Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-02-04:
La meg først få takke representanten Christoffersen for å ha fremmet denne interpellasjonen. Brann i tunneler kan få alvorlige konsekvenser, og det er viktig at brannsikkerheten og beredskapen i tunnelene er god. La meg så også understreke at brannvesenet i Norge er et kommunalt ansvarsområde, som også interpellanten var inne på. Representanten Christoffersen stiller spørsmålet om jeg i kraft av mitt ansvar for samordning av samfunnssikkerhet og beredskap vil ta initiativ til å gjennomføre et pålegg om anskaffelse av brannbil med økt slukkekapasitet og tre evakueringspakker til bruk i Oslofjordtunnelen. Jeg vil i den forbindelse minne om, som også interpellanten var inne på, at flere representanter fra Fremskrittspartiet i 2012 stilte en rekke spørsmål til skriftlig besvarelse til daværende regjering – samferdselsministeren og justis- og beredskapsministeren – om bl.a. beredskapen i Oslofjordtunnelen og Søndre Follo Brannvesen IKS’ ønske om en større brannbil. Det ble i svarene fra den da arbeiderpartiledede regjeringen ikke gitt signaler om at det var aktuelt å sørge for ny brannbil til brannvesenet. Fremskrittspartiet fremmet også, som interpellanten understreket, et eget forslag om å bevilge penger i juni 2013, men Stortinget gikk imot det forslaget, inkludert interpellantens parti. Etter brann- og eksplosjonsvernloven § 14 annet ledd kan Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap pålegge eier av tunneler «som anses å utgjøre en ekstraordinær risiko innen kommunen, å etablere en egen brann- og ulykkesberedskap, eller bekoste og vedlikeholde en nødvendig oppgradering av det kommunale brannvesen». Direktoratet fatter eventuelle pålegg etter denne bestemmelsen på bakgrunn av en risikovurdering fra brannvesenet og en uttalelse fra tunneleier. Etter brannene i Oslofjordtunnelen 2011 gjennomførte Søndre Follo Brannvesen IKS en risikovurdering og konkluderte med at brannvesenet hadde behov for spesialutstyr til rundt 6 mill. kr. Søndre Follo Brannvesen IKS henvendte seg i januar 2012 til Statens vegvesen, som er eier av Oslofjordtunnelen, og ba om å få dekket denne investeringen. Statens vegvesen avslo å dekke investeringen på 6 mill. kr, men sa seg villig til å bekoste noe rednings- og beredskapsutstyr. Dette utstyret til ca. 450 000 kr ble overlevert Hurum brannvesen i november 2013. Brannvesenet fikk da en spesialtilpasset bil, såkalt UTV, med båreløsning, redningshenger med flaskebank for pusteluft, egnet transporthenger og infrarødt kamera med fareidentifikasjonsteknologi fastmontert. Brannvesenets krav om brannbil med økt slukkekapasitet ble, som nevnt av representanten Christoffersen, avslått av Statens vegvesen. I mai 2012 henvendte Søndre Follo Brannvesen IKS seg til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og ba direktoratet pålegge Statens vegvesen å etablere en egen brann- og ulykkesberedskap i Oslofjordtunnelen eller å bekoste nødvendig spesialutstyr til lokalt brannvesen. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap sammenholdt tunnelens sikkerhetstiltak med de samlede ressursene i Søndre Follo Brannvesen IKS og omkringliggende brannvesen og kom frem til at det ikke forelå en ekstraordinær risiko som tilsa at brannvesenet måtte oppgraderes. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap fattet dermed ikke vedtak om pålegg i saken. Det betyr strengt tatt at det ikke finnes et pålegg som jeg kan ta initiativ til å få gjennomført i dag. Når det er sagt, vil jeg understreke at jeg er oppmerksom på den store diskusjonen vi har hatt over tid om hvilken beredskap vi skal ha og som kan forventes i tunnelene våre. For å avklare forventet beredskapsnivå i tunneler ble det nedsatt en arbeidsgruppe bestående av representanter fra Statens vegvesen, Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og brannvesenet, etablert i 2012. Formålet med arbeidsgruppen var bl.a. å komme med veiledning om aktuelt utstyr for beredskapen og vurdere om det er behov for endringer i regelverk eller praksis. Arbeidet skulle være sluttført sommeren 2013. Arbeidsgruppen som jobbet med dette, ønsket imidlertid å avvente rapporten fra Statens havarikommisjon for transport etter brannene i Oslofjordtunnelen 2011. Gruppen ønsket også å se om det var mulig å trekke erfaringer fra brannen i Gudvangatunnelen i august 2013. Innstillingen fra arbeidsgruppen er nå overlevert Vegdirektoratet, som, etter det jeg har fått opplyst, vil behandle saken i nær fremtid. Jeg er også kjent med at arbeidsgruppen i tillegg til å beskrive hvilket utstyrsnivå som er ønskelig, påpeker betydningen av økt kompetanse. Når det gjelder kompetanseoppbygging, kan jeg opplyse at Statens vegvesen og Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap i månedene mars og april vil gjennomføre fem regionale seminarer om redningsinnsats ved brann i tunnel. Seminarene retter seg inn mot tunneleiere, brann- og redningsvesenet, 110-sentralene, politiet og Fylkesmannen. Seminaret tar opp temaene erfaringer med veitunnelbranner, tiltak innen sikkerhetsforvaltningen, strategi for beredskap, innsats og redning ved brann i veitunnel, tilskudd til brannvesen og samhandling mellom aktører. Seminarene er en oppfølging av rapporten fra Statens havarikommisjon for transport om brannene i et vogntog i Oslofjordtunnelen 2011. For øvrig påpeker Vegtilsynet i en uttalelse til Samferdselsdepartementet om Havarikommisjonens rapport at alle sikkerhetstilrådingene berører forhold som ble omtalt i tunnelsikkerhetsforskriften. Vegtilsynet opplyser også at de i 2014 vil åpne tilsynssak for å se hvordan Statens vegvesen følger opp tunnelsikkerhetsforskriften i praksis. Samtidig vil jeg understreke fra denne talerstol at sikkerhetstilrådingen i rapporten fra Havarikommisjonen ikke er ferdigbehandlet av Samferdselsdepartementet ennå. Justis- og beredskapsdepartementet mottok i desember den såkalte Brannstudien. Det er en rapport fra en arbeidsgruppe ledet av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap som har utredet hvordan de samlede ressursene i brann- og redningsvesenet kan utnyttes best mulig, og for så vidt i samhandling med andre beredskapsaktører. Arbeidsgruppen mener at det for sjeldne og krevende innsatsoppgaver bør etableres regionale eller nasjonale beredskapsordninger. I tillegg mener arbeidsgruppen at det for enkelte forebyggende oppgaver er behov for å bygge opp regionale kompetansesentre som bør fylle en nasjonal rådgivende rolle. Undersjøiske tunneler nevnes som ett område hvor det kan være behov for både en nasjonal beredskapsordning og etablering av spisskompetanse på forebygging. Brannstudien er for tiden ute til bred høring, og det er viktig at vi er kjent med alle relevante synspunkter når studien skal behandles. Regjeringen vil legge stor vekt på å lytte til dem som jobber i brann- og redningsvesenet, i det videre arbeid med å få til en best mulig ressursbruk. Avslutningsvis vil jeg påpeke at Statens vegvesen har gjennomført en rekke tiltak i Oslofjordtunnelen etter brannen i juni 2011, bl.a. tiltak for raskere og mer effektiv redningsinnsats. Etter det jeg har fått opplyst, ble ikke disse tiltakene lagt til grunn da Søndre Follo Brannvesen IKS gjennomførte sin risikovurdering. Vi har, som nevnt, en rekke rapporter til behandling som omhandler sikkerhet i tunneler. Den videre håndteringen av disse rapportene vil avklare om det er behov for en oppgradering av brannvesenet eller ytterligere tiltak også i Oslofjordtunnelen. For ordens skyld peker jeg også på at min manglende mulighet til å pålegge kjøp av brannbil ikke er til hinder for at Statens vegvesen eventuelt kunne bidra med en slik investering av egen vilje. Det spørsmålet ligger imidlertid ikke under mitt konstitusjonelle ansvarsområde. Det gjør heller ikke spørsmålet om forlenget bompengeinnkreving.