trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Me jobbar med denne saka. Det har vore ei brei høyring, som har gått frå 2019. Eg synest det er naturleg, òg i lys av den debatten som har vore i Stortinget i dag, at eg tek eit møte med Idrettsforbundet. Me meiner me har hatt ein brei dialog med dei heile vegen, og me har vore tydelege på at me ønskjer å gi fleire aktørar mogelegheit. Me meiner òg at Idrettsforbundet i uttalen sin ikkje peika på at dette vil vere eit brot med idrettsmodellen. Eg synest likevel det er naturleg, når me veit kor sterkt idrettsbevegelsen står i Noreg, at me tar eit møte – og det ønskjer eg å gjere. Men eg har lyst til å peike på at det både har vore høyring, og at me har hatt konkrete møte. Eg vil òg følgje opp det før me slår fast dei endelege forskriftene. Men ja, me ønskjer å få fleire aktørar på banen, og det blir det no lagt til rette for.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Eg tenkjer at mitt ansvarsområde er å sikre at me har både konkurransar og trening med god sikkerheit. Eg ønskjer ein motorsport, som eg opplever er ein flott idrett, og eg ønskjer at mange skal få mogelegheit til å drive med slik aktivitet. Idrettsforbundet skal få lov til å bestemme kven som er medlemer hos dei, og kva kriterium dei legg opp til der. Når me ser på dette regelverket, er det klart at det å lytte til idrettsbevegelsen er viktig for oss, men me ønskjer å gi fleire aktørar ei mogelegheit til å drive med aktivitet. Og eg meiner, som eg òg sa, at det me kjem med, er meir eit supplement, og eg trur òg at slike aktørar som no vil få mogelegheit gjennom dei endringane me kjem med, vil oppleve det meir som eit supplement, at det gir større breidde og er positivt for frivilligheita, som òg Idrettsforbundet er opptatt av.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Eg skal svare på begge spørsmåla. For det første har dialogen med Idrettsforbundet vore der heile vegen. Dei to motorforbunda har vore med i dialogen frå starten, før 2019. Idrettsforbundet har vore ein del av høyringa. I etterkant av høyringa hadde den politiske leiinga i departementet eit eige møte der Idrettsforbundet var med. Så opplever me at Idrettsforbundet har kome med ei tydelegare føring når saka har vore til behandling i Stortinget. Det synest eg det er naturleg å utfordre Idrettsforbundet på, ta ein dialog om det, før me no gjer det endelege arbeidet med forskriftene. Me har hatt ein dialog heile vegen, men eg opplever at dei signala Idrettsforbundet har kome med i Stortinget, var tydelegare enn då me hadde dialog tidlegare i prosessen. Elles er eg opptatt av at me naturleg nok skal sjå heilskapen i dei føringane, og dei naturfaglege vurderingane bør vere med i det. Me bør sjå heilskapen i det, og det skal eg følgje opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Eg skal svare på dei utfordringane som eg har fått, og eg vil starte med representanten Arne Nævra, som tar opp naturdelen, som me veit kan få ei større belastning. No er det ikkje noka endring i det som ligg her for den typen vurdering, men me veit at når det kan bli høge hastigheiter både på trening og i konkurranse, vil slitasjen kunne bli større. Det er Statens vegvesen som har ansvaret for å følgje dette opp i dag, men me veit at Statsforvaltarens naturvernavdeling er dei som sit med kanskje enda større kompetanse på den typen spørsmål. Eg vil ta med meg frå debatten i dag korleis me skal få følgt opp dette på ein god og skikkeleg måte. Det er òg sånn som representanten Trond Giske tar opp her: Idrettsforbundet er viktig. Det er viktig at Idrettsforbundet er varetatt. Så skal heller ikkje Idrettsforbundet sitje med ei moglegheit for eit vetovedtak i den typen spørsmål. Men eg har lyst til å påpeike at forbunda som i dag har einerett til å arrangere og tilby motorsport, Norges Bilsportforbund og Norges Motorsportforbund, blei tidleg involverte i revisjonen av regelverket for motorsport. Begge forbunda deltok i møtet som blei halde før forslaget til nytt regelverk gjekk på høyring, og fekk der anledning til å argumentere mot ei endring av rettstilstanden, medrekna einerettssituasjonen. I tillegg deltok desse forbunda saman med Norges idrettsforbund og andre motorsportaktørar på eit møte med departementet etter høyringa av forslaget til nye reglar. Òg der fekk forbunda fremja sine synspunkt til endringsforslaga. Så er det slik at det å bli lytta til ikkje alltid gir det resultatet ein ønskjer seg. Eg har lyst til å understreke at dei to motorsportforbunda har forvalta ansvaret godt og bidrege vesentleg til å etablere den gode sikkerheitskulturen me ser innan motorsport i dag. Det er framleis ikkje mitt inntrykk at dei nye aktørane som ønskjer å drive med motorsport, primært er drivne av økonomiske interesser. Dei som etterlyste endringar, er klubbar og eldsjeler som ønskjer å drive med noko dei brenn for, utan å være medlem av dei to nemnde forbunda. Det er det me ønskjer å sikre. Men som eg har sagt: Eg vil ta ein dialog med Idrettsforbundet før me gjer dei endelege regelendringane her. Eg meiner at dette ikkje er eit angrep på den norske idrettsmodellen. Eg synest det minner veldig sterkt om det regelverket me ser i Sverige. Eg opplever òg at Idrettsforbundet har vore tydelegare i sin dialog med Stortinget når saka har kome hit, enn dei var både under høyringa og i det møtet me hadde med dei.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Norges idrettsforbund / idrettsbevegelsen er en tverrpolitisk bevegelse med medlemmer i alle partier og deler av landet. Det hører derfor med til sjeldenhetene at Idrettsforbundet bruker så sterke ord som idrettspresident Berit Kjøll gjør i brevet til statsråden 5. mai 2021, hvor man kritiserer både den manglende involveringen av idrettsbevegelsen i denne beslutningen og også det materielle innholdet, hvor man bl.a. kaller det et uforsvarlig frislipp som går på sikkerheten løs. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor i all verden har Knut Arild Hareide, som jeg kjenner som en person som kjenner og forstår den folkelige bevegelsen som idretten er, fullstendig oversett de kraftige innvendingene og ikke tatt en ekstrarunde for å få avklart dette med Norges største frivillige bevegelse?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Statsråden sier i brevet til komiteen at det ikke er slik at dette åpner for nye aktører til å arrangere motorsportstevner, for det reguleres i motorsportforskriften, som senest ble revidert i 2001. Poenget er at i dagens veitrafikklov § 6 begrenses denne kjøringen med høye fartsgrenser etter politiets tillatelse til konkurransekjøring. Da ligger det jo i ordet konkurranse at dette dreier seg om en idrett, en organisert virksomhet for å konkurrere. Det statsråden gjør nå, med den nye § 6, er jo å fjerne skranken om at dette skal være konkurransekjøring eller eventuelt, som det helt riktig er påpekt, trening til konkurransekjøring. Det står også om annen kjøring, og det er jo der man fjerner hele idretts- og konkurranseperspektivet i dette, og dermed blir det også i framtiden umulig å gi Norges Bilsportforbund og Norges Motorsportforbund muligheten til å organisere disse faste rammene. Hva er grunnen til dette frislippet fra Hareides side?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
I Sverige har man både sterkøl på butikken og mye lavere alkoholavgift. Jeg har aldri hørt Hareide henvise til Sverige i den sammenhengen. La oss nå holde Sverige utenfor og holde oss til selve spørsmålet. Tidligere hadde vi et unntak i § 6, som gjaldt konkurransekjøring, altså organisert idrettskjøring. Nå endrer man den paragrafen, slik at også den motorsportforskriften som Hareide viser til, som gir Bilsportforbundet og Motorsportforbundet retten til å organisere dette på en idrettsfaglig god måte, fjernes. Jeg må spørre igjen: Hva er grunnen til dette? Hvorfor kan man ikke forholde seg til den norske idrettsmodellen, hvor konkurransekjøring, det å bryte fartsgrensene på organiserte baner, er regulert av den idrettsmodellen vi har i Norge, hvor man setter opp regler for både sikkerhet, for deltakelse, for doping – for alt dette? Nå sier man rett og slett at dette kan egentlig alle drive med.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Grunnen til at jeg tegnet meg, var å følge litt opp de svarene som statsråden ga. Den nye § 6 er jo ikke et påbud om å åpne for alt mulig, det er en mulighet. Vi hadde ønsket at den muligheten først ble gitt når det var avklart med idrettsbevegelsen hvordan dette skal organiseres, men i § 7 får statsråden nå en forskriftshjemmel som han kan bruke ut fra signalene her i salen og fra samfunnet for øvrig. Min tolkning i beste mening av statsråden er at han nå vil sette seg ned med idretten, lytte til hvordan den idrettsmodellen er – der konkurransekjøring organiseres inn i den organiserte store idrettsbevegelsen, der man har alle de gode både etiske og verdimessige prinsippene som idretten bygger på, og der dette som er en positiv aktivitet for mange i Norge, fortsatt kan ha sin plass innenfor den idrettsbevegelsen. Så mitt spørsmål er om statsråden – med denne meget godvillige tolkningen av statsråden på en fredag ettermiddag og et møte med en statsråd som kanskje i en annen regjeringskonstellasjon hadde fått et annet resultat – vil følge opp denne saken på en sånn måte at idrettsbevegelsen også føler seg ivaretatt.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-21:
Det er hyggelig å høre at statsråden vil ha dialog med idrettsbevegelsen, men det er litt underlig at den kommer nå – etter at man har avventet debatten her i salen. Disse innvendingene og synspunktene fra idretten har jo vært kjent ganske lenge. Men jeg har lyst til å bringe inn et annet moment. Slik jeg ser det, er det en klar liberalisering for aktørene i motorsporten. Dette, som jeg også leser det, vil jeg også spørre statsråden direkte om: Ser statsråden at både lovendringen og eventuelt endringer i forskriften går i retning av at det blir flere aktører som kommer inn, at det blir mer liberalisert, og at det blir mer kjøring også i øvelsesøyemed på avlukkede veistrekninger? Og hvordan vil statsråden sørge for at de naturfaglige vurderingene blir ivaretatt hvis det er Statens vegvesen som skal avgjøre om det skal være tillatt med øvelseskjøring i stor fart på avlukkede strekninger?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-21:
Nå har debatten her stort sett dreid seg om det er idrettsbevegelsen, idretten sjøl, som skal arrangere, og om andre aktører skal slippe til. Det er det debatten her har dreid seg om. SVs standpunkt og hvor vi står her, kommer fram av forslaget og i merknadene. Men jeg har lyst til å utdype litt mer replikken jeg hadde til statsråden. Statsråden fikk også litt liten tid til å svare. Det er noen sider av dette som ofte ikke blir nevnt, og det er kjøring og øvelsekjøring, både konkurranse og trening, på avlukkede, avsperrede veier. Dette har åpenbart også et miljøaspekt, det er det ikke vanskelig å se. Så mitt spørsmål, min bekymring også, er om lovendringen og forskriftsendringene kan bety en større liberalisering, større aktivitet, uten at det tas miljøhensyn på de avsperrede veisystemene. Det har vært en del sånne arrangementer. Det har også vært en del mer eller mindre lovlige, tror jeg, treningsøkter på disse skogsbilveiene – det gjelder vel rallytrening – som har vært betenkelige, og det har vært en del avisoppslag om det. Så spørsmålet mitt er, hvis statsråden får anledning til å utdype svaret sitt litt mer, hvilke systemer som gjelder for tillatelse til enten treningsøkter eller konkurranser, særlig på avsperrede veisystemer, og det gjelder jo stort sett skogsbilveier. Hva slags kriterier blir brukt? Hva slags kontakter blir tatt med hensyn til naturfaglige hensyn? Det er jo ikke alltid at Statens vegvesen har den kontakten de skal ha, enten det er med miljømyndighetene eller kanskje Statsforvalteren i dette tilfellet, jeg vet ikke. Det skulle vært artig å høre om statsråden kjenner til de rutinene som er, sånn at det kan arrangeres og ikke minst trenes – hvis det åpnes enda mer for dette, med flere arrangører – f.eks. i hekketida hos fugl og i kalvingstida på våren. Sånne ting synes jeg det er ganske avgjørende å få greie på, for det tror jeg de fleste ikke ønsker.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-05-21:
