Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-12-18:
Dokument nr. 8-forslaget som vi har til behandling, tar opp viktige problemstillinger. Å ha et sikkert og godt strømnett i alle deler av landet er en viktig samfunnsoppgave. Det er behov for å bygge nye kraftledninger og ruste opp eldre etter en del år med lav aktivitet innen nettinvesteringer. I nettutviklingsplanen for sentralnettet skisserer Statnett investeringer for de kommende ti år på om lag 16 milliarder kr. Dette vil innebære en høy planleggings- og investeringsaktivitet i alle deler av landet. En av de store utfordringene for kraftsystemet i åra framover er knyttet til veksten i forbruk av elektrisitet i petroleumsnæringa. Å forsyne petroleumssektoren med kraft fra land er positivt i klimasammenheng, men øker presset i kraftsystemet. De store forbruksøkningene som har vært, og forventes framover, er i stor grad rettet mot noen få områder der verken nettet eller produksjonskapasiteten i utgangspunktet er dimensjonert for store forbruksøkninger i løpet av kort tid. Mangelen på overføringskapasitet har medført at sårbarheten for svikt i nedbøren har økt, samtidig som samfunnets avhengighet av elektrisitet også har økt. Slik kan vi ganske enkelt ikke ha det framover. Store regionale forbruksøkninger kan dekkes opp ved økt produksjon, energieffektivisering eller investeringer i nett og derved import fra andre områder. Svært ofte vil den beste løsningen for kraftsystemet og samfunnet være en kombinasjon av disse tiltakene. Sjøl om økt lokal produksjon i noen tilfeller kan redusere behovet for nye kraftledninger, er det ikke alltid slik. I flere regioner er situasjonen nå at nettkapasiteten er en begrensning på utbygging av ny produksjon. Produksjonsselskaper i Norge er ikke pålagt det samme ansvaret for å fremme en samfunnsøkonomisk drift og utvikling som det Statnett er for sentralnettet. På tross av Regjeringas satsing på å fremme økt produksjon av energi, har vi derfor likevel en koordineringsutfordring mellom utviklinga i nett og produksjon. Dette ble trukket fram av flere grupper under arbeidet med evalueringen av energiloven og er et tema som Olje- og energidepartementet vil jobbe videre med i den nærmeste tida. Et tiltak som allerede er igangsatt, er at NVE styrker sin koordinerings- og konsesjonsbehandling av prosjekter innen nett og produksjon. Dette gir seg bl.a. utrykk i folkemøter rundt omkring i landet hvor man diskuterer ulike sider ved denne problemstillinga, noe som blir møtt med begeistring rundt omkring. Regjeringa har som kjent et ambisiøst mål om 30 TWh ny fornybar energiproduksjon og energieffektivisering innen 2016. Derfor styrker vi Enova til de grader vi nå gjør. Enova vil ha vel 1,4 milliarder kr til disposisjon i 2008. Vi styrker også saksbehandlingskapasiteten i NVE. De konsentrerer seg spesielt om de mest sårbare områdene, som Midt-Norge. Regjeringa fremmet høsten 2006 forslag om en egen støtteordning for fornybar el. Den er nå til behandling i ESA. Vi håper på å få en rask godkjenning. For øvrig er det, som mange i salen her allerede har pekt på, nye samtaler på gang med svenskene om grønne sertifikater. Vi ser fram til fortsatte drøftinger med svenskene, og håper sjølsagt at vi skal nå i mål med det. Olje- og energidepartementet har, som jeg allerede har nevnt, flere større utredninger på gang som er klart relatert til temaene som representantene nevner i Dokument nr. 8-forslaget. For det første: Stortinget har bedt Regjeringa om å legge fram ei brei vurdering av incentivene for økt miljøvennlig utbygging av vannkraft og annen fornybar energi i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2008. Det skal vi sjølsagt følge opp. Jeg har tidligere varslet at jeg vil orientere Stortinget på egnet måte om strategien for økt hensyn til miljøestetikk og lokalsamfunn ved planlegging av kraftledninger når denne er ferdig utredet. Denne strategien inkluderer bl.a. økt fokusering på å redusere den totale belastninga regioner påføres av kraftledninger, og en styrket innsats innenfor utredninger om avbøtende tiltak. Videre: Siden det ved bygging av kraftledninger kan være en betydelig skjevfordeling av fordeler og ulemper mellom ulike regioner og lokalsamfunn, vurderer jeg også om det bør innføres en ordning for å kompensere kommuner som i betydelig grad blir negativt berørt ved utbygging av store kraftledninger. Dette krever eventuelt en endring i energiloven og vil eventuelt – hvis jeg fremmer det – bli forelagt Stortinget som egen sak. I tida framover skal vi også, som kjent, gå gjennom energiloven, og vi kommer tilbake til mange sider ved nett og produksjon i den forbindelse. Stortinget får med andre ord en rekke anledninger til å ta debatten framover, og jeg ser fram til disse viktige diskusjonene knyttet både til nett og til økt produksjon samt sammenhengen mellom dem.