Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-10-21:
Som saksordfører takker jeg komiteens medlemmer for godt arbeid med saken. Den kom sent på våren, og behandling og avgivelse ble lagt nå til høsten for å sikre tid til grundig arbeid. Etter mitt syn var det en klok beslutning, som har tjent saken. Jeg gjør også oppmerksom på at det har sneket seg inn en feil i innstillingen, som har to henvisninger til arbeidsmiljøloven. Den ene henvisningen, i forslag til vedtak til lov § 4-2 fjerde ledd siste punktum viser korrekt til arbeidsmiljøloven § 54D. Det skal også den andre henvisningen, i § 6A-4 siste ledd gjøre. Det skal altså være henvisning til arbeidsmiljøloven § 54D begge steder. Saken gjelder oppfølgning av bestilling fra Stortingets flertall. Også i denne saken fremvises det flertall og mindretall i synet på å legge til rette for enklere etablering av skoler, slik at foreldre og elever kan velge andre skoler enn de offentlige. Partiene som går imot, redegjør selv for sitt syn og for sin stemmegivning i saken. Da Stortinget i juni 2003 vedtok ny lov om frittstående skoler som avløser av den tidligere privatskoleloven, var det bare adgangen til å etablere grunnskoler som ble utvidet. Videregående skoler ble liggende igjen med uendret godkjenningsgrunnlag, i hovedsak religiøse og etiske grunner eller som et faglig-pedagogisk alternativ. I samarbeid mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene ble det ved behandlingen av den saken bestilt lovutvidelse for videregående skoler slik at friskoleloven etter vedtak i dag gjelder for hele grunnutdanningen. Derfor er dette en viktig sak, og derfor er dette en viktig dag. Dette er nok et skritt for å sikre valgfrihet i skoletilbud og likebehandling av skoler i offentlig eie og skoler i privat eie, både i lov, i regelverk og i finansiering. Dette er viktige prinsipper for Fremskrittspartiet i skolepolitikken, prinsipper som er gjennomgripende i Fremskrittspartiets utdanningspolitikk, og som derved skiller Fremskrittspartiets utdanningspolitikk fra de øvrige partienes utdanningspolitikk. Fremskrittspartiet registrerer likevel at det fortsatt mangler viktige skritt videre frem til full valgfrihet og full likebehandling mellom private skoler, eller det som nå skal hete frittstående skoler, og skoler i offentlig eie, og derfor har også Fremskrittspartiet flere forslag og merknader. Fremskrittspartiet vil redusere vertskommunenes innsigelsesmulighet overfor etablering av frittstående videregående skoler. Fremskrittspartiet ønsker at retten til godkjenning også må gjelde norske frittstående skoler i utlandet, internasjonale frittstående videregående skoler i Norge og frittstående videregående skoler opprettet for funksjonshemmede. Fremskrittspartiet mener at frittstående videregående skoler selv skal kunne utføre realkompetansevurdering. Vi ønsker ikke fylkeskommunalt monopol. Frittstående skoler får fortsatt bare 85 pst. av driftskostnadene i forhold til tilsvarende offentlig skole. Fremskrittspartiet vil øke satsen til 100 pst., og Fremskrittspartiet vil også at kapitalutgifter skal inngå i tilskuddsgrunnlaget fra og med skoleåret 2005/2006. Fremskrittspartiet vil også tillate at skolepenger kan utgjøre mer enn 15 pst. av tilskuddsgrunnlaget for anerkjente faglig-pedagogiske alternativ. Fremskrittspartiet mener at en frittstående skole bør kunne opprette egne avdelinger uten etablering av selvstendig juridisk enhet for hver avdeling. Fremskrittspartiet mener også at styret må få større styringsmyndighet. Fremskrittspartiet ønsker at elevtelling i privat og i offentlig skole skal baseres på samme tellesystem for utregning av normalsats. Fremskrittspartiet understreker at forskrifter for frittstående skoler bør klargjøres for å sikre felles forståelse hos skoler og hos tilsynsmyndighet. Fremskrittspartiet vil ha tilsyn med alle skoler, også med skoler i offentlig eie, men reglene må være klare og etterleves også av tilsynsmyndighet. Tilfeldigheter og synsing skal ikke kunne frata en skole godkjenning. Fremskrittspartiet og regjeringspartiene ber om at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med en sak som drøfter voksnes rett til videregående opplæring. Fremskrittspartiet er opptatt av at den ulike behandlingen av voksne født før og etter 1. januar 1978 snus til likebehandling etter felles regler. Fremskrittspartiet er derfor glad for at vi sammen med regjeringspartiene har endret departementets forslag om at friskolene ikke skal ha anledning til å ta inn voksne søkere uten rett. Flertallet sikrer nå at skoler som har den retten, også fortsatt skal ha en slik rett. På den måten sikrer flertallet undervisningstilbud til mange voksne elever som ikke finnes i det offentlige skoletilbudet, og et tilbud som i dag også har offentlig støtte. Det er i mange tilfeller et tilbud som sikrer at voksne elever igjen kommer seg ut i arbeidslivet og blir selvforsørget, altså en god og samfunnsnyttig løsning. Sammen med regjeringspartiene forutsetter Fremskrittspartiet at det skjer en likebehandling av offentlige og frittstående skoler med hensyn til informasjon og inntaksprosedyrer, bl.a. slik at søkere skal kunne få full oversikt over alle videregående skoler. I innstillingen ligger det også enstemmighet om utvidelse av egen bestemmelse om virksomheten til skolen, altså slik at en skole som f.eks. driver gartneri i tilknytning til undervisning i gartnerfaget, faktisk skal få lov til nettopp det. Og det er jo bra. Komiteen er også enstemmig i sin sikring av offentlig tilskudd til videregående skoler for funksjonshemmede. Endelig er det viktig enighet om følgende, og jeg viser til innstillingens side 12, kolonne 1, femte avsnitt: «Komiteen ber departementet legge frem egen sak for Stortinget i løpet av 2005 med en avklaring av finansieringsordningen for alle godkjente fagskoler og med avklaring av forholdet mellom videregående skoler og fagskoler i tråd med komiteens merknader om disse to forhold.» Det er, slik komiteen ser det, grunn til å gå en runde med grenseoppgang. Det gjelder området mellom videregående skole, der det er avklart lovverk og finansieringssystem, og fagskoler som skal bygge på fullført videregående opplæring, og som har avklart lovverk, men som ikke har avklart finansiering. Det er grunn til å se nærmere på om ikke all yrkesrettet utdanning utover videregående opplæring bør forankres i fagskoleloven. Det ber derfor komiteen om. Endelig nevner jeg at ikrafttredelse av loven, av komiteens flertall, er satt til 1. desember 2004. Skoler har da mulighet til å søke om å bli godkjent etter ny lov i 2005, slik at de kan starte opp skoledrift fra starten på skoleåret 2005/2006. Det er godt skolenytt for elever og foreldre over hele landet. Etter Fremskrittspartiets syn er det også viktig for å sikre mangfold og konkurranse mellom skoler og derved et incitament til å drive viktig og nødvendig kvalitetsutvikling innen skolesektoren, til glede for elever, foreldre og samfunnet totalt. Jeg tar opp Fremskrittspartiets egne forslag. Fremskrittspartiet vil subsidiært støtte innstillingen.