ved utløpet av Namsen. På spørsmål om det ikke bør gjøres noe for å sikre HMS «Bitten», som ligger ved utløpet av Namsen, svarer statsråden at man vil ha en ny gjennomgang i 2005, antakeligvis lik den man foretok i 1997. Er det ikke snart på tide at vi får gjort noe med disse vrakene? Og vet vi ikke egentlig ganske godt hvordan stoda er?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Jeg ble ikke helt klok på det svaret jeg fikk fra statsråden i stad. Det svaret vi fikk fra departementet i forbindelse med arbeidet med budsjettinnstillingen, var at det skulle foretas en ny full gjennomgang i 2005 av situasjonen for alle vrak. For meg ser det ut som om det er omtrent det samme som man gjorde i 1997. I 1997 konkluderte man med at det var en rekke vrak hvor man trengte å iverksette tiltak. Jeg er litt redd for at det som er i ferd med å skje her, er at vi har flyttet en enhet fra ett departement og over i et annet departement, at man ikke tar med seg de faglige vurderingene, og at man gjør alt på nytt. Resultatet av det er at nødvendige tiltak blir utsatt. Det foregår overvåkning av seks vrak. Fra det vraket som ligger ved utløpet av Namsen, har man observert at det pipler olje. Da burde vel tiden være kommet til å trekke den konklusjonen som man allerede trakk i 1997, at man bør sette i verk tiltak.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Når en forvirring gjentas, blir den ikke mindre forvirrende. La meg prøve å ta det representanten Løvik og statsråden sier, på alvor. Hvis vi skulle overført det til luftfarten, skulle vi altså delt opp Avinor i en del som kontrollerte, passet på og planla, og en del som drev. Kanskje vi får tilbake en ny sak om nok en oppsplitting av Avinor? Dette er en nyvinning av et argument. Og dette ordkløyveriet om at Jernbaneverket ikke skal privatiseres – jeg synes det illustrerer et poeng, som jeg mener verken representanten Løvik eller statsråden har skjønt. Det er at Jernbaneverket ikke er skinnene, det er ikke det tekniske utstyret, det er heller ikke installasjonene rundt om i landet. Jernbaneverket er en organisasjon som består av folk, og sikkerheten på jernbanen er avhengig av den kunnskapen som sitter i hodene på de folkene som jobber der. Sånn er det også i Avinor, i luftfarten. Sikkerheten i lufta er avhengig av den kulturen og den kompetansen som finnes hos de ansatte. Hvis ikke vi forvalter den sikkerhetskulturen på en ordentlig måte, svekker vi den, både i luftfarten og på jernbanen. Jeg synes det er overraskende at man ikke har lært litt mer av den situasjonen vi har i luftfarten for øyeblikket. Til og med representanter for Regjeringa og representanter fra regjeringspartiene har i denne salen innrømt at det ikke er bra at alle disse omstillingene i luftfarten skjer samtidig. Da er det for meg helt ubegripelig at vi skal gjenta den fiaskoen når det gjelder jernbanen. Man skal konkurranseutsette togtrafikken, og man skal konkurranseutsette, bygge ned og slakte Jernbaneverket. Det er ingen god jernbanepolitikk for framtida. Men det som er aller mest ubegripelig for meg, er hvorfor dette skal gjøres i et sånt tempo at vi ikke engang har fått tid til å utrede konsekvensene av de vedtakene som skal fattes i dag, før de da skal vedtas. Det hadde vi hatt utmerket tid til å gjøre hvis en ønsket jernbanen vel. Da hadde vi hatt rikelig med tid til å gjennomføre en risikovurdering og en konsekvensutredning, sånn som også jernbaneloven krever, hvis vi skal ta den på alvor.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Det er nok utgangspunktet som er forskjellig, for me ser ikkje på konkurranse som eit mål, men som eit eventuelt verkemiddel. For oss ser det ut som om høgresida ser på dette som eit mål i seg sjølv, sjølv om det ikkje verkar. Me har vore med på nokre konkurranseutsetjingar, t.d. på jernbane når det gjeld godstransport. Det er ikkje noko nytt at ein konkurrerer om produksjon av veg. Slik har det vore lenge, òg medan me hadde Vegvesenet. Då var det mange private aktørar som produserte veg. Det som er nytt, er at vegvedlikehaldet er ute på anbod. Me gjekk for ein divisjonsmodell når det gjaldt Vegvesenet. Men me trur at me ikkje kan ta det for gjeve at alt vert betre med ein gong det vert privat. Det me ser, er at me faktisk ikkje får meir veg for pengane. Me får mange fleire byråkratar. Eg synest det er underleg at Framstegspartiet går for omstillingar som fører folk vekk frå vegen og over til kontora.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Eg vil fyrst seia at eg er glad for at SV, Senterpartiet og Arbeidarpartiet er einige om dei viktige strukturspørsmåla på samferdslesektoren, så dette er eit lite unntak. Men det me gjorde, i motsetnad til SV, som seier nei til Rygge, var å seia at dersom det vert etablert den typen private flyplassar – inkludert Torp, som allereie er etablert – burde dei betala ei konsesjonsavgift til felleskassa. Rygge representerer så pass mange moglegheiter for Østfold og austlandsområdet at dersom dei bidreg til felleskassa med konsesjonsavgift, synest me at me har funne ei veldig god løysing, som eg framleis inviterer SV til å vera med på. At Regjeringa ikkje følgde opp det med konsesjonsavgift, kan ikkje Arbeidarpartiet ta ansvaret for.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Eg hadde håpt at representanten Holten hadde teke ein replikk om Jernbaneverket og konkurranseutsetjing, for det er eitt eksempel på dei mange hamskifta i Kristeleg Folkeparti etter Bondevik II. Før sa dei at dei måtte passa på at Arbeidarpartiet ikkje gjekk for langt, medan dei no seier at me ikkje går langt. Me har i denne perioden halde det me lovde. Me lovde litt mindre enn Kristeleg Folkeparti for tre år sidan. Me held det me lovde i denne perioden. Me har tenkt å gjera det framover. Me har erkjent at me ikkje kan halda fram med å løyva relativt mindre til samferdsle kvart år. Løyvingane gjekk ned frå ca. 8 pst. til under 3 pst. midt på 1980-talet. Sånn kan me ikkje halda på. Me må byggja landet heile tida, og då må me snu den trenden. At me har funne fleire løyvingar til samferdsle dei siste åra, tykkjer eg er eit eksempel på at me klarer det, sjølv innanfor dei rammene som ei anna regjering har sett. Og me har altså tenkt å følgja det opp, men då kan det vera at me må ha eit nytt fleirtal for å få det til.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
No er det slik at Arbeidarpartiet og Senterpartiet er samde om det meste i denne innstillinga også, som me har vore særleg når det gjeld strukturspørsmål i denne perioden. Det gjeld aksjeselskapsdaning, konkurranseutsetjing og privatisering. I dag gjeld det BaneService, som skal verta aksjeselskap, Kystverket Produksjon, som skal verta aksjeselskap, og konkurranseutsetjing og privatisering av Jernbaneverket Drift. Eg er glad for denne semja. I tillegg seier me i hop med Senterpartiet og SV at me er imot liberalisering av taxinæringa. Det som er ulikt for Arbeidarpartiet og Senterpartiet, er det som representanten nemnde no sist, ikkje korleis me ser på pengar til omstilling og utbyte, men når det gjeld Mesta si omstilling til aksjeselskap, har me lagt inn igjen dei 100 mill. kr fleirtalspartia har teke vekk. Det har ikkje Senterpartiet. Det har dei heller ikkje gjort når det gjeld utbyte i Posten, så Senterpartiet er altså med på eit utbyte i Posten på 74 pst. Eg vil gjerne ha ein kommentar frå representanten til dette.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Venstre-stempel – mest mogleg og fortast mogleg privatisering mot dei tilsette sine råd og ønske! Eg har lyst til å konfrontera statsråden med søndagsavisa. Der sa statsråden at omdaninga av Jernbaneverket Drift var for å få bukt med kameraderi og få kontroll over tryggleiken. Er det dette som er argumenta for omdaninga, eller er det det som står i proposisjonen? Når omdaninga av driftsorganisasjonen t.d. er grunngjeve med rydding i roller, som det står i proposisjonen, kvifor får ikkje Jernbaneverket Drift verta eit AS som kan konkurrera slik som andre bedrifter gjer, t.d. Mesta AS? Kva er årsaka? Er det dette kameraderiet som ein no skal få splitta opp ein gong for alle, og så skal ein seia opp folk og senda dei ut i arbeidsløyse?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Eg er glad for at statsråden tek avstand frå påstandar om kameraderi. Eg høyrde på det programmet, og ho svarte ja, etter sjølv å ha snakka om at kompisar kontrollerte kvarandre. Så det var ikkje heilt ufortent. Arbeidarpartiet trur på ein forvaltningsmodell i Jernbaneverket, eventuelt eit statleg føretak. Så prøver me faktisk å ha to tankar i hovudet samtidig. Me seier at me prinsipielt er imot denne konkurranseutsetjinga og privatiseringa. Det er f.eks. ganske stor uvisse om det er ein marknad, eller om ein kan etablera seg i marknaden på dette feltet, eller om det me gjer, berre fører til ei forvitring av den kompetansen me har. Når fleirtalet vil konkurranseutsetja, spør me: Kvifor kan ikkje dei som arbeider i Jernbaneverket Drift, få vera med på å konkurrera? Det gjer dei faktisk allereie, i svært avgrensa grad, men sjølv det skal visst ta slutt. Kva er det som gjer at statsråden ikkje har tillit til at dei som jobbar i Jernbaneverket Drift, kan vera med og konkurrera om oppdraga, når ho no vil rydda i rollene?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Eg er glad når statsråden seier at omdanning av Jernbaneverket ikkje skal gå på tryggleiken laus. Eg ville gjerne at ho forsikra om at dersom dette viser seg å vera usikkert, lèt ein det vera. Dersom det som eg no seier, er sant, kvifor kunne ein ikkje vurdert dette på førehand? Kvifor kunne ein ikkje ha teke den konsekvensutgreiinga på førehand, i staden for å setja 1 000 tilsette og deira familiar i spel, i ei førjulstid? Så seier statsråden at dette ikkje er privatisering. Ja, det er ein leik med ord. Dette er privatisering av oppgåvene til Jernbaneverket Drift. Dei skal seia opp 1 000 tilsette. Nokre sluttar fordi dei går av med pensjon, dei fleste skal seiast opp. Så skal ein fyrst betala folk for å slutta. Så skal ein betala nokre nye i privat sektor for å gjera jobben, og så må ein i tillegg ha nokre ekstra på myndigheitssida for å gjera jobben med konkurranseutsetjing, på kort sikt to og ei halv-dobling, kanskje, av utgiftene. Og dette kallar ein rasjonalisering. Så tek ein då pengane frå investeringar på jernbanen som me ikkje har for mykje, men for lite av. Så eit par spørsmål. Eg har vorte veldig forvirra i denne debatten om kva ein eigentleg meiner med BaneService AS. BaneService har til no vore ein prosjektorganisasjon som har drive med store prosjekt. No snakkar ein som om BaneService skal halda på med drift. Det står ikkje eit ord i våre papir om at BaneService skal driva med drift og vedlikehald av jernbanen. Dersom det er premissen, hadde det vore ein fordel at Stortinget visste at ein var med på ei omdanning som betydde at BaneService ikkje skal vera ein prosjektorganisasjon lenger, men ein driftsorganisasjon. Sjølv om me kjem tilbake til det i Odelstinget, må eg spørja kvifor det er slik at i Kystverket er det sagt at dei tilsette skal få behalda pensjonsordningane i fem år, med mindre eit samla styre stemmer for noko anna, mens det i Jernbaneverket vert sagt at dei skal få behalda pensjonsordninga, med mindre styret seier noko anna. Eg går ut frå at det er ein viss grad av likebehandling, sjølv om det er to forskjellige statsrådar. Så er det det siste ubesvarte spørsmålet – og det viktigaste: Når fleirtalet i denne salen no bestemmer at Jernbaneverket Drift skal konkurranseutsetjast, kvifor i all verda får ikkje dei tilsette høve til å konkurrera om dei oppdraga, slik som statsråd Ludvigsen sa dei skulle få gjera i Kystverket, og slik dei har gjort i Vegvesenet? Kva er forskjellen? Eg føler at det er noko som er skjult i denne saka, for det har ikkje kome fram eit einaste argument for kvifor ikkje Jernbaneverket Drift kan få lov til å konkurrera om oppgåvene på lik linje med det Mesta AS gjer, og slik som Kystverket Produksjon AS vil koma til å gjera?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Regjeringen har gitt tillatelse til at det kan startes drift av sivil flyplass på Rygge. Konsesjon er gitt for inntil 750 000 passasjerer. Da Stortinget behandlet eiermeldingen om Avinor, lå det til grunn en rapport fra Samfunns- og næringslivsforskning som var helt klar på at denne flyplassen vil komme i direkte konkurranse med Gardermoen og svekke driftsgrunnlaget for både Gardermoen og hele Avinor-systemet. Rygge skal nemlig ikke betale avgift inn til felleskassen, det solidariske finansieringssystemet for luftfarten. Arbeiderpartiet har støttet sivil flyplass på Rygge og at Rygge skal slippe å betale inn til felleskassen, og vil med det ikke være med på vår merknad som påpeker dette problemet. Ser ikke Arbeiderpartiet at dette kan bli en økonomisk trussel, både mot Avinor og hele det norske flyplassnettet?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
SV har foreslått at det skal opprettes en ny post på samferdselsbudsjettet øremerket støtte til oppgradering av fylkesveinettet, en stimuleringsordning slik at fylkeskommunene får mulighet til å ruste opp fylkesveinettet raskere enn de har mulighet til i dag, og vi foreslår en femårig handlingsplan for oppgradering av fylkesveier. Dette vil komme distriktene til gode og ikke minst legge forholdene bedre til rette for næringsutvikling i distriktene, fordi fylkesveiene utgjør betydelige flaskehalser. Det forbauser meg at Senterpartiet ikke kunne støtte dette forslaget, og spørsmålet til Ringstad er: Ser ikke Senterpartiet at det vil være veldig god distriktspolitikk å legge til rette for rask oppgradering av fylkesveinettet?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Regjeringens forslag til konkurranseutsetting av drift og vedlikehold av jernbanen er lagt fram i strid med Jernbaneverket. De har uttalt at dette går langt utover det de kan gå god for og har foreslått, og det er foreslått i strid med de ansatte ved jernbanen, som går til streik i dag. Jernbanetilsynet har heller ikke behandlet saken, og kan ikke gå god for at forslaget kan gjennomføres. Den 18. desember 2003 ble dette diskutert i Stortinget. Da uttalte statsråden: «Derfor vil jeg også i fortsettelsen at vi skal lytte til hva Jernbaneverket, både ledelse og ansatte, mener» ... «I dette arbeidet vil, som jeg har sagt tidligere, også de ansatte bli trukket med, fordi jeg tror de har viktige innspill.» Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan har hun trukket inn Jernbaneverket og de ansatte i utarbeidelsen av forslaget, slik hun garanterte i Stortinget 18. desember 2003? Og: Jernbanetilsynet uttalte til Dagsavisen i går at de ikke kan garantere at forslaget kan gjennomføres, verken i omfang eller i tid. Spørsmålet er: Kan statsråden garantere at det forslaget som nå legges fram, kan gjennomføres både i omfang og i tid?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Hurtigrutemuseet «har vært et hjertebarn for Kristelig Folkeparti i mange år», uttalte Jan Sahl tidligere i dag. Og forsøket med å gjøre museet i Stokmarknes til et nasjonalt hurtigrutemuseum var en blindvei, sa han videre. Han tenker da på Dokument nr. 8-forslaget fra undertegnede og en del representanter fra Arbeiderpartiet, SV og Fremskrittspartiet som er omtalt i budsjettet. Jeg vet ikke hvor mange debatter jeg har deltatt i med Jan Sahl det siste året hvor han har forsikret oss om at Hurtigrutemuseet skulle bli et nasjonalt museum, bare saken fikk den nødvendige behandling og forankring i Samferdselsdepartementet. Da får vi en lykkelig løsning, sa Jan Sahl til NRK Nordland for ett år siden. Vi har fått forslaget fra departementet i samferdselsbudsjettet. Statsråden går imot at Hurtigrutemuseet skal bli nasjonalt, sånn som Jan Sahl gjentatte ganger har forsikret oss om at det skulle bli. Begrunnelsen er verd å merke seg: Fordi Hurtigruta gjennom årene har vært drevet privat, ikke statlig, kan det ikke bli et nasjonalt museum. Med andre ord: Om staten hadde eid OVDS, TFDS, Nordenfjeldske og Bergenske, hadde det vært naturlig å etablere et nasjonalt hurtigrutemuseum. Det som statsråden ikke tar med, er at staten helt og fullt har vært den økonomisk ansvarlige, og har også bestemt rutemønsteret. Hurtigruta er kystens riksveg nr. 1 og har hatt en uvurderlig betydning for kystens historie. Da blir det en nedvurdering og en nedprioritering av Hurtigrutas historie når stortingsflertallet ikke vil ta et nasjonalt ansvar, sånn som staten gjør med jernbanehistorien, med veghistorien, med luftfartshistorien, med posthistorien, med telehistorien. Jan Sahl sa tidligere i dag at forslaget nå er parkert. Det kan jeg love representanten at det ikke er. SV vil forfølge dette forslaget videre. Saken skal nå til en ny utredning i Nordland fylkeskommune, og da vil forslaget bli reist på nytt. Jeg er ganske sikker på at når det blir en bredere debatt om denne saken, og når man blir oppmerksom på begrunnelsen for å gå imot å gjøre museet på Stokmarknes nasjonalt, vil forslaget komme tilbake til Stortinget med økt styrke.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
President! Kan jeg få ordet for å rette opp en åpenbar misforståelse?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-07:
Jeg ber om ordet bare fordi det ikke må bli stående, det som Jan Sahl sa om at SV ikke har prioritert Hurtigrutemuseet innenfor den reduserte rammen som regjeringspartienes fraksjon og Fremskrittspartiet kom fram til. Vi prioriterte, med 5 mill. kr innenfor rammen. Jeg vil bare understreke at de 10 mill. kr vi opprinnelig foreslo, ikke skulle løse problemene til neste år. Men vi ser selvfølgelig for oss at dette skulle løses over en lengre tid, som ville være det naturlige.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-07:
Opposisjonen – uten regjeringsansvar, slik SV har vært – har hatt en evne til å love det meste til alle formål. Men at Arbeiderpartiet, med sin lange erfaring, også er på lovnadstoppen, må jeg si forundrer meg. Det vi nå opplever, er jo at de også innenfor dette budsjettet har en tendens til å love det meste, mer til alt. I NTP var det ca. 2 milliarder kr. Her er det vanskelig, vil jeg tro, å få til et flertall. Det må da karakteriseres som et luftslott, når vi vet at SV vil ha minimalt til vei og Fremskrittspartiet vil ha mer til vei. Er det da slik å forstå at det som nå ligger inne i forslaget fra Arbeiderpartiet, bare er luftslott?
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-07:
Jeg kan forsikre representanten Eng om at for Kristelig Folkeparti er det svært viktig fortsatt å ha en aktiv og effektiv jernbanetjeneste. Men vi må altså innse at det er behov for, som et flertall nå legger til rette for, å få mer igjen for de pengene som settes inn også i denne tjenesten. Ut fra det er det klart at den reformen som blir vedtatt her i dag, er med på nettopp å gjøre dette til en sannhet, nemlig at vi får mer igjen for pengene hva gjelder jernbanen. Kristelig Folkeparti prioriterer altså jernbane fullt og helt. Det skal det ikke være tvil om.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-07:
Jeg kan forsikre om at jeg bor i et område med grenseoverskridende interesser. I den forbindelse er det klart at jeg fullt ut slutter meg til det representanten Nistad var inne på i sitt innlegg, at vi nå med glede kan konstatere at det faktisk er selskap som er interessert i å komme inn og være med på å opprettholde og videreutvikle et tilbud ikke bare til Stockholm, men også til København. Jeg tror at det tilbudet vi kan få der, vil være med på å dekke behovene for togtjenester mellom Oslo og utlandet på en tilfredsstillende måte. Når det gjelder andre anlegg, er det generelle uttalelser. Det er mange småanlegg i jernbanesektoren som også vil kunne tas i kommende periode.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-07:
Når det gjelder konkurranseutsetting, er vi inne i en prosess. Vi har gjennomført noen tiltak, og det vil bli fattet ytterligere vedtak i den saken i dag. Det er ikke tvil om at dette er et utslag av at vi erkjenner at for hver krone vi investerer i ulike formål, må vi ha mer tilbake. Hva angår veiutbygging, er det også helt på rene at det som vi nå har startet opp med når det gjelder OPS-prosjekter, er positivt. Men før vi går videre med ytterligere nye prosjekter, er det slik at i hvert fall vi for vår del ønsker å høste erfaring fra dem som allerede er satt i gang, slik at vi nå ikke gjør noe som kanskje ikke har den effekten som vi er ute etter. Men vi ønsker å utprøve saken, og så får vi komme tilbake.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-07:
Flere av arbeiderpartirepresentantene har i dag fortalt oss om de store rammene de har og har hatt tidligere til samferdsel. Det jeg har opplevd, er imidlertid at Østfold ikke tidligere har blitt satt på kartet på den måten som vi nå har opplevd under denne regjeringen og med nåværende samferdselsminister Skogsholm. Men hva har skjedd i Østfold når Arbeiderpartiet har vært i regjering – nå sist under Stoltenberg og Moe Gustavsens ledelse? Jeg tror jeg kan si at det skjedde ingen ting i Østfold på det tidspunkt. Det er den riktige historiebeskrivelse. Nå har Østfold på rekordtid fått ryddet opp og er i full fart med å få avklart og bygd ferdig E6 og E18. De får et sivilt luftfartstilbud, som kommer på Rygge, og det skjer ting knyttet til utbyggingen av NSBs prosjekt i Moss. Det var avgjørende for meg under behandlingen av NTP å sikre de 942 mill. kr til utbygging av jernbaneformål i første periode. Det klarte vi. Beklageligvis var det ikke mulig å få Mosseprosjektet innpasset på grunn av kostnadsrammene. Det vi nå tar sikte på, er å få til en avklaring, økonomisk og teknisk, fra Jernbaneverket, slik at Mosseprosjektet om mulig kan framskyndes og erstattes i forhold til prosjektet Haug–Onsøy. Vi er avventende, og jeg håper at vi får en anleggsstart i Moss etter en ny utredning, en utredning som må føre til en betydelig forbedring for dette bysamfunnet.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
At Fremskrittspartiet er et parti som ikke er spesielt opptatt av jernbane, er ikke en stor overraskelse. Det har vi fått demonstrert fra denne talerstolen til fulle. Men at Fremskrittspartiet kan være med Regjeringen på konkurranseutsetting og sette sikkerheten for jernbanen på spill, det er drøyt. Fremskrittspartiet påberoper seg å være partiet for folk flest. Da vil jeg spørre representanten Svendsen fra Fremskrittspartiet: Hvordan kan det ha seg at partiet for folk flest, nå sammen med Regjeringen, sender tusen personer inn i julen med klar beskjed om at kompetansen deres ikke er noe verdt, og lar dem gå en usikker framtid i møte? Slikt kan vel ikke et parti for folk flest være bekjent av? Ser ikke fremskrittspartirepresentanten noen faresignaler med det man er i ferd med å stelle i stand i dag?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
Det norske folk har merket seg også i dag at det finnes to blokker i norsk politikk, spesielt i forhold til det som skjer på samferdselssiden nå, med regjeringspartiene og Fremskrittspartiet på den ene siden. Også i dag frir Fremskrittspartiet til regjeringspartiene for å komme inn i Regjeringen. Jeg er 100 pst. sikker på én ting: Etter valget vil man gjøre alt for å beholde den blå blokken – eller, for å kalle den det – den kullsvarte blokken. Den kommer til å bli enda blåere enn den er i dag. Jeg tror også at statsminister Kjell Magne Bondevik vil svelge en kamel, kanskje to, når den tid kommer. Det som skjer på samferdselssiden, er i hvert fall et varsku til det norske folk, og også det som kommer til å skje på andre områder. Så skal jeg komme med en avklaring. Jeg var litt kjapp i stad med hensyn til Hurtigrutemuseet, fordi det ble liten tid. Når det gjelder Hurtigrutemuseet, viser vi i Arbeiderpartiet til vårt budsjett, der vi foreslår, og vi synes vi har det beste forslaget, 10 mill. kr til Hurtigrutemuseet. Vi forutsetter at disse midlene blir brukt til midlertidige tiltak for å stoppe nedbrytingen av hurtigruteskipet «Gamle Finnmarken». Arbeiderpartiet vil også understreke at ytterligere statlig finansiering i framtiden vil være avhengig av at det finnes avklarte planer både for langsiktig finansiering og for nybygg. Vi forutsetter at det finnes lokal løsning for finansiering av halvparten av totalrammen på ca. 90 mill. kr, og at staten vil kunne bidra med maksimalt 50 pst. av totalrammen. Vi i Arbeiderpartiet forutsetter at før tilskudd på 10 mill. kr blir overført, skal det foreligge en total finansieringsplan for prosjektet. Vi mener at det er mest ryddig å gjøre det på den måten. Vi skal glede oss over de små ting, og i dag har vi fra Arbeiderpartiet én ting å glede oss over. Det er at vi er i gang med et hurtigrutemuseum. Noe annet har vi ikke å glede oss så veldig mye over.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2004-12-07:
SV er det eneste opposisjonspartiet som i dagens innstilling prioriterer samferdselsmidler innenfor Stortingets ramme. For så vidt er det prisverdig, men her oppvises det omprioriteringer fra veg til bane i halvmilliardklassen – flere hundre millioner i kutt på veg, noe som SV blir alene om her i dag. Spørsmålet blir om dette er en profil som SV også neste år ønsker å stå alene om, eller om det er en profil å forlate. Ifølge innstillingen i forbindelse med NTP, som tidligere har vært nevnt i dag, skal SV stemme sammen med Fremskrittspartiet når det gjelder 2006, og de går i en helt annen retning, både prinsipalt og subsidiært. Jeg vil også tro at Fremskrittspartiet har synspunkter på forrige replikkveksling.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Representanten Sørensen brukte veldig lang tid på sitt historiske dokument, og det historiske dokumentet var togtidene til Sverige. Hvis SV ikke har andre historiske dokumenter å vise til, må jeg si det står dårlig til der i gården. Andre aktører har jo allerede meldt seg til å kjøre tog til Sverige. På Gjøvik-banen skal vi ha anbud. Der har det meldt seg hele sju aktører som vil kjøre. Hvorfor vil da SV kaste penger etter NSB og Linx? Vil de ikke heller prøve å effektivisere, få andre til å kjøre rimeligere, slik at pengene kan benyttes bedre innenfor både NSB og Jernbaneverket? Det er det Fremskrittspartiet står for, og det er derfor vi i dag vil ha denne konkurranseutsettingen.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Kristelig Folkeparti har i denne perioden vært med på stor konkurranseutsetting innenfor samferdsel. Dette fortjener Kristelig Folkeparti honnør for. En annen av Fremskrittspartiets hjertesaker i tillegg til konkurranseutsetting er veibygging. Her har også Kristelig Folkeparti vært bra pådrivere og støttespillere, særlig i forbindelse med framskyndingen av E6 fra Oslo gjennom Østfold til Svinesund. I budsjettforliket fikk vi igjennom at det skulle utredes flere OPS-prosjekter. Et par som spesielt ligger meg på hjertet, er E6 fra Gardermoen videre til Otta og utbyggingen av E18 Oslo–Sverige. Vil Kristelig Folkeparti og representanten Holten være like konstruktive når det gjelder opprusting av disse viktige hovedveiene i Norge, som de var i forbindelse med E6 gjennom Østfold?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Jeg vil først og fremst si at jeg er glad for at Fremskrittspartiets program er blitt atskillige sider slankere i denne perioden og i den foregående. Statsråden og hennes stab skal ha ros for at de har gjort en formidabel jobb med å omdanne tunge offentlige instanser. Nå har de konkurranseutsatt Telenor. Posten er nesten helt konkurranseutsatt. Ferjer blir det. Buss blir det. Det gjelder Vegvesenet. Flytrafikken har fått konkurranse i lufta. NSB er på vei til å starte opp med anbud, og vi har fått mange på Gjøvikbanen. Og nå i dag går Jernbaneverket. Så vi er fornøyd med at store deler av vårt program nå bare kan rives ut, for de er gjennomført. Så vil jeg spørre statsråden, som har gjort denne gode jobben – og da antar jeg at hun vil fortsette – men det står igjen en del mindre områder som man trenger å konkurranseutsette: Vil statsråden fortsette i den gode gjenge som hun er i nå?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2004-12-07:
I mine snart åtte år i samferdselskomiteen har eg opplevd to sider av Kristeleg Folkeparti sin jernbanepolitikk. I førre periode gav dei optimistisk og positiv omtale og signal om jernbanen si betyding. No hørest det meir ut som om fleirtalet nær sagt ser på det som å ha eit sugerør ned i statskassa, derfor må jernbanen òg bli privatisert. Vi skal ha meir jernbane for pengane. Meiner Kristeleg Folkeparti at private vil gi oss meir jernbane for pengane? Eller vil det bli slik at dei som er i Jernbaneverket i dag, får betalt for å slutte? Private skal utføre jobben, og vi må ha eit byråkrati som veks, for å rekne tilbod og kontrollere – altså får vi ei lønnsutbetaling som er to–tre gonger større. Meiner Kristeleg Folkeparti at vi får meir jernbane for dette i framtida?