Eivind Nævdal-Bolstad (Høyre), 2010-12-07:
En god helsepolitikk forutsetter bl.a. at pasienter har god tilgang til effektiv og trygg legemiddelbehandling. De fleste pasienter i Norge har god tilgang til nødvendig behandling, men det er likevel slik at norske pasienter på noen områder har et dårligere behandlingstilbud enn pasienter i andre land har. De svenske forskerne Wilking & Jønsson publiserte i 2009 en rapport som sammenlignet kreftpasienters tilgang på medisiner i ulike land i Europa. Rapporten slår fast at Norge fortsatt bruker mindre av flere typer kreftmedisiner enn mange andre land i Europa. I 2007 brukte Norge mindre penger på kreftlegemidler per innbygger enn både Sverige og Finland, og langt mindre enn Danmark. Derimot gir selvfølgelig ikke rapporten et helt dekkende bilde av behandlingstilbudet til kreftpasienter, fordi den ikke omfatter nettopp andre behandlingsformer enn legemidler. Likevel gir rapporten grunn til bekymring for at tilbudet til norske pasienter henger etter utviklingen i andre europeiske land. I Høyres regjeringstid fremla vår daværende helse- og omsorgsminister Ansgar Gabrielsen en stortingsmelding om legemiddelpolitikken, og Stortinget sluttet seg der til flere tiltak for å styrke pasientenes tilgang til trygg legemiddelbehandling. Dessverre ser vi at disse tiltakene ikke er fulgt opp av dagens regjering. Statens legemiddelverk har anbefalt at refusjonsordningene med blå resept bør utvides til å omfatte ni legemidler, til pasienter med kols, kreft, schizofreni, beinskjørhet, blodpropp og Restless Legs-syndrom. Legemiddelverket vurderer at refusjon for de aktuelle legemidlene vil gi pasientene et bedre behandlingstilbud, og dermed bedre helse- og livskvalitet. Legemiddelverket har også vurdert at dette er kostnadseffektivt, bl.a. fordi andre helseutgifter da kan reduseres. Et konkret eksempel er at Legemiddelverket vurderer at barn og voksne med leukemi eller magekreft kan få en betydelig helsegevinst med flere gode leveår dersom de får et aktuelt legemiddel på blå resept. Både Legemiddelverket og Kunnskapssenteret for helsetjenesten mener at pasienter med beinskjørhet kan spares for store helseproblemer relatert til bruddskader dersom de får en medisin som forebygger slike skader. Helsemyndighetene anslår at samfunnet bruker 4–5 mrd. kr på å behandle brudd relatert til beinskjørhet, og påpeker at bedre legemiddelbehandling også kan redusere disse utgiftene. På samme måte kan bedre legemiddelbehandling av kols også redusere behovet for akuttbehandling på sykehus. Regjeringen Stoltenberg har derimot ikke funnet rom for å gi refusjon til et eneste nytt legemiddel i sitt budsjettforslag. Dermed påføres pasientene unødvendige helseproblemer, og samfunnet må bruke store ressurser på reparasjon og behandling. Dette er stikk i strid med mye vi har snakket om i dag, nemlig Samhandlingsreformen, som handler om å forebygge mer og reparere mindre. Dette forsterker også de sosiale helseforskjellene, fordi vi vet at effektiv behandling er forbeholdt dem som kan betale hele regningen selv. Høyre mener at pasienter i Norge må få bedre tilgang til ny og effektiv legemiddelbehandling. I vårt alternative budsjett setter vi av midler til å innføre forhåndsgodkjent refusjon på blå resept til legemidler for behandling av kreft, kols, schizofreni og beinskjørhet. Fra Høyres side ser vi på dette som en god investering i bedre helse for pasientene og bedre bruk av ressursene i helsetjenesten.