Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-03-29:
For det første vil jeg takke interpellanten for å ha tatt opp denne viktige saken. Fagskolene er en viktig utdanningsarena i vårt utdanningssystem. La meg også slå fast at de er på linje med universitets- og høyskolesektoren i forhold til nivå. Kjennetegnet på fagskolene er at de hurtig kan legge ned og opprette nye linjer alt etter hvilke behov arbeidsmarkedet har. Dette er av stor betydning i et arbeidsmarked der endringer skjer fort. I tillegg opprettes det arbeidsplasser med nytt innhold som krever ny kompetanse. Den 30. mai 2011 i en interpellasjon fra representanten Bremer til forskningsministeren sa statsråden: «I tillegg er det meningen at ordningen med fagskoleutdanning skal være fleksibel, og «utdanninger og skoler skal kunne opprettes og nedlegges etter skiftende kompetanse- og kapasitetsbehov», som det står i Ot.prp. nr. 39 for 2006-2007. Det betyr at utdanninger som ikke lenger etterspørres i arbeidsmarkedet, heller ikke nødvendigvis bør tilbys av verken private eller offentlige fagskoler. En slik innretning av utdanningen krever et samspill mellom tilbydere av fagskoleutdanning og det regionale og det nasjonale arbeidsmarkedet.» Disse uttalelsene viser god forståelse for arbeidsmarkedets behov for fagskolene. Det er verre med den rigide godkjenningspraksisen som NOKUT nå fører i forbindelse med opptakskravene til skolene. Dersom denne praksisen blir stående, vil det føre til at f.eks. Campus Kristiania, sammen med flere fagskoler i Norge, er nødt til å legge ned sine fagskoletilbud, fordi opptaksgrunnlaget vil bli redusert med 99 pst. Dette får konsekvenser som Fremskrittspartiet ikke kan godta, og det bør heller ingen andre gjøre hvis de virkelig mener at fagskolene er så viktige som de gir uttrykk for at de er. Jeg tror heller ikke at det fra noens side var intensjonen med godkjenningskriteriene. Praksisen innebærer at NOKUT tolker regelverket på den måten at dersom det finnes et tilsvarende utdanningsprogram på videregående skole, skal det formelle opptakskravet for fagskoleutdanningen være den aktuelle utdanningen på videregående skole. Dette innebærer at de som har fullført videregående skole, må gå enda en runde i videregående utdanning dersom det på videregående finnes en bitte liten og til tider ubetydelig del av den type fag som de vil ta på fagskolen, jf. eksempelet med journalister. Det må da være mye viktigere at en journalist har gode allmennkunnskaper, kanskje mye viktigere enn at de har media og kommunikasjon fra videregående skole. Jeg kan ikke forstå noe annet. En ny runde i videregående skole er det få som ønsker. I tillegg er det ressurssløsing, og Fremskrittspartiet anser dette som å være en helt urimelig tolkning av regelverket. Praksisen står også i stor kontrast til Meld. St. 13, Utdanning for velferd, der det står: «Regjeringen har generelt som mål at det norske utdanningssystemet skal være fleksibelt, jf. bl.a. St.meld. nr. 44(2008-2009) Utdanningslinja». (2008-2009) Konkret vises det i meldingen til å åpne for helse- og sosialfaglig utdanning i fagskolen som kan bygge på en annen opplæring enn fagbrev eller yrkeskompetanse i helse- og sosialfag – altså ingen bakgrunn fra faget, det skal en se vekk fra. Videre står det: «Dette vil kunne bidra til å gi nye grupper en verdifull mulighet til kompetanseheving og dermed til å møte kompetansebehovene i tjenestene gjennom økt rekruttering av kvalifisert personell. Det vil også samsvare med føringene i forarbeidene til fagskoleloven om at begrepet «basert på videregående opplæring» skal tolkes vidt og at fagskoleutdanningen skal kunne fungere som en arena for faglig reorientering». Fremskrittspartiet mener at denne tolkningen også må gjelde for andre utdanninger i fagskolen. Derfor forventer vi nå at statsråden tar de nødvendige grep, slik at fagskoletilbudet ikke raseres, og presiserer tydelig at opptakskravet må tolkes vidt. Statsråden var for øvrig inne på å justere litt på godkjenningskravene, men det spørs om det er godt nok med hensyn til søkere med generell studiekompetanse. Avslutningsvis vil jeg også si at Fremskrittspartiet ønsker å få tilbakeført finansieringsansvaret til staten.