Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2001-05-14:
I de første to og et halvt årene av denne stortingsperioden bestod Arbeiderpartiets IT-politiske engasjement mye i å beskylde den sittende regjeringen for å trenere det tilsynelatende eneste interessante IT-prosjektet i landet, IT Fornebu, og styre prosjektet i Arbeiderpartiets ønskeretning. Jeg er svært glad for at Arbeiderpartiet i dag, etter at de verdifulle tomtene på Fornebu har fått den «riktige» eieren etter Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiets mening, innser at IT-politikken må bestå av mye mer. Det er bra for Norge og lover godt for framtida. Så får hver og en av oss gjøre oss våre egne tanker om hva som lå til grunn i Fornebu-saken, når næringsministeren i sin redegjørelse har følgende å melde om framdriften på Fornebu siden forrige vår: «Nå vil vi snart kunne se en begynnende konkretisering av de visjonene som Stortinget la til grunn ...» Hadde det vært statsråd Knudsens forgjenger Lars Sponheim som kom med slik uklar tale, ville nok visse radarparrepresentanter fått en travel dag på Stortingets talerstol. Statsrådens redegjørelse om IT-politikken viser at Regjeringen Stoltenberg fremdeles bygger på den kursen den forrige nærings- og handelsministeren og den forrige regjeringen staket ut. Det gjelder bl.a. satsingen på elektronisk handel og forvaltning, arbeidet med IT-sikkerhet og prinsippene og framdriften i bredbåndsutbyggingen. Jeg merker meg at statsråden i sin redegjørelse påstod at den forrige regjeringen hadde en dårlig koordinert IT- politikk, og manglet en felles overordnet strategi. Her tales mot bedre vitende. Det var nettopp den forrige regjeringen som for første gang samlet ansvaret for IT-politikken, noe som ble meget vel mottatt bl.a. av IT-næringens bransjeorganisasjoner. Jeg har lyst å gi spesiell ros til statsråden for to ting. Jeg synes det er positivt at Regjeringen følger opp Sårbarhetsutvalgets innstilling, og arbeider med de nye sikkerhets- og beredskapsutfordringene informasjonsteknologien gir samfunnet. Dette er et område vi på alvor ble oppmerksomme på i forbindelse med år 2000-problematikken, og som det er av den største betydning at vi tar på alvor. Det andre jeg vil trekke fram, er en jevn og tilfredsstillende framdrift i arbeidet med å fjerne hindringene for e-handel og elektronisk kommunikasjon i dagens regelverk. NHO har nylig dokumentert at prosjektet «Et enklere Norge» i dramatisk grad har stoppet opp etter at Arbeiderpartiet overtok makten. På akkurat dette området følges imidlertid Lars Sponheims engasjement fremdeles opp. Det er helt nødvendig for at e-handel skal få den utbredelsen som er ønskelig, og som vil gi betydelig effektivisering av den offentlige forvaltningen. På viktige områder inneholdt imidlertid IT-redegjørelsen mer pompøse ord enn et håndfast innhold, i alle fall dersom man samtidig skjeler til de prioriteringene Regjeringen gjør i budsjetter og politikk for øvrig. Samfunnets største utfordring er tilgangen på dyktig og kompetent arbeidskraft. Det gjelder ikke minst innenfor informasjonsteknologien. Dette krever to ting: et kraftig løft i satsingen på høyere utdanning og forskning og en offensiv politikk for arbeidsinnvandring hvor ikke LOs egeninteresser og Fremskrittspartiets fremmedfrykt legger premissene. På begge disse områdene går det for smått. Innenfor høyere utdanning og forskning har IT-næringenes forening nylig varslet at det trengs en tredobling av forskningsinnsatsen innenfor IKT de neste tre årene, i tillegg til et kraftig ressursløft til IKT-utdanningene på våre universiteter. Regjeringens svar har til nå vært å kutte i universitetsbudsjettene samt å nekte å innføre den mest effektive måten å øke næringslivets forskningsinnsats på: ordninger med skattestimulering av forskningsinvesteringer. Her står Venstre for en helt annen politikk enn Regjeringen. Skal vi lykkes i å bli en enda mer vekstkraftig eksportnasjon innenfor IT-industrien, er det viktig at vi satser stort på områder hvor vi har naturlige forutsetninger for å bli best. Et slikt område er marin informasjonsteknologi. Innenfor området elektroniske sjøkart er det store muligheter til å ligge i forkant, og det kan gi gode eksportinntekter. Til slutt: IT gir enorme muligheter for å modernisere offentlig forvaltning uten å sentralisere. Det er viktig at Regjeringen tar dette innover seg i praksis. Venstre sier ja til modernisering av den offentlige sektoren. For Venstre betyr det ja til rasjonalisering, men nei til sentralisering. Et slikt innhold skulle alle lagt i begrepet modernisering.