Nikolai Astrup (Høyre), 2010-12-16:
Den billigste og mest miljøvennlige energien er den som ikke brukes. Derfor er det overraskende at Norge er det eneste landet i Europa uten et klart mål for energieffektivisering. Det brukes i dag store ressurser på energiomlegging – med andre ord utfasing av fossil energi til oppvarming av bygg. Det er et helt nødvendig bidrag til Norges mål om å kutte utslippene med 20 pst. hjemme innen 2020, noe Høyre stiller seg bak. Potensialet for energieffektivisering er imidlertid uforløst. 40 pst. av Norges netto innenlands stasjonære sluttforbruk av energi, 80 TWh, brukes til drift av bygninger og funksjonalitet for brukerne. Likevel mangler Norge klare mål og gode nok virkemidler for å realisere energisparingspotensialet i bygningsmassen. EU har i sin energi- og klimapakke vedtatt både at 20 pst. av EUs samlede energiforbruk i 2020 skal komme fra fornybare energikilder, og at energibruken skal effektiviseres med 20 pst. i forhold til «business as usual». Energieffektivisering i bygninger vil gjøre det lettere å oppfylle disse forpliktelsene, men også forpliktelser Norge vil bli pålagt i kommende revidert utgave av EUs bygningsenergidirektiv og i EUs fornybardirektiv. 1. februar 2007 trådte nye energikrav i tekniske forskrifter til plan- og bygningsloven i kraft. De nye kravene skal redusere netto energibehov med om lag 25 pst. sammenlignet med tidligere forskrifter, noe som vil gi en besparelse på om lag 4,5 TWh. Det viser hvor viktig det er at politikerne bruker de tekniske forskriftene aktivt, og at kravene skjerpes gjennom hyppige revideringer av tekniske forskrifter. Det er viktig med gode merkeordninger for bygg, ikke minst ved salg og utleie, slik at energieffektivitet i større grad kan gjenspeiles i salgspris eller leiepris. Dagens energimerkeordning kan også brukes til å stille krav til energibruk i nye bygninger. Her må det offentlige gå foran. I Oslo setter man nå i gang en rekke forbildeprosjekter knyttet til offentlige bygninger. Sist ut er skolene Gran og Veitvet. Klimavennlige bygg er en helt nødvendig del av Oslos strategi for å nå byens ambisiøse mål om å kutte klimagassutslippene med 50 pst. innen 2030. Høyre mener staten har et spesielt ansvar for å gå foran. Derfor var det spesielt skuffende og et symbol på regjeringens manglende handlekraft da regjeringen valgte å oppføre det nye bygget i regjeringskvartalet, R6, med middelmådig energistandard. Paradokset blir ikke mindre av at miljøvernministeren ved flere anledninger har trukket frem Storebrands nye hovedkontor på Lysaker som et fremragende eksempel på klimavennlig rehabilitering. Private husholdninger utgjør 68 pst. av energiforbruket i Norges bygningsmasse, og utskiftningen av bygningsmassen tar tid. Nye krav i teknisk forskrift er derfor ikke nok alene. Dersom vi skal oppnå vesentlig fremgang, er vi avhengig av gode incentiver til å investere i energieffektiviseringstiltak. Enova har i dag en sjablongbasert støtteordning for selektive energitiltak rettet mot husholdninger. Utover dette er minstegrensen for å utløse støtte fra Enova 500 000 kWh spart energi per år. I praksis betyr dette at Enovas midler ikke er tilgjengelig for privatboliger og mindre boligselskaper. Høyre mener den enkelte boligeier bør stimuleres til energieffektiviseringstiltak gjennom f.eks. skattefradrag for dokumenterte utgifter til energisparingstiltak i egen bolig. Det er en enkel, effektiv og ubyråkratisk modell som vil utløse betydelig energieffektivisering i Norge, i segmenter i bygningsmassen som i dag har få eller ingen offentlige støtteordninger. I dag er det bare Oslo, styrt av blå-blå partier, som har tilfredsstillende støtteordninger for private husholdninger. Det er verdt å merke seg at skattefradrag for energieffektivisering i egen bolig er vedtatt innført i Sverige og USA. Et annet aktuelt alternativ er såkalte hvite sertifikater, som vi merker oss med interesse at representanten Heikki Holmås talte varmt for i denne sal på mandag, og representanten Serigstad Valen i dag. Høyre mener at så vel energikrav som støtteordninger må være teknologinøytrale, slik at man oppnår mest mulig energieffektivisering for hver investert krone. Energikrav og støtteordninger må derfor basere seg på krav til levert energi i bygningen. Høyre mener det bærer galt av sted når regjeringen i sitt forslag til nye tekniske forskrifter ønsker å fase ut elektrisitetsbruk, til tross for NVEs faglige innsigelser om at strøm til oppvarming av bygninger både er rent og effektivt. Jeg er sikker på at de av landets borgere som har investert i varmepumpeanlegg der 1 kWh strøm gir 3 kWh varme – og det finnes sikkert noen også i denne sal – synes det er svært uheldig å bli satt i miljømessig bås med dem som benytter oljefyr. Elektrisitetsforbruk i Norge kommer fra ren og miljøvennlig vannkraft. Elektriske varmesystemer anvender etablert strømnett og krever ikke en parallell infrastruktur. Nye, fornybare energikilder vil i stor utstrekning kunne transporteres og anvendes med elektrisitet som energibærer. Elvarmen er rask og effektiv å regulere til rett temperatur, og kan dessuten fjernstyres eller forhåndsprogrammeres og medfører dermed et lavt behov for levert energi til bygget.