trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
For det første vil jeg si at det viktigste vi kan gjøre for frivillig sektor, er å styrke kommuneøkonomien. I løpet av to år er den blitt styrket med 18 milliarder kr. Det betyr enormt mye for lokale lag og organisasjoner at man har en velfungerende kommunal sektor. For det andre har vi – i motsetning til den foregående regjering – ikke kuttet i støtten til Frifond; vi har styrket den. Vi har ikke kuttet i støtten til Voksenopplæringsforbundet; vi har økt den. Og vi har nå i budsjettforhandlingene på Stortinget lagt forholdene bedre til rette for frivillig sektor enn de var i utgangspunktet. Så vi har egentlig ganske god samvittighet i forhold til den jobben vi har gjort. Vi kommer til å gjøre enda mer, og vi kommer også til å gjøre mer i forbindelse med budsjettbehandlingen i kommunalkomiteen for å styrke frivillige organisasjoner. Så vi er på lag der, og vi er veldig glade for det brede engasjementet som seks ungdomsorganisasjoner hadde i distriktshøringen. Vi ser viktigheten av det, og derfor styrker vi det der vi kan styrke det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
Både i innstillingen og i innlegget er Høyre og Holmberg for veldig mange gode ting. De er for et levende landbruk. De er for en aktiv samferdselspolitikk, og de er for en bedre avgiftspolitikk og en bedre kulturpolitikk. Det er bra å være for ting. Men i sitt statsbudsjett kutter Høyre 1,5 milliarder kr til landbruket, 30 000 kr pr. årsverk. Det slår i hjel det en skriver i meldingen. I forrige periode var det motstridig at kommunalministeren måtte gå videre i forhold til å gjeninnføre differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg regner med at representanten Holmberg er fornøyd med at det har skjedd. I forrige periode sa samferdselspolitisk talsmann, Petter Løvik, at det var en utopi at en skulle nå målet i NTP om 2 milliarder kr mer enn det Høyre hadde foreslått. Nå er Høyre tydeligvis fornøyd med at vi klarer å få til det dere karakteriserte som en utopi i forrige periode. Dere la fram en rapport fra et distriktspolitisk utvalg for en måneds tid siden. Der foreslår dere sertifikat for 16-åringer. Vil det gå inn i samme kategori som resten av de store ordene, uten at en følger det opp?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
Representanten Tørresdal begynte sitt innlegg med å fullrose Regjeringen for satsingen på samferdsel, for gjeninnføringen av differensiert arbeidsgiveravgift og for kommuneøkonomien. Det er gledelig at en er enig i at det nivået som er lagt, som Kristelig Folkeparti var imot i forrige periode, er fornuftig, og at det er bra at det kommer en regjering som er offensiv og gjeninnfører DA, og som ikke minst er offensiv i forhold til kommuneøkonomien. Vi husker for bare ett år tilbake, da Kristelig Folkeparti stemte imot å øke satsingen på kommuneøkonomien fra litt under 2 milliarder kr til 5,7 milliarder kr, noe som har blitt til 11,6 milliarder kr på grunn av alle mulige andre omstendigheter som har hjulpet til. Jeg er veldig fornøyd med at Kristelig Folkeparti slutter seg til alle de satsingene som Regjeringen har gjennomført, og som de ikke fikk til i forrige periode. Jeg regner med at også representanten Tørresdal er fornøyd med det. Til slutt har jeg et spørsmål: Det undrer meg lite grann når dere nå fremmer en opptrappingsplan i forhold til kommuneøkonomien. Synes dere det er troverdig, når dere selv stemte imot den satsingen som allerede har skjedd? Er det ikke da viktigere å vise til tiltak enn å ha en opptrappingsplan?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
I forbindelse med framleggingen av statsbudsjettet bekymret representanten Sponheim seg for at det kunne bli renteøkning og gå ille med landet hvis man brukte en halv milliard mer enn det Venstre foreslo i sitt budsjett. Det Venstre valgte å kutte i, var kommuneøkonomien. Men i distriktsmeldingen kommer Venstre med forslag om at man skal ha en flerårig opptrappingsplan for kommuneøkonomien. Ser representanten at det her er en inkonsekvens, når man i en omgang skriker opp om at man bruker for mye penger til kommunene, og i neste omgang fremmer forslag om en opptrappingsplan – og det så å si på samme tidspunkt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
Jeg har lyst til å kommentere et par momenter i representanten Holmbergs innlegg i forhold til fylkesmann og fylkeskommune. Det som er den store vesensforskjellen mellom Høyre og regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, er synet på mellomnivå. Alle snakker om at vi skal ha et mellomnivå, men spørsmålet er om man skal ha et folkevalgt mellomnivå, gjennom fylkesmannen, eller om man skal ha et embetsmanns-mellomnivå. Vi ønsker å ha et folkevalgt mellomnivå – ikke at det skal være en fylkesmann som sitter med all makt i hver enkelt region uansett hvor stor den er, men at det skal være folkevalgte, som skal møte folk i hverdagen, og som stiller til valg hvert fjerde år og tar ansvar for de beslutningene man ønsker. Så jeg ser ikke at det er noen forskjell i forhold til byråkratistandpunkt/byråkratikritikk mellom Høyre og oss. Jeg mener at Høyres standpunkt i utgangspunktet er mer byråkrativennlig, da de ønsker å overlate makt til embetsmannen i motsetning til de folkevalgte. Så det er en forskjell i oppfatning, og min analyse er litt annerledes enn Høyres analyse av det standpunktet er. Så til differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg må innrømme at vi er blitt så samkjørte i regjeringspartiene at det er lett å ta feil. Det var nok jeg som var innom det temaet og ikke Reikvam, så jeg kan ta på meg skylda for det. Grunnen til at jeg var innom det, var at man i forrige periode måtte bruke finansinnstillingen i et samarbeid mellom kommunalkomiteen og finanskomiteen for å understreke viktigheten av at Regjeringen tok tak i og jobbet kraftfullt for å få gjeninnført den differensierte arbeidsgiveravgiften. Det skjedde et tverrpolitisk arbeid her i