Motorsport er kappkjøring på to og fire hjul og er et viktig og spennende tilbud med en rekke grener som appellerer til både barn, unge og voksne. Norges idrettsforbund har kommet med sterke innvendinger til den foreslåtte forskriften og gir uttrykk for at det er oppsiktsvekkende at statsråden i formelt brev til transport- og kommunikasjonskomiteen skriver at regjeringen ikke åpner for å slippe inn nye aktører til å arrangere motorsportstevner. Idrettsforbundet mener at dersom det er tilfellet, må Stortinget enten avvise forslaget eller gi klare føringer til regjeringen om at eneretten ligger fast, da proposisjonen de facto åpner for det motsatte. De svært ulike oppfatningene av hva disse endringene i vegtrafikkloven vil bety, er bakgrunnen for at Senterpartiet har landet på å være med på å fremme forslag om at Prop. 151 L for 2020–2021, Endringer i vegtrafikkloven(motorsport) (motorsport) Å vedta denne proposisjonen, hvor det er så stor uenighet mellom viktige aktører som idrettsbevegelsen og regjeringen om hva innholdet egentlig vil bety i praksis, er ikke klokt og kan gi utilsiktede virkninger. Derfor mener vi at regjeringen må gå i dialog med idrettsbevegelsen for å finne en felles forståelse av hva dette innholdet egentlig betyr, før et vedtak fattes. Det er viktig å slå ring om og støtte den norske idrettsmodellen. Dersom stortingsflertallet ønsker å behandle Prop. 151 L, vil Senterpartiet gå imot endringene i vegtrafikkloven § 7c.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Fyrst vil eg seia gratulerer med kvinnedagen!
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Frå representantane Torgeir Knag Fylkesnes, Lars Haltbrekken, Nicholas Wilkinson, Mona Fagerås, Arne Nævra og meg sjølv vil eg setja fram eit forslag om å gje menneske med funksjonsnedsetjingar moglegheit til å velja nullutsleppsbilar i Nav.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Barnehagar skal driva med pedagogikk, ikkje butikk. Sjukeheimar skal gje god omsorg, ikkje god omsetning. Barnevernet er barna si teneste, ikkje profitørar si forteneste. Kvar einaste skattekrone som er betalt inn til velferd, skal gå til velferd – ikkje ei einaste krone skal gå til internasjonale oppkjøpsfond og formuer for dei få. Når nokon vert rike på barnehagar, eldreomsorg eller barnevern, er det noko som er gale. Kommersielle selskap tener pengar enten ved å auka inntektene eller ved å kutta utgiftene. Inntektene i velferda er stort sett klargjorde på førehand, så då står ein igjen med å kutta utgiftene. Det er i hovudsak to måtar ein kan gjera det på. Det er enten ved å redusera kvaliteten eller ved å ha dårlegare løns- og pensjonsvilkår. Etter SV sitt syn er ingen av delane akseptabelt. Det er løn til dei tilsette som i hovudsak utgjer utgiftene i velferda. Om ein skal tena pengar på velferd, er det her ein har noko å spara, gjennom enten lågare bemanning, dårlegare løn eller pensjon. Høgresida framstiller seg sjølv som veldig opptatt av kor mykje skatt ein betaler, og kva skattepengane til folk flest går til. Det er ein viktig debatt, og difor er det uforståeleg at ein er så lite bekymra for kvar skattepengane våre forsvinn når dei går til skatteparadis eller til rike velferdsprofitørar. Det er ein stor vekst i talet på private selskap som vil ha tilgang til den offentlege pengesekken. Det kan ein jo forstå fordi det offentlege er ein sikker og stor betalar. Høgresida snakkar om mangfald, men i realiteten vert det meir monopol. Nokre få store selskap har overteke store delar av sektorane dei opererer i, og skvisar ut små private ideelle aktørar. Der dei snakkar om meir mangfald, vert det i verkelegheita mindre mangfald. Frå 2010 til 2018 har dei kommersielle barnehagane vakse med 34 pst. samtidig som dei ideelle har rasa kraftig. Det står svart på kvitt at den høge lønsemda i kommersielle barnehagar kjem av unødvendig høge tilskot til private barnehagar frå kommunekassene. Samtidig kjempar kommunane med nebb og klør for å unngå velferdskutt i sjukeheimar og skular som følgje av ein hardt pressa kommuneøkonomi. Løns- og arbeidsforhold heng sjølvsagt saman med kvaliteten på tenestene. Tilsette som har det godt, har meir overskot til å ta godt vare på dei som treng hjelpa deira. Difor er det viktig å granska pengestraumane innanfor kommersiell velferd tettare og stilla spørsmålet: Kvar tek pengane vegen? Med det tek eg opp SV sine forslag i saka.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Det statsråden no sa, synest eg var veldig interessant, nemleg det med å tjora fast ressursane. Det synest eg var eit godt omgrep. Samtidig som han held fram det i svara sine, var eit av hovudpoenga til statsråden òg at partane forhandlar løn, og at løn derfor ikkje er noko som ein skal involvera seg i herfrå. Men her i huset vert landets lovar laga, og då hadde det vore mogleg å seia at ein òg tjorar fast nokre av lønsressursane med å seia at jo, ein skal tilby same løns- og arbeidsvilkår òg for dei som jobbar i kommersielle barnehagar. Eg har hospitert i ein kommersiell barnehage. Eg kan ikkje sjå nokon grunn til at dei eg jobba med den veka, ikkje skal ha same gode lønsforhold som dei som jobbar i offentlege barnehagar. Då vert spørsmålet mitt: Kan det tenkjast at ein ikkje vil tjora fast lønsressursane nettopp fordi det skulle vera mogleg å ta profitt frå f.eks. barnehagane?