Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-06-18:
Fremskrittspartiet konstaterer at regjeringens framlegg til revidert nasjonalbudsjett ikke tar høyde for at situasjonen har endret seg på en rekke budsjettområder siden statsbudsjettet ble vedtatt i november 2009. Fremskrittspartiet betrakter revidert nettopp som det – en revisjon av budsjettet. Men da må man også kunne ta tak i forhold som har endret seg, f.eks. på områder hvor situasjonen nå er forverret, og hvor det vedtatte statsbudsjettet bygger på en politikk som ikke treffer. Når Stortinget i dag behandler revidert nasjonalbudsjett, er det flere europeiske land som har enorme utfordringer. Euroen er satt under betydelig press, og store beløp bevilges i et forsøk på å stabilisere økonomiene. Dette får konsekvenser for Norge. Med vår åpne økonomi og ikke minst et stort eksportrettet næringsliv vil mange merke den økonomiske uroen som råder i våre viktigste markeder. Dette mener jeg regjeringen ikke har tatt inn over seg i budsjettforslaget som er framlagt. Utviklingen viser at den økonomiske uroen ikke er over, og at situasjonen i flere europeiske land kan medføre at norsk eksportrettet næringsliv fortsatt får store utfordringer i tiden framover. Vi mener derfor at gjennom behandlingen av revidert budsjett for 2010 må man kunne komme med forslag som letter situasjonen for vårt næringsliv. Derfor fremmer Fremskrittspartiet forslag om bl.a. lettelser i arbeidsgiveravgiften og bedrede avskrivningsregler. Vi fremmer også forslag om en grensehandelspakke med fokus på reduksjon av enkelte særavgifter og tollsatser. Lettelser i skatter og avgifter for næringslivet er treffsikkert. Dette vil nemlig bidra til en bedret økonomi for mange bedrifter, som igjen gjør at man kan senke sine priser, konkurrere i det utenlandske markedet og unngå permisjoner og oppsigelser i lengre tid enn det regjeringens reviderte budsjett legger opp til. Men, som sagt, regjeringen har tydeligvis ikke innsett alvoret, og fremmer ikke nødvendige tiltak, da man er mer opptatt av sin politiske ideologi og sin vegring mot skattelettelser. Finanskomiteen behandlet nylig et forslag knyttet til bedrede avskrivningsregler. I den forbindelse mottok vi i komiteen et brev fra Norsk Industri. Innledningen i brevet fra Norsk Industri lyder som følger: «Innledningsvis vil vi understreke at vi er skuffet over den industripolitiske holdningen som Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet viser i innstillingen.» Dette er en tydelig uttalelse fra industriens fremste organisasjon. Allikevel tar regjeringspartiene ikke inn over seg dagens situasjon som mange bedrifter opplever. Dette viser igjen med all tydelighet at alt pratet om at jobb nummer én er å sikre norske arbeidsplasser, er nettopp kun det – prat. På flere områder er situasjonen blitt forverret siden statsbudsjettet ble vedtatt høsten 2009. Spesielt kan jeg vise til utfordringene i helsesektoren og justissektoren, og at det fortsatt er et gigantisk etterslep når det gjelder nødvendige investeringer i infrastruktur. Fremskrittspartiet fremmer derfor i forbindelse med det reviderte budsjett forslag om økte bevilgninger på disse områdene for å forbedre velferden og få satt i gang med flere nødvendige investeringer på samferdselssektoren. La meg kort nevne en del detaljer knyttet til våre hovedprioriteringer. Fortsatt står over 250 000 mennesker i sykehuskø og venter på en eller annen form for behandling, samtidig som det er ledig kapasitet tilgjengelig hos private avtalespesialister og private sykehus. Det vil derfor være svært hensiktsmessig å øke omfanget av bruken av tilbudet hos de private, all den tid ventelisten og ventetiden for behandling og rehabilitering er svært lang og økende. Det vil være samfunnsøkonomisk gunstig å få folk behandlet raskt og tilbake til jobb framfor at pasienter skal motta ulike trygdeytelser i påvente av helsehjelp. På justissektoren: Til tross for regjeringens skryt av å angivelig ha prioritert politiet gjennom årets budsjett, er virkeligheten en helt annen. Det er en helt annen virkelighet der ute enn det regjeringen sa ville være tilfellet da man banket gjennom sitt budsjett i slutten av november 2009. Rapporter tyder på at politiet skal nedbemanne med over 300 årsverk, samtidig som nyutdannede politifolk ikke får jobb. Opplysninger som har fremkommet i media, tilsier at nesten ingen av de nyutdannede politifolkene som er ferdig på Politihøgskolen, har fått tilbud om jobb. Dette skjer stikk i strid med justisministerens lovnader da statsråden opprettet flere plasser på høgskolen. Det er meningsløst at nyutdannet politi skal være arbeidsledig samtidig som etaten skriker etter mer arbeidskraft. Derfor fremmer Fremskrittspartiet forslag om økte bevilgninger på justisområdet, slik at man kan foreta nyansettelser og sikre god bemanning i hele Politi-Norge. Norske veier og jernbaner skriker bokstavelig talt etter økte investeringer. Etterslepet vokser raskt, og utviklingen går i stikk motsatt retning av det regjeringen hevder når det gjelder investeringer i infrastruktur. Nylig fremlagte rapporter viser også at Norge som nasjon på en rekke områder sparer seg til fant og ikke gjennomfører helt nødvendige investeringer. Gjennom revidert budsjett fremmer derfor Fremskrittspartiet forslag om økte bevilgninger, spesielt til veiutbygging og satsing på jernbanen. Situasjonen for norsk jernbane er kritisk. Kapasiteten er sprengt. Da hjelper det lite å vise til den vedtatte Nasjonal transportplan. I statsbudsjettet for 2010 kom det nemlig fram at regjeringens egne tall viste at man allerede da var langt bak sin egen plan. Allerede da, i november, var man bare på jernbanen 850 mill. kr på etterskudd. Grunnlaget for norsk verdiskaping er den produksjonen som skjer i private bedrifter. Fremskrittspartiet fremmer derfor også gjennom revidert en rekke forslag som vil legge forholdene bedre til rette for privat næringsvirksomhet. Vi foreslår å øke tilbudet av arbeidskraft, dempe lønnsøkninger gjennom å tilby skattelettelser, å senke avgifter samt å øke investeringer på en rekke viktige områder. Det er også behov for stabile, langsiktige og internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser for vårt næringsliv. Privat næringsvirksomhet er i dag hemmet av en rekke lover og reguleringer som legger en sterk demper på nyskapning, omstilling og effektiv drift. Også når vi behandler revidert, må det være lov å minne om at det må ryddes opp i lov- og forskriftsjungelen, slik at hverdagen for bedrifter og entreprenører kan bli enklere. Fremskrittspartiet viser derfor gjennom sine forslag i revidert budsjett at det er mulig å innrette budsjettpolitikken på en annen måte, som vil gjøre at norsk næringsliv kommer bedre ut. Dermed sikrer vi norske arbeidsplasser, som mange er opptatt av og prater mye om, men det er jo nettopp gjennom handling vi kan vise at vi bryr oss om norsk næringsliv. Det vi i dag behandler, er revidert budsjett, som behandles midt i budsjettåret. Fremskrittspartiet har derfor valgt ikke å fremme alle sine tradisjonelle kuttforslag. Men la meg minne om at det er et betydelig rom for store kutt i statens utgifter på en rekke områder, og det har vi vist gjennom våre årlige alternative budsjetter. Men såpass ryddige synes vi det er greit å være når vi er midt i et budsjettår. Å foreta store kutt i budsjettet vil bli ganske meningsløst og lite realistisk å gjennomføre, og derfor fremmer vi ikke det. Men det skal vi komme tilbake til når vi behandler nasjonalbudsjettet til høsten. Avslutningsvis: Det er ganske umulig å forstå hvorfor man i et av verdens rikeste land fortsatt skal ha omfattende problemer både når det gjelder helsevesen, eldreomsorg, skolevesen, manglende ressurser til politi og forsvar samt manglende ressurser til veiinvesteringer. Det handler ikke om å bruke mer penger. Det handler om å foreta de fornuftige og riktige investeringene som vi trenger for å sikre norsk næringsliv og sikre framtiden for nasjonen. Gjennom revidert nasjonalbudsjett kunne Stortinget, hvis regjeringspartiene var villige til det, få til en økt satsing på viktige områder – og få til lønnsomme investeringer i nødvendig infrastruktur. Men jeg konstaterer at viljen ikke er til stede. Jeg tar med dette opp de forslag Fremskrittspartiet har fremsatt gjennom finanskomiteens innstilling, enten alene eller sammen med andre partier.