trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Peter Frølich (Høyre), 2016-12-02:
Bakgrunnen for saken er den strategien som regjeringen la fram i juni 2015, som skulle sikre raskere, enklere og billigere boligbygging. Bustadoppføringsloven gjelder for avtaler mellom entreprenører og forbrukere om oppføring av ny bolig. Dagens § 12 i loven stiller krav om at entreprenøren skal stille garanti for oppfyllelsen av sin del av avtalen. Så har det vært uklart når, altså på hvilket tidspunkt, denne garantien skal inntre. Det løser denne proposisjonen nå. Det gjør at loven blir mer forutsigbar, og det er positivt både for entreprenører og forbrukere.
Peter Frølich (Høyre), 2016-12-02:
Finnmarksdomstolen er opprettet på bakgrunn av finnmarksloven. Den skal løse saker mellom private og Finnmarkseiendommen om eiendomsrett. Det er i lovens ånd at den private part i slike saker skal ha et sterkt vern og sterke rettigheter. Bakgrunnen for denne proposisjonen er at det har vært uklarhet knyttet til omfanget av hva som skal dekkes av saksomkostninger. Dagens formulering i loven er tvetydig. Den kan enten tolkes i retning av å være veldig snever, eller den kan tolkes i retning av å være veldig vid. Derfor har det vært nødvendig med en balansert presisering av omfanget. Det komiteens flertall har landet på å støtte, er at nødvendige kostnader dekkes. Man skal også få dekket kostnader for å undersøke om man i det hele tatt har en god og rimelig sak, dvs. at den private part fortsatt er veldig sterkt vernet av loven i dette tilfellet. Det er bare rett og rimelig at vi setter noen grenser også for dekning av saksomkostninger. Enten man befinner seg i nord eller sør i dette landet, er det sånn at rettsordninger som i ytterste konsekvens kan virke prosessdrivende og konfliktskapende eller konfliktforlengende, bør unngås. Vi så da denne domstolen trådte i kraft, at kostnadsanslagene for dekning av saksomkostninger ble brutt veldig tidlig. Deretter kom det anmodning om tilleggsbevilgning, og så ble også tilleggsbevilgningene brukt. Det ble etter hvert ganske tydelig at man måtte gjøre en justering av regelverket. I det opprinnelige høringsforslaget lå det på bordet et forslag som tok et ganske markert steg unna det som er dagens rettstilstand. Det kom høringsinnspill, departementet lyttet, spesielt til samiske miljøer, og forslaget som ble oversendt Stortinget og justiskomiteen, mener jeg er veldig balansert og godt. Jeg er glad for at justiskomiteens flertall støtter det som ligger på bordet.
Peter Frølich (Høyre), 2016-12-02:
Vi lever i en tid hvor vi ser at autoritære krefter er på fremmarsj, og vi ser en del statsoverhoder som får tydelig autoritære trekk. Noen av dem virker også litt humørløse og lettkrenkelige innimellom. Så timingen for et lovforslag som dette kunne knapt vært bedre. Det som er viktig i tider som dette, er at vi slår ring om vår mulighet til å ytre oss fritt, til å kritisere systemer, også andre lands systemer, og at de rettighetene er ukrenkelige og udiskutable. Da jeg så nyhetene om eksempelet fra Tyskland, kunne jeg faktisk selv tenke meg å fremme et Dokument 8-forslag om denne endringen. Deretter slo jeg opp i avisen og så at SV hadde gjort det samme, og det er jo ingenting i verden som er mer gledelig enn å kunne være enig med SV innimellom. Her er det en liten nyanse, riktignok, for jeg mener at SV kanskje har tatt litt for mye Møllers tran. De foreslår i sitt Dokument 8-forslag å fjerne hele bestemmelsen. Bestemmelsen inneholder noen gode og fornuftige bestemmelser, bl.a. forbudet mot vold og trusler mot andre lands representanter, som det kan være fornuftig å opprettholde, men «fornærmelig» opptreden er typisk et vilkår som kan slå ut feil i en eventuell sak. Derfor foreslår flertallet at departementet ser nærmere på dette, også opp mot våre folkerettslige forpliktelser og vernet vi skal gi til internasjonale diplomater, og kommer tilbake igjen med en proposisjon til Stortinget.
Peter Frølich (Høyre), 2016-12-02:
Også Høyre er enig i at det kan være veldig gode grunner til en gjennomgang av ordningen med fri rettshjelp. Det høres kanskje ut som en litt forslitt floskel, men det er virkelig en av de ordningene som kan kalles en grunnstein i rettssystemet vårt. Vi har sett over flere år at kostnaden ved ordningen har økt og økt og økt og økt. Jeg tror – og jeg tør påstå – at vi er kommet til et nivå som må ligge helt i verdenstoppen, relativt sett. Så vet jo vi som kommer fra partier som vet at penger ikke nødvendigvis alltid tilsvarer 100 pst. effekt, at det kan være veldig gode grunner til å se på om disse pengene brukes riktig. Treffer ordningen for bredt? Treffer den for snevert? Treffer den riktige personer? Er det saksfelt som er utelatt som bør tas inn? Er det noen saksfelt som bør tas ut? Dette er veldig interessante spørsmål. Vi vet at med skiftende samfunnsforhold og ikke minst en økt rettsliggjøring i samfunnet får vi gjerne problemer knyttet til forhold som husleie, familierett, barnerett, utlendingsrett, arbeidsrett osv. Jeg vet at Høyre bl.a. har en pågående programdiskusjon om fri rettshjelp til lønnsinndrivelse, som er et stadig økende problem. Så dette er veldig interessant å få sett på. Høyre støtter veldig sjelden forslag som blir veldig konkrete, rett over bordet, i denne formen for Dokument 8-forslag, så vi kommer ikke til å støtte det, men i komiteen har vi sluttet oss til en bred gjennomgang. Det mener vi er fornuftig. Når det gjelder forslagene fra Venstre, ser vi ikke at det er noen stor realitetsforskjell mellom dem og hva som allerede ligger i innstillingen fra komiteen, så vi holder oss til komiteens flertallsinnstilling.
Lise Solveig Wiik (Arbeiderpartiet), 2016-12-02:
Proposisjonen omhandler endringer i loven § 43 som i dag sier at staten skal dekke partenes saksomkostninger i alle saker for Utmarksdomstolen mellom Finnmarkseiendommen og andre parter. Departementet går nå inn for å justere statens plikt til å dekke saksomkostninger i nevnte saker. Komiteens flertall mener at det er viktig at adgangen til å få dekket saksomkostninger ikke er for vid, fordi det kan fungere som oppfordring til å reise sak. Arbeiderpartiet mener dette er ubegrunnet frykt. Vi viser til flere høringssvar som hevder at det ikke er holdepunkter for å mene at den nåværende retten til dekning av saksomkostninger har virket prosessdrivende og konfliktforlengende. Arbeiderpartiet vil også vise til at de aller fleste høringsinstansene er imot lovforslaget. Kun tre høringsinstanser er for. Vi vil også vise til Advokatforeningen som peker på at gjeldende rett må forstås på bakgrunn av Utmarksdomstolens avgjørelse om spørsmålet, og at rettstilstanden ikke burde endres. Advokatforeningen viser til at kostnadene er det klareste hinderet for at samer kan fremme og få avgjort sine krav, og at risiko for å bli ilagt saksomkostninger vil være av sentral betydning for om berørte parter vil forfølge en sak for Utmarksdomstolen. Arbeiderpartiet ser det som svært uheldig at vi her kan få forskjellsbehandling. Arbeiderpartiet vil også peke på at dagens § 43 i finnmarksloven er veldig lik den ordningen man i sin tid hadde for Utmarksdomstolen for Nordland og Troms, og vi mener det ville være feil å ha en dårligere ordning for Finnmark. Arbeiderpartiet vil stemme imot endring av loven § 43.
Lise Solveig Wiik (Arbeiderpartiet), 2016-12-02:
Jeg har hatt gleden av å være saksordfører i forberedelsen av denne innstillingen. Utgangspunktet er et Dokument 8-forslag, levert av representantene Sveinung Rotevatn, Iselin Nybø og Ola Elvestuen, om innsynsrett i kongehuset. Komiteen har i behandlingen av denne saken vært enstemmig, og jeg vil takke for godt samarbeid. Vi deler forslagsstillernes syn på at åpenhet er et av de bærende prinsippene i demokratiet. Komiteen vil ellers vise til og stiller seg bak statsrådens svarbrev til komiteen i saken. Komiteen vil understreke det statsråden skriver i sitt svarbrev, at dokumenter til eller fra Det kongelige hoff vil være omfattet av innsynsretten dersom dokumentet er hos et organ som er omfattet av loven, og de er å regne som saksdokumenter hos dette organet. Den samme vurderingen vil gjelde for dokumenter der kongehuset eller Det kongelige hoff er omtalt. En samlet komité ønsker ingen endringer av dagens praksis. På det nåværende tidspunkt går vi ikke inn for endringer i loven. Komiteen vil vise til at når det gjelder kongehusets disponeringer av midler som blir tildelt hoffet på statsbudsjettet, er denne saken overlevert kontroll- og konstitusjonskomiteen, og saken vil bli behandlet der og ikke i justiskomiteen.
Anders B. Werp (Høyre), 2016-12-02:
Høyre deler absolutt intensjonen til forslagsstillerne i disse to sakene. Samfunnet er i endring. Vi får stadig ny teknologi, samtidig som sikkerhetssituasjonen forverres med terrortrusler, økende etterretningstrykk mot Norge, osv., noe som gjør at personvernet hele tiden befinner seg på en side av vekten, hvor vektskålen på den andre siden er trygghet og samfunnssikkerhet. Da må personvernet, som er en udelelig størrelse og verdi i et demokrati, måles opp mot bakteppet og samfunnsutviklingen for øvrig. En personvernkommisjon vil kunne gi en øyeblikksbetraktning av hvordan den balansen er, og hvordan den er ivaretatt. Det er en god tilnærming og en god intensjon, slik jeg tolker de to forslagene vi debatterer. Sikkerheten i samfunnet skal jo verne om nettopp personvernet. Personopplysningsloven, som er den loven som i all hovedsak regulerer personvernet i kongeriket, trådte i kraft 1. januar 2001 – før terroren som rammet USA den 11. september, før vi hadde et forhold til begrepet sosiale medier, før smarttelefoner ble en del av hverdagen til det norske folk, før vi hadde et begrep om hva skytjenester og kryptering betydde, og før tingenes internett i det hele tatt var oppfunnet. Personvernregelverket på den tiden var basert på samfunnsendringer som man ikke kunne forutse, og som er en del av hverdagen i dag. Derfor er det behov for å vurdere personvernet inn i en ny tid og også inn i hva vi kan anta blir fortsettelsen av den samfunnsutviklingen vi hele tiden er en del av. Det at barn og unge er en særskilt gruppe vi skal tenke på i denne sammenheng, er jeg helt enig i. Det dreier seg om bruk av den omtalte teknologien på en måte som bygger på holdninger, som bygger på kunnskap, som bygger på handlinger, og som ikke minst ser hvilke konsekvenser de handlingene har for barn og unge dersom man ikke foretar de gode vurderingene, og at det i ytterste fall kan skade venner, omgangskrets og familie om man misbruker den teknologien vi har. Og personvernet er en viktig del av dette bakteppet. For Høyre er personvern mye mer enn en vurdering av dette i relasjon til justissektoren. Barn og unge er en viktig dimensjon, men det er også mye annet vi mener bør vurderes i denne saken. Jeg mener at forslaget fra justiskomiteen faktisk går lenger enn representantforslagene ved at vi peker direkte på det formelle og juridiske hjemmelsgrunnlaget for personvernet i Norge, uten nødvendigvis å gå veien om en personvernkommisjon. Det blir opp til regjeringen og departementet å vurdere dette i lys av hva som skjer på feltet i Europa. Der skjer det også ting som vil kunne få konsekvenser for Norge. Og så vil det være opp til departementet om man nedsetter en personvernkommisjon. Det kan godt hende man gjør det, men oppdraget vil være å se på lovgrunnlaget – det er utgangspunktet – om det er oppdatert. Jeg er i tvil om det er det, men det må vurderes grundig og godt faglig fra kompetent hold.
