Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-03-17:
Strømnettet er blitt kanskje vår viktigste infrastruktur. Stadig mer av det vi omgir oss med i hverdagen, krever et fungerende strømnett for å virke. Derfor er det ikke veldig overraskende at denne saken har skapt mye engasjement. Kraft- og nettselskapene er hjørnesteinsbedrifter i deler av landet, og det er forståelig at mange lokalsamfunn er skeptiske til endringer som påvirker disse selskapene. Nettvirksomhet er et naturlig monopol, og dette stiller krav til en ryddighet som ivaretar kundene og sikrer at ikke nettvirksomheten finansierer andre satsingsområder. Samtidig er det viktig at også tilliten til selskapene opprettholdes. Derfor mener Kristelig Folkeparti at det er riktig å stille krav om en større avstand mellom monopolvirksomhet og kommersiell virksomhet enn det et regnskapsmessig skille kan tilby. Kristelig Folkeparti støtter derfor at det stilles krav om selskapsmessig skille. Imidlertid mener Kristelig Folkeparti at forslaget om funksjonelt skille er så inngripende at det krever ekstra varsomhet. Spesielt vil det for det store antallet småselskaper være en fordyrende endring. Kristelig Folkeparti mener man skal være lydhør overfor innspillene som kommer fra alle parter, og mener det er sider ved dette forslaget som ikke er tilstrekkelig belyst. Kristelig Folkeparti mener derfor at det er riktig å utrede de samfunnsmessige og økonomiske konsekvensene av å pålegge et funksjonelt skille, uavhengig av størrelse. Kristelig Folkeparti mener det er flere gode grunner til å være varsom i denne saken. Nettselskapenes viktige rolle i distriktene er en av disse. Det er bekymringsfullt hvis kravet til funksjonelt skille gjør at de små selskapene blir satt i en situasjon der administrasjonskostnadene øker så mye at selskapet blir ute av stand til drive lønnsomt. I praksis vil dette da være en tvungen restrukturering av bransjen. Kristelig Folkeparti er ikke negativ til en sunn restrukturering, men mener konsekvensene her er så dårligt belyst at vi ikke kan støtte dette forslaget. I lovforslaget omdefineres sentralnettet til transmisjonsnett. Det stilles også krav om eiermessig skille, et krav som blir innfridd gjennom at det vil være Statnett som skal være driver av transmisjonsnettet. Kristelig Folkeparti støtter denne endringa. Likevel er det viktig å påpeke at det i denne omdefineringa må tas visse hensyn. For Kristelig Folkeparti er det viktig at det i departementets vurdering gjøres unntak for anlegg som er planlagt avløst av nytt transmisjonsnett, med mindre de eksisterende anleggene har særegne egenskaper av vesentlig betydning for drifta av det nye transmisjonsnettet. Kristelig Folkeparti mener også at det bør legges til grunn for departementets vurdering at transmisjonsnettet omfatter anlegg for overføring av elektrisk energi på minst 200 kV og anlegg på 132 kV med særegne transmisjonsegenskaper av vesentlig betydning for drifta av disse anleggene. Dette er viktig for at den lokale netteier ikke skal være tvunget til å overdra eierskapet til nettet de selv har bygd, bare fordi det ved lovens tiltredelse var klassifisert som sentralnett. Kristelig Folkeparti mener at eierskapet til nettet skal ligge hos den lokale netteier, med mindre det er klare transmisjonsegenskaper ved dette nettet. Kristelig Folkeparti mener den kraftforedlende industrien i Norge er viktig, og at vår fornybare energiproduksjon er et viktig konkurransefortrinn. Kristelig Folkeparti mener derfor det må utarbeides en tariffmodell for disse bedriftene der de likebehandles på ikke-diskriminerende og objektive vilkår, uavhengig av hvor i nettet disse bedriftene er tilknyttet. Dette vil gi like konkurransevilkår. Kristelig Folkeparti mener dette bør presenteres for Stortinget i den kommende industrimeldinga. Til slutt vil jeg ta opp forslagene som Kristelig Folkeparti har fremmet sammen med andre partier.