Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Vi som samfunn står overfor store utfordringer. Fattigdom og klimatrusselen gjør at det politiske vesenet må endre seg. Politikken er nødt til å bli mer langsiktig i sin natur, og politiske løsninger og debatter kan ikke lenger dreie seg om kortsiktige målsettinger. Det vi gjør i dag, blir vi målt på i morgen. En sterk og omfattende velferdsstat er den eneste måten vi kan sikre menneskenes frihet og muligheten til å realisere sine liv på. Det er grunnlaget for rettferdighet. Vi må skape en skole og et utdannings- og forskningssamfunn som gir alle muligheter til å lykkes, og som gjør menneskene i stand til å utvikle nye ideer og oppdagelser. Det er en betingelse for å lykkes i overgangen fra en oljesvart råøkonomi til et grønt kunnskapssamfunn. Det er viktig å satse på den offentlige fellesskolen og stoppe privatiseringen av skolen. Det har den rød-grønne regjeringen gjort, og dette videreføres i årets budsjett. Det er viktig å fokusere på de tingene vi er veldig gode på i skolen. I den internasjonale undersøkelsen TIMSS scorer vi aller høyest blant elevene våre i demokratiforståelse. Ungene våre kan samarbeide, og trives best av alle unger i alle land på skolen. Dette er kunnskap vi ikke skal kimse av. Det er viktig i utviklingen av velferdsstaten vår. Det skaper rettferdighet å kunne delta aktivt og være med på å legge premisser for framtiden. Demokrati og demokratiforståelse er viktig for å bekjempe korrupsjon og få til et rettferdig og åpent samfunn. Det å tenke selv framhever vi veldig, det er viktig for å kunne utvikle vårt velferdssamfunn og løse de oppgavene vi står overfor. Jeg er stolt over at vi har en kunnskapsminister i Regjeringen som har våget å ta problemstillingen knyttet til frafall i skolen på alvor. Altfor mange elever faller fra i videregående. Dette er alvorlig. Det er snakk om at livet, drømmene og framtiden til unge blir lagt i grus. Årsakene til frafallet starter ofte mye tidligere. Det er derfor viktig å satse tidlig, og gi ungene hjelp når de trenger det, slik at elevene vender seg til kunnskapen og ikke mot. Det å lykkes i skolen og ha en følelse av mestring er avgjørende viktig for at den enkelte skal kunne se opp mot stjernene, klatre til nye topper og gå løs på nye oppgaver. Fremdeles er det slik at elevenes skoleresultater følger sosial bakgrunn, og vi ser at skolen har mislyktes i for stor grad med å utjevne sosiale forskjeller. Kunnskapsministeren og Regjeringen skal ha honnør for at de, i motsetning til sine forgjengere, har tatt de strukturelle hindringene for et rettferdig samfunn på alvor. De nasjonale prøvene og de internasjonale undersøkelsene som har kommet nå i høst, som PISA og PIRLS, viser at altfor mange unge ikke kan lese og skrive godt nok. De viser at det innenfor én klasse er stor forskjell på hvor mye elevene har lært. Det er alvorlig, og tiltak må settes i verk. Regjeringen har varslet en stortingsmelding om kvalitet i skolen. Dette er viktige tiltak for å sikre en god skoleledelse, for å få på plass gode evalueringssystemer og sikre kvalitetsutvikling i skolen. I dette budsjettet har vi fremmet et veldig viktig tiltak – vi har utvidet timetallet på de første årstrinnene med fem uketimer til sammen. Det vil gi mer tid til å lære å lese og skrive, og det vil gi mer tid til hver enkelt elev og større rom for det de skal lære. Dette er det viktige prinsippet denne regjeringen legger til grunn som tidlig innsats. Jeg er glad for at Regjeringen kommer med en plan for utvikling av skolebibliotek. Bibliotekutvikling og satsing på lokale skolebibliotek er viktig for at bibliotekene skal være det de bør være i en skole: selve hjertet. Foreldre og foresatte er en viktig ressurs i barnas liv, og det er viktig å ha et tett samarbeid mellom skole og hjem. De rød-grønne har bevilget mer penger til Foreldreutvalget i grunnskolen for at de skal kunne gjøre en enda bedre jobb enn det de gjør i dag med å hjelpe og veilede foreldrene til å kunne være en viktig ressurs i barnas skolearbeid. Alle foreldre ønsker at barna skal lykkes, og vi må hjelpe til slik at vi får en skole hvor alle barna lykkes. Regjeringen er i gang med å gjennomføre sine mål og visjoner om å legge til rette for en skole som forebygger fattigdom og bygger på kunnskap og læring for alle. Regjeringen har sikret barnehagesplasser for alle til en rimelig