Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2001-04-23:
Slik også saksordfører sa, bad en samlet kommunalkomite ved behandlingen av budsjettet for 2000 om en bred gjennomgang av asyl- og innvandringspolitikken. Komiteen var spesielt opptatt av å få avdekket flaskehalser i saksbehandlingen, og at kompensasjonsordningene måtte gjennomgås. En slik bred gjennomgang har vi fått, og det er innstillingen til den vi behandler i dag. Jeg viser også til at statsråd Brustad etter at meldingen ble lagt fram, har kommet med tiltak som vil gi forbedringer i saksbehandlingen. I St.meld. nr. 17 om asyl- og flyktningpolitikken viser departementet til at tallet på asylsøkere og flyktninger som har kommet til Norge har variert veldig mye. I 1999 kom det hele 10 160 asylsøkere. I tillegg tok Norge imot mange tusen evakuerte flyktninger det året etter den store flukten fra Kosovo. Til sammenligning søkte mellom 1 460 og 2 270 personer årlig om asyl i Norge i perioden 1995 til 1997, mens tallet økte til over 8 500 i 1998. Disse raske endringene har satt systemet for mottak av asylsøkere og flyktninger på prøve. Og vi må kanskje innrømme at karakteren ved den prøven ligger litt under middels. God flykting- og asylpolitikk handler for Arbeiderpartiet om solidaritet og respekt for internasjonale menneske-rettigheter. Vi har med mennesker og enkeltskjebner å gjøre, og da er det viktig at vi følger visse spilleregler og lar menneskeverd og rettferdighet være retningslinjene. For Arbeiderpartiet må en god flyktning- og asylpolitikk også være god sysselsettingspolitikk. Det er bekymringsfullt at en overvekt av andelen arbeidsledige er personer med innvandringsbakgrunn, flyktninger og asylsøkere. Vi har en jobb å gjøre for å få flest mulig ut i arbeid, og jeg mener vi må lykkes bedre i å kombinere arbeid og språk for i det hele tatt å kunne si at vi lykkes bedre. Vi må søke å vri inntektene for nyankomne flyktninger og for innvandrere fra passiv støtte til aktive tiltak. Arbeid skal lønne seg. Språkopplæring, arbeidstrening og arbeidsformidling er her viktige komponenter. Målet må være at oppholdet på mottak må være så kort som mulig. Asylsøkere med midlertidig arbeidstillatelse omfattes av arbeidsmarkedsetatens virkemidler. En samlet komite, med unntak av Fremskrittspartiet, viser i en merknad til at vi er kjent med at Arbeids- og administrasjonsdepartementet er i ferd med å foreta en bred gjennomgang av arbeidsmarkedstiltakene for yrkeshemmede, herunder arbeidsmarkedsbedriftene som tiltaksarrangør. Flertallet legger til grunn at spørsmålet om hvorvidt arbeidsmarkedsbedriftene skal tilby arbeidsmarkedstiltak til andre grupper enn yrkeshemmede, vil inngå i denne vurderingen. Å komme tidlig i gang med arbeidslivs- og språkopplæring er viktig for en god integrering i samfunnet. Den enkelte får styrket sin kompetanse, og en unngår passivitet, isolasjon og tiltaksløshet. Den økende etterspørselen på arbeidskraft som vi opplever nå, viser at det er nok av oppgaver, og at folk trengs. Men vi må ikke komme i en situasjon der de som har fått seg arbeid, skal få bli i landet uavhengig av om det er grunnlag for det, mens andre må reise ut. Vi ser allerede tendensene til det i dag. Vi kan alle være enige om at for mange flyktninger og asylsøkere sitter for lenge i mottak. Slik vil vi ikke ha det. Vi må imidlertid, som jeg sa innledningsvis, se at den betydelige økningen i antall asylsøkere til Norge de siste årene har gitt økt tid i mottak. I tillegg kommer det at det i mottakene sitter mennesker som har fått oppholdstillatelse, men som ikke blir plassert i kommuner. At det tar lang tid å få behandlet en asylsøknad og derigjennom avklart om en får opphold eller må forlate mottaket og landet, er ikke ensidig negativt. Det handler også om å ha muligheten til å anke og til å fremme nye relevante opplysninger. Det handler ikke minst om overholdelse av internasjonale menneskerettigheter, og det handler om flyktningrett. Men vi kan ikke over tid leve med at vi i Norge har mye lengre saksbehandlingstid enn f. eks. våre naboland. Vi må også gjøre noe med at så mange blir sittende i mottak etter at de har fått avklart at de får opphold i Norge. Arbeiderpartiet er derfor glad for at Kristelig Folkeparti er med på å utgjøre flertallet for den nye bosettingsmodellen som Regjeringa nå har lagt fram. Regjeringa tok en grundig gjennomgang av kommunenes utgifter ved bosetting i statsbudsjettet for 2001. I og med at kommunene der fikk det de ønsket av økonomisk kompensasjon, mener vi derfor det nå ikke skulle være noe hinder for å ta imot flere flyktninger. Her vil også introduksjonsprogrammet som Regjeringa skisserer i stortingsmeldingen, være bra. Men igjen: Det vil være lettere å lykkes med dette introduksjonsprogrammet jo kortere oppholdet i mottaket har vært. I den siste tiden er det blitt fokusert mye på UDI. Som vi vet, forvalter UDI et meget viktig område. Det er mange uløste utfordringer innenfor utlendingsfeltet, som vi også må ha en mening om. Vi vet alle at det ikke fungerer godt nok i UDI i dag. Det er, som det er sagt tidligere, for lang saksbehandlingstid, et for stort press på de ansatte og en for stor pågang utenfra. Det er ingen god situasjon å måtte svare på 2 500 til 3 000 telefonhenvendelser hver dag. De tyvetalls menneskene som brukes til å ta telefonen, skulle heller vært brukt i saksbehandling. Vi er alle enige om at vi må rydde opp i UDI. Det er i dette perspektivet et viktig arbeid statsråden allerede har satt i gang. Statsråden har også varslet en bred gjennomgang av lovverket og forenkling og oppmyking av regelverket. UDI vil således få nye føringer å forholde seg til, og dette vil, slik Arbeiderpartiet ser det, forbedre situasjonen noe. Blant annet på bakgrunn av de negative medieoppslag gav statsråden en redegjørelse til kommunalkomiteen om situasjonen i UDI. Hun vil også foreta en ekstern gjennomgang, slik saksordfører sa. Dette bør langt på vei være et svar på kritikken og er, slik vi ser det, en positiv og tilfredsstillende løsning. Resultatet av gjennomgangen vil foreligge 1. august i år, altså rett over sommeren. I innstillinga er det Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet som utgjør flertallet som sier at det ikke er mulig å legge fram konkrete løsninger for UDI i revidert budsjett, som legges fram allerede 11. mai, altså om to og en halv uke. Når det gjelder Dokument nr. 8:67 om forfulgte kvinner, har flertallet nå bedt Regjeringa foreta en gjennomgang av regelverket på området samt norsk og internasjonal praksis. Gjennomgangen skal være grunnlaget for å vurdere om det er behov for en eventuell endring av praksis, forskrift og lov. Arbeiderpartiet mener komiteinnstillinga balanserer godt mellom konstruktiv kritikk av UDI, og den gir flertall for Regjeringas politikk. I så måte er Arbeiderpartiet godt fornøyd med innstillinga.