trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-05-24:
Det er jo nettopp fordi vi har vært gjennom en periode med moderate lønnsoppgjør, som selvsagt også påvirker oppgjørene til pensjonistene, at regjeringen i forbindelse med revidert budsjett har valgt å bruke 840 mill. kr på å øke minstefradraget. Dette treffer særlig de pensjonistene som kommer i skatteposisjon som er rett over minstepensjonen. Hvis man ser på fordelingstabellene med hensyn til hvordan denne skattelettelsen treffer, har den en veldig god sosial innretning. Det kommer da i tillegg til – som jeg nevnte i mitt forrige svar – det vi har gjort for gifte og samboende pensjonister og enslige minstepensjonister. Men vi må ta inn over oss at det at vi har hatt moderate lønnsoppgjør, skyldes at Norge har vært truffet av det største oljeprisfallet på 30 år. Det påvirker pensjonsreguleringen. Det vet Lysbakken utmerket godt, for dette er en konsekvens av den pensjonsreformen som både Lysbakken, da han satt i regjering, og Fremskrittspartiet i regjering regjerer på bakgrunn av.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-05-24:
La meg bare først få si, til den litt sleivete kommentaren: Det er ikke finansministeren som bestemmer finansministerens lønn, det er det Stortinget som gjør. Så det er det jo representanten Serigstad Valen som har vært med på å bidra til, og ikke jeg – bare så vi har sagt det. Så, når det gjelder lønnsoppgjørene de siste årene: Jeg er glad for at partene har bidratt til moderate oppgjør i en situasjon som har vært usedvanlig krevende for norsk økonomi. Det har også vært tøffe tak på Sør- og Vestlandet. 47 000 mennesker har mistet jobben i oljerelatert industri. Det at partene har bidratt til et moderat oppgjør, er bra fordi det har styrket konkurransekraften til mange norske bedrifter og bidratt til at vi nå ser at det lysner i norsk økonomi. Nå går veksten i norsk økonomi opp, ledigheten går ned. I tillegg til det har regjeringen funnet rom for å prioritere pensjonistene gjennom å gjøre noe med avkortningen for gifte og samboende pensjonister, gjennom å styrke minstepensjonen og gjennom å gi skattereduksjoner som treffer dem som har lave og midlere pensjoner ganske treffsikkert.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-05-24:
Det spørsmålet forsto jeg ikke, rett og slett. Men la meg forsøke å rette opp i i hvert fall én misforståelse som representanten Lise Christoffersen kom med. Det er altså sånn at de fire samarbeidspartiene, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, gjennom to budsjettforlik har styrket minstepensjonene – første runde med virkning fra 1. september 2016, andre runde med virkning fra 1. september 2017. Det har ikke Arbeiderpartiet vært en del av. Arbeiderpartiet har ikke stemt for de budsjettforlikene som er inngått mellom de fire partiene. Så har Fremskrittspartiet både i regjering og utenfor regjering alltid vært opptatt av pensjonistenes kår. Derfor har regjeringen gjennom hele denne perioden tatt grep for å styrke pensjonistenes kjøpekraft. Vi har gjort det gjennom å redusere avkortningen i pensjonen for gifte og samboende pensjonister, som Arbeiderpartiet er for, jeg vil bare minne om det. Arbeiderpartiet har aldri løftet en finger for å gjøre noe med denne urettferdige avkortningen, som denne regjeringen har gjort noe med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-05-24:
Jeg er for at både pensjonistene og resten av Norges befolkning skal kunne ta del i en opplyst debatt om både lønnsoppgjør og andre faktorer som er viktige for ens personlige økonomi. Det mener jeg vi legger til rette for på ulike måter ved å orientere Stortinget om disse tingene. Jeg har lyst til å minne representanten Lundteigen på at forskjellen mellom 2,4 og 1,7 pst., som han selv viste til, kommer fra pensjonsreformen. Det var en reform som Senterpartiet var for, og som de støttet og søkte flertall for da den ble innført. Så har denne regjeringen sagt at nettopp fordi pensjonistene har opplevd en svakere kjøpekraftsutvikling som følge av moderate lønnsoppgjør nå i tre år på rad, har vi brukt 840 mill. kr i revidert budsjett for å gi lettelser til pensjonister, og da særlig de med lave og midlere pensjoner.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-05-24:
Statsråden ser ut til å tro at denne spørretimen er en replikkveksling, men jeg prøver meg med et spørsmål. Blant Fremskrittspartiets løfter for neste periode finner vi at de vil kutte inntektene til landets kommuner med 22 mrd. kr. Noen skal selvsagt betale denne regningen når Fremskrittspartiet skal gi milliarder i skattekutt til landets rikeste. Man kan spørre seg: Hva innebærer egentlig et inntektstap på 22 mrd. kr for norske kommuner? Spør man SSB, bruker landets kommuner halvparten av de pengene på skole, eldreomsorg og helse. Tar man med barnehage og barnevern, er man oppe i 70 pst. Det jeg lurer på, er hvem som skal betale denne regningen når Fremskrittspartiet skal gi milliarder i skattekutt til de rikeste i landet. Er det eldre som skal fratas en verdig omsorg? Er det skoleungdom som må sitte på slitne pulter? Er det skolebygg som vil mangle oppussing? Eller er det folk som skal fratas det lokale helsetilbudet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
Jeg lyttet veldig nøye da representanten Tore Hagebakken snakket om sponsorer. La meg si det sånn: Det er noen partier her som trenger noen sponsorer. Perspektivmeldingen er en veldig interessant melding. Vi har hatt om den i høring i finanskomiteen, og mange mener at den er vel optimistisk på mange måter. I meldingen skriver man at det er vanskelig å se for seg store skattekutt og nye velferdsreformer samtidig framover. Finansministerens parti har varslet at de går inn for 50 mrd. kr i skattelette i neste periode. Mitt spørsmål er om finansministeren mener at Fremskrittspartiets skatteletteløfter lar seg forene med det hun selv har lagt fram i perspektivmeldingen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
Dette er en interessant debatt også fordi den franske presidenten vel egentlig har sagt at han ønsker seg en europeisk finansminister, som skal ha et budsjett å styre etter. Det har man jo manglet i EU på mange måter fram til nå. Fra Kristelig Folkepartis side er vi tilhengere av en helt annen tilknytningsform, den som statsråden nevnte i et av sine svar, nemlig EØS-avtalen, som har vist seg slitesterk og til gagn for Norge. Så jeg vil bare spørre statsråden: Ut fra de månedene han nå har sittet som europaminister, hvor viktig – mer eller mindre viktig – har han sett at EØS-avtalen, som vi nå feirer 25-årsjubileum for i Norge, har vært for norsk økonomi og norsk næringsliv?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-24:
Framstegspartiet vart stifta som Anders Langes Parti til sterk nedsettelse av skatter, avgifter og offentlige inngrep. Etter fire år med Framstegspartiet i regjering har me ein netto avgiftsauke på 4 mrd. kr. Avgiftene har ingen sosial eller fordelingsmessig profil. I tillegg til dette har me ein kraftig auke i bompengar som betalast av folk flest, uavhengig av inntekt. Regjeringa har innført bompengar i lufta, regjeringa har hatt ein historisk auke i drivstoffavgiftene, og regjeringa har svekt pendlarfrådraget. Etter fire år i regjering står Framstegspartiet fram som eit «Siv Jensens Parti til nedsettelse av skatter for de aller rikeste, økte avgifter for folk flest og flere statlige byråkrater». Så mitt spørsmål er: Vil Siv Jensen garantera at om ho er finansminister etter valet, vil dei avgiftene som er innførte i denne perioden, verta fjerna?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-24:
Eg vil starta med to meldingar som næringskomiteen har behandla. Den eine er reiselivsmeldinga. Der vart det peikt på kronekursen som eit viktig bidrag til vekst i reiselivsnæringa. Den andre er industrimeldinga, der regjeringa på ei av dei første sidene understrekar betydninga av kronekursen for å sikra vekst i konkurranseutsett næringsliv. Så representerer statsråd Bakke-Jensen eit parti som i sitt program har at ein ønskjer full deltaking i EU. Eg må seia at det er litt spesielt at me har ein europaminister i denne regjeringa som ikkje greier å ha eit syn på eit så viktig og sentralt spørsmål, og svarer på kva som er bra for andre land i Europa. Spørsmålet frå Senterpartiet er: Bør Noreg, etter europaministeren sitt syn, innføra euro?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
For et år siden sto finansministeren i Stortinget og sa at forskjellene i Norge ikke øker. Det var en påstand hun måtte trekke tilbake etterpå, i et pinlig brev til Stortinget. Derfor var jeg ganske overrasket da finansministeren før påske i år igjen i denne salen hevdet – to ganger – at forskjellene i Norge ikke øker. Det er et slag i trynet på de uføre forsørgerne som har tapt tusenvis på tusenvis av kroner under denne regjeringen. Det er et slag i trynet på de pensjonistene som har måttet stramme inn livreima for tredje året på rad, på grunn av de dårlige trygdeoppgjørene fra Fremskrittspartiet. Og det er et slag i trynet på alle de menneskene som opplever at inntekten deres i mindre grad enn før strekker til. Hvorfor insisterer finansministeren stadig på at forskjellene i Norge ikke øker, når regjeringens egne tall viser at de har gjort det tre år på rad?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
Dette er jo kjempeartig. For de aller fleste vil jo være enige om at et eurosamarbeid er en ganske sentral komponent av en eventuell framtidig EU-søknad – da presumptivt fra en Høyre-ledet regjering. Jeg regner jo med at Frank Bakke-Jensen virkelig vil  inn i EU når han sier at han vil inn i EU, og da er det all grunn til å forvente et litt tydeligere svar på det veldig enkle spørsmålet som to representanter fra Senterpartiet til nå har spurt – og nå kommer også et fra SV: Synes europaministeren det er ønskelig å innføre euro i Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
Nå har jo ikke finansministerens egne lønnsoppgjør vært så moderate, men det er en annen sak. Er grunnen til at pensjonistene ikke lenger får slippen i posten, egentlig at finansministeren prøver å skjule hvor dårlig trygdeoppgjørene har vært for pensjonistene de siste tre årene?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
Lærerne er skolens viktigste ressurs. For å skape en god skole for alle trenger vi nok lærere og godt kvalifiserte lærere, med både faglig og pedagogisk kompetanse. Men i dag er det tusenvis av elever i den norske skolen som undervises av ufaglærte. Bruken av ufaglært arbeidskraft i skolen har ikke vært så høy på 15 år. Det gir grunn til bekymring. Ifølge Kunnskapsdepartementets egne tall vil Norge trenge 35 400 nye lærere de neste ti årene for å erstatte lærere som går av med pensjon, og for å erstatte ufaglært arbeidskraft. Kunnskapsministeren har uttalt seg offensivt om at han vil gjøre læreryrket mer attraktivt, men resultatet av regjeringens politikk ser ut til å være det motsatte. Søkningen til grunnskolelærerutdanningen har gått ned fra i fjor til i år, og samtidig som færre vil bli lærere, er det flere av dem som ønsker å bli lærere, som ikke får muligheten til det. Kravet om karakteren 4 eller bedre i matematikk fra videregående for å kunne utdanne seg til lærer har ført til at mange ikke kommer inn på studiet, selv om mange av dem har gode vitnemål. I fjor gikk vi glipp av minst 367 framtidige lærere – kandidater som forsøkte å forbedre matematikkarakteren sin, uten å lykkes. Dette var nok ikke kandidater som hadde en plan om å bli matematikklærere, men som kanskje hadde en drøm om å bli norsklærere, historielærere og samfunnsfagslærere, som den norske skolen sårt trenger. Samtidig sto det flere hundre studieplasser tomme ved lærerutdanningene i Norge. Mitt spørsmål er om kunnskapsministeren er fornøyd med sin egen strategi for å gjøre læreryrket mer attraktivt, og om han mener at regjeringens politikk er fornuftig, når målet er å skaffe nok kvalifiserte lærere i skolen.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