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Streikeretten er ein sentral del av den vellykka norske modellen og har sidan fyrstikkarbeidarstreiken, den første norske streiken i 1889, representert arbeidsfolks makt mot arbeidsgjevarane. Fagorganisering er ein føresetnad for eit velfungerande arbeidsliv, og høg organiseringsgrad med aktive fagforeiningsmedlemmer er viktig for heile samfunnet. Det er viktig at trepartssamarbeidet held fram, men vel så viktig er det at alle partane respekterer rettane til dei andre partane. I den aktuelle saka me no debatterer, er det gode grunnar til å stilla spørsmål om grunnlaget og inngrepet frå Arbeids- og sosialdepartementet. Det skaper uro for framtidige arbeidslivskonfliktar og streikar. I brevet frå Fagforbundet, signert av leiaren, Mette Nord, heiter det bl.a.: «Fagforbundet anser Prop. 80 L som en innskrenkning av streikeretten som er i strid med den lovfestede streikeretten og internasjonale forpliktelser.» Det burde vore kontakt mellom staten ved regjeringa eller Helsetilsynet og arbeidstakarsida, og ein burde vurdert den enkelte streiken og konsekvensen av dei kvar for seg. Det er veldig uheldig dersom det vert gripe inn unødig mot streikeretten, og det må ein unngå for framtida. Dersom det faktisk ikkje var fare for livet, er det gripe inn mot streiken på feilaktig grunnlag. Fagrørsla har gjeve oss noko av det me liker best med Noreg. Tryggleik for arbeid, tid til å kvila og til å ha fri. Gode løns- og arbeidsforhold, ein pensjon ein kan leva av, små forskjellar og store moglegheiter. Me skal vera takksame for alt dette, men det har ikkje kome gratis. Det har kome som følgje av sterke fagforeiningar, tydelege krav og streik at arbeidarar har rett til å leggja ned arbeidet og protestera mot forholda, enten det gjeld løn, arbeidsforhold eller anna som er viktig for at alle har eit arbeid dei kan leva med, ikkje berre eit arbeid dei kan leva av. Eg vil avslutta med det diktaren Stig Holmås har sagt om fagforeiningane: «Jeg etterlater mine barn dette diktet For at de skal lære å elske vindene, havet, Den søte lukten av stor kjærlighet, - og fagforeningene. Uten dem hadde vi ingenting. Den sultne ser ikke det vakre. Den trette orker ikke elske. Jeg etterlater mine barn dette diktet For at de skal lære å elske vindene, havet, Den søte lukten av stor kjærlighet, - og fagforeningene. Uten dem hadde vi ingenting.»
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Gratulerer med dagen, gode president! På vegne av representantene Sylvi Listhaug, Jon Engen-Helgheim, Siv Jensen og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om forbud mot barnehijab. På vegne av representantene Himanshu Gulati, Kari Kjønaas Kjos, Sylvi Listhaug, Solveig Horne og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om å gi familien full frihet til å dele foreldrepermisjonen.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
I dag feirer vi kvinnedagen, og samtidig vet vi at Fremskrittspartiets forslag i denne saken i dag dessverre blir stemt ned i denne salen. Jeg er likevel optimist, siden statsråden har sagt at de skal følge opp ekspertenes tilrådinger i «Det var ikke bare ferie», men jeg er også utålmodig. På denne dagen har vi lest om eksplosjon av barneekteskap, eksplosjon av saker angående sosial kontroll under korona. Det nærmer seg en ferie, kanskje grensene åpnes. Det jeg vet at jeg får spørsmål om etter hver ferie, er de tomme skolepultene som står der, barn som ikke kommer hjem. Så jeg lurer på: Hva kan vi forvente at statsråden setter i gang av tiltak rimelig kjapt, og når?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Det får være måte på dommedagsprofetier fra Stortingets talerstol! Det som er viktig for Fremskrittspartiet å understreke, er at dette faktisk betyr overlevelse for mange av de små butikkene, fordi de lever resten av uken på det de selger på en søndag. Det bør ikke være noen overraskelse for representanter fra SV eller andre at Fremskrittspartiet er for frihet fra offentlige inngrep og for mindre offentlig innblanding, og vi mener på ingen som helst måte at noen skal tvinges til å holde åpent eller tvinges til å handle. Jeg vet ikke om det er forbrukerministeren som nå uttaler seg, men jeg vet at en tidligere partileder fra Kristelig Folkeparti også søndagshandlet. Spørsmålet mitt blir derfor om statsråden er sterkere i troen på Statsforvalteren enn han er på lokaldemokratiet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Statsråden skal få slippe å svare på om han har brukt søndagshandel. Mitt andre poeng er at man ser nå, bl.a. under korona, hvor viktig det er at næringslivet har fleksibilitet til å ta avgjørelser for seg selv, og jeg mener egentlig at kjøpmennene selvfølgelig burde fått lov til å bestemme dette selv. Nå går vi også mot en sommer der vi vet at veldig mange etter all sannsynlighet kommer til å feriere i Norge. Da er det gjerne mulig for mange å ha åpent nettopp på søndager i de kommunene hvor mange er på ferie og sånt, uten at kommunen nødvendigvis blir definert som en turistkommune av Statsforvalteren. Så jeg lurer på: Er det helt utelukket for statsråden også å gjøre noen unntak i en helt spesiell koronasituasjon og en ferieavvikling med norgesferie?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Jeg er veldig glad for at vi i vår faktisk får lov til å diskutere denne saken. Hadde det ikke vært for forslaget som Fremskrittspartiet fremmet, hadde ikke dette vært på dagsordenen. Jeg må si jeg var veldig skuffet da utvalget som la fram sin NOU om ny barnelov, ikke sa særlig mye om samværssabotasje. Jeg er, som sagt, glad for at Fremskrittspartiet gikk foran og fremmet fem konkrete forslag for å ta et oppgjør med det jeg vil kalle en systemsvikt – jeg vil faktisk gå så langt som å kalle det en omsorgssvikt overfor barna og de familiene som rammes. I den anledning ønsker jeg å takke alle som har tatt kontakt med meg og Fremskrittspartiet i denne saken, og som har kjempet lenge før politikerne i denne salen engasjerte seg. Ikke minst vil jeg takke alle dem som har stått fram i media med sine historier, og gitt et ansikt til hvordan dette rammer barn og familier. Dessverre blir ikke Fremskrittspartiets fem opprinnelige forslag vedtatt i dag. Det synes jeg er synd, for her hadde man gode muligheter til å ta grep allerede nå, når alle politikerne i salen egentlig sier at de er for å endre loven. Det kunne man lagt inn en klar bestilling på i dag, men når det ikke gikk, må jeg si at da er det nest beste at man får en utredning, og i hvert fall at det er et flertall for det. Så takk til alle i komiteen som har vist samarbeidsvilje for nettopp å klare å få til det. Man hadde som sagt en sjanse. Det ble sagt her at veldig mange ulike juridiske eksperter har påpekt at man tror regelverket i dag tolkes feil. Jeg skal være litt forsiktig med å gå for mye inn i det juridiske, ettersom det er varslet en sak, men jeg tror det fort kan bli pinlig dersom ingen fra denne talerstolen sa at man hadde advart. Det forsøkte i hvert fall Fremskrittspartiet i komiteen, og jeg er glad for at statsråden tok et initiativ overfor Justisdepartementets lovavdeling til også å gi en uttalelse i saken. Så har jeg registrert deres svar, og jeg er ikke 100 pst. overbevist om at det er den konklusjonen som kommer fram i retten. I dag tar vi et viktig og riktig skritt overfor dem som begår samværssabotasje. Vi så også i går saken om barnebortføring. Jeg forventer at det naturligvis blir diskutert i en sånn utredning.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Ja, jeg tar opp alle seks forslagene fra Fremskrittspartiet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Mitt spørsmål til statsråden blir nok ikke det siste i denne saken, men jeg fortsetter der jeg slapp. Den insentivordningen som det oppleves at man har i dag for faktisk å bedrive samværssabotasje, gjør at den forelderen som først og fremst blir frarøvet muligheten til å være sammen med sitt barn, i tillegg må betale mer. Det oppleves som en dobbelt straff, noe som er problematisk, og som nå Stortinget ber om skal utredes, både når det gjelder strengere reaksjoner for å motvirke samværssabotasje og for å se på dette med barnebidrag. Dette vil gjelde skattefordeler, og det gjelder barnetrygd og en rekke andre stønader, så det kan jo bli spennende. Høringsfristen for NOU-en er 1. mai, og jeg vil bare forsikre meg om at det Stortinget gjør i dag, ikke skyver på denne loven.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Jeg synes statsråden og komitélederen var innom mange sentrale, gode poeng, og det er også derfor Fremskrittspartiet i utgangspunktet ikke støtter de forslagene som er i denne saken i dag. Men når det gjelder oppfølgingen av det vedtaket som vi gjorde etter trontalen om å sette ned et ekspertutvalg for rettssikkerhet i barnevernet, er Fremskrittspartiet utålmodige. Kan statsråden redegjøre litt nærmere for prosess og hvor man er i loopen på den saken?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
Så da har man altså ikke kommet lenger enn siden sist vi purret på dette, og utvalget er fremdeles ikke nedsatt. Det jeg lurer på da, er om statsråden kan svare på når vi kan forvente at ny barnevernslov faktisk kommer til Stortinget, for det er viktig at det skjer i denne perioden, og at det skjer før sommeren.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Gratulerer med dagen til alle kvinner! På vegne av representantene Karin Andersen, Freddy André Øvstegård og meg selv fremmer jeg et forslag om et styrket og gratis krisesentertilbud for voldsutsatte.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg trodde at Norge hadde gode helsetjenester for de som trenger det. Og det er sant – utenom når det gjelder rehabilitering og habilitering. Representanter fra Sunnaas sykehus og Fysioterapeutforbundet har sagt det så godt: «Et reddet liv skal også leves.» Uten rehabilitering ville jeg vært ufør. Jeg kunne ikke gå, jeg kunne ikke spise, jeg kunne ikke snakke. Denne saken er viktig. Jeg ønsker at alle andre skal få den hjelpen jeg har fått. Alle bør få mulighet til å leve et godt liv etter en skade. Det er også svært dyrt for staten Norge ikke å prioritere rehabilitering. SV har jobbet for en plan for rehabilitering og habilitering og har fremmet forslag i denne saken. Nå har vi fått svarene fra evalueringen av opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering. Evalueringsrapporten påpeker at feltet i mange år har blitt underprioritert, og at det er flere systematiske svakheter. De skriver at det er lite som tyder på at svakhetene på feltet vil forsvinne i årene som kommer, med mindre det gjennomføres en mer fundamental endring i tilnærmingen. Første anbefaling er en nasjonal plan for habilitering og rehabilitering. Det er forslaget her og nå. Alle høringssvarene støtter SVs forslag. Helsedirektoratets rapport viser til en nasjonal plan – som SV fremmer alene. Jeg håper at de andre partiene vil følge faglige råd, slik at folk endelig kan få den hjelpen de trenger. Jeg er glad for at det er flertall for at sykehusene ikke kan legge ned rehabiliteringstilbud før kommunene er i stand til å overta ansvaret. Det er et viktig og omfattende vedtak. Det vil endre mye av politikken helseforetakene fører. Mange kommuner har få tiltak. Når helseforetakene må vente til kommunene er i stand til å hjelpe, vil nesten alle nedlegginger bli stoppet. Vi forventer at statsråden følger opp. Jeg tar opp SVs forslag. SV stemmer subsidiært for forslag nr. 5, fra Senterpartiet, hvis forslag nr. 6, om rehabiliteringsplan, faller.