Anders B. Werp (Høyre), 2016-12-02:
Jeg tegnet meg under representanten Solhjells innlegg – et innlegg jeg virkelig må berømme. Det var et glimrende innlegg om et tema, og det viste et sterkt engasjement, som jeg virkelig deler. Allikevel kommer vi nok til ulik konklusjon, av grunner jeg ikke helt klarer å forstå – nettopp ut fra representantens egne argumenter. Hovedargumentet til representanten Solhjell var nettopp at personvernet er sektorovergripende. Selvfølgelig, naturligvis, helt opplagt – personvern dreier seg om mer enn bare å se på enkeltdelene av samfunnsmaskineriet og hvordan det griper inn i folks hverdag, og hvordan teknologien og sikkerhetsbakteppet påvirker dette. Vi må betrakte personvern som en helt sentral demokratisk verdi som skal ha en sterk posisjon uansett. Da må vi tenke helhet. Da må vi løfte blikket. Personopplysningsloven er jo sektorovergripende. Den er teknologinøytral. Den griper inn i alle departementers virksomhet. Det er nettopp derfor komiteen peker på: La oss starte der. Oppdraget ligger på lovsiden, og veien dit kan godt gå via en personvernkommisjon. Jeg ser slett ikke bort fra det. Kanskje det til og med er helt naturlig. Men med vedtaket i dag sier vi at vi ser på helheten, og vi peker direkte på lovgrunnlaget. Det ligger mange gode løse forslag og mindretallsforslag i saken. Men hver for seg er de ganske langt under det jeg vil kalle sektorovergripende perspektiver. De er viktige hver for seg – betydningsfulle hver for seg – men denne saken, slik vi opplever den, dreier seg om det store bildet og at vi fra denne sal gir et tydelig signal til regjeringen: Start arbeidet med en gjennomgang av personvernlovgivningen på alle sektorer. Det er det det dreier seg om. Det dreier seg ikke om å ekskludere noe felt, men vi peker spesielt på barn og unge. Det gjør vi.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-05-25:
Mitt spørsmål går til finansministeren. I går besluttet styret på Rygge sivile lufthavn at flyplassen trolig nedlegges fra 1. november. Flyplassledelsen viser til flypassasjeravgiften som Fremskrittspartiet nå vil innføre. På Siv Jensens vakt kan altså 1 000 arbeidsplasser gå tapt på Rygge. NHO refererer til 5 000–6 000 arbeidsplasser som kan gå tapt på landsbasis, og det er meningsløst i en situasjon hvor Norge har en rekordhøy ledighet. Arbeiderpartiet er for å bruke avgiftssystemet for å redusere klimagassutslippene, men denne flypassasjeravgiften som Fremskrittspartiet nå vil innføre, er ikke en grønn avgift. Denne passasjeravgiftens klimaeffekt er like tvilsom som denne passasjeravgiftens forhistorie. Den ble ikke til etter grundige utredninger om effekten på miljø og arbeidsplasser. Den ble til uten utredning, som også Fremskrittsparti-statssekretæren bekreftet på radioen i dag tidlig. Nå ser vi prisen for dette dårlige håndverket. Den er høy. Den kan måtte betales av 1 000 arbeidstakere på Rygge flyplass. Siv Jensen ser skeptisk ut, men om hun ikke tror på mine ord, kan jeg minne henne på hennes egne. I et svar til Stortinget skrev hun at flypassasjeravgiften er en fiskal avgift. Det er et ærlig svar. Avgiften er en fiskal avgift som verken redder klimaet eller arbeidsplasser, heller ikke er den utredet. Men det finnes en annen vei. I Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2016 foreslo vi en pakke med miljøavgifter som i sum vil gi samme inntekter som flypassasjeravgiften, i tillegg til at den vil ha effekt på miljøet. En økning på bare 25 øre i veibruksavgiften på diesel vil bringe oss halvveis i mål med å redde arbeidsplassene på Rygge. Og det er ennå ikke for sent. Stortinget har ikke vedtatt revidert budsjett. De 1 000 arbeidsplassene kan fortsatt reddes hvis Fremskrittspartiet er villig til å svelge stoltheten og snu i en sak som er kommet aldeles galt ut. Så mitt spørsmål er: Vil Fremskrittsparti-lederen, finansministeren, lytte til de ansatte i Østfold, se at dette er et håndverk hun kan gjøre om, og bidra til å redde arbeidsplassene på Rygge?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-05-25:
Dette handler overhodet ikke om et flyselskap. Det handler om det politiske håndverket til regjeringen. Det er det Stortingets oppgave å følge med på. Nå vil regjeringen skaffe seg oversikt over situasjonen på Rygge, sier finansministeren, etter gårsdagens nyhet. Nå vil de ta kontakt med de ansatte. Det er etter flere måneder, og statssekretæren fra Fremskrittspartiet sa på nyhetene i dag tidlig at dette ikke var utredet. Næringslivet fortjener forutsigbarhet. Vi har vedtatt et skatteforlik som skal gi forutsigbarhet. Vi ønsker at de skal vite hva de skal forholde seg til, og her vet alle at en fiskal avgift ble vedtatt i siste time fordi Fremskrittspartiet motsetter seg andre avgifter. Vi har her fått anskueliggjort dårlig politisk håndverk, og jeg finner det direkte oppsiktsvekkende at finansministeren sier at i lys av gårsdagens nyheter vil de nå ta kontakt med flyplassen. Det finnes andre alternativer enn dette, som i tillegg gir effekt for klimaet. Det er veldig mangelfullt utredet at dette er et klimatiltak, og jeg vil spørre igjen: Vil Fremskrittspartiet i Stortinget i de forhandlingene som nå pågår, vurdere andre alternativer for å dekke inn dette, slik de i fjor fortjenstfullt flyttet seg når det gjaldt plastposeavgiften, og fant en annen løsning?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
La meg først få lov til å si at jeg har stor forståelse for at de ansatte på Rygge nå føler usikkerhet etter den nyheten som kom i går kveld. Regjeringen mottok nyheten på samme måte som alle andre, sent i går kveld, og jeg har lyst å understreke at vi nå vil skaffe oss oversikt. Det er helt naturlig at vi nå går nærmere inn og ser på situasjonen på Rygge og ikke minst snakker med de ansatte, som nå føler usikkerhet som følge av dette. Når det er sagt, er det jo ingen norske flyplasser som legges ned som følge av en slik avgift. I dette tilfellet handler det om at Ryanair ikke ønsker å benytte seg av Rygge flyplass. De sier at det er på grunn av avgiften, men det ser ikke ut til å hindre dem fra å fly fra andre flyplasser i Norge. Jeg merker meg at Jonas Gahr Støre sier at det finnes en annen vei. Ja, et av forslagene i Arbeiderpartiets alternative budsjett var å fjerne hele taxfree-ordningen, noe som ville medført en langt høyere avgiftsøkning for flyselskapene, og som sånn sett ikke ville vært noe bidrag i denne diskusjonen. Denne avgiften ble vedtatt av Stortinget før jul. Den har vært ute på høring, og det er en avgift på linje med passasjeravgifter innført i en rekke andre europeiske land, herunder Tyskland og Storbritannia, og dermed heller ikke ukjent for flyselskapene. Det som forundrer meg, er at Arbeiderpartiet i dag viser en slik rørende omsorg for Ryanair. Det er et selskap den forrige regjeringen, som Jonas Gahr Støre var en del av, boikottet. De ville altså boikotte dette selskapet for få år siden, men nå er de imot at Ryanair skal betale en beskjeden avgift. Jeg finner det litt vanskelig å forstå.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Denne avgiften har vært godt kjent i mange måneder, all den tid Stortinget fattet beslutningen om å innføre den før jul. Den har vært ute på høring. Den er basert på samme modell som en lang rekke andre europeiske land har hatt i flere år, herunder Storbritannia og Tyskland. Det er jo i seg selv en del av forutsigbarheten i vårt system. Man varsler innføringen av en avgift, man sender den på høring, og så blir den innført. Men det gjør vi i en situasjon hvor vi samlet sett har redusert skattene og avgiftene i Norge med over 18 mrd. kr. Det er litt spesielt, må jeg si, å våkne opp i dag til et Arbeiderparti som nå plutselig er imot avgiftsskjerpelser – et parti som har gått etter denne regjeringen i uker og måneder og kritisert oss nettopp for at vi har redusert skattene og avgiftene med over 18 mrd. kr.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Verken regjeringen eller jeg løper fra virkeligheten eller fra det ansvaret vi har. Vi har fulgt opp de budsjettvedtak som Stortinget fattet før jul. Vi har gjennomført tidenes investeringer i infrastruktur. Vi har gjennomført betydelige skatte- og avgiftsreduksjoner. Og ja, vi har blitt enige om å innføre en passasjeravgift. Jeg er uenig i påstanden til representanten. Dette handler om Ryanair. Dette er en avgift som innføres på alle flyreiser i Norge. Det er ikke en avgift som er spesifikt rettet mot Rygge. Men jeg er bekymret over den usikkerheten som de ansatte på Rygge nå opplever etter den nyheten som kom i går. Det er nettopp derfor det er viktig for meg og resten av regjeringen å gå nærmere inn i situasjonen på Rygge for å finne svar på de utfordringene som de nå har kommet opp i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Jeg er helt enig med representanten Slagsvold Vedum i at det er viktigere at folk flest har jobb, og at vi derfor skal holde skatte- og avgiftsnivået på et lavt nivå. Det er nettopp derfor denne regjeringen siden den tiltrådte, har redusert de samlede skattene og avgiftene i Norge med over 18 mrd. kr. I grell kontrast står Senterpartiets alternative statsbudsjett, hvor Senterpartiet bare i 2016 ville skjerpe de samlede skattene og avgiftene i Norge med over 15 mrd. kr. Det er ikke noe bidrag i en tid da vi trenger forutsigbarhet i skattesystemet og trenger å øke vår konkurranseevne overfor utlandet. Det er nettopp derfor det har vært viktig for denne regjeringen å bidra til at vi får et konkurransedyktig skattesystem, som gjør at flere bedrifter vil etablere seg i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er helt riktig som representanten Skei Grande minner om, nemlig at den forrige rød-grønne regjeringen med statsminister Stoltenberg i spissen boikottet Ryanair. Det samme gjorde store deler av fagbevegelsen og ikke minst også mange av kommunene i Østfold. Det er også riktig at da Senterpartiet hadde Gudmund Restad som finansminister, innførte man den daværende flyavgiften i Norge. Da var det åpenbart greit for Senterpartiet. Nå er det tydeligvis et litt annet syn på dette. Det jeg er opptatt av, er hvordan det samlede skatte- og avgiftsnivået i Norge virker inn på næringslivet. Denne passasjeravgiften, som er relativt beskjeden, blir innført med virkning fra 1. juni, men de fire samarbeidspartiene har redusert skattene og avgiftene i Norge med over 18 mrd. kr. Det vil være et godt bidrag til å styrke konkurranseevnen til norsk næringsliv, og derfor vil vi fortsette å jobbe med å forbedre skattesystemet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Som regjeringen har orientert Stortinget om en rekke ganger, er passasjeravgiften en fiskal avgift som også har en miljømessig side ved seg. Det er helt riktig som representanten Pollestad sier, at man kan bruke avgifter for å få ned utslippene fra transportsektoren, men man kan også bruke andre virkemidler. Jeg har lyst til å minne om at et av de virkemidlene de fire samarbeidspartiene har brukt knyttet til transportsektoren, nettopp har vært å legge om engangsavgiften i mer miljøvennlig retning. Det har vi gjort gjennom å legge til rette for at det skal bli billigere å kjøpe mer miljøvennlige biler. Og resultatene uteblir ikke. Vi ser allerede nå at interessen for plug-in-hybrider, hybridbiler og elbiler er stor i Norge, bl.a. som følge av at vi har gode og positive avgiftsfordeler knyttet til den type biler.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er nettopp det de fire samarbeidspartiene har gjort. Vi har også sett på hvordan vi skal kunne bruke landingsavgiftene positivt, knytte det til drivstoff, miljøvennlig drivstoff som sådant, som også vil være et veldig positivt bidrag på sikt til å fremme mer miljøvennlig drivstoff i flysektoren. Det jeg tror er viktig at vi klarer å gjøre når vi har ambisjoner om å redusere klimagassutslippene, er å få innbyggerne og næringslivet med på laget. Da må vi lete etter et sett av virkemidler, også de positive. Jeg har ingen tro på at vi bare skal bruke pisk i disse spørsmålene. Det er vel så viktig å bruke gulrøtter. Da handler det om positive stimuli, også gjennom avgiftene, og det mener jeg at de fire samarbeidspartiene har gjort mye av så langt, ikke minst knyttet til omleggingen av engangsavgift på bil.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
