Sveinung Stensland (Høyre), 2020-05-26:
I fjor fremmet de fire ikke-sosialistiske partiene en oppdatert bioteknologilov. Dette er den første store endringen av loven siden 2004 og en betydelig modernisering av lovverket. Det er på høy tid med en fornyelse av bioteknologiloven. Mye har skjedd på mange områder siden loven ble til, og det er behov for å gjøre endringer på en rekke områder. Bare på den måten kan en gi pasientene bedre behandling og fagfolkene mulighet til å utvikle bedre behandlingsmetoder. Det var vår regjering som ble enig om å endre bioteknologiloven etter 16 år med stillstand. Loven er overmoden for endring. Vi åpner opp for mer forskning, bedre pasientbehandling og mer effektiv persontilpasset medisin. Pasientene vil nå få bedre tilgang til moderne behandling, og vi forenkler ved å fjerne unødvendige byråkratiske hindre. Vi får til mange viktige endringer, som å fjerne nedre aldersgrense for assistert befruktning, utvide lagringstiden for befruktede egg og forenkle reglene for genterapi. Bioteknologi gir mange muligheter til beste for mennesket i et samfunn der det er plass til alle. Samtidig er dette er saksfelt som reiser mange krevende problemstillinger. Genetisk og bioteknologisk kunnskap og praktisk bruk av denne innen helsetjenesten har vært en viktig del av nyvinningene innen moderne medisin. Vi får hele tiden mer kunnskap, og vi utvikler stadig bedre metoder som setter oss i stand til å avdekke og behandle sykdommer helt fra livets spede begynnelse. Det gir oss fantastiske muligheter og stiller oss overfor vanskelige valg. Endringene regjeringen foreslår, bygger på enigheten i Granavolden-plattformen. Høyre står på inngåtte avtaler og forholder seg derfor til det som ble foreslått av de fire ikke-sosialistiske partiene i regjering. Høyre er stolt av at vi, etter at ingen andre klarte det på 16 år, har fått til en modernisering av bioteknologiloven med en grundig prosess og skikkelige forarbeider. Dette er, som sagt, den første store endringen av loven siden 2004. Stillstanden under den rød-grønne regjeringen medførte forsinkelser i lovarbeidet som det ikke-sosialistiske stortingsflertallet har tatt tak i. Denne moderniseringen åpner opp for mer forskning, bedre pasientbehandling og mer effektiv persontilpasset medisin. Vi fjerner, som sagt, nedre aldersgrense for assistert befruktning, vi utvider lagringstiden for befruktede egg, og vi endrer ordningen sånn at det blir enklere for en familie å få samme donor til alle barna. Vi sørger for at inseminasjon ikke skal regnes inn i det statlige tilbudet om tre forsøk med assistert befruktning. Vi innfører en plikt for foreldre til å informere barnet dersom det er unnfanget gjennom assistert befruktning. Vi forenkler reguleringen av genetiske tester i bioteknologisk forskning. Videre forenkler vi og rydder opp i reglene om genterapi og unntar vaksiner som brukes innen det nasjonale vaksineprogrammet, for regulering av genterapi i bioteknologiloven. Vi setter ned aldersgrensen for når barnet har rett til å få vite sæddonors identitet, fra 18 til 15 år, og presiserer straffansvaret ved å teste andre, unntatt privatpersoner som gjør det på vegne av og etter samtykke fra den opplysningene gjelder. I tillegg opphever vi vilkåret om at genterapi bare kan brukes til behandling av sykdommer som anses alvorlige. Så her er det en rekke endringer som kommer forskningen til gode. Det lå mye godt i denne loven som det nye flertallet har jobbet videre med. Regelverket om bruk av lagrede befruktede egg blir enklere, og kravet til genetisk veiledning ved prediktive genetiske undersøkelser blir justert. Dagens krav om godkjenning av sykdommer som friske mennesker kan gentestes for, oppheves, og vi klargjør at loven bare gjelder for prosjekter der deltakerne får helsehjelp eller skal få individuell tilbakemelding om resultatet av prediktive genetiske undersøkelser. Vilkåret for genterapi blir presisert, og det innføres krav om politiattest og barneomsorgsattest for å bli godkjent for assistert befruktning. Ikke alle disse endringene krever endringer i selve loven, men mye av det ligger i selve lovteksten. I tillegg går Høyre inn i forslaget om å tillate testamentering av sæd fra avdød partner, da vi mener det er godt innrammet i den nye lovteksten. For oss virker det ikke logisk å forby dette så lenge det åpnes for assistert befruktning til enslige. Jeg kommer nok nærmere inn på det senere i debatten. Bioteknologirådet behandlet sist uke noen av endringene Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV er enige om. Bioteknologirådet sier selv at de har følt seg presset til å hastebehandle disse sakene. Vi er