trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Det vart stilt eit spørsmål om kor lang tid det skal ta før ein tek att vedlikehaldsetterslepet. Ja, det vil jo vere avhengig av både dei framtidige rammene korleis fylket sjølv vel å disponere dei rammene. For i motsetnad til tidlegare, då det har lege ein pott til vedlikehald, ein pott til investering og ein til ulike område, vil jo fylket no få full fridom til korleis en vel å bruke pengane. Det vil nok vere forskjellig frå fylke til fylke. Nokon har store investeringsprosjekt som ein vil setje først, og andre vil ha meir fokus på at ein kanskje har bygt ut dei viktigaste prosjekta og skal gå på meir vedlikehald enn ein har gjort tidlegare. Eg vil minne om at det er 34 pst. auke i rammene. Når tidlegare har ein sett ein slik auke? Då Høgre – som eg registrerer i dag er kritisk til denne reforma – la fram sin transportplan, var det kutt til «øvrige riksveger» på 700 mill kr. Då synest eg ein vert veldig høg og mørk – eg veit ikkje om det er eit parlamentarisk uttrykk, president, kanskje eg skal la vere å seie det. Men då synest eg i alle fall at ein er frimodig når ein i dag er kritisk til ei reform som er sterkt ynskt i fylka. Etter ti år i fylkespolitikken er eg vel kjend med alle dei utsegnene frå fylkesordførarkollegium og fylkesting landet rundt der ein har bedt om å få desse vegane fordi ein ser det som viktig å sjå regional planlegging på tvers, sjå samferdsel, arealpolitikk og miljøpolitikk i ein større samanheng og ikkje minst inn mot næringsutvikling og prioriteringa langs dei linjene. Som ved alle endringar skjønar eg at det vert reist spørsmål både om utviklinga og om staten sin vilje til å følgje opp. Då tenkjer eg at alle dei som stiller dei spørsmåla, bør sjå tilbake på kven som har vist vilje til å følgje opp fylkeskommunane sin økonomi, og kven som då vil vere ein garantist for at det skal verte ei ytterlegare opptrapping òg i dei komande åra – som er mitt mål at vi skal få til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Då vi skulle gjere denne fordelinga, måtte vi sjølvsagt ta utgangspunkt i eit oversyn over Statens vegvesen sine driftskostnader. Då var det ein diskusjon om kva som skulle inkluderast i den fordelinga. Det er rett, som Pollestad seier i Nationen, at det låg litt høgare frå Statens vegvesen si side enn det som vart godkjent i departementet. Det er ikkje noko spesielt i det. Det skjer i mange saker at justeringar kjem frå Samferdselsdepartementet. Det er ingen dramatikk i det. Det handlar om kva ein då inkluderer. Dette er ein gjennomgang som sjølvsagt er gjord på basis av dei reelle kostnadene. Det er ikkje noko hokuspokus. Det finst eigentleg ingen politikk i det, det er rett og slett ein teknisk gjennomgang. Fylkesordførarkollegiet vart orientert 19. mai. Det er òg lova fylka ein full gjennomgang, òg på detaljnivå, av dette. Eg skjønar at fylkeskommunane føler at det kan vere nødvendig, men som sagt, det ligg ingen politikk i dette. Det er meir teknikk enn politikk. Det som er viktig, er at viss den summen hadde vore større, hadde det vorte endå mindre igjen av han til å fordele på dei andre programområda, på investering, drift og vedlikehald. Det at Samferdselsdepartementet la inn 1 milliard kr som fordelingsgrunnlag, betyr at 100 mill. kr kunne brukast til veg – ei overføring til vegbiten og ikkje til styring av byggjeprosessar og planlegging og alt det som elles skal skje. Vi har ein særs god dialog med KS. Vi har ein god dialog med fylkesordførarkollegiet og med rådmannskollegiet. Det har heile vegen vore brukt mykje tid frå mine folk på den dialogen, og vi har fått mykje positivt tilbake på det. Det er klårt her er mange store og mindre saker som ein må utvikle ei felles forståing omkring når ein skal gjere ei så stor reform som dette. For det er ei stor reform at fylka får råderett over dette vegnettet. Og at dei får overført så mykje midlar, gir sjølvsagt fylka eit heilt anna handlingsrom for å drive regional utvikling.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Me har følgt opp dei planane som ein lokalt har vorte samde om. I motsetnad til Framstegspartiet har eg ei sterk tru på at ein lokalt evnar å finne dei beste løysingane og avvege dei ulempene som måtte følgje for enkelte. Me veit at det å byggje nye vegar og utvide vegar kan føre til ulemper for enkelte. Ein må sjølvsagt prøve å gjere dei ulempene færrast mogleg, men eg kan ikkje gå inn i drøftingar av ulike framlegg som er komne i prosessen her. Eg berre støttar meg på vedtaket i Hordaland fylkeskommune og i Kvam kommune. Når det gjeld satsing på samferdsle og bruk av den velfylte statskassa, vil eg minne om at denne regjeringa satsar så sterkt på samferdsle at opposisjonen har funne det nødvendig å peike på at me har meir pengar å bruke – sjølv om dei vel veit at den underliggjande veksten i denne perioden har vore tilnærma lik den underliggjande veksten i den førre perioden. Prioriteringa av samferdsle har vore sterk i denne regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Eg er glad for at Stortinget vil gi støtte til forslaget om delvis bompengefinansiering av Bømlopakken. Eg er òg glad for at Stortinget både i denne saka og i andre saker i dag har sytt for at det har gått raskt å få sakene opp og fram til vedtak i Stortinget. Eg vil gjerne nytte høvet til å takke for det. Eg vil i same setning ta avstand frå påstandane om at me driv med stempling av saker i departementet. Det er ei solid og skikkeleg sakshandsaming som vert gjord. Eg er lei for at det er ein trykkfeil i proposisjonen. Det bør ikkje førekome, men det har dessverre skjedd. Som det går fram av innstillinga, er alle partia, med unntak av Framstegspartiet – i denne saka som i den førre saka – samde om å følgje opp dei vedtaka som vart fatta av Hordaland fylkeskommune i mars i år. Som saksordføraren sa på ein glimrande måte i sin gjennomgang, har denne saka vore arbeidd med lenge. Bømlo kommune har gjennom Trekantsambandet, som vart opna i 2001, fått fast samband til Stord og Sveio. Det har vore ein sterk trafikkvekst, og vegnettet er ikkje tilpassa dagens trafikk. Dette er ei etterlengta sak – ein får både utbetring av eksisterande veg, bygd nye vegar, gang- og sykkelvegar og kryssutbetringar. Slik sett vil pakken gi betre framkomst og trafikktryggleik og eit betre lokalmiljø. Det