Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-06-18:
Forvaltningsplanen for Norskehavet har et todelt formål: verdiskaping og ivaretakelse av økosystemene. Regjeringa har lagt fram en god og balansert forvaltningsplan for Norskehavet. Den er en videreføring av det jeg vil definere som en ansvarlig forvaltning. Jeg er glad for at flertallet i komiteen slutter seg til de tiltakene som er presentert i denne planen. Vi sier klart fra om at store, åpnede områder i Norskehavet fremdeles skal være tilgjengelig for petroleumsvirksomhet på klare og forutsigbare vilkår. Vi viser også vilje til å vurdere nye områder for å sikre muligheten for næringselementet i forhold til forvaltningsplanen. Petroleumsvirksomheten i Norskehavet har vært viktig over lengre tid. Vi har skapt arbeidsplasser og verdier i 30 år knyttet til petroleumsvirksomheten i Norskehavet. 20 pst. av forventede petroleumsressurser i området er så langt produsert. Vi antar at så mye som 40 pst. fortsatt ikke er funnet i dette området. Det er bred politisk enighet om at vi fortsatt skal ha petroleumsvirksomhet på norsk sokkel. Norskehavet vil være en bærebjelke i så måte. Fortsatt petroleumsvirksomhet forutsetter forutsigbarhet og tilgang til areal for å kunne gjøre nye funn, motvirke fallende oljeproduksjon og skape sysselsetting og verdier. Derfor skal vi nå også utrede om norske havområder ved Jan Mayen bør åpnes for petroleumsvirksomhet, og i tilfellet på hvilke vilkår. Vi trenger mer kunnskap om potensialet ved Jan Mayen. Med dagens datadekning anser Oljedirektoratet ressursgrunnlaget i Jan Mayen-området som uvisst. Det er imidlertid identifisert flere interessante strukturer som bør undersøkes nærmere. Islands konsesjonsrunde og behovet for ivareta norske interesser kommer inn som et viktig tilleggselement. Åpningsprosessen på norsk side skal kartlegge ressursgrunnlaget for petroleum og miljøverdiene i området, og det skal gjennomføres en konsekvensutredning for å vurdere konsekvensene av petroleumsvirksomheten i dette området. Vi er foreløpig på det som på godt norsk kan kalles «fact-finding mission». En åpningsprosess, og spesielt konsekvensutredningen, skal belyse problemstillinger knyttet til virksomheten. Regjeringas anbefaling i åpningsspørsmålet skal framlegges for Stortinget. Stortinget fatter en eventuell beslutning om åpning i dette området. Forvaltningsplanen balanserer mellom ytterpunktene ensidig vernetenkning og det å åpne for at det bare er fritt fram – mellom dette har vi nettopp den gode forvaltertanken som er grunnlaget for en forvaltningsplan. Hvis vi drar det inn mot land og ser på Møre, vil vi fram til oppdateringen av planen ikke utlyse nye konsesjoner. Her foreligger det ulike faglige innspill og vurderinger om konsekvensene av akutte oljeutslipp for fiskebestandene, og det er behov for å styrke kunnskapen på dette området. Korallrev er viet stor plass i forvaltningsplanen. I de delene av Iverryggen og Sularevet som i dag er åpnet for petroleumsvirksomhet, vil det fram til oppdateringa av forvaltningsplanen ikke utlyses nye konsesjoner. Petroleumsvirksomheten er allerede pålagt å kartlegge og ikke skade korallrev og andre verdifulle bunnsamfunn. Vi sier likevel foreløpig stopp til nye konsesjoner ved Iverryggen og Sularevet. Vi ønsker mer kunnskap om petroleumsvirksomhet i disse områdene, og hvorvidt det er gjennomførtbart å gå videre. Ved oppdatering av forvaltningsplanen vil Regjeringa vurdere spørsmålet om virksomhet i disse områdene. Vi har til diskusjon i dag en god og balansert forvaltningsplan for Norskehavet. Forvaltningsplanen legger et grunnlag for fortsatt god utvikling, også av petroleumsvirksomheten i disse havområdene. Vi har fastsatt restriksjoner og vilkår som ivaretar hensynet til miljøet og samtidig tar vare på de næringsmessige og økonomiske verdiene i området.