Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-12:
Klimaendringene er sammen med den internasjonale fattigdommen vår tids største utfordring. Disse to henger sammen. Vi får ikke løst verdens fattigdom uten en omfordeling og en økonomisk vekst. Men hva gjør vi da når økonomisk vekst ofte innebærer miljøproblemer og økt utslipp av klimagasser. 25 millioner mennesker er på flukt fra naturødeleggelser på grunn av klimaendringene. Her har vi en jobb å gjøre i dobbel forstand. Da må alle bidra: privatpersoner, transport, landbruk, og ikke minst næringslivet med grønn energi. Vi har i Norge et prinsipp som jeg mener er helt riktig, og det er at forurenser skal betale. Da må selvfølgelig utslippsreduksjonene dekkes av virksomheten som forurenser. Vi behandler i dag en justering av kvoteloven, Ot.prp. nr. 66 for 2006–2007, som ble vedtatt i Stortinget 19. juni 2007, da EFTAs overvåkingsorgan, ESA, hadde en del innvendinger. ESA legger til grunn at det vedtatte norske kvotesystemet om tildeling av vederlagsfrie kvoter inntil 31. desember 2001, førte til en forskjellsbehandling mellom ulike grupper eksisterende virksomheter. Norge er bedt om å gjøre en justering, og selvfølgelig imøtekommer vi ESA på det punktet. Noe annet ville jo ha utsatt saken i lang tid framover, og det er ikke ønskelig. I forbindelse med høringene i denne saken kom det fram at bedriftene ønsket en kvotereserve forbeholdt nye etableringer og utvidelser, da EU-landene vil få en slik reserve. Dette blir ikke imøtekommet av et stort flertall i komiteen, da man mener at nye virksomheter selv skal stå for økonomien i forbindelse med de miljømessige kostnadene som måtte komme. Personlig er jeg litt betenkt over denne avgjørelsen, fordi medlemslandene i EU vil kunne ha slike reserver også etter 2012. Vi får se hva Norge lander på, og hva slags måte vi jobber på fram til 2012. I forbindelse med diskusjonene om reservekvoter til nyetablering og utviding, ble Celsa Armeringsstål AS i Mo i Rana et aktuelt tema. Celsa har investert i ny rense- og smelteteknologi for å imøtekomme kravene til rensing av utslipp fra kvikksølv. Det er ikke tvil om at den nye renseteknologien vil gi store miljøgevinster. Celsa er nok verdens reneste stålverk. Det har vært mange diskusjoner om Celsa-bedriftens muligheter til flere gratiskvoter etter utvidelsen. Det som imidlertid er klart, er at Celsas kvotetildeling den 3. april 2008 ikke er sett i forbindelse med utvidelsen av bedriften. Celsa var omfattet av kvotesystemet, i likhet med andre bedrifter, for perioden 2005–2007, og alle de andre bedriftene fikk rutinemessig ny utregning. Noen mener at dersom Norge hadde en kvotereserve, kunne Celsa benyttet seg av den. Det er nok sannsynlig, men da ble det en helt ny utregning på hele kvotetildelingen. Det kan se ut som om Celsa allikevel ikke hadde kommet bedre ut med den utregningen som nå foreligger. Dette er finregning, og den vil nok Celsa bruke jurister på. Denne bedriften tar imot usortert skrapjern, og i den delen av prosessen er det viktig at karboninnholdet i skrapjernet blir definert med riktig standardfaktor. Den må senkes, og det har Miljøverndepartementet gitt Celsa medhold i. Med det vil bedriften spare inn millioner i kvoteperioden til 2012. Vi prøver faktisk å finne gode løsninger for Celsa. Det som nå er viktig, er at denne kvoteloven kan tre i kraft før 30. april 2009.