er lokal støtte til pakken. Det er vedteke reguleringsplanar for alle prosjekt som skal startast opp i dei fyrste fem åra, 2009–2013. Som følgje av forvaltingsreforma er riksvegane på Bømlo føresett omklassifiserte til fylkesvegar frå 2010. Det er difor, på same måten som i Kvammapakken, lagt til grunn at føresette statlege midlar til prosjektet etter 2009 vert dekte av Hordaland fylkeskommune. Det har fylkeskommunen slutta seg til. Fleirtalet i komiteen peiker på at det bør vere mogleg å få til ein avtale om ei lågare rente enn 6,5 pst., og at ein lokalt ynskjer eit rabattopplegg som i Haugalandspakken, der det er eit passeringstak med maksimalt 75 passeringar pr. månad og ein timesregel. Fleirtalet tilrår eit slikt system dersom det ikkje svekkjer finansieringsgrunnlaget og heilskapen i pakken vesentleg. Dette avvik frå opplegget i proposisjonen, men eg er positiv til at ein ser på om det er mogleg å kome lokale styresmakter i møte på dette punktet. Fleirtalet peiker òg på at lågare rentenivå vil kunne medføre betre økonomisk utvikling i prosjektet, og at dette vil kunne bety at enkeltprosjekt kan verte realisert raskare. Eg ser det som heilt naturleg at dette vert vurdert i samarbeid mellom lokale styresmakter og Statens vegvesen – i praksis den styringsgruppa som vil verte nedsett. At Framstegspartiet ikkje er like nøgd med dette framlegget som dei andre partia, er ikkje overraskande. Det får ein berre ta med i Framstegspartiets dobbeltsidige kommunikasjon – lokalt og sentralt – sjølv om ein lokalt i denne saka har stått på det ein er bedt om å gjere frå sentralt hald, og ikkje har gjort det som ein har gjort i andre kommunar, nemleg å innføre bompengefinansiering. Eg håper folk på Bømlo vil få stor nytte av denne pakken, og at næringslivet som blomstrar i dag, vil blomstre endå meir når dei får betre kommunikasjon.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Når me brukar pengar på å byggje veg, er det ei investering for framtida. Det er eg og representanten Sortevik samde om. Samtidig må dei midlane ein brukar på det, òg takast frå den same potten som ein brukar til forbruk. Til sjuande og sist handlar det om å finne økonomiske rammer som gjer at ein – både på kort og på lang sikt – held orden i statsfinansane og sikrar at me har den nødvendige balansen og romslegheita når det trengst. At det er viktig, har ikkje minst det siste året vist oss. Det bør veljarane merke seg, når me no er inne i tider som kan verte vanskelege for både folk og næringsliv.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Miljøpakken for transport i Trondheim inneheld ei rekkje tiltak som m.a. har som mål å redusere CO2-utsleppa med 20 pst. innan 2018, auke delen som reiser med miljøvenleg transport og redusere reisene med privatbil. For å nå desse måla vert det satsa på ei rekkje ulike tiltak. Det er prioritert å vidareføre utbygginga av eit hovudvegnett, som m.a. skal avlaste biltrafikken rundt dei sentrale byområda. Eg viser til at miljøpakken vil gi betre framkomst, trafikktryggleik og betre lokalmiljø. Finansieringa av miljøpakka er basert på innkrevjing av bompengar, på statlege, fylkeskommunale og kommunale midlar. Eventuell brukarbetaling i form av lokal avgift på omsetnad av drivstoff må Regjeringa kome tilbake til i samband med trinn 2 av miljøpakken, då det i dag ikkje er lovmessig grunnlag for å ta i bruk dette. Trondheim kommune og Sør-Trøndelag fylkeskommune ynskjer å kunne starte bygginga av dei høgast prioriterte veg- og kollektivprosjekta i pakken så snart som mogleg. Dei har derfor bede om å få fremje miljøpakken i to trinn, der første trinn av pakken inneheld tiltak og verkemiddel som pr. i dag er avklarte i forhold til lovverk og økonomiske rammer. Formålet med trinn 1 er å leggje til rette for å innføre ei trafikantbetaling i Trondheim basert på lokale vedtak. Trinn 2 vil innehalde ein heilskapleg plan og endelege prioriteringar av prosjekt og tiltak i miljøpakka, der òg omsynet til arealbruken er vurdert. I og med at pakken vert lagd fram i to trinn, er det naturleg nok i den proposisjonen som no er til handsaming, ikkje ei fullstendig framstilling av pakken. Dette må me kome tilbake til på same måte som me gjorde det ved handsaminga av Oslopakke 3. Departementet går – i tråd med dei lokale forslaga – inn for eit opplegg med tidsdifferensierte takstar som ein del av finansieringsgrunnlaget for miljøpakken for transport i Trondheim. Ei slik ordning gjer at dei trafikantane som belastar vegsystemet mest, må betale mest. Dette gir den mest rettferdige fordelinga av betalingsplikta og inneber ein viss trafikkregulerande effekt. Til slutt vil eg framheve at det er all grunn til å gi ros til dei lokale styresmaktene for ein framtidsretta og miljøvenleg pakke som har kome i stand basert på eit forlik mellom seks parti i bystyret i Trondheim. Og ein takk til komiteen for ei rask handsaming av saka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Min del av dette arbeidet er å ha ei forsvarleg handsaming og leggje fram eit forsvarleg saksgrunnlag for Stortinget. Så er det Stortinget og komiteen, med komitéleiaren i spissen, som avgjer handsaminga av dei ulike sakene. Eg vil ikkje på noko vis kritisere Stortinget for deira handsaming. Eg er glad for at ein har valt å føreta ei rask handsaming av denne saka.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Det som er lagt fram her, er ein pakke der ein har lagt opp til ei differensiert innkrevjing. Det er ikkje frå dei som har sydd saman denne pakken, brukt ordet rushtidsavgift, men ein har differensiert satsane på vegen. Eg kan ikkje setje likskapsteikn mellom dei, men det er heller ikkje poenget. Poenget er at ein skal oppnå både målsetjingane om at færre skal bruke bil, og målsetjingane om å få ned klimagassutsleppa, og slik sett er ein viss trafikkregulerande effekt av dette venta.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Nei, dette er ikkje ein bindande avtale for å redusere biltrafikken. Dette er pakkar som på nokre punkt vil redusere biltrafikken, men der det òg finst element av vegutbygging som vil ha motsett effekt. Likevel er det for den pakken som me behandlar i dag, ein føresetnad at ein får ein sterk reduksjon i CO2-utslepp. For Oslopakke 3 veit me jo av KS-utgreiingane at den ynskte nedgangen i klimagassutslepp kanskje ikkje vert så stor. Når det gjeld forpliktande avtalar, vil dei bli inngått direkte mellom den enkelte byen og staten i form av avtalar som det då skal skrivast under på, og ha spesifikke tiltak. Her har me jo ein kombinasjon av tiltak som reduserer klimagassutslepp og aukar kollektivbiten, men det er òg ein del andre tiltak inne i pakken.