trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-25:
Det er rett som representanten Hoksrud seier: Transport av levande dyr – for så vidt òg hestar – frå gard til slakting er regulert av ein annan unntaksheimel i EØS-forordninga. Han gjeld berre slaktedyr og kan ikkje nyttast for transport av hestar i annan samanheng. Lat meg tillata meg å seia at eg synest representanten Hoksrud i alle fall skal vera nøgd med at Samferdselsdepartementet har teke opp denne saka med kommisjonen. Det er ein gjennomgang, og Noreg har utnytta det handlingsrommet som kan liggja for unntak. Så er det nok slik, til det Hoksrud her viser til, at i tillegg til dyrevelferd og dyretryggleik er det noko som heiter konkurranse, som nok gjer seg meir gjeldande i profesjonell hestesport.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-25:
Lat meg fyrst visa til ein EØS-avtale som etter kvart har vorte rimeleg omfattande, som slår inn på ulike område, og som òg gjer seg gjeldande på dette området i høve til den konkurransen som ein her kan påvisa. Eg vil i tillegg visa til at det er ein gjennomgang. Det er eit handlingsrom som er utnytta, og det er svart fyllestgjerande på dette spørsmålet så seint som i juli. Når denne gjennomgangen er føreteken i EU, skal eg sjølvsagt vera årvaken når det gjeld på kva måte vi kan følgja opp denne saka. Eg er til kvar tid oppteken av at vi skal ha ryddig regelverk, men vi skal òg ha sunn fornuft der vi kan tøya det lenger enn i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-25:
Eg er særs oppteken av at jernbanen skal opplevast som eit tilgjengeleg, trygt og miljøvennleg transportalternativ til og frå arbeid, skule og fritidsaktivitetar. I Nasjonal transportplan 2010–2019 er det, som representanten Hareide peikar på, sett av 3,47 milliardar kr til investeringar i jernbaneinfrastruktur innanfor programområdet stasjonar og knutepunkt. Programområdet omfattar «tiltak for å forbedre publikumsrettede fasiliteter på stasjoner og knutepunkt med vekt på sikkerhet, informasjon, universell utforming og tilgjengelighet for alle.» I tillegg til investeringar under programområdet stasjonar og knutepunkt skal det òg brukast investeringsmiddel til stasjonar som inngår i større infrastrukturprosjekt. I 2010 foreslår Regjeringa å setja av 278 mill. kr til programområdet stasjonar og knutepunkt, slik det går fram av Samferdselsdepartementet sin budsjettproposisjon for 2010. I denne proposisjonen er det ikkje spesifisert at det skal brukast 30 mill. kr til arbeidet med universell utforming av jernbanestasjonar, slik representanten Hareide legg til grunn i sitt spørsmål. Innanfor ramma av foreslått løyving på programområdet stasjonar og knutepunkt vil Jernbaneverket kunne avgjera kor mykje som kan brukast til universell utforming av stasjonar. Jernbaneverket har dessutan fullmakt til å omdisponera middel innanfor post 30 Investeringar, dersom det skulle vere mogleg å bruka meir middel til universell utforming. At det føreligg tilgjengelege planar for universell utforming på den einskilde stasjonen, vil vera eit moment som må telja med i spørsmålet om kor mykje som kan brukast på denne typen tiltak i 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-25:
Eg kan stadfesta på Hareide sitt spørsmål at her er store ambisjonar for dei komande åra, noko òg beløpet – 3,47 milliardar kr dei fyrste ti åra – seier noko om. Slik sett er svaret ja. Eg er òg av den meining at det ikkje alltid skal så mykje til, dersom ein berre er merksam ved planlegging og utforming av ein stasjon. Kontrastfargar og bruk av lys er nettopp eksempel på at det ikkje er dei svære kostnadene, dersom ein er føre var. Det er òg slik at arbeidet til neste år vil gå sin gang: Det er fleire stasjonar som skal byggjast om, og det skal gå føre seg forlenging og tilpassing av plattformer og tiltak for betre publikumsinformasjon, som òg vil koma funksjonshemma til gode.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-25:
Lat meg berre aller fyrst seia at i 2010 vil løyvingane m.a. bli brukte til vidareføring av planlegging og til start av ombygging av bl.a. Voss og Holmlia stasjonar. Så er det foreslått ca. 100 mill. kr til forlenging og tilpassing av plattformer og tiltak for betre publikumsinformasjon, noko som i seg sjølv vil fortelja at arbeidet i 2010 langt frå er stoppa opp. Så vil eg ha ein god – skal vi seia – styrkt dialog med Jernbaneverket, nettopp for å få sett søkjelyset på kor det no har svikta. Det må ikkje stå på kompetanse, særleg sett i lys av at vi har fått eit nytt lovverk frå 1. januar 2009. Vi skal òg setja i verk ny bygningsdel av plan- og bygningsloven i 2010. Det betyr at vi må få plass nødvendig kompetanse.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg har gleden av å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Vegdirektoratet har gitt dispensasjon til at transport av levende krabber til slakteri er unntatt fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene, men konkurransehester som skal transporteres til og fra travbaner for konkurranse, får ikke dispensasjon. Dette er i alvorlig konflikt med dyrevernloven, som sier at dyr skal transporteres fra A til B uten unødvendig hinder. Konkurransehester er de eneste som ikke har unntak i dag. Vil statsråden også gi disse dispensasjon?