Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Den saken som Stortinget nå behandler, dreier seg faktisk om helt vanlige mennesker som opplever sitt verste mareritt. De har gjort en feil som ikke var ment for personlig vinning, og må betale dyrt for det. Det dreier seg bl.a. om ekteparet Elin og Arne Myrholdt. De er straffet av Skatt Midt-Norge fordi de har gjort en formell feil ved ikke å sende inn et bestemt skjema der det registreres utleievirksomhet i tillegg til ordinær landbruksvirksomhet. De risikerer nå å gå konkurs, etter å ha fått et krav på 2,8 mill. kr fra Skatt Midt-Norge. 2,2 mill. kr er moms, som de har fått tilbake i forbindelse med fjøset i perioden 2006–2010. Resten, som altså da er 600 000 kr, er renter og straffegebyr. Hadde ekteparet benyttet seg av en frivillig ordning og registrert i merverdiavgiftsregisteret at de leide ut fjøset, hadde kravet i dag ikke eksistert. Ekteparet skal altså ikke ha tjent en eneste krone på skjemaglippen, men Skatt Midt-Norge sier på generelt grunnlag at det ikke er rom for å vise skjønn. Familieselskapet H. Heitmann & Son i Drøbak vil i flere år få svi for et kryss daglig leder, Peter Heitmann, aldri førte på et skjema han sendte skatteetaten i april 2001. Det manglende krysset kostet selskapet drøyt 11 mill. kr. Hadde krysset vært med, hadde ikke kravet eksistert. Heitmann uttaler: Jeg trodde jeg hadde gjort alt riktig, men så manglet det altså et kryss. At det skulle koste oss 11 mill. kr, føles som et stort overgrep. Firmaet holdt på å gå over ende. Dette er to eksempler, men det finnes langt flere. At det kan gjøres feil i det skjemaveldet som Norge opererer under, er ikke rart og burde ikke overraske noen. Men at slike feil, hvor man ikke engang får personlig vinning, ikke tjener én krone, skal straffes så hardt, visste kanskje de færreste. Det er altså i dag ikke rom for skjønn. Det er dette som må endres. Derfor er jeg glad for – aller først – at Høyre fremmet dette representantforslaget, slik at Stortinget kunne ta tak i problemstillingen. Dernest er jeg glad for at justiskomiteen har hatt dette til behandling og samlet seg om en retning videre. Det er to forslag som er fremmet i representantforslaget. Det første går på en gjennomgang av bruken av sanksjoner ved regelbrudd som følge av feil ved utfylling av skjema, hvor det ikke foreligger noen personlig vinning. Forslag nr. 2 er at forvaltningen må kunne utøve skjønn, slik at sanksjonene står i forhold til alvoret i regelbruddet. Jeg er glad for at regjeringen nå varsler at man i løpet av 2012 skal komme med en sak hvor man kan følge opp dette. Det skal regjeringen ha ros for. Jeg tolker svaret fra statsråden til komiteen meget positivt, at man nå helt konkret jobber for å følge opp dette. Det er positivt at en enstemmig justiskomité ser behov for at her må noe gjøres. Allikevel – og dessverre – har dette tatt veldig lang tid. Det regjeringen nå skal følge opp, har sin bakgrunn i en NOU, altså en utredning, fra 2003 – det er snart ti år siden – hvor man hadde et utvalg som så på denne problemstillingen som dette representantforslaget nå reiser. Vel, det er snart ti år siden NOU-en forelå. Nå sier regjeringen at en sak skal komme inneværende år. Det hilses velkommen. I merknadene i saken sier også en enstemmig komité at man forventer at den kommer i tråd med den tempoplanen som regjeringen har varslet. Det er mange som har opplevd de urimelighetene som jeg brukte to eksempler på å få fram. Jeg håper at man i hvert fall for framtiden, når man får en endelig sak og får fattet riktige beslutninger, ikke vil oppleve denne type overgrep fra det offentlige overfor den vanlige mann og kvinne her i landet. Komiteens mindretall, Fremskrittspartiet og Høyre, har valgt å fremme de forslag som var med i representantforslaget. Jeg tar herved opp de to forslagene.