Stortinget hvor vi klarte å få på plass det trykket. Derfor kom jeg med den kommentaren. Så vil jeg også gi en liten kommentar til representanten Starheim fra Fremskrittspartiet og Sogn og Fjordane, som føler seg litt tråkka på når vi sier at Fremskrittspartiet ikke fører noen distriktsvennlig politikk. Da vil jeg nevne ett tema, landbruk, hvor Fremskrittspartiet har kuttet 5,7 milliarder kr i sitt eget budsjettforslag. Hva betyr ikke landbruket for et fylke som Sogn og Fjordane, både i forhold til den sysselsettingen som er i landbruket, i forhold til næringsmiddelindustrien, som er knyttet opp til landbruket, og i forhold til den satsingen man nå ser i Sogn og Fjordane – satsingen på turisme og gründervirksomhet i tilknytning til turisme? Vi går bare til fakta når vi angriper Fremskrittspartiet og deres distriktspolitikk. Vi ser bare på fakta, hva de foreslår, og da ser vi at det slår negativt ut, f.eks. for et fylke som Sogn og Fjordane.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Det kan virke på representanten som om det går vel i Bygde-Norge. Det er nok litt ulik oppfatning om det. Bygging av småkraftverk kan være viktig for småkommunene for å kunne skape vekst, og det kan være et virkemiddel til å spre kunnskap og verdier ut i kommunene. Jeg vil spørre representanten om dette med å delegere konsesjonsmyndighet til kommunene. Hvorfor er Regjeringen og Senterpartiet mot det når det kan være med på å styrke lokaldemokratiet og styrke kommunene?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Det er paradoksalt at Regjeringen ønsker å kartlegge kostnader knyttet til økende sentralisering og viser til at det er fullt mulig å komme med vitenskapelig funderte analyser på bakgrunn av disse tallene. Spørsmålet mitt til representanten er derfor: Hva skal man gjøre med disse tallene? Hvilke tiltak ønsker man å sette i gang, ut fra disse vel funderte analysene?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Jeg hadde håpet at jeg gjennom innlegget mitt hadde avklart en del av spørsmålet som representanten stiller, men jeg kan prøve å gjenta det. Fremskrittspartiet har andre virkemidler når det gjelder distriktspolitikken. Vi satser på vei og infrastruktur, noe som de fleste kommunene ber om. Vi vil gi mer selvrådighet til kommunene for at de selv skal styre sin egen hverdag, noe som representanten og det partiet han representerer, er sterkt imot. Jeg gav som eksempel dette med konsesjonsmyndighet for småkraftverk og mikrokraftverk, som kunne ha vært en bidragsyter i småkommunene. Det er noe som Arbeiderpartiet ikke ønsker å delegere ut til kommunene. Så mitt svar er at satsing på infrastruktur og veier, og det at avgiftsnivået må ned, vil gjøre det mer interessant å bo i distriktene.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Jeg blir skeptisk når jeg får ros fra SV. Hvis jeg blir kalt for populistisk fordi jeg hører på kommunene, ordførerne og kommunepolitikerne – ja, da er jeg gjerne populistisk. Jeg tror ikke dette er siste gangen vi diskuterer distriktspolitikk i Stortinget, tvert imot. Jeg tror kanskje det blir viktigere og viktigere når vi ser alle de henvendelsene vi får fra småkommuner rundt omkring i landet – og de etterlyser spesielt veier. De siste henvendelsene nå er fra kommunene rundt Gardermoen. Miljøvernministeren kan ikke ta en avgjørelse på hvor den tredje rullebanen skal ligge, og låser all utvikling både i Ullensaker, Nannestad og Eidsvoll. Det er klart at vi kommer til å diskutere distriktspolitikk i framtiden når en regjering ikke kan ta så viktige avgjørelser!
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Jeg får notere meg at jeg skal fremme forslagene. Representanten Tørresdal sier hun kommer fra et matfylke. Ja, mange påstår jo at de kommer fra et matfylke. Jeg kommer fra Akershus, og det produseres mat også i Akershus. Det er klart at landbruksnæringen er under press, og det er den fra alle hold. Det er en utvikling som har foregått over mange år, og det er noe som foregår i hele Europa. Dette tror jeg landbruket må tilpasse seg. Jeg er uenig med representanten i at vi i Stortinget skal vedta hvor folk skal bo. Det er jeg helt uenig i. Jeg mener at folk selv må finne ut hvor de ønsker å bo, og hvilket livsgrunnlag det er i den enkelte kommune for å kunne bo der. Så Fremskrittspartiet er enig i – og Regjeringen er enig i – at vi ikke kan vedta hvor folk skal bo i dette landet. Så ønsker jeg å ta opp de forslagene som er inntatt i innstillingen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Det står i en merknad fra Kristelig Folkeparti at man «er kjent med at ledigheten for innvandrere er større enn for befolkningen for øvrig. Det er derfor viktig at en har en offensive tiltak som for eksempel lønnstilskudd». Hvordan har Kristelig Folkeparti tenkt seg dette tiltaket når det gjelder finansiering overfor kommunene, overfor private, og hvordan skal dette gjennomføres?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Differensiert arbeidsgiveravgift er det beste distriktspolitiske virkemiddel, sa statsråden. Hele Stortinget er enig om at det er den mest treffsikre distriktspolitiske ordningen vi har. Så spørsmålet mitt er: Vil statsråden jobbe innad i Regjeringen for å sette ned arbeidsgiveravgiften for hele landet, noe som hadde vært et godt virkemiddel for hele Distrikts-Norge når det gjelder eksportartikler, og som vil styrke Distrikts-Norge og muligens hindre fraflytting?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Jeg hørte ikke representanten nevne noe om lokal forvaltning i sitt innlegg. Det synes jeg er forunderlig, særlig fordi Senterpartiet i forbindelse med distriktsmeldingen har mange merknader om viktigheten av lokalt selvstyre. Vi vet at det hersker uklarhet når det gjelder dette, for i vinter startet ordførerne langs hele kysten et opprop for å få større makt i strandsonen. Det er viktig for dem med lokal forvaltning. Regjeringen er høyst uklar i dette spørsmålet, men partiet SV er klokkeklart og ønsker en sterk statlig styring. Nå kommer snart regionalmeldingen. Der har vi de samme konfliktlinjene – lokal forvaltning kontra hvor mye som skal bestemmes av et sentralt styre. Senterpartiets mange uttalelser om viktigheten av det lokale nivået ser ut til å ha trange kår i Regjeringen. Mener senterpartirepresentanten at innholdet i Regjeringens politikk er i samsvar med Senterpartiets standpunkt i saker om lokal forvaltning?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Jeg trodde et øyeblikk at representanten spurte feil parti. Høyre har sin egen, selvstendige politikk. Jeg har akkurat nå redegjort i nærmere 10 minutter for vår distriktspolitikk. Vi har også vår egen økonomiske politikk. Jeg skjønner at representanten vil inn på et framtidig samarbeid. Høyre har sagt at vi ønsker å jobbe for et bredt borgerlig samarbeid – med Venstre, med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti – for å få til et flertall. Men i et samarbeid må alle gi, og alle må ta. En kan ikke på forhånd låse seg i bestemte standpunkter før en forhandlingssituasjon.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Høyre står godt plantet på egne bein i distriktspolitikken. Mitt svar blir det samme som til forrige representant: Vi står trygt plantet på den borgerlige side i politikken. Det gjør også Fremskrittspartiet. Det gjør Kristelig Folkeparti, og det gjør Venstre, i våre øyne. Derfor ønsker vi et samarbeid. Vi føler ikke nå at det er noe grunnlag for å ta avstand fra noen av de partiene, men vi sier helt klart og tydelig at når flere partier skal jobbe sammen, må det forhandlinger til. Det blir å gi og ta, men utgangspunktet må uansett være positivt.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Forslaget om sertifikat for 16-åringer ligger i et arbeidsdokument som et distriktspolitisk utvalg har utarbeidet. Det er nå til høring i partiet. Jeg kan ikke ta standpunkt til det før høringsinstansene har gjort seg ferdig. Jeg er litt opptatt av at representanten framhever at vi alltid snakker så pent og positivt om mange ting. Det griper jeg fatt i, for jeg tror at en positiv holdning, en positiv velvilje, det å være et ja-parti, skaper mange grunnleggende positive krefter i samfunnet vårt. Slipp bøndene fri, la dem være kreative, i stedet for å øke byråkratiet og stoppe mange positive virkemidler. Noe av det jeg faktisk bekymrer meg mest over ved den nåværende regjering, er at man legger lokk på veldig mye av det som kunne vært positive initiativ. Distriktspolitikk er ikke bare å dele ut penger. Det viktigste er å ta store grep i en helhetlig sammenheng.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Det er folk lokalt som er de beste til å utvikle egne lokalsamfunn. Det sier regjeringspartiene i sin innledningsmerknad i distriktsmeldingen. Jeg har en sterk fornemmelse av at det i Regjeringen er langt mellom teori og praksis på dette området. Regjeringen kunne ha bevist sine gode intensjoner om lokalt selvstyre da Stortinget i forrige uke behandlet Høyres forslag om en tiltakspakke for småskala vannkraftproduksjon, men verken statsråd Enoksen eller regjeringspartiene torde eller ville delegere konsesjonsmyndigheten til kommunene. Det må være et tankekors for Regjeringen når selv SV-ordfører Arne Vinje i Vinje kommune i Telemark i dag går ut på radioen med sin bekymring over Regjeringens manglende tiltro til lokale myndigheter. Så mitt spørsmål blir fortsatt: Driver Regjeringen bare med festtaler? Eller kan statsråden gi konkrete eksempler på hvilke delegasjoner og hvilke tiltak kommunene kan se fram til?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Det nærmer seg slutten på debatten, men jeg må avlegge en visitt til et par av representantene. Senterpartiets Trygve Slagsvold Vedum tok munnen for full da han som svar på min replikk hevdet at Høyre «i glade ordelag» snakket om å styrke fylkesmannen. Jeg synes Senterpartiet skal holde seg til sannheten. Høyre har klar politikk på to forvaltningsnivåer, og fylkesmannens rolle skal kun være å ha kontroll- og tilsynsoppgaver. Dette er noe helt annet enn det Senterpartiet hevder. Jeg kan vise til Høyres program for 2005–2009, hvor det står: «Overprøving av kommunale vedtak skal begrenses til legalitetskontroll og klage på saksbehandling. Høyre vil redusere antallet fylkesmannsembeter.» Jeg vil bare anbefale at representanten Slagsvold Vedum leser Høyres partiprogram. Vår politikk tar lokaldemokratiet på alvor. Det er til kommunene befolkningen har tilhørighet og lojalitet. Regionen står fjernt fra folk flest. Så en liten visitt til Rolf Reikvams replikk. Jeg trodde nesten jeg hadde hørt feil da representanten hevdet at Høyre motstrebende hadde gått med på gjennomføringen av differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg må be representanten om å dokumentere en slik påstand, for de faktiske forhold er at Høyre hele tiden har hevdet at differensiert arbeidsgiveravgift er det beste distriktspolitiske virkemiddelet vi har. Vi var i en regjering som jobbet hardt for å få den gjeninnført. Jeg er glad for at Åslaug Haga slik sett rettet opp inntrykket, idet hun sa at det var stor innsats fra flere regjeringer. Jeg skulle ønske at representanten Reikvam her kunne vært mer etterrettelig. Avslutningsvis vil jeg si at jeg forundres noe over det varme forsvaret av fylkeskommunen som vi har fått her og nå, særlig på slutten av debatten. Det er nok tydelig at det nærmer seg den 8. desember.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2006-12-04:
Under arbeidet med denne saken fikk jeg en henvendelse fra en enkeltperson, som nok har møtt byråkratiet i en visumsak. Jeg skal referere lite grann: «Problemet er ikke at det mangler en hjemmel for at vi kan komme sammen. Det er en stor misforståelse. Problemet er saksbehandlingstiden – som er på 8 mnd i gjennomsnitt.» Så sies det videre: «Saksbehandlingstiden er først og fremst lang pga kapasiteten hos UDI, men også som følge av at søkerprosessen ikke er optimalisert. Hvorfor skal vi f eks innom politi for å legge fram lønnslipper når dette allerede ligger ved saken? Og hvorfor skal politiet spørre oss om vi kjenner den vi ønsker å gifte oss med?» Det er enkle spørsmål, men nok til ettertanke. Og det aner meg at en sak om kjærestevisum kunne vært unngått dersom vi hadde et regelverk og et byråkrati som var samstemt og effektivt. Jeg tror mye av problemet ligger her, med tanke på alle de henvendelsene vi som politikere får. Så hva vil statsråden gjøre for å få ned den lange saksbehandlingstiden og optimalisere søkeprosessen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Det ble sagt at det er vilje og tro når det gjelder distriktene i Norge. Og det er bra. Det ble sagt at det er bred enighet – det gjelder nesten alle partiene på Stortinget – om at det er arbeidsplasser, lokal velferd, frivillighet og kultur som er bærebjelkene i en god distriktspolitikk. Men så er det ikke bare vilje en må ha, en må òg ha evne. For når det kommer til frivillighetspolitikken, har nok denne regjeringen sviktet noe. Kan representanten fra Senterpartiet si at dette var en engangssak – at en vil komme sterkt tilbake når det gjelder frivillighetssatsing i kommende statsbudsjett?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Representanten nevnte regionreformen i sitt innlegg, og det er jeg glad for. Vi går spennende dager i møte når Regjeringen nå skal legge fram en melding om nye oppgaver til de nye folkestyrte regionene våre. Så ble det sagt fra representanten at dette uansett vil styrke lokaldemokratiet. Men er ikke representanten enig i at jo flere oppgaver, jo mer helhetlige oppgaver som det nye folkevalgte nivået får, jo mer vil det styrke muligheten til å få til ting på kryss og tvers av sektorer lokalt? Både samferdsel, næringsutvikling og kultur kan jobbe sammen lokalt. Ville det ikke være bra om en fikk omfattende oppgaver overført til de nye regionene?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Dersom Fremskrittspartiet hadde hatt flertall i Norge, ville vi fått et endret bosettingsmønster. Distriktspolitikken hadde vært helt annerledes hvis Fremskrittspartiet hadde fått bestemme, og ikke minst ville vi hatt en mye lavere matforsyning her i landet. Jeg kommer fra matfylket Rogaland, og de ville nok klart seg med Fremskrittspartiets politikk på Jæren, der det er god inntjening og inntjeningsmuligheter, men i landbruket som drives i Ryfylke og ute i distriktene i Rogaland, ville vi sett massive nedleggelser. Da blir spørsmålet: Hva er det som er problemet med disse gårdene som ligger i Distrikts-Norge, som er helt avhengige av overføringer fra staten? Og når det gjelder veier – Fremskrittspartiet vil satse på veier ute i distriktene. Men ser ikke Fremskrittspartiet at med kutt i landbruket vil det være nedlagte bruk disse veiene vil føre til?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Representanten Reikvam snakket varmt om virkemiddelapparatet og sa at dette måtte styrkes for å kunne drive en god distriktspolitikk. Var det ren ønsketenkning, eller lå det i det at det skal desentraliseres? Det er mitt spørsmål nr. 1. Videre snakket han varmt om å styrke det regionale nivået politisk, og at det var viktig å jobbe tverrsektorielt. Selv om ikke regionalmeldingen er lagt fram, hørte jeg mellom linjene her at skal man få til en god distriktspolitikk, må man få til omfattende endringer i regionalmeldingen. Er det riktig oppfattet?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Arbeidsledigheten er tre ganger så stor for innvandrere som for befolkningen for øvrig. Det er bekymringsfullt, både fordi det er vanskelig for den enkelte innvandrer som igjen og igjen søker jobb, og fordi samfunnet trenger arbeidsinnsatsen til innvandrerne. Vi tror vi må gjøre mange ting. En av de ordningene vi foreslo, var en ordning med lønnstilskudd, fordi det virker, fordi det gir arbeidstrening for en innvandrer på en norsk arbeidsplass, og fordi det er lettere å få ny jobb når man allerede er i arbeid.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Jeg skal prøve å svare kort på et ganske omfattende spørsmål. Kristelig Folkeparti er glad for opptrappingen av kommuneøkonomien, og glad for en næringspolitikk som fører til økte skatteinntekter, som også bedrer kommuneøkonomien. Kommunene har som kjent flere inntektskilder, men overføringer fra staten er viktig, og vi er glade for opptrappingen. Når vi etterlyser en forpliktende opptrappingsplan, er det for å ta Soria Moria-erklæringen på alvor. Der står det nemlig både at en skal ha råd til 10 000 nye årsverk innen helse og omsorg, og at en skal ha en opptrappingsplan for kommuneøkonomien. Hvis kommunene skal våge å satse så offensivt som Regjeringen legger opp til, må de være sikre på at det ikke blir lavere trappetrinn i fortsettelsen når det gjelder kommuneøkonomien.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Statsråden nevnte ordet «ildsjel» flere ganger i sitt innlegg. Det er et godt ord – et ord med kraft og retning både innenfor landbruk, i turisme og næringsutvikling, men ikke minst innenfor frivillig sektor. Kristelig Folkeparti er jo veldig glad for at en rekke kutt som var foreslått av Regjeringen, ble reversert i statsbudsjettet for 2007. Det var frivilligheten som vant i forbindelse med den avtalen som ble gjort. Men jeg har lyst til å spørre statsråden: Hvilke signaler gav Regjeringen til alle ildsjelene i frivillig sektor da den foreslo kutt i et statsbudsjett hvor en hadde så mye penger å rutte med – kutt i små og store tiltak innenfor frivillig sektor? Bare for å nevne én ting: Regjeringen foreslo kutt på 6 mill. kr til bygging av forsamlingshus og bedehus, og det er bygg som stort sett bygges med dugnadsinnsats, der en får et bitte lite statstilskudd. Hvilke signaler fikk ildsjelene da?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Kristelig Folkeparti ser behovet for en visumordning for kjærestepar. Stadig flere nordmenn får en kjæreste fra utlandet. Disse parene kan oppleve store utfordringer i forbindelse med å få tid til å være sammen. Jeg har stor forståelse for at det hadde vært greit om de hadde kunnet bli bedre kjent med hverandre uten å måtte overstige altfor høye byråkratiske fjell. Det er et faktum at vi lever i en globalisert verden. Via nettet har mange i vår tid fått mulighet til å ha kontakt med venner på den andre siden av jordkloden. For Kari er det mer naturlig å «chatte» på MSN med folk hun møtte i Paris i sommerferien, enn det er å si hei til naboen når de passerer hverandre i gangen. Vi burde sikkert hatt mer tid til kontakt med naboene våre, men realiteten er nå en gang sånn. Vi studerer mer, jobber mer og ferierer mer utenfor fedrelandet enn tidligere. Dette får konsekvenser. Mange av oss stifter bekjentskap på tvers av kontinenter, landegrenser og partigrenser. For noen blir det mer enn vennskap. Vi må ta inn over oss disse endringene. Derfor mener Kristelig Folkeparti at vi må tenke kreativt for å få til en ordning som vil fungere godt for disse parene. Forslagsstillerne skriver i sin begrunnelse at et kjærestevisum vil medføre at de ikke trenger å gifte seg for å få mulighet til et samliv i Norge. Kristelig Folkeparti mener at kjærestepar må få mulighet til å bli bedre kjent før de gifter seg, så dette er noe vi stiller oss positive til. Hvis vi skal innføre en ordning med kjærestevisum, er litt av poenget at saksbehandlingstiden blir så kort som mulig. I dag kan enkelte par oppleve at det går månedsvis fra søknaden sendes til de får svar. Det har med både system, kapasitet og ressurser i utlendingsforvaltningen å gjøre. Vi må se nærmere på hva som kan gjøres. Det vil være til liten hjelp for kjærestepar med et kjærestevisum hvis saksbehandlingstiden i gjennomsnitt er på åtte måneder. Kristelig Folkeparti synes i utgangspunktet at et slags kjærestevisum er en god idé. Når vi allikevel ikke har stilt oss sammen med forslagsstillerne, er det fordi vi mener at denne saken må ses i sammenheng med forslaget til ny utlendingslov. Kanskje vil løsningen være å videreutvikle og utvide den ordningen vi allerede har med forlovelsesvisum. Hvor lenge varigheten på en oppholdstillatelse gitt i form av et kjærestevisum skal være, må vi komme nærmere tilbake til. Vi vil se nøye på hvilke betingelser som skal knyttes til et slikt visum. Underholdskravet må f.eks. vurderes. Det sier seg selv at en ung norsk student som har tatt et semester av utdannelsen i utlandet, neppe har egen bolig eller høy årslønn å vise til her hjemme i Norge. Jeg mener at strengere krav heller får komme i neste omgang, om det skulle bli aktuelt å søke om en permanent oppholdstillatelse.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Jeg tror at alle partiene deler forslagsstillernes gode intensjoner med forslaget. Vi trenger en offentlig sektor som er tilpasset den tiden vi lever i. Tjenestene bør være lett tilgjengelige for folk. Vi har et stykke vei å gå på dette området. Enkelte kontorer har ikke åpent annet enn i ordinær arbeidstid, og det er tungvint for mange. Det er ikke alle som har fleksible arbeidsdager. Vi tror at noe av løsningen for deres utfordringer må være lengre åpningstider. Men Kristelig Folkeparti mener at forslaget fra Høyre er for omfattende. Det tar for lite hensyn til ulike behov på ulike kontorer på ulike steder. Det blir for rigid og lite hensiktsmessig å tre én bestemt løsning ned over hodet på en hel sektor. Behovene er ulike. Det må være rom for at hver enkelt gren av offentlig statlig sektor sammen med lokale myndigheter kan finne løsninger som er hensiktsmessige for seg. Noen kontorer har behov for å holde åpent til kl. 18 hver dag, mens andre vil kunne dekke publikums behov på en tilfredsstilende måte ved å ha en åpningstid til kl. 17. Kristelig Folkeparti er altså enig i intensjonene i forslaget fra Høyre. Vi trenger en mer fleksibel offentlig sektor, men forslagene innebærer en sentralstyring som går lenger enn det Kristelig Folkeparti ønsker. Det må være større rom for tilpasning lokalt òg for statlige kontorer.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
I motsetning til Fremskrittspartiet vet vi at det faktisk er veldig mange mennesker som ønsker å bo i Distrikts-Norge. Derfor ønsker vi å kartlegge det reelle behovet og på alle måter legge til rette til for at vi skal få til en utvikling.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Vi mener, i motsetning til Høyre, at fylkeskommunen er et viktig instrument for å utvikle distriktene. Næringsutvikling går på tvers av mange kommunegrenser, og det regionale nivået er dyktig til å håndtere alle typer aktører. Derfor ser vi at fylkeskommunen kan være en hjelp og ha et ubyråkratisk og godt partnerskap med kommunene.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Nå skal vi ikke foregripe begivenhetenes gang her. Vi får vente til oppgavemeldingen kommer med å se hvilke oppgaver de nye regionene skal få. Men uansett hva det blir, tror jeg det er viktig både for Regjeringen og for Kristelig Folkeparti at det regionale nivået blir styrket med flere oppgaver.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-04:
I 2004 kåret Telemarksforskning den kommunen som var best til å legge til rette for næringsutvikling. Den kommunen som vant, var Ølen kommune – til tross for at kjennetegnet ved kommunen er at den ikke har en eneste ansatt som jobber med næringsutviklingsapparatet. Ordføreren fra Senterpartiet framhevet at det er næringslivet som må ta hovedæren for den positive trenden, samtidig som kommunen legger til rette for å være en ja-kommune som svarer raskt på henvendelser fra næringslivet. En forutsetning for å kunne ha en slik utvikling i kommunen vil imidlertid være at de har beslutningsmyndighet i viktige saker som også dreier seg om muligheten for næringsetablering. Hva er årsaken til at en i denne meldingen ikke kommer med et eneste konkret tiltak for å overflytte makt fra stat og fylke til kommunene og gi kommunene større selvstendighet og utnytte de positive ressursene de faktisk har?
Bent Høie (Høyre), 2006-12-04:
Jeg hadde egentlig tenkt å ta en annen replikk, men det svaret som kom nå, forundret meg så mye at jeg er nødt til å følge det opp. Representanten brukte mye av sitt innlegg til å snakke om betydningen av de regionale høyskolene som utviklingsaktører. Jeg synes derfor det er rart at ikke regjeringspartiene kan være med på en merknad i innstillingen der man sier at det er positivt at noen av disse også har ambisjoner om å bli universiteter, så lenge ett av kriteriene for å bli universitet er at en gjenspeiler det lokale næringsliv og de lokale særegenhetene. Men spørsmålet mitt går på: Hva er det representanten Reikvam har oppdaget i statsbudsjettet når det gjelder forskning, som hans egen finansminister ikke har oppdaget, siden finansministeren i redegjørelsen for statsbudsjettet i Stortinget sa at det var en realnedgang i innsatsen på forskning? Jeg vil gjerne at representanten redegjør for hva han har oppdaget som finansministeren ikke har oppdaget.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-04:
Kanskje er det mest spennende som har skjedd her i dag, at en for første gang på lang tid har hørt en rekke innlegg fra Arbeiderpartiet hvor man taler varmt om fylkeskommunen. Da er det grunn til å tro at det nærmer seg framleggelse av en stortingsmelding om det som tidligere het regionsreformen, men som også – da det var på det varmeste – ble kalt for den største demokratireformen i nyere tid. Jeg tviler på at det er et begrep som kommer til å bli knyttet til den meldingen som blir lagt fram fredag. Utgangspunktet for hele den diskusjonen var at det var bred politisk enighet om at fylkeskommunen, slik som vi kjenner den i dag, ikke har det innhold og den legitimitet som gjør at det er fornuftig å videreføre den slik som den er. Så har man ulike konklusjoner i forhold til den problemstillingen. Noen av oss mente at det naturlige svaret på det var å legge ned fylkeskommunen og overføre denne makten til kommunene, som både har behov for å utvide sitt ansvarsområde, og ikke minst har legitimitet og stor oppslutning i befolkningen. Andre hadde en løsning der en pekte på store regioner med store nye oppgaver som skulle gjenreise det regionale nivået. Når en nå hører på innleggene og ser på de lekkasjene som har vært i media i det siste, er det all grunn til å tro at den stortingsmeldingen som kommer på fredag, kommer til å være en nekrolog over fylkeskommunen. For det vil være starten på en helt ny og nødvendig debatt, nemlig en debatt om det som nå reelt sett gjenstår som det eneste alternativet, en tonivåmodell. I så måte har innleggene i dag vært nødvendige, for det er jo alltid sånn at i forkant av en nekrolog så holdes også en minnestund, og i en minnestund er det vanlig høflighet å tale fint om den som nekrologen skal omtale.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-04:
Jeg skal ikke utdype dette med nekrolog og minnetale noe mer enn å si at Arbeiderpartiets fylkesordfører i Sør-Trøndelag sa at ut fra det som en til da – dette var i forrige uke – hadde hørt kunne komme som oppgaver, ville dette være som å bære høy til en død hest. Jeg er veldig enig med ham i den analysen. Så er man kanskje uenige om det er en stashest eller en arbeidshest som er død, men den diskusjonen får vi ta – og får vi rikelig og god anledning til å ta – i det videre arbeidet. Det som fikk meg til å ta ordet, var representanten fra Senterpartiet, som igjen var oppe og prøvde å skape et inntrykk av at det hadde vært uenighet omkring arbeidet med å gjeninnføre differensiert arbeidsgiveravgift. Der synes jeg at det som statsråden sa, er en framstilling som jeg tror vi skal være enige om. Den forrige regjeringen skapte en åpning og et grunnlag for det arbeidet som den nye regjeringen fullførte. Det har vært bred politisk enighet gjennom hele prosessen om at dette er det mest virkningsfulle redskapet vi har i forhold til en aktiv distriktspolitikk. Det har det vært tverrpolitisk enighet om i Stortinget i hele prosessen. Ordningen som en hadde, fikk en jo først innsigelser på fra ESA under en senterpartistatsråd. Det betyr ikke at jeg påstår at Senterpartiet har ansvaret for at ordningen ble fjernet, men hvis vi skal drive den typen polemikk, kan vi fort havne oppi det. Det er ingen av oss tjent med, så lenge vi alle er enige om at det var riktig å få dette på plass. En regjering skapte grunnlag for det, en regjering gjorde jobben på grunn av et regjeringsskifte. Og hvis vi kan holde på det, kan vi også holde på en felles enighet om at dette er en god ordning for landet, som vi er nødt til å gjøre mye for å bevare også for framtiden.
Bent Høie (Høyre), 2006-12-04:
Det var selvfølgelig det siste innlegget som gjorde at jeg igjen fikk behov for å ta ordet. Jeg håper at alle la merke til at representanten sa at det var et enstemmig storting som uttrykte sin vilje med hensyn til differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg synes at dette blir en mer og mer unødvendig debatt. Jeg forstår veldig godt at opposisjonen som nå er i regjering, da de var i opposisjon, hadde behov for å skape et inntrykk av at den daværende regjeringen ikke gjorde et godt nok arbeid i den saken, selv om det ikke er riktig. Men at en når en nå selv sitter i regjering og overtok et meget godt – overraskende godt – grunnlag som en utnyttet på den beste måte for å få på plass en løsning som alle er enige om, da fortsetter å bruke den retorikken som en brukte i opposisjon, er ganske oppsiktsvekkende, spesielt når vi som er opposisjon, gang på gang strekker fram en hånd for å få til en felles oppfatning om dette så vi slipper denne tåpelige debatten videre.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Representanten Ib Thomsen sa innledningsvis at Fremskrittspartiet i denne debatten har blitt anklaget for å være et distriktsfiendtlig parti. Jeg har ikke hørt annet enn at de som tidligere har vært oppe på talerstolen, har påpekt forslaget fra Fremskrittspartiet – og hvilke konsekvenser det vil kunne få. Vi har kanskje tenkt at dette var distriktsfiendtlig politikk, men det var Fremskrittspartiet selv som sa det! Fremskrittspartiet vil kutte bevilgningene til distriktspolitiske virkemidler med over 1 milliard kr. I landbruksoverføringene vil Fremskrittspartiet kutte med nær 6 milliarder kr. Fremskrittspartiets politikk vil, som alle skjønner, føre til en kraftig sentralisering med avfolkning av distriktene og store pressproblemer i byene. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er veldig enkelt: Hvorfor ønsker Fremskrittspartiet slike dramatiske endringer i Norge? Hva er det Fremskrittspartiet ønsker å oppnå med en slik sentraliserende politikk?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Med «Hjarte for heile landet» legger vi nå på plass verktøy for en aktiv distriktsutvikling. Det hersker en tverrpolitisk enighet om at Oslo og store byer trenger støtte fra staten for å håndtere utfordringene de står overfor. Det er bra. Men jeg skulle ønske at det var like bred enighet om det samme når det gjelder distriktene våre. Det er her mye av verdiskapingen skjer, og det er her vi har de områdene som gjør at Norge er et attraktivt reisemål. Distriktene klarer seg på mange måter godt, men staten har i lengre tid båndlagt areal uten tilstrekkelig kompensasjon til områder som får begrensninger på seg, og det legges også for lite til rette for at folk i distriktene kan ta områdene sine i bruk, slik at det skapes både bolyst og nye næringer. Jeg kan nevne et eksempel fra Ytterøya i Tronheimsfjorden, hvor jeg selv kommer fra. Omtrent hele øya gikk sammen for å etablere en småbåthavn, støttet av kommunen, som et godt utviklingstiltak på den øya. Men fylkesmannen gikk inn og overprøvde kommunens støtte, med grunnlag i at det var et tiltak som var etablert for nærme sjøen. Det ble avslag på en søknad om å etablere småbåthavn, fordi den lå for nærme sjøen! Det er bra med regulering, men det er også viktig med en god porsjon folkevett i forbindelse med reguleringer. Jeg er glad for at det legges stor vekt på kommunenes, og særlig fylkeskommunens, rolle i det regionale utviklingsarbeidet. I Nord-Trøndelag spiller fylkeskommunen en helt sentral rolle i et lagspill sammen med kommunene for å legge til rette for utvikling. I mange sammenhenger blir kommunene hver for seg for små til å heve røsten opp mot sentrale myndigheter. Her er fylkeskommunen viktig som kommunenes beste venn. Etter å ha hørt Høyres representant beskrive fylkeskommunene, skal det være en glede å ta med Høyre opp til Nord-Trøndelag for å vise fram hvor sentral fylkeskommunen er i utviklingsarbeidet der, og hvor stor oppslutning det er om det arbeidet fylkeskommunen driver med. Å overlate samfunnsutviklingen til markedet alene er uansvarlig. Vi ser at markedet ikke er i stand til å gi folk et likeverdig tilbud alle steder i landet. Vi ser det innenfor bredbånd, vi ser det innenfor telefoni, vi ser det innenfor tv-signal, framskritt som i utgangspunktet skulle virke desentraliserende. Tilbake til Ytterøya, Trodheimsfjordens perle, et paradis på jord som byfolk elsker å reise til når de skal på rekreasjon. Men heller ikke et paradis er noe blivende sted hvis ferjen legges ned og man må ro dit, hvis lokalbutikken blir nedlagt, hvis det ikke fra samfunnet side blir lagt bedre til rette for næringsutvikling. Skal de kunne tilby et livskraftig område i framtiden, må de ha hjelp av en robust kommune, en tilretteleggende fylkeskommune og en stat som ser verdien av slike steder. Nå har vi slike verktøy. Vi har en regjering som ser verdien.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Jeg vil starte med å gi ros til Fremskrittspartiet, for det er ikke ofte vi ser Fremskrittspartiets sanne ansikt så synlig som i denne innstillingen. I denne innstillingen er det en ren liberalistisk politikk som blir synliggjort. Det er markedet som skal bestemme hvor folk skal bo i dette landet, og de politiske styringer skal begrenses. Vi ser den populistiske kloa på noen få områder, spesielt når det gjelder veibygging – der skal politikerne altså være med på å øke bevilgningene. Men utover det er det markedet som skal styre denne utviklingen. Jeg er enig med Ib Thomsen i at det bor fremskrittspartifolk også i bygdene – det er vel kanskje der de bor, mange av dem iallefall. Så mitt spørsmål til Fremskrittspartiet blir: Bør dette – ut fra den liberalistiske tenkningen om at det er markedet som skal styre – være den siste gangen Stortinget debatterer distriktspolitikk?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Mitt spørsmål har ikke noe med framtidig samarbeid å gjøre, men det har med ideologisk slektskap å gjøre. Jeg registrerer at i denne innstillingen har Høyre distansert seg fra Fremskrittspartiet, i og med at de i en slags innledningsdel har skrevet sin egen innledning. Men går vi videre i innstillingen, ser vi at Høyre og Fremskrittspartiet har skrevet seg sammen på flere viktige områder. Som jeg sa i mitt spørsmål til Ib Thomsen, har Fremskrittspartiet i denne innstillingen synliggjort sitt sanne ansikt, sitt sterkt liberalistiske ansikt, der det er markedet som skal være rådende for denne delen av norsk politikk. Mitt spørsmål til Høyre blir: Føler Høyre noe slektskap med det som Fremskrittspartiet har servert i denne innstillingen? Har de behov for å distansere seg fra noe av dette som Fremskrittspartiet så tydelig synliggjør i denne innstillingen?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Det var et litt merkelig spørsmål. For det første må jeg si at det føles godt å være med i denne regjeringen. Men det er jo bare en følelse som jeg har, og jeg vil gi uttrykk for at det er en god følelse. At vi kutter eller reduserer og ikke satser på utdanning, er positivt galt. Vi satser på utdanning, helt fra grunnskole, videregående skole og opp til universiteter og høyskoler. Det har vært en bevisst satsing på universiteter og høyskoler, og vi vet at forskningsinnsatsen i 2007 blir høyere enn den har vært noen gang tidligere. Når det gjelder utdanning og forskning, er det slik, slik som jeg leser budsjettet – nå snakker vi om budsjettet, vi snakker ikke om denne innstillingen – at det er en god og sterk satsing, både på grunnskole, videregående skole og på høyere utdanning.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
La meg først dvele litt ved det som er sagt innledningsvis om universiteter og høyskoler. Universiteter er nasjonale institusjoner med et nasjonalt ansvar. Høyskolene har etter loven og etter det som er sagt i Stortinget, og det som er skrevet av Stortinget, et tydeligere regionalt ansvar. De skal være regionale utviklingsaktører. I denne innstillingen diskuterer vi ikke dette. Dette er ikke en innstilling for å diskutere høyskoler og universiteter. Dette er klargjort tidligere. Vi har definert hva som skal til for at høyskolene skal kunne oppfylle krav for å kunne få universitetsstatus, så det diskuterer vi overhodet ikke. Det vi understreker, og det vi er opptatt av i denne innstillingen, er at de har et regionalt utviklingsansvar. Det er fryktelig viktig, for det er jo disse institusjonene som kan bli de tunge tverrsektorielle aktørene, som kan bli de helt sentrale pådriverne når det gjelder regional utvikling.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Nå diskuterer vi ikke regionalmeldingen. Det får vi anledning til. Kanskje allerede fra neste fredag er vi i gang med å diskutere denne regionalmeldingen, da vet vi hva som står der. Men jeg tror som sagt det er viktig å bruke tunge regioner ut fra en politiseringstenkning. Vi hadde en maktutredning for noen år siden som avdekket at det har skjedd en maktforskyvning fra politiske organer til marked, til internasjonale organer og til rettsapparatet. Jeg tror det er viktig at vi nå begynner å snu den utviklingen. Hvis vi skal greie det, er det viktig at vi klarer å bygge opp regionale strukturer som har en størrelsesorden som gjør at vi kan flytte makten og beslutningsmyndigheten ut til regionene. Også for meg er dette et spørsmål om å politisere Norge igjen, som et motstykke til den liberaliseringen som vi har sett de siste årene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Først til Kari Lise Holmberg. Jeg har overhodet ikke nevnt Høyre og differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg tror det var én setning jeg brukte, og det var at jeg synes det er patetisk når de ulike partiene og grupperingene har behov for å gi ros til sine regjeringer. Det var det som var viktig å få fram i forbindelse med denne innstillingen. Det er det eneste jeg har sagt om differensiert arbeidsgiveravgift, utover det at jeg sa det var et positivt og godt virkemiddel. Jeg har ikke nevnt Høyre i denne forbindelse. Det må være en grov misforståelse at jeg har ment noe om at Høyre var motstrebende. Dette har jeg som sagt ikke nevnt. Så til det jeg bad om ordet for. Det er to ting. For det første forslaget om å satse på kompetansesentra. Jeg synes det er veldig bra, og jeg synes det er veldig riktig. Det er et nytt kompetansesenter for distriktsutvikling vi snakker om, et nytt kompetansesenter, et nytt virkemiddel. Jeg synes det er riktig og fornuftig. I innstillingen fra regjeringspartiene – dette blir jo til kommunalministeren – går vi ikke inn på lokalisering, for det har vi ikke forutsetninger for, men vi prøver iallfall å gi sterke føringer på hva som bør ligge til grunn for lokalisering av et slikt senter. Vi sier det må knyttes opp mot et godt utdanningsmiljø som også har nære relasjoner til et forsknings- og et utviklingsmiljø. Det må være førende. Så har jeg lyst til helt for egen del å si at hvis det viser seg at vi har mange gode søknader og det er mange bra opplegg som blir lagt på bordet etter hvert, synes jeg ikke vi skal låse oss fast til ett – hvis det viser seg at det er mange spennende og gode prosjekter som legges fram og vi tror at dette vil ha betydning for det videre arbeidet. Så helt til slutt: Det ligger et forslag fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre som gjelder Ungt Entreprenørskap. La meg si at dette er en sak vi hadde opp i Stortinget i forrige periode, etter et Dokument nr. 8-forslag fra SV. Det var bred politisk enighet om at dette er et viktig tiltak. Det er påpekt i meldingen, og det er påpekt i innstillingen av flertallet. Dette arbeidet er jo i gang. Regjeringen har allerede i 2006 økt bevilgningene. Både Kommunaldepartementet og Næringsdepartementet har lagt inn økte bevilgninger til Ungt Entreprenørskap. Dessuten har Kunnskapsdepartementet lansert en strategiplan for Ungt Entreprenørskap, der en også bl.a. diskuterer spørsmålet om å lage et eget programfag i videregående skole for Ungt Entreprenørskap. Det er en konkret oppfølging av det Dokument nr. 8-forslaget som SV lanserte. Så vi føler ikke behov for nå å stemme for dette en gang til, i og med at det som det var bred politisk enighet om i forrige periode, er i ferd med å bli realisert, i ferd med å bli oppfylt. Dermed ser jeg ikke helt behovet for dette forslaget. Men jeg registrerer at noen tydeligvis har behov for det fortsatt.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-04:
Vi har åpenbart en litt annen tradisjon i vårt parti enn de har i Høyre. Vi snakker varmt om saker og personer selv om det ikke er nekrologer, og når vi snakker varmt om saken, er det fordi vi vet at det kommer noe spennende, som vil drive dette videre framover. Så der har vi en litt annen tradisjon, men la oss nå leve med det. Så til Starheim. Jeg er nødt til å kommentere at han påstår at vi beskylder dem for ikke å ha noen politikk. La meg da lese hva Fremskrittspartiet skriver i sine merknader: «Disse medlemmer viser til at markedet regulerer den geografiske spredningen av arbeidsplasser.» Og videre: «Disse medlemmer er av den oppfatning at markedet og folks frie valg skal styre bosettingsmønsteret i fremtiden også, og vil fremheve at dette vil være samfunnsøkonomisk lønnsomt uansett hvilke bransjer og industrier som blir sentrale i fremtidens Norge.» Dette er det ikke vi som skriver. Det er ikke vi som beskylder Fremskrittspartiet, det er Fremskrittspartiet som skriver det. Og det Fremskrittspartiet skriver, er at Fremskrittspartiet ikke har noen politikk på området. Det er jo det Fremskrittspartiet skriver, at dette er marked og dette er liberalisme, i sin mest ekstreme form. Når en sier at markedet skal regulere, betyr det at en ikke har noen politikk på området. Så enkelt er det. Mitt råd til Starheim er at han neste gang han reiser til Sogn og Fjordane og møter bedriftslederne, starter med å lese opp dette, og så får han reaksjoner deretter.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Høyrepartiet Fremskrittspartiet er jo det partiet som ligger Høyre nærmest. Som nevnt tidligere i innlegg, har Fremskrittspartiet desidert mest penger å bruke til gode formål neste år, hele 23 flere oljemilliarder. Men det gjelder ikke de distriktspolitiske virkemidlene. Her kuttes det kraftig. Fremskrittspartiet nærmest halverer bevilgningene. Det samme gjør de på landbruksområdet. Distriktspolitikken er vel ikke akkurat et hjertebarn for Høyre – slik jeg leser det – men kan Høyre være med på å diskutere kutt i denne størrelsesordenen med Fremskrittspartiet? Kan de i det hele tatt diskutere halvparten av de kuttene som Fremskrittspartiet ønsker?