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg er helt enig med statsråden i at trafikksikkerhet er viktig. Men jeg synes det er et stort paradoks at det kun er de som er profesjonelle, og som transporterer hester fra stallen til travbanen og tilbake igjen, som ikke har unntak fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene, mens man altså synes det er greit at så lenge man ikke gjør det profesjonelt, kan man kjøre så mye man hæler fra det ene stedet til det andre uten å måtte ta hensyn til de samme bestemmelsene som de som er profesjonelle. Dette betyr kanskje at man synes det er greit at man tar med seg hester som vennetjeneste, og på den måten ikke får gjort det på en profesjonell og ordentlig måte. Jeg synes det er noe av utfordringen når man har laget et regelverk som gjør at transport av akkurat disse dyrene, som da transporteres av profesjonelle transportører, ikke er unntatt fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene. Hvis man skal slakte et dyr, er man altså unntatt fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene. Det betyr, tydeligvis, at den siste reise er viktig, den skal være unntatt fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene, men transport av levende dyr som fortsatt skal leve – og forhåpentligvis ha det godt – er ikke unntatt fra kjøre- og hviletidsbestemmelsene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg er glad for at statsråden har tatt opp problematikken, og at man fortsatt jobber med problematikken. Men jeg hadde håpet at man i dag kunne sagt at dette skal man sørge for å finne en løsning på, for det er litt spesielt at noen få transportører, som faktisk prøver å leve av dette og drive næringsvirksomhet, er de eneste som ikke har unntak, i motsetning til alle andre som bare velger å gjøre dette som vennetjeneste eller hvis man får betalt av andre. Da er det tydeligvis greit. Men man kan altså ikke som profesjonelle få det, fordi man ikke kan ha konsesjon. Jeg har lyst til å utfordre statsråden allikevel og be om at hun svarer på om hun nok en gang vil se på muligheten til å gjøre endringer, slik at også dyr som fortsatt skal leve, har krav på et like godt og verdig liv som de dyr som man skal kjøre rett til slakteriet, som tydeligvis skal på den siste reisen. Disse dyrene skal fortsatt leve, og de skal fortsatt drive konkurranse. Da bør man også kunne ha god dyrevelferd.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-25:
Eg har gleda av å stille følgjande spørsmål til samferdselsministeren: «I Nasjonal transportplan lovet Regjeringen å bruke 3,47 milliardar kr over 10 år til universell utforming av jernbanestasjoner. Vi vet at behovet er stort, og vi har en lang vei å gå før transportsystemet er tilrettelagt for alle. I budsjettet for 2010 settes det kun av 30 mill. kr til dette, mens 347 mill. kr ville vært i tråd med Regjeringens eget løfte. Hva vil statsråden gjøre for at arbeidet med universelt utformede togstasjoner ikke skal stoppe opp?»
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-25:
Eg vil takke for det gode svaret. Eg opplever at statsråden her er tydeleg på at dette er eit område som ho ønskjer å prioritere, og eg forstår òg at her er det moglegheit for – som det blir sagt òg i svaret – omprioriteringar, slik at dette temaet blir lyfta opp. Da har eg lyst til å vise til at det er store ambisjonar på dette området no, og det er veldig viktig at vi får lyfta det opp. Eg har òg lyst til å vise til eit eksempel frå det eg vil kalle nye stasjonar, som Lysaker stasjon. Der ser vi f.eks. at svaksynte har problem på grunn av at kontrastane er for dårlege, og blinde opplever at dei ikkje kan gjere billettkjøp – ein blir på ein måte avhengig av å få hjelp. Vi har no hatt nokre år da det ikkje har vore satsa sterkt nok på dette. Så eg har lyst til å utfordre statsråden på det ho òg seier i svaret: Vil det da seie at dette området – universell utforming – vil bli lyfta no dei neste åra?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-25:
Eg vil på ny takke for svaret, som eg opplever er meir offensivt enn det dei siste åra har vist kva me har fått til på dette området. Det eg vil utfordre statsråden på, er: Me veit at me har i dag ein infrastruktur som gjer dette krevjande. Det gjeld ikkje berre Noreg, det gjeld dei fleste land. Men det eg synest er viktig, ikkje minst når me no går inn og tek nye grep, er at universell uforming ligg på ein måte som ein grunnmur for det arbeidet som skjer. Eg synest det er ekstra vondt å sjå at vi framleis lagar nye ting utan at universell utforming er teken inn i arbeidet. Eg vil òg utfordre statsråden på korleis ho jobbar når det gjeld t.d. kompetanse innanfor dette området, innanfor sin sektor, for det er ikkje alltid vond vilje det står på, men mangel på medvit.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-25:
La meg først få understreke at det ikke er vedtatt noen nedleggelse av Aker sykehus. Det pågår for tiden et større arbeid knyttet til organisering og utvikling av «sykehusområde Oslo». Oslo universitetssykehus har etablert et lokalsykehusprosjekt, som har drøftet dagens og fremtidens behov for lokalsykehustjenester i hovedstaden. Prosjektgruppen står samlet bak en anbefaling om at Oslo universitetssykehus bør samle lokalfunksjonene i et nytt storbysykehus med akuttilbud innen kirurgi, medisin, rusbehandling og psykiatri. Prosjektgruppen har konkludert med at området på Ullevål vurderes som best egnet. Rapporten med anbefalinger har vært presentert for styret ved Oslo universitetssykehus. Den vil inngå som underlagsdokument i arbeidet med areal- og kapasitetstilpasning ved sykehuset. Saken skal etter planen behandles på styremøtet 17. desember, og er altså fortsatt i prosess. Helse Sør-Øst RHF vedtok i november 2008 at ansvaret for tjenester til befolkningen i bydel Alna i Oslo og Follo i Akershus skal overføres fra Oslo sykehusområde til Akershus sykehusområde fra 2011. Oslo universitetssykehus og Akershus universitetssykehus HF samarbeider om å finne løsninger som sikrer optimal utnyttelse av ressursene i hovedstadsområdet. Nye Ahus er ikke ferdig utbygd. Fra 2011 utvides kapasiteten vesentlig når den siste sengefløyen med 112 senger og et nytt pasienthotell med 73 senger er på plass. I planleggingsarbeidet vil det bli vurdert om aktiviteten og sengekapasiteten ved sykehuset skal utvides ytterligere. Dette innebærer en vesentlig økning i somatiske senger ved Ahus før overføringen av opptaksområdet finner sted. Helse Sør-Øst understreker at det også skal gjøres risiko- og sårbarhetsanalyser. Planene vil bli korrigert dersom det viser seg at det kan oppstå kapasitetsutfordringer i forbindelse med overføringen. Akershus universitetssykehus flyttet som kjent inn i et nytt sykehusanlegg i 2008 med ny digital infrastruktur og nytt medisinsk-teknisk utstyr. I 2009 har sykehuset hatt store utfordringer i forbindelse med flyttingen. Dette har ført til økonomiske utfordringer i 2009. Pasientbehandlingen er ikke utført så effektivt som planlagt, slik at ventelistene og liggetidene har økt og i noen grad også antall korridorpasienter. Jeg har forsikret meg om at Helse SørØst følger utviklingen nøye, og det er tatt flere grep for å møte utfordringene. Regjeringen vil ha en helsetjeneste som ligger i front både medisinsk og teknologisk. Vi er opptatt av at alle skal ha et likeverdig tilbud av helsetjenester uavhengig av diagnose, bosted, personlig økonomi, kjønn, etnisk bakgrunn eller den enkeltes livssituasjon. Ahus er et av våre mest moderne sykehus. Det er ønskelig at så mange pasienter som mulig skal kunne benytte dette tilbudet. Det er en selvfølge at pasientbehandlingen skal være forsvarlig og av god kvalitet. Det vil ikke være riktig å sammenlikne dagens utfordringer ved sykehuset med de endringene som skal skje først i 2011 etter at sykehuset er bygd ut.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-25:
I dagens opptaksområde for Ahus inngår kommunene på Romerike, 13 kommuner, Rømskog og Enebakk og bydelene Stovner og Grorud i Oslo. De inngår så vidt jeg har forstått, i dagens opptaksområde. De det nå er snakk om å flytte over etter det vedtaket som ble gjort i 2008, er Alna bydel og Follo-kommunene. Men det er helt klart at det ikke vil bli gjort noen overflyttinger før dette sykehuset fungerer slik det skal, og før det er fullt utbygd, og også de tekniske løsningene ved sykehuset fungerer som de skal.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-25:
Som jeg sa, har det i det arbeidet som er gjort frem til nå, vært anbefalt at storbyfunksjonene skulle til Ullevål-området, og at det var den riktige lokaliseringen. Så ser jeg helt klart veldig godt de store utfordringene som er i Oslo. Det vil også når den samhandlingsreformen som nå ligger til behandling i Stortinget, er ferdig innført, måtte bli tatt opp hvordan oppgavene blir mellom Oslo og spesialisthelsetjenesten. Jeg er helt enig i at de spesielle utfordringene som er knyttet til rus og psykiatri, må ivaretas. Det vil ikke bli gjort noen endringer før disse tingene er skikkelig ivaretatt. Som jeg også sa i innlegget mitt, skal det gjøres mange analyser, også sårbarhetsanalyser, når det gjelder hvordan den fremtidige strukturen skal være.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren: «Sentrale rød-grønne politikere har uttrykt seg svært kritisk overfor Statoil. Sosialistisk Venstrepartis Inga Marte Thorkildsen uttalte på NRK Dagsnytt 18 at «Statoil driver en massiv lobbykampanje på bakgrunn av svært tvilsomme tall og fakta, for å presse fram oljeboring i noen av våre mest sårbare og verdifulle naturområder(...) (...) Reflekterer disse utsagnene Regjeringens politiske linje?»
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg takker statsråden for svaret og vil stille et tilleggsspørsmål: På grunnlag av representanten Thorkildsens sterke tvil om Statoils tall og fakta når det gjelder oljeforekomstene i Lofoten og Vesterålen, vil jeg spørre statsråden om Regjeringen besitter annen informasjon om størrelsen på olje- og gassforekomstene i disse områdene enn det Statoil i dag besitter.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg synes at uttalelser som den representanten Thorkildsen kom med, sår litt tvil om Statoil i det hele tatt. Jeg synes det virker litt uheldig at man får slike utsagn, så mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden gjøre noe for å sikre at Regjeringens syn på Statoil blir presentert på en mer enhetlig og forutsigbar måte enn ved slike utsagn som spesielt har kommet fra Thorkildsen, og som jeg refererte i mitt første spørsmål?
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Det er mitt og hele Regjeringas syn at ytringsfriheten er en av de viktigste verdiene i vårt samfunn. Det er derfor slik at Statoil, som alle andre selskaper, organisasjoner og enkeltpersoner i Norge, er i sin demokratiske rett til å uttale seg om de spørsmål som de sjøl ønsker. Det følger selvfølgelig av dette at politikere og andre på sin side kan gi uttrykk for synspunkter som ikke er sammenfallende med Statoils, eller kan mene at Statoil vier enkelte spørsmål for stor oppmerksomhet. Det er et kvalitetstegn for et åpent demokratisk samfunn. Jeg har ved ulike anledninger gitt uttrykk for – også i forbindelse med den konkrete saken som det her henvises til – at det er mitt syn rundt dette.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg sitter ikke med noen fullstendig oversikt over hvilke estimater, tall og data som Statoil sitter med, og kan derfor ikke gi noe svar på i hvilken grad det er ulike opplysninger og ulike fakta som besittes på ulike steder. Det som er situasjonen knyttet til disse områdene for min og Regjeringas del, er at det så langt er begrenset hva slags fullstendig oversikt en har. Vi har nå vært igjennom noen sesonger med seismikkinnsamling, som vil gi et bedre grunnlag for å kunne ha en formening om ressursgrunnlaget i disse områdene.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Nå refererer vel representanten her til et medlem av Stortinget som har uttalt seg. Jeg mener sjøl at jeg i mitt første svar gav klart uttrykk for hva som er Regjeringas syn rundt dette. Det er et syn som jeg også har uttrykt i det offentlige rom, og et syn som jeg fortsatt kommer til å ha. Regjeringas syn rundt dette spørsmålet mener jeg derfor er klart.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Verma kraftverk med reguleringer ligger i Vermedalen i et sidevassdrag til Rauma, som ble vernet av Stortinget i 1993 i Verneplan IV for vassdrag. Rauma Energi AS søkte i 2006 om konsesjon for nye Verma kraftverk med Storhaugen som nytt inntaksmagasin med flytting av inntaket. Stortinget la i 1993 rammene for hva som skal tillates av opprusting og utvidelse av eksisterende kraftverk i vernede vassdrag. Stortinget sluttet seg den gang til regjeringas forslag i proposisjonen til Verneplan IV, der det var forutsatt at opprustning og utvidelse ikke skulle være omfattende tiltak. I tillegg til rene opprustninger var det åpnet for begrenset heving av overvann og senking av undervann. NVE kom til at flytting av inntaksdammen ikke lå innenfor denne rammen. NVE avslo av den grunn søknaden etter det omsøkte alternativet. Etter mitt syn er NVEs avslag i samsvar med Stortingets vedtak, altså knyttet til verneplanarbeidet. Det er således ikke mulig å gi tillatelse til flytting av inntaket til Storhaugen med de vernebestemmelsene som gjelder i dag. Rauma Energi AS sendte ny konsesjonssøknad i juni 2008. De alternativene som Rauma Energi AS nå har søkt om konsesjon for, er, etter NVEs vurdering, ikke i strid med vernebestemmelsene for vassdraget. Søknaden ligger til behandling i NVE. Hovedalternativet vil gi en årlig produksjonsøkning på 50 GWh. Jeg vil ta standpunkt til den søknaden så snart NVEs innstilling foreligger.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Det er åpenbart at ethvert nytt prosjekt i regionen vil bidra til bedre kraftbalanse – det er hevet over enhver tvil. Det er heller ingen diskusjon om at man i Midt-Norge som følge av store kraftkrevende industriprosjekter noe tilbake i tid, har fått en situasjon som vi ikke er komfortable med i 2009. Nå er det heldigvis slik at linjeforbindelsen til Sverige, Nea-Järpströmmen, er forbedret. Den er slik sett i bedre stand og har bedre kapasitet enn tidligere. Jeg har også fullt trøkk på prosessen knyttet til Ørskog-Fardal-linjen, som vil bidra på samme måte. Når representanten brukte begrepet «intetsigende svar» i forbindelse med dette spørsmålet, tillater jeg meg å være noe overrasket over ordbruken. Jeg vil jo mene at Stortinget bør være opptatt av at vedtak fattet i Stortinget, blir fulgt opp. Stortinget har fattet en verneplan. Hvis jeg og Regjeringen skal fatte vedtak av en annen karakter enn dem som ligger der, trengs det et nytt vedtak knyttet til verneplanen i Stortinget.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg er litt overrasket over representantens oppfølgingsspørsmål, som, så vidt jeg kan høre, ikke omtaler grunnlaget for denne saken, altså Stortingets egne vedtak. Jeg hadde forstått det hvis representanten hadde kritisert meg og Regjeringen for å overprøve eller se bort fra vedtak fattet i Stortinget. Det jeg viser til i mitt svar, er at de vurderinger som er gjort rundt dette, er at det vedtaket som etterspørres her, vil være i strid med de vedtak som er fattet i Stortinget. Det kan umulig være i Stortingets interesse å ønske at en ser bort fra vedtak som tidligere er gjort i denne salen.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Nettselskapene har tilknytningsplikt og ansvar for å sikre tilstrekkelig leveringskvalitet på strøm til kundene i sine områder. NVE regulerer nettselskapene gjennom inntektsrammer siden de er i en monopolsituasjon. Innenfor energilovens rammer er det opp til selskapene å utøve dette ansvaret. Naturgitte forhold kan gjøre etablering av nye og forsterkning av eksisterende overføringsforbindelser kostbare. Finansiering av nettforsterkninger skjer vanligvis på to måter – enten av nettselskapet gjennom økning av nettleien til alle nettkundene i området eller med anleggsbidrag fra de nettkunder som forårsaker det økte overføringsbehovet. Det kan eventuelt være en kombinasjon av disse finansieringsmåtene. Jeg vil minne om at det lenge har vært drøftet løsninger mellom Lofotkraft, Nordland fylkeskommune og de aktuelle kommunene for å sikre strømforsyningen til Værøy og Røst. Situasjonen har stått uløst gjennom flere regjeringer, inkludert Bondevik II. Situasjonen på Værøy og Røst er utfordrende. Det er derfor Regjeringa gikk til det ekstraordinære skrittet å bevilge direkte støtte for å bidra til å realisere en ny sjøkabel. Det er imidlertid Lofotkraft AS som har tilknytningsplikt og ansvar for leveringskvaliteten i området. Sikker og tilstrekkelig strømforsyning er viktig for næringsutvikling og for å sikre bosetting på disse øyene. Det er Lofotkraft og de lokale kommunene som har kunnskap om situasjonen i området, og som kjenner framtidige behov. Med utgangspunkt i ansvaret som selskapet er tildelt, og sin lokale kunnskap, må Lofotkraft sjøl avgjøre hvordan dette skal løses. Hvorvidt Lofotkraft må beregne anleggsbidrag for kabelen til Værøy og Røst, avhenger av om det er enkeltkunder som entydig utløser investeringen, og om Lofotkraft bruker anleggsbidrag i sitt område. Bevilgningene fra staten og fylkeskommunen kommer til fratrekk i investeringskostnaden som det kan kreves et forholdsmessig anleggsbidrag for. Lofotkraft må også vurdere om investeringen i stedet kan forsvares dekket gjennom nettariffen og ut fra hensynet til forsyningssikkerhet og forbruksutvikling. Vi har en egen statlig støtteordning for utjevning av nettleie for nettselskapene med høyest kostnader, på til sammen 60 mill. kr. Lofotkraft har relativt lave tariffer i utgangspunktet og har ikke vært støtteberettiget i noen av årene utjevningsordningen har eksistert. Men skulle tariffendringene for Lofotkraft bli svært store, vil utjevningsordningen fange opp dette og bidra til at økningen blir mindre enn den ellers ville ha blitt for kundene i området. Jeg håper det blir en løsning på situasjonen på Værøy og Røst. Blant annet derfor har jeg tatt grep, som representanten etterspør. Men jeg understreker samtidig at det fra Regjeringens side ikke er aktuelt med ytterligere bevilgninger. Det er nå opp til Lofotkraft å vurdere behovet og hvorvidt den ekstraordinære bevilgningen fra staten i årets budsjett skal benyttes.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