La meg først si at jeg er helt enig med representanten Slagsvold Vedum i at vi skal ha respekt for den norske grunnloven. Den veier tungt, og den skal veie tungt i de politiske veivalg og beslutninger som storting og regjering gjør. La meg så få presisere at denne saken, altså om finanstilsynssystemet, handler ikke om EU-medlemskap, den handler om å få god kontroll og ha gode tilsyn med finansinstitusjoner. Er det én ting vi har lært etter finanskrisen, er det hvor avgjørende det er å trygge folks sparepenger og arbeidsplasser. Finanskrisen viste oss med all mulig tydelighet hvor galt det kan gå hvis bankene tar mer risiko enn de kan tåle. Norge er en del av det europeiske indre markedet gjennom EØS-avtalen, og vi må dermed ha en tilknytning til finanstilsynssystemet som nå etableres i EU. Men det er feil når representanten Slagsvold Vedum hevder at vi nå underlegger oss EU. De tre EFTA-landene har jo forhandlet etter mal fra den rød-grønne regjeringen. Det var Sigbjørn Johnsen i den rød-grønne regjeringen som satte i gang disse forhandlingene – prisverdig. Denne regjeringen har fulgt det opp, og det har handlet om å finne en løsning på denne problemstillingen som sikrer norsk suverenitet, og som samtidig bidrar til at vår finansnæring får adgang til sitt suverent viktigste marked. Uten det hadde vi satt arbeidsplasser i fare. Vi hadde laget betydelige utfordringer for våre egne finansinstitusjoner. Det mener jeg ville være en betydelig større utfordring. Det er også slik at den løsningen som nå er funnet, innebærer at mesteparten av tilsynet med finansmarkedet og finansforetakene i Norge fortsatt skal ligge i det norske finanstilsynet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Dette handler ikke om selvråderetten. Dette handler ikke om å tilknytte seg euroen. Dette handler heller ikke om hvordan Norge skal regulere norsk finansnæring basert på reguleringer som oppstår i et internasjonalt marked. Dette handler om hvordan vi skal føre et effektivt tilsyn med finansinstitusjonene både her hjemme og i de markedene våre institusjoner konkurrerer med, altså hele det europeiske markedet. Jeg gjentar: Noe av det som var mest kritisk etter finanskrisen, var at veldig mange banker og finansinstitusjoner var for dårlig regulert og slik sett satte i fare innbyggernes sparepenger og dermed også arbeidsplasser. Det mener jeg det er helt avgjørende at vi søker å unngå. Dette er heller ikke en sak som er preget av hastebehandling. Jeg orienterte Stortinget om arbeidet med dette tilbake i 2014 og fikk bred tilslutning til å sluttføre en avtale som sikrer at vi ikke avstår suverenitet, men finner en løsning innenfor rammene i EØS-avtalen, som Norge har vært en del av gjennom svært mange år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Dette handler heller ikke om mer byråkrati. Den regjeringen Liv Signe Navarsete selv var en del av, var den regjeringen som tok initiativ til å finne en løsning for hvordan det norske finanstilsynet skulle kunne speile de nye finanstilsynene som nå har blitt opprettet i EU. Grunnen til at dette skal behandles etter Grunnlovens bestemmelser, er at vi bruker akkurat den samme bestemmelsen som da EØS-avtalen i sin tid ble inngått for Norges del. Det var da man opprettet kontrollorganet ESA, som skulle ivareta EFTA-landenes interesser overfor EU, og det er akkurat den samme mekanismen som nå blir tatt i bruk. Men jeg har lyst til å understreke det jeg sa i sted: Mesteparten av tilsynet med norske finansinstitusjoner vil skje i Norge og av det norske finanstilsynet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er helt riktig at det har pågått samarbeid mellom nasjonale finanstilsyn på tvers av landegrensene i mange år. Det som er nytt, er at EU har opprettet tre tilsyn som EFTA-landene må finne en måte å speile uten at vi avgir suverenitet, og som ivaretar våre rammer innenfor EØS-avtalens forpliktelser. Det er nettopp derfor dette har tatt tid. Det var viktig både for den forrige regjeringen og for denne regjeringen å finne en løsning som sikret at vi kunne gjøre dette innenfor eksisterende EØS-avtale og uten at vi skulle avgi kontroll med tilsyn av våre finansinstitusjoner. Det tok tid. Det var krevende forhandlinger både for den forrige regjeringen og for denne. Jeg mener at den løsningen vi har kommet frem til, sikrer våre interesser, sikrer god kontroll med våre finansinstitusjoner og sikrer at våre finansinstitusjoner får adgang til sitt suverent viktigste marked. Det er et marked vi ville vært stengt ute fra hvis vi ikke hadde funnet en løsning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Jeg er uenig i påstanden om at man har forhandlet seg bort. Det har snarere tvert imot vært helt avgjørende å finne en god løsning for å sikre at norske finansinstitusjoner får adgang til det europeiske markedet, som de ville blitt stengt ute fra hvis vi ikke klarte å finne denne mekanismen. Det er lagt frem tilsvarende forslag fra den islandske regjeringen og i Liechtenstein. De tre EFTA-landene er enige om at dette er en god løsning som også ivaretar de grunnlovsmessige sidene, som både Island og Norge har vært svært opptatt av i forhandlingene, som har vært veldig krevende rundt denne saken. Jeg tror at jeg må komme tilbake til spørsmålet om presedens. Det denne saken gjelder, er hvordan vi skal håndtere opprettelsen av de tre nye finanstilsynene i EU og sikre god nasjonal kontroll med våre egne finansinstitusjoner, samtidig som vi må ha muligheten til å samarbeide om noe så essensielt og viktig som felles reguleringer av hele finanssektoren.