Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-06-19:
Om jeg ikke akkurat skal svare på den utfordringen nå, vil jeg i alle fall si til representanten Sande at det han sa om Den store boka, var et bilde jeg skjønte, og et bilde som jeg er helt enig i. De fleste studier av mulige konsekvenser av klimaendringene tar utgangspunkt i at gjennomsnittstemperaturen på jorden vil øke med 2–3 grader mot slutten av dette århundret. Kapasiteten og muligheten til å tilpasse seg høyere temperaturstigninger, som 4–6 grader celsius, har vi begrenset kunnskap om. Selv om man skulle få en internasjonal enighet om en ambisiøs politikk for å redusere utslipp av klimagasser, vil temperaturen fortsette å stige fram mot 2100. Det er derfor nødvendig å forberede samfunnet på forventede klimaeffekter som uansett vil komme. Norge ligger utsatt til, med en langstrakt kyst og store høyfjellsområder som strekker seg inn i Arktis. Vær og klima påvirker nærmest alle deler av samfunnet og er en viktig del av hverdagen for de fleste. Det norske folk er derfor vant til å ta hensyn til været, og har gjennom århundrene tilpasset seg et skiftende klima. Over det siste århundret har det blitt varmere i Norge, og nedbørsmengdene har økt med om lag 20 pst. Det er ventet at temperatur og nedbør i Norge vil fortsette å øke framover. Klimatilpasning handler om å erkjenne at klimaet er i endring, forstå konsekvensene og iverksette tiltak for enten å hindre skade eller utnytte mulighetene klimaendringene kan innebære. I Norge kan høyere temperatur føre til lengre vekstsesong, noe som i utgangspunktet er positivt med tanke på økt selvforsyning. På den andre siden kan økt nedbør, ras og flom bety tap av avlinger og dyrkbar jord, og således være en trussel mot matproduksjon og selvforsyningsgrad. Dette har vi sett eksempler på denne våren. Det er derfor viktig å ha økt beredskapsfokus på de følgene klimaendringene kan ha for den nasjonale matforsyningen. Arbeidet med å sikre matjord må fortsette, og vi må få økt fokus, både nasjonalt og internasjonalt, på nødvendige beredskapslagre for korn. Nær sagt all infrastruktur er utsatt for klimaendringer. Sårbarhet i infrastruktur og bygninger har stor betydning for hvordan samfunnet berøres av klimaendringer. Meldingen peker på at en felles utfordring for store deler av infrastrukturen og bygningsmassen er etterslep av vedlikehold. Klimaendringene vil forsterke behovet for vedlikehold og øke utfordringene knyttet til etterslep. Denne gjensidige avhengigheten og det store vedlikeholdsetterslepet forsterker sårbarheten for klimaendringer. Kristelig Folkeparti har merket seg at regjeringen i meldingen ikke avklarer statlige ansvarsforhold for klimatilpasning. Det er ikke avklart hvem som skal være myndighet på sentrale områder som overvann og havnivåstigning, noe som er en klar svakhet med meldingen. I dag har minst åtte departement ansvar for ulike deler av arbeidet med naturfare og klimatilpasning. Mens NVE har et klart definert ansvar for forebygging og sikring mot elveflom og skred, er det ikke definert noe slikt ansvar for havnivåstigning og overvann. Manglende avklaring av det statlige koordineringsansvaret og fagansvaret bidrar til å vanskeliggjøre kommunenes tilpasningsarbeid. Derfor haster det med en avklaring av det statlige ansvaret for havnivåstigning og overvann. Klimaendringene øker behovet for å satse på flom- og skredforebygging. Vi kan aldri sikre oss hundre prosent mot framtidige flom- og skredulykker, men styrket satsing på forebyggende tiltak kan redusere skadene og minske omfanget av nye flommer og skred. I svar til komiteen varsler departementet at det skal foretas en helhetlig gjennomgang av naturskadelovens bestemmelser om sikring. Kristelig Folkeparti mener dette lovutvalget bør nedsettes umiddelbart, og at det blir et ekspertutvalg som kan utrede en helhetlig lovendring som klargjør kommunenes ansvar og boligeiernes rettigheter når det gjelder flom- og skredforebygging. I dag er det uklare rettstilstander, noe som har ført til en rekke rettssaker. Enkelte boligeiere vil i framtiden måtte flytte fordi tomten blir uegnet og farlig som boligtomt på grunn av økt flom- og skredfare. Det er særlig viktig å klarlegge ansvar og rettigheter i slike saker.