Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2014-06-11:
Denne saken gjelder innberetning fra Ombudsnemnda for Forsvaret om virksomheten i tiden 1. januar–31. desember 2013. Ombudsnemnda for Forsvaret skal bidra til å sikre rettighetene til Forsvarets personell og behandle saker av prinsipiell karakter eller som har stor samfunnsinteresse. Ombudsnemnda har således en meget sentral og viktig funksjon i vårt samfunn. For at Forsvaret skal fungere godt er det viktig at personellet trives i tjenesten. Det er gjennomført vernepliktundersøkelse, og her kommer Forsvaret ut med meget god score: åtte av ti trives godt i Forsvaret, og ca. halvparten av de tjenestegjørende er positivt innstilt til videre tjeneste i Forsvaret. Det er gledelig at jenter er mer positivt innstilt til å fortsette i Forsvaret enn gutter. Flere enn to tredjedeler svarer at førstegangstjenesten har blitt som forventet, eller bedre. Komiteen har merket seg at nær én av fire jenter svarer at de i løpet av sin tid i Forsvaret er blitt utsatt for uønsket atferd av seksuell karakter, eller annen uønsket atferd basert på kjønn, som krenker deres integritet i tjenesten. Komiteen ser med bekymring på denne høye andelen som har opplevd dette, og komiteen forventer at Forsvaret tar disse problemene på alvor og følger dette opp videre, slik at jenter i Forsvaret i fremtiden føler at deres integritet blir respektert. Ettersom vårt forsvar er basert på verneplikt, er det svært gledelig at 80 pst. av de unge mener at det fortsatt bør være verneplikt i vårt land. Verneplikten sikrer rekruttering til Forsvaret på tvers av sosiale og kulturelle skillelinjer. Etter nemndas syn bør det foretas en gjennomgang av kriteriene for utvelgelse til førstegangstjeneste og utdanning. Altfor mange vernepliktige dimitteres ved fremmøte til førstegangstjeneste. Ifølge nemndas innberetning dimitteres 2 000 av ca. 11 000 fremmøtte, og i utgangspunktet synes dette å være en altfor stor andel. Etter nærmere opplysninger fra Forsvaret for å få nyansert dette bildet, var det i 2013 1 321 som ble dimittert første utdanningsuke, og av disse ble en stor andel gitt utsettelse etter eget ønske grunnet jobb eller skolesituasjonen. I tillegg var det 667 personer som av ulike årsaker ikke fullførte førstegangstjenesten. Det blir således noe misvisende bare å si at 2 000 personer dimitteres ved fremmøte. Jeg regner med at forsvarsministeren kan bekrefte de nyanserte opplysninger vi har fått fra Forsvaret. En gjenganger i årsmeldingene har vært at de vernepliktige ønsker mer «grønn tjeneste», dvs. soldatferdigheter og skytetrening. Det er positivt at de vernepliktige etterspør dette, og komiteen er fornøyd med at det nå er presisert i førstegangstjenestebestemmelsene at soldatene skal trene på disse grunnleggende enkeltmannsferdighetene gjennom hele sin tjeneste. Det virker som om flere nå har fått den nødvendige soldattreningen, men ikke alle har fått den skytetreningen de skal ha. Dette er et forhold det fortsatt bør holdes fokus på. Når det gjelder sikkerhetsklarering, tar dette fortsatt altfor lang tid. Dette er en sak som er påpekt flere ganger fra komiteen. Det er et problem at sikkerhetsklarering ofte ikke foreligger før soldaten nesten er ferdig med førstegangstjenesten, og for de fast ansatte vil en manglende sikkerhetsklarering medføre at den enkelte ikke får den jobben de søker. Det er også en problemstilling at den enkelte ikke får innsyn i eventuell nektelse av sikkerhetsklarering, og dette medfører at den enkelte opplever at man stilles i en rettsløs tilstand. Det er nå