Anders B. Werp (Høyre), 2011-03-15:
Behovet for omfattende IKT-oppgraderinger i politiet er grundig dokumentert og belyst. Men i regjeringens forslag til statsbudsjett for 2011 ble det på tross av dette ikke konkretisert hvor mye penger som skulle brukes til denne oppgraderingen i år eller i de påfølgende år. I ettertid har det kommet fram at 250 mill. kr skal brukes til formålet, og at disse midlene skal hentes fra ulike prosjekter i sektoren. Da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2010, var man ikke kjent med at det skulle holdes utenfor en stor sum fra politidistriktenes driftsbudsjetter til sentral finansiering av IKT-investeringene. Senere ble det kjent at 180 mill. kr var holdt tilbake. Konsekvensen av dette kjenner vi dessverre altfor godt, nemlig at man ikke har fylt opp ledige stillinger i politiet, man har måttet unnlate å investere i utstyr, og ikke minst ser vi at nyutdannede politistudenter ikke får jobb. Under høringen i kontroll- og konstitusjonskomiteen om Riksrevisjonens undersøkelse av politiets innsats mot organisert kriminalitet, Dokument 3:10 for 2009–2010, ga politidirektøren klart uttrykk for at hun siden 2006 har formidlet til politisk ledelse at behovet for IKT-oppgraderinger er akutt. I media har det versert ulike anslag over den totale kostnaden for oppgraderingene – fra 1 til 2,2 mrd. kr. Basert på tidligere erfaringer med omfattende IKT-prosjekter i regi av det offentlige legger Høyre til grunn at disse beløpene vil kunne være for lave. Dette er situasjonsbeskrivelser som danner bakgrunnen for Høyres representantforslag, og det er veldig mange politiske dimensjoner i dette. For det første bekymrer det Høyre at informasjon og beslutningsgrunnlag knyttet til vår budsjettbehandling av justisområdet ikke oppfattes som fullstendig. Store beløp kommer fram i ettertid, med derpå følgende konsekvenser for driften i sektoren, spesielt for politiet i denne sammenhengen. Videre bekymrer det Høyre at den type bevegelser – for å si det på den måten – av store tallbeløp i etterkant av budsjettframleggelsen kan skape et inntrykk av at Justisdepartementet ledes etter adhocmetoden, og det kan settes store spørsmålstegn ved det grunnlaget Stortinget har for å fatte sine vedtak og få den nødvendige oversikt i forhold til de vedtak vi fatter, når som sagt så store beløp flyttes og kommer fram til overflaten etter at budsjettet så å si er behandlet. I Høyre er vi også opptatt av hvilke konsekvenser disse store beløpene og omrokeringene av dem har for politiets mulighet til å løse sitt viktige samfunnsoppdrag. Rapportene fra politiet er dessverre bekymringsfulle i så måte. Videre framgår det også av forslaget at Høyre legger stor vekt på vårt felles ansvar for å sørge for at de som har tatt en treårig politiutdannelse, får jobb. Det er høyt kvalifiserte unge mennesker, som har en brennende motivasjon for å gjøre noe med samfunnsutviklingen, og da har vi et felles ansvar for å legge til rette for at de får jobb. Siste gang Høyre undersøkte, for noen uker siden, sto fortsatt 60 fra fjorårets nyuteksaminerte kull uten jobb. Det er over 10 pst. av det totale kullet. Som det framgår av dette innlegget, stiller Høyre kritiske spørsmål – etter vår mening med god grunn. Samtidig vil jeg understreke at dette fra vår side faktisk er ment som et forsøk på å vise at vi ønsker å finne fram til felles gode og konstruktive løsninger for å løse det som selvfølgelig er en stor utfordring. Derfor synes vi det ærlig talt er skuffende at forslaget ikke underlegges en grundigere behandling fra regjeringsfraksjonens side, men vedlegges protokollen.