Inge Lønning (Høyre), 2006-12-06:
Først to kommentarer knyttet til de to foregående innleggene. Jeg la merke til at representanten Nesvik la stor vekt på systemproblematikken i helsevesenet knyttet til inndelingen i fem regionale helseforetak, og jeg ser det som positivt at Fremskrittspartiet er kommet til det resultat at den strukturen er lite hensiktsmessig når det gjelder en best mulig utnyttelse av de totale ressursene. Det betyr at vi kanskje etter hvert er et skritt nærmere et flertall i Stortinget for at det er nødvendig å gjøre noe med selve grunnstrukturen i organiseringen av spesialisthelsetjenesten. Så til representanten Bøhler, som også hadde et konstruktivt innlegg, og et interessant innlegg når det gjelder en del av den samme problemstilling, nemlig knyttet til det forslaget som Fremskrittspartiet og Høyre har fremmet i fellesskap, om å slå sammen Helse Øst og Helse Sør. Det er åpenbart at det er den delen av det regionale system som mest iøynefallende roper på en revisjon, fordi det så åpenbart er en uhensiktsmessig grensedeling. Til Bøhlers ønske om at forslaget kan omgjøres til et oversendelsesforslag, vil jeg si at jeg har i og for seg en åpen holdning til det, men det forutsetter at vi får klare signaler i løpet av debatten om at Regjeringen er interessert i å følge opp dette og eventuelt komme tilbake med en vurdering av dette i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. I så tilfelle vil det være hensiktsmessig fra vår side å gjøre det om til et oversendelsesforslag. Når vi blir rammet av sykdom, er det avgjørende at vi får rask helsehjelp, og at denne helsehjelpen er av høy kvalitet. I dag opplever altfor mange pasienter for lang ventetid og for dårlig organisering i helsetjenesten. I Høyres alternative budsjettforslag har vi økt bevilgningene til helse og omsorg med 325 mill. kr utover Regjeringens forslag. Sammen med forslaget om en mer effektiv organisering av helsetjenesten legger Høyres budsjett opp til at det kan behandles om lag 20 000 flere pasienter enn det som vil være mulig med Regjeringens budsjettforslag. Dette vil i så fall bidra til at pasienter får en raskere og en bedre helsehjelp enn de ellers ville ha fått. Høyre prioriterer først og fremst rehabilitering i sitt alternative budsjettforslag og setter av hele 500 mill. kr til en satsing på dette området. Rehabilitering handler om å gi mennesker som er rammet av sykdom eller skade, en mulighet for å komme tilbake til aktivt arbeidsliv eller aktiv deltagelse i samfunnslivet for øvrig. I dag opplever svært mange mennesker at de ikke får nødvendig hjelp til rehabilitering, og at de derfor blir avhengige av andres hjelp og av trygdeytelser som de ellers kunne ha klart seg uten. Vår satsing på rehabilitering er en investering i økt livskvalitet og økt selvhjulpenhet for mange mennesker. Samtidig gir denne satsingen grunnlag for reduserte utgifter til sykepenger og til uføretrygd. Det vil derfor også være god samfunnsøkonomi. Innenfor bevilgningen på 500 mill. kr foreslår Høyre å sette av 350 mill. kr til tilskuddsordning for å bedre kapasiteten i tilbudet i regi av helseforetakene. Formålet med en slik bevilgning er å styrke kapasiteten i helseforetakenes egne tilbud og sikre at ledig kapasitet i de private opptreningsinstitusjonene kan utnyttes bedre. I budsjettforslaget opplyser departementet at det er manglende kunnskapsgrunnlag innenfor habilitering og rehabilitering. Dette var også den entydige tilbakemeldingen fra pasientorganisasjonene under høringen til budsjettet. Høyre foreslår derfor å sette av 100 mill. kr til forskning for å gi bedre grunnlag for å vurdere effekten av ulike tiltak på dette området. Det vil bidra til et bedre behandlingstilbud for pasientene. De resterende 50 mill. kr innenfor rehabiliteringssatsingen foreslås satt av til arbeidsrettede tiltak for psykisk syke. Dette vil bidra til å redusere det betydelig økte sykefraværet blant mennesker med psykiske lidelser. Det er uholdbart at pasienter venter lenge på hjelp, samtidig som det er ledig kapasitet hos private tilbydere. Det er særlig alarmerende at psykisk syke barn og unge i gjennomsnitt