Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-24:
Kommunalkomiteen har behandlet forslag fra stortingsrepresentantene Per-Willy Amundsen, Ib Thomsen, Jan Arild Ellingsen, Ulf Leirstein, Jon Jæger Gåsvatn og Vigdis Giltun, Dokument nr. 8:12. I dokumentet fremmes følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen fremme forslag overfor Stortinget om en forsøksordning der ett eller flere asylmottak omdannes til lukkede asylmottak, inkludert de nødvendige lovendringer.» Forslagsstillerne viser til at Norge ifølge FNs høykommissær for flyktninger – UNHCR – er det landet i verden som har størst asylsøkervekst. Det påpekes at der asylmottak opprettes, kan det være en stor påkjenning for lokalbefolkningen. Forslagsstillerne viser også til en del voldsepisoder hvor beboere på asylmottak har vært involvert. Og videre ønsker de lukkede asylmottak i Norge. Lukkede mottak vil i hovedsak være for innvandrere som oppholder seg ulovlig i Norge, og for asylsøkere uten kjent identitet. I dokumentet vises det til at EU har åpnet for internering av asylsøkere i inntil 18 måneder i den nye europeiske immigrasjonspakten og i utkastet til EUs returdirektiv, som var gjenstand for første behandling i Europaparlamentet 18. juni 2008. Forslagsstillerne mener at Norge bør følge utviklingen i resten av Europa. I svarbrev fra statsråd Dag Terje Andersen til komiteen står det at statsråden oppfatter at forslagsstillerne mener at et lukket asylmottak er et mottak der beboere ikke står fritt til å bevege seg utenfor mottaket. Videre står det at et slikt mottak i realiteten vil innebære frihetsberøvelse av dem som oppholder seg der, og at frihetsberøvelse kun kan skje når det foreligger et lovgrunnlag. Statsråden viser i svarbrevet videre til at Norge har regler i utlendingsloven som både åpner for fengsling av utlending som ikke oppgir sin identitet, og for fengsling av utlending som unndrar seg iverksetting av et vedtak. Lovutvalget, i NOU 2004: 20, Ny utlendingslov, har vurdert å foreslå at alle asylsøkere skal kunne pålegges å oppholde seg i lukket mottak i en periode etter ankomst, dette for at utlendingsmyndighetene skal få best mulig forutsetninger for å behandle søknadene og effektuere eventuelle avslag raskt. Utvalget konkluderte med at et slikt tiltak kunne føre til at mange asylsøkere ville kreve lovligheten av denne frihetsberøvingen prøvd for en domstol. En ordning med lukkede asylmottak ville altså kunne bli en stor belastning for domstolene. Komiteens flertall, alle partier unntatt Fremskrittspartiet, viser i innstillingen til at norske regler for fengsling i denne type saker i stor grad synes å være i samsvar med internasjonale avtaler. Enkelte europeiske land har såkalt lukkede mottak for asylsøkere. På disse mottakene er det en adgangskontroll i form av inn- og utregistrering. Asylsøkerne står likevel fritt til å kunne forlate disse mottakene. Komiteen mener at vi skal føre en human, solidarisk og rettssikker flyktning- og asylpolitikk. Norge har en klar moralsk forpliktelse til å ta sitt ansvar for mennesker som trenger beskyttelse. Vår lovgivning skal bygge på internasjonale rettsprinsipper uttrykt gjennom menneskerettighetene og Flyktningkonvensjonen. Det er – og skal være – legitimt å søke om asyl i et annet land. Komiteens flertall, alle partier unntatt Fremskrittspartiet, mener at lukkede mottak vil begrense asylsøkernes bevegelsesfrihet og bryte med grunnleggende rettsprinsipper. På denne bakgrunn vil jeg anbefale flertallets innstilling, at forslaget ikke bifalles.