Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Innvandringen har gjort oss til en mer mangfoldig nasjon, på godt og vondt. Migrasjonskrisen i Europa førte til at Norge til sammen har gitt opphold til nærmere 80 000 flyktninger og familiegjenforente de siste seks årene. Regjeringen har derfor jobbet for å redusere antall nyankomne asylsøkere uten beskyttelsesbehov, for rask bosetting av personer som får opphold, og for raskere retur av personer uten lovlig opphold. Tiden i mottak skal brukes effektivt, bosetting i kommunene skal skje så raskt som mulig etter vedtak om opphold, kvalifisering til arbeidslivet må være målrettet, og medbrakt kompetanse og utdanning skal brukes. Dette budsjettet styrker samfunns- og kulturopplæringen i asylmottak, i tillegg til norskopplæring, og tiltak for å få flyktninger raskere i jobb. Krav til kunnskaper om norsk språk og det norske samfunnet er viktig for alle parter. De som skal inn i det norske samfunnet, må gis incentiver og muligheter til å delta i arbeidslivet og samfunnet for øvrig. Skal nye innbyggere lykkes, kreves det innsats fra myndighetene, lokalsamfunnet, frivilligheten, arbeidslivet og ikke minst av den enkelte innvandrer selv. Saksbehandlingskapasiteten i UDI er betydelig økt. Asylinstituttet er et meget viktig verktøy for å gi beskyttelse til mennesker som har beskyttelsesbehov. Norge skal oppfylle sine internasjonale forpliktelser og hjelpe flyktninger. Regjeringens satsing på integreringsmottak er et godt første steg på veien mot en mer differensiert mottaksstruktur, der beboernes egeninnsats og deres behov hensyntas. Gjennom budsjettforlik ble det enighet om å øke kvoten av overføringsflyktninger med 1 000 i forhold til regjeringens opprinnelige budsjettforslag. Som en følge av dette er flere kapitler og poster økt. Norge vil fortsatt ta imot færre flyktninger enn tidligere år, noe som er nødvendig for å klare god integrering av det store antallet nye som har ankommet de siste årene. Dette er mennesker som skal ha bolig, helsetilbud, barnehageplass, skoletilbud og arbeidstilbud. Antallet flyktninger i norskopplæring og introduksjonsprogram vil være høyt gjennom hele 2018. Det finnes en rekke bevilgninger til tilskuddsordninger for dem som bor i mottak. Tilskuddsordningene skal bidra til barnevernstiltak for enslige mindreårige, barnefaglig kompetanse, barnehage, frivilligheten, kvalifiseringstiltak, fysisk aktivitet og kulturell aktivitet. Jeg reagerer på hvordan enkelte partier og enkelte organisasjoner omtaler måten asylsøkere blir behandlet på den første tiden i Norge. Ofte får man et inntrykk av at det man kommer til, er verre enn det man kommer fra. Faktum er at de som ankommer, fra første stund får tak over hodet, mat, klær og helsetjenester. Vi bruker svært mange milliarder kroner på å behandle disse menneskene på en god måte. Det man derimot burde kritisert, er hvor tilfeldig det er om man blir gitt muligheter til å få et godt liv i den kommunen man blir bosatt i. Enkelte kommuner har tatt imot mennesker som i dag sitter i en god jobb og har egen bolig. Andre kommer til en kommune der de etter 20 år i Norge fortsatt ikke forstår eller snakker norsk. Det er på tide at vi stiller krav til at de overføringene kommunen får, brukes til integrering og ikke til å saldere andre budsjettønsker som lokalpolitikerne måtte ha. Regjeringen legger derfor opp til at de som har gode resultater på integrering, bør bosette flyktninger. Det er viktig å ta hensyn til jobbmuligheter og resultater ved fordeling av flyktninger til kommunene. Det er altså ikke størrelsen på kommunen som skal være avgjørende, men resultatet. I forrige uke arrangerte Fremskrittspartiet et miniseminar. Tre kvinner og én mann med forskjellig landbakgrunn fortalte om sine erfaringer med det norske samfunnet. Tilbakemeldingene var klare: Det er ikke nordmenns oppførsel som har ødelagt deres oppvekst, men innvandrermiljøets trang til å bry seg. Sosial kontroll og æreskultur skjer der innvandrerne bor tett, og der de har god tid til å følge med på det andre gjør – altså mangel på integrering. Vi gir i dette budsjettet tilbud om gratis halvdagsplass i barnehage eller SFO/aktivitetsskole og økt tilskudd til frivilligheten, språkopplæringsprogram, selvhjelp for innvandrere og en rekke andre god tiltak for å gjøre integreringen mulig.