For det første er det som representanten Kristiansen her sier, at disse kommunene blir behandlet som en hvilken som helst annen kommune, feil. Det er jo nettopp det de ikke blir. Vi har gått inn med støtte til Træna i en tidligere fase, og vi har lagt på bordet over 30 mill. kr til dette området for å bidra til nettutvikling. Men utgangspunktet er at alle andre kommuner dekker opp dette gjennom de virkemidlene jeg skisserte, altså anleggsbidrag og en eventuell økning av nettariffen, i tillegg til at staten er inne og regulerer ut de som har høyest nettleie. Så premissen for spørsmålet, utgangspunktet for det representanten Kristiansen sier, er feil. Vi har ønsket å bidra, vi har lagt penger på bordet – på en måte som ikke er vanlig, på en annen måte enn den forrige regjeringen gjorde – noe som er et ønske om å bidra til utvikling i området, nettopp fordi dette er en spesiell situasjon, nettopp fordi vi ser at det er enkeltbedrifter som er i en krevende situasjon når det gjelder strømleveransen slik den er i dag.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg blir jo noe forundret når representanten Kristiansen her står og gir inntrykk av at det er Høyre-politikk å drive nettutjamning – å bruke tilskudd for å drive distriktspolitikk i Norge. Det har aldri vært Høyre-politikk. Det representanten Kristiansen her etterspør, er rød-grønn politikk, som han ønsker mer av. Vi har faktisk på dette området levert på en måte som man ikke har levert før, og som er et bidrag til nettutvikling i disse områdene. Og som jeg sa i svaret mitt: Det er et bidrag som nå er gitt fra staten, et tilbud til disse kommunene som ikke gis til hvilken som helst kommune – for å bruke representanten Kristiansens sjargong. Slik sett ligger nå saken lokalt med hensyn til om en ønsker å benytte seg av disse pengene til å drive nettutvikling i området.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2009-11-25:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Forsyningssituasjonen for elektrisk kraft i Midt-Norge har de siste årene vært anstrengt, noe som bl.a. har ført til at regionen har vært eget prisområde for elektrisk kraft. Rauma Energi har planer for opprustning av Verma kraftverk i Møre og Romsdal som kan øke produksjonen av fornybar energi i regionen. Flytting av inntaket for kraftstasjonen til Storhaugen ville kunne øke årlig kraftproduksjon fra 70 til 150 GWh. Vil statsråden bidra til at Rauma Energis planer om opprustning av Verma kraftverk kan realiseres?»
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2009-11-25:
Jeg takker for svaret, som dessverre føyer seg inn i rekken av mange tilsvarende – jeg vil si – intetsigende svar fra Regjeringen på spørsmål som gjelder kraftsituasjonen i Midt-Norge. Rauma Energi, som ønsker å flytte inntaket til Storhaugen og oppgradere anlegget for at det skal kunne gi over en dobling av dagens produksjon av rein energi, hevder at en flytting i tillegg vil gi en miljømessig gevinst, ved at vannet vil renne fritt i fossen til tider på året da det nå er tørrlagt. Ser statsråden at en opprustning av Verma kraftverk, og eventuelt andre tilsvarende kraftverk som måtte komme, vil kunne bidra til å øke produksjonen av fornybar energi i regionen, og at det igjen vil bidra til at en kan unngå å ta i bruk de mobile, svært så forurensende gasskraftverkene som i dag er det eneste alternativet i en eventuell krisesituasjon?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2009-11-25:
Åndalsnes Avis skrev tirsdag 13. oktober følgende: «Før valget sa nå innvalgt stortingspolitiker Tove-Lise Torve at Ap i fylket vil arbeide for Vermautbygging etter Storhaugen-alternativet.» Representantene Svein Gjelseth og Else-May Botten lovet også omgående å ta tak i saken sammen med Senterpartiets Jenny Klinge, som lovet å jobbe inn mot Olje- og energidepartementet og Miljøverndepartementet for å bidra til et felles møte og en felles løsning. Siden har det vært helt stille om saken fra den kanten. En fornying av Verma kraftverk er som sagt miljøvennlig – det gir mer vann i fossen og dobler dagens produksjon av rein energi. Jeg ønsker å utfordre statsråden nok en gang: Kan og vil statsråden bidra til å innfri de viktige valgkampløftene fra de rød-grønne representantene på Mørebenken, som for øvrig har min fulle støtte når det gjelder de løftene som de har gitt i denne saken?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2009-11-25:
Jeg har følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Ny strømkabel fra Lofoten og ut til kommunene Værøy og Røst er kostnadsberegnet til 160 mill. kr. Det lokale energiselskapet makter ikke å påta seg oppgaven med å få på plass ny kabel selv om staten lover å stille opp med 33 mill. kr til finansiering av kabel. Mangel på stabil strømleveranse hemmer kraftig utviklingen i de to meget aktive fiskerikommunene. Hvilke grep kommer statsråden til å foreta seg, slik at ny strømkabel snarlig kan komme på plass?»
Ivar Kristiansen (Høyre), 2009-11-25:
Jeg synes dette var et veldig skuffende svar, på den måten at man velger å sammenligne kommuner som Værøy og Røst med hvilke som helst andre kommuner, til tross for at dette er kommuner som er i en helt ekstraordinær situasjon. Den pelagiske bedriften Lofoten Viking kan kjøre med kanskje 50–60 pst. kapasitet og har store planer for å utvide og ta inn flere titalls nye medarbeidere. Det kan ikke bygges nye hus, folk som eksempelvis har behov for å bygge boliger osv., må stanse dette, fordi det ikke er kapasitet. Så slår man fast at man har gjort det som skal gjøres, og så tar man en innersving ved å skylde på Bondevik II-regjeringen, som så dagens lys for åtte–ni år siden. Jeg ville heller ha sett fremover. Betyr dette at siste ord fra dagens olje- og energiminister i denne saken er sagt?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2009-11-25:
Igjen: Jeg synes statsråden må slutte å snakke om hva den forrige regjering, som gikk av for snart fem år siden, ikke gjorde. Og det er ingen feil i min premiss for spørsmålet. Når man sammenligner med Træna, vil jeg si at det er prisverdig at man gikk inn og løste Trænas tilsvarende problem. Men der tok man høyde for å ta 60 pst. av kostnaden. I dette tilfellet er man nede på en femtedel. Når situasjonen er den at Lofotkraft sier at dette har de ikke mulighet til, toer statsråden sine hender og sier at det får bli en annen kelner som ivaretar dette bordet. Det synes jeg ikke er en offensiv nok tilnærming til den meget akutte og vanskelige situasjonen som disse to typiske fiskerikommunene er i. Derfor må jeg bare spørre på nytt: Er statsråden villig til å se fremover og ta et nytt initiativ – gjerne som følge av at det er behov for et spleiselag – i samarbeid med Nordland fylkeskommune for å løse den akutte situasjonen?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
«Nationen har mandag 9. november 2009 et oppslag på at miljøtrusselen fra økende nitrogen- og fosforutslipp kan minskes kraftig dersom jordbruket i framtida tar i bruk urin fra mennesker som gjødsel. Hver voksen person produserer 400–500 liter urin pr. år. Det er nok gjødsel til å produsere 200 kilo hvete, som igjen gir 350 brød. Thomas Cottis, høgskolelektor ved Høgskolen i Hedmark, uttaler: «Urin fra norske folk er nok til å gjødsle hele det norske kornarealet hvert år.» Hva mener statsråden om dette forslaget?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Grunnen til mitt spørsmål er selvfølgelig politisk anliggende. I samme artikkel står det: «Cottis mener Miljødepartementet og Landbruksdepartementet i fellesskap bør sette i gang 2–3 fullskala prøveprosjekter for innsamling av humanurin(…) (…) for å få dette i gang. Da er mitt spørsmål til ministeren: Vil ministeren støtte bruken av skattebetalernes penger til å sette i gang flere fullskala prøveprosjekter for innsamling av humanurin og bruk av urin som gjødsel?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg er litt betrygget over at ministeren ikke har tenkt å bruke penger på dette, men det som har kommet ut av de prosjektene som har pågått, er at de ønsker å få midler til å gjøre dette fullskala. Mitt spørsmål til ministeren blir da: Ministeren er altså enig med meg i at dette er det ikke samfunnsøkonomisk rett å gjøre?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
«Reguleringslageret er i dag administrert av Nortura. Vil statsråden sørge for å gjøre reguleringslageret mer tilgjengelig ved å legge det ut på nett – real time – med pris slik at hele norsk kjøttindustri gis en mulighet til å kjøpe det som må være på lager?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Ministeren sier at han ikke har fått noen tilbakemeldinger på ønske om endring på rutinene. Med all respekt, da kan han ikke ha lyttet mye til næringen selv – de er ikke på samme bølgelengden. Derfor vil jeg utdype mitt spørsmål med følgende nye spørsmål: I forskriften for markedsregulering for kjøtt og egg blir det påpekt at pris skal være det viktigste virkemiddelet for å regulere balansen i markedet. Kan landbruksministeren utdype hvor aktivt han mener det virkemiddelet bør brukes, f.eks. ved å antyde hvor mange prosent avvik fra målpris som er naturlig før andre reguleringstiltak igangsettes?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Statsråden sier at det ikke har vært uenighet om det. Jeg har selv besøkt kjøttindustrien. Der er man av en helt annen oppfatning, så statsråden burde kanskje prate med dem om det. Jeg vil følge opp med et spørsmål, som går rett på det statsråden sier. I sommer ble det innført en ny markedsordning for storfekjøtt, volumbasert, hvor samvirkeorganisasjonen Nortura gis et langt større ansvar for å fastsette den pris som ønskes oppnådd i markedet. I disse dager er reguleringslageret for storfekjøtt nærmest fylt til makstaket på 2 500 tonn, uten at prisene er nedjustert i løpet av høsten. Mener landbruksministeren at dette er en hendig håndtering av reguleringsansvaret? Og mener ministeren at det fungerer slik som han vil?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg må innrømme at jeg de siste dagene har gjort meg noen strøtanker om bakgrunnen for dette spørsmålet. Jeg ser av dagens utgave av Aftenposten at representanten Trældal har utdypet bakgrunnen for sitt spørsmål, og jeg skjønner av avisen at representanten kan føle seg trengt til et oppfølgingsspørsmål om hvorvidt det kan være riktig å bruke midler på forskning på det aktuelle temaet. Når representanten Trældal også mener det er nødvendig å få spørsmålet belyst fra Stortingets talerstol, er min første reaksjon på det at dette spørsmålet burde vært rettet til miljøvernministeren. Det er naturligvis slik at det er spørsmål vedrørende avløpssystemer og infrastruktur og ikke minst kostnader knyttet til det som først og fremst gjør at det aktuelle forslaget etter all sannsynlighet ville bli helt uforholdsmessig kostbart som et miljøtiltak i stor skala. Når det gjelder jordbruket, har vi i stor grad den teknologien som er nødvendig for å håndtere et helt naturlig avfallsprodukt som urin fra mennesker. Teknologien som brukes til husdyrgjødsel, er helt overførbar, og metodene sørger for at næringsstoffene ikke går tapt og ikke skaper stor fare for forurensning. Det viktige politiske budskapet her er at jordbruket på denne måten i mange tilfeller er nøkkelen til et mer bærekraftig samfunn, hvor det meste av næringsstoffer kan resirkuleres. Og representanten Trældal kan ikke ha skjønt kretsløpet i landbruket når han mener at avfallsprodukter som steril urin ikke kan brukes som gjødsel for å produsere rene og flotte landbruksvarer. Dersom representantens eventuelle oppfølgingsspørsmål handler om forskning, er mitt svar at vi har og bør ha akademisk frihet i Norge. Det er også viktig at det er stor takhøyde for at forskere tar opp spørsmål til diskusjon, selv om noen ideer og forslag som kommer, kan virke mindre realistiske i dag, og ut fra en samlet vurdering. Det er ingen grunn til å skylle ned ideer som i fremtiden kan vise seg å bli strålende løsninger.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
Ifølge de opplysningene som jeg har fått, er den forskningen som er tilknyttet Høgskolen i Hedmark, enkle forsøk gjennomført rundt årtusenskiftet. Den forskningen var finansiert over grunnbevilgningen og var knyttet til Cottis' stilling som høyskolelektor bl.a. i forbindelse med en hovedoppgave. Til slike stillinger er det avsatt forskningsressurser. Cottis anslår omfanget til å være et halvt årsverk. Det har med andre ord ikke vært særlig omfattende. Jeg må understreke at jeg ikke føler behov for å bidra ytterligere til denne type forskning, det får eventuelt andre departementer ta seg av.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
Fra Landbruks- og matdepartementet har vi ikke tatt stilling til denne saken, og jeg opplever at Fremskrittspartiet ved representanten Trældal her strør om seg med litt feilaktig negativ inngang til saken. Jeg har lyst til å si at det å «skite i eget reir» er utvilsomt bestandig et problem, men det å «mige i eget bed» kan være en strålende løsning, for å kommentere problemstillingen. De fleste av oss har vel en gammeltante som har tømt potta i tulipanbedet med blomstrende resultater. Utover det har jeg lyst til å si at dette ikke er en problemstilling som vi i Landbruks- og matdepartementet har tatt stilling til, og som vi heller ikke prioriterer.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
I samsvar med vedtakene i jordbruksoppgjørene, og som har vært behandlet av Stortinget, er markedsreguleringsansvaret for kjøtt lagt til Nortura. Det er viktig at markedsreguleringsansvaret er tillagt en stor aktør i førstehåndsomsetningen for kjøtt. Som stor aktør har Nortura evne til å utarbeide prognoser og løpende gi prissignaler til markedet, slik at vi får et nødvendig bidrag med tanke på tilpasning mellom tilførsel og forbruk. Regjeringen har i den nye politiske plattformen lagt til grunn at samvirkets rolle som markedsregulator og avtaker av norske råvarer fra hele landet skal sikres. Vi vektlegger at markedsreguleringssystemet skal fungere konkurransenøytralt mellom samvirket og andre markedsaktører. Departementet har derfor fastsatt en forskrift for Omsetningsrådets myndighet vedrørende markedsregulering av jordbruksråvarer, hvor det er fastsatt krav til markedsregulator om mottaksplikt, forsyningsplikt og informasjonsplikt, ikke minst. Det er videre viktig at det finnes andre markedsaktører enn samvirket innen omsetning og foredling for å oppnå konkurranse og mulighet for korrektiv på dette leddet i varekjeden. Markedsregulator er pålagt å gjennomføre sin informasjonsplikt, slik at alle markedsaktører får lik tilgang på informasjon om de aktivitetene markedsregulator gjennomfører i kraft av reguleringsansvaret. Omsetningsrådet har fastsatt nærmere bestemmelser om hvordan dette skal følges opp av markedsregulator. Når det gjelder priser for varer på reguleringslager, skjer endringer kun på mandager. Når endring skal skje, varsles alle markedsaktører i kjøttbransjen om dette torsdagen før endring gjennomføres. Nortura sender ut informasjon pr. e-post og legger samtidig ut samme informasjon på sine nettsider, som er åpne for alle interesserte. Jeg kan også opplyse om at hver mandag sender Nortura ut e-post om mengde slakt på reguleringslager samt endring i kvantum på reguleringslageret siste uken. Informasjon som går ut pr. e-post, sendes Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund, som da selvsagt videresender datamaterialet til sine medlemmer. Omsetningsrådet og Statens landbruksforvaltning som er sekretariat for rådet, har ikke, så langt jeg kjenner til, mottatt signaler som tilsier at det er behov for å endre på disse rutinene som ivaretar både informasjonsplikten og konkurransen i markedet. Når regelverket for informasjonsflyt i kjøttsektoren var på høring i bransjen i høst, kom det ikke fram krav om endring av dagens system. På bakgrunn av dette vil jeg konkludere med at informasjonen som gis om pris på råvare på reguleringslager for kjøtt, skulle være tilfredsstillende.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg har bare lyst til å understreke at i alle de høringsrunder vi har hatt, i all den informasjonsflyt som har vært når det gjelder denne ordningen, har det ikke kommet fram at Omsetningsrådet og Statens landsbruksforvaltning har mottatt signaler om at det er nødvendig å endre på de rutinene. Regelverket for informasjonsflyt i kjøttsektoren har vært på høring i høst, som jeg sa i mitt forrige innlegg. Det kom heller ikke i denne høringen fram krav om endringer av systemet. På denne bakgrunn er det derfor jeg sier at vi ikke opplever at det er noen problemer med bruken av det virkemidlet som heter reguleringslager. Jeg har lyst til å understreke at dette systemet bidrar til en rasjonell og kostnadseffektiv lagring, og at alt slakt blir omsatt fra reguleringslager. Det har ikke vært uenighet i kjøttbransjen om hvorledes uttaket av slakt fra reguleringslager skal gjennomføres.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2009-11-25:
Jeg har lyst til å understreke at jeg er meget fornøyd med at Stortinget har vedtatt en ny markedsordning som Nortura som markedsregulator for tiden forvalter. Det er en ordning som jeg forstod Fremskrittspartiet ikke var enig i, men som resten av Stortinget stort sett hadde stor sans for og sa seg enig i. Det at reguleringslageret nå er stort, har antakelig sammenheng med omsetningssituasjonen i næringen, og det er da opp til markedsregulator å avklare hvorvidt pris i større grad skal brukes som virkemiddel. Det ansvaret har Nortura, og det skal selvsagt ikke statsråden ikke blande seg opp i.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til fornyings- og kirkeministeren: «En avtale om skille mellom stat og kirke er inngått. Avtalen innebærer bred enighet om at kirkemedlemmenes tilhørighet til Den norske kirke skal ivaretas. Det skal legges til rette for at Kirken fortsatt skal ivareta sin tusenårige rolle som folkekirke. Den norske kirke skal ha fast betjening, slik at tjenesten er nærværende i alle lokalsamfunn. Det meldes til stadighet om redusert kirkeaktivitet og søndagsprekener som blir avlyst. Er statsråden bekvem med utviklingen av Den norske kirke?»
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg er veldig glad for at vi er enige om målet i reformen. Jeg er òg veldig glad for at det foregår kirkelig aktivitet, og jeg er veldig glad for at ministeren oppfatter det som var hovedpoenget med spørsmålet. Det var faktisk det som går på prestetjenesten, at man vil ha en aktiv, utøvende prestevirksomhet. Når Fremskrittspartiet går inn for et skille mellom stat og kirke, og at Kirken skal være nærværende i alle lokalsamfunn, mener vi faktisk det. Fremskrittspartiet tar òg på alvor at vi får tilbakemeldinger om tomme vikarbudsjett og oppsigelser av prester i Den norske kirke, og det som dette medfører. Da er det ikke bare det at det er for få søkere, men det er òg et økonomisk spørsmål med tanke på at det ikke engang er mulig å sette inn ledige vikarer for å ivareta tjenesten. Fremskrittspartiet anser presten som en svært viktig del av Kirken, og presten skal være tilgjengelig for folk som av ulike grunner har behov for prestens tjenester. Hvilken rolle mener kirkeministeren at presten skal ha innen folkekirken?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-25:
Jeg takker igjen for svaret, og vil minne statsråden om at selv om vi har fått mer enn 100 nye prestestillinger, har vi også fått en arbeidsreform for prestene som tilsier at de skal ha tilnærmet lik arbeidstid som det vi andre har – la meg for all del ikke glemme å nevne det. Når vi tar hensyn til arbeidstiden, har vi ikke fått noen økning i antallet prestestillinger. For Fremskrittspartiet er ikke hensikten å opprettholde flest mulig prestestillinger. Det er ikke noe mål i seg selv. Det viktigste er faktisk at presten er der, og er tilgjengelig for mennesker i soknet – at f.eks. gravferd blir utført innen den tidsfristen som lovverket tilsier. Og da er mitt siste spørsmål: Har kirkeministeren et godt svar på hvordan innbyggernes daglige behov for prestens tjenester kan bli løst innenfor dagens bemanning?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-18:
På vegne av representantene Geir Jørgen Bekkevold, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om å styrke etikkarbeidet i Statens pensjonsfond – Utland.
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-18:
På vegne av Kari Kjønaas Kjos, Jon Jæger Gåsvatn og meg selv vil jeg få lov til å legge fram forslag om tiltak for å sikre økonomisk styring og kostnadskontroll ved helseforetakene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-11-18:
Jeg har gleden av stille spørsmål til samferdselsministeren – kanskje ikke uventet. Hver uke ser vi oppslag i avisene rundt omkring i hele landet om alvorlige trafikkulykker hvor liv går tapt på veiene. I 2008 mistet 256 – mødre, fedre, barn, kolleger eller venner – livet i trafikken på norske veier. Undersøkelser viser at dårlige veier ofte er en avgjørende årsak til mange av disse dødsulykkene. Selv små feilvurderinger kan få dødelig utfall på en dårlig og svingete vei uten midtdeler og sikkerhetssoner. Dette handler ikke om tall, men om menneskeskjebnene bak tallene. I Vestfold og Østfold har motorveiutbygging gjort veier som tidligere ble betegnet som dødsveier, om til de tryggeste veiene i landet. Det er ingen tvil om at firefelts motorvei med midtdeler er det mest effektive trafikksikkerhetstiltaket som fins. Derfor er det viktig å satse på en kraftig og rask utbygging av veinettet i Norge. Regjeringen legger opp til fattigslige 230 km ny motorvei de neste ti årene. Dette er lysår unna de enorme behovene Norge har for moderne, sikre og energieffektive veier. I tillegg vil Regjeringen fra 1. januar 2010 overføre 17 000 km dårlige veier med et enormt behov for utbedring og opprustning, og som reformen ikke på noen måte tar høyde for når det gjelder trafikksikkerhet. Alle vet at en kraftig økning i utbygging av nye, moderne, miljøvennlige og effektive veier vil være det beste trafikksikkerhetskortet for å få redusert antall hardt skadde og drepte i trafikken. Er statsråden enig i dette? Mener statsråden at 230 km motorvei på ti år er noe man kan være bekjent av og fornøyd med, når vi vet at Albania, som er et av Europas fattigste land, på fem år har bygd 759 km motorvei, eller over tre ganger så mye vei som Norge skal bygge de ti neste årene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-11-18:
Det er godt å høre at statsråden er enig i at vi har de utfordringene som jeg utfordret statsråden på, men jeg er ikke enig når statsråden sier at vi har satset kraftig på forsering og utbygging. Vi skal altså bygge mindre enn 10 km midtdelere det neste året. I år skulle vi bygd ca. 10 km, og vi har bygd 6 km. Jeg vil ikke akkurat si at det er veldig ambisiøst. Jeg er bekymret når fylkeskommunene nå skal overta disse 17 000 km med øvrig riksvei, som er i dårlig forfatning, og som skulle hatt en helt annen tilstand når man overfører disse til fylkeskommunene. Fylkeskommunene er ikke i stand til å ivareta disse veiene. Allerede nå hører vi rykter om at fylkeskommunene vurderer å bruke penger som de skulle brukt på vei, på helt andre ting i fylkeskommunene, fordi de ikke klarer å ivareta de andre oppgavene man har, som er lovpålagt. Her kommer det en sum midler. De er ikke øremerket til veibygging. Jeg ønsker å spørre statsråden hva hun vil gjøre for å ivareta dette.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-18:
Eg er einig med representanten Hoksrud i at det har vore mange år med forsømming når det gjeld vegbygging, vedlikehald og andre tiltak på samferdselsområdet som vi må få retta opp. Noko av dette har vi fått gjort i dei fire føregåande åra. Vi har ein meget ambisiøs Nasjonal transportplan for dei ti neste åra. Det betyr at vi går inn med tiltak allereie i neste års budsjett. Så er det slik at dette landet vårt er så mangfaldig at vi skal satsa på motorveg, men det er faktisk nødvendig òg å satsa på andre typar vegar, dersom vi skal ha som ambisjon – som Regjeringa har – at folk skal ha valfridom med omsyn til kor dei vil bu, og om vi vil ha eit variert næringsliv over heile landet. Vi har altså føreteke ei – bokstaveleg talt – kraftig opprusting med omsyn til vedlikehald. Vi satsar på trafikktryggleik; vi har meir enn dobla innsatsen der i 2009, og vi skal intensivera innsatsen vidare. Så er det viktig å byggja ut motorvegar og andre vegar. Og så trur eg faktisk at når fylkeskommunane no får ansvaret for 80 pst. av vegane, betyr det at det ein vedtek med omsyn til vegane – og at fokuseringa på kva som skal prioriterast, kjem nærare folk, der folk bur – difor er i trygge hender.