Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-05:
Mitt mål med helseutdanningene er at de skal svare på helsetjenestenes og brukernes behov, altså at de skal legge til rette for det helseministeren kaller pasientens helsevesen. Vi skal ha utdanninger som bidrar til kvalitet og pasientsikkerhet. Det betyr både at vi skal ha de riktige utdanningene, og at de riktige utdanningene skal ha det riktige læringsutbyttet. Derfor har regjeringen brukt mye ressurser på oppfølgingen av stortingsmeldingen Utdanning for velferd. Det har særlig vært jobbet med de generelle tiltakene, som kommer alle helse- og sosialutdanningene til gode. Universitets- og høgskolerådet har fått i oppdrag å gjennomføre flere store oppfølgingsoppdrag, bl.a. et nasjonalt utviklingsarbeid for å styrke kvalitet og relevans i praksisstudier i helse- og sosialfagutdanningene. Dette er et omfattende prosjekt med 140 deltakere fra både utdannings- og tjenestesektorene. Arbeidet avsluttes desember 2015. Målet med praksisprosjektet er å gjennomføre et nasjonalt utviklingsarbeid som skal bidra til å heve kvaliteten og sikre relevansen i de eksterne praksisstudiene i helse- og sosialutdanningene, slik at de kan møte fremtidens kompetansebehov. Universitets- og høgskolerådet jobber også med å utvikle felles innhold i helse- og sosialutdanningene, inkludert tverrprofesjonell samarbeidslæring. Det vil være ferdig i løpet av 2015, og også her samarbeider utdanningene og tjenestene tett. Videre samarbeider Kunnskapsdepartementet med Helse- og omsorgsdepartementet, Arbeids- og sosialdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet om å utvikle et nytt system for styring av læringsutbytte i helse- og sosialfagutdanningene og en lovfesting og finansiering av praksisstudier i kommunene. Så har representanten Marianne Aasen helt rett i at det ikke er kiropraktorutdanning i Norge per i dag. Det er en mulighet for å ta første året på Bjørknes Privatskole, for så å ta resten av kiropraktorutdanningen i utlandet. De fleste tar den femårige masterutdanningen i Danmark, USA, Storbritannia eller Australia. I stortingsmeldingen Utdanning for velferd uttrykte den forrige regjeringen at den ville følge opp Stortingets vedtak med sikte på å etablere en kiropraktorutdanning, et vedtak som meg bekjent første gang så dagens lys i 2004 – det var i hvert fall en anmodning fra 2004. Den oppfølgingen ble ikke gjort av forrige regjering. Stortinget har ved flere ulike anledninger tatt opp behovet for å få på plass en kiropraktorutdanning. På bakgrunn av dette har Kunnskapsdepartementet fått foretatt en ekspertutredning. Ekspertpanelet har evaluert forskningen innenfor feltet ved tre utdanningsinstitusjoner og peker på at en av de viktigste forutsetningene er at kiropraktorutdanningene foregår innenfor et flerfaglig og tverrfaglig sammensatt forsknings- og læringsmiljø i medisin og helse – dette for å sikre både faglig konsentrasjon og kunnskapsmessig bredde. Etablering av en kiropraktorutdanning innebærer oppbygging av et nytt fag- og forskningsmiljø i Norge og er derfor svært krevende, både kompetansemessig og kostnadsmessig. Det er riktig som representanten sier: Universitetet i Oslo har i flere omganger jobbet med å utvikle en kiropraktorutdanning. Universitetets vurderinger er at det er nødvendig å rekruttere ekspertise fra utlandet, da fagkompetansen ikke finnes i Norge i dag. Videre må en også få på plass tilpassede lokaler og spesialutstyr. Selv om det ikke finnes en kiropraktorutdanning i Norge i dag, foregår det en god del forskning på fagområdet muskel- og skjeletthelse. Helse- og omsorgsdepartementet finansierer en slik forskning både gjennom Norges forskningsråd og gjennom de regionale helseforetakene. For å styrke forskningen på området muskel- og skjeletthelse har de regionale helseforetakene også etablert et nasjonalt forskningssamarbeid om muskel- og skjeletthelse, som ett av seks fagområder. Samarbeidet koordineres av Helse Sør-Øst. Det er videre etablert seks medisinske kvalitetsregistre innenfor muskel, skjelett og bindevev, bl.a. Nasjonalt register for leddproteser, Nasjonalt kvalitetsregister for ryggkirurgi, Norsk nakke- og ryggregister og Norsk kvalitetsregister for artrittsykdommer. Det gir gode muligheter for pasientnær forskning om både effekten av og kvalitet på behandlingstilbudene, der veien er kort mellom ny kunnskap og endring av praksis. Helse- og omsorgsdepartementet har de siste tre årene bevilget midler over statsbudsjettet til infrastruktur til forskning for kiropraktorer og behandlingsformene de utfører. Dette har ført til at flere kiropraktorer holder på med doktorgradsprosjekter, og nylig disputerte den første kiropraktoren i Norge for ph.d.-graden. Verken den forrige eller den nåværende regjering har til nå prioritert kiropraktorutdanning i de årlige budsjettforslagene. Denne regjeringen har først og fremst jobbet med de generelle tiltakene i Utdanning for velferd, som gjelder hele bredden av helseutdanning. Det er også satt i gang tiltak som styrker den faglige kompetansen, slik at grunnlaget for en eventuell kiropraktorutdanning blir bedre. Når det gjelder representantens konkrete spørsmål om å få fortgang i etablering av utdanningen, så er det noe jeg må komme tilbake til Stortinget med i forbindelse med de årlige budsjettforslagene.