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Som statsråd held eg meg til dei vedtaka som vert gjorde av dei valde representantane lokalt, i motsetning til det me ser Framstegspartiet gjer i denne salen i mange saker, i alle fall dei som går på bompengefinansiering, der ein lokalt har ynskt seg det. Derfor meiner eg denne saka absolutt er i tråd med lokaldemokratiet og med gode lokaldemokratiske tradisjonar, at ein gjer lokale vedtak som vert følgde opp sentralt. Så vil det alltid vere slik at dei vedtaka som vert gjorde lokalt, vert gjorde ut frå ulike føresetnader. Eg har ikkje moglegheit til å gå inn og sjå på grunnlaget for dei – det må det enkelte partiet gjere. Det vert jo det enkelte partiet sin kommunikasjon med veljarane som i så fall vil avklare om dei opplever at dei vert varetekne.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-06-16:
Det finst nok nokre forskjellar, men vi har jo ikkje så mykje erfaring med rushtidsavgift. Derfor ligg det nok nokre forskjellar i dette systemet sett opp mot det som me tradisjonelt har kalla rushtidsavgift. Så eg vel å halde meg til det som ein har brukt lokalt, og som er brukt i innstillinga, nemleg at dette er ei bompengeavgift som har ein rushtidseffekt. Det burde halde både for meg og for representanten Helleland. Elles har det vore mange gode spørsmål frå representanten Helleland i replikkrundane. Eg håpar jo at han opplever å ha fått svar på nokre av dei òg.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Kanskje eg kan bidra til at i alle fall forvirringa kjem på eit litt høgare nivå, for det var med tanke på finansieringa av det framtidige fylkesvegnettet eg bad om ordet. Det var Trond Helleland og Jan Sahl som gav støyten til det, for dei var jo opptekne av finansieringa. Av innlegget til Helleland kunne ein kanskje forstå det slik at det berre var denne ekstra milliarden som fylkeskommunane skulle få til rådvelde for å halde ved like og ruste opp vegnettet sitt framover. Eg må presisere at det som ligg i botnen, er jo 2009-budsjettet for «øvrige riksveger». Det skal då følgje med over til fylka. Viss ein ser på budsjettet for 2009, er det ein rimeleg stor auke frå 2008 til 2009, så det er allereie på eit høgt nivå. Så er det i Nasjonal transportplan lagt opp til at riksvegen skal ha ei opptrapping i åra framover. Det står klart og tydeleg at ein litt avhengig av konjunktursituasjonen skal trappe opp ramma i den tiårsperioden som dette dreier seg om. Det same står ikkje når det gjeld fylkesvegen, og på landsmøtet til Det norske Arbeiderparti var det mange som var opptekne av det. Det blei òg gjort eit vedtak om at det framtidige fylkesvegnettet skulle ha same opptrappinga som riksvegen. Det meiner eg er følgt opp gjennom kommuneproposisjonen, der det er lagt inn den ekstra milliarden i 2010. Viss ein ser på snittet over ein tiårsperiode, bør det opp på 1,5–1,6 milliardar kr. Men viss ein tenkjer seg at det skal vere ei opptrapping, tilfredsstiller den eine milliarden det. Så det kjem då oppå det som staten i dag brukar på det same riksvegnettet. I tillegg veit vi jo at tilstanden på mykje av dette vegnettet er dårleg. Derfor er det avsett ei rentefri låneordning på 2 milliardar kr i året som fylkeskommunane kan gjere seg nytte av. Samla sett vil altså fylkeskommunane i framtida ha mykje betre føresetnad for å ta vare på og ruste opp vegnettet enn det som har vore ramma for staten i forvaltinga av akkurat det same vegnettet pr. i dag.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-16:
Denne nye reforma, der fylka ikkje berre skal ha ansvaret for, men også eigarskapen til det som no blir kalla fylkesvegar, frå nyttår, er ei spennande reform, og eg har full forståing for noko av den usikkerheita som er knytt til korleis fylka skal vere i stand til å skjøtte den oppgåva dei får – for det er ei stor oppgåve. For meg er det viktig å presisere at staten har, og vil alltid ha, eit ansvar for at dei overføringane som den gir til både fylke og kommunar til dei oppgåvene som dei skal gjennomføre, må vere store nok til at oppgåvene kan gjennomførast på ein god måte. For oss i Senterpartiet legg det nokre føringar framover på at ikkje berre skal ramma for 2010 vidareførast til fylka, men det er også ikkje minst ein føresetnad om at opptrappinga skal vere på lik linje med den auken som dei statlege vegane skal ha. Det synest eg er viktig å presisere.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2009-06-16:
Denne saka gjeld ei omfattande miljøpakke i storbyen i trivelege Trøndelag. Så vidt eg hugsar, betyr namnet Trond han som «trivst», så Trondheim er såleis ein triveleg by. Uansett kor kjekt ein har det ein stad, vil likevel sterk trafikkvekst, aukande miljøproblem og støy redusere trivselen. Ikkje berre det – med bilkøar går også kollektivtrafikken seinare. Det blir ein vond sirkel med periodevis dårleg framkomst, og dette verkar hemmande for næringslivet og handelsstanden. Vi som ferdast ein del i området der, veit at noko må gjerast. Men det kan somtid fortone seg kanskje ikkje som politisk sjølvmord, men i alle fall som politisk sjølvpining å gjennomføre verksame trafikkregulerande tiltak. Derfor vil eg gi ros til Trondheim kommune for eit djervt arbeid som forhåpentlegvis vil løyse mange av trafikk- og miljøproblema i byen. Eg vil særleg peike på planane dei har for eit heilskapleg sykkelvegnett, som er eit grep som vil føre til færre bilar, betre luft og ikkje minst meir frisk luft til alle dei som kan ta sykkelen fatt. Sjølv om alle kan vere einige i at ulike avgifter kan vere ergerlege å betale, er eg likevel overtydd om at denne pakka samla sett vil bidra sterkt til at Trondheim også framover vil vere ein triveleg by.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-16:
Vi skal nå i rask rekkefølge behandle to saker fra Hordaland, med initiativ og søknader fra næringsliv og lokale myndigheter om brukerfinansiering gjennom bompenger – dette for å få løst et presserende behov for utbygging av viktig infrastruktur i egen kommune. Innstillingen i denne saken, om Kvammapakken, fremmes av et flertall i komiteen, alle utenom Fremskrittspartiet. I Kvammapakken ligger det vesentlige investeringer og utbedringer på rv. 7 mellom Norheimsund og Øystese og ved Kvamskogen, men også tiltak i Granvin, i krysset mellom rv. 7 og rv. 13, og utbedringer på rv. 49 i Strandebarm – totalt 440 mill. kr, hvorav kun 10 pst. finansieres av staten. Det er mange enkeltprosjekter, og planarbeidet er på et varierende nivå, kan man si. Innkrevingen av bompenger skal skje i to automatiske bomstasjoner på rv. 7, i hver ende av kommunen, men dog slik at trafikk fra vest, som bare skal til Kvamskogen, ikke belastes. Det er lokalpolitisk enighet om bompengeopplegget, og flertallet i komiteen støtter dette. Det samme flertallet mener dessuten at lokale forhold som detaljer i gjennomføringstakt o.l. drøftes i et samarbeid mellom lokale myndigheter, bompengeselskapet og Statens vegvesen. Flertallet har forutsatt at forutsetningene i søknaden i størst mulig grad må imøtekommes, så sant dette ikke svekker finansieringsplanen for pakken vesentlig. Komiteens flertall har merket seg at det er lagt til grunn et rentenivå på 6,5 pst., og at dette har skapt litt diskusjon om nedbetalingstid og fremdrift. Komiteens flertall vil for sin del bemerke at styringsrenten i dag ligger på 1,5 pst., og selv langsiktig rentebinding – fem–ti år – ligger på nivåer godt under 6,5 pst. Flertallet i komiteen har derfor bemerket den gunstige rentesituasjonen, og at denne bør ses i lys både av total innkrevingstid og innfasing av enkeltprosjektene i pakken. Det er flertallets syn at kommunestyrets vedtak om byggetid er innenfor rekkevidde, men har tillit til at alle slike vurderinger gjøres best av dem som har det daglige ansvaret for gjennomføringen av hele pakken, dvs. Statens vegvesen, lokale myndigheter og bompengeselskapet. Flertallet konstaterer at finansieringen blir gunstig ved at Hordaland fylkeskommune stiller en selvskyldnergaranti på 370 mill. kr. Komiteens flertall mener at løpende vurderinger av pakkens soliditet, oppad til fylkeskommunens garantiramme, best kan foretas av den lokale gruppen jeg nevnte, med godkjenning i Vegdirektoratet. Det har vært noen formaliteter og litt fram og tilbake under saksbehandlingen, men med departementets proposisjon, med tillegg av komiteens tilråding og fleksibel forståelse underveis i utbyggingen, er dette blitt en sak som i stor grad imøtekommer lokale og regionale ønsker. Det skulle da også bare mangle, det er jo disse som påtar seg ansvar og risiko for 90 pst. av finansieringen – og som får svi hvis noe går galt. Det er det imidlertid lite som tyder på i denne saken. Så om noen år er situasjonen for trafikanter og lokalbefolkning i dette området sterkt forbedret.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-16:
Bare en kort kommentar fra Høyres side i denne saken. Vi støtter flertallsinnstillingen, men har likevel bemerket det uheldige i at en av Norges viktigste veier bygges ut på denne måten, i relativt små etapper og ved enkeltprosjekter – etter det jeg forstår, hele 35 enkeltprosjekter. Høyre har tatt nye grep når det gjelder viktige strekningsbaserte korridorer, og vi har i vår alternative transportplan gått inn for at de gjenstående utbygginger på E6 gjennom Akershus, Hedmark og Oppland organiseres som OPS-prosjekter, inndelt i hensiktsmessige strekninger og parseller. Målet må være så snart som mulig å få en trafikksikker og moderne E6, gjerne firefelts, og da en variant med såkalt smal firefelts, som etter vår mening bør velges framfor vekselvis to- og trefeltsløsninger. Det var i grunnen den lille kommentaren jeg ville gi i saken.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Nå behandler Stortinget andre utbyggingsetappe av prosjektet E6 Gardermoen–Kolomoen. Det legges opp til anleggsstart allerede høsten 2009 og åpning for trafikk høsten 2011. Derfor er dette en gledens dag. Så mye glede det er i denne salen i dag! Jeg synes det er verdt å merke seg at utbygging av veg og jernbane blir samordnet på strekningen langs Mjøsa. Samtidig utbygging av veg og bane betyr faktisk en innsparing på om lag 400 mill. kr og vil dessuten redusere ulempene for beboere og trafikanter langs denne strekningen i anleggsperioden. Strekningen Dal–Minnesund er 19 km lang og ligger i Eidsvoll kommune. Utbyggingen omfatter utvidelse av eksisterende tofeltsveg til firefeltsveg. E6 er betegnet som en dødsveg. Det har skjedd altfor mange ulykker. E6 mellom Gardermoen og Lillehammer er den farligste vegstrekningen i Norge – den med flest dødsulykker. Utbyggingen vi nå behandler, vil bidra til å få ned antall ulykker. Det vil bety mye for næringslivet, som også vil få bedre framkommelighet. For alle oss trafikanter som bruker vegen ofte, vil utbyggingen av E6 til firefeltsveg med midtdeler bety at vi kan ferdes på E6 med større trygghet. Jeg vil benytte anledningen til å rose statsråden og Regjeringen for den gode løsningen som etter hvert er funnet for regulering langs Mjøsa. Jeg vil også tillate meg å nevne at videre utbygging av E6 fra Kolomoen til Lillehammer er helt nødvendig. En kontinuerlig utbygging av E6 fra Gardermoen til Lillehammer vil bety reduserte kostnader, men først og fremst – og viktigst av alt – vil det bety færre ulykker. Det må være en viktig målsetting i vår samferdselspolitikk. Fremskrittspartiet vil sikkert legge fram sitt syn på bompenger i et eget innlegg – det gjør de jo stadig. Jeg vil bare si at når Fremskrittspartiet både vil samarbeide med Høyre og samtidig er imot bompenger, ser jeg at dette prosjektet og hele E6 aldri vil kunne bli noe av. Erfaringene fra Bergen viser at Fremskrittspartiet har ekstreme behov for egenmarkering i forbindelse med bompenger. Det er for så vidt greit nok, men det behovet er tydeligvis mye større enn evnen til å inngå samarbeid for å løse trafikkproblemene. Det bør velgerne merke seg. Det jeg er fornøyd med, er at denne regjeringen gjennomfører det den lovet. Vi bygger E6 kontinuerlig for å sikre trafikksikkerhet og framkommelighet. Men i denne saken, som i så mange andre saker, er det bred tilslutning til Regjeringens forslag, bortsett fra fra Fremskrittspartiet, som også her isolerer seg. Akk ja, president, det skal bli moro å følge med i samferdselspolitikkens utvikling fra sidelinjen de neste fire årene!