EOS-utvalget som behandler klager vedrørende sikkerhetsklarering, og jeg viser derfor til merknadene vedrørende sikkerhetsklarering i innstillingen til Dokument 7:3, som gjelder EOS-utvalgets årsmelding for 2013. Ettersom dette er et område som har vært en gjenganger, ønsker komiteen tilbakemelding i de årlige rapporter om hvordan denne situasjonen utvikler seg. Komiteen har over flere år vært bekymret for situasjonen til veteranene og har gitt uttrykk for at dette må følges opp. Ifølge nemndas rapport synes situasjonen å ha blitt bedret. Komiteen mener det fortsatt er nødvendig med tett oppfølging for å sikre samarbeidet mellom Forsvaret, kommunene, Nav og Statens pensjonskasse, slik at veteranene ikke blir kasteballer i systemet. Komiteen vil følge opp dette området og ønsker tilbakemelding i de årlige meldingene om hvordan denne situasjonen utvikler seg. Komiteen deler nemndas syn på at ansatte i Forsvaret får ytre seg om forhold som gjelder Forsvaret, uten at dette blir sett på som illojalt. Det vises her bl.a. til Forsvarets egne etiske grunnregler, som slår fast at «ansatte har som alle andre en grunnleggende rett til å delta i den offentlige debatt, også om forsvarssektorens virksomhet». Tillit innad i Forsvaret og mellom Forsvaret og offentligheten bygges først og fremst ved åpenhet. Komiteen mener debatt og ytringer bør fremmes og hilses velkommen, og det gjelder også forhold som kan oppleves som vanskelige. Det er gledelig at tidligere sterkt kritikkverdige boforhold nå synes å være utbedret, men komiteen ser at det fortsatt er noe å gjøre på dette feltet før en oppnår en tilfredsstillende standard alle steder. Komiteen har merket seg at nemnda hilser velkommen en evaluering av alle sider av Norges innsats i Afghanistan, herunder bl.a. skille mellom sivil og militær innsats. I denne evalueringen bør en også belyse kontraktsforholdet mellom Forsvaret og norsk personell og rutinene rundt dette. Gode og forutsigbare avtaler vil bidra til å dempe behovet for avtalefortolkninger samt bidra til at soldater og offiserer føler seg godt ivaretatt av Forsvaret. Komiteen forventer at Forsvaret løser en tvist mellom Forsvaret og en del tjenestegjørende offiserer i Afghanistan om forståelse av ferieloven. Dette er en sak som etter komiteens mening har tatt altfor lang tid. Så vil jeg gå over til Dokument 6. Ved vedtak i Stortinget 3. september 2013 ble instruksen for Ombudsmannsnemnda for sivile vernepliktige opphevet. Vedtaket var en logisk følge av at siviltjenesten ble avviklet formelt i februar 2012. Ettersom denne tjenesten rapporterer til Stortinget hvert fjerde år, finner Ombudsmannen det likevel hensiktsmessig å avgi en avsluttende rapport for perioden, som altså er fra 1. januar 2010 til 31. desember 2013. Ombudsmannsnemnda for sivile vernepliktige ble opprettet i 1956 ved at virksomhetsområdet til Ombudsnemnda for Forsvaret ble utvidet til også å omfatte sivilarbeiderne. Ombudsmannen og nemnda har således siden 1956 hatt en tosidig funksjon. Komiteen viser til at denne todelingen av Ombudsmannens og Ombudsmannsnemndas virksomhet har fungert tilfredsstillende for alle parter frem til avviklingen i 2012. Nemnda har i perioden 1. januar 2010–31. desember 2013 ikke foretatt befaringer eller vært forelagt saker. I og med at siviltjenesten ikke lenger eksisterer, behandles innkomne saker av Vernepliktsverket. Komiteen har merket seg at siviltjenestens arkivmateriale for perioden 1947–2012 er overført til Riksarkivet i Oslo, og at de som trenger dokumentasjon, kan få dette ved henvendelse direkte til Riksarkivet.