penge og med høy kvalitet. Vi har innført gratis kjernetid i noen områder hvor dette er viktig. Regjeringen styrker da også timetallet i skolen fra høsten av. Regjeringen har også lagt til rette for at det skal komme flere lærere i skolen, ved å øke kommunebudsjettene. Vi har satset på den offentlige velferdsstaten istedenfor det den tidligere regjeringen gjorde, som var skattelette. Likevel ser vi at altfor mange kommuner ikke følger opp i stor nok grad i forhold til å få så mange lærere som SV ønsker inn i skolen. Det er viktig at kommuner griper fatt i det ansvaret de har for å sikre skoler og sikre kvalitet i skolen. Jeg mener at alle kommuner bør ta mål av seg til å lage en skolepolitisk plan, der en jevnlig diskuterer timetallsutvikling, læremiddelsituasjonen, skolebygg, evalueringssystemer, skole–hjem-samarbeid osv. Vi er nødt til å sikre en god skole og gjøre en felles dugnad på alle områder. Jeg var på en skole i Bergen for en tid siden. Der ble jeg møtt fra skolens side med frukt og grønt. De beskrev dette for meg og takket den rød-grønne regjeringen for at den hadde innført ordningen med frukt og grønt på ungdomstrinnet, ikke for at frukt og grønt er et mål i seg selv, men fordi det fører til bedre læring. Frukt og grønt er et middel for å få til bedre læring i skolen, og dette er viktig. Vi skal styrke rådgivingstjenesten og stimulere til at det ansettes flere lærere i skolen. Vi har avdekket hvordan en styrket rådgivingstjeneste vil redusere frafallet i skolen. Vi har avdekket hvordan flere lærere i skolen gir bedre læring. Både forsknings- og empiribaserte funn og ambisjoner står i kraftig opposisjon til høyrepartiene, som brukte hele forrige stortingsperiode til å benekte sannheten om sammenhengen mellom resultater og ressursbruk. Regjeringen har styrket Forskningsfondet med en styrke og et tempo som mangler sidestykke i norsk historie. Fondet styrkes i dette budsjettet med 6 milliarder kr, og det gir 300 mill. kr til forskning i 2009. Vi har økt fondets størrelse med 30 milliarder kr på tre år. Dette gir en økt forskningsinnsats på til sammen 1,25 milliarder kr. Regjeringen Bondevik la inn omtrent 1,8 milliarder kr til forskning på fire år. Vår regjering har økt med 1,6 milliarder kr bare på tre år. SVs visjon er å gjøre Norge til et grønt kunnskapssamfunn. Målet er at hele samfunnet skal ta del i kunnskapsutviklingen. Derfor arbeider vi for en bred satsing på kunnskap fra barnehage til skole, etterutdanning, høyere utdanning og forskning. Et løft for forskning og høyere utdanning er nødvendig av flere grunner: For det første for å bidra til næringsutvikling gjennom ny teknologi og kompetent arbeidskraft. Norge kan ikke leve av oljen til evig tid. For det andre fordi uavhengig og kritisk forskning er avgjørende for et levende demokrat. Lik rett til høyere utdanning er derfor et viktig demokratisk prinsipp i Norge. I budsjettet ligger det 350 nye stipendiatstillinger til universiteter og høyskoler, samt at vi ved behandlingen i finanskomiteen på Stortinget fikk til en økning på 20 mill. kr som skal følge disse stipendiatstillingene. Vi styrker også bevilgningene til utstyrsmidler med 330 mill. kr og til forskningsutstyr med 38 mill. kr, universitetsmuseene får 40 mill. kr, forskningsskoler får 10 mill. kr, og vi legger også inn 40 mill. kr til tiltak for å styrke kvaliteten i lærerutdanningen. Opposisjonen har vært veldig stille om satsing på studentene. Denne regjeringen er opptatt av å fullføre Kvalitetsreformen. Skal vi fullføre den, ser vi viktigheten av å satse på studentene. Vi har i dette budsjettet lagt til rette for en økt bygging av studentboliger. Vi har prisjustert stipendet, noe som vil føre til at studentene får 5 000 kr mer i år enn da vi overtok. Vi har også en del utfordringer. Når jeg reiser rundt i landet, både på universiteter og høyskoler, får jeg tilbakemeldinger om at det er svært tungt når det gjelder basisbevilgninger og den situasjonen der. For SV vil det være viktig ved neste korsvei at vi prioriterer å styrke basisbevilgninger ved universitetene og høyskolene. Norsk næringsliv ligger bak skjemaet i forhold til den forskningsinnsatsen som Stortinget forventet fra landets bedrifter, men denne regjeringen fører, i motsetning til sine forgjengere, en aktiv eierskapspolitikk i statlige selskaper. De offentlige bedriftene er i gang med å styrke sin forskningsinnsats.