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Det var interessant at foregående representant ønsker å se til Oslo. Her har man nettopp brukt inntektene fra betalingssnittene, som jeg tror de kaller det, til å finansiere kollektivtrafikken. Den pakken er det Fremskrittspartiet som står i førersetet for, og de har søkt Samferdselsdepartementet om å få lov til å opprette en bompengering, og så kan de bruke pengene til å drifte kollektivtrafikken sin og til å investere i kollektivtrafikken. Men hvis en reiser til Trondheim, er dette altså prinsipielt feil. Fremskrittspartiet tror ikke på klimaforliket. De tror heller ikke på klimautfordringene, så det er kanskje ikke så rart at de så behovet for å få på plass en klimapakke. Jeg vil gi ros til politikerne i Trondheim som greide, bare fire måneder etter klimaforliket på Stortinget, å få på plass denne klimapakken for byen. Det er ingen tvil om at de også har sett de samme utfordringene som man så i Stortinget, og ønsket å gjøre noe lokalt med det. Jeg sier igjen: Det er beklagelig at Høyre ikke ønsker å være en del av denne klimadugnaden. Så til Høyres påstand om uforsvarlig saksbehandling. Det blir litt rart når representanten Halleraker står på denne talerstolen og gratulerer Stortinget og Bømlo med dagen i saken om en pakke som hadde en tilnærmet lik behandlingstid. Så lenge Høyre var for veisatsingen, var det antakeligvis greit med kort behandlingstid. Da blir det lite prinsipielt. Det er tydelig at dette er retorikk fra Høyres side. Linda C. Hofstad Helleland vil heller ha OPS enn bom. Da lurer jeg på om dette er et fullt statlig finansiert OPS-prosjekt. Er dette et nytt OPS-prosjekt hvor det ikke skal være noen bompengeinntekter? Jeg ber velgerne også legge merke til Høyres kamuflering av bompenger med OPS. Jeg synes Høyre skal være ærlig og si at når de sier OPS, så mener de bompengeprosjekter. Dette er en bra, helhetlig pakke for Trondheim, som investerer i kollektivtrafikk. De skal få på plass et helhetlig gang- og sykkelveinett, satse på trafikksikkerhet og bekjempe støy. De skal også redusere CO2-utslippene med 20 pst. Dette er absolutt bra! Helt til slutt vil jeg bare si at Jens Stoltenberg har lovt at staten aldri skal tvinge norske kommuner til å innføre rushtidsavgift. Det har han heller ikke gjort. Her har det vært et ønske fra et stort lokalt flertall av seks partier om å innføre en rushtidseffekt, og det sier Stortinget ja til.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Det er jo hyggelig å bli omtalt som ung og lovende – eller hva det nå var representanten Helleland sa. Men min kritikk av Høyre og Linda Hellelands argumentasjon gikk på at man sier at man ikke vil være med på rushtidsavgiften. Man vil ikke være med på dette opplegget, fordi det er en innføring av en ekstraskatt og en urettferdig skatt for Trondheims innbyggere. Så går også Trond Helleland opp på talerstolen og sier at Høyre er for bompengeinnkreving, at det er helt greit, og at dette er en del av et OPS-prosjekt. Da blir det litt forvirrende for oss som sitter i salen, tror jeg, og kanskje også for velgerne, å skjønne hva Høyre egentlig mener. Er bompengeinnkreving usosial skatt, eller er det en helt akseptert del av veiprosjekter og OPS-prosjekter, som Høyre er for? Når det gjelder behandlingen, behandlet Stortinget også Oslopakke 3 i to trinn. I trinn 1 innførte vi et nytt prinsipp om at man kunne bruke inntekter fra bompengeringen til å drifte kollektivtrafikken. Det var en sak som hadde tilnærmet like lang behandlingstid i Stortinget, fordi det da var viktig også for Høyre å få på plass denne pakken i Oslo. Men når Høyre er imot pakken, er det prinsipielt feil å gjøre ting raskt for å løse ting lokalt. Drivstoffavgiften er heller ikke til behandling nå. Den vil vi komme tilbake til i fase 2, og da vil Stortinget også få rikelig anledning til å diskutere hvordan det skal gjøres, hva det eventuelt vil bety for Trondheims innbyggere, og også som et prinsipp for samferdsel i resten av landet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-16:
Eg trur den litle ueinigheita som er i familien Helleland, lèt seg rydda opp i. Den hørdest ikkje veldig alvorleg ut. Men det er meir alvorleg det som Høgre no har kome fram til, for det vil eg karakterisera som eit løftebrot. Erna Solberg har nemleg skrive under på at ein må redusera biltrafikken i byområda viss ein skal få pengar frå belønningsordninga. Det signalet har Erna Solberg sendt til Trondheim kommunestyre og til bystyret. Det er sendt rundt om i Noreg. Trondheim svarar på det signalet frå Høgre, men Høgre seier, nei, dette vil me ikkje vera med på. Høgre svarar altså ikkje på kva ein skal gjera for å redusera biltrafikken. Kva skal ein gjera med trafikkbiletet i Trondheim for å få ned klimagassutsleppa? Det svarar jo ikkje Høgre på. Og då er det eit brot med det som står i klimaforliket. Poenget er ikkje kva dei meiner lokalt i dei ulike partia. SV har vore tydeleg på rushtidsavgift heile vegen i mange år, for me har trudd på at det verkar. Det har verka i Stockholm, og det har verka i London. Tida har gått, og lastebileigarane har slutta opp om SV. NHO er no for dette etter mange år, fordi dei ser at det er lurt. Dei ser at det blir mindre klimagassutslepp, og dei ser at trafikken glir betre, og at næringslivet tener pengar. Høgre og høgresida har ikkje svaret på spørsmålet om korleis dei skal få ned bilkøane. Dei berre pøser på med pengar til asfalt og håper det løyser seg sjølv. Nei, eg meiner at Høgre her har eit forklaringsproblem. Framstegspartiet har no sitt løp, men kvar gong dei har makt, er det altså sånn at då sit Arne Sortevik, Per Sandberg og Siv Jensen og stemmer for at ein skal flå bilistane med 14,5 milliardar kr. Det har dei gjort fleire gonger når dei har hatt makt, utan spørsmål om å fjerna bompengeringane. Faktisk lét Framstegspartiet dei bli ståande. Ein kan jo tvila på Framstegspartiets vilje i desse sakene og i bompengeproblematikken, når ein i posisjon ikkje fjernar ein bom i det heile, men lèt dei stå og gladeleg tek imot pengane frå bilistane. Det er veldig bra at Trondheim no får denne miljøpakka. Eg trur fleire byar kjem til å kopiera det Trondheim gjer, for eg trur fleire byar vil vera opptekne av å gjera det som er bra for klimaet, som er bra for næringslivet, og som er bra for folk flest.