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg trodde at det var gode helsetjenester for alle. Jeg har lært, når jeg har vært syk, at det er svært dårlig med rehabilitering og habilitering i Norge. SV foreslår at vi skal få et nasjonalt utviklingssenter for rehabilitering. Det var et forslag fra helsepersonell som jobber på feltet. Vi har lært at f.eks. Indre Østfold har veldig gode tjenester til folk, men ideene deles ikke. Det er vanskelig for kommuner å vite hva som skjer i alle de andre kommunene. Derfor har SV foreslått det som helsepersonell foreslo for komiteen, å få et nasjonalt utviklingssenter for rehabilitering. Vil regjeringen og statsråden vurdere et nasjonalt utviklingssenter for rehabilitering?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Helsepersonell jobber for at papirløse skal få rett til helsehjelp. Sykepleierforbundet, Legeforeningen, Psykologforeningen, Kirkens Bymisjon, Norsk Folkehjelp, Norges Kristelige Legeforening og Leger Uten Grenser sier tydelig at vi må gi papirløse reell tilgang til helsehjelp, basert på helsefaglige vurderinger og menneskerettighetene. Jeg vil takke alle som jobber for å hjelpe de papirløse, og særlig Linnea Näsholm, som er virksomhetsleder i Oslo. Takk for alt dere gjør som staten Norge burde ha gjort. SV fremmer, alene, tre forslag om at alle, også papirløse, skal få tilgang til fastlegeordningen, som er navet i helsetjenesten vår, at vi skal endre § 5 a for at alle, også de papirløse, får primærhelsetjenester på lik linje med andre borgere, og at ingen papirløse gravide blir avkrevd eller spurt om betaling før behandling Det er ikke lov til å spørre om betalingsevne før behandling gis. Likevel finner en studie, finansiert av Norske Kvinners Sanitetsforening og gjennomført av post doc. Nanna Voldner, at gravide opplever å bli spurt om betaling ved konsultasjoner og fødsel, eller at billigere behandlingsform blir vurdert. Koronaviruset smitter uansett, om en er rik eller fattig, hvit eller melatoninrik, har alle papirene i orden eller er papirløs. Derfor er det svært viktig at helsesentrene for papirløse migranter i Bergen og Oslo får tilgang til covid-19-vaksiner. SV fremmer forslag om dette sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Jeg er glad for at komiteen, utenom Fremskrittspartiet, skriver tydelig at gravide papirløse kvinner ikke skal spørres om betalingsevne. Flertallet mener det er nødvendig med mer informasjon til alle landets jordmødre og helsesykepleiere om hvilke rettigheter til nødvendig helsehjelp mennesker uten lovlig opphold har. Flertallet mener det er behov for endringer i praksisen flere steder. Når SV ikke får flertall for forslagene, forventer vi at regjeringen vil følge opp de tydelige merknadene, slik at praksisen blir endret umiddelbart. Jeg tar opp alle forslagene SV har fremmet, og vi støtter det løse forslaget fra Arbeiderpartiet.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg er veldig glad for at komiteen, unntatt Fremskrittspartiet, skriver tydelige merknader om at gravide papirløse kvinner ikke skal spørres om betalingsevne. Haukeland Liadal fra Arbeiderpartiet viste viktige eksempler, og også en rapport fra postdoktor Voldner viser at det skjer. Vil statsråden umiddelbart følge opp merknadene for å endre praksisen flere steder, som det står i merknaden, og informere alle jordmødre, helsesykepleiere og annet relatert helsepersonell om disse rettighetene som blir brutt hele tiden?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg er skuffet. Statsråden sa at da kan alle komme til Norge, og at det kan bryte ned hele helsevesenet. Det er helt feil. I dag er loven slik at alle som trenger akutthjelp, skal få det, også papirløse. Forslaget vårt er at de kan få være med i fastlegeordningen. Det å få tilgang til primærhelsetjenester er mye billigere enn akutthjelp. Hvis f.eks. de som har diabetes, får medisiner, koster det ikke så mye, og da trenger de ikke akutthjelp. Hvis de ikke får medisiner, trenger de kanskje operasjon eller må fjerne deler av kroppen. Det koster mye mer enn om disse personene får medisiner. For meg er det litt rart. Med de reglene vi har, er det helt lovlig å få akutthjelp, men det koster mye. Hvis de får tilgang til primærhelsetjenester, kan også staten Norge spare penger. Så jeg er veldig skuffet over at statsråden prøver å si at hvis de får primærhelsetjenester, kan det ødelegge hele helsevesenet. De som har skrevet under på oppropet, jobber i tjenesten. De er for forslaget. Jeg stoler mer på dem som jobber i tjenesten, enn på statsråden.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg tror at regjeringen og SV er litt uenige når det gjelder å prioritere psykisk helse eller ikke. Vi har brukt mer penger i vårt forslag til statsbudsjett. Men jeg vil også rose regjeringen. Forslag 4 i helse- og sykehusplanen 2020–2023 var at det skal være lettere å sperre av barnas journal, slik at andre, f.eks. foreldrene, ikke kan se på hva barna har sagt til psykologene, og jeg har fått informasjon om at det har skjedd. Så tusen takk! Da har vi også et annet forslag, og det er å gjennomgå helselovgivningen for å sikre at denne er i tråd med FNs barnekonvensjons prinsipper. Jobber statsråden og regjeringen for å gjennomgå denne loven?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
SV deler bekymringene fra politiet, helsevesenet og pasientorganisasjonene om at tjenesten ikke er bra nok, men løsningen er ikke mer tvang. Løsningen er at flere får hjelpen de trenger. Tvang er ikke en medisin. Medisinen er å bygge ut psykisk helsevern med flere hele og faste stillinger, slik at alle får den beste behandlingen de kan få. 92 pst. av pasientene sier at de har blitt avsluttet for tidlig i behandlingsløpet, minimum én gang. Det viser at vi må ansette flere. Når pasienter ikke får fullført behandlingen, er det mer sannsynlig at de blir enda sykere. De som blir sykere, trenger enda mer tid i behandling. Mange av pasientene vet når de trenger hjelp, men i dagens system kan det ta mange uker, eller måneder, før de får hjelpen de trenger. Derfor har SV flere ganger foreslått flere brukerstyrte senger i psykisk helsevern. Rapporten viser tydelig at de pasientene som får dette tilbudet, trenger mindre tid i spesialisthelsetjenesten. De kan legge seg inn, få hjelpen de trenger i noen dager, og så skrive seg ut. Det koster ikke mer og gir pasientene mer frihet og makt i sine liv. Lovendringen i 2017 var en nødvendig justering for å sikre at mennesker som er samtykkekompetente, får rett til å bestemme. Den gamle praksisen var i strid med menneskerettighetene og CRPD. I merknad og forslag ser det ut som om Arbeiderpartiet og Senterpartiet vil ha mer tvang og tvangsmedisinering. Helsetjenesten har mulighet til å benytte tvang hvis personen er til umiddelbar fare for eget eller andres liv, eller for alvorlig helseskade hos andre. SV mener disse partiene ser på problemet fra feil side. Problemet er at tjenesten er tynnslitt med alle kuttene denne regjeringen har gjort. Derfor fremmer jeg forslag nr. 2, fra SV, om en gjennomgang av tvangsbruken i forhold til bemanning. SV stemmer for forslag til vedtak fra de andre partiene i komiteen.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
SV har et annet utgangspunkt enn Arbeiderpartiet og Senterpartiet, fordi vi mener at problemet er bemanningen og ikke loven. Fra Erfaringskompetanse innen psykisk helse: De har sagt at 92 pst. av pasientene har sagt at de blir avsluttet for tidlig. Hvis de ikke får fullført behandling, blir de enda sykere, og de kan også skade seg selv og andre. Vi har foreslått at vi skal se på tvangsbruken i forhold til bemanningen. Jeg er bekymret for at det er dårlig bemanning, som Erfaringskompetanse og de andre organisasjonene sier. Regjeringen har rost seg selv hele tiden for at det er mindre kø. Men hvis 92 pst. av pasientene blir avsluttet for tidlig, er det lett å få mindre kø, men de får ikke god behandling. Vil statsråden se på tvangsbruken i forhold til bemanning?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg er glad for at Senterpartiet ikke vil ha mer tvang. Det var mye informasjon fra organisasjonene, som var veldig redde for dette forslaget, så jeg håper at de også følger det opp. Da håper jeg også at Senterpartiet vil støtte SVs forslag og se på bemanningen, for det er et stort problem i psykisk helsevern, og at de vil støtte noe annet som vi har jobbet med: å ha flere brukerstyrte senger. Vi vet at mange av disse pasientene vet når de trenger hjelp, og de må vente i mange uker, måneder. Hvis de får litt tid på sykehus, trenger de bare noen dager og blir bedre, uten at de må vente og ha mange dager og uker i spesialisthelsetjenesten for å bli bedre. Så jeg håper at Senterpartiet vil støtte å få flere brukerstyrte senger i psykisk helsevern.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-03-08:
På vegne av representantene Siv Jensen, Sylvi Listhaug, Christian Tybring-Gjedde og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å gi kommunene en klar lovhjemmel til å hindre organisasjoner og trossamfunn i å drive med klar integreringshemmende virksomhet.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Først vil jeg si god kampdag! På vegne av representantene Mona Fagerås, Eirik Faret Sakariassen, Kari Elisabeth Kaski, Karin Andersen og meg selv er det min glede å framsette et forslag om å tydeliggjøre forbudet mot seksuell trakassering i arbeidsmiljøloven.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Kampen mot negativ sosial kontroll og vold er en frihetskamp og en likestillingskamp for alle, der vi må stå skulder mot skulder med modige kvinner og menn som utfordrer undertrykkende maktstrukturer, enten det handler om kristne sekter, konverteringsterapi eller om at barn holdes mot sin vilje i utlandet. SV fremmet forslag om 21 konkrete tiltak mot negativ sosial kontroll og vold i 2018, alt fra flere minoritetsrådgivere i skolen og bedre kompetanse på dette i barnevern og helsetjeneste til bedre hjelp for dem som bryter ut av kontrollen. Det er uten tvil forslag og tiltak som hadde avhjulpet denne situasjonen med barn som holdes mot sin vilje i utlandet, men de forslagene ble stemt ned, også med Fremskrittspartiets stemmer den gang. Nå, når minst 415 norske barn har blitt etterlatt i utlandet mot sin vilje de siste årene, som flere har referert til, er det tydelig at det ikke har blitt gjort nok. Dette er barn som kan bli utsatt for vold, tvang og overgrep, og som ikke minst kan gå glipp av viktig skolegang her i Norge. Vi må gjøre mer for å hjelpe disse barna. Derfor er SV med på flere forslag i denne saken, og jeg er veldig glad for at vårt forslag om å be regjeringen utrede straffeloven på dette området og fremme forslag som sikrer at påtvungne utenlandsopphold kan straffes, faktisk blir vedtatt. Det er klart at mye av dette er allerede forbudt og straffbart, men hvor godt denne formen for negativ sosial kontroll eller overgrep faktisk blir rammet av loven – ja, det er det grunn til å se nærmere på, så vi er helt sikre på at dette blir straffet skikkelig. Vi er også med på hele 17 andre forslag i denne saken, som handler om alt fra bedre kompetanse på disse sakene, varslingsplikt for utenriksstasjonene og utlendingsmyndighetene og bedre informasjon til dem som rammes, for å nevne noe. Men det blir stemt ned, og det mener jeg er synd. Denne saken viser igjen, tror jeg, at det ikke er gode ideer og tiltak det er mangel på i kampen mot negativ sosial kontroll – det er nok heller prioriteringene og politisk vilje det står på. Det er synd, og jeg er enig med representanten Gulati i at denne debatten nok kommer til å fortsette framover.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Dette er ganske grenseløse problemer, og jeg regner med at statsråden har jobbet tett med både sin kollega i Utenriksdepartementet og andre om dette temaet. Derfor skal jeg spørre om noen av anbefalingene ekspertgruppen bak rapporten «Det var ikke bare ferie» kommer med om akkurat det. Gruppen anbefaler, og SV foreslår i saken, en mer operativ koordinerende funksjon i komplekse utenlandssaker, samme varslingsplikt til barnevernet for utenriksstasjoner og utlendingsmyndigheter som passmyndighetene har fått, og mer informasjon og veiledere til ambassadene, slik at de barna som tar kontakt med dem, blir møtt med tilstrekkelig alvor. Jeg lurer på hvordan statsråden og regjeringen ser for seg at dette skal følges opp i den handlingsplanen som kommer, siden de forslagene blir stemt ned her i dag.