Kent Gudmundsen (Høyre), 2014-12-11:
Til våre barn som starter på kunnskapens vei, kan vi si: «Du ska få en dag i mårå som rein og ubrukt står». Nå, langt inn i desember, er vi halvveis i skoleåret, og mange barn er godt i gang på livets vei med å forme sin framtid og utdanning. Dessverre vil mange ikke fullføre med bestått, og prognoser viser at Norge i 2030 vil mangle 134 000 med fullført og relevant yrkesutdanning. Før mønstret man på eller fikk jobb i industrien som ufaglært – «det var da det og itte nå». Når arbeidsmarkedet i økende grad krever formelle ferdigheter, går ufaglært ungdom en tøffere tid i møte, og vi må møte dette mer offensivt, med tidligere innsats, fokus på grunnleggende ferdigheter, mer spesialundervisning tidligere i skoleløpet og en mer praktisk rettet utdanning. Med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen er vi kommet godt i gang med våre satsinger, men også alle kommuner må holde dette trykket oppe. Norge trenger flere fagarbeidere i både privat og offentlig sektor, og i dag begynner om lag halvparten av et årskull på yrkesfag, mens bare 15 pst. fullfører med fagbrev. Vårt mål er å snu utviklingen, og regjeringen har derfor lansert Yrkesfagløftet, som skal ta nødvendige grep. Allerede i fjorårets tilleggsproposisjon økte vi satsingen med 114 mill. kr utover de rød-grønnes budsjett, og på bare to budsjettår har vi nå, sammen med Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, styrket lærlingtilskuddet med 7 500 kr. Bare den økte satsingen på yrkesretting av fellesfagene har gitt 900 flere lærere muligheter til etterutdanning, og de borgerlige partiene klarer å levere både et mer offensivt kunnskapsbudsjett og en mer offensiv næringspolitikk, med lavere skatter og bedre rammevilkår. Til sammenligning øker Arbeiderpartiet skattene med 10 mrd. kr og strammer dermed inn for det næringslivet som skal ta imot lærlinger, samtidig som man satser mange millioner mindre enn de fire borgerlige partiene på å bygge kunnskapssamfunnet. Det mener jeg er ganske oppsiktsvekkende. I sommer meldte VG at over én av ti gikk ut av ungdomsskolen med karakteren 1 eller «ikke vurdert» i en rekke fag. Andelen har økt de tre siste, kartlagte årene, og i tillegg var omtrent like mange fritatt fra karakter i enkelte fag. Dermed har vi store andeler av årskull med svake forutsetninger for videre skolegang, og 87 pst. av dem som går ut med karakteren 2 i snitt fra ungdomsskolen, faller fra i videregående. At enkelte i denne sammenheng har foreslått et ekstra skoleår til allerede skoletrøtt ungdom, er derfor ikke en god løsning. Vi må stille krav, men denne utfordringen krever helt andre grep. Vi må derfor gi muligheter til alternative løp inn i videregående opplæring og legge til rette for fleksible vekslingsmodeller. Underveis i skoleløpet må sommerskole og nye muligheter for eksamen og karakterer samt privatistløsninger bidra som nødvendige ventiler og muligheter i utdanningen. Faget utdanningsvalg i ungdomsskolen må f.eks. brukes mer aktivt, praksisrettes og avdekke de elevene som er best tjent med f.eks. en vekslingsmodell. Sistnevnte muliggjør et mykere møte med videregående opplæring, hvor det veksles mellom praksis og teori og muligheten for å oppnå fagbrev. I videregående må faget prosjekt til fordypning brukes til å få elevene ut av klasserommene og sammen med sine faglærere møte næringslivet, hvor fag utøves i praksis. Sånn kan tillit bygges, praktiske ferdigheter avdekkes og ulike teoretiske egenskaper vektlegges i møtet mellom elev og en potensiell arbeidsgiver. Flere vil få muligheter og formidles ut i lære. Jeg vil berømme fylkeskommuner og kommuner som står på for flere læreplasser, og ikke minst skoler som aktivt oppsøker næringslivet, inngår avtaler, følger opp elever ute i læretiden, og som ikke avskriver dem når de har sluttført Vg2 i skolen. Bedre økonomiske rammevilkår for mottak av lærlinger, økt tilrettelegging for lærlingplasser i offentlige virksomheter, styrking av hospitering og Lektor 2-ordningen, fokus på fagskolen – for å nevne noe – er tiltak som er viktige for Høyre, og som vi, med Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, har styrket og bygger opp under gjennom Yrkesfagløftet. Jeg ser også fram til NOU-rapporten om fagskolene, som legges fram nå på mandag. Om vi legger bedre til rette for fagskoleutdanning og mulighetene for å bygge videre, gjør vi yrkesfagene enda mer attraktive som utdanningsvei og kan møte framtiden enda sterkere rustet som kunnskapsnasjon. Det er også viktig å løfte fram styrkingen av basiskompetanse i arbeidslivet og frivilligheten. Program for basiskompetanse i arbeidslivet, BKA, og den nye BKF-ordningen, Basiskompetanse i frivilligheten, vil hjelpe mange voksne som er ute i arbeidslivet og frivilligheten, med å tilegne seg grunnleggende ferdigheter og senere kunne bygge videre med praksisbrev. Sist, men ikke minst: Vi må se hele mennesket. Jeg vil derfor vise til komiteens fellesmerknad om å løfte fram folkehøyskolenes rolle i utdanningsløpet. Folkehøyskolenes kjerneaktivitet gjennom langkursene har gitt mange unge et godt læringsmiljø og personlig løft, som utvilsomt har bidratt med allmenndannelse, folkeopplysning og egenutvikling i utdanningslandskapet. Kort oppsummert kan jeg konkludere: De fire borgerlige partiene har samlet seg om et offensivt og godt kunnskapsbudsjett, som bygger kunnskapssamfunnet.