alle klar over at det her har vært et tidspress, men vi har altså tatt utgangspunkt i den enigheten som vi har forhandlet frem gjennom lang tid. Det er 16 år siden det ble gjort større endringer i bioteknologiloven, så dette er en historisk dag. Vi har både evaluert loven og hatt den på høring, og vi må bare innse at en del av endringene som Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV er enige om, nå blir vedtatt uten en ordinær høringsrunde og med en noe uklar innramming. Det vil si at de hasteinnføres uten mulighet til videre avklaring om finansiering, tilrettelegging i helsetjenesten og andre nødvendige avklaringer. Høyre mener noe av dette er uansvarlig å gjøre så lenge forskjellige nødvendige instanser ikke er hørt, bl.a. det som kom frem av replikkordskiftet, at en ikke helt vet hvordan dette skal innføres, bl.a. innenfor kvinnehelse. Jeg vil anbefale alle å lese svarene fra Helse- og omsorgsdepartementet som er vedlagt denne saken. De gir et godt innblikk i hvordan prosessen har forløpt, og må anses å være en del av forarbeidet til denne loven. Så til noen av punktene, og først mitokondriedonasjon. Det er flertallet for å åpne for behandling som fører til at barn får DNA fra mer enn to personer. Det er ikke tilstrekkelig kunnskap om dette i dag, bl.a. hvilke konsekvenser det kan få dersom donerte mitokondrier fungerer dårlig sammen med DNA fra mors cellekjerne. Mitokondriedonasjon kan også medføre genetiske endringer i kjønnsceller, og det er å anse som et vitenskapelig eksperiment. Norge kan ikke begynne med dette, da det er i strid med internasjonale konvensjoner. Ingen land har lyktes fullt ut med det, og nytten ser ut til å være begrenset. Hvorfor er det da så viktig å presse på? Arbeiderpartiet og SV vil åpne for embryodonasjon og dobbeltdonasjon. Dette gjør at det skapes barn som ikke har noen genetisk tilknytning til sine foreldre, og fjerner en viktig skranke mot surrogati. Preimplantasjonsdiagnostikk, PGD, er tillatt i Norge i dag, men søknaden fra parene som vil benytte metoden, vurderes i en nemnd bestående av fagpersoner. I evalueringen av bioteknologiloven vektla regjeringen at dersom nemndene fjernes, kan dette føre til et press på fagmiljøene om å utvide tilbudet, og at en tverrfaglig sammensatt nemnd sikrer en bred vurdering av søknadene. Høyre stiller seg bak denne vurderingen. Om tidlig ultralyd: Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV vil gi tidlig ultralyd til alle gravide som et tilbud i den offentlige helsetjenesten. Det finnes sikkert argumenter for det, men det er interessant å se responsen fra faglig hold. Dette er meget ressurskrevende i en tjeneste som spesielt Arbeiderpartiet er opptatt av å påpeke er under press. Senest i Bergens Tidende i går kunne vi lese at Kvinneklinikken i Stavanger frykter at dette kan gi utilsiktede konsekvenser, der friske gravide vil bli satt opp mot kvinner som ikke har like sterke rettigheter. Det samme gjelder for NIPT. NIPT er i dag i bruk i Norge; det er ikke noe nytt som skjer i dag. NIPT er godkjent som fosterdiagnostisk metode i Norge for bruk til å identifisere RhD-positivt foster hos RhD-negative gravide, for påvisning av trisomi 13, 18 og 21 hos fostre, for å avdekke alvorlig arvelig sykdom og for å avdekke alvorlig kjønnsbundet sykdom. Dette har vi godkjent i løpet av de siste årene. Siste godkjenning ble gjort 2. mars i år. NIPT-testen er med andre ord allerede en del av fosterdiagnostikken, men for at det skal fungere i praksis, bør vi ikke tillate at alle friske gravide får undersøkelsen. Da bruker vi ressursene feil. NIPT krever spesialisert personell og er en test som fortsatt har en viss usikkerhet og rom for tolkning. Det ble til slutt en kort og hektisk sluttspurt i en sak som har modnet lenge. Jeg er stolt av at det er vår regjering som har fremmet en modernisert bioteknologilov, for det har ikke latt seg gjøre på snart to tiår. Kvinners rettigheter og likestilling har vært en del av debatten, men bioteknologi handler om så mye mer. Jeg savner bl.a. barnets perspektiv oppi dette. Som en klok dame sa til meg: Ingen barn har bedt om å få komme til verden. Jeg har respekt for at det er forskjellige meninger om denne saken. Ingen kan stille seg til doms over andre i sånne spørsmål. Skråsikkerhet er ikke på sin plass. Det som er sikkert, er at vi hadde en enighet og fikk til en revisjon av bioteknologiloven. Når et parti ikke lenger stiller seg bak enigheten, må vi ha respekt for det. Høyre holder seg til inngåtte avtaler og mener det er riktigst å stemme for den loven regjeringen la frem etter en grundig prosess. Jeg tar derfor opp de forslagene vi har fremmet til saken.