Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Årets stortingsvalg ga et historisk mandat for en ny regjering i Norge, og den nye Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har lagt fram en plattform som setter oss på en mer rettferdig kurs. Valgkampen fikk fram interessekonfliktene. Høyres mest konkrete valgløfte var store formuesskattekutt, mens Arbeiderpartiet og de andre partiene som ønsket regjeringsskifte, prioriterte vanlige folks interesser. Når vi nå tar fatt på arbeidsøkten, er det med visshet om at det ligger store oppgaver foran oss. Forskjellene har økt, altfor mange unge kommer ikke i arbeid, og ikke minst må vi ha kraftige kutt i klimagassutslippene. Disse utfordringene er så enorme at vi ikke har annet valg enn å møte dem i fellesskap, ikke hver for oss. Store omstillinger og samfunnsløft kommer ikke av seg selv eller gjennom en eller annen magisk markedsmekanisme. Nei, store løft kommer når vi bygger på og styrker det beste ved Norge: tilliten vi har til hverandre, et organisert arbeidsliv, en sterk og felles velferdsstat og verdensledende industri. I den nye regjeringsplattformen kommer virkelig troen på politikkens kraft tydelig fram. Lovverket skal styrkes for å sikre arbeidstakeres rettigheter med hele og faste stillinger. Distrikts-Norge skal satses på med konkrete virkemidler, ikke stille sentraliseres. Industrien skal utvikles med utslippskutt og nye arbeidsplasser, og velferden skal styrkes. Velferdsstaten var ikke ferdig i 1970 eller 1990 eller 2010, velferden må bygges ut også på 2020-tallet. Det er store uløste oppgaver innen primærhelsetjenesten, offentlige sykehus og skolen, for å nevne noe. Det er en forutsetning som må ligge i bunnen for oss som tror på politikkens kraft til å endre samfunnet. Vi må holde orden i økonomien og føre en ansvarlig økonomisk politikk. Dette er selvfølgelig slått fast i Hurdalsplattformen, der første kapittel etter innledningen har fått den treffende tittelen «Trygg økonomisk styring og rettferdig fordeling». Målet med den økonomiske politikken er ikke økonomisk vekst i seg selv, men en økonomisk vekst som gir arbeid, omfordeling og velferd. Ikke minst skal finanspolitikken føres i tråd med Parisavtalen og våre utslippsmål, og vi skal få årlige forpliktende klimabudsjetter i forbindelse med statsbudsjettet. Med Fremskrittspartiet i regjering økte avgiftene i Norge med 6 mrd. kr. Med Høyre i regjering ble formuesskatten kuttet med om lag 10 mrd. kr. Velgerne sa klart og tydelig nei takk til denne politikken ved årets valg. Nå blir det forutsigbarhet og rettferdighet: forutsigbarhet ved at det samlede skatte- og avgiftsnivået for folks inntekter skal ligge fast, og at selskapsskatten er uendret gjennom perioden; rettferdighet ved at de med inntekter under 750 000 kr skal betale mindre skatt, mens de som tjener mye, må betale litt mer. Det samme må de med store formuer, ved at vi skal gjøre formuesskatten mer rettferdig, bl.a. ved å heve bunnfradraget og verdsette aksjer og næringseiendom i tråd med skatteforliket fra 2016. Jeg begynte innlegget mitt med at høstens valgresultat ga et historisk mandat for en ny retning i Norge. Vi som sitter i Stortinget, har en viktig rolle i å forvalte det mandatet. Vi som representerer regjeringspartiene i denne salen, ønsker oss et godt samarbeid med alle partiene på Stortinget og vil søke å danne flertall for budsjettene sammen med SV. Landet vårt går inn i et tiår som vil avgjøre Norges posisjon i en verden i rask endring. Klimamålene skal nås, forskjellene skal ned, og flere skal i jobb. Til det kreves det hardt arbeid og godt samarbeid i Stortinget blant alle oss som har fått det ansvarsfulle oppdraget med å representere våre valgdistrikter i denne stortingsperioden.