Nå er det jo ikke bare lærere i de laveste klassetrinnene man sliter med rekrutteringen til, det gjelder også rekrutteringen av ungdomsskolelærere, som ikke nødvendigvis skal undervise i matematikk, men som skal undervise i andre fag, som norsk, historie og samfunnsfag. Jeg mener det treffer svært dårlig når man stiller et karakterkrav knyttet til én spesifikk karakter som ikke vil være relevant for den lærerens yrkesutøvelse. Jeg har tidligere stilt statsråden spørsmål om han tror at en del av dem som nå blir avvist fra lærerstudiet, kunne blitt gode lærere. Det sa statsråden at han trodde. Det er altså en innrømmelse av at vi nå går glipp av potensielt gode lærere framover med den politikken regjeringen fører. Så er det selvfølgelig sånn at det er mange som ikke kommer inn på andre studier heller, på medisin, på journalistikk, f.eks., men der har vi jo ikke hundrevis av studieplasser som står ledige. Resultatet nå blir et enda større behov for ufaglærte i skolen framover, og mitt spørsmål er: Er det bedre at vi har ufaglærte som underviser i skolen, enn at vi har norsklærere som er utdannet lærere, men som kanskje sliter litt med matematikken?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
Jeg er helt enig i at skolen spiller en viktig rolle for å bekjempe ekstremisme i det norske samfunnet framover. Den norske skolen har også en god formålsparagraf der det slås fast hvilke verdier den norske skolen skal bygge på, og hvilke verdier som skal formidles til elevene. Nå er arbeidet med å fornye læreplanverket godt i gang. Ny overordnet del er ute på høring, og Stortinget har lagt noen føringer. Vi sier at verdiene i formålsparagrafen skal løftes tydeligere fram i hele læreplanverket. Kristelig Folkeparti fikk også hele Stortinget med på at vi skal gjennomføre et verdiløft i skolen som skal gi alle lærere et ansvar for å jobbe med å formidle disse verdiene. Det handler om toleranse, åndsfrihet, respekt for menneskeverdet osv. De foreløpige signalene fra mange miljøer når det gjelder ny overordnet del, er at verdiaspektet ser ut til å ha blitt svekket og ikke styrket. Kan statsråden garantere at føringene fra Stortinget om et verdiløft vil bli fulgt opp?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg er ikke fornøyd med resultatene. Da hadde det ikke vært grunn til å stille til valg en gang til – og håpe på at regjeringen og dette flertallet ville bli gjenvalgt. Jeg mener at vi har en offensiv strategi – se bare på hva vi gjør: Sammen med Kristelig Folkeparti har vi bevilget 1,3 mrd. kr til flere lærerstillinger for de aller, aller yngste barna, som betyr at selv om det har blitt flere elever, har gruppestørrelsene, slik vi måler dem, gått ned i 1.–4. klasse. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre introduserer vi nå et nytt rekrutteringsstipend i praksis, som gjør at hvis man får full pott – både blir lærer, fullfører på normert tid, blir lærer i 1.–7. klasse og på toppen av det tar jobb i Nord-Norge – kan man få avskrevet opp mot 160 000 kr av studielånet sitt. Det er massivt. Så vet jeg at Kristelig Folkeparti ikke er for karakterkravet i lærerutdanningen, men jeg vil bare minne om to ting: For det første: Det er riktig at det var en nedgang, men det har ikke vært en veldig stor nedgang eller vært veldig mange tomme plasser sammenlignet med situasjonen de siste fem–seks–syv årene. Det andre er at hvis man ser på det som vi sliter mest med rekrutteringen til, nemlig lærere til 1.–7. trinn, ser man at der er matematikk obligatorisk. Alle disse lærerne skal ut i skolen, matematikk er obligatorisk i lærerutdanningen deres, og de skal ut og – i hvert fall i teorien – undervise i matematikk. Regjeringen mener – og har vel støtte fra flertallet i Stortinget – at både det å stille krav om at man har fordypning i faget man underviser i, og å si at det er en 4-er som må til for å komme inn på lærerstudiet, er viktig også av den grunn. Jeg mener at man på sikt selvfølgelig kunne rekruttert flere lærere ved å senke kravene for å komme inn. Jeg har ikke tro på det som strategi. Jeg tror snarere på at vi må få frem at læreryrket er utfordrende, viktig – Norges viktigste jobb. Det er spennende, det krever mye av en. Det at det er litt vanskelig å komme inn, er et signal om det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Svaret på det direkte spørsmålet er nei, men jeg mener at det heller ikke er situasjonen, og det er derfor vi gjør mer nå for å rekruttere flere inn i læreryrket. Jeg har lyst til å snu litt på problemstillingen. For før vi skjerpet kravet i matematikk, var det allerede et krav der. Man skulle ha 3 i norsk, engelsk og matematikk, og 3,5 i snitt. Da må vi være så ærlige å innrømme at det helt sikkert er personer som hadde f.eks. 2 i matematikk, som ikke hadde tenkt å undervise i det, men bli lærer på ungdomsskolen, og som vi dermed gikk glipp av. Som politiker kan man selvfølgelig ikke si at det ikke kan skje. Spørsmålet vi må stille oss, er – overordnet sett: Hvordan skal vi heve prestisjen til lærerstudiet og læreryrket? Da tror jeg på det vi gjør med økonomiske oppmuntringer, avskrivning av studielån, men jeg tror også at hvis vi skal få de flinkeste i Norge til å ønske å bli lærere – det viktigste yrket i Norge – må vi vise at dette er et krevende, utfordrende og vanskelig studium, men også utrolig givende.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
For det første er det ikke slik basert på de tallene vi har, at det blir færre lærere og flere elever i skolen. Hvis man ser på gruppestørrelsen i norsk skole, er den stabil. For 1.–4. trinn går den faktisk ned, selv om det har blitt flere elever, og det er nok mye takket være ikke minst Kristelig Folkepartis innsats for å få regjeringspartiene med på å gi 1,3 mrd. kr til flere lærerstillinger øremerket for 1.–4. trinn. Så har vi også gjort mye for å fjerne unødvendig rapportering i skolen, f.eks. fjernet vi et krav om at man skulle dokumentere at underveisvurdering var gitt. Det holder å gi underveisvurdering, man trenger ikke å dokumentere det også. Vi har forenklet andre rapporteringsrutiner. Vi har faktisk, i motsetning til tidligere regjeringer, fjernet en obligatorisk prøve på videregående skole – også for å lette arbeidsbyrden for lærerne. Jeg tror det aller viktigste for å få flere lærere til å bli i yrket er at vi har en bedre veiledningsordning for nyutdannede lærere, og det er vi nå i gang med å utarbeide sammen med partene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Utfordringen med å rekruttere nok lærere i Nord-Norge er ikke fire år gammel, den er ikke tolv år gammel, den er 20 år gammel – sannsynligvis enda mer enn det. Vi gjør nå masse, vi samarbeider med kommunene i nord, som er veldig klar over problemstillingen og opptatt av – sammen med universitet og høyskoler – å øke rekrutteringen. Så er det helt riktig som representanten sier, at det kanskje kraftigste virkemidlet fra statens side er at man kan få godskrevet opp mot 160 000 kr, hvorav de siste 55 000 kr forutsetter at man jobber i nord. Jeg vet at dette ikke er et replikkordskifte, men spørsmål. Men siden representanten Henriksen sier at dette har Arbeiderpartiet foreslått lenge: Hvis jeg ikke husker feil, var forslaget i Arbeiderpartiets alternative budsjett 5 mill. kr til en forsøksordning med avskriving av stipend. Det er klart at 5 mill. kr til en forsøksordning med avskriving av stipend kan man kalle mye, men spesielt kraftfullt er det ikke.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Når det gjelder tallene for flere ufaglærte i skolen, var det en massiv økning i årene 2005–2010. Så gikk det litt nedover, og så er det helt riktig at man har hatt et lite hopp nå. Det kan også – har Utdanningsdirektoratet gitt beskjed om – være noe med spørsmålsstillingen, bare så man er klar over det. Det er ikke riktig at vi har avskiltet lærere. Alle lærere som har jobb i skolen, kommer fortsatt til å ha jobb i skolen. Men det vi har sagt, er at vi vil ha det som krav – vi skal bruke tid på å gjennomføre dette – at hvis man skal undervise i matematikk, har man fordypning i matematikk, hvis man skal undervise i norsk, har man tatt norsk i grunnskolelærerutdanningen, og hvis man skal undervise i engelsk, har man faktisk tatt engelsk i grunnskolelærerutdanningen. Jeg mener det er et helt rimelig krav å stille at det holder ikke bare å ha hatt matematikk på videregående skole, og ikke hatt matematikk i lærerutdanningen, og så gå ut og undervise i matematikk. Det er et krav vi ønsker å stille. Og vi har tredoblet antallet videreutdanningsplasser – over 6 000 lærere får det – nettopp for å kunne oppfylle målet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg har ikke noe forskningsbelegg for å si hvorfor færre mannlige lærere søker seg til grunnskolen. Hvis man ser på ungdomstrinnet og videregående skole, er det en mye jevnere fordelt. Men jeg har allikevel en tanke om det, og det må komme på kvalifisert synsing-kvoten: Jeg tror at man i mange år – og dessverre har dette kanskje også en kjønnsdimensjon – har fremstilt det å jobbe i grunnskolen mer som et omsorgsyrke enn som det som det er, nemlig et kunnskapsyrke, et ekspertyrke, hvor man ikke er ekspert på å skrive ordet «sol» eller løse regnestykket 2+2=4 – det kan vi alle sammen – men ekspert på hvordan små barn lærer og utvikler seg, man er pedagogisk og didaktisk ekspert. Jeg tror dessverre at det også har bidratt til å snakke ned fagligheten i grunnskolen og viktigheten av god og tung utdannelse for de yngste elevene, som kanskje har bidratt til at færre menn søker seg dit.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
La meg først korrigere: Lærerandelen i skolen går ikke ned. Den er stabil over tid, og det man så på de siste tallene, var at gruppestørrelsen for de yngste barna, 1.–4. trinn, går ned, altså at det blir mindre grupper sammenliknet med hvor mange lærere det er. Når representanten Lysbakken – jeg har for øvrig levert et svar til Stortinget i dag på representantens skriftlige spørsmål også om dette – sier at vi skylder på direktoratet, er det rett og slett av den enkle grunn at direktoratet hadde gjort en feil. Enigheten på Stortinget er helt soleklar. Dette er permanente midler, regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre er enige om det. Det skal brukes til lærere på 1.–4. trinn. Vi har sett på teksten i brevet som ble sendt til kommunene. Den er også grei, men ved henvendelser fikk en del kommuner beskjeder som ikke var riktige. Dette blir nå korrigert fra Utdanningsdirektoratets side, og jeg tar ansvar for at det blir korrigert, selvfølgelig. Men feilen lå der.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg tror vi alle sammen føler akkurat det samme når vi ser bildene og historiene fra Manchester, og særlig at det er barn og unge som bevisst og målrettet blir gått etter, sannsynligvis med en bombe som var laget for å gjøre mest mulig skade. Det er ondskapsfullt og grusomt. Så til representanten Rajas spørsmål: Norsk skole er ikke verdinøytral. Norsk skole er ikke en plattform hvor enhver verdi er like god, norsk skole er ikke bygd på en relativitet hvor uansett hva man mener, så skal det være greit. Norsk skole er bygd på demokratiske, grunnleggende verdier. Norsk skole er for demokrati, norsk skole står for ytringsfrihet, norsk skole står for menneskeverd, norsk skole står for toleranse, norsk skole står for likestilling. Så er det en smal og en bred måte vi jobber med dette på. Den smale måten er f.eks. gjennom programmer som Dembra, som bl.a. HL-senteret i Oslo – Holocaust-senteret – er bidragsyter til, som jobber med de grunnleggende verdiene til elevene, nettopp med tanke på at de også skal få allmenndannelse og kunne bli samfunnsborgere i et demokratisk samfunn. Den brede måten er gjennom skolens verdidokument, skolens generelle del, overordnet del. Nå er faktisk en ny versjon av den ute på høring.,. Så reiser representanten Raja et viktig, men litt vanskelig spørsmål. For jeg er helt enig i at skolen også har en rolle i å danne. Skolen er ikke verdinøytral. Samtidig kan vi ikke utstede noen garanti for at enhver elev som går ut av den norske skolen, automatisk har demokratiske holdninger. Lærerne må også leve i en spenning mellom på den ene siden å formidle noen felles norske verdier og på den annen side oppmuntre til individuell tenkning, men selvfølgelig: Ekstremisme, radikalisme, er ikke akseptabelt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg tror vi skal ta diskusjonen om representantforslaget når det kommer opp i Stortinget. Vi har altså videreutdanningstilbud for lærere i dag innenfor alle skolefag, altså hele spekteret av skolefag, men igjen, for å følge opp det jeg sa i stad med at skolen ikke er verdinøytral: Skolen er jo heller ikke likegyldig til f.eks. vitenskapelig tenkemåte. Skolen skal lære elevene kritisk tenkning, den skal lære elevene å tenke selv, skolen må ha rom for forskjellige meninger, den er selvfølgelig 100 pst. partipolitisk nøytral, men skolen har som jobb å lære elevene vitenskapelig tenkemåte. Og hva betyr det? Vitenskapelig tenkemåte er jo ikke at man har et svar på alt, men er en metode for å finne svar på spørsmål. Det er også grunnen til at vi sier at skoler i Norge ikke kan undervise på måter som totalt og komplett bryter med dette, og dette gjelder i alle fag.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Departementet har fulgt opp dette og har gjort en utredning, og konklusjonen er at det er ingenting prinsipielt i veien for at man kan gjøre dette. Nå er det selvfølgelig, som representanten også vet, viktig å understreke at det betyr ikke at andre imamer vil være forbudt i Norge, men det betyr at man også får et tilbud på en norsk utdanningsinstitusjon. Det betyr at det nå er et budsjettspørsmål rett og slett, altså at man må bevilge penger til det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
I dag finansierer man matematikk og naturfag litt høyere enn de andre fagene. Jeg mener at man må holde på det lite grann. Hvis vi skal ta alle de praktisk-estetiske fagene opp til det nivået, så hever vi egentlig alle. Spørsmålet er egentlig hvor lenge vi skal fortsette å finansiere matematikk og naturfag spesielt. Jeg mener vi skal fortsette med det en stund til. Jeg mener at noen av de praktisk-estetiske fagene i skolen er i en særstilling når det gjelder f.eks. antall lærere som ikke har noen fordypning i faget. Jeg mener at gullstandarden i norsk skole er helt åpenbar. Det er en lærer som har fordypning i faget, som kan det han skal undervise i, har utdannelse i det, og det gjelder også i de praktisk-estetiske fagene. Mat og helse, kunst og håndverk og musikk er ikke pustehullfag i den norske skolen. Det er sentrale, viktige skolefag der man skal ha like høye forventninger til elevene og det faglige innholdet som i fag som norsk og matematikk. Vi jobber med en plan for å heve de praktisk-estetiske fagene i skolen, og da kan det selvfølgelig være aktuelt å se på videreutdanningen
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Ja. Det er også veldig klart i vår bestilling til Utdanningsdirektoratet i fagfornyelsen at vi ønsker et verdiløft i skolen, og at de nye læreplanene skal innebære et verdiløft i skolen. Vi har nå ny overordnet del ute på høring for å se om vi treffer. Dette er et veldig viktig dokument, og det er ikke en høringsrunde fordi vi bare må gjennomføre det, det er fordi vi ønsker innspill, vi ønsker diskusjonen. Vi har hatt offentlige høringskonferanser med flere hundre deltakere over hele landet nettopp for å få den type innspill. Jeg har én kjepphest som er viktig å huske på, og det er at verdier i skolen ikke kan behandles som om man kan ha et kvarter én gang i uken for å lære om verdier. Hver time i skolen er også en verditime. Det betyr at dannelse og utdannelse henger sammen. Utdannelse uten dannelse er farlig, men det er også vanskelig å få god dannelse hvis ikke utdannelsen, kunnskapen, ligger i bunn.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Ja. Det vi har bestemt, er at når det gjelder PPU for dem som har en kunstfaglig utdannelse, er bachelor tilstrekkelig, altså ikke masterkravet som gjelder for de andre, og det er fordi det er en annen type utdannelse. Hvis det er noen sprikende signaler der, skal jeg umiddelbart sjekke opp det. Sånn kan det ikke være, for å si det veldig enkelt. Jeg mener at det egentlig er et åpenbart svar på dette når – som representanten sier – nesten halvparten av lærerne i sentrale skolefag, de praktisk-estetiske fagene, ikke har fordypning. Det er jo det vi varslet i stortingsmeldingen, som også har vært til behandling på Stortinget, nemlig fordypningskrav i alle fag i skolen, også de praktisk-estetiske fagene. Grunnen til at vi ikke kan gjøre det bare over natten, er at det er litt vanskelig praktisk å få det til. Det er derfor jeg sier at det er gullstandarden. Det er også et veldig tydelig signal til kommunene. Det er ikke sånn at det bare er viktig å ha en mattelærer med fordypning i matte, det er viktig også å ha en musikklærer og en lærer i kunst og håndverk som faktisk har jobbet med dette. Det er ikke pustehullfag, det er sentrale skolefag.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
La meg først starte med å si at jeg synes det er veldig bra at problemstillingen blir løftet opp. Jeg vil gi honnør til representanten Bøhler for å gjøre det. Jeg vil også si at jeg synes det er veldig flott at han står i det som av og til er helt usaklig, urimelig og truende kritikk, som vi har kunnet lese om. Det er to deler av dette svaret. Det ene dreier seg om skole, det andre dreier seg om hva resten av systemet gjør. Den viktigste delen av det siste er at Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, IMDi, har som jobb, og jobber aktivt med, å forebygge at barn og ungdom sendes til og etterlates i utlandet. IMDi jobber med å spre informasjon og øke kompetansen rundt disse problemstillingene hos dem som møter de aktuelle familiene i førstelinjen. Hvis vi skal bedre fange opp og forhindre at barn blir sendt til og etterlatt i utlandet mot sin vilje, er det helt avgjørende. I regjeringens nye tiltaksplan mot negativ sosial kontroll, tvangsekteskap og kjønnslemlestelse varsles det at den innsatsen blir styrket. Vi vet at en del barn sendes på skoler i land som Somalia, Tyrkia og Pakistan. Det kan være flere grunner til det. Noen foreldre ser sikkert på det som en mulighet til å få bedre kjennskap til kultur, religion og verdier i sitt opprinnelsesland. Det er det i og for seg ikke noe galt med, selv om vi må huske på at dette er norske barn. Verre er det dersom man gjør det fordi man er redd for at barna skal bli «for norske», for integrert. Da er det et bidrag til å frata barn muligheten til å være med venner, til å være en del av det norske samfunnet. I aller verste fall, dette er dokumentert, er det barn som blir utsatt for streng disiplin– selvfølgelig helt uakseptabelt – og i enkelte tilfeller også vold. Vi har ikke nøyaktige tall på hvor mange elever som blir tatt ut av grunnopplæringen. Det er mange som ikke møter til opplæring – 207 barn i 2017. Dersom skolen får en bekreftelse på at elevene oppholder seg et annet sted enn i Norge, omfattes de ikke av opplæringslovens rett og plikt til grunnskoleopplæring. Det er den vanskelige balansegangen her. Det er viktig at kommunene tar ansvar for at barna får den opplæringen de skal ha. Men jeg vil understreke at det er ikke noe i lovverket vårt i dag som gjør det forbudt å skrive barn ut av skolen og sende dem på skole i et annet land. Hvis man skulle gjort noe med det, måtte man eventuelt ha gjort noe med lovverket. Men det er også – og her kan det være problemstillinger som er i grenselandet, og som kanskje også er forbudt – elever som sannsynligvis blir tatt ut og sendt til skoler hvor norske barn ikke har noe å gjøre. Utdanningsdirektoratet har også en veileder: Minoritetsspråklige barn og ungdom på skole i foreldres opprinnelsesland, som jeg oppfordrer alle til å bruke. Der er det også steg for steg-veiledning for hvordan man skal håndtere denne typen situasjoner. Den er utgitt på flere språk.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg er sikker på at innvandrings- og integreringsministeren vurderer det. Det er ikke mitt ansvar, som representanten sier. Det er ingen som mener det er et problem at man går et år på skole i et annet land, selv om man er norsk, og selv om familien kanskje bor i Norge – det er ikke problemet. Problemet er at man sendes til skoler som har vilkår og måter å drive på og operere på som er grunnleggende i strid med det vi mener er god behandling av barn. Det er problemstillingen. Dette har vi blitt mer oppmerksom på, og jeg mener vi gjør mye. Frivillige organisasjoner gjør også en utrolig viktig innsats for å hente barn hjem og hjelpe dem hjem når de varsler. Det å fortsette informasjonsarbeidet og også å drive holdningsarbeid blant foreldrene mener jeg er avgjørende. Men dette – holdningssiden av det – er noe disse minoritetsgruppene må ta et visst ansvar for selv også.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg skal ta med meg det, og, som sagt er dette delvis berørt i den strategien som regjeringen kom med for ikke så lang tid siden. Bare for å understreke det: Hvis man bare tar barnet sitt ut av skolen, uten å gi beskjed, bryter man pliktig opplæring, og da kan man bli straffet for det, bl.a. med bøter. Problemstillingen oppstår egentlig hvis man gjør alt etter boka, hvis man gjør det formelt sett riktig og skriver barnet sitt ut av skolen og sender det til hjemlandet. Da er det ikke noe i loven som sier at det er forbudt, i hvert fall ikke i den delen av loven som jeg har ansvar for. Men jeg har stor sympati for og er enig i det representanten Bøhler sier, at dette ikke kan ses på som simpelthen å sende barnet til utlandet. Det er ikke det som er problemet. Problemet her er at man går på skoler som, mange av dem, driver i strid med det som er grunnleggende verdier i Norge, og hvordan vi ønsker at barn skal bli behandlet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Jeg mener Barneombudets rapport var betimelig, viktig og riktig. Den viser noe som ikke var ukjent, men som er veldig alvorlig, bl.a. at PP-tjenestens tilrådninger er for lite konkrete i mål, innhold, omfang, organisering og kompetanse. Det er også fanget opp i fylkesmennenes tilsyn i 2016. Begge rapportene gir grunn til bekymring. Tilsynet viser også at saksbehandlingstiden fremdeles er lang mange steder, til tross for at fagansatte i PPT i 2013 rapporterte at om lag 80 pst. av tiden gikk til sakkyndige vurderinger, testing og utredning. Men tid er jo ikke i seg selv en kvalitetsindikator, det er innholdet som teller. Strategi for etter- og videreutdanning i PPT er en egen satsing for økt organisasjons- og kompetanseutvikling i PPT. Den skal vare i fem år, fra 2013 til 2018, og har gitt flere ansatte og ledere i PPT tilbud om studieplass i videreutdanningen. I tillegg har Utdanningsdirektoratet i samarbeid med KS utviklet veiledende kvalitetsforskrifter for å bidra til kvalitetsutvikling i PP-tjenesten. Der pekes det bl.a. på at PP-tjenesten, barnehagen og skolen skal ha avklart hva en god sakkyndig vurdering er, og at PP-tjenesten skal vite hva som fremmer gode, trygge og inkluderende barnehage- og skolemiljøer. Jeg kommer til å be Utdanningsdirektoratet følge opp hvordan det arbeides med forståelsen og oppfølgingen av de kriteriene. Utdanningsdirektoratet skal også gjennomføre en modellutprøving i utvalgte regioner fra høsten 2017 for å se hvordan man bedre kan utnytte de samlede ressursene til Statped, Fylkesmannen og det lokale nivået, herunder PPT, og slik styrke kvaliteten i tilbudet til barn og unge med særskilte behov. På dette området mener jeg vi trenger mer enn dette. Jeg har nylig nedsatt en ekspertgruppe for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging, og det har jeg gjort fordi jeg mener at det er mye som tyder på at spesialundervisningen ikke er god nok, og at systemet ikke fungerer godt nok. De skal bl.a. komme med forslag som kan gi alle som jobber i barnehage, skole og PPT, et bedre grunnlag for å velge de virkemidler som egner seg best for de barna det gjelder. De skal kunne komme med forslag til regelverksendringer, de skal kunne vise til kommuner hvor dette fungerer, og hva de kommunene gjør. Den rapporten kommer i mars 2018. Arbeidet ledes av professor Thomas Nordahl. Jeg vil gripe fatt i anbefalingene fra ekspertgruppen når de foreligger, men det betyr ikke at vi ikke kan gjøre tiltak før den tid. Jeg har bl.a. spurt Barneombudet helt konkret om hvilke tiltak de mener kan gjennomføres på kort sikt for å følge opp rapporten de har kommet med.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Når jeg snakket om etter- og videreutdanning, er det faktisk en satsing som kom under forrige regjering, som de rød-grønne satte i gang, og som vi har fortsatt. Så der er det en rørende enighet for én gangs skyld. Regjeringen har også fremmet et forslag som ligger til behandling i Stortinget nå – stortingsmeldingen om lærelyst – om at skoler, barnetrinnene, skal ha spesialpedagogisk kompetanse, og at vi vurderer å lovfeste det. Det vil være viktig. I den nye lærerutdanningen er det også mulighet til å ta fordypning i spesialpedagogikk og også ta en master i spesialpedagogikk. Det kommer også en evaluering i juni av den store Statped-reformen, og det er viktig, for det er statens viktigste bidrag inn til disse barna. Når det gjelder at det ikke er kvalifiserte lærere som underviser, er det lærerne som har ansvaret for undervisningen. Jeg mener det mest avgjørende er hvordan det da skjer. For å ha en assistent inne i klasserommet, det kan være greit, da har læreren ansvaret for alle elevene, men hvis det er slik at eleven blir tatt ut av klasserommet og satt alene med et dårlig opplegg med en ikke-faglært assistent, er det et problem.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2017-05-24:
Når det gjelder den rapporten som kommer i juni, altså evalueringen av den store Statsped-reformen, vet jeg ikke hva som kommer i den, rett og slett fordi den ikke har kommet ennå. Men det jeg vil være mest interessert i, er om man har klart å oppfylle intensjonene bak reformen. Tanken var jo at Statped skulle, gjennom en omorganisering, klare å hjelpe flere barn og jobbe mer systemrettet, som det heter, altså ikke bare jobbe inn mot enkeltbarn, men jobbe med at hele kommunen skal mobiliseres for å hjelpe barna. Samtidig møter jeg foreldre som er bekymret for og mener at Statped har trukket seg unna, og at de får mindre hjelp enn tidligere. Så det er det jeg vil være mest opptatt av. Når dette ekspertutvalget leverer sin innstilling, og også i og for seg før det, skal jeg ikke utelukke at det kan komme en type strategi, men jeg tror nok det viktigste da vil være rett og slett å følge opp utvalgets anbefalinger – vurdere det raskt, og så følge det opp.
Marie Ljones Brekke (Kristelig Folkeparti), 2017-05-24:
For å sikre nok kvalifiserte lærere i skolen framover er det ikke bare viktig å rekruttere nok studenter til lærerutdanningen, men også å holde på de lærerne vi har. I dag er det ca. 40 000 utdannede lærere som jobber utenfor skolen. I rapporten ««Reservestyrken» av lærere» ble det bl.a. pekt på at den totale belastningen må reduseres, og at klassene må bli mindre, sånn at lærerne kan få mer tid til den enkelte elev. Det kan se ut som om vi er i en ond sirkel. Flere elever per lærer fører til at flere lærere slutter. Tror statsråden at en satsing på økt lærertetthet kan bidra til å tette lekkasjen av lærere som vil ut av skolen, og kanskje få flere lærere tilbake til kateteret?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-05-24:
Vi vet at lærermangelen vil øke, særlig gjelder det i Nord-Norge. Samtidig er det altfor få som søker seg til lærerutdanningen. I Nord-Norge vet vi det er altfor mange tomme stoler på lærerværelsene, det er altfor mange tomme pulter i lærerutdanningen. Dette har vi visst lenge, det er ikke noe nytt, faresignalene har vært der lenge – i flere år. Derfor må jeg si at kunnskapsministeren har ventet lovlig lenge med å komme med nye tiltak, som f.eks. ettergivelse av studielån. Denne typen virkemidler har Arbeiderpartiet foreslått i lengre tid, men det er altså først i vår at regjeringa har foreslått nye tiltak som ettergivelse av studielån, og det attpåtil noen dager før søknadsfristen til lærerutdanningen utløpte. Mitt spørsmål er egentlig hvorfor kunnskapsministeren ble overbevist om at dette var nødvendig først nå i siste sving før valget, når han har fått advarslene i lengre tid.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-05-24:
En felles arena som en sterk offentlig fellesskole er, er viktig for å bygge toleranse, for å motvirke ekstremisme, for å gi elevene kritisk sans i ei tid med mye uroligheter og med «fake news», og til å gi elevene muligheten til å tolke nyheter og samfunnet rundt seg. For å være konkret trengs det kompetanseheving i flere fag. Spørsmålsstilleren fra Venstre viste bl.a. til samfunnsfag. Det trengs også innenfor praktisk-estetiske fag, som Stortinget har vedtatt å styrke. Det er stort trykk på basisfagene gjennom bl.a. kompetansekrav. For matte og naturfag dekker staten en større andel enn for andre fag når det gjelder etter- og videreutdanning. Er statsrådens vurdering at både kompetansekrav og ulik statlig finansieringsgrad har svekket oppmerksomheten mot de andre fagene, og vil statsråden vurdere å endre finansieringsordninga for å styrke de andre fagene også, som samfunnsfag eller praktisk-estetiske fag?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-05-24:
Jeg la merke til at statsråden sa de hadde en offensiv strategi for å rekruttere lærere. Vi må merke oss at den offensive strategien har ført til at vi har flere ufaglærte lærere i skolen nå enn vi noensinne har hatt. Jeg vil slutte meg til det som forrige representant akkurat sa, at situasjonen er spesielt alvorlig i Nord-Norge. Selv om man hadde besatt alle plassene som er utlyst, ville man ikke dekket opp landsdelens behov for framtidige lærere. Det er veldig utfordrende. Regjeringa har forsterket denne utviklingen ved å øke karakterkravet i matematikk, sjøl om det ikke er nok studenter med karakteren 4 som kommer til å søke seg inn på lærerskolen. I tillegg har man avskiltet en rekke allmennlærere som allerede hadde en grunnutdanning. Jeg har lyst til å spørre statsråden om han synes det er tilfredsstillende at regjeringas prosjekt for økt lærerkompetanse i realiteten fører til flere ufaglærte i skolen.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-05-24:
Jeg er enig i det siste som statsråden sa, og jeg tror alle er enige om at det er viktig å ha en skole der alle kan lykkes. Jeg er også sikker på at Ekeberg skole er opptatt av kultur, for i kultur ligger det mye lærdom og verdier. Det gjelder bl.a. både mat og helse, kunst og håndverk og musikk, som statsråden var inne på selv. Det er sånn i dag blant dem som underviser i praktisk-estetiske fag, at f.eks. i kunst og håndverk er det 44 pst. som ikke har noen studiepoeng, og i mat og helse er det 54 pst. som ikke har noen studiepoeng. Så vet vi også at ved opptaket til utdanning for kunst og håndverksfag var det 58 studenter totalt i hele Norge som søkte seg inn på en faglærerutdanning. Det har gått ut et rundskriv om å kunne ta PPU, altså en påbygging, for dem som allerede har en kunstutdanning i bunn, og at det skulle unntas at en måtte ha en masterbakgrunn. Spørsmålet er: Er statsrådens ord, sånn det står i pressemeldinga, riktige, eller er det det som står i høringsutkastet som er riktig? Skal det fortsatt være unntak?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-05-24:
«Barneombudets fagrapport «Uten mål og mening?» viser at PPT ikke gir skolene tilstrekkelig veiledning. De sakkyndige vurderingene er preget av standardformuleringer og er lite konkrete i å angi mål, innhold, omfang og organisering av opplæringen, og hvilken kompetanse som er nødvendig. Elevene blir ofte ikke fulgt opp av PPT etter at sakkyndig vurdering er gitt. Hva vil statsråden gjøre for å tydeliggjøre kravene til PPT sitt arbeid?»
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-05-24:
Takk for et godt svar. Jeg tror i likhet med statsråden at det er veldig viktig at Barneombudet har laget denne rapporten og klart å skape såpass stor oppmerksomhet om akkurat dette viktige området. Det er over 50 000 unger som i dag får spesialundervisning. Utfordringen innenfor PPT er én av de tingene som mangler, men som statsråden sier, er det ikke bare det som skal til. Det er klart at vi må ha kyndige folk som skal lage disse rapportene, og det er jo alvorlig hvis det bærer preg av mye klipp og lim osv. Alle er opptatt av tidlig innsats i skolen. Det som er utfordringen, er at ca. 70 pst. av dem som får spesialundervisning i dag, undervises av ufaglærte. Det er også en stor bekymring. Jeg lurer på hva statsråden tenker – han sa jo noe om det – når det gjelder etter- og videreutdanning for dem som er i PPT. Hva slags type etter- og videreutdanning, og hvordan ønsker han å legge vekt på mastergrad i spesialundervisning – kunne han si litt om det?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-05-24:
Dessverre er det det som skjer i mange tilfeller, og det er jo det Barneombudet også har avdekket, at de som har krav på spesialundervisning, blir i dag ofte undervist av en assistent. Det er det som gjør det fortvilende for disse elevene, for de føler at de får manglende forventninger fra lærerne sine og de som underviser dem, sånn at de heller ikke får tatt ut sitt potensial. Det er veldig synd. Statsråden viser til den rapporten som skal komme i juni – det var vel det han sa – evalueringen av Statped. Det blir veldig spennende. Men jeg lurer på om statsråden kan antyde noe om hvilken måte han ønsker å følge opp akkurat den rapporten på, og om det da f.eks. vil lages noen handlingsplan for spesialundervisning – eller hvordan han har tenkt å gjøre det.
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2017-05-24:
Debatten om talet på lærarar i skulen må ta fatt i problemet i rett ende og sikre at det blir rekruttert tilstrekkeleg med kvalifiserte lærarar før ein fordelar desse utover klasseromma. Utfordringa i norsk skule er ikkje at det er for mange elevar i klasseromma, men at det er for få vaksne der og ein for utstrekt bruk av ufaglærte. Det er eit problem at det framleis er for få som har lyst å bli lærarar, og at ein ikkje har lykkast med å halde på dei som har teke lærarutdanning. Mykje er gjort for å motverke dette: kvalifiseringsstipend, avskriving av studielån, betre lærarutdanning, og mykje ligg til behandling i Stortinget i samband med forslaget frå Venstre om «Lærarløftet 2». Mitt spørsmål til statsråden tek utgangspunkt i gårsdagens likestillingsdebatt, og at delen mannlege lærarar i grunnskulen blir mindre kvart år. Kvifor trur statsråden at det er slik, og er det noko statsråden meiner at regjeringa kan gjere konkret med dette problemet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
Resultatet etter fire år med Høyre ved roret er at andelen ufaglærte som underviser i norske klasserom, øker, mens lærertettheten i grunnskolen går ned. Det er ikke mye å feire. Så ble det i forrige uke kjent – gjennom Bergens Tidende – at på toppen av dette har man gått ut med en beskjed om at deler av de midlene som er bevilget til flere lærerstillinger, ikke skal brukes til faste ansettelser, slik at bl.a. Bergen kommune da ikke har brukt de pengene på å ansette flere faste lærerstillinger. Så har det vært en litt uelegant manøver i avisen, der det ser ut som om departementet skylder på direktoratet, men alt dette er jo statsrådens ansvar, og derfor lurer jeg på hvordan det kunne skje, og hva statsråden har tenkt å gjøre for å rydde opp.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Finansministeren har fått 99 144 kr i lønnsøkning på tre år. Kan finansministeren opplyse oss om hva en enslig pensjonist med lav folketrygdpensjon har fått i samme periode?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-24:
Det er pensjonistene uenig i, og jeg skjønner godt hvorfor finansministeren ikke vil svare på spørsmålet, for en enslig pensjonist som hadde 180 000 kr i inntekt i 2014, har altså tapt 10 700 kr på underreguleringen til Siv Jensens regjering i den perioden der finansministeren selv har fått 99 000 kr i lønnsøkning. Den siste skatteletten til pensjonistene – som Fremskrittspartiet skryter av – viser et brev jeg har her, fra Siv Jensen, at 223 400 pensjonister får null glede av. Derfor lurer jeg på: Hva tror partileder og finansminister Siv Jensen at partileder og opposisjonspolitiker Siv Jensen ville sagt hvis et annet parti i tre år på rad underregulerte pensjonistenes pensjoner, samtidig som de ga seg selv lønnsøkning – i verdens rikeste land?