Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-06-13:
Energi er viktig, fordi det driver mer og mer av de tingene vi omgir oss med, men også fordi produksjon av energi er så nært knyttet til vår tids største utfordring, nemlig klimaendringene. I behandlingen av energimeldinga har vi tatt en stortingsmelding, som noen har kalt en kraftmelding, lagt på et tydelig klimaperspektiv og laget noe som virkelig er en energimelding, og som omhandler både produksjon og bruk av energi. Dette er vi i Kristelig Folkeparti veldig godt fornøyd med. At komiteen ser energimeldingene sammen med Dokument 8:51, er en god løsning. Dette gir oss muligheten til å vedta en samlet politikk i stedet for å behandle to ulike saker som har så mange overlappende elementer. Kristelig Folkeparti mener energimeldinga har blitt styrket gjennom Stortingets behandling av saken. Det er slått fast at det ikke skal åpnes for storstilt utbygging av vernede vassdrag med argumentasjon om flomdemping. Det er kommet på plass et ambisiøst energieffektiviseringsmål, det er slått fast at kommunene fortsatt har mulighet til å bruke tilknytningsplikt for fjernvarme, og at regjeringa får i oppgave å sørge for en støtteordning til realisering av demonstrasjonsprosjekter for flytende havvind og andre former for havbasert fornybar teknologi. Spesielt er Kristelig Folkeparti forøyd med å ha fått stoppet regjeringas varslede ekspertutvalg, som skulle se på konsesjonskraften og -avgiften. Dette har skapt mye bekymring i mange kraftkommuner, og det er viktig å få lagt dette dødt. Konsesjonsordningene er viktig for mange kommuner og er en rimelig kompensasjon for areal- og naturinngrep i kommunene. Når det skal kuttes i klimagassutslipp, må det settes mål som skal være ambisiøse, men også oppnåelige. Det er derfor svært gledelig at det er flertall for å be regjeringa i forbindelse med framleggelsen av statsbudsjettet for 2017 om å synliggjøre utslippsbanene for de enkelte sektorene innenfor ikke-kvotepliktig sektor. Framleggelsen skal omtale målsettinger for hver enkelt sektor basert på en vurdering av hva dette forslaget vil innebære for Norge. Kristelig Folkeparti vil understreke viktigheten av å ha god oversikt over hvilke tiltak som er nødvendige innenfor ikke-kvotepliktig sektor for at målsettingene for reduksjon i klimagassutslipp skal kunne nås. Kristelig Folkeparti fikk sammen med Senterpartiet og Miljøpartiet De Grønne i fjor vår gjennomslag for at det skal utarbeides en klimalov, for systematisk å forplikte oss på oppfølging av klimamålene. Den vil være et viktig verktøy for klimakutt innenlands og et svært sentralt verktøy for å styre og holde trykket oppe i klimaarbeidet. Kristelig Folkeparti forventer at loven hjemler sektorvise karbonbudsjetter basert på fastsatte kuttmål og årlig rapportering til Stortinget. En slik klimalov må forplikte enhver regjering til å følge opp klimamålene og gi et verktøy for systematisk rapportering om hvilke tiltak som iverksettes. Stortinget må sørge for at all samfunnsplanlegging går i samme retning, om vi skal unngå de mest dramatiske utslagene av endret klima. Storbritannia har høstet gode erfaringer med sin klimalov, som ble vedtatt i 2008. Den britiske loven lovfester en 80 pst. reduksjon i klimagassutslippene fram mot 2050, med 1990 som referanseår. De ser allerede at loven er et godt redskap for å skape langsiktige, forpliktende politiske løsninger. Skal vi nå de ambisiøse målene, må vi også ha et virkemiddelapparat som gjør dette mulig. Derfor blir Enova, i samspill med det øvrige virkemiddelapparatet, et sentralt virkemiddel i utviklingen av framtidas energisystemer og lavutslippssamfunnet. Den nye styringsavtalen mellom Olje- og energidepartementet og Enova for perioden 2017–2020 må reflektere en styrket satsing på klimaområdet, og prosjekter som gir reduserte klimagassutslipp, må prioriteres. Dette inkluderer også teknologiprosjekter som kan gi reduserte klimagassutslipp globalt, og det er viktig at satsing på teknologiutvikling retter seg mot områder der vi allerede har særlig kompetanse. Direkte reduserte klimagassutslipp og teknologiutvikling som bidrar til reduserte klimagassutslipp, må være et overordnet mål for Enova. Dette betyr at Enova fortsatt må ha stor faglig frihet til å utvikle virkemidler og tildele enkeltprosjekter. Styringsmodellen må bidra til effektiv ressursutnyttelse og gi Enova mulighet til å angripe de viktigste barrierene for introduksjon og utbredelse av energi- og klimaløsninger og til å drive fram varige markedsendringer. Dette betyr at Enova må kunne ha prosjekter fra alle sektorer. Samlet sett blir Enova et av de viktigste virkemidlene for å redusere klimagassutslipp og erstatte fossil energibruk med fornybare energikilder for å nå 2030-målene. Dette er Kristelig Folkeparti godt fornøyd med. Innenlands i Norge er det transportsektoren som står for den største bruken av fossil energi, med et forbruk på omtrent 54 TWh i 2014. Det er derfor viktig at transportsektoren bidrar med en stor andel av reduksjonen i klimagassutslippene fra ikke-kvotepliktig sektor. Det er derfor av største betydning at det legges til rette for at fornybar energi tas i bruk i transportsektoren, samt at fossil energibruk kan fases ut av transportsektoren. Skal dette kunne oppnås, er det et viktig skritt på veien at Nasjonal transportplan for 2018–2029 fastsetter måltall for antall lav- og nullutslippskjøretøy i 2025 som følger vedtatte klimamål og det teknologiske potensialet fra fagetatene, og det er gledelig at det er flertall for dette. Men det er ikke nok med et måltall, vi skal også nå dette målet. Da trengs det flere elbiler, bærekraftig biodrivstoff og en satsing på hydrogen. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at det kommer på plass et nettverk av hydrogenstasjoner i de største byene og korridorene imellom. Videre er det viktig at hydrogen også blir vurdert i framtidig bruk på ferjer og på jernbanestrekninger som i dag ikke er elektrifisert. Innstillinga fra energi- og miljøkomiteen styrker også satsingen på biodrivstoff, og Kristelig Folkeparti støtter dette. Framtida er elektrisk, sies det. Det er mye riktig i det. Norge er i en privilegert situasjon fordi vi har overskudd av fornybar energi. De grønne sertifikatene har vært et viktig element i det å gå fra kraftunderskudd til kraftoverskudd. For Kristelig Folkeparti er det viktig at virkemidlene er tilpasset behovene for framtida. Kristelig Folkeparti støtter derfor at de grønne sertifikatene fases ut, og at påslaget på nettariffen brukes til å styrke Enova. Kristelig Folkeparti mener det er viktig at dette gir rom for innovasjon og utvikling av nye energi- og klimaløsninger tilpasset framtida. Til slutt: Kristelig Folkeparti mener resultatet av Stortingets behandling av energimeldinga er en energimelding som peker framover med en offensiv satsing på oppnåelse av et lav- og nullutslippssamfunn. Dette er Kristelig Folkeparti godt fornøyd med.