Guri Melby (Venstre), 2020-12-15:
Regjeringens hovedmål med integreringspolitikken er at flere skal delta i arbeidslivet og være en del av samfunnslivet. Utdanning og kompetanse er nøkkelen til at alle skal få like muligheter, samtidig som det gir den enkelte frihet til å ta selvstendige valg. Det er veldig mye som fungerer godt med integreringsarbeidet i Norge. Likevel har vi noen klare utfordringer vi er nødt til å løse – utfordringer som ikke har blitt mindre under pandemien. Flere må i jobb, og flere må settes i stand til å bli stående i arbeidslivet. Flere må gis muligheten til å bidra i samfunnet og til å stå på egne ben, for hvis vi klarer å utnytte ressursene hver enkelt sitter på, vinner både den enkelte og samfunnet. Og vi vet at det er mange ressurssterke folk der ute. I en analyse tidligere i år peker SSB på at i arbeidsmarkedet vi beveger oss i, hvor kvalifisert arbeidskraft er særlig etterspurt, betyr fullført videregående utdanning mer enn innvandrerbakgrunn. Altså konkluderes det med at det nettopp er utdanning som i stor grad er en barriere og en viktig årsak til ulikhetene i sysselsetting. Jeg er glad for at Stortinget tidligere i år vedtok den nye integreringsloven som trer i kraft over nyttår. Loven gir et viktig løft til integreringsarbeidet, for det har vært for store forskjeller i tilbudet som kommunene har gitt til nyankomne. I budsjettet følger vi opp med bl.a. å bevilge 10,2 mill. kr for at fylkeskommunene skal tilby karriereveiledning til deltakere i introduksjonsprogrammet som omfattes av den nye loven. Videre foreslås ytterligere 15,4 mill. kr til videreføring av karriereveiledning for deltakere i introduksjonsprogrammet under introduksjonsloven. Det å kunne snakke norsk er viktig, enten man søker jobb eller skal delta på et foreldremøte. Derfor bekymrer det meg at mange innvandrere, også de med lengre botid, ikke behersker norsk godt nok til å kunne delta fullt ut i arbeids- og samfunnsliv. Regjeringen foreslår derfor 25 mill. kr til en særskilt norskinnsats. Den er delt i to tiltak som skal virke som et supplement til dagens tilbud. 5 mill. kr går til å styrke tilskuddsordningen til integreringsarbeid i regi av frivillige organisasjoner og vil bli øremerket til norsktrening. Vi vet at mange trenger å praktisere norsk mer for å komme opp på de ferdighetsnivåene som forventes. 20 mill. kr settes av til å utprøve en klippekortordning. Ordningen er et prøveprosjekt som skal bidra til innovasjon i metoder for norskopplæring, samtidig som vi når ut til flere grupper enn det dagens norskopplæring gjør, eksempelvis arbeidsinnvandrere. Derfor synes jeg det er underlig at deler av opposisjonen foreslår å kutte nettopp dette tiltaket. Det er spesielt viktig at vi lykkes bedre med integreringen i arbeidslivet. Det er viktig både for den enkelte som får jobb, for fellesskapet og for å sikre et bærekraftig velferdssamfunn. Regjeringen foreslår derfor 15 mill. kr til en tiltakspakke for økt mangfold i arbeidslivet i 2021. Det foreslås å etablere en tilskuddsordning for tiltak til økt etnisk mangfold i arbeidslivet og en informasjons- og veiledningstjeneste rettet mot arbeidsgivere, bransjeorganisasjoner og andre aktører i arbeidslivet samt en informasjonskampanje. For noen er likevel veien inn i arbeidslivet ekstra lang. Hjemmeværende innvandrerkvinner har derfor vært en gruppe denne regjeringen har hatt en særlig innsats for – å gi dem muligheter til arbeid. Gjennom Jobbsjansen gis det individuelt tilpassede program som skal gi styrkede kvalifikasjoner for varig tilknytning til arbeidslivet og økonomisk selvstendighet. Jeg er derfor veldig glad for at vi nå styrker dette tiltaket med 25 mill. kr. Det vil si at det til sammen er på 110,3 mill. kr i 2021. For mange er negativ sosial kontroll et av de viktigste hindrene for at de fullt ut skal kunne ta del i samfunnet. Regjeringen har lenge hatt en stor innsats mot dette. Det følger vi også opp i budsjettet. Blant annet settes det av 10 mill. kr for å styrke og utvide minoritetsrådgiverordningen med ti nye stillinger. Dette er et viktig bidrag for å sikre at unge i hele landet får noen å snakke med og får tilgang på god rådgivning i en veldig vanskelig situasjon. Totalt er budsjettet for ordningen på 63 mill. kr med 59 minoritetsrådgivere på utvalgte ungdoms- og videregående skoler. Vi har gjennom pandemien sett hvor viktig disse menneskene har vært for unge folk i hele landet, og jeg er derfor veldig glad for at vi styrker det. Med dette budsjettet vil regjeringen gi bedre og raskere norskopplæring, mer utdanning og formell kompetanse og legge til rette for et tettere samarbeid mellom frivilligheten og det offentlige. Dette er helt avgjørende grep for å sikre at den enkelte får mulighet til å skape seg et godt liv.