trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-05-22:
Ja, igjen opplever vi det samme som i den forrige replikken. Dette er i grunnen en blåkopi – i hvert fall i sak – av den forrige replikken. Jeg opplever at man igjen forsøker å snakke om noe annet enn det som er saken i dag. Fortsatt snakker man om 20 000 plasser mer. Vi vet at det har vært en diskusjon. I en åpen høring ble det framlagt et forslag, en utstrakt hånd, fra 40 friskoler. De foreslo at man kunne gå ned til 5 000 plasser. Tenk om man hadde tatt opp den hansken, gått inn på et kompromiss og sagt at denne loven gjelder ikke – da hadde man sluppet å vedta en lov med tilbakevirkende kraft, brutt god forvaltningsskikk og en masse tvil skapt om hvor man står. Så har man i tillegg sagt i valgkampen og i Soria Moria-erklæringen at man skal skjerme skoler på religiøst og pedagogisk grunnlag. Og så gjør man det stikk motsatte. Man skjermer grendeskoler – det syns vi er greit. Men man glemmer at man har sagt at man også skal skjerme de andre. Det er det dette handler om, og da må vi ikke snakke oss bort fra realiteten. Vi skal komme tilbake til en annen lov. Vi vet at det er flertall for å endre politikken i Norge. Vi har aldri bestridt det. Så får vi se.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-05-22:
Jeg er glad for å få si at jeg faktisk håper at Senterpartiet kan komme på andre tanker når det gjelder samarbeidet om sentrale verdier, f.eks. friskolene. Vi har stått sammen i regjeringer, vi stod sammen i Bondevik I-regjeringen, og jeg vet at Senterpartiet er opptatt av friskolene, de er opptatt av friskoler på religiøst grunnlag og på pedagogisk grunnlag. Vi vet også at vi nå har sittet i forskjellige regjeringer. Men jeg må si at jeg er litt skuffet over at Senterpartiet har forlatt disse verdiene, at også Senterpartiet lar seg lokke inn på en sti hvor man vedtar lover med tilbakevirkende kraft og setter forvaltningsretten til side, og stopper nettopp etableringen av skoler på et grunnlag som Senterpartiet har vært en varm forkjemper for. Det skuffer meg. Jeg håper at vi kan legge dette bak oss, at vi kan finne sammen igjen, og at vi kan bli enige om eventuelt en god lov i framtiden. Det skal jeg være med på. Men nå skal vi snakke om det saken gjelder i dag, nemlig frysloven. Og den er helt uholdbar.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-05-22:
Jeg tillater meg å spørre statsråd Djupedal om det var verdt prisen. Var det verdt prisen å sette en strek over den godkjenningen som var gitt til 40 friskoler, slik at de ikke kunne etablere seg? Var det verdt prisen når man i beste fall måtte bevege seg på kant med Grunnloven og i alle fall bryte god forvaltningsskikk? Her fikk man et svært sjenerøst tilbud fra 40 friskoler som var villige til å redusere tallet på plasser fra 22 000 – og jeg registrerer igjen at statsråden fortsatt opererer med 22 000 plasser – til under en fjerdedel, til 5 000. Mitt spørsmål går også på om statsråden overhodet har registrert at det kom et slik tilbud? Man kunne ha unngått denne konflikten, man kunne fått til en myk landing i friskoleproblemet, og man kunne ha sluppet til de plassene som ikke ville vært noen trussel mot noen som helst offentlig skole i Norge. Var det verdt det? Hvorfor i all verden er man ikke villig til å vike en eneste tomme, men står så sterkt på det man har foreslått?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Etter at representanten Huitfeldt har brukt frodig språk, skal jeg også gjøre det. For det er ikke noen tvil om at det Regjeringen bruker for å stoppe det de ikke liker, er en giljotin. Denne giljotinen tar for seg for mye av kroppen – den rammer ikke bare de skolene som representanten Huitfeldt frodig har skildret, den tar med seg Montessori- og steinerskoler, som hun i prinsippet er for. Man rammer 6A-skoler, skoler som har et samfunnsmessig oppdrag, man rammer fagskoler, skoler som ikke et eneste menneske i denne salen som jeg har registrert, er imot. Og på toppen av det hele risikerer man at skoler som utelukkende driver med utdanningsstøtte, kan risikere å miste støtten. Jeg skal være veldig enkel, fordi regjeringspartiene fikk en mulighet til å rydde det av veien, og da skal representanten Huitfeldt også få muligheten her: Kan hun garantere at skoler overhodet ikke skal miste studiestøtten som følge av lovendringen? Og kan hun garantere at skoler som utelukkende har støtte med hjemmel i utdanningsstøtteloven, skal være sikret en slik godkjenning gjennom en forlengelse av forskriftsordningen som gjelder i dag, inntil søknad er behandlet etter friskoleloven? Kan hun garantere dette?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Jeg tror det er en kjensgjerning at i tillegg til å stoppe friskoler ønsket Regjeringen også å ta et grep i forhold til fagskoler og 6A-skoler. Det er helt åpenbart. Jeg skal ikke gjøre det til et debattema mellom representanten Jensen og meg, for jeg oppfatter at Regjeringen har villet det. Så kan man jo undre på hvorfor den har villet det, for det er en skolekategori som det ikke har vært strid om i valgkampen. Det er ett spørsmål jeg verken gjennom komitearbeid eller i denne salen tidligere har fått svar på, og som jeg kommer til å fortsette å stille inntil jeg får et klart svar. Det går på at det fins noen skoler innenfor kategorien 6A-fagskoler som utelukkende har offentlig støtte gjennom utdanningsstøtte. Vi har fra opposisjonens side prøvd å uttrykke ønske om at disse ikke skal miste utdanningsstøtten, men har aldri fått tilslutning fra regjeringspartiene. Man mener kanskje vi tar feil. Ok, men da må det være helt kurant å si at de ikke skal miste utdanningsstøtten. Videre ber vi om at hvis det er forskrifter som ikke er brakt på plass, skal de håndteres på en slik måte at disse skolene ikke mister utdanningsstøtten. Så jeg spør da representanten Jensen: Kan hun og SV garantere at ingen skal miste utdanningsstøtten som følge av manglende forskriftshjemmel eller dårlig håndverk i forhold til friskoleloven?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Det er mulig at representanten Huitfeldt ikke ønsker å høre på hva jeg sier. Nå har jeg nettopp fra Stortingets talerstol sagt at jeg ikke bestrider et lovgrunnlag. Jeg har gitt en vurdering av hva som er politisk klokt, om hva som står som politisk utsagnskraft, bl.a. etter den replikkvekslingen som fant sted mellom representanten Meltveit Kleppa og representanten Høybråten. Det er det jeg har kommentert ganske direkte. Så representanten bør – når man lytter til hva jeg sier og skal sitere meg – holde seg til det jeg nettopp har sagt. Jeg trekker ikke i tvil Justisdepartementets lovavdeling. Det tror jeg aldri noen gang jeg har gjort. Men jeg trekker i tvil den sittende regjerings politiske klokskap, inkludert saksordførerens klokskap, i å sørge for at noe får tilbakevirkende kraft. Det er mitt klare svar på dette spørsmålet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Vi står ved den loven vi la fram. Men debattemaet i dag er frysforslaget. Frysforslaget er slik at 40 godkjente søknader ble stoppet. En del av søknadene er fra skoler som bl.a. representantens parti er sterk tilhenger av. Det er skoler etter pedagogiske prinsipp og etter religiøse prinsipp som stoppes. Jeg skal ikke returnere spørsmålet. Venstre står fast på to hovedprinsipper: en sterk offentlig skole, og at vi tåler at foreldreretten også kan utøves ved å ha friskoler ved siden av. Vi mente at den friskoleloven vi fikk, fikk gode kvalitetsforbedringer bl.a. ved å stille kvalitetskrav. Vi står fast på at det var bra og riktig. Men når så hele skolehistorien trekkes fram, la meg svare. Jeg satt i den regjeringen og var ganske stolt over å bryte den reformpedagogiske runden hvor man nesten ikke var stolt over å kunne noe, og som førte til et kunnskapsløft som de sittende regjeringspartiene var glad for at man kunne få og føre videre. Jeg er stolt over å ha vært med på å gjenreise faget i skolen. Jeg er stolt over at jeg har vært med på å slåss for et pedagogisk mangfold og i det mangfoldet er det også rom for friskoler ut fra våre konvensjoner. Det er mulig at der skilles veiene mellom Venstre og Senterpartiet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Det er helt klart at den regjering som sitter, ikke er et forretningsministerium før den blir det. En regjering står inne for det som er å forvalte loven. Det gjorde tidligere statsråd Clemet. Men det som er temaet i dag, apropos angrep, er at representanten unnlater å svare på det som er følgene av frysloven. Det som er følgen av frysloven, er at man gir noe tilbakevirkende kraft etter at det i eksisterende lov er blitt slått fast at disse skolene er godkjent. Her er det også skoler som regjeringspartiene sa at man ikke ønsket å ramme. Det er et faktum. Det er også et faktum at man ikke har klart å rydde av veien hvorfor man i all verden skulle ramme skoler som drives etter såkalt 6A, altså skoler som driver med et bredt samfunnsmessig oppdrag, og fagskoler. Vi har aldri fått et skikkelig svar på hvorfor. Det bare skjer når frysloven kommer. Det er også slik, som jeg nå skal gjenta, så jeg er sikker på å få svar, at ingen skal risikere å miste utdanningsstøtten. Det er en sammensatt sak, og jeg har valgt å forholde meg til frysloven. Debatt om en kommende friskolelov skal vi ta når den kommer.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Jeg konstaterer at statsråden ved direkte sitat bekrefter det jeg har sagt tidligere: Når det gjelder de såkalte 6A-skolene og fagskolene, har man av hensiktsmessighetsgrunner valgt å ta dem med i frysloven. Det er et veldig klart politisk signal, for det betyr at man for sikkerhets skyld tar med noen som i grunnen ikke er omstridt, og som det aldri har vært reist tvil om. Jeg tar bare til etterretning at det nå er klart slått fast fra statsrådens side. Jeg skal for fjerde gang i dag prøve meg på spørsmålet mitt. Kan statsråden, med den mulighet han har gjennom instruks og forskriftshjemmel, gi det klare signal at ingen studenter ved 6A-skoler eller fagskoler – som i dag er i den situasjon at de utelukkende har offentlig støtte gjennom utdanningsstøtten – skal komme i den situasjon at de mister denne støtten som følge av frysloven, eller som følge av virkninger av tidligere lover hvor man har gitt forskriftshjemler? Kan statsråden gi den garantien at ingen studenter ved 6A-skoler og fagskoler skal miste sin utdanningsstøtte?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
Før valget visste vi at det var en type friskoler som Regjeringen ikke likte. Det vet vi fortsatt. Så har vi fått vite noe i tillegg, nemlig at den i praksis heller ikke liker religiøse og pedagogiske skoler gjennom frysloven. Så har vi også fått bekreftet i tillegg – for sikkerhets skyld – at det var greit å ta med § 6A-skoler og fagskoler, fordi man likevel skulle gjøre et administrativt arbeid. Vi vet at disse liker man heller ikke når man skal lage en lov som dette. Men så har jeg også fått vite noe annet. Som komitemedlem har jeg fått følgende kunnskap: I brev til komiteen 22. april er navnet på fem skoler, som risikerer å miste utdanningsstøtten med mindre det skjer noe konkret, nevnt. Det er Det tverrfaglige kunstinstituttet i Bærum, Kunst- og Designfagskolen, Kunstskolen på Rotvold, Norsk Fotofagskole og Tone Lise Akademiet. Så har jeg fått vite en annen ting også, og det er at statsråden kjenner kun én skole, nemlig Spin Off. Da tar jeg det for gitt at dersom statsråden kommer under vær med og får kjennskap til andre skoler, har han etter dette utsagnet etter rimelige, riktige og gode forvaltningsmessige tradisjoner, bekreftet at da vil de få en fair, skikkelig og god behandling. Det var en visshet som nyanserte bildet noe for meg denne kvelden, mens det andre gjorde det ikke. Vi har hatt en debatt som egentlig handler litt om politisk kultur i samarbeid eller ikke. Tidligere i dag har vi behandlet et Dokument nr. 8-forslag, hvor det kunne spisset seg til. Det hadde vært fullt mulig, men det var vilje til å finne en løsning. En av de skolene het Hopen. Det er en helt spesiell skole, men man fant en løsning fordi det var en vilje til å finne en løsning. Det er en skole som er innenfor, eller i slekt med, det vi snakker om her. Vi lærer at fordi det – etter min mening, og det vil jeg si rett ut som det er – går en type prestisje i måten man vil «fryse» på, så lar man «frysen» bli – og jeg bruker uttrykket med vilje – en giljotin. Den giljotinen tar med seg flere. Det er slik med giljotiner at begynner man først å bruke dem, går det med flere i dragsuget enn dem man først tenkte på. All historisk kunnskap om bruk av giljotiner har gitt slike dystre resultater. Dagens giljotinbruk, som ligger i friskoleloven, gir bare en historisk påminnelse. Det er også slik at jeg er utstyrt med den samme politiske hukommelse som representanten Høybråten. Jeg husker hvordan en del skoler som man nå i prinsippet liker, men i praksis ikke liker, ikke var så veldig omtykt tidligere. Jeg skal ikke gå så veldig langt i min politiske hukommelse. Der vil jeg holde meg til det kjente skriftsted at det er større glede over den ene som vender om i tide, enn over dem som aldri gjør det. Så får vi håpe at det også holder seg til senere debatter i denne salen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-05-22:
To poeng: Det første poenget er, som representanten Ine Marie Eriksen sa, at den friskoleloven som nå fryses, er utrolig mye mer restriktiv enn den svenske sosialdemokratiske løsslupne loven som den borgelige regjeringen aldri fant grunn til å kopiere. Så til saken. Når jeg har tatt opp spørsmålet om utdanningsstøtte, er ikke det basert på rykter. Det er heller ikke basert på friskoleloven, men det er basert på lov om utdanningsstøtte. I forbindelse med lov om utdanningsstøtte er det, på grunn av tidligere vedtak i Stortinget, laget en overgangsordning. Det er denne overgangsordningen som må forlenges for at de fem skolene som jeg leste opp i sted, ikke skal komme i klemme. Jeg regner med at statsråden vil se på lov om utdanningsstøtte, vil se på forskrifter som følger av lov om utdanningsstøtte, som er en følge av tidligere stortingsvedtak i forbindelse med den friskoleloven som fryses. Jeg legger til grunn at skulle de skolene som jeg leste opp, komme i klemme, vil de, etter statsrådens redegjørelse, ikke gjøre det. Det er jeg glad for.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
Bare for å korrigere: Det er altså Anundsen som er navnet. Generelt skal man vel være skeptisk til å bruke representanten Huitfeldt som sannhetsvitne. Den rapporten hun tror jeg viser til, er ikke én rapport. Jeg viser til tre ulike rapporter fra Sverige. Jeg skulle tro at representanten Huitfeldt kunne ha interesse av å lese de rapportene, og hun kan få linkene til de offentlige sidene hvor hun finner denne informasjonen, av meg etterpå. Fremskrittspartiet ønsker ikke et forbud mot å ta skolepenger.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
Jeg har ikke listen med meg her. Vi hadde samme diskusjon tidligere, og det er altså slik at det er flere offentlige fagskoler som vil lide under den friskolestoppen og fagskolestoppen som Regjeringen nå har tatt initiativet til. Det som er hovedutfordringen her, er at Regjeringens politikk er kjønnsdiskriminerende, for når man stanser finansieringen av helse- og sosialfag mens man samtidig finansierer teknisk fagskole, er det klart kjønnsdiskriminerende. Det er overraskende at Sosialistisk Venstreparti kan stå for en sånn form for politikk i forhold til et veldig viktig yrke. Når det gjelder kapasitetsutnyttelsen for fremtiden, så får vi se om det er representanten Lena Jensen eller Fremskrittspartiet som får rett i hvorvidt det blir utdannet tilstrekkelig med helsepersonell.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
Det må foreligge en åpenbar misforståelse hvis man mener at jeg har gitt uttrykk for fra denne talerstol at det var oppsiktsvekkende at Regjeringen ville forandre loven. Det har ikke jeg sagt. Vi mener at fremgangsmåten Regjeringen har valgt, er oppsiktsvekkende. Vi mener det er oppsiktsvekkende at Regjeringen har trukket tilbake godkjenningen av 40 godkjente friskoler. Utfordringen ved det er i strid med det representanten Meltveit Kleppa nå sier. Dette var ikke tema i valgkampen i det hele tatt. Det var ingen som på noe tidspunkt kunne forutse at den sittende regjering ville trekke tilbake gitte, lovlige godkjenninger, og det var ingen som var klar over i valgkampen at denne regjeringen ville vedta en lov som fikk tilbakevirkende kraft for en rekke private institusjoner i Norge. Det er det jeg og Fremskrittspartiet mener er særdeles oppsiktsvekkende, og det var hyggelig å få anledning til å klargjøre det en gang til.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
Med de tilbakemeldingene vi har fått etter fremleggelsen av lovforslaget, må jeg si at representanten Meltveit Kleppa villeder litt når hun sier at Regjeringen har lyttet, for de har lyttet på kanskje en promille av de innsigelsene som er kommet. Resten har de valgt å overhøre. Senterpartiet pleier jo å forsøke å gi inntrykk av at de er et folkeparti, og at de ønsker å lytte til folkets røst. Det er jo bra. En undersøkelse foretatt av Analysehuset viser at 71 pst. av de spurte mener det er riktig at elever og foreldre skal ha mulighet til å velge andre skoletilbud enn det offentlige, hvis de ønsker det. Den samme undersøkelsen viser at 73 pst. av Senterpartiets egne velgere mener at det er galt å trekke tilbake gitte godkjenninger. Har Senterpartiet nå forlatt folkepartisynspunktet sitt? Har de sluttet å lytte til folket og sine egne velgere?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
I det siste har vel ikke lovavdelingen uttalt seg så mye om det. De har uttalt seg om Grunnloven § 97, og det er to forskjellige ting. Kunnskapsdepartementet har også ansvaret for barnehagedekningen, og tre fjerdedeler av den barnehagesatsingen som Regjeringen nå legger opp til, står private barnehagetilbydere for. Det er veldig positivt. Statsråden har på mange måter, også i media, hyllet de private barnehagenes innsats for å sikre barnehagedekningen. Hvorfor er det da så ille at private også ønsker å drive skole? Både barnehager og videregående opplæring er frivillige tilbud for dem som benytter seg av det. Er det så viktig med private tilbud i barnehagesektoren fordi statsrådens partileder er avhengig av en tilstrekkelig barnehagedekning – er det virkelig så banalt og enkelt?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
En skal ikke la seg forundre over noe, forstår jeg. Det siste innlegget var preget av en del sammenlikninger som iallfall ikke hører hjemme i den norske friskoledebatten. Så fikk jeg sagt det! Parlamentarisk leder i Senterpartiet, Magnhild Meltveit Kleppa, gav i en replikk tidligere i dag uttrykk for at Fremskrittspartiet ikke svarte på spørsmål. Det er ikke riktig, for det spørsmålet Meltveit Kleppa stilte, ble også stilt av Anniken Huitfeldt, og da ble spørsmålet besvart på en usedvanlig tydelig måte. Det trodde jeg representanten Meltveit Kleppa fikk med seg, og jeg syntes ikke det var riktig å kaste bort Stortingets tid på å besvare det samme spørsmålet to ganger. Representanten Lena Jensen hevdet fra denne talerstol at svenskene har så negative resultater av de friskolene de har hatt siden 1990-tallet. Det er jo ikke riktig! Jeg lurer på hva slags undersøkelser det vises til her. Det er en rekke undersøkelser som viser akkurat det motsatte, og i tillegg viser undersøkelsene at den svenske oppslutningen om friskolesystemet er utrolig høy. Svenskene er altså kjempefornøyde med sitt friskoletilbud. I innlegget sitt sier Lena Jensen nesten ikke et ord om kvalitet. Hun snakker kun om sosial utjevning. Jeg trodde også det var viktig å ha et visst fokus på innholdet i skolen, og ikke bare på hvem som går der. Statsråd Djupedal viser til Soria Moria-erklæringen som grunnlag for at denne loven er kommet. Soria Moria-erklæringen ble til etter valget. Det var ingen som visste i forkant av valget hva resultatet av Soria Moria-erklæringen ble. Vi har hørt referert her mange ganger at det var tvetydige signaler fra Senterpartiet, og ganske klare signaler fra Arbeiderpartiet om at de 40 godkjente friskolene ikke skulle miste godkjenningen. Dette er et uforutsigbart resultat av Regjeringens samarbeid, og det synes jeg rett og slett statsråden og regjeringspartiene bør ta innover seg, og ikke forsøke å bortforklare. Regjeringspartiene har nesten ikke brukt noe tid på å diskutere denne loven. De har brukt mye tid på bortforklaringer og årsaken til at den fremmes, og mange minutter på talerstolen med å si at de gjør bare det alle burde forvente. Men når man graver litt i arkivene, viser det seg at verden ikke er så enkel. Jeg synes i grunnen denne debatten avslører at vi sitter igjen med ett grunnleggende spørsmål, særlig etter at statsråd Djupedal i forbindelse med sammenligningen vi tok i replikkvekslingen tidligere i dag, ikke vil sammenlikne barnehage og videregående skole. Han sier at det ene er obligatorisk, det andre er det ikke. Videregående skole er ikke obligatorisk. Den har aldri vært det. Den er frivillig akkurat som barnehagen. Jeg etterlyser fortsatt statsrådens klare svar på hvorfor private barnehager er bra når friskoler er noe negativt. Det siste grunnleggende spørsmålet som er igjen i denne debatten, er: Hvorfor er valgfrihet så farlig? Hva får representanter som Huitfeldt, Ljunggren, Jensen, de Ruiter og statsråd Djupedal til å tro at de vet så mye bedre enn alle andre?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2006-05-22:
Representanten Huitfeldt latterliggjør på en måte norsk lov ved å si at svenske skoler ikke driver bistand. Jeg synes det er uklokt av en representant i den lovgivende forsamling å latterliggjøre norsk lov på den måten som representanten Huitfeldt gjorde. Jeg må si jeg smilte litt av eksemplet til Lena Jensen. Hun mente det var dramatisk at det skulle bli etablert mange elevplasser i Tromsø – og hun legger automatisk til grunn at de offentlige skolene ville tape i konkurransen mot de private! Mener virkelig Lena Jensen at den norske offentlige skolen er i en så begredelig tilstand at den ikke vil være i stand til å konkurrere med de private? Jeg synes det er en forunderlig retorikk – og dette var under ett minutt!
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Fremskrittspartiet hevder at skolefrysen truer fagskolene og da spesielt utdanningen innenfor helse- og sosialfag. Dette er feil. Fremskrittspartiet snur saken på hodet. Nettopp de yrkesfaglige tilbudene ville blitt truet dersom vi hadde akseptert den ukontrollerte veksten av privatskoler. Fremskrittspartiet feilinformerer derfor i innstillingen når de, sammen med andre partier, hevder at frysloven innebærer «en klar svekkelse av muligheten for at Norge vil kunne fremskaffe nok kvalifisert fagpersonell innen helse- og sosialsektoren når fagskolene fryses». Fremskrittspartiet har åpenbart ikke fått med seg følgende: Frysforslaget berører ikke utdanningen innen omsorg og helse, eldre og helse. Fremskrittspartiet må i hvert fall kunne svare direkte og konkret på følgende spørsmål: Hvilke fagskoler og hvilke tilbud innenfor helse- og sosialfag vil bli rammet av den midlertidige loven?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Høyre mener at Regjeringen satte viktige forvaltningsmessige prinsipper på prøve gjennom beslutningen om å stanse den ukontrollerte veksten av privatskoler. Kristin Clemet valgte å overprøve sitt eget fagorgan, Utdanningsdirektoratet, som godkjente et vesentlig antall lavere skoleplasser. De advarte mot det Kristin Clemet gjorde, og dette skjedde etter skolestart og etter at det ble klart at den forrige regjeringen tapte valget. I de tre siste ukene før hun gikk av, godkjente Clemet 5 000 nye skoleplasser. Dette skjedde samtidig som Arbeiderpartiet og Senterpartiet satt og forhandlet fram en regjeringserklæring på Soria Moria. Statsråd Djupedal stod definitivt på trygg grunn da han i midten av desember åpent og offentlig fulgte opp det de tre partiene gikk til valg på og det det nye flertallet stod sammen om. Hvordan kan Høyre gråte over det de kaller et departementalt påbud, dvs. en kunngjøring om frys i påvente av Stortinget, når Høyre så åpenbart opponerte mot folkets vilje etter at de hadde tapt valget?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Denne regjeringen og det rød-grønne flertallet er veldig opptatt av fagskoler og fagskolenes innretning. Det vi vet, er at fagskolene er veldig forskjellig finansiert, og at en rekke fagskoler, som representanten nevner, blir diskriminert på grunn av dette. Regjeringen vil komme tilbake til en ny fagskolelov og ha en gjennomgang av hvordan man skal innrette fagskolene. Det jeg tok opp i mitt spørsmål til Fremskrittspartiet, var den feilinformasjonen som Fremskrittspartiet nok en gang kommer med når det gjelder frysen i privatskoleloven. Dette vil ikke ramme fagskolene som er godkjent etter NOKUT, verken de private eller de offentlige. Så det flertallet i dag vedtar, vil ikke ramme etablerte helse- og sosialfagskoler.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Jeg vil takke for spørsmålet fra Høyre-representanten, for dette kan gi meg en mulighet til å forklare mitt innlegg i Stortinget. Man har opplevd segregering. Man opplever forskjeller. Man ser at elever med ulik sosial og kulturell bakgrunn velger forskjellig type skoler, og at det faktisk, selv om det er 100 pst. finansiering i Sverige, er sånn at det er de med høy sosial, kulturell og økonomisk bakgrunn som velger disse skolene. Vi ser den samme utviklingen i Danmark, der en helhetlig politisk ledelse er veldig bekymret over utviklingen. Man har fått en økning av private skoler, bl.a. i København, der opp mot 50 pst. av innvandrerbarna i noen områder går på typiske muslimskoler. Dette er en utvikling vi ikke ønsker.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Jeg vil understreke at denne loven på ingen måte er dårlig politisk håndverk. Det representanten fra Venstre tar opp, er et viktig tema, og dette har vi omtalt i innstillingen. Dette er egentlig ingen debatt, for vi legger til grunn at elever som går i en etablert fagskole, ikke vil miste studiestøtten i det hele tatt. Dette er en lov for skoler som ikke er etablert, og som ennå ikke har fått godkjenning. Det er i dag viktig for oss å understreke at denne loven ikke vil ramme elever som allerede går i en fagskole.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Kristelig Folkeparti har dessverre havnet i et selskap de ikke hører hjemme i. Denne frysloven var nødvendig for å hindre godkjenning av 20 000 nye privatskoleplasser, eller nesten en fordobling i forhold til dagens nivå. I den videregående utdanningen alene kunne veksten blitt på om lag 150 pst. Dette store antallet handler ikke om livssynsskoler og om pedagogiske alternativ, men det handler om en utvikling som åpenbart vil gjøre det vanskelig å skape en god offentlig fellesskole. Min utfordring til Kristelig Folkeparti er: Hvorfor ikke heller bidra til en utvikling der vi skaper en god, mangfoldig og variert fellesskole som strategi, istedenfor å vende seg til høyresidens privatisering?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-22:
Jeg hadde ikke tenkt å ta ordet så sent på natt, men en rekke av de påstandene som er kommet fra denne talerstolen i dag, kan jeg ikke la gå forbi uten kommentarer. Fremskrittspartiet klarer å komme med ganske mye feilinformasjon fra denne talerstolen, bl.a. at Lena Jensen i sitt innlegg ikke snakket noe om kvalitet i skolen og viktigheten av å styrke den. Hvis Fremskrittspartiet hadde lyttet, hadde man hørt at det var nettopp dette, denne regjeringens og det rød-grønne stortingsflertallets satsing på den offentlige skolen, jeg snakket om i hele mitt hovedinnlegg. La meg ta et eksempel fra mitt hjemfylke, Troms. Hadde vi ikke gjort denne frysen i forbindelse med det vedtaket vi gjør i dag, ville man i Tromsø sentrum fått etablert om lag 1 500 videregående skoleplasser, plasser som skulle etableres som allmennfaglige plasser – og fylket skulle betale for disse plassene. Fylket var imot, men den tidligere regjeringen ønsket å presse fylket til å etablere disse plassene. Fylket skulle altså betale for disse skoleplassene. Resultatet ville ha vært at en rekke av skolene i distriktet ville ha blitt tvunget til å legge ned. Man ville ha endret skolestrukturen og fått en sentralisering som man ikke hadde sett maken til tidligere. Det ville ha ødelagt den distriktspolitikken og den skolepolitikken som flertallet i Troms fylke ønsker å føre. Det vedtaket som gjøres i dag, er trinn nr. 1 mot en ny privatskolelov. Vedtaket som gjøres i dag, er et viktig og et godt vedtak. Det viser at flertallet på Stortinget nok en gang tar grep om utviklingen i den offentlige skolen, og at vi satser på kvalitet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg registrerer at Framstegspartiet finn det oppsiktsvekkjande at dagens regjering ynskjer å endra friskulelova. Eg vil jo seia at det ville ha vore mykje meir oppsiktsvekkjande om ikkje Arbeidarpartiet , SV og Senterpartiet følgde opp ei lov som dei opphaveleg var sterkt imot, og som desse tre partia gav tydeleg uttrykk for at dei ville arbeida for å få endra. No har vi i dag fått avklart ei viktig side ved Framstegspartiet sin politikk. Det er på den eine sida 100 pst. skulefinansiering, men spørsmålet er då: Vil dei samtidig gå inn for forbod mot skulepengar, eller skal det i tillegg vera ein sjekk frå dei enkelte foreldrepara? Det ville bety ei forsterking av dei forskjellane som ligg i Framstegspartiet sitt skulesystem. Kor langt skal eigentleg valfridomen gå? Kva for nokre lokalsamfunn i Noreg er det som skal få velja skule?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg føreset at òg representanten Eriksen har fått med seg at det faktisk er skular som meiner at frysvedtaket var bra. Det er mange kommunar og fylkeskommunar som er fornøgde med det vedtaket som blir gjort i dag. Eg har to spørsmål til Eriksen. Eg reknar med at ho svarar på dei, i motsetnad til Framstegspartiet, som ikkje svarar på spørsmål, har eg registrert i dag. Det eine er: Korleis kan ho seia at det er fagleg forsvarleg å gå inn etter stortingsvalet, medan Regjeringa førebur seg på å gå av, og godkjenna over 4 000 nye plassar – mot direktoratet? Det andre er: Kor langt går Høgre sin valfridom? Gjeld Høgre sin valfridom foreldre som ynskjer ein offentleg skule for ungane sine? Gjeld valfridomen berre i dei største lokalsamfunna i dette landet?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg har over tid følgt Framstegspartiet sine mange standpunkt i ulike saker i Stortinget. Eg har registrert at Framstegspartiet veldig ofte skifter standpunkt frå program til sak. Dei skifter òg standpunkt i denne salen frå år til år innanfor den same stortingsperioden. I Senterpartiet legg vi vekt på at det programmet vi går til val på, det programmet som vi ber våre veljarar ta stilling til, det står vi på òg i etterkant, så langt vi kan. Difor er det ikkje éin som stemde Senterpartiet som skal vera i tvil om at vi ynskte å endra friskulelova slik at det framleis vart rom for skular med alternativ pedagogikk eller livssynsbaserte skular. Vi var djupt ueinige i den friskulelova som vart vedteken i førre periode, og kjem til å arbeida for å endra ho.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Til spørsmålet om ei mellombels lov, ei fryslov, berre skal gjelda vidaregåande skular: Vårt utgangspunkt er det rådet som er gitt om likebehandling. Og det same rådet har òg vore gitt av f.eks. Kristne Friskolers Forbund, KFF. Det er brei einigheit om at denne lova bør gjelda alle som har søkt. Når det gjeld grendeskular, synest eg det er ein svært god definisjon som er skriven av fleirtalet i innstillinga der det blir sagt: «(...) med grendeskoler mener departementet en lokal skole som foreldre ønsker å opprettholde eller etablere når den offentlige skolen nedlegges eller sentraliseres, eller når en friskole legges ned. Flertallet viser til at dette både gjelder skoler som følger L97 og skoler som utgjør et pedagogisk eller religiøst alternativ.» (...) Så blir det då opp til Utdanningsdirektoratet å føreta den endelege behandlinga av slike søknader.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg håpar det ikkje blir oppfatta som at eg har for vane å gå i strupen på folk. Både utsegna frå meg og utsegna frå Rune J. Skjælaaen er med og understrekar at vi har eit oppriktig engasjement for å vareta skular baserte på alternativ pedagogikk og skular baserte på livssyn. Kristeleg Folkeparti sin leiar veit svært godt at her er det for det fyrste kome for dagen eit til då ukjent tal på elevplassar som var godkjende både før og etter valet. I tillegg har det vore omfattande, eg understrekar omfattande, juridiske vurderingar med omsyn til korleis ein kunne vareta desse ulike søknadene, og kva ein skulle gjera for å stoppa det ein må kalla den ukontrollerte framveksten som hadde skjedd på svært kort tid. Og rådet var altså einsarta frå regjeringshald til KFF: likebehandling.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg vil koma med nokre få merknader på tampen av debatten. For det fyrste gjorde eg meg skuldig i ei misforståing overfor Høgre. Høgre trudde at eg var oppteken av at foreldra skulle kunna velja mellom offentlege skular. Mitt poeng er at det i dei seinare åra har vore ei rekkje foreldre som ikkje har hatt nokon valfridom til å la ungane sine gå på ein offentleg skule, fordi ikkje minst ein stram kommuneøkonomi har medført at skulen har vorte lagd ned. Komiteens leiar hyllar Høgres kommuneøkonomi, men det er eit faktum at det året då friskulelova vart vedteken, melde 55 pst. av kommunane i ei undersøking at dei måtte kutta nettopp i skulen. Dette står i sterk motsetning til den veksten i frie inntekter som dagens regjering no har sørgd for – 8 milliardar kr over to år. Så skulda Høybråten fleire her for manglande evne til å lytta, for prestisje og for historieløyse. Med omsyn til prestisje i denne saka, kjenner eg meg ikkje igjen. Manglande evne til å lytta, sa han. Det må i så fall òg gå til Høybråten sjølv, som då ikkje er villig til å ta inn over seg at når det gjeld juridisk rådgjeving, korleis søknadene her skulle handterast, har til og med juristane tilrådd Kristne Friskolers Forbund å satsa på likebehandling. Så til historieløysa. Redaktør Rimehaug i Vårt Land skreiv den dagen friskulelova vart vedteken: «Når det nå åpnes for fri konkurranse om skoledrift, er det mye som taler for at privatskolene vil stikke av med seieren, og få de beste elevene og de mest ressurssterke foreldrene. En slik utvikling mot en ny klassepreget skole vil være et tilbakeslag for den tenkning som lå bak friskolebevegelsen og Kjell Bondeviks privatskolelov.» Det er òg ein del av historieframstillinga. Så er det nok rett at SV og Arbeidarpartiet har bevega seg frå det som skjedde den gongen og til no, men det er altså tilfellet at regjeringspartia no står saman om å snikra på ei ny lov som skal vareta skular baserte på livssyn og på alternativ pedagogikk. Eg ser fram til eit breitt samarbeid ikkje berre med Arbeidarpartiet og SV, men òg med Kristeleg Folkeparti og Venstre for å sikra ein skule som ikkje minst Jon Lilletun var ein sterk talsperson for som utdanningsminister.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Kvam Kristne Skule ble godkjent av Utdanningsdirektoratet under de samme faglige strenge regler som alle andre skoler som er blitt godkjent. Det var altså ikke statsråd Kristin Clemet som satt og bestemte at den skolen skulle godkjennes. Når det er sagt, vil jeg nevne at Anna Ljunggren også var til stede på de høringene vi hadde i forbindelse med friskoleloven. Der hadde Arbeiderpartiet det jeg vil kalle et ganske hardt råkjør mot alle skoler som har en eller annen form for religiøs – og spesielt kristen – forankring. Der ble det lagt opp til at alle de skolene i utgangspunktet bryter norske lover, at de i utgangspunktet har et ekskluderende kvinnesyn og et spesielt snevert menneskesyn. Realiteten er jo – det vet representanten Anna Ljunggren veldig godt – at det er direktoratet som under strenge faglige kriterier, mye strengere enn under den gamle privatskoleloven, der det holdt å være et religiøst alternativ og man for øvrig ikke stilte krav til utdanningskvaliteten, godkjente de skolene. Det skjedde altså under den nye loven, som stiller mye strengere krav til den faglige kvaliteten enn det som var tilfellet under den gamle privatskoleloven, som representanten Ljunggren og hennes parti vil tilbake til.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Dette var nesten en festlig replikk. For det første: Det finnes ingen ukontrollert vekst i antallet godkjente friskoleplasser. Det som utgjorde den store veksten, var jo de søknadene som ennå ikke var blitt behandlet. Punkt 2: Statsråd Clemet var altså klageinstans for dem som hadde anket beslutningen om avslag. Direktoratet og juristene i departementet gav et entydig råd, at det ikke fantes juridisk belegg for å avslå søknadene. Derfor gjorde altså statsråd Clemet det hun gjorde. Men så skjer det utrolige, ved Soria Moria-erklæringen og ikke minst 13. desember i fjor, at statsråd Djupedal setter bommen ned ikke bare for dem som fikk klagesaken sin behandlet av statsråd Clemet, han setter jo bommen ned for alle som hadde fått godkjenning – de 40 skolene, som altså inkluderer steinerskoler, Nyskolen i Bergen, Urtehagen skole og Spin Off danseinstitutt. Det inkluderer alle de skolene dere eksplisitt sa dere ikke ville ramme, og det er jo det som gjør at dette frysvedtaket er spesielt både i forhold til norsk lov og ikke minst i forhold til norsk forvaltningspraksis.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Representanten Magnhild Meltveit Kleppa hevder at det er flere skoler som syns at frysvedtaket var bra. Det er i hvert fall ingen av de 40 skolene som ble rammet, som syns at det vedtaket var bra, snarere tvert imot. Så til spørsmålene. Var det faglig forsvarlig? Vel, statsråd Clemet kunne ha gjort et annet valg. Hun kunne ha lagt igjen alle søknadene og alle ankesakene til statsråd Djupedal, og han måtte ha gjort nøyaktig den samme vurderingen som statsråd Clemet gjorde. Så til det andre spørsmålet, om vi er for valgfrihet i den offentlige skolen. Det er jo et meget interessant spørsmål sett i lys av den saken vi nettopp har behandlet i Stortinget, om fritt skolevalg innenfor den offentlige skolen. Der sier Høyre og Fremskrittspartiet sammen med Venstre ja til valgfrihet mellom offentlige skoler. Det går regjeringspartiene, Senterpartiet inkludert, imot med brask og bram. De vil altså ikke ha valgfrihet i den offentlige skolen, og de vil ikke ha valgfrihet mellom offentlige skoler og friskoler. Så hva som er igjen av valgfriheten, annet enn at den gjelder for rike mennesker som har råd til å betale en privat skoleplass som ikke får statsstøtte, det er for meg til å undres over.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Representanten Lena Jensen og hennes kolleger fra regjeringspartiene har flere ganger under debatten pekt på den entydige segregerende effekten som friskoler har bl.a. i Sverige. Representanten Jensen sier også at svenskenes negative erfaringer ikke er noe å ta etter. Hun feller da en meget hard dom over sine sosialdemokratiske og sosialistiske kolleger i Stockholm og ellers i Sverige. Men la det være så. Sun-Joon Hwang, som er enhetssjef i det statlige svenske skoleverket, har skrevet en artikkel for å oppsummere det man har av forskning på segregering i Sverige. Sun-Joon Hwang framhever at ulike forskningsprosjekter med fokus på hvordan valgfriheten påvirker segregering av elever, ikke gir entydige svar. Jeg begynner å bli ganske lei av diskusjonene og ikke minst påstandene om de entydige store segregeringseffektene som mangler basis i dokumentasjon. Hvordan vil representanten Jensen kommentere at også enhetssjefen i det statlige svenske skoleverket sier at det ikke er mulig å påvise noen entydig segregeringseffekt?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Jeg har to spørsmål til representanten Magnhild Meltveit Kleppa. Det første spørsmålet er: Hvis denne regjeringa var oppriktig opptatt av å verne religiøse skoler og skoler med pedagogisk alternativ – som f.eks. Fet private barne- og ungdomsskole, Kvam Kristne Skule, Nyskolen i Bergen, steinerskoler – hvorfor kunne ikke loven da bare hatt virkning for videregående skoler? Spørsmål 2: Hvordan vil representanten Meltveit Kleppa definere grendeskole? Er representanten enig med Landslaget for nærmiljøskolen, tidligere LUFS, i at hvis man skal definere grendeskole slik man gjør i en normaldefinisjon, så er det flest grendeskoler i Oslo?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Flere av statsrådens partikollegaer og regjeringskollegaer har i løpet av debatten vært inne på den entydig segregerende effekten et visst innslag av friskoler har på samfunnet. Kanskje statsråden kan bidra til å oppklare dette, siden ingen andre av hans kollegaer har kunnet det. Kan statsråden framlegge dokumentasjon på at et visst innslag av friskoler fører til entydig økt segregering? Er statsråden kjent med forskning om det motsatte, nemlig at et visst innslag av friskoler fører til redusert segregering, eller ingen segregeringseffekt overhodet? Jeg tar gjerne svaret skriftlig dersom statsråden ikke kan svare på stående fot.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Debatten vi har vært vitne til her i dag, har tidvis vist oss politikk på sitt aller verste. Det skjer når vi legger vekk fakta og kunnskap fordi vi er mer opptatt av ideologi og retorikk. Jeg vil kort gripe fatt i noe av det som er blitt sagt. For eksempel lurer jeg på hvorfor Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er så opptatt av å late som om friskoler kan være kommersielle og ta utbytte når de ikke kan det, og ikke minst hvorfor de samme partiene gir milliarder i statsstøtte til private barnehager, som kan ta utbytte hvilken dag som helst. Hvorfor er det sånn at man fortsatt prøver å overbevise om at det er sterkt segregerende effekter av friskoler. Nå har statsråd Djupedal måttet stå på talerstolen og avkrefte det Anniken Huitfeldt og andre har sagt i debatten i dag, om at det er entydig store sosiale ulikheter i land som har et visst innslag av friskoler. Det fins altså ikke forskning som kan påvise en sånn entydighet. Representanten Huitfeldt mente også at kommunene fikk mindre penger å drive skole for mens vi satt i regjering. Realiteten er jo at da vi overtok regjeringsmakt, hadde kommunene 58 052 kr å drive skole for pr. elev. Da vi gikk av, hadde kommunene 63 619 kr å drive skole for pr. elev. Det er en økning, ikke en nedgang. Det har vært oppe her at det er viktig at alle barn går på samme skole og med samme type elever. Det er altså sånn at i den norske såkalte fellesskolen er det fire ganger så stor sjanse for at du kommer til å begynne på universitet eller høyskole hvis foreldrene dine har gjort det, som hvis de ikke har gjort det. Vil et visst innslag av friskoler øke eller redusere det? Sannsynligheten er faktisk ganske stor for at det iallfall ikke vil øke segregeringen. Norsk forskning tyder tvert imot på at det kan ha en positiv effekt. Når Anna Ljunggren sier at det er viktig at alle elever går på den samme skolen og med den samme typen elever, er jo hovedårsaken til at foreldre ønsker seg til friskoler, at de ønsker en mer heterogen elevmasse. De ønsker mer forskjellige elever på vegne av sine barn, og det får de i friskolene. Det får de ikke i den offentlige skolen. Dette har vært en interessant debatt også, fordi den har stilt fram noen av de tingene som jeg tror det er viktig å gå nærmere inn i når man får den endelige loven til behandling. Blant annet skal det bli meget interessant å se hva som kommer til å være igjen av de religiøse og pedagogiske alternativene når vi ikke skal ha religiøse skoler som er spesielt religiøse, når vi ikke skal ha skoler for muslimer, og de pedagogiske alternativene blir så vanskelige å definere, fordi det nesten ikke fins noe som er alternativt nok lenger så lenge den offentlige skolen har større grad av frihet. Jeg er veldig spent på hva det kommer ut av det. Min spådom er at vi i Norge i framtida ikke engang kommer til å få se noe som helst som vil være i nærheten av den gamle privatskoleloven. Vi kommer til å se mindre mangfold, færre alternativer, færre muligheter for foreldre og elever til å velge noe annet – rett og slett færre muligheter til å være med og skape et bedre samfunn.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-22:
Det vi diskuterer i dag, er altså omtrent verdens strengeste friskolelov. Vi har ikke Sveriges friskolelov, der skolene får lov til å ta utbytte. Vi har ikke Sveriges friskolepolitikk. På dette området fant vi det altså ikke nødvendig å ta etter sosialdemokratene i Sverige. Vi lever i et land der vi ikke greier å gi grunnleggende leseopplæring til ca. 15–20 pst. av befolkningen vår. Jeg syns ikke det er noe å skryte av. Men det som derimot er et faktum, er at man i mange andre land, hvor de både har flere friskoler og færre penger enn i Norge, greier å utjevne forskjellene, og man greier å gi grunnleggende leseopplæring til sin befolkning. Jeg syns det er ganske nedlatende å avfeie dette med tom retorikk. Representanten Anniken Huitfeldt mener at svenske kjeder ikke driver bistand. Det er godt mulig. Men det betyr også at Anniken Huitfeldt legger til grunn at friskolekjeder som John Bauer, Sonans og Akademiet kommer til å begå lovbrudd i Norge. Det fins det altså ikke noe som helst belegg for å hevde. Jeg syns det er(presidenten klubber) ganske spesielt at slike påstander blir gjentatt gang etter gang fra Stortingets talerstol uten at det påtales. (presidenten klubber)
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2006-05-22:
Sist sommer godkjente direktoratet og Kristin Clemet Kvam Kristne Skule. Her er litteratur, musikk, drama, rollespill, Internett, dans, film og TV som bryter med Bibelens verdigrunnlag, uakseptabelt i undervisningen. Representanten Ine Marie Eriksen nevnte i innledningen også denne skolen som en skole det var trist ble rammet. Er dette det Høyre kaller for mangfold? Hvor går grensen mellom mangfold og ensretting?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2006-05-22:
Jeg har et spørsmål til representanten Lånke – det er ganske enkelt: Ønsker Kristelig Folkeparti å være med og gå opp noen tydeligere grenser hva gjelder private og offentlige skoler? Jeg tror vi er enige om at vi vil ha innslag av alternative skoler, som et supplement til den offentlige. Representanten har i sin replikk tidligere i kveld, og nå i innlegget, nevnt det som ble sagt under høringen, med den utstrakte hånden. Det som ble sagt fra dem, var at det var et for stort sammenfall og en ikke forsvarlig konsentrasjon i flere byer. Det var noe av grunnlaget for at de kom med den utstrakte hånden. Derfor er jeg litt usikker på hvor Kristelig Folkeparti står i denne saken. På den ene siden forsvarer de dagens lov, og på den andre siden har Kristelig Folkeparti lange tradisjoner for å forsvare den offentlige skolen. Vil Kristelig Folkeparti være med og tydeliggjøre lovgivningen?
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-05-22:
Eg håper at representanten Lånke vil svare på mine to spørsmål. Det eine er ganske enkelt: Trur representanten Lånke at retten til å velje utdanning for sine eigne barn var meint som ein reiskap for privatisering, eller var det meint som eit vern mot regime som nyttar skulevesenet til einsretting på kostnad av etnisk mangfald og til formidling av verdiar som vi ikkje kan sameine oss med i dag? Spørsmål nr. 2: Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti har stått saman om dei verdiane den gamle privatskulelova hadde i seg. Kva er det for endringar som har skjedd som gjer at Kristeleg Folkeparti no ynskjer å opne for eit større innslag av privatskular som ikkje byggjer på eit religiøst alternativ eller eit pedagogisk alternativ?
Erling Sande (Senterpartiet), 2006-05-22:
Venstre er jo eit parti som har lange tradisjonar som skuleparti. Born av fattige og born av rike skal gå i ein og same skule. Eg synest eg høyrer dette mantraet som nokon trekkjer opp som eksempel på den sterke offentlege fellesskapsskulen. For det gamle sosialliberale Venstre var tanken om ein sterk offentleg fellesskapsskule viktig for å hindre reproduksjon av forskjellar. Ja, heilt fram til inntoget i den førre regjeringa var Venstre einig med Senterpartiet i innhaldet i den gamle privatskulelova og åtvara mot oppretting av friskular som ikkje utgjorde eit pedagogisk alternativ eller eit livssynsalternativ. Mitt spørsmål til representanten Dørum må vere: Kva er det som har endra seg i samfunnet som gjer at Venstre no ynskjer større innslag av private tilbod i skuleverket?