Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-11-03:
Først har jeg lyst til å gi representanten Hans Olav Syversen ros for å ta opp dette viktige temaet i en interpellasjonsdebatt. Det dreier seg om verdier og om at alle er like mye verdt, og om at alle skal få ta del i friheten vårt samfunn bygger på, uten å være redd for å bli utsatt for noe fordi man er annerledes. Som både representanten Syversen og justisministeren var inne på, har vi i sommer sett flere eksempler på vold og trakassering basert på hudfarge. Skyteepisoden på asylmottaket der en mindreårig asylsøker ble hardt skadet, viser alvorlighetsgraden i dette. Vi vet videre at en annen utsatt gruppe, nemlig de homofile, også er mer eksponert for vold og hatefulle ytringer enn andre. Homofile menn opplever å bli utsatt for vold tre ganger så ofte som andre menn. Hatkriminaliteten kjennetegnes ved at en straffbar handling ikke er motivert av noe situasjonsbestemt, men derimot angriper menneskets rett til å bli behandlet likt, uavhengig av overbevisning, utseende, opprinnelse eller seksuelle preferanser. Volden skaper frykt og ikke minst begrensninger i livsutfoldelsen, ikke bare hos den som er rammet, men hos alle som tilhører den samme gruppen. Derfor har Regjeringen, som ministeren var inne på, satt i verk flere tiltak for å bekjempe hatkriminalitet. Det er ikke lenge siden Stortinget etter framlegg fra Regjeringen vedtok delinnstilling I om ny straffelov. Der vedtok også Stortinget økt straff for hatkriminalitet. Samtlige partier, bortsett fra Fremskrittspartiet, ønsket å lovfeste som en straffeskjerpende omstendighet at en straffbar handling er motivert av fordommer og hat. Politiet er videre gitt beskjed om å prioritere etterforskningen av hatkriminalitet, og arbeider nå med å forbedre kartleggingsverktøyet for registrering av hatvold, slik at vi får mest mulig presise registreringer. Det er videre etablert en rød knapp på Internett for enkel rapportering av rasistiske ytringer, og Menneskerettsalliansen og Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring har fått midler til prosjekt for kartlegging av hatvold. Videre vil jeg vise til styrkingen av konfliktråd i årets budsjett som et viktig forebyggende tiltak. Blant annet kan konfliktrådene spille en viktig rolle i forbindelse med skolemekling. Barn og unge skal bevisstgjøres på egne holdninger og bli med i en mobilisering mot mobbing og trakassering som også er viktig for å hindre rasisme. Dette er ett av de uttalte målene med skolemekling. Erfaringer viser at dette gjør elevene i stand til å håndtere konflikter på en god måte, og det skaper gode holdninger mot rasisme og ekskludering. Som også ministeren var inne på: Arbeidet med å rekruttere personer med etnisk minoritetsbakgrunn til Politihøgskolen er viktig for å redusere fordommer og ikke minst for å øke kunnskapen om utsatte grupper. Historien er full av de mest alvorlige hatkriminalitetssaker og de alvorlige og skadelige konsekvensene de kan få. Jødeforfølgelsen, Ku Klux Klans virksomhet eller etnisk rensing – det være seg i Bosnia eller Rwanda – er eksempler på folkemord og krigsforbrytelser som opprinnelig var hatmotivert. Derfor må samfunnet som helhet bidra til å bryte ned fordommer basert på religion, etnisitet, seksuell orientering og funksjonsevne. Her har alle deler av samfunnet et ansvar, det være seg skolen, idretten, Kirken, offentlige institusjoner, etater og private bedrifter – og ikke minst hver og en av oss.