Ola Elvestuen (Venstre), 2005-02-28:
Vi har gjennom Stortingets behandling fått et godt kompromiss om ny universitets- og høyskolelov. Venstre er godt fornøyd med at det er et bredt flertall for Regjeringens lovforslag, samtidig som vi har fått til gode og samlende kompromisser på institusjonenes styringsform og på gratisprinsippet. En samlet komite stiller seg bak forslaget om at universiteter og høyskoler skal kunne velge mellom to ulike styringsformer. Rektor kan, på samme måte som Regjeringen sier i proposisjonen, ansettes eller velges. Også når det gjelder styreleder, gis institusjonene større frihet. Denne løsningen er helt i tråd med de innspill Venstre har fått, og jeg håper dette kan bidra til å skape ro i universitets- og høyskolesektoren. Denne innstillingen sikrer den akademiske friheten og en fortsatt forskningsbasert undervisning. Universiteter og høyskoler er viktige samfunnsinstitusjoner, som må styres i tråd med deres akademiske egenart og rolle i det sivile samfunn. Venstre vil at den enkelte institusjon kan velge den styringsform som den anser som best egnet. For Venstre innebærer det at institusjonene skal få bestemme om de ønsker å arrangere valg av rektor. Den enkelte institusjon må få bestemme om de ønsker at pedagogisk leder og administrasjonsleder skal være én og samme person i rektor, eller om de ønsker å ha en rektor som er pedagogisk leder, og en administrerende direktør i tillegg. For Venstre er det viktig at ingen grupper, verken eksterne, ansatte eller studenter, har flertall i styret. Dette vil sikre at ansatte og studenter får reell innflytelse. Institusjonene må stimuleres til å konkurrere om studenter på bakgrunn av studiemiljø, faglige spissmiljøer og spesielle studietilbud. Mangfold og satsing på særskilt kompetanse er en grunnleggende verdi ved akademia. Venstre er opptatt av at politisk styring kun skal skje gjennom ressurstildeling og rammebetingelser. Dette vil sikre at viktige beslutninger bygger på kjennskap til den faglige virksomheten og forsvarer universitetenes autonomi. Regjeringspartiene sikrer sammen med Arbeiderpartiet flertall for et forslag om å styrke gratisprinsippet. Det slås fast, på samme måte som i proposisjonen, at det ikke skal kunne kreves skolepenger fra studenter for ordinære utdanninger som fører fram til en grad eller yrkesutdanning. Denne tryggheten mener vi i Venstre det er viktig å gi studentene. Vi har og skal ha gratis offentlig høyere utdanning i Norge. For Venstre er det en viktig demokratisk oppgave å sikre alle den samme adgangen til utdannelse og kunnskap uansett sosial og kulturell bakgrunn. Kunnskap er et grunnlag for frihet og demokrati. Derfor er det avgjørende for Venstre at den nye loven om universiteter og høyskoler sikrer gratisprinsippet. Studenter ved statlige universiteter og høyskoler skal ikke betale skolepenger. Til slutt: Venstre er enig i at kategorien kunsthøyskoler nå går ut av lovteksten. Likevel vil jeg gjerne understreke at Venstre forutsetter at dette også innebærer at kunsthøyskolene i Oslo og Bergen snarest mulig blir vurdert i forhold til akkrediteringsstandardene for vitenskapelige høyskoler og akkreditering for kunstneriske stipendiatprogram tilsvarende doktorgrad. Jeg håper departementet kan legge til rette for at akkrediteringsprosessen kan gå så raskt som mulig.