trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-10:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg skulle gjerne sett at han ville gå inn i det, at man faktisk mener at en øyelege kan ha god kompetanse på den type spørsmål, så jeg håper statsråden allikevel vil se litt videre på det. Jeg har lyst til å spørre statsråden hva han og regjeringen tenkte på da man åpnet opp for at kommunene får frie tøyler til å innføre nullutslippssoner hvor de vil i kommunene, noe som betyr at statsråden og regjeringen nå har sørget for at det politiske flertallet i Oslo er i full gang med en hjemme-alene-fest. Miljøpartiet De Grønne er i full gang med å sperre av hele byen ved å nekte bensin- og dieselbiler, helst i hele kommunen. Dette kommer til å få enorme konsekvenser for svært mange, som ikke lenger skal få mulighet til å kjøre inn i byen med mindre man har råd til å kjøre en elbil, og mange barnefamilier har ikke den muligheten. Jeg synes dette er spesielt for et parti som Kristelig Folkeparti, som hevder at de er opptatt av barnefamilier, og som forstår hvor utfordrende det er for mange å få hverdagen til å gå opp, med henting og levering av barn, osv. Mener statsråden at dette er til fordel for innbyggerne, eller begynner han kanskje å angre når han ser hvordan Miljøpartiet De Grønne og byrådet er i ferd med å ramme Oslo inn som en borg, hvor enkelte typer biler nektes å kjøre inn?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-10:
Jeg vil gjerne stille spørsmål til samferdselsministeren, hvis det er mulig. Jeg synes også det er ganske fascinerende å høre på Arbeiderpartiet, som sier at de vil redusere prisen på ferjer osv., men i alternativet til statsbudsjett lå det ikke inne én eneste krone. Statsråden sier at han er veldig fornøyd med mange av de tiltakene han gjør i forbindelse med klima, elferjer, teknologiendringer osv., men det gjør at kostnadene går ganske kraftig opp. Det er en utfordring som Fremskrittspartiet ser, og vi opplever nå at det er veldig mange som synes at kostnadene begynner å bli veldig store. Jeg har også lyst til å utfordre statsråden litt om beredskap og sikkerhet. Nå er det sånn at hver fylkeskommune bestiller hver sin båt og tilpasser den til hvert enkelt sted. Det betyr at det blir vanskeligere å flytte disse båtene over ved forskjellig hendelser og forskjellige ting. Det kunne vært interessant om statsråden kunne svare på hvordan han ser på sikkerheten og beredskapen, om han også er bekymret for at når man ikke velger løsninger som man kan bruke flere steder, har det en konsekvens for sikkerheten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Det er eit viktig spørsmål representanten Hoksrud kjem med her. Eg trur at me alle har eit ønske og eit mål om at alle som har saker innanfor byråkratiet, skal oppleve seg varetatt, at deira sak skal bli sett, og det er mitt ønske. Så har me lovar og reglar. No sa jo representanten Hoksrud at det er naturleg for han å stille spørsmål til samferdselsministeren, men det er faktisk slik at noko av den problemstillinga som representanten Hoksrud kom inn på, kunne gått til helseministeren. Det er sånn at eksempelvis syn har stor betydning for om ein kan køyre ein bil. Me var i denne salen i går og diskuterte eksempelvis helseattest for personar over 80 år, og den typen spørsmål diskuterer me fordi me er opptatt av trafikksikkerheit. Eg trur me skal vere veldig bevisste på at når me køyrer bil, har me eit ansvar utover oss sjølve. Me har ansvar for andre, og det er eg glad for at me har gode reglar for, men eg er opptatt av at dei reglane skal opplevast som objektive og rettferdige, og at ingen enkeltpersonar skal få ei feil vurdering. Men viss det er helsemessige grunnar til at ein ikkje kan køyre bil og vareta sikkerheita, er eg opptatt av at da er det betre å få den tilbakemeldinga om at ein ikkje kan køyre bil, nettopp ut frå omsynet til trafikksikkerheit. Noreg er det landet i verda som skårar høgast; me er verdsmeistrar i trafikksikkerheit. Det er likevel ei fattig trøyst for dei 95 personane og deira pårørande som mista livet i 2020-trafikken. Så eg er opptatt av at me skal følgje reglane. Det skal vere objektivt, det skal ikkje vere urettferdig, men ja, strenge reglar på dette området er nødvendig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Det er eit godt spørsmål, så eg tar gjerne utfordringa og svarar. Det er riktig at regjeringa seier at me ønskjer å greie ut nullutsleppssoner innanfor byane. Det er eit verkemiddel som me veit at storbyane har ønske om å få til. Det har bl.a. i den byen me er i nå, blitt gjort tiltak – tiltak som òg er ønskte velkomne av innbyggjarane. Me har ei stor klimakrise. Me ser at fleire og fleire kjøper nullutsleppsbilar, og eg synest det er naturleg at kommunane får lov til å sjå på moglegheitene. Derfor greier me ut dette nå. Men me har òg lagt tydelege føringar for det. Eksempelvis kan ein by som Drammen ikkje innføre ei nullutsleppssone over E18 og stoppe trafikken der. Me har sagt at den typen føringar kan me ikkje ha. Men innanfor avgrensa, mindre område ser me på moglegheitene for det. Og når dei lokale myndigheitene ønskjer å sjå på den typen moglegheiter, ville det vore veldig rart om me skulle stoppe det som kan vere eit godt klimaverkemiddel. Så den moglegheita ønskjer me å sjå på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Det er ikkje tvil om at me er heilt avhengige av ferjene, og for mange er det ikkje eit alternativ å reise ein annan plass, ein er heilt avhengig av dei. Det er fleire grunnar til at me har hatt ein prisauke. Ein av grunnane er at me har fått eit betre tilbod, eg trur folk synest det er bra at ferjene går oftare. Når det gjeld riksvegferjene, brukar me i dag over 1,6 mrd. kr på dei. Me betaler 40 pst. av billettprisen, og me veit at viss me går 7–8 år tilbake i tid, var den delen me brukte på riksvegferjene frå Stortinget si side 700–800 mill. kr. No er dette dobla, det er altså 1,6 mrd. kr. Ein av grunnane er bl.a. at me har valt å få