Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-01-30:
Takk til statsråden for en grundig orientering. Jeg vil starte der representanten Wilkinson avsluttet, med hvem som har stelt i stand dette. Statsråden var innom fusjonsprosessen mellom Helse Sør og Helse Øst, som ble til Helse Sør-Øst, og pekte på at Sykehuspartner, som i dag er Helse Sør-Østs IKT-foretak, har 40 datasentre, 10 000 dataservere og 3 000 applikasjoner. Da synes jeg det er på tide at vi får en diskusjon om helheten i norsk helsesektor og hvordan digitaliseringen begynner å prege en så stor sektor. Bare spesialisthelsetjenesten tar snart 150 mrd. kr av statsbudsjettet, og legger vi til en primærhelsetjeneste som har nesten det samme, er det en stor økonomisk virksomhet for staten, men den er mer og mer gjennomsyret av digitalisering. En sektor vi ikke snakker om her, er kommunesektoren. Jeg har stilt spørsmål til utredningsseksjonen om hvor mange dataservere vi har i kommunal sektor som organiserer våre pasientdata, og svaret er enkelt og brutalt: Det vet ingen i Norge. Men det beste anslaget de kan gi, er mellom 20 000 og 60 000 dataservere som samler inn personinformasjon om oss i kommunene. Halvparten av kommunene bruker den finske leverandøren Tietos system Gerica til å organisere pasientdataene. Det er en privat leverandør. Det leder meg også over til Estland, som blir brukt som et av de eksemplene vi skjeler til, og som har et veldig lite antall dataservere – i stort kan vi nesten snakke om bare en, men de sier at de har 13, en for hver offentlig sektor, og Tieto er en av dem som har vært med på å utvikle X-Road-plattformen i Estland, som gjør at de kan ha så mye persondata om den estiske befolkningen samlet på et fåtall dataservere. Men Estland forholder seg også til utlandet. De har grønne datasentre på andre kontinenter, for om datasentrene i verste fall blir tatt ned av Russland, eller det skjer en naturkatastrofe, skal pasientdataene være oppe og gå i form av et datasenter i et annet land. Så at dette bare er et nasjonalt anliggende, er vi langt fra å kunne si, og vi må diskutere helheten i hele denne virksomheten som helt har fått leve sitt eget liv med veldig mange beslutningstakere og aktører som en kan lure på i hvilken grad har hatt pasientens beste in mente. Det er den store debatten her: I og med at det er et så stort mangfold, er det også krevende å komme seg videre og fatte beslutninger for hvordan en skal gjøre det. Debatten om samfunnskritisk infrastruktur er åpenbart en del av dette, og da må vi også diskutere sikkerhetsloven, for denne debatten startet for alvor høsten 2016, da Helse Sør-Øst hardnakket hevdet at det ikke var mulig å få tilgang til pasientdata gjennom den avtalen en var i ferd med å inngå med Hewlett Packard Enterprise, HPE, den gangen. Det er ettertrykkelig slått fast at det hadde de selv ikke greie på – det er faktisk mulig. Derfor må vi diskutere sikkerhetslovgivningen og hvem som skal sikkerhetsklareres for å kunne forvalte pasientdataene i Norge. Det er også en annen sak vi må diskutere: hvilke aktører som skal få drifte applikasjonene oppå de digitale motorveiene. Et annet land som er interessant å se til, er Australia, som er kjent for å ha helse som sin største eksportartikkel, men også et ganske privatisert helsevesen. Det interessante er at der er det faktisk staten som programmerer og drifter de digitale motorveiene for helsesektoren, og så slipper de inn de private programmererne og aktørene for å utvikle og drifte dem. Da ruller de også ut store programmer for å lære opp helsesektoren, og det må vi også begynne å diskutere: den kompetansen som helsepersonell er nødt til å få, og som de i dag ikke har i sin utdanning. Så vil jeg sette et stort spørsmålstegn ved om brukerne virkelig har vært involvert i disse prosessene i Helse Sør-Øst. Sykehuspartner har ikke et brukerråd, og når Helse Sør-Øst har diskutert disse sakene, har brukerrådet vært plassert på gangen og ikke fått delta i diskusjonene, og de er heller ikke vedtaksføre i Helse Sør-Øst. Så jeg tror at vi også skal diskutere det – vi må i mye større grad involvere brukerne her, slik at flere forstår hva som egentlig skjer i denne sektoren nå.