Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 1999-06-08:
Kristelig Folkepartis stortingsgruppe stemte imot at Norge skulle tilslutte seg Schengensamarbeidet. Ot.prp. nr. 56 som sentrumsregjeringen har lagt fram, og som vi i dag debatterer, gjelder de endringer som Norge er forpliktet til å gjennomføre som følge av Stortingets flertallsbeslutning om norsk tilslutning. Kristelig Folkeparti slutter seg til forslagene. Regjeringens lovendringsforslag innebærer en mest mulig hensiktsmessig gjennomføring av Schengen-regelverket i norsk lovgivning og praksis. Kristelig Folkeparti har derfor valgt å ha en kort forklarende særmerknad under den generelle delen, og i resten av innstillingen er vi med på komiteens/flertallets merknader. Derfor kan jeg også vise til den grundige gjennomgang som saksordfører nå hadde om innholdet i saken. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at det vedtas en egen lov for å regulere behandlingen av opplysninger innenfor Schengen informasjonssystem. Den tar for seg bl.a. informasjonssikkerhetinternkontrollvilkår for registreringhvilke opplysninger som kan registreresoverføring av opplysningerhvem som har rett til tilgang til registretinnsynretting og sletting av opplysninger og Datatilsynets oppgaver Alt dette er stikkord på viktige problemstillinger som Kristelig Folkeparti mener det er vesentlig å ha på plass når man går inn i denne form for internasjonalt samarbeid. Dette er godt ivaretatt i lovforslaget. Det er også viktig – og betryggende – at § 10 i loven slår fast at opplysninger i SIS-registret ikke kan brukes til andre formål enn det de er registrert for. Kristelig Folkeparti har ingen innvendinger mot de nødvendige endringer i utlendingsloven. Vi er også glade for at forslaget om en egen europeisk flyktningkonvensjon stilles i bero, og at spørsmålet eventuelt reises igjen når forholdene ligger til rette for det. Tilknytning til Dublinkonvensjonen er et framtidig forhandlingsspørsmål, men vi ser at denne konvensjonen kan legges til grunn når det gjelder ansvaret for behandling av asylsøknader. Sammen med utlendingsloven § 17 vil vi kunne ivareta flyktningene på best mulig måte. Videre ser vi den klare fordelen som ligger i Dublinkonvensjonen ved at problemet med «refugee in orbit», dvs. tilfeller der ingen stater påtar seg ansvaret, blir sterkt redusert. Kristelig Folkeparti er enig med Regjeringen i at det er riktig å lage en ny og klar lovhjemmel i forhold til utenlandske polititjenestemenns virke på norsk jord, og at den knyttes direkte til Schengensamarbeidet. Like viktig er det at tillatelsen for utenlandske polititjenestemenns observasjon, forfølgelse og anholdelse av en person kun gjelder til norsk politimyndighet har overtatt ansvaret for operasjonen, eller krevd den stanset. Presiseringen i loven om at tillatelsen gjelder bare så langt den følger internasjonal avtale innenfor Schengensamarbeidet, er viktig. Utenlandske polititjenestemenn skal ikke utøve politimyndighet på like vilkår med norske polititjenestemenn, men begrenses til å fortsette pågående observasjon og forfølging av den aktuelle person. Norsk politi må selv vurdere om vilkårene for pågripelse er i overensstemmelse med norsk lov. For Kristelig Folkeparti er det viktig at utenlandske tjenestemenn på norsk territorium er bundet av både norsk lovgivning og Schengenkonvensjonen, og at de må rette seg etter de pålegg som gis av den aktuelle norske myndighet. Når det gjelder utenlandske polititjenestemenns tillatelse til å bære tjenestevåpen under oppdrag i Norge, må en se praktisk på det, for de kan nødvendigvis ikke kaste fra seg våpenet på grensa. Men det er helt klart at de skal følge de norske restriksjoner som tillater bruk av våpen kun når det foreligger en nødssituasjon. I proposisjonen, side 95, kan vi lese: «Departementet vil, når man har vunnet en viss erfaring med en slik ordning, foreta en evaluering av ordningen og den lovreguleringen som nå foreslås.» Det synes Kristelig Folkeparti er betryggende. Proposisjonen inneholder en beskrivelse av de administrative og økonomiske konsekvenser som deltakelse i Schengensamarbeidet vil medføre. Kristelig Folkeparti har forståelse for at det på det nåværende tidspunkt er vanskelig eksakt å tallfeste investeringer og økte driftskostnader. Men det må tas høyde for at det vil bli en utgiftspost i de framtidige statsbudsjett.