Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-06-07:
Vi behandler i dag St. meld. nr. 24, Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand, samtidig som vi behandler Dokument nr. 8:38, fra stortingsrepresentantene Jan Petersen, Jan Tore Sanner og Bent Høie, om handlingsplan for bekjempelse av miljøgiften PCB. Arbeiderpartiet har store ambisjoner for miljøvernarbeidet i Norge. Vi vil at Norge skal være et foregangsland i miljøpolitikken. Et godt miljø er viktig både for folks helse og trivsel. Et av de alvorligste miljøproblemene i dag er endringer i klimaet som skyldes utslipp ved forbrenning av bl.a. olje og kull. De internasjonale klimaforhandlingene er inne i en svært krevende og viktig fase. Regjeringen jobber aktivt for å få forhandlingene tilbake i et godt spor. Målet er å få en bindende avtale så snart som mulig, slik at utslippene av klimagasser fra de industrialiserte landene kan reduseres. Inntil en slik avtale er på plass, vil det bli arbeidet videre med effektive klimatiltak i Norge. Dette vil bli omtalt i den kommende stortingsmeldingen om virkemidler i klimapolitikken. Den stortingsmeldingen vi behandler i dag, er en oppfølging av den forrige meldingen fra oktober 2000. Den gangen var komiteen enig om de fleste sakene, og komiteen er faktisk stort sett enig med Regjeringen på de fleste områdene også i denne innstillingen. Dette er et meget godt tegn for miljøpolitikken i framtiden. Igjen er det sentrumspartiene og Arbeiderpartiet som står hverandre nærmest i miljøpolitikken. Det er positivt at sentrumspartiene og SV i innstillingen sier seg fornøyd med det arbeidet som Regjeringen hittil har gjort for å tilbakemelde om status og videre planer for miljøarbeidet på ulike områder. Hele komiteen støtter prinsippene om en bærekraftig utvikling der man møter dagens behov uten å true framtidige generasjoners muligheter til å oppfylle sine behov og til å ivareta jordens livsmangfold. Disse målsettingene mener vi også skal bidra til å forsterke en samlet miljøvernpolitikk der kommunene og næringslivet blir enda bedre medspillere i arbeidet med lokale miljøutfordringer. Vi trenger et felles løft for å ivareta våre kulturminner og kulturmiljøer i framtiden. Det er startet en opptrappingsplan gjennom de årlige budsjettene, og dette i tillegg til et kulturminnefond skal bl.a. gjøre at Norge reduserer det årlige tapet av kulturminner fra 1 pst. til ½ pst. fram til 2008. Norge er et lite land, og vi kan være stolte av å ha fire områder som er inne på UNESCOs kulturarvliste. Går det som vi alle håper, kan vi om noen år få det femte området inn på listen. Et vakkert skjærgårdsområde i Vega kommune i Nordland kan bli sidestilt med bl.a. The Great Wall i Kina, Anthony Island i Canada osv. Utfordringene på miljøsiden er mange. Sist vinters mange skipshavarier viste at behovet for en gjennomgang av dagens beredskapsordninger er nødvendig. Det er nødvendig å få klarere definisjoner av ansvarsforholdene ved opprydding etter skipsforlis. Regjeringen har varslet en handlingsplan høsten 2001 der dagens oppgavefordeling blir vurdert, og allerede i revidert nasjonalbudsjett for 2001 foreslår Regjeringen en styrking på 2 mill. kr til den statlige oljevernberedskapen med spesiell fokusering på Nord-Norge. Vi må ta vare på våre havområder, og Arbeiderpartiet vil utforme en offensiv politikk for et rent havmiljø. Regjeringen har signalisert at neste stortingsmelding om rikets miljøtilstand vil inneholde en utforming av en helhetlig politikk for forvaltningen av hav- og kystområdene. Årsskiftet 2000/2001 vil gå inn i historien som en stor seier for natur og miljø. Etter nesten et helt århundre med store vannkraftutbygginger i dette landet er tiden kommet for å bremse for nye, store vannkraftutbygginger. Statsministerens nyttårstale var ikke til å misforstå, og igjen var det Arbeiderpartiet som gikk i front for å ta en avgjørelse i en meget viktig sak for framtiden. Alle partiene roste statsministeren for hans standpunkt. At noen partier i ettertid har løpt fra sin rosende omtale, får vi ta til etterretning. Det er jo valg i år! Vi behandler i dag også et Dokument nr. 8-forslag om å utarbeide en handlingsplan når det gjelder miljøgiften PCB i løpet av 2001. Forslaget får støtte fra hele komiteen. PCB og dioksiner er noen av de aller farligste miljøgiftene, og disse må derfor forbys eller bruken av dem reduseres betraktelig – jf. Stockholm-konvensjonen mot miljøgifter. Oppryddingen er et generasjonsarbeid og vil koste om lag 30 milliarder kr. Regjeringen har satt i gang et stort arbeid i forhold til disse miljøproblemene og vil legge fram en plan for et systematisk arbeid for å rydde opp og ufarliggjøre de miljøgiftene som bl.a. truer våre fjorder. Til nå har staten gått inn med 11 mill. kr til et pilotprosjekt i fjorden ved Sandefjord. Det finnes mange «gamle» miljøsynder, også med innhold av PCB, som er spredt over hele landet, og det er et stort behov for å få ryddet opp. Langtransportert PCB som kommer med havstrømmer, er en stor trussel mot dyrelivet i arktiske strøk. Her er det også behov for overvåking, og Regjeringen vil ha på plass et nasjonalt overvåkingsprogram for biologisk mangfold i løpet av 2004. Komiteen har fått seg forelagt alle problemer med PCB-holdige vinduer produsert mellom 1965 og 1975. Komiteen ber Regjeringen om hurtigst mulig å finne en løsning på dette, slik at disse vinduene blir samlet inn og destruert på en forsvarlig måte. Flertallet, alle utenom Arbeiderpartiet, ønsker å få utredet muligheten for et privat/offentlig oppryddingsfond. Arbeiderpartiet er ikke med på dette forslaget, fordi vi ikke ønsker å undergrave forurensningslovens bestemmelser. Det er viktig å få den enkelte forurenser til å ta sitt økonomiske ansvar, samtidig som grunneier og staten skal og må ta sitt ansvar. Til slutt vil jeg ta for meg kapitlet om avfall. Det har vært lagt fram to stortingsmeldinger om rikets miljøtilstand hvor en eventuell endring av forurensningsloven er foreslått. Flertallet, alle utenom SV, er enig med Regjeringen i de foreslåtte endringer av loven. Norge har de siste ti årene ført en god avfallspolitikk. Målet er å redusere avfallsmengden som går til sluttbehandling, ned til 25 pst. innen 2010. I dag går ca. 50 pst. til sluttbehandling. Det skal være en god balanse mellom omfanget av avfall som genereres, og som gjenvinnes, forbrennes eller deponeres. I meldingen foreslår Regjeringen, i likhet med den forrige regjeringen, at næringslivet skal få mulighet til å ta hånd om sitt eget avfall, også våtorganisk avfall. Arbeiderpartiet mener dette kan være med på å ansvarliggjøre enda flere, og at dette vil gi bedre resultater i form av mindre generert avfall. Det er viktig at det blir lagt inn en to års overgangsperiode før lovendringen trer i kraft, for at kommunene, næringslivet, forbrukerne, organisasjonene og myndighetene sammen kan finne fram til løsninger i forbindelse med lovendringen. Spesielt er det viktig å få klargjort forholdet mellom kommunene og næringslivet i den lovendringen som nå ser ut til å komme. Flertallet mener forbrenning med energigjenvinning kan være en gunstig sluttbehandling for deler av avfallet. Arbeiderpartiet er ikke imot forbrenning, men først må avfall til materialgjenvinning sorteres ut, før resten av avfallet sendes til forbrenning. Flertallet mener myndighetene bør ha en overordnet styring med forbrenning og forbrenningsanlegg, og at det skal stilles nasjonale og internasjonale krav til utslipp. Helt til slutt vil jeg nevne at Regjeringen har fremmet to stortingsmeldinger, en om biologisk mangfold og en om friluftsliv, som dessverre ikke blir behandlet i denne stortingsperioden. I friluftsmeldingen foreslår Regjeringen å avvikle den statlige fiskeravgiften på innlandsfiske. Dette er tatt opp gjennom arbeidet med innstillingen om rikets miljøtilstand, og støttes av hele komiteen. Dette viser at Arbeiderpartiet faktisk er i gang med å rydde opp i avgiftsjungelen i dette landet. Så vil jeg vise til de åtte romertallsvedtakene i innstillingen. Arbeiderpartiet vil stemme mot vedtakets II og VI.