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Ja, jeg stiller meg bak hvert eneste ord jeg sa i finanstalen, og jeg vedstår meg hver eneste krone denne regjeringen har foreslått i skattereduksjoner for at vi skal få et mer konkurransedyktig skattesystem som bidrar til at fremtidens bedrifter etablerer seg i Norge i stedet for i andre land. Hvis flere bedrifter etablerer seg i Norge, betyr det, over tid, flere arbeidsplasser i Norge, så i et omstillingsperspektiv er det viktig å ha et konkurransedyktig skattesystem. Etter hva jeg har skjønt, har Arbeiderpartiet brukt 50 000 kr på å spørre Statistisk sentralbyrå om noe vi visste fra før. De har altså kastet 50 000 kr ut av vinduet for å få svar på noe de ikke trengte svar på. Regjeringen har hele tiden sagt at de mest effektive tiltakene og virkemidlene vi har på kort sikt for å bekjempe den økende arbeidsledigheten, ikke er skattereduksjoner, men snarere tvert imot offentlig aktivitet i økonomien. Det er nettopp derfor vi gjør det. Det er nettopp derfor vi la frem en tiltakspakke før jul på 4 mrd. kr med målrettede tiltak mot Sør- og Vestlandet, og det er derfor vi i forbindelse med revidert budsjett har kommet med tiltak på over 900 nye mill. kr. Ingen av de nærmere 5 mrd. kr handler om skattereduksjoner. Det handler om målrettede investeringer, utgiftsøkninger som skal øke aktiviteten i og rundt de kommunene som er hardest rammet på Sør- og Vestlandet. Det hadde jeg i grunnen regnet med at Arbeiderpartiet var enig i. Så synes jeg det er veldig rart at Arbeiderpartiet fortsetter å skape en feilaktig diskusjon knyttet til skatt. Det er to gale påstander fra Arbeiderpartiet. Den ene er at skattereduksjoner er det viktigste virkemiddelet fra regjeringen i å bekjempe ledighet – det er feil. Den andre påstanden er at det er der regjeringen har brukt de store pengene – det er også feil. Det store handlingsrommet har denne regjeringen brukt til veiinvesteringer, til skole, til utdanning, til forskning, til sykehusene og til kommuneøkonomien, men vi har også gjennomført skattelettelser, og det kommer vi til å fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er helt riktig som statsministeren har sagt, at den økonomiske politikken nå virker kraftig. Norges Bank har satt renten ned til et rekordlavt nivå, kronen har svekket seg i betydelig grad og dermed styrket konkurranseevnen til store deler av norsk næringsliv og industri. I tillegg fører vi en ekspansiv finanspolitikk, hvor hele poenget er å komme med treffsikre, målrettede tiltak og virkemidler mot de delene av landet som nå sliter som følge av det kraftige oljeprisfallet. Det vi nå ser, er at utviklingen i arbeidsledigheten har vært om lag stabil siden i fjor høst. Regjeringen slår seg ikke til ro med det. Det er derfor vi forsterker innsatsen i revidert budsjett med nye og målrettede tiltak. Jeg har registrert at også mange av Arbeiderpartiets ordførere i berørte områder er veldig godt fornøyd med det regjeringen kommer med, fordi det utløser direkte og øyeblikkelige sysselsettingseffekter. Og hele poenget med å øke den offentlige utgiftssiden er jo nettopp å få opp sysselsettingen i en vanskelig situasjon.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Av det reelle handlingsrommet utgjør skattekuttene om lag 11 pst. De øvrige 89 pst. har gått til samferdselsformål, til helseformål, til kommunene, til satsing på politiet, til forskning, til utdanning. Det er altså sånn at regjeringen gjennomfører det regjeringen har sagt at vi skal, og det innebærer også skattereduksjoner. Det er ikke riktig som representanten Wickholm sier, at regjeringen ikke snakker om skattereduksjonene sine. De som derimot er veldig opptatt av skattereduksjonene til denne regjeringen, er nettopp Arbeiderpartiet, som er imot alle sammen. Men den skatteregningen som Arbeiderpartiet ville sendt til det norske folk og de norske bedriftene på over 10 mrd. kr, ville ikke vært noe bidrag i den situasjonen norsk økonomi er i nå. Det ville gjort det mer krevende hvis regningen går til husholdningene, å holde orden i egen økonomi, og ville gjort det mer krevende for bedriftene å få en blå bunnlinje istedenfor en rød. Det er helt avgjørende at vi sørger for gode rammebetingelser for våre bedrifter, for det er de som må ansette fremtidens arbeidskraft, og det er på den måten vi får arbeidsledigheten ned.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-05-25:
Dette handler ikke om Ryanair, og det handler ikke om taxfree-ordningen. Finansministeren må slutte å løpe fra virkeligheten. Fremskrittsparti-leder og finansminister Siv Jensen står ansvarlig for at en avgift som kunne vært unngått, fører til masseoppsigelser i Østfold. Flere hundre mister sitt arbeid, sin inntekt, sin trygghet, i et fylke som fra før mangler arbeidsplasser. Fremskrittspartiet og Høyre sørger for at den største masseoppsigelsen av lønnsomme arbeidsplasser på mange tiår nå kommer i Østfold. Fremskrittspartiet og Høyre kan snu. De kan droppe avgiften. De har makten, de har muligheten. Hva er finansministerens råd til de mange hundre som nå mister sin inntekt og sin trygghet på grunn av regjeringens avgiftspolitikk?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-25:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til samferdselsministeren. Vi har alle stor forståelse for den frustrasjonen som folk i Østfold nå opplever med tanke på Rygge. Luftfart er viktig og vil bli stadig viktigere framover. Vi blir stadig flere som reiser, og befolkningen øker. Da må vi ha et tilbud som møter behovene. Kristelig Folkeparti har tatt initiativ til en totalgjennomgang, en ekstern utredning, av behovet for flyplasskapasitet på Østlandet i et framtidig perspektiv. Hvordan ser statsråden for seg at dette kan gjøres? Og: Er han enig i behovet for dette?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-25:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren. Utslippet av klimagasser i Norge øker. Nye tall viser at utslippene steg med 1,5 pst. i 2015. Utslippene lå på i alt 33,9 mill. tonn i 2015 – en økning på snaut 0,8 mill. tonn fra året før. Vi kan ikke, iallfall ikke ene og alene, skylde på vedtak gjort under den rød-grønne regjeringen. En viktig grunn til økningen er selvsagt bruk av naturgass offshore. Utslippene fra utvinning av olje og gass steg alene med 2,3 pst. forrige år. Men også i veitrafikken har utslippene økt. Transportsektoren må ta sin del av ansvaret for å skape renere luft der folk bor og oppholder seg i hverdagen. De må kunne puste i byene uten at det går på helsa løs. Derfor er jeg glad for at Kristelig Folkeparti, som følge av det gode samarbeidet vi har på ikke-sosialistisk side, har fått gjennomslag for tiltak som kan få utslippene ned, samtidig som transporttilbudet blir bedre. Etter forslag fra Kristelig Folkeparti har Stortinget vedtatt tiltak for å få mer gods over fra vei til sjø, og veitransporten skal elektrifiseres med flere ladestasjoner for elbil. Det blir enklere å sykle i byene, og det skal satses på mer miljøvennlig luftfart gjennom biodrivstoff – for å nevne noe. Kollektiv- og jernbanesatsingen har Kristelig Folkeparti også har vært en pådriver for. Men utfordringene er store, og mitt spørsmål er derfor: Hva innen transportsektoren vil være de viktigste forpliktelsene statsråden kan gi her og nå på vegne av regjeringen, og kan statsråden garantere at Fremskrittspartiet i regjering vil ta i bruk de virkemidlene som trengs for å oppfylle Stortingets mål om utslippskutt?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-25:
Jeg takker for svaret, og ser fram til klimastrategien når NTP-en legges fram. Mer godstransport på sjøen sparer veiene våre for mye slitasje. Det gir bedre framkommelighet og mindre utslipp. Etter forslag fra Kristelig Folkeparti, som Stortinget har sluttet seg til, skal vi få på plass tiltak for mer effektive havner og havneterminaler, gebyr- og avgiftspolitikken skal gjennomgås, og det skal stimuleres til økt bruk av lavutslippsteknologi. Jeg er glad for at Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre i tillegg støtter oss i at minimum 30 pst. av transportarbeidet på vei, på strekninger over 300 km, skal flyttes over på sjø eller bane innen 2030. Det betyr 30 000 færre trailere på veiene innen 2030. Er statsråden like begeistret som oss i Kristelig Folkeparti for denne politikken, og vil han legge all sin kraft i å nå målene i samarbeid med næringen?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-25:
Det er ikke tvil om at det har vært satset mye på jernbaneutbygging i denne perioden, og planene ligger der for ytterligere utbygging. En av de store satsingene som det er skapt store forventninger til, er utbyggingen av intercity, både indre og ytre, som flere allerede har vært inne på i dag. Grunnen til at dette er viktig, er at det utvikler nye, gode arbeidsregioner. Det gir muligheter for et helt annet dynamisk arbeidsmarked, i tillegg til at det representerer en storstilt satsing på et moderne, framtidsrettet kollektivtilbud. Hvor viktig er det for statsråden å få til en sammenhengende utbygging av både indre og ytre intercity, i tråd med det som det nå er lagt opp til i dagens NTP, med tanke på å kunne få til en storstilt satsing på kollektivtransport i denne delen av landet?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er viktig at vi har et transporttilbud som gagner flest mulig. Luftfarten er en viktig del av det, og regjeringen har med sin politikk lagt til rette for at vi skal investere mer i flyplasser. Vi har endret på utbyttepolitikken i Avinor nettopp for å finansiere det. Jeg ser at det er veldig mange flyselskap som ser til Norge, som ønsker å bruke Norge som destinasjon og som et sted å mellomlande, og vi ser at de fleste flyselskap øker tilbudet sitt både i Norge og ut av Norge. Unntaket er altså Ryanair, og derfor er dette en diskusjon om Ryanair. – Vi kommer til å følge med – og vi har fulgt med – i utviklingen allerede, men som finansministeren sier, vil vi gjøre en ekstra, ny oppdatering på dette. Vi ser at Gardermoen dekker sitt behov i det store og hele. Det er veldig sjelden at Gardermoen har behov for å rute fly til andre flyplasser, men vi vet at både Torp og Rygge gir et supplement til befolkningen på Østlandet som bor et stykke vekk fra Gardermoen. Det er naturlig at vi i denne situasjonen ser på hvordan det er, men vi tror ikke det vil komme veldig mange overraskende nyheter ut av en slik gjennomgang.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Regjeringen er opptatt av at vi både skal bedre mobiliteten for folk i hverdagen, og at vi skal gjøre det renere. Det betyr både å redusere CO2-utslippene fra veitransport og annen transport og å gjøre luften renere i byene. Det er for meg viktig å understreke, for CO2-utslipp har ikke noe med å gjøre at folk får dårligere luft å puste inn i byene. De virkemidlene som man tidligere har brukt, nemlig at man har erstattet bensinbiler med dieselbiler, har riktignok gjort at CO2-utslippene isolert sett har gått ned, men det gjør at byluften blir betydelig dårligere. Vi løser ikke globale miljøproblemer ved å gjøre folk i byene syke. Derfor er jeg veldig fornøyd med at den politikken som nå føres av de fire borgerlige partiene, gjør at vi ser en reduksjon i dieselbilsalget, som vokste under forrige regjering, og at vi får en kraftig vekst i elbilsalget, ikke minst i hybridbilsalget, for det betyr bedre bymiljøluft og lavere utslipp. Så gjør vi mange grep, som representanten allerede har nevnt. Jeg har ikke nå konkludert når det gjelder den totale strategien, men jeg minner om at når vi skal behandle Nasjonal transportplan i Stortinget om ca. ett år, vil den ha en klimastrategi. Vi har for første gang i historien sagt at som en del av NTP skal det være en klimastrategi. Vi har fått et utkast til strategien, og den viser at våre transportetater mener at vi kan halvere utslippene i denne perioden. Det er veldig offensivt når vi ser at ting øker. Men i det ligger det altså økt bruk av elbiler og økt bruk av bærekraftig biodrivstoff. La meg understreke at bruk av biodrivstoff der man øker de globale utslippene bare for å redusere de nasjonale utslippene, gir ingen mening. Men jeg er veldig stolt over at flere av de offentlige etatene, som Posten, har en offensiv strategi for å bytte ut forurensende biler med lavutslippsbiler og nullutslippsbiler. I tillegg har vi økt jernbanebudsjettene med 50 pst. etter regjeringsskiftet. Buss- og kollektivbevilgningene er økt med 40 pst. utover det som Nasjonal transportplan foreslo, og vi hadde en vekst på gang- og sykkelveier bare i 2016 på 60 pst. Så det er mange ting vi nå gjør som vil gi …
