Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 1998-12-10:
Den store og raske endringstakten i samfunnet stiller store krav til god kunnskap og kompetanse. Derfor har 1990-åra blitt utdanningsreformenes tiår. Nå er tida inne til å etablere tilbod for vaksne som krev kontinuerleg oppdatering, med andre ord læring for heile livet. Derfor blir den nye, planlagde kompetansereforma ei viktig vaksenreform som eit tiltak i livslang læring. For det er ikkje tvil om at det er dei vaksne som i dag har blitt taparane i det norske utdanningssystemet. Når me i tillegg registrerer at Regjeringa og stortingsfleirtalet reduserer satsinga på utdanning og kompetanse og samstundes reduserer rammeoverføringane til kommunesektoren, ja, da er det verkeleg grunn til bekymring for framtida til det offentlege utdanningssystemet. Og dette skjer altså samstundes med at private tilbydarar gjennom lov blir skjerma for store nedskjeringar. Arbeidarpartiet legg vekt på at alle barn og unge skal ha lik rett til utdanning. Derfor er det viktig for oss å prioritere offentlege institusjonar som omfattar alle. Når regjeringspartia og høgrepartia i sitt budsjettforlik reduserer rammeområdet med i alt 328 mill. kr, er det òg slik at Arbeidarpartiet må halde seg til den ramma som Stortinget har gjort vedtak om. Eg er glad for at Regjeringa har justert tilskotet for løns- og prisauke for neste år når det gjeld opplæring innafor kriminalomsorga. Det som ikkje er bra, er at budsjettframlegget ikkje kompenserer for etterslepet sidan 1994. Komiteen har òg ved fleire høve vore opptatt av bemanningssituasjonen ved Statens utdanningskontor i Hordaland, som har det koordinerande ansvaret for fengselsundervisninga. Eg vil be statsråden om å følgje bemanningssituasjonen nøye og om nødvendig kome tilbake til Stortinget i revidert nasjonalbudsjett til våren, slik at midlane til fengselsundervisning kan administrerast og brukast på best mogleg måte. Eg må legge til at eg er ikkje så lite forundra over Framstegspartiets nedprioritering av dette viktige området. Framstegspartiet seier nemleg at dei primært går inn for å redusere utgiftene til opplæring innafor kriminalomsorga, og det bør mange merke seg. I min replikk tidlegare til Framstegspartiet fekk eg heller ikkje svar på kva slags nivå dei vil legge seg på i framtida når det gjeld opplæring innafor dette området. I samband med behandlinga av revidert nasjonalbudsjett i juni blei særtilskotet til teknisk undervisningsutstyr og tilpassing av lokale fjerna. Dette meiner me i Arbeidarpartiet er lite tilfredsstillande, og me gjorde framlegg om å løyve 35 mill. kr i vårt alternative budsjettopplegg. Etter at budsjettramma nå er vedtatt av sentrumspartia og høgrepartia, kan me dessverre ikkje lenger finne rom for å vidareføre dette forslaget. Det betyr ikkje at me er tilfredse med situasjonen, for sjølv om løyvingane i si tid skulle vere «midlertidige», veit me absolutt at det framleis er eit etterslep i fylkeskommunane. I innstillinga er det eit fleirtal for å endre delar av grunnkursstrukturen i vidaregåande opplæring allereie nå, før evalueringa av Reform 94 ligg føre. Det dreier seg om å etablere eit heilt nytt grunnkurs innafor media og kommunikasjon og å splitte opp den etablerte strukturen på området økonomisk-administrative fag, fordi me har registrert at den økonomisk-administrative utdanninga på mange måtar har blitt ein tapar i Reform 94. Derfor vil altså nå eit fleirtal i komiteen be Regjeringa om å etablere eit grunnkurs i merkantile fag. Eit anna viktig område innafor vidaregåande opplæring er kjøp av skulebøker og dei store utgiftene som elevane får. Arbeidarpartiet ønskjer ei ordning med gratis utlån av skulebøker i kombinasjon med auka satsing på elektroniske læremiddel. Som eit første steg gjer me her framlegg om å løyve 50 mill. kr til dette formålet.