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg har et lite oppfølgingsspørsmål. Jeg er veldig glad for at hele komiteen og Stortinget slutter seg til forslaget om å be regjeringen utrede straffeloven på dette området og komme tilbake med forslag om å sikre at påtvungne utenlandsopphold kan straffes. Jeg lurer på om statsråden kan si noe om hvordan dette vil bli fulgt opp, når Stortinget kan forvente seg at arbeidet vil bli satt i gang, og ikke minst om statsråden ser noen svakheter i straffeloven sånn den er i dag.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Dette forslaget har i hvert fall som resultat at det kommer til å bli mer søndagsåpne butikker. Hvis Fremskrittspartiets ønske kun var å se på hva som er turistområder eller ikke, blir det i så fall å skyte spurv med kanon, for dette vil åpne for mer søndagsåpne butikker i Norge, og det vet vi jo at Fremskrittspartiet også ønsker. Så det er ikke noen vits i å dra ut denne debatten, fordi det er et tindrende klart flertall mot en liberalisering av denne loven, både her i denne salen og blant det norske folket. Det er likevel verdt å nevne at det er ganske avslørende når det gjelder forskjellen i frihetssynet til partier som Fremskrittspartiet på den ene siden og oss i SV på den andre, for mens Fremskrittspartiet er opptatt av å ha mer frihet til å handle også på søndager, er jeg opptatt av friheten til dem som faktisk må jobbe der i den butikken på den søndagen – slik som min gamle nabo hjemme i Sarpsborg, som har jobbet i butikk i mange, mange år, en godt voksen dame. Fremskrittspartiet vil ikke at hun og hennes kollegaer skal ha en fridag sammen med familiene sine. Nei, også på søndagen kan de med Fremskrittspartiets politikk bli utkommandert på jobb, fordi Fremskrittspartiet vil ha frihet til å shoppe den dagen også. Da er det et spørsmål og en avveining: Hvem sin frihet er viktigst, hvem er det man skal stille opp for, hvilken frihet skal man verne om? Jeg er mer opptatt av min nabos frihet til ikke å måtte jobbe alle dagene i uken – frihet for arbeidsfolk. Den friheten må vi også verne om og ikke uthule, som dette forslaget vil gjøre. Jeg tror det er positivt at de som jobber i butikk, har en dag hvor de kan være hjemme sammen med familien sin, en dag de vet at ungene er hjemme, og hvor de slipper å måtte jobbe. Det er også veldig interessant at heller ikke næringslivet og butikker, altså handelsstanden, ønsker mer liberalisering på dette punktet, fordi de ser at det vil vri konkurransen og ramme små butikker, nisjebutikker, butikker i distriktene. Så jeg finner veldig få grunner til å stemme for dette forslaget fra Fremskrittspartiet. Det viktigste for meg er friheten for dem som jobber i butikk.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Jeg vil starte med å understreke at problemene med samværshindring er helt reelle. Det foreldrene som ikke får ha avtalt samvær med barna sine, opplever, er virkelig ille, og det kan gå ut over barna. Og hensynet til barna er viktigst. Så la det ikke være noen tvil om at SV er åpen for endringer her, særlig når man ser at de som står for samværshindringen, får økonomiske fordeler– i gåseøyne – av å gjøre dette. Det vi snakker om nå, er vanskelige, såre og kompliserte saker. Det er ikke noe rett fram her. Det er foreldre i konflikt med barn midt oppi det hele. Derfor: Hvis man skal gjøre store endringer i dette regelverket, må forslagene først bli behandlet og utredet grundig. Vi kan ikke konkludere før vi er sikre på at tiltakene faktisk treffer riktig i praksis. Særlig handler det om å høre på barns erfaringer, la barn medvirke, for den viktigste personen i enhver samværssak er barnet. Barnekonvensjonen, som er barns menneskerettigheter, stiller krav til oss om at barn må få medvirke i saker som handler om deres liv, både som enkeltpersoner og som gruppe. Nå er det også en stor offentlig utredning om barneloven ute på høring, hvor samværshindring er inkludert. Det arbeidet skal føre fram til en lovproposisjon om endringer i barneloven. Så fordi sakene er vanskelige, fordi barna selv må lyttes mer til, og fordi det foregår et arbeid, stemmer ikke SV for noen av Fremskrittspartiets opprinnelige forslag i dag. Jeg mener at å konkludere nå, halvveis i prosessen, blir feil, for dette er for viktig til å ta snarveier. Vi står sammen med hele komiteen om å be regjeringen se på tiltak mot samværshindring i oppfølgingen av barnelovutredningen. Da gjøres dette i riktig rekkefølge, og det er viktig for at resultatet skal bli godt. Da er det også veldig aktuelt for SV å gjøre og å støtte endringer, inkludert strengere reaksjoner mot samværshindring. Så har det også blitt et eget spor i saken, om hvorvidt Nav praktiserer regelverket for barnebidrag i saker med samværshindring riktig. Derfor vil jeg bare kort si at jeg anbefaler SVs gruppe å stemme for det løse forslaget i saken, om å be om en uavhengig vurdering av det, for vi ser at det fortsatt er noen uklarheter i akkurat det spørsmålet.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-08:
Utredningen av en ny barnelov er nå ute på høring og skal følges opp, og komiteen ber enstemmig regjeringen om å følge opp problematikken med samværshindring og eventuelle tiltak i oppfølgingen av utredningen. Hensynet til barna er det viktigste hensynet i saker om samvær. Derfor vil jeg spørre statsråden om hvordan han vil inkludere barna i oppfølgingen av dette. Barnekonvensjonen gir jo barn rett til å bli hørt både som enkeltpersoner i konkrete saker og som gruppe i saker som omhandler deres liv.