Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-12-12:
Justis- og beredskapsdepartementet foreslår i proposisjonen endringer i lov av 4. juli 2003 nr. 80 om introduksjonsordning og norskopplæring for nyankomne innvandrere, altså introduksjonsloven. Forslaget gjelder lovfesting av en forsøkshjemmel. Forslaget går lenger enn forsøkshjemmelen i lov av 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa, altså opplæringsloven, og lov av 26. juni 1992 nr. 87 om forsøk i offentlig forvaltning, altså forsøksloven. Regjeringen foreslår en adgang til å godkjenne unntak fra lov eller forskrift som fører til innskrenking av rettigheter som enkeltpersoner har etter introduksjonsloven. Et eksempel på et slikt forsøk er redusert stønad for deltakere i introduksjonsprogrammet i kombinasjon med incentiver for å oppnå språklige ferdigheter. Begrunnelsen for forslaget er å legge til rette for utvikling gjennom å gi kommuner mulighet til å prøve ut nye pedagogiske og organisatoriske løsninger i sitt arbeid med introduksjonsprogrammet og opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Bakgrunnen for forslaget er å gi kommunene større fleksibilitet. Jeg burde først av alt ha takket komiteen for et veldig godt samarbeid. Vi har fått et flertall i komiteen som ikke støtter regjeringen, men det kommer jeg tilbake til underveis. Flertallet av høringsinstansene har merknader til eller går imot at det skal kunne godkjennes økonomiske forsøk. Flere av høringsinstansene uttaler at forsøk med en redusert introduksjonsstønad kan ha uheldige konsekvenser for deltakere med liten eller ingen skolebakgrunn og dermed en lengre vei for å lære norsk. Flere uttaler også at det kan medføre et behov for å søke supplerende økonomisk sosialhjelp, at det kan bidra til å skyve deltakere ut av programmet på grunn av deres svekkede økonomiske situasjon, og at det i praksis kan være eller bli opplevd mer som en straff for manglende måloppnåelse enn som en motivasjon for å lære. Redusert introduksjonsstønad i kombinasjon med incentiver for å lære norsk er beskrevet som en mulig modell, men også andre modeller kan være aktuelle for forsøk. Det framgår også av proposisjonen – som jeg var inne på – at flere høringsinstanser har merknader til økonomiske og administrative kostnader ved forslaget, og flere påpeker at forsøk med redusert introduksjonsstønad for mange deltakere vil kunne medføre økte kostnader for kommunene til supplerende økonomisk sosialhjelp samt økte administrative kostnader for kommunene til behandling av søknadene om sosialhjelp. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, Venstre og Sosialistisk Venstreparti, understreker betydningen av et godt og individtilpasset introduksjonsprogram som stimulerer til at de som kommer til Norge og får opphold, kommer seg i arbeid og blir i arbeid. I en tid da arbeidsløsheten stiger og andelen som er i jobb, går ned, er det særlig viktig at vi allerede fra ankomst til Norge er tydelige på alles plikt til å bidra. Derfor er det også viktig med et tydelig og enhetlig regelverk for tilstedeværelse i introduksjonsprogrammet og i norskopplæringen. Flertallet understreker også betydningen av at introduksjonsprogrammet tilrettelegger for kvinners yrkesdeltakelse. Mens 70 pst. av mennene som har deltatt i introduksjonsprogrammet, kommer seg i jobb eller utdanning, er det bare 50 pst. av kvinnene som gjør det. Vi ønsker å tydeliggjøre krav til kommunene om innholdet i introduksjonsprogrammet, slik at kvinner får et tilbud som reelt sett er innrettet på yrkesdeltakelse og formelle kvalifikasjoner. Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti påpeker også at det må stilles krav til norskopplæring under fødselspermisjon og viser til partienes merknader i forbindelse med Meld. St. 30 for 2015–2016. Flertallet er kritisk til en forsøkshjemmel som gir adgang til å kutte stønaden til deltakere på introduksjonsprogrammet utover det som er mulig med dagens regelverk. Vi er opptatt av at det skal stilles krav om deltakelse og oppmøte. Vi er positive til dagens hjemler som gir mulighet til å kutte stønaden når gyldig fravær ikke foreligger. Derfor ønsker vi ikke ytterligere hjemler som tar sikte på å bruke kutt i stønad som et incentiv for bedre læring. Vi understreker også at vi ønsker å være med på å gjennomføre organisatoriske og pedagogiske forsøk på introduksjonslovens område og ønsker hjemler som kan legge til grunn for det. Jeg anbefaler flertallets innstilling.