Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-12:
Skatter og avgifter er sentrale virkemidler for å fremme verdiskapningen. Den verdiskapningen er igjen grunnlaget for vår velferd gjennom skatteinntekter for bedrifter og arbeidstakere. Det er en enkel sammenheng som har vært godt synlig de senere år, hvor skatteinntektene har strømmet over både stat og norske kommuner. Årsaken er selvsagt de gode tider for norsk næringsliv og den høye sysselsettingen. Denne sammenhengen er allikevel ikke enklere enn at den ofte bestrides av talsmenn fra opposisjonen, hvor vi kan få inntrykk av at det er bruken av ressurser som skaper velferden og ikke det å skape verdiene. Som et resultat av denne smule kortslutning har finansministeren brukt sine to første år på å innføre en rekke skatteskjerpelser overfor næringslivet, og innstramminger i formuesverdsettingen av aksjer, og det har vært en utilstrekkelig regulering av toppskattesatser, en reversering av lettelsen i arveavgiften for familieeide bedrifter og forslag til økte avskrivningssatser som ble fremmet av Bondevik II-regjeringen i dens siste budsjett. Det har dessuten blitt innstramminger i SkatteFUNN-ordningen, som er svært viktig, og som føyer seg inn i rekken av manglende satsing på forskning og utvikling under denne regjeringen. Regjeringen gjør lite på skattesiden i revidert budsjett – heldigvis. Hovedsaken fra Regjeringen er å legge til rette for høstens mediesirkus rundt offentliggjøring av skattelistene. Jeg legger merke til at i en av regjeringspartienes for øvrig svært få merknader ved denne budsjettbehandlingen totalt sier man at offentliggjøringen vil styrke debatten om skattesystemet og sammenhengen mellom økonomisk evne og skattlegging. Men debatten om økonomisk evne og skattlegging har regjeringspartiene tatt for lengst, og konklusjonen er trukket. Jeg oppfattet at de tok den i valgkampen i 2005, da de fremstilte vekstfremmende skattestimulanse for nærings- og arbeidsliv som skattelettelser til de rike. Soria Moria-erklæringen konkluderte deretter med en mer rettferdig inntektsfordeling. Debatt om skattenivå og fordeling er viktig. Men å bidra til en bredere offentliggjøring av skattelister, med uavklarte og foreløpige tall, er neppe noe stort bidrag til denne rettferdige fordeling. Faktum er at de skatteøkningene som hittil har vært gjennomført, har rammet næringslivet, privat eierskap og ikke minst folk med helt vanlige inntekter. Forskjellene har blitt større, ikke mindre. Fattigdommen øker istedenfor å bli avskaffet. I mellomtiden er Regjeringen opptatt med hvordan media skal få best mulig tilgang til folks skattelister. Det synes å føye seg inn i rekken av tiltak på skattesiden fra denne regjeringen som treffer vilkårlig og ofte sosialt galt, mens forskjellene bare øker. I motsetning til Regjeringen fremmer Høyre flere forslag til stimulerende skattetiltak i denne innstillingen, og flere av disse står vi sammen med de andre opposisjonspartiene om. Det gjelder først og fremst skattefradrag for individuell pensjonssparing, hvor vi ønsker å gjeninnføre ordningen slik den var før Regjeringen over natten kansellerte det hele i revidert budsjett i fjor og gjorde Norge til et utenforland i Europa når det gjelder å stimulere til sparing. Denne sparingen kunne i vår økonomiske situasjon ha bidratt til å dempe presset i privat forbruk og kanskje flyttet oss til noe forbedrede sparerater, hvor vi nå i et par kvartaler har vært på det negative. Vi foreslår derfor å gjeninnføre ordningen med individuell pensjonssparing og også den individuelle livrentesparingen. Videre foreslår vi i innstillingen å øke satsene for Boligsparing for ungdom, kanskje et av de aller beste sparetiltak man kan satse på, særlig i et boligmarked som er svært, svært vanskelig for unge mennesker. Et annet av de mange forsømte områder fra Regjeringen gjelder arbeidskraftsituasjonen, hvor man ikke fremtrer som særlig offensiv. Høyre har flere forslag på denne fronten i budsjettet totalt, og i denne innstillingen foreslår vi på nytt å innføre skattefritak for arbeidsgiverbetalte sykdomsutgifter og behandlingsforsikringer – noe som kan forkorte køene og få de folkene vi sårt trenger, raskere tilbake i jobb. Vi ønsker også å bedre rekrutteringen til fiskeryrket ved å øke fiskerfradraget betydelig. Det er en kompensasjon for konkurransen fra nettolønnsordningen og ikke minst for den svekkede lønnsomheten. Til slutt bare to ord om forskning, igjen, og kravet om selvangivelse for forskningsinstitutter, noe som synes å løpe litt sin egen vei i de ytre etater i skatteetaten og likningsetaten. Det vil aldri bli noe skatteproveny av betydning av dette. Det har finansministeren selv svart på spørsmål under behandlingen. Det eneste er at det vil bli et enormt merarbeid. Jeg tror det er veldig mange andre oppgaver i forbindelse med skatt som er viktigere enn å pålegge forskningen, som allerede har fått innskrenkninger i budsjettene, å bruke ekstra tid på dette. Jeg tror at forslaget vi er med på om å lovfeste skattefritak for forskningsinstitutter, er et veldig nødvendig forslag. Et samlet storting burde ha sluttet opp om dette forslaget som en sommerhilsen til norske forskningsmiljøer. Jeg tar dermed opp de forslag som Høyre fremmer enten alene eller sammen med andre.