venter mer enn tre måneder på å få nødvendig behandling Vi går derfor inn for at helseforetakene skal kjøpe flere helsetjenester fra private sykehus og spesialister, slik at pasientene kan benytte disse tilbudene for det offentliges regning. Det settes av totalt 192,4 mill. kr til kjøp av helsetjenester fra private aktører utover det Regjeringen foreslår. Dette vil særlig bidra til raskere helsehjelp for barn og unge som trenger psykisk helsevern, og for pasienter som trenger ortopediske operasjoner, dvs. i alt vesentlig den eldre del av befolkningen. Innenfor satsingen på rehabilitering legges det opp til kjøp av flere plasser i private opptreningsinstitusjoner. Fra Høyres side er vi skuffet over at Regjeringen gjør minst for dem som trenger det mest. Det er godt dokumentert at det er svikt i alle ledd innenfor rusbehandling og psykisk helsevern. Til tross for dette foreslår Regjeringen å trappe ned innsatsen på disse områdene i forhold til de budsjettene som Høyres helseminister, Ansgar Gabrielsen, la frem for 2005 og 2006. Derfor foreslår Høyre å øke bevilgningene til psykisk helsevern med til sammen 110 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. Innenfor denne rammen foreslår vi å styrke tiltakene for barn av foreldre som har rusproblemer eller psykisk sykdom. Høyre går inn for å doble Regjeringens forslag til satsing på rusbehandling, og legger til rette for at flere kan få tilbud om slik behandling. Høyre mener at det er behov for en kraftig satsing på bedre kvalitet i omsorgstjenestene, herunder i eldreomsorgen. Mens Regjeringen bare vil sette av 25 mill. kr til dette, setter Høyre av 125 mill. kr til økt kompetanse, til mer forskning på demensrelaterte sykdommer og bedre omsorg ved livets slutt. Med Høyres alternative budsjett vil det bli utdannet flere faglærte ansatte, flere leger med spesialisering i geriatri, og flere vil få tilbud om etterutdannelse. Dette vil bidra til å styrke rekrutteringen, samtidig som kvaliteten i tilbudet til den enkelte styrkes. Gjennom økt forskning på demens kan vi bidra til at det utvikles en effektiv kurativ behandling som vil føre til en betydelig bedre livskvalitet for pasientene og for de pårørende. Samtidig kan dette være avgjørende for å redusere behovet for omsorgstjenester og ikke minst for utbygging av sykehjemsplasser i fremtiden. Høyre går inn for å øke tilskuddet til palliativ behandling i kommunene, slik at flere kan få et verdig omsorgstilbud ved livets slutt. Det må gis bedre tilbud om lindrende behandling for dem som ønsker å tilbringe den aller siste delen av livet i sitt eget hjem. Høyre mener at ventetidene fremdeles er for lange for mange pasienter. Derfor foreslår vi, som nevnt, å øke bevilgningene til helse- og omsorgstjenesten med 325 mill. kr. Sammen med en bedre samordning av støttefunksjoner i hovedstadsområdet legger dette til rette for å øke antallet behandlede pasienter med rundt 20 000. Regjeringen skryter av at den har foretatt en historisk satsing i helseforetakenes økonomi. Men hvor mange flere pasienter vil bli behandlet neste år med Regjeringens opplegg i forhold til årets aktivitetsnivå? Slik jeg leser Regjeringens budsjettforslag, legger man opp til status quo, dvs. den defensive holdning å holde det samme nivå på volumet av pasientbehandling til neste år som vi har hatt i inneværende år, 2006. Så kommer det spørsmålet som jeg reiste i replikkordskiftet med Jan Bøhler. Det er ingen tvil om at Soria Moria-erklæringen legger opp til at man skal dekke fullt ut avskrivningskostnadene, når man sier at man skal dekke opp «den reelle verdien». Regjeringen har altså etter et år kommet til at det var urealistisk, og har isteden lagt seg på 80 pst. av den reelle verdi. Hvis jeg har forstått det riktig, gjør man det med den samme begrunnelse som den tidligere helseminister brukte, men som den gang ble avvist med forakt av de nåværende regjeringspartiene som et helt ubrukelig forslag. Da må det være interessant å få forklaring på hvordan man etter ett år har kommet til at helseforetakene kan klare seg med 7 milliarder kr mindre enn det man mente da man skrev Soria Moria-erklæringen.