Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2001-11-28:
Kristelig Folkeparti er tilfreds med at Regjeringen følger opp intensjonen om å forsterke innsatsen overfor de aller svakeste. I et rikt land som Norge er det uverdig at så mange ikke får ta del i denne velstanden. Gjennom budsjettet for neste år har Regjeringen foreslått viktige omprioriteringer, slik at tiltakene blir målrettet mot å bekjempe fattigdom. For foreldre som er uføre, betyr det mye at barnetillegget i folketrygden øker fra 30 til 40 pst. av grunnbeløpet. Det betyr en økning på 5 136 kr for hvert barn pr. år. Merutgiftene i forhold til Arbeiderpartiets forslag er på 81 mill. kr. Uføre med barn under 18 år som mister sin ektefelle, får i dag ikke barnetillegg. Fra 1. mai neste år vil disse få mulighet til barnetillegg, selv om barnet får rett til barnepensjon. Det vil være en god hjelp i en vanskelig situasjon. Er en avhengig av sosialhjelp, er det viktig at kontantstøtten holdes utenfor, og at sosialhjelpssatsen prisjusteres. Kommunenes frie inntekter øker med 70 mill. kr for å kompensere for dette. Kristelig Folkeparti synes det er svært positivt at Regjeringen ønsker å bedre økonomien til pasienter som har langtidsopphold innen psykisk helsevern. De aller fleste av disse er uførepensjonister og har lite igjen å klare seg for når pensjonen blir avkortet etter fem måneder i institusjon. Forslaget om ingen avkorting det første året i institusjon støttes, og er med på å likestille pasienter innen somatisk og psykisk helsetjeneste. I budsjettdebatten er det sagt at arbeidskraften er den viktigste ressursen i norsk økonomi. Tilgangen på arbeidskraft vil i årene som kommer, være den viktigste begrensende faktor i norsk økonomi. Mindre skatt på lav inntekt kan gjøre det lønnsomt for flere å gå fra deltids- til heltidsarbeid, og dermed øker arbeidskraften. Det er svært positivt at minstefradraget økes fra 40 300 kr til 43 000 kr. Det kan også stimulere til høyere yrkesaktivitet. Jeg tror at flere alderspensjonister mellom 67 og 70 år vil benytte muligheten fra nyttår til å tjene 2G uten at pensjonen avkortes. Det kan være med på å gjøre overgangen til en pensjonisttilværelse mer aktiv og fleksibel. Under valgkampen ble det fokusert mye på egenandeler. Stor var min forbauselse da Stoltenberg-regjeringen økte egenandelstaket. Heldigvis har Arbeiderpartiet snudd, og egenandelstaket er redusert med 100 kr. Brukerorganisasjonene står samlet bak et krav om et nytt egenandelstak, tak 2. Kristelig Folkeparti støtter dette, da det vil skjerme kronikere og andre med store utgifter til medisinsk behandling. Det er bra at flere sykdommer inkluderes i gratis fysikalsk behandling. For mange betyr en nedgang i egenbetalingen på opptreningsinstitusjonene mye for å hindre tilbakefall av sykdom og kunne mestre hverdagen, og dermed få bedre livskvalitet. For alle som sliter med store rusproblemer, vil en ekstra økning på 6 mill. kr til legemiddelassistert rehabilitering hjelpe dem fram i metadonkøen. Det er viktig at disse brukerne følges tett opp lokalt der de bor. Et lavterskeltilbud om helsetiltak for rusmisbrukere kan bokstavelig talt redde liv. Det knyttes usikkerhet til sykehusøkonomien etter at regionale helseforetak er etablert. Finansieringsordningen skal gjennomgås for å stimulere til rask pasientbehandling på riktig nivå. En økning av ISF-ordningen fra 50 til 55 pst. vil helt sikkert være et incitament til større aktivitet. Flere godkjente somatiske sykehus er inkludert i innsatsstyrt finansiering fra neste år – likedan dagkirurgisk behandling hos private avtalespesialister. Målet er at helsekøene minker. Jeg har nevnt flere tiltak som vil bedre livskvaliteten og økonomien for folk som sliter. Heldigvis vil Regjeringen bekjempe fattigdom både i Norge og internasjonalt. Bistanden øker fra 0,89 pst. i år til 0,92 pst. neste år, og skal i løpet av en fireårsperiode opp i 1 pst. Selv om vi i dag vedtar budsjettet for landet vårt, er jeg glad for – og det er viktig – at vi aldri blir oss selv nok.