Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2013-06-06:
I november varslet regjeringen at den nedre beløpsgrensen for prisregulering på landbrukseiendommer skal heves fra 1,5 til 2,5 mill. kr. Det gjør at flere eiendommer kan selges fritt, uten priskontroll. Nå følger regjeringen opp med forslag til endring i odelsloven og jordloven. Det er en kjent sak at odelsloven lenge har vært under angrep. Regjeringen gjør nå endringer for å bevare odelsloven og den viktige rollen loven spiller for landbruket. Odelsretten blir innskrenket fra å være en slektsrett til en rett for kjernefamilien. I tillegg foreslås det forenkling for odelsfrigjøring, som vil gjøre det lettere for bønder å kjøpe tilleggsjord. Det blir en stor forenkling i lovverket, og de rød-grønne legger på denne måten til rette for mer kjøp og salg av eiendom. Jeg vil også påpeke at det i odelskretsen som gjenstår etter de foreslåtte endringene i odelsloven, som hovedