Mudassar Kapur (Høyre), 2016-05-10:
La meg først få takke min kollega fra Arbeiderpartiet for initiativet til denne debatten – en debatt hele komiteen ønsker velkommen, og som vi i Høyre mener er viktig. Bygg- og anleggsnæringen har dessverre slitt med både en dyster historikk og negative eksempler på sosial dumping, svart arbeid, lovbrudd og useriøse aktører. Flere regjeringer, Stortinget og bransjeorganisasjoner har pekt på disse utfordringene i mange år. Bransjen har også selv reist debatten knyttet til useriøse aktører og har kommet med mange innspill. Blant annet ønsker byggenæringen en godkjenning av foretak i ROT-markedet – rehabiliterings-, ombyggings- og tilbyggsmarkedet. Næringen har også gitt sine samlede tilbakemeldinger og anbefalinger gjennom rapporten Enkelt å være seriøs. I juni 2014 – for å gå litt inn i bakgrunnen for dagens debatt også – ble kravet om lokal godkjenning av foretak opphevet som følge av at ESA anla sak mot Norge. Det var bakgrunnen for endringen. Denne lovendringen trådte i kraft 1. januar i år. Men det ble samtidig med dette lagt til grunn at man skulle erstatte dette med andre tiltak, slik at man sørger for fortsatt seriøsitet i denne bransjen, og etter hvert en ny sentral godkjenning. Det er viktig for både regjeringen og Høyre at dette arbeidet blir effektivt og grundig. Dette er regjeringen i gang med, i god dialog med bransjen og etter hvert selvfølgelig også Stortinget. Dagens debatt er et eksempel på det. Siden debatten først og fremst handler om å heve blikket og se bredden, vil jeg benytte anledningen til å reflektere litt over problemstillingene som reises, og hva jeg tror kan være hensiktsmessige veivalg i det videre arbeidet. La meg først slå fast at selv om man ikke trenger å søke om lokal godkjenning i forkant av byggesaker, betyr det dermed ikke at det er fullt frislipp og fritt fram for useriøse aktører. Selv om foretakene selv kan erklære ansvar, kan kommunene fortsatt fatte vedtak om å frata ansvarsrett dersom foretaket ikke er kvalifisert. I slike tilfeller er det også viktig at kommunene har gode muligheter for å drive kontroll og innsyn, slik at de umiddelbart kan sette foten ned for useriøse foretak. Akkurat som forenklinger i annet regelverk har gitt kommunene mer ressurser til å konsentrere seg om kvaliteten på byggeprosjekter framfor f.eks. å bruke masse unødig tid på nabokrangler, vil også disse endringene kunne bety at kommunene i stedet for å drive med registreringsarbeid og lokal godkjenning heller kan dreie ressurser mot tilsyn. Sentralt godkjente foretak har etter søknad fått sine kvalifikasjoner vurdert og slipper dermed en ny vurdering i kommunen. Det er Direktoratet for byggkvalitet som godkjenner foretakene. Fra i år skal disse foretakene også oppfylle kriterier som viser seriøsitet. Det kan handle om alt fra om man har betalt skatt, har fått anmerkninger, har HMS-erklæring, har registrert sine ansatte, historikk osv., til om foretaket kan vise til hvorvidt det er en godkjent opplæringsbedrift, og at man har de nødvendige forsikringene. Mangel på slike ting – spesielt forsikringsordninger – fører ofte til store konflikter mellom den enkelte forbruker og useriøse aktører. Jeg vil også særlig trekke fram løsninger som gjør at enkelte etater nå er i stand til å utveksle bl.a. skatteopplysninger fra sentralt godkjente foretak, og en automatikk i overføring av opplysninger som det satses mer på framover. Avslutningsvis er det også viktig å understreke og minne om at rundt 15 000 foretak er registrert i dag, og de ser en del viktige fordeler ved det. Vår jobb nå er å sørge for at flere foretak ønsker å være registrert, at de ser fordelene med å være registrert. Noen av fordelene er at man blir raskere en foretrukket aktør av kunder, for det handler om kvalitet, sikkerhet og forutsigbarhet for kunden. Dermed bør de foretakene som ikke er registrert, bli prioritert i kommunenes tilsynsrutiner. Jeg mener at det skal lønne seg å være et registrert foretak, og det skal lønne seg å velge et registrert foretak. Jeg ser fram til regjeringens arbeid med dette framover og synes at dagens debatt sånn sett kan bidra med nyttige innspill til regjeringens arbeid. Men man ligger ikke etter, slik enkelte kan påstå.