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det kan jeg bekrefte. Riksvei 1, som vi ofte kaller sjøveien, har et stort potensial for mer trafikk. Da handler det om å legge til rette for at havneaktiviteten blir mer effektiv med lavere kostnader. Det handler om å legge til rette for at skipene kan byttes ut raskere, slik at vi får kuttet utslippene, og at det gis en viss støtte til lavutslippsskip. Det har vi fra regjeringens side gjort, bl.a. ved å innføre en vrakpantordning for gamle skip. Det handler om å gi miljøvennlige skip lavere avgifter ved anløp, og det handler om at gjennom Enova og andre aktører støtter vi både teknologiutvikling og bruk av den teknologien. I tillegg skjer det nå en rekke forbedringer på jernbanen som gjør at jernbane- og godstransport ser ut til å ville styrke seg i årene framover etter mange år med nedgang på grunn av dårlig vedlikehold og dermed lav troverdighet for godstransporten. Dette mener jeg vi må styrke ytterligere. Jeg er veldig glad for at både Kristelig Folkeparti og Venstre viser at vi går i samme retning, og at forslagene som Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer i Stortinget, støtter opp om den retningen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Det er jeg helt enig i at vi må gjøre, og jeg mener også at vi har vist at vi allerede er i gang med det. Ved fornyelse av en del riksveiferjeprosjekt har vi vektlagt at vi skal ta i bruk nullutslippsteknologi eller lavutslippsteknologi. Det er litt avhengig av hvor lange ferjestrekningene er. På Anda–Lote i Sogn og Fjordane har vi sagt at vi både skal bedre frekvens og tilbud, samtidig som vi skal kutte utslipp. Det gjør vi ved at vi der sier det skal være minst én elferje. Og så skal det være en ferje til, enten en elferje eller en som har en form for biodrivstoff. Vi har gjennom Enova sørget for at f.eks. Hordaland fylkeskommune nå får nesten 300 mill. kr som de kan bruke når de skal fornye sine ferjeanbud – her snakker vi om nesten 20 ferjer – for å få lavutslipp og nullutslipp. Vi har i revidert nasjonalbudsjett lagt inn nesten 60 mill. kr – tror jeg det er – for ytterligere å støtte opp om andre fylkeskommuner og aktører som skal ut og fornye sine anbud, nettopp for at de skal kunne ha kompetanse om teknologi og anbudsprosesser for å ta i bruk mer miljøvennlige ferjer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Dette er ikke noe vi skal begynne med nå, dette er noe vi har jobbet med i de snart 31 månedene vi har holdt på. Vi har bedret jernbanetilbudet i storbyene. Ut fra Oslo S går det nå flere hundre flere togavganger daglig sammenlignet med da vi overtok. Bergen sier at de de siste åtte årene under forrige regjering fikk ca. 10–15 pst. i støtte da de bygde ut kollektivinfrastruktur. Med dagens regjering får de 50 pst. støtte. Det er altså nesten en firedobling i forhold til det de var vant med. I belønningsordningen, som altså støtter opp om de byene som klarer å få økt kollektivtrafikk og en redusert vekst i biltrafikken, ser vi at Oslo de siste to årene under rød-grønn regjering fikk totalt 180 mill. kr til dette formålet. De to første årene under dagens regjering fikk de 715 mill. kr, og bare i 2016 fikk de 450 mill. kr. På ett år fikk de altså to og en halv gang mer enn det de fikk på to år under forrige regjering. Så her er det mye økonomisk støtte som hjelper opp mot dette.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
Nasjonal transportplan legger vi fram om mindre enn ett år. Stortinget skal få diskutere det og gjøre de vedtak som Stortinget ønsker. Men jeg tror alle som har fulgt med i debatten og går inn i den med stor interesse, vil se at i forbindelse med Paris-avtalen er det enighet om at vi skal jobbe med målsettinger og koordinere dem med våre naboland, nettopp for å sikre at de blir gode og effektive. Så er det litt rart å få kjeft fra et parti som selv hadde som sitt viktigste virkemiddel i de åtte årene de styrte, å fylle byene med diesel-biler. Vi ser at med dagens regjering går utslippene per bil ned. Det har aldri vært så lave utslipp fra nysolgte biler som det er nå, samtidig som vi altså får redusert utslippene i byene som følge av det. Det er en økning i antall kilometer kjørt på veiene, men økningen er større i transport enn de er i utslipp. Det betyr også at vi nå er i en situasjon der utslippene per kilometer går ned. Det er jeg veldig stolt av. Når vi i tillegg ser på det som blir gjort innen kollektivtrafikk, sykkel og gange, legger vi til rette for å få det trendskiftet som mange har snakket om, men fortsatt venter på.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-25:
La meg først understreke det som også representanten Elvestuen tok opp: Under dagens flertall har det vært en kraftig satsing på jernbane. Det var det også under den forrige regjering, men det har blitt veldig mye forsterket nå. På bare 30 måneder har vi økt budsjettet med over 50 pst., eller 6 mrd. kr mer i året. Vi ser en rekordstor vekst i antall reisende, rett og slett fordi vi har økt antall avganger, forlenget antall strekninger og får inn flere tog – vi bestiller nå nye togsett som leveres månedlig. Det betyr at når vi får økt frekvens, økt kapasitet og bedre datadekning langs linjene etter hvert, vil det være mer attraktivt å reise med jernbanen – så ytterligere vekst blir det lagt grunnlag for. Så har regjeringen prioritert å gjøre tiltak der en får størst nytte raskt, og det er å gi folk en bedre avgang på de turene de tar daglig, altså til og fra jobb, og da har man et bedre alternativ til å sitte i bilkø. Det er viktig når en bygger ut, at en legger til rette for at en også kan koble sammen byene, og da er det en målsetting at en skal kunne ha en fart på 250 km/t. Når det ikke skjer alle steder, er det ofte fordi Jernbaneverket sier at hvis en legger en trasé som skal tåle 250 km/t, betyr det at en har nesten ingen slark når det gjelder hvilket trasévalg en går inn for. Det er bare å se til Jæren, der en nå ser på utviklingen av dobbeltspor fra Sandnes og nedover mot Egersund. Der får en konflikt alle steder hvis en ikke tillater at en har en viss svingmulighet for å komme seg unna landbruksjord. Stortinget har også vedtatt å styrke jordvernet, og da får en med en gang en konflikt mellom farten på jernbanen og hvor mye jord som forsvinner i den sammenheng. Vi har prøvd å finne gode kompromisser i de sammenhengene, der vi også ser at tverrpolitisk på Jæren har en akseptert at en heller har en fart på jernbanen på 160 km/t for å kunne ivareta jordvernet enn å legge til rette for 250 km/t, rett og slett fordi det er så tett mellom stasjonene at en ikke kommer opp i 250 km/t før en må begynne å bremse.