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Flere fra statsrådens parlamentariske grunnlag i Stortinget har argumentert med at lokaldemokratiet vil ha dette. Statsråden tilhører et parti som i hvert fall i gamle dager var opptatt av lokaldemokratiet. Situasjonen er den at ved siste lokalvalg i 2007 stemte ca. 80–85 pst. av velgerne i Trondheim på et parti som var imot bomring, imot drivstoffavgift og imot rushtidsavgift – altså 80–85 pst. av velgerne stemte imot alle disse tiltakene og for partier som var imot disse tiltakene. Mener da statsråden at dagens votering er en støtte og en heder og en ære for det norske lokaldemokratiet, eller er det grunn til å si at lokaldemokratiet har ført velgerne bak lyset i denne saken?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Man skal få høre mye i denne salen. Det er en historisk dag, sa saksordføreren. Ja, det er i hvert fall et historisk usolidarisk vedtak vi gjør i dag. Jeg kjenner ikke samferdselsdebatten så godt som samferdselskomiteen gjør, men jeg kjenner Trondheim desto bedre. Det er altså engang sånn at i Trondheim går alle bussrutene rett inn og rett ut fra byen. Hvis man da er så uheldig, som mange er, å ha små barn i en barnehage som ikke ligger på den aksen som tilfeldigvis går inn til byen, er man avhengig av bil. Disse menneskene har ikke noe valg, og det er dem det går hardest ut over. Det er ikke alle disse folkene som tjener like bra som stortingsrepresentantene gjør, og dermed får de en vanskeligere hverdag. Så tilbake til mitt spørsmål til statsråden. Det er altså sånn at i 2007 gikk et betydelig flertall av partiene i Trondheim til valg på «motstand mot rushtidsavgift». Jeg er jo lekmann, jeg er ikke medlem av transport- og kommunikasjonskomiteen, så jeg må si jeg blir litt forvirret av disse begrepene. Men jeg tror heller ikke velgerne forstår forskjellen mellom rushtidsavgift og avgift med rushtidseffekt og mellom bomring og bompunkter med en eller annen annen effekt. Drivstoffavgift er for så vidt noe mer tydelig. Så vil jeg bare slutte meg til forrige taler. Det er klart at flertallet i bystyret i Trondheim vil ha denne saken behandlet i Stortinget før valget, for å ha denne avgiftsbyrden som et tema i valgkampen har jeg full forståelse for at Arbeiderpartiet ikke ønsker. Der tror jeg statsråden er inne på noe viktig. Hun sa at dette står i en god, historisk tradisjon. Ja, det er at Arbeiderpartiet sier noe når det er valg, og så gjør de det stikk motsatte når de kommer til makten. Slik sett står dette i en helt glimrende historisk tradisjon. Jeg skjønner godt at Arbeiderpartiet ikke ønsker å ta denne debatten i valgkampen. Så er det mange som har snakket om køene. Nå er det noen køer utenfor Trondheim, men de store køene i Trondheim er skapt av det samme flertallet som har stengt de fleste veiene, nærmest med den målsetting å skape mer kø. Så kan man gå til Stortinget og si: Se hvor mange køer vi har i Trondheim, og så får man lov til å innføre alle mulige avgifter for sine egne innbyggere. Det er fordi lokaldemokratiet i Trondheim selv ved flertallet, alle partiene utenom Fremskrittspartiet og Høyre, har valgt å stenge nesten halvparten av utfartskapasiteten fra Trondheim sentrum. Så er det slik at de samme lokalpolitikerne har i 10–15–20 år snakket om å konkurranseutsette busstjenesten. Hvis vi ser på busstilbudet i Oslo, på hva man har fått til her med hyppigere avganger, og hvor mye bedre busstilbudet har blitt på grunn av konkurranseutsetting – det har politikerne i Trondheim i årevis blånektet å gjøre. Nå subsidierer de en trikk som er over dobbelt så dyr som bussen. Det bruker de pengene på. Da blir jeg veldig betenkt når vi i dag vedtar å innføre en hel haug med avgifter uten at vi vet hva pengene faktisk skal gå til.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2009-06-16:
Først vil jeg kommentere representanten Langelands innlegg. Han hevdet at det har vært et stort påtrykk fra de folkevalgte i Trondheim for å få denne saken presset igjennom før sommeren. Hadde jeg representert de rød-grønne, hadde jeg gjort akkurat det samme – for å si det sånn: Det er ikke akkurat noen kioskvelter å gå ut i valgkampen og tvinge på trønderne både drivstoffavgift, rushtidsavgift og nye bommer rundt Trondheim. Høyre følger opp Trondheim Høyres krav i bystyret. Vi sier nei til drivstoffavgift, vi sier nei til rushtidsavgift, og vi sier nei til ny bom på Være. Høyre holder det vi lover. Høyre sier et klart nei til rushtidsavgift. Trondheims innbyggere trodde også lenge at Arbeiderpartiet ville si nei til rushtidsavgift, og det trodde de ut fra Rita Ottervik og Jens Stoltenbergs løfter i valgkampen. Da sa nemlig både Ottervik og Stoltenberg nei til rushtidsavgift. Derfor brytes i dag nok et valgløfte, og vi er vitne til nok et løftebrudd. For Trondheims befolkning vil drivstoffavgiften komme på toppen av alle andre avgifter som bilistene må betale. En stor del av bilistene vil fylle drivstoff utenfor byen for å slippe avgiften. Bommen på Være ved Malvik etableres kun for å hindre den lekkasjen og gir ingen nye veier til dem som passerer bommen. Disse ekstraavgiftene er etter Høyres mening nye former for skattlegging, som bør unngås. Folk som ikke har noe valg og må bruke bilen til jobben, er dem som rammes hardest av dette. Ofte er det barnefamilier, familier med små barn som må levere i barnehage, og som kanskje må kjøre gjennom byen for å komme seg på jobb. Høyre sier ja til raskere utbygging av E6 fra Tonstad til Jaktøyen, og vi sier ja til større statlige bevilgninger til vei- og miljøprosjekt i Trondheim. Utbygging av E6 er et prosjekt som Høyre prioriterer høyt. Høyre ønsker å bygge ut hele E6 fra Trondheim til grensen mot Oppland og organisere det som et OPS-prosjekt. Trønderne har jo selv erfart hvor vellykket en sånn organisering er. Høyre mener det er meningsløst å bygge E6 sørover fra Tonstad i tre etapper, med midten først og endene til slutt. For Høyre går større veisatsing hånd i hånd med en satsing på miljø og kollektivtrafikk. Derfor har vi også foreslått en opptrapping av belønningsordningen til storbyene, fra dagens litt over 300 mill. kr pr. år til 1 milliard kr pr. år.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Da skal vi bevege oss litt vekk fra asfalten og over på de mer myke verdiene. Saken som vi har til behandling, dreier seg om to ting. Det ene er selve takstoppgjøret for leger, psykologer og fysioterapeuter. Den andre saken er fullmakt til bestilling av prepandemivaksine. Når det gjelder takstoppgjøret for leger, er det noe man må komme tilbake til siden forhandlingene ikke er sluttført. Jeg vil i den forbindelse bare henvise til en enstemmig komitémerknad i innstillingen. Der heter det: «Komiteen støtter forslaget om å gi en fullmakt som det legges opp til i proposisjonen, men under den klare forutsetning at det ikke blir en økning i egenbetalingen for pasientene ut over de 5 prosent som allerede er vedtatt i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2009». Alle partier unntatt Fremskrittspartiet var med på en egenandel på 5 pst. Grunnen til at jeg tar ordet i denne saken, er knyttet til prepandemivaksine. Som de aller fleste sikkert har fått med seg, erklærte WHO den 11. juni en pandemi fase 6. I den forbindelse har Norge forpliktet seg til å kjøpe inn vaksine, slik at forslaget som ligger i proposisjonen om en prepandemivaksine, dermed faller bort. Jeg har derfor fremmet et forslag om at vi gir en bestillingsfullmakt til Helse- og omsorgsdepartementet under kap. 710, post 21 Spesielle driftsutgifter. Det er en fullmakt på 830 mill. kr., slik at man kan få kjøpt inn en vaksine. I avtaleverket er det snakk om 9,4 millioner brukerdoser. Det står også gjengitt i innstillingen fra komiteen og viser at komiteen faktisk allerede hadde tatt høyde for dette i forbindelse med avgivelse av saken. Med dette fremmer jeg det omdelte forslaget om en bestillingsfullmakt på 830 mill. kr, slik at Regjeringen har det verktøyet som skal til for å kunne gjøre jobben utover høsten, uten å måtte komme tilbake til Stortinget. Jeg håper det er tilstrekkelig for Regjeringen, slik at vi nå får disse tingene på plass – til nytte og glede for det norske folk.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Det norske folk beveger seg – holdt jeg på å si – over landegrensene. Vi er et reisende folkeferd både i arbeidssammenheng og ikke minst i feriesammenheng. Det blir stadig vanligere at folk, i kortere eller lengre perioder, bosetter seg i utlandet, og sykdom oppstår. I slike sammenhenger er det selvfølgelig viktig å ha tilgang til helseinformasjon om den enkelte der man måtte befinne seg. Derfor er det viktig å få på plass en kjernejournal og et elektronisk helsekort, mener Fremskrittspartiet. Spørsmålet mitt til statsråden er: Hvor står vi i dag? Vi vet at det foregår en utredning på feltet: Kan statsråden si noe om når man kan forvente å få en slik sak, eller i hvert fall hva han ser som progresjonen i denne saken? Dette er faktisk veldig viktig for dem som beveger seg og er på reise.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Representanten Lønning hadde en utfordring knyttet til det som har med samtykkebiten å gjøre. Det var Fremskrittspartiet som fikk inn dette med at det skal gis aktivt samtykke, i forbindelse med behandlingen av Ot.prp. nr. 51 for 2008–2009. Fremskrittspartiet står bak det, og det er viktig at det står der. Det var derfor vi sa at det måtte på plass, for at vi kunne gi vår tilslutning. Når det gjelder forslag nr. 3 som ligger her, går det lenger enn det som har med samtykkebiten å gjøre. Det står nemlig at Regjeringen bes opprette en løsning med elektronisk kjernejournal «hvor den enkelte kan samtykke til at livsnødvendige opplysninger kan lagres pseudonymisert og kryptert». Den videre behandlingen av hvordan opplysningene skal behandles, gjør at vi fremmer det forslaget. Så kan det være, som Inge Lønning også påpekte, at det er mulig at det ikke er godt nok skrevet i merknaden. Men Fremskrittspartiet står for det med samtykke, men vi har sagt: La oss nå få saken til Stortinget, det er her den skal behandles. Vi vil følge opp det som vi har gjort hele veien, og kommer også til å gjøre det da.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Jeg tviler ikke på helseministerens engasjement på feltet. Det har han gitt uttrykk for flere ganger, også at han vil vurdere nye tiltak. To spørsmål til statsråden: Spørsmål 1: Vil statsråden nå i hvert fall sørge for å ta med seg de forslagene som Fremskrittspartiet her har fremmet, slik at de kan følge både statsråden og departementet i det videre arbeidet med å få på plass en mer helhetlig og effektiv rusbehandlingskjede? Spørsmål 2: Flere har vært inne på problematikken knyttet til forebygging og hvor viktig det er, ikke minst overfor barn og unge. Ungdom Mot Narkotika, som er en svært viktig organisasjon nettopp på det feltet, leverte i fjor sin søknad om støtte for sent. Det gjorde at de mistet statsstøtten og muligheten for å drive videre med sitt forebyggende arbeid. Vil statsråden sørge for at denne organisasjonen nå får en fornyet vurdering, slik at de kan fortsette arbeidet sitt?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Jeg tror det er svært få ganger jeg har deltatt i en komitébehandling, og med det resultatet som vi har nå, hvor jeg mener at forslag har fått slett behandling. Det virker for meg som om komiteen på mange måter i denne saken nærmest har lett med lys og lykte etter en grunn for ikke å behandle forslagene som ligger der. Og det er forferdelig lett gjennomskuelig. Jeg skal bare lese litt fra merknadene, som viser nettopp hva man har lett etter. Der står det at komiteens flertall «mener det er oppsiktsvekkende at forslagsstillerne(…) ikke berører sammenhengen mellom(…) alkohol og rusmidler, forbruk og skadevirkninger.» (…) (…) Det aksepterer jeg at man mener. Det er vel dokumentert etc., etc. Så står det videre: «Dersom ikke dette danner grunnlaget for politikken på området, er det vanskelig å se representantforslaget som helhetlig. Flertallet foreslår på denne bakgrunn at forslaget vedlegges protokollen.» Dette må da med respekt å melde sies å være det tynneste halmstrået jeg noen gang har sett for å slippe å behandle et forslag. I den forbindelse vil jeg faktisk lese fra et høringsutkast fra Blå Kors. Det er ikke så ofte jeg siterer Blå Kors fra Stortingets talerstol. Det skal jeg nå gjøre. Dette høringsutkastet fra Blå Kors er datert 30. mars 2009, og det står følgende: «Forslaget resonnerer godt rundt «en helhetlig tilnærming», både med tanke på finansieringssystem og den viktige omsorgskjeden forebygging, behandling og oppfølging. Vi noterer mange gode forslag til enkelttiltak.» Videre må jeg komme med en henstilling til representanten Dåvøy. Etter sitt innlegg snakket hun om viktigheten av barn. Representanten Fredriksen var inne på, og skisserte, forslagene. Jeg lurer på om man faktisk har lest hele dette forslaget, før man behandlet det. Jeg vil henlede oppmerksomheten på side 29 i representantforslaget, under punkt 3.6.1, Barn av rusmiddelmisbrukere. Der står akkurat det som Laila Dåvøy viste til. Jeg vil også henlede oppmerksomheten på punkt 3.6.2, Familievern, og på 3.6.3, Sosiale nettverk. For i punkt etter punkt har jo nettopp dette forslaget tatt inn i seg det som alle sammen har vært på talerstolen og sagt, nemlig at her må vi gjøre noe. Men jeg er i hvert fall glad for én ting, og det er at statsråden vil ta med seg dette i sitt videre arbeid. Jeg aksepterer at man ikke har funnet det bryet verdt å gå inn og vurdere enkeltforslagene – for det er det det er. Det er 55 enkeltforslag som ligger til behandling, og det er trist å vite at Stortinget vil stemme ned 55 enkeltforslag.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Jeg synes det er trist at det Kristelig Folkeparti her henger seg opp i, er innledningen til selve forslaget der det står at man legger fram en helhetlig plan, en helhetlig plan som Blå Kors har sagt at det er mange gode tiltak i. Ungdom Mot Narkotika har sagt det, =Oslo og en rekke andre har gitt det samme inntrykket. Men det Stortinget inviteres til å ta stilling til i dag, er 55 enkeltvedtak. Det står ikke innledningsvis at alle disse er med i en helhetlig plan, og at man må stemme for disse tiltakene. Nei, nettopp for å imøtekomme det som representanten Dåvøy er inne på, er det fremmet 55 enkeltforslag. Det er heller ikke riktig som representanten Dåvøy sier, at det ikke står noe om alkohol. Det står veldig mye om alkohol. Det står nevnt at alkohol er det største problemet vi har på rusfronten i dag. Det står om alkohol knyttet til forebyggingsmessige tiltak blant barn og unge. Det står om alkohol i forbindelse med lavterskeltilbud knyttet til rus. Det står om viktigheten av å utsette debutalderen for dem som begynner å drikke alkohol. Det står om en rekke tiltak knyttet til alkohol. Hvis representanten Dåvøy hadde lest hele forslaget, hadde hun sett at disse tiltakene er nevnt i dette dokumentet. Jeg respekterer selvfølgelig at man ikke vil stemme for forslagene. Men jeg synes ikke man skal prøve nærmest å lete etter begrunnelsen for hvorfor man ikke vil gå inn i disse forslagene. En rekke forskjellige forslag er behandlet i denne salen. Vi har kalt dem forskjellige ting. Men vi har i hvert fall hatt den respekt for dem at vi har gått inn og vurdert de forslagene som har vært fremmet. Her kan man nærmest få inntrykk av at man leter med lys og lykte for å slippe å begynne å se på hvert enkelt forslag. Det er mulig det ikke er riktig, men jeg sier at det er det inntrykket jeg sitter igjen med. Jeg er i hvert fall veldig glad for at man skal ta disse forslagene med seg videre. Det fortjener rusmiddelmisbrukerne. Det er ikke for Fremskrittspartiets skyld, men for rusmiddelmisbrukernes skyld. Det er de som trenger denne oppfølgingen. Det er de som trenger brede tiltak. Vi skylder dem faktisk det, for vi har holdt så mange festtaler på dette feltet at vi skylder dem å gå inn i disse forslagene. Det er det som skuffer meg mest. Det er ikke nødvendigvis det at 90 pst. av forslagene våre har blitt nedstemt. Men det som skuffer meg, er at det kan virke som om man ikke er interessert i å gå inn i disse forslagene. Det er det som er det triste.