Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-12-16:
Som tidligere talere har sagt, er denne saken sterkt knyttet opp til de budsjettvedtak som ble gjort i forrige uke. Jeg har likevel lyst til å komme med noen merknader til en del av disse sakene. Det gjelder bl.a. bortfall av folketrygdens dekning av helsetjenester i utlandet under midlertidig opphold. Vi har fått et forslag fra Regjeringen om dette. I et brev etter at forslaget var framlagt, sies det at alt vil nå være dekket opp ved at de som oppholder seg i utlandet ved sykdom og har forsikring, vil få dekning gjennom forsikringen. Likevel har denne saken mange unntak i forhold til bl.a. utenlandsbosatte medlemmer i folketrygden når disse oppholder seg i andre land enn i bostedslandet og i Norge. Dekningen opprettholdes for oksygen- og dialysebehandling, ved fødsler, i forbindelse med EØS-avtalen og for personer som er bosatt i utlandet, men som er medlemmer av arbeidstakerordninger i Norge eller er på den norske kontinentalsokkelen. Dette gjør at vi kanskje får en del gråsoneforhold. Vi ønsker derfor, sammen med SV, å opprettholde dagens ordning og vil stemme imot de foreslåtte endringene i § 5-24. Så gjelder det gravferdsstønaden. Den har blitt diskutert så vidt mange ganger i denne salen i det siste at jeg skal forbigå den ganske raskt. Jeg vil allikevel si at jeg synes det er synd at man nå avvikler den generelle allmenne gravferdshjelpen og får en ordning som er en utvidet behovsprøvd ordning. Dette vil gjøre situasjonen vanskelig og vond for mange i en tid som er vanskelig nok likevel. Dette er å skreddersy velferdsordningene, slik som bl.a. sosialministeren har sagt flere ganger. Men det er å skreddersy på en slik måte at man får en behovsprøving, og det blir en mer usosial tilnærming til en velferdsordning som har vært gjeldende for alle fram til i dag. Så litt om rett til overgangsstønad ut skoleåret, folketrygdloven § 15-6. Jeg er veldig glad for at man har fått denne endringen, slik at de som nå har overgangsstønad og får problemer på grunn av utdanning, ikke får kutt i skoleåret, men får fullført utdannelsen sin. Det vil rette opp noen av de problemene som har kommet denne gruppen til del etter at overgangsstønaden ble endret og fikk full virkning fra 2001. Det viser seg at to tredjedeler av dem som er spurt i forbindelse med evalueringen av denne omleggingen, har problemer med å klare uforutsette utgifter, og at økningen i stønadsnivået ikke har holdt tritt med kostnadsøkningen f.eks. til bolig og andre faste utgifter. Da er det i hvert fall viktig at man får endret på regelverkssystemet, slik at man kan få ta den utdannelsen man trenger for kanskje å komme i et lønnet arbeid og i en inntjeningssituasjon der man kan klare sine forpliktelser. Så til slutt litt om stønad til barnetilsyn for enslige foreldre. I likhet med representanten Ballo vil jeg uttrykke bekymring for at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet gjennom å redusere folketrygdens stønad til barnetilsyn svekker økonomien for enslige forsørgere med små barn. Dette er en gruppe som har det vanskelig fra før, og med flertallets politikk vil disse vanskene nå bli enda større. Dette må være det motsatte av å ta vare på dem som har det vanskeligst i samfunnet, og det må være det motsatte av å drive en fattigdomspolitikk som skal utjevne forskjeller og dempe de problemene som en del utsatte grupper har. Vi vil derfor også gå imot den endringen som Regjeringen foreslår her i forbindelse med § 15-11 femte ledd.