Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2020-04-22:
Jeg vil redegjøre for komiteens innstilling om EOS-utvalgets særskilte melding om PSTs ulovlige innhenting og lagring av flypassasjeropplysninger. Den vanlige måten EOS-utvalget informerer Stortinget på om sin kontroll, er gjennom de årlige meldingene som sendes til Stortinget. I tillegg kan utvalget avgi særskilte meldinger til Stortinget dersom det er avdekket forhold som Stortinget straks bør kjenne til, eller saker av et visst omfang og viktighet. Dette er en slik sak. EOS-utvalget retter skarp kritikk mot Politiets sikkerhetstjeneste for tjenestens innhenting av en stor mengde opplysninger om norske statsborgeres flyreiser. EOS-utvalget mener innhentingen har vært – og er – ulovlig fordi PST ikke har hatt et rettslig grunnlag for den. Kritikken forsterkes ved at praksisen har pågått over flere år. I den særskilte meldingen trekker EOS-utvalget fram følgende fire forhold som de ønsker å gjøre Stortinget oppmerksom på: PST har videreført praksisen med å hente inn opplysninger om norske flypassasjerers utenlandsreiser, også etter at utvalget i 2014 kritiserte tjenesten i en konkret sak for ikke å ha lovhjemmel for slik innhenting. PST har urettmessig skaffet seg tilgang til store mengder opplysninger, både om norske og utenlandske passasjerer, på nasjonale og internasjonale ruter, gjennom tilgang til bookingsystemet til flyselskapet Norwegian Air Shuttle ASA. En slik tilgang har PST ikke hatt hjemmelsgrunnlag for. Dette er opplysninger som PST ellers hadde vært nødt til å be om domstolens tillatelse til å innhente i hver enkelt sak. PST har fått åtte flyselskaper til rutinemessig å sende passasjerlister til tjenesten. Den rutinemessige oversendelsen har omfattet opplysninger om anslagsvis 1 million reisende årlig. Flere hundretusen av disse har vært nordmenn. Denne rutinemessige innhentingen er ulovlig. Opplysningene har blitt oppbevart i flere måneder og har vært tilgjengelig for søk. PST har ikke hatt tilstrekkelig internkontroll og dokumentasjon av egen innhentingsvirksomhet. Kontrollkomiteen har enstemmig sluttet seg til EOS-utvalgets konklusjoner og kritikk og vil framheve at det er særlig viktig at politiet, herunder PST, forholder seg til norsk lov og sikrer seg nødvendig lovhjemmel når man skal utøve sin virksomhet. Dette gjelder for alle passasjeropplysninger, herunder også for reisende med ferge og tog. En samlet komité påpeker også at PST, i det arbeidet de er satt til å gjøre, må kunne kontrollere både utenlandske og norske statsborgeres reisevirksomhet, men at overvåking og kontroll med slik reisevirksomhet er så inngripende at dette må ha en klar lovhjemmel. Det har PST ikke hatt i denne saken. Etter komiteens vurdering er det klart at utlendingslovens saklige virkeområde gjelder utlendingers adgang til riket og deres opphold her. Selv om også norske statsborgere og juridiske personer kan pålegges plikter etter loven, gir utlendingsloven ikke hjemmel for overvåking og kontroll med norske statsborgeres reisevirksomhet. Når loven ikke gir hjemmel, hjelper det heller ikke å gi forskrifter eller instrukser med henvisning til loven. Når den nye grenseloven, som ble vedtatt våren 2018, trer i kraft, vil bestemmelsene om grensekontroll framgå av denne loven og ikke av utlendingsloven. Før loven kan settes i kraft, må imidlertid nødvendige forskrifter være på plass. Vi har fått opplyst at nye forskrifter planlegges sendt på høring før sommeren 2020, slik at loven kan tre i kraft i løpet av 2021. I påvente av at den nye grenseloven skal tre i kraft, har regjeringen fremmet et lovforslag for Stortinget, Prop. 39 L for 2019–2020, som gir nødvendig lovhjemmel for å innhente opplysninger om også norske statsborgere. Stortinget sluttet seg til dette lovforslaget 19. mars 2020. Dette har vært nødvendig da utlendingslovens saklige virkeområde, som nevnt, kun gjelder utlendingers adgang til riket og deres opphold her. En samlet komité er altså enig med EOS-utvalget i at det er kritikkverdig at PST ikke har hatt nødvendig hjemmel for innhenting av passasjeropplysninger om nordmenn. Det som skiller i denne saken i komiteen, er hvor sterk kritikken er. Flertallet i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, mener det er svært alvorlig, og har et såkalt daddelforslag. Jeg regner med at disse vil utdype sine synspunkter i etterfølgende innlegg i saken. Som saksordfører mener jeg at PST burde ha grepet inn tidligere og sørget for å få på plass de nødvendige hjemlene for å kunne holde oversikt over norske statsborgere. Jeg er tilfreds med at regjeringen har ryddet opp, og jeg har spesielt merket meg at justis- og innvandringsministeren i brev av 17. januar 2020 har bekreftet at det «vil fremgå klart av dette regelverket hvem det kan innhentes passasjeropplysninger om, og hvilke opplysninger som kan innhentes». Avslutningsvis understreker en samlet komité at PST må vekte hensynet til personvern opp mot sikkerhets- og kontrollbehovene i tråd med det lovverket som til enhver tid er gjeldende. Med dette anbefaler jeg komiteens innstilling.