Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-02-19:
Jeg tror at et greit utgangspunkt i denne debatten er at når vi snakker om tidstyver, er jo ikke det i betydningen alt som tar tid i skolen. Når vi snakker om tidstyver, må jo det være noe negativt. Så er det nok riktig som representanten Knag Fylkesnes sier, at det er ikke nødvendigvis enighet om hva man skal ta bort. Jeg har innledningsvis tre sånne betraktninger. Det ene er: I denne Grindheim-rapporten, eller tidstyvrapporten, som den også blir kalt, er det enighet om én ting som sektoren – både kommune, skoleledelse og lærerne – gir klar beskjed om, og det er at summen av de gode intensjonene blir for stor, at det altså kan være gode begrunnelser for enkelttiltak, men summen av de gode intensjonene blir for stor. Så er det nok større uenighet om hva som skal bort, og der kan det jo også være forskjellig vektlegging og forskjellige vurderinger. Vi ser også at tidstyvene eller unødvendig byråkrati har opphav noe i stat, noe i kommunene, noe i skolen og noe i hvordan regelverket praktiseres. Hvordan regelverket praktiseres, har nok også mye med det å gjøre at skolen, som andre sektorer i samfunnet, har blitt rettsliggjort og jussifisert. Der det tidligere kanskje var ansett som tilstrekkelig med muntlige tilbakemeldinger, eller at man ikke skriftliggjorde det, er det i dag en forståelse av, eller i hvert fall en praksis som har utviklet seg, at mer og mer skriftliggjøres. Det andre er at tidstyvarbeidet ikke er noe vi kommer til å bli ferdig med. Det er ikke sånn at vi på et eller annet tidspunkt kommer til å sette et punktum og si at nå behøver vi ikke å arbeide med å fjerne tidstyver i skolen lenger, eller i offentlig sektor generelt. Det er et kontinuerlig arbeid som enhver organisasjon må holde på med. Det tredje er at det også er lett å glemme dette perspektivet når nye saker kommer, og det er lett – som vel representanten fra Senterpartiet nevnte – at også vi som er politikere, påfører skolen nye tidstyver. Vi får f.eks. nå snart en stor og veldig grundig NOU om mobbing i skolen – Djupedal-utvalget. Der forventer jeg at det kommer ganske store forslag til endringer i skolen. Det er også viktig å se de forslagene i lys av diskusjonen om byråkratisering og rapportering. Så er det et mål å fjerne oppgaver som stjeler tid fra lærernes kjernevirksomhet. Det er vi i gang med, men arbeidet må selvfølgelig fortsette. Vi er i gang med å følge opp Grindheim-utvalget. Vi har varslet at vi gjennomgår regelverket for vurdering av elevenes faglige prestasjoner. Vi har i tildelingsbrevet til Utdanningsdirektoratet bedt direktoratet om å foreta en kritisk gjennomgang av GSI, Grunnskolens Informasjonssystem, med sikte på forenklinger. Vi støtter prosjektets anbefaling om å frafalle dagens krav om kartlegging og dokumentasjon av norskferdigheter for barn og unge som har bodd kort tid i Norge. Vi vurderer også flere andre endringer som Stortinget vil bli informert om etter hvert. Dessuten er det jo viktig hvordan dette følges opp. Vi jobber nå i Kunnskapsdepartementet sammen med kommunenes organisasjon, KS, for å lage et opplegg hvor de som er i sektoren, kan gi innspill og lage et opplegg for hvordan dette arbeidet skal brukes lokalt. For det er ikke slik at alle tidstyver har opphav i staten. Mange tidstyver kan også ha opphav i hvordan man jobber i kommunen, eller hvordan man jobber på den enkelte skolen. Jeg vil også nevne at i regjeringens samlede arbeid med å fjerne tidstyver har det kommet inn 400 innspill fra landets fylkesmenn. KD er et av de departementene som har fått flest innspill i denne prosessen. Så er det et veldig viktig arbeid som foregår for å rekruttere flere lærere inn i skolen. Der vil jeg også nevne det generelle arbeidet: At vi har gode ordninger for faglig påfyll, at skolen er en spennende arbeidsplass, at vi nå piloterer spesialiststillinger i skolen i utvalgte fylker med tanke på å øke volumet etter hvert, mener jeg er viktige bidrag til at skolen skal bli en mer attraktiv arbeidsplass. Så har vi også etter budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre fått bevilget 50 mill. kr til kompetansetiltak for ikke-kvalifiserte ansatte i undervisningsstillinger. Departementet innfører nå en mulighet til å søke om et stipend på 100 000 kr per studieår for dem som jobber i undervisningsstillinger og ønsker å bli lærere, men som mangler en lærerutdanning. I første omgang skal ordningen avgrenses til å gjelde ansatte i skolen som er kvalifisert til praktiskpedagogisk utdanning eller yrkesfaglærerutdanningene. Dette er ansatte med verdifull kompetanse, men som i dag bare kan få midlertidige ansettelser. Våre tall tyder på at så mange som 10 000 ansatte i skolen kan omfattes av en slik stipendordning. Dessuten jobber vi også videre gjennom GNIST-samarbeidet med rekruttering, selv om kampanjedelen av GNIST er lagt ned.