Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2012-12-07:
For ei tid tilbake var jeg, sammen med flere andre her i salen, på høstsesjon i NATOS parlamentarikerforsamling i Praha. Det gjorde inntrykk nok en gang å møte kolleger fra allierte i NATO og høre deres beretninger om hvordan det står til med forsvarsbudsjettene i deres hjemland. NATO-landene preges av økonomisk uro, nedgang i budsjettene og kutt også i forsvarsbudsjettene – til dels store kutt. Det er bare Norge og ett eller to andre NATO-land som øker forsvarsbudsjettene sine. Dette kan på sikt medføre en alvorlig situasjon for utviklingen i NATO. Situasjonen er nå at USA overtar stadig mer av finansieringa av NATO, mens signalene fra Washington helt klart går i en retning av at USA ikke ønsker å finansiere så mye av NATO-samarbeidet. Hva vil bli fortsettelsen på dette? Hvordan utvikler NATO seg, og hvordan finansieres NATO i framtida? Dette blir store og viktige spørsmål. Så må jeg si: De kollegene i NATO-land som sitter og kutter i forsvarsbudsjettene, skulle sannelig ha vært til stede her i dag og hørt på representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet, for maken til elendighetsbeskrivelser og svartmaling tror jeg nesten aldri jeg har hørt. Det er nesten ingen ting som fungerer i det norske forsvaret, skulle en høre på representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet. Så har jeg nå skjønt på Høyre, for de erkjenner selvsagt også, og kan regne – Høyre er flinke til å regne – at forsvarsbevilgningene øker. Men hva gjør de da? Jo, da regner de det i BNP. Jeg er ganske sikker på at forsvarsbudsjettet i Hellas og i Spania øker i andel av BNP for tida, fordi BNP faller dramatisk. Så det å måle utgiftene til Forsvaret i BNP er en lite kledelig måte å argumentere på fra det som i alle fall tidligere var et seriøst forsvarsparti, som Høyre var. På bistandssida, hvor vi tradisjonelt har målt bevilgningene i andel av BNP eller BNI, er det visstnok ikke så viktig å måle bevilgningene i andel av BNP. Nei, der er det innholdet i bevilgningene – hva vi bruker pengene til – som er så viktig. Men ikke når det gjelder Forsvaret, nei – der er det nå andelen av BNP som er det viktige. Denne talleksersisen bør vi legge til side. Vi har omstilt Forsvaret i mange år. Det gjør at vi nå har mer penger til et mer operativt forsvar. Vi har antageligvis aldri hatt et bedre forsvar enn det vi har i Norge i dag, og jeg trur vi kan slå fast: Vi har et av NATOs aller beste forsvar. Stortinget la rammene for den framtidige forsvarsstrukturen ved behandlingen av langtidsplanen for Forsvaret for perioden 2013–2016 tidligere i år. Det følger vi nå opp i statsbudsjettet som vi behandler i dag. Norge har siden annen verdenskrig hatt svært mange som har deltatt i internasjonale operasjoner – helt fra et stort antall i Tysklandsbrigaden, via mange internasjonale operasjoner, og fram til Afghanistan i dag. Det er viktig at Stortinget uttrykker støtte til våre soldater i internasjonale tjenester, og at vi fører en aktiv og målrettet veteranpolitikk. Det var et forsømt område i mange år. Heldigvis har det skjedd svært mye de siste åra. Det skulle bare mangle. Med neste års statsbudsjett sikrer vi mer penger til drift av Sjøforsvaret, Luftforsvaret, Hæren og Heimevernet. Det gjør vi fordi vi har omstilt og frigitt midler internt i Forsvaret, og fordi vi har et stortingsflertall som øker budsjettene og prioriterer et stadig bedre forsvar. Dette gir rom for mer trening og fortsettelse av å gi nytt utstyr til våpengrenene våre. Vi får et stadig bedre forsvar i Norge. Hæren, Sjøforsvaret, Heimevernet og Luftforsvaret blir stadig bedre. Budsjettet for 2013 bidrar til det.