Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2009-03-23:
Statsallmenninger er områder som staten normalt har grunnbokshjemmelen til, men som bygdefolk har sterke bruksretter i. Fjellova gir i § 2 uttrykk for dette på følgende måte: «Rett til allmenningsbruk ligg til bygd eller grend som frå gamal tid har hatt slik rett. Retten skal kunne nyttast på ein måte som til kvar tid er i samsvar med rasjonell bruk, og som er naturleg etter tida og tilhøva.» Høyre mener det er på tide at de allmenningsberettigedes rettsstilling løftes fram når det ansvarlige departement legger opp til en bruk som er mer restriktiv enn det en bredt sammensatt arbeidsgruppe har konkludert med. Et flertall i denne arbeidsgruppen konkluderer f.eks. med at også utnyttelse av vannfall i statsallmenning til produksjon av elektrisk kraft til husbehov for bruksrettshaverne i enkelte tilfeller må kunne anses som i tråd med «tida og tilhøva». Det har gjennom tidene vært knyttet stor diskusjon til hva slags bruksutøvelse som er i tråd med «tida og tilhøva». Høyre er av den oppfatning at den løsning Landbruks- og matdepartementet for tiden legger opp til, ikke i tilstrekkelig grad imøtekommer fjellovens intensjoner om at bruk skal tillates i tråd med «tida og tilhøva». Jeg kan bl.a. vise til at Norges Bondelag i brev til Landbruks- og matdepartementet den 18. november 2008 gir uttrykk for at departementet baserer seg på en misforståelse når man mener det er nødvendig med en lovendring for å kunne akseptere tilleggsjord som bruksrett. Blant annet på denne bakgrunn mener vi at de allmenningsberettigedes rettsstilling bør drøftes på et bredt grunnlag i Stortinget. Høyre mener også at reguleringene som gjelder i utmark generelt, må bli mindre byråkratstyrte. Vi mener derfor at Stortinget på et bredt og prinsipielt grunnlag bør drøfte ulike sider ved INON. Inngrepsfrie naturområder, INON, er områder med fravær av nærmere definerte tiltak, f.eks. småkraftverk. Av Norges landareal er 45 pst. inngrepsfritt, mens hele 68 pst. berøres. Grunnen til det er at det i et belte på 1 km rundt et tyngre teknisk inngrep ikke kan igangsettes bestemte tiltak uten at det reduserer INON. Høyre mener INON er en god indikator på nedbyggingen av norsk natur, og at uberørthet er en verdi i seg sjøl. Men vi er bekymret over at INON brukes som begrunnelse for å nekte ofte samfunnsmessig ønskede tiltak, uten at de prinsipielle sidene ved dette er drøftet av Stortinget. Vi er kritiske til at et hytteområde er inngrepsfritt, mens en enkel traktorvei utelukker et ellers øde område fra å være inngrepsfritt! Vi registrerer at Landbruks- og matdepartementet og Miljødepartementet nå vil drøfte hvordan informasjon om inngrepsfri natur kan legges til grunn når man skal behandle søknader om planlegging og bygging av landbruksveier, og at denne vurderingen vil være klar i løpet av sommeren. Det er på høy tid! Jeg er glad for at en samlet komité deler Høyres syn på at eiendomsrett gir en personlig interesse av å forvalte eiendommen i et langsiktig perspektiv, og at den bidrar til å sikre viktige samfunnsinteresser. Det er derfor skuffende at statsråden i sitt svar til Stortinget gir uttrykk for en passiv holdning til forslagets intensjon, som er å styrke privates rettigheter i utmark og å avbyråkratisere forvaltningen av norsk utmark. Sammen med Fremskrittspartiet fremmer Høyre derfor følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen om å utrede reguleringer i utmark, herunder forhold knyttet til såkalte inngrepsfrie naturområder og tida og tilhøva-begrepet, med sikte på å styrke privates rettigheter og å fremme en sak for Stortinget om dette.»