nullutsleppsferjer. Det trur eg er veldig bra, det er i tråd med den klimautfordringa me har, og det er viktig. Det me veit, er at det da er ein stor investeringskostnad i begynninga, og så er ofte driftskostnadene på den type ferjer lågare. Me har òg frå regjeringas side brukt 1,6 mrd. kr til Innovasjon Noreg, til Forskingsrådet, til Enova for å hjelpe og utvikle den teknologien. På riksvegferjene har me kome veldig langt på nettopp dei områda. Så har me innført AutoPASS. Det vil seie at det har blitt dyrare for bilen, men det er gratis å vere passasjer på ferjene, bl.a. på riksvegferjene som har AutoPASS, har me fått til det. Me har no òg sett i gang eit arbeid for å sjå på rabattordninga. Representanten Sverre Myrli var med på den debatten. Det trur eg òg er viktig at me ser på – korleis me kan få gjort det. Men eg deler bekymringa over at ferjeprisane har auka for mykje. Me må sjå på kva me kan få gjort med det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Som eg sa, me har altså auka løyvinga til riksvegferjene frå 700–800 mill. kr til 1,6 mrd. kr. Det er ei dobling i løpet av desse åra, og det har vore veldig viktig. Så trur eg at den norske befolkninga er veldig opptatt av at me skal gjere ferjene våre meir klima- og miljøvenlege, og me veit at det er ei investering som me får nytte av seinare. Ta eksempelvis Anda–Lote, som no har nullutsleppsferjer. Der veit me at driftskostnadene med å køyre ferja i dag ei strekning over er tilsvarande prisen for ein kaffikopp og ei svele – altså ein langt lågare driftskostnad. Så har me no ein ganske stor investeringskostnad på grunn av den klimasatsinga me gjer. Me har òg lagt inn 100 mill. kr i 2021, og me har 150 mill. kr på auka rammetilskot for fylka, nettopp for å gjere noko med ferjeprisane dei to siste åra.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Jo, eg trur så absolutt på dei som opplever at ferjeprisane har auka for mykje. Ferjefolket har betalt bompengar lenge før me har diskutert bompengar i denne salen, for slik har det vore på ferjene. Ferjefolket har akseptert at dei betaler for ferjene – eg har vakse opp med ferjer sjølv – og eg trur det er viktig at den prisen ikkje blir for høg, slik at me har legitimiteten til det. Men me kan ikkje gjere det så enkelt som det. Me har sagt at me skal sjå på den fordelinga me har til fylka. Òg det fylket som representanten kjem frå, er eit fylke som har gått med betydeleg overskot dei siste åra. Likevel har ferjeprisane auka betydeleg i det fylket, og eg meiner at fylka skal ha moglegheit til å styre prisane, reguleringa og tilbodet på fylkesferjene. På riksvegferjene har me altså auka løyvingane betydeleg for å sikre at prisane ikkje aukar for mykje.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Me vil be Statens vegvesen ta ein gjennomgang av rabattsystemet. I dag er det slik at ein må betale 3 900 kr for kvar personbil for å kunne få ta del i rabatten. Det er ein ganske høg sum. For tungtransport er han betydeleg høgare. Mange som har dårleg råd, har ikkje råd til å ta del i rabatten, som er ganske stor for ferjene. Derfor har me bedd Statens vegvesen om ein gjennomgang av det. Dei vil gjennomføre det for å få til ei betre fordeling. Så vil ikkje det løyse alt, det er klart. I dag er det slik at dei som reiser mest med ferjene og har mogelegheita til å bruke rabattordningane, er dei som òg tar del i dei største rabattane. Gjer me det så at fleire får ta del i rabattane, vil det i realiteten vere eit nullsumspel. Men me synest det er viktig, som representanten Leirtrø peiker på her, å sjå på dette systemet og gjere det meir rettferdig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Det er eit godt spørsmål. Me hadde ein annan og tydelegare fleksibilitet på ferjene da alle gjekk på diesel – det trur eg me skal vere så ærlege og seie. Me byggjer no ferjekaier med ladeinfrastruktur. Dette er norsk teknologi. Det er norsk næringsliv som har drive fram dette arbeidet, og derfor går det veldig fort. Det er nokre fylke som har gått fremst. Vestland fylke har verkeleg satsa, og no ser me at dei andre fylka kjem etter. Når me får det på plass, får me i realiteten den same fleksibiliteten, men me må nok i ein overgangsfase ha fleire ferjer i beredskap for å sikre det. Me veit kor avhengige me er av dei, og det er enkelte område som er heilt avhengige av å ha ferjene, nettopp for å sikre ein god beredskap. Me treng ein større beredskap i det skiftet som er på veg, men me bør nok fortsetje det skiftet fordi det er den riktige utviklinga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-10:
Nei, eg vil nok ikkje leggje til rette for at me skal ha gratis ferje. Som ein som har vakse opp med ferje, trur eg at kystbefolkninga er glade for å betale for ferja si, men dei er opptatte av at prisen ikkje må bli for høg. Det må vere innan rimelege grenser. Det trur eg er vår felles utfordring, for det har vore ein auke som også bekymrar meg. Så skal me vere klare over at ein del av den auken kjem av at me legg heile betalinga på bilen fordi me har AutoPASS. Køyrer ein bil med tre eller fire passasjerar, kjem ein langt betre ut i dag enn ein gjorde tidlegare. Men køyrer ein aleine i bilen, er det dyrare enn tidlegare. Eg er opptatt av at me ikkje må få ein vidare auke, og derfor er eg opptatt av å bidra og hjelpe til i den klimasatsinga som me er nøydde til å gjere. Me har brukt 1,6 mrd. kr til det, og me har også auka for riksvegferjene.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-10:
Mitt spørsmål går til kommunalministeren. Statlige planretningslinjer og oppfølging av dem gir i dag stramme føringer for hvordan lokalsamfunn skal utvikle seg rundt omkring i landet. Det har vist seg å ha noen åpenbare problemer, bl.a. når det gjelder jordvern. Med den fortettingspolitikken staten krever rundt kollektivknutepunkt, står flere og flere områder med dyrket mark i fare for å bli nedbygd. Retningslinjene nevner ikke jordvern en eneste gang, men terper gang på gang på hvor viktig fortettingspolitikken er. Det andre problemet er at de statlige retningslinjene åpenbart bidrar til sterk sentralisering innad i kommunene. I Akershus ser vi dette tydelig. Retningslinjene fører til den omdiskuterte 80/20-regelen, som betyr at kommuner bare får lov til å bygge ut ett sted. Regjeringen sier at den ønsker å konsentrere folk rundt kollektivknutepunkt, slik at disse kan få gode kollektivtilbud og redusere transport og klimagassutslipp. Konsekvensene har blitt absurde, slik det ofte blir når en sitter i byen og skal ordne løsninger for lokalsamfunn rundt omkring i distriktene. For eksempel får ikke Nesodden kommune bygge ut området på Fagerstrand fordi Fylkesmannen sier det blir for mye bilbruk. Et annet eksempel er Aurskog-Høland. Der må 80 pst. av veksten komme i Bjørkelangen. Kommunen er større enn resten av Nedre Romerike til sammen, likevel skal Aurskog-Høland behandles på samme måte som Skedsmo og Lørenskog. I Enebakk får en ikke lov til å utvikle Kirkebygda som tettsted, enda det er administrasjonssenteret i kommunen. Det er åpenbart at statlige planretningslinjer i dag er en tvangstrøye for mange kommuner. Det truer jordvernet, hindrer lokal utvikling og svekker muligheten for folkevalgt styring i lokalsamfunnene. Har statsråden konkrete planer om å styrke jordvernets stilling i samfunnsplanleggingen, og vil han sørge for at lokaldemokratiet i kommuner som Nesodden, Aurskog-Høland og Enebakk i mye større grad får styre sin egen arealpolitikk og få en reell mulighet til å ivareta jordvernet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-02-10:
Jeg takker for svaret. Den 8. januar gikk det ut et felles brev fra statsrådene Bollestad og Astrup om jordvern og FNs bærekraftsmål. Der står det: «Bevaring av dyrket mark er en nasjonal interesse. For å oppnå styrket beredskap og matsikkerhet må vi ta vare på jordbrukets produksjonsressurser over hele landet. Vi har tillit til at kommunene følger opp jordvernstrategien og bidrar til å redusere omdisponering av dyrket mark.» Jeg kunne ikke vært mer enig, men problemet er at kommunene overprøves av statlige myndigheter når de prøver å følge opp dette. Historisk sett ble byer og tettsteder anlagt der de største gårdene var, ergo den beste matjorda. Kollektivknutepunktene vokste fram fra disse tettstedene. Kommuner som prøver å skjerme matjorda ved å legge boligfelt utenom kollektivknutepunkt, blir slått i hodet med krav til fortetting og forbud mot spredt boligbygging. Vi får en sterk sentralisering innad i kommunen. Ser ikke statsråden at dette fører til avfolking av mange utkantgrender, overkjøring av lokaldemokratiet, og at matjorda blir ofret?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Regjeringen er veldig opptatt av å ivareta matjord, og omdisponeringen av matjord etter plan- og bygningsloven har blitt kraftig redusert de siste årene. Stortinget vedtok et ambisiøst mål i 2015 om hva denne omdisponeringen skulle være hvert år og innen 2020, og det målet ser det ut til ble nådd. Det er bra. En av grunnene til at det ble nådd, er nettopp at vi har statlige planretningslinjer, som jeg oppfatter at representanten er imot. Jeg mener at det er positivt at man bygger ut i nærheten av kollektivknutepunkt, nettopp av hensyn til jordvernet. Alternativet til å bygge tettere rundt kollektivknutepunktene og få mer igjen for storsamfunnets investeringer i store kollektivprosjekter, er å bygge spredt overalt, slik at man får minst mulig ut av storsamfunnets investeringer i kollektivtilbud. Jeg mener f.eks. det er positivt at Bærum kommune velger å bygge mer i Sandvika, hvor det er investert mye i dobbeltsporet jernbane vestover fra Oslo. På samme vis vil E18-prosjektet kunne bidra til at det blir mer boligbygging rundt jernbanestasjonene i den regionen. Fornebu-utbyggingen, som er konsentrert, gir grunnlag for nettopp Fornebubanen, som staten og også private grunneiere bidrar til. Det er mange gode eksempler på at man har fortettet rundt knutepunkt som er i en positiv samfunnsutvikling. Det er viktig å si at disse planretningslinjene gjelder ikke sånn sett likt overalt. Det er mye større fleksibilitet i spredtbygde strøk enn det er i strøk hvor det er større press.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Nei, jeg ser ikke det. Jeg mener tvert imot at den beskrivelsen representanten gir, ikke stemmer overens med virkeligheten. Det er ikke slik at det er et forbud mot spredt boligbygging, men det er slik at vi har statlige planretningslinjer for å ivareta særlig de områdene hvor det er press, for å sørge for at vi da får en mer konsentrert utbygging rundt knutepunkt. Dette bidrar til at vi blir mindre avhengige av bil, noe som er bra for klimaet, og til at vi får en mer effektiv utnyttelse av infrastrukturen i samfunnet. Det er positivt. Men det er absolutt ikke noe forbud mot spredt boligbygging. I områder hvor det ikke er press, vil det være naturlig å veie disse hensynene på en litt annen måte enn man gjør i pressområder. Særlig gjelder det hensynet til jordvern. Det brevet som statsråd Bollestad og jeg sendte ut sammen, understreker nettopp at vi er opptatt av at vi skal ivareta god matjord, også når det står opp mot hensynet til lokalisering av nye boliger.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Det er grunn til å minne om at det ikke er staten som har pekt ut hvilke knutepunkt som skal være i de angjeldende kommunene som representanten nevner. Det er jo kommunene selv som har gjort det. Så er spørsmålet: Er representanten for eller imot lokalt selvstyre? Jeg mener at kommunene selv må ha stor makt og innflytelse når det gjelder egen kommunes utvikling, også når det gjelder å definere hva som skal utgjøre knutepunkt i eget område. Jeg mener faktisk at det ikke er min oppgave å ha meninger om hvordan man i enkeltkommuner skal ta stilling til akkurat disse spørsmålene. Representanten og jeg har diskutert dette også når det gjelder tettbygde strøk. Til det er det verdt å nevne at i en by som Oslo ville alternativet til å ha knutepunktutvikling i realiteten være å gå løs på velfungerende småhusområder mellom knutepunktene. Det mener jeg ville være uheldig for denne byens identitet. Vi må passe på at vi også tilpasser disse statlige planretningslinjene til den lokale virkeligheten som vi står midt oppi, og den vil variere litt, avhengig av om man er i tettbygde byer eller i spredtbygde strøk.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Ta f.eks. Lillestrøm kommune. Jeg mener det er utelukkende positivt at det at vi har fått ti minutters togforbindelse mellom Oslo S og Lillestrøm, har gitt kraftig vekst rundt jernbanestasjonen på Lillestrøm. Det har gjort at hvis man jobber i Oslo sentrum, er det lettere å komme hit fra Lillestrøm enn det er fra mange steder i denne byen, og vice versa. Det bidrar til at vi knytter bolig- og arbeidsmarkeder sammen, og at vi får bedre utnyttelse av de store milliardinvesteringene som vi gjør på statsråd Hareides budsjett. Det betyr ikke at ikke Lillestrøm kommune også kan utvikle andre deler av sin kommune, men en god by og en god bygd utvikles innenfra og ut og ikke motsatt. Vi ser også at stadig flere, ikke minst unge mennesker, søker urbane kvaliteter også i distriktene. Da er det viktig at vi bidrar til å bygge opp under det gjennom gode statlige planretningslinjer. Det er ikke noe forbud i spredtbygde strøk mot å bygge nettopp spredtbygd, men vi har statlige planretningslinjer som særlig skal ivareta pressområdene, og det mener jeg er positivt. Her er vi nok uenige.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Under denne regjeringen har pengene som fylkeskommunene har på bok, doblet seg fra 5 mrd. kr til 10 mrd. kr. Det er et uttrykk for at fylkene faktisk jevnt over har gått med overskudd. Det gjelder i aller høyeste grad Nordland, som har hatt solide driftsoverskudd gjennom hele denne perioden, med lav gjeld og nesten 1 mrd. kr på bok. Slik at beskrivelsen av at Nordland har kommet spesielt dårlig ut under denne regjeringen, er ikke en beskrivelse som jeg deler. Tvert om vil jeg si at Nordland er blant de fylkene som nettopp har god og solid økonomi, som har hatt solid overskudd, og som har muligheten til å gjøre prioriteringer innenfor den økonomiske rammen som de har til rådighet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Jeg tror ikke vi skal trekke en så vidtrekkende konklusjon av akkurat dette spørsmålet at vi skal avskaffe fylkesnivået. Representanten kjenner jo Høyres primære syn i denne saken, men jeg mener at når vi først har fylkeskommuner, må de ha meningsfulle oppgaver å utføre som samfunnsutviklere. Sånn sett er det fornuftig at man nå både har overført sams vegadministrasjon, og at de også har ansvaret for fylkesveiene og kan se disse prioriteringene i sammenheng. Det er en viss logikk i det. Så er det selvfølgelig opp til fylkene å prioritere de oppgavene de mener er de viktigste i sin region, innenfor de pengene de har til rådighet. Det er statens oppgave å sørge for at fylkene har de rammene de trenger for å kunne utføre oppgavene sine på en god måte. Det ansvaret har denne regjeringen tatt, og det ansvaret skal vi fortsette å ta i tiden fremover, også når det gjelder ferjer. Vi har gjort mye for å styrke ferjeøkonomien de siste årene. Det må vi fortsette med og sørge for at de har god nok økonomi til å gi et godt ferjetilbud i alle regioner hvor det er aktuelt.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Frem til 2010 hadde vi et riksregulativ for ferjer, som ble fulgt overalt, naturligvis. Det innebar en liten økning i ferjeprisene hvert år. Etter at man overførte en del ferjer til fylkene, har vi sett en gradvis økning i ferjeprisene utover det som fremgår av statens regulativ på dette området. I Nordland har man på enkelte strekninger valgt å gå langt over det som har vært statens norm for dette. Det ble f.eks. foreslått, hvis jeg ikke husker helt feil, 68 pst. økning i takstene på ett samband – over det som fremgår av statens regulativ. Jeg mener, som jeg sa i mitt svar, at eksempelvis Nordland har hatt solid overskudd. De har lav gjeld, de har bygget seg opp 1 mrd. kr på bok, og de har mulighet til å sette ned ferjeprisene på sine fylkesferjer hvis de ønsker det. Det er et spørsmål om politisk vilje.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Takk for spørsmålet. Dette er et viktig tema, men som representanten selv er inne på, er ikke dette en problemstilling staten kan løse alene, selv om jeg ikke skal peke utelukkende på andre. Vi må jobbe sammen om å bidra til å få fart i boligbyggingen, særlig i pressområdene. Det er ikke ett boligmarked i Norge, det er mange ulike boligmarkeder med helt ulike utfordringer. I noen av de største byene er det et betydelig press, det er en betydelig svakhet på tilbudssiden. I deler av distriktene er det en helt annen type utfordring, nemlig at i det øyeblikket man har bygget en bolig, får man ikke igjen pengene hvis man forsøker å selge den. Jeg oppfatter at spørsmålet handler om press i boligmarkedet. Det vi kan bidra med fra statens side, er at vi må ha enklere regler. Vi må ha mer digitalisering av både plan- og byggesaksprosesser. Vi må fortsette arbeidet med å unnta enkle tiltak fra søknadsplikt slik at vi frigjør kapasitet hos kommunene til å behandle de større og mer komplekse sakene som gir større volumer. Vi har allerede unntatt f.eks. garasjer for søknadsplikt. Nå skal vi også unnta terrasser og frittstående uthus som ikke brukes til beboelse – innenfor visse rammer, selvsagt. Vi fortsetter med det. Vi fortsetter også med å utvikle verktøykassen for digitalisering av byggesaker og digitalisering av plansaker. Jeg var nylig med på å sende ut det første heldigitale planvarselet, som gjaldt E6 i Trøndelag. Det er klart at det sendes ut mange varsler i plansaker, fire stykker gjennom prosessen i hver sak, og det er mange plansaker totalt, så dette har stor betydning. Vi må fortsette å jobbe med det, men vi kommer ikke utenom at tiden for å få frem reguleringsplaner, må ned i de store byene, og tiden det tar å saksbehandle byggesøknader, må også ned.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Takk for spørsmålet. Jeg er selvfølgelig helt enig i at hensikten med å frita garasjer fra søknadsplikt ikke er at man skal bo i dem, men det vil også frigjøre kapasitet hos plan- og bygningsetatene, som da kan brukes til å behandle nettopp boligsøknader. Det mener jeg er viktig. Her forleden kunne vi lese i E24 at i Oslo tar det nå i gjennomsnitt 161 dager å få tildelt saksbehandler, mens lovens frist for å behandle byggesaker er tolv uker, hvilket betyr at i det øyeblikket du får saksbehandler, har du allerede oversittet fristen. Da blir det jo relativt billig for utbygger, for da bortfaller byggesaksgebyret. Samtidig gir dette et insentiv for kommunen til å finne feil i saksbehandlingen, som gjør at man kan restarte behandlingstiden. Vi må se på om dette er en hensiktsmessig måte å gjøre det på, for å si det sånn. Det er viktig at man kan behandle byggesakene mye raskere enn i dag. Hvis regelverket står i veien for det, skal vi selvsagt bidra med vårt fra statens side.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Jeg tror det er veldig viktig at de som sitter rundt i kommunene, ikke er systemets forsvarere ut til folket, men bidrar til at det folkelige skjønnet gjør seg gjeldende i systemet. Det gjelder i aller høyeste grad også byggesøknader. Jeg tror at noe av den finjussen som representanten sikter til, handler om at man skal unngå konflikter i etterkant, bl.a. mellom naboer, og jeg tenker at det kan være tidsbesparende for alle at man avklarer en del spørsmål i forkant. Når det er sagt, er det likevel slik at vi må hjelpe kommunene med å gjøre en enda bedre jobb med å hjelpe dem som søker, med å avdekke feil så tidlig som mulig i prosessen, slik at man får komplette søknader og kan behandle dem mye raskere enn i dag. I dag tar det altfor lang tid i mange tilfeller å få avdekket at det er mangler ved søknaden. Det innebærer at man restarter prosessen, og at alt tar vesentlig lengre tid. Med plattformen Fellestjenester BYGG er litt av hensikten også at automatisk kontroll av byggesøknaden før den sendes til kommunen, skal tilbys, og dermed vil dette kunne effektiviseres.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Det er min forståelse at Husbanken kan gi lån til mennesker som i utgangspunktet ikke er innenfor den tradisjonelle målgruppen til Husbanken, men som står nettopp i den problemstillingen som representanten nevner, at man ikke kan få lån på kommersielle vilkår i en bank, rett og slett fordi huset er mindre verdt når det er ferdig bygget enn det koster å bygge det. Så brukes nok dette i litt for liten grad i dag, men vi har bedt Distriktssenteret og Husbanken se nærmere på denne problemstillingen, om hvordan man kan bidra til at vi får et boligmarked som er mer i balanse, også i distriktene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Mitt utgangspunkt er vel at regelverket åpner for dette i dag, men så er det grunn til å se på praktiseringen av regelverket. Men er det behov for å se på selve regelverket, vil vi selvfølgelig også gjøre det, i lys av de vurderinger som vi etter hvert får fra Husbanken og fra Distriktssenteret. Jeg er helt enig med representanten i at dette er en problemstilling, og ikke minst er det en problemstilling i mange distriktskommuner hvor den demografiske utviklingen er slik at det blir stadig flere eldre og stadig færre i yrkesaktiv alder. Mange av de eldre bor i boliger som ikke nødvendigvis egner seg for alderdommen, men det å bygge nytt og selge og flytte inn i f.eks. en mindre leilighet i nærheten av sentrum av bygda, er ikke regningssvarende. Og det er en utfordring, fordi det sementerer bosettingsmønsteret og gjør også at unge mennesker som ønsker å flytte til bygda, ikke har tilgjengelige hus fordi de da okkuperes av mennesker som i praksis ikke får solgt de husene de sitter i i dag. «Okkuperes» var feil ord!
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Ikke sant? Jeg håper alle skjønte hva jeg mente.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Takk for spørsmålet. La meg først si at jeg er helt enig med representanten Huitfeldt i at det er gjort et formidabelt arbeid fra kommunens side i Gjerdrum. Det har jeg også formidlet til ordføreren. Her har lokalsamfunnet virkelig håndtert en på alle plan utrolig krevende situasjon på en forbilledlig måte. Jeg vil også si at nabokommunene har stilt opp og virkelig vært uvurderlige i den situasjonen de har stått i. Det er veldig bra. Mitt inntrykk er at det fortsetter. Representanten viste til en søknad fra Gjerdrum kommune om forskuttering av skjønnsmidler. Den behandlet vi i realiteten dagen etter at vi hadde fått den, så de pengene er utbetalt. Det var en forskuttering på 20 mill. kr. Det er ingenting i denne sammenheng, men det er viktig for oss også å vise at det skal ikke stå på oss når det kommer til midler. Utover en bitteliten egenandel per innbygger – dette er et standard opplegg etter naturkatastrofer – dekker staten utgifter som knytter seg til f.eks. skader på kommunal infrastruktur. Det er det mye av i Gjerdrum. Men staten dekker også andre utgifter, som er indirekte knyttet til hendelsen, altså utgifter de har hatt med at mennesker må bo på hotell, det som ikke dekkes av forsikringsselskap, osv. Akkurat hvor grensen går for hva som skal dekkes, avhenger også av hva slags utgifter som nå dukker opp. Vi har ikke den oversikten per i dag, men at staten skal stille opp for Gjerdrum, er det absolutt ingen tvil om. Så vil det ta litt tid før både kommunen og vi har full oversikt over dette. Statsforvalteren er tett koblet på. Vi har god og jevn kontakt med statsforvalteren. Jeg har også snakket med ordføreren selv ved noen anledninger, og jeg har inntrykk av at de etter forholdene håndterer dette veldig godt. Jeg har også understreket at terskelen må være lav for å ta kontakt med oss hvis de trenger noe.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Jeg tar gjerne initiativ til et møte med Gjerdrum kommune for å avklare mer i detalj hva slags type utgifter som dekkes av staten i forbindelse med naturskade av dette omfanget. Dette har vi rutiner for, det er dessverre ikke første gangen det har skjedd. Vi skal gjerne tydeliggjøre for Gjerdrum hva slags utgifter det er snakk om, selv om jeg tror at Statsforvalteren har kommunisert noe av dette. Vi skal forsikre oss om at budskapet kommer frem. NVE har en viktig rolle som fagmyndighet, og representanten har helt rett i at det ikke er mitt konstitusjonelle ansvarsområde, men vi kan vel generelt sett si at det er viktig at den ekspertisen som NVE har, også kommer kommunene til del, særlig når de skal planlegge nye utbygginger på egen grunn.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Regjeringen har vært tydelig på at kommunesektoren skal kompenseres for merutgifter og mindreinntekter som følge av koronapandemien. Det er vanskelig å anslå nøyaktig hvor store konsekvenser virusutbruddet får for kommunene. Regjeringen har derfor sammen med KS etablert en arbeidsgruppe som kartlegger de økonomiske konsekvensene av koronakrisen. Arbeidsgruppen avga første delrapport 16. oktober 2020. Rapporten viser at det for 2020 er et godt samsvar mellom de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren og regjeringens kompenserende tiltak. Arbeidsgruppen vil innen 1. april avgi en ny rapport, etter at regnskapstall for 2020 foreligger. Da vil vi få et enda bedre bilde av de samlede økonomiske konsekvensene for kommunesektoren så langt. Stortinget har hittil bevilget i alt 11,7 mrd. kr i koronatiltak for kommunesektoren for 2021. 1,5 mrd. kr av midlene er bevilget som skjønnsmidler til kommunene. Midlene kan dermed målrettes til kommunene med de største utfordringene. Siden dette er bevilget som frie midler, kan den enkelte kommune og fylkeskommune fordele midlene på virksomhetene der behovene er størst. Regjeringen har foreslått ytterligere 3,3 mrd. kr i Prop. 79 S for 2020–2021 til kommunesektoren i 2021. Så vil regjeringen komme tilbake i revidert budsjett 2021 med oppfølging av arbeidsgruppens rapport. Da vil vi både vurdere om kompensasjonen som er gitt for 2020, er tilstrekkelig, og gi en ny vurdering av behovet for midler til kommunesektoren for 2021. Jeg blir også bekymret når jeg hører om skoleledere som ikke får dekket skolens utgifter som følge av pandemien. I høst kunne vi til og med lese i Aftenposten at skolene i Trondheim hadde fått beskjed fra kommunen om at de ekstra utgiftene på grunn av korona måtte dekkes gjennom det ordinære budsjettet. La meg derfor være tydelig på følgende: Regjeringen skal stille opp for kommunene, slik at kommunene kan stille opp for skolene. Men det forutsetter at kommunene prioriterer skolene i sine budsjetter. Vi har kompensert for merutgifter og mindreinntekter frem til nå, og vi kommer også til å gjøre det fremover. Det er derfor ingen grunn til å kutte i tjenestetilbudet til barn og unge, heller ikke i skolen, på grunn av korona. La meg legge til at jeg de siste dagene har hatt digitale møter med nær sagt samtlige av landets kommuner, statsforvalterne, de ulike regionene og fylkesordførerne – rett nok gjenstår fortsatt Nordland. Gjennomgående er tilbakemeldingene at vi for 2020 traff ganske godt med den kompensasjonen vi har stilt opp med. Det vil naturligvis være noen variasjoner på enkeltkommunenivå, men den gjennomgående tilbakemeldingen er at vi traff godt for 2020. Det er jeg glad for. Så betyr ikke det at vi kommer til å treffe godt for 2021, vi må fortsatt følge situasjonen nøye i tiden fremover. Som ledd i det har vi altså møte med samtlige av landets kommuner for å få deres direkte tilbakemeldinger.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Jeg legger til grunn at kommunene følger opp de ulike tjenesteområdene sine og setter inn de ressursene som er nødvendige for å håndtere situasjonen de står i nå. Og så er jeg veldig glad for at det var snakk om millioner, ikke milliarder, i Trysil og Øyer. Jeg skal selvsagt gå i dialog med de to kommunene. Dette er grunnen til at jeg også presiserte overfor representanten at vi ikke har satt sluttstrek for 2020, vi må se på regnskapstallene også. Vi er en knapp måned inn i 2021, og det å nå gjøre opp status for hvordan 2021 kommer til å bli ved årets slutt, mener jeg er litt for tidlig, for vi vet ennå ikke hvordan dette året kommer til å utvikle seg. Når vi kommer til revidert, vil vi vite litt mer om hvordan vi har truffet så langt for første halvår 2021. Kanskje har vi da bedre oversikt over hvordan annet halvår 2021 ser ut. Vårt mål er å treffe så godt som mulig både for den enkelte kommunen og for sektoren samlet i våre kompensasjonsordninger.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-02-10:
Ordføreren i Hamar, Busterud, tok også dette opp med meg da jeg snakket med innlandskommunene forrige uke. Vi er absolutt innstilt på å se nærmere på hvordan vi kan omfatte kommunal idrett og kultur i den kartleggingen vi gjør av de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren. Dette er et oppdrag som arbeidsgruppen vi har sammen med KS, har fått. De kommer til å se nærmere på det i sitt videre arbeid, slik at vi nettopp tar høyde for den problemstillingen som representanten reiser. Så til representantens mer overordnede inngang til dette: Burde vi ikke bare gi kommunene masse penger nå og se hvordan det går? Dette har representanten tatt til orde for siden mars, egentlig, men så langt viser jo oversikten at vi har truffet ganske godt med det staten har stilt opp med. Jeg tror nok den modellen vi har valgt, har vært ganske god. KS er tett koblet på, og enkeltkommuner er også koblet på i prosessen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-02-10:
Problemet er jo ikke at en har statlige planretningslinjer – det er bra. Problemet er at en har statlige planretningslinjer som er blitt en brekkstang for kraftfull sentralisering, der det er press på nedbygging av dyrket mark – som i min egen hjemkommune, Lillestrøm, der det er sterkt press på dyrket mark rundt de største kollektivknutepunktene. Samtidig får en utarming av bygder og tettsteder andre plasser, som ikke får tilstrekkelig rom for utvikling. Aurskog-Høland er nevnt allerede. I Aurskog-Høland, som er nesten en fjerdedel av hele Akershus i areal, er det definert ett knutepunkt – Bjørkelangen. På andre plasser i kommunen – Setskog, Rømskog, Lierfoss, Momoen, Hemnes – legger en klare begrensninger på utviklingen av de tettstedene, med fare for at en kan få lagt ned skoler og barnehager, fordi en skal ha massivt press rundt noen knutepunkt. Er statsråden enig i at det er en fornuftig utvikling, eller er han villig til å endre på planretningslinjene?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-02-10:
Det er jo nettopp den massive sentraliseringen som de planretningslinjene bygger opp rundt, som er en utfordring for både småhusbebyggelsen rundt knutepunktene og i tillegg jordvernet. Det ser en tydelig i både Lørenskog, Lillestrøm og andre sentrale plasser på Romerike. En sier at det er fritt fram for kommunene å definere de knutepunktene de vil – nei, som i Aurskog-Høland skal en definere ett knutepunkt der utviklingen skal være, istedenfor at en kan utvikle hele kommunen og få en balansert utvikling. Ser ikke statsråden at de retningslinjene, slik de er utformet, nettopp er en drivkraft for ytterligere sentralisering? Det er mulig at statsråden er positivt innstilt til det, men det vil jo bidra til en utarming av mange lokalsamfunn, i både Akershus og andre plasser i Norge.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Jeg har et spørsmål til Bent Høie. Vi har en helse-krise i psykiatrien. På NRK i går hørte vi fra voksne som jobber i Kors på halsen, at flere barn tenker på å ta sitt eget liv på grunn av pandemien og tiltakene. Mange er ensomme og psykisk syke. Det er blitt en stor økning i spiseforstyrrelser. På et sykehus i Oslo hadde de 67 pasienter på poliklinikken i 2018. Nå er tallet økt med 40 pst. I Vestfold har økningen blitt nesten 50 pst. ut dette året. På Haukeland har klinikkdirektør Liv Kleve sagt: «Vi har aldri hatt så stor pågang. Pasientene er sykere enn vanlig, og til dels yngre.» I en undersøkelse i regi av Folkehelseinstituttet påpekes det at flere sliter med ensomhet og psykiske plager. Regjeringen har en krisepakke på flere titalls milliarder kroner, men de har foreslått 22 mill. kr til psykisk helse. Disse ressursene er en vits og viser at regjeringen ikke har forstått alvoret. Fagmiljøet og de syke har vist hvor alvorlig situasjonen er. SV har etterspurt en krisepakke til psykisk helse. Kan vi endelig forvente en krisepakke for psykisk helsevern?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Vi må snakke om ventetidene som statsråden bruker. I rapporten fra Nasjonalt senter for erfaringskompetanse innen psykisk helse sier 92 pst. av informantene at behandlingen hadde blitt avsluttet før de var ferdigbehandlet. Det er ikke så rart at helseministeren kan si at ventetidene ikke har blitt så mye lengre, at ventetidene ikke er lengre, når mange faktisk blir avvist eller behandlingen avsluttes for tidlig. Den årlige rapporten fra SINTEF viser at det er ingen flere årsverk per innbygger for psykisk helsevern for voksne – null. Under denne regjeringen har vi mistet 500 plasser i døgnbehandling for psykisk syke. Vil statsråden i denne ekstraordinære situasjonen sørge for at ingen plasser blir kuttet?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
«Regjeringen har sagt at de vil prioritere flyktninger som er lesbiske, homofile, bifile og transpersoner, men har ikke vært tydelig på om det gjelder familiegjenforening. I Syria er det tre års fengsel for likekjønnet samkvem. «Sara» fra Syria vil ha familiegjenforening med «Mina» som er bosatt i Syria. Det er svært vanskelig å dokumentere forholdet uten å løpe en stor risiko for eget liv og helse. Dokumentkravet er svært vanskelig for disse gruppene. Vil regjeringen prioritere familiegjenforening mellom likekjønnede?»
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Reglene vi har nå, er litt diskriminerende, fordi likekjønnede par i mange deler av verden ikke kan få papirene i orden. De kan ikke gifte seg, og det kan være veldig farlig. Jeg har snakket om «Sara», det er et dekknavn. Nå har søknaden om forlovelsesvisum blitt oppdaget, og hun har fått dødstrusler fra familien. Hun er i dekning hos venner i påvente av at klagen skal bli behandlet. Vil regjeringen gjøre noe for at det skal være lettere for likekjønnede par å få svar fra myndighetene i Norge, siden de ikke kan få papirene i orden?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Det var fint å høre at statsråden sier at vi skal se på hver sak. Jeg hørte ikke om det var for alle sakene, eller er det mer fokus på disse gruppene, altså lesbiske, homofile, bifile og transpersoner? Det er samme dokumentkrav, men det er mye vanskeligere for disse gruppene. Så når statsråden sa at vi skal se på hver sak, mener hun at de bruker mer tid for å se på disse gruppene?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
I Helsedirektoratets rapport «Aktivitetsutvikling 2020 per oktober» kommer det fram at flere barn og unge har fått psykiske diagnoser hos fastlegen. I Bufdirs statusrapport fra september i fjor ble det meldt om at flere barn og unge har lengre opphold på akuttenhet en mulig økning i spiseproblematikk blant unge jenter en mulig økning i antall henvisninger angående sosial angst Rapporten peker også på økende ensomhet blant elever. Da er helsesykepleier på skolen veldig viktig. Men på tross av at regjeringen lagde en nasjonal anbefaling om at helsesykepleierne på skolene, f.eks., ikke skal brukes til andre oppgaver, ser vi at mange kommuner nå gjør nettopp det. Jeg har flere eksempler på det fra mitt eget hjemfylke. Mitt spørsmål til helseministeren er da: Vil han gripe inn, slik at barn og unge har en helsesykepleier å gå til i alle kommuner, når bare anbefalinger ikke fungerer?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
«Redd Barna har i et eget brev til utdannings- og forskningskomiteen påpekt at det skal svært tungtveiende grunner til for at det skal åpnes for mer hjemmeskole. «I så inngripende saker må en ta en barnets beste-vurdering hvor barn og unge selv må involveres», skriver de. Er det utført en «barnets beste-vurdering» av forskriften om mer hjemmeskole på gult nivå, i hvilken grad er barn og unge hørt i prosessen, og mener statsråden mer hjemmeskole er til barns beste?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Det stilles visse krav til både barnets-beste-vurderinger og hvordan barn og unge skal involveres. Grunnloven § 104 første ledd og FNs barnekonvensjon artikkel 12 gir barn rett til å bli hørt i spørsmål som gjelder dem. Hvordan kan man egentlig vurdere hva som er barns beste, uten å høre med barn og unge selv på en god og tilstrekkelig måte? Redd Barna, Barneombudet og ikke minst Norges institusjon for menneskerettigheter peker alle på svakheter ved prosessen når det gjelder barns medvirkning i denne saken. Barneombudet gjentar også sin kritikk etter revideringen av forskriften. Gjør det inntrykk på statsråden?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Takk for svaret. Barn har også rettigheter knyttet til undervisning etter barnekonvensjonen artikkel 28 og Grunnloven § 109. Noe av det Barneombudet sier, er at mange av kravene som er stilt til undervisningens kvalitet og kvantitet, hjemlet i de rettighetene og videre i opplæringsloven, er blitt satt til side under pandemien. Så sier de noe ganske viktig, at åpningen for mer hjemmeskole setter det ytterligere til side. Derfor må jeg spørre statsråden om hun virkelig mener at barns rett til opplæring skal svekkes ytterligere selv når det ikke er smittevernfaglige grunner til det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Situasjonen nå er ganske alvorlig. Det er ingen krisepakke til psykisk helse, og det er kutt i tilbudet mange steder. I min lokalavis, Glåmdalen, leser jeg om en ung kreftpasient som trenger hjelp av BUP, Barne- og ungdomspsykiatrisk poliklinikk, og som blir anbefalt heller å bruke psykofarmaka. Og nå er det fire måneders ventetid i BUP for ungdom som trenger hjelp. I Innlandet er det også plasser til unge som sliter med psykisk helse. Det blir nå færre. Man sentraliserer, man legger ned plasser, og man skal lage ambulante team. De som jobber med dette, sier i hvert fall at de må bruke nesten hele arbeidsdagen på bilkjøring og ikke direkte pasientkontakt. Ungdommer i distriktene blir ekstremt hardt rammet av dette. I en tid da pandemien herjer, er denne typen omorganisering og nedlegging av plasser veldig alvorlig. Mener statsråden at det er riktig å legge ned plasser for ungdom som trenger psykisk helsehjelp nå?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Spørsmålet mitt gjaldt nå, midt i en krisetid, når det meldes om alvorlige problemer med ungdom knyttet til psykisk helse. På tre år har 15 sengeplasser i BUP døgnavdeling i Innlandet blitt borte. Det vi snakker om da, er f.eks. Kringsjåtunet på Lillehammer. Jeg er ikke uenig med statsråden når han sier at det kan være en slik avveining, men problemet er at hjelpen blir mindre. Og når man sentraliserer dette, skal folk sitte på Hamar og kjøre opp til Valdres og Fagernes og bruke hele arbeidsdagen sin på å sitte i en bil, istedenfor at man kunne ha lokalisert dette nær ungdommene. Ta f.eks. det som skjer i Sørfylket, der ungdom som har vært rammet av kreftsykdom, og som sliter med det midt i en pandemi, får nei av BUP og blir henvist tilbake til primærlegen, med anbefaling om å bruke psykofarmaka: Mener statsråden at det er en riktig agering nå, midt i en pandemi?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
«Smitteverntiltakene har rammet barn og unge hardt. Helsesykepleiere fjernes fra sine oppgaver med barn og unge, lærerne er utslitte og er for få til å rekke over alle oppgavene, fritidstilbud er nedstengt. En undersøkelse gjort av NorgesBarometeret viser at 6 av 10 kommuner mener koronapandemien påvirker økonomien negativt, og at det går verst ut over skolene. Flere kutt nå vil ramme barn og unge enda mer. Det må forhindres. Vil statsråden støtte Sosialistisk Venstrepartis forslag om mer penger til kommunene nå for å hindre slike kutt?»
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Det virker som om statsråden ikke helt tar inn over seg det som står i denne undersøkelsen fra NorgesBarometeret, nemlig at én av tre kommuner sier at de vil gå med underskudd i 2021. Da er de jo nødt til å kutte ned på noe. Jeg har hatt kontakt med Trysil, f.eks., som sier at de mangler 7 mrd. kr – nei, 7 mill. kr i kompensasjon, og Øyer, som sier at de mangler 5 mill. kr i kompensasjon. Det er mye penger for små kommuner. Problemet her er at koronaen og det som nå skjer med barn og unge og tilbudene til dem, har vist at det trengs flere ansatte, slik at det er nok folk til å kunne klare alle oppgavene også i en pandemi. Ser statsråden at det er behov for økt personell i barnehager og skoler – og også omsorg for den delen – for å klare alle oppgavene som kommunene nå har fått?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-10:
Det hadde vært lurt å sikre at kommunene nå hadde såpass god økonomi at de kunne bruke hele kapasiteten sin til å følge opp virkningene av korona og slippe å finne noen å si opp. Et helt konkret annet spørsmål som handler om kommuneøkonomi oppi dette, er at mens private kinoer, svømmehaller, idrettsanlegg f.eks. får statlig koronahjelp, får ikke kommunale svømmehaller det. Hamar er ett eksempel på det. Der sier ordføreren at regjeringen er opptatt av tiltak rettet mot barn og unge. Kinoen, f.eks., som ikke får tilskudd, og Ankerskogen, som er svømmehallen, er jo nettopp det. Og mens dyreparken i Kristiansand får 12 mill. kr i hjelp og betaler utbytte på 10 mill. kr, får altså de kommunene som eier disse anleggene sjøl, ikke dekket noen ting, mens private får det. Ser ikke statsråden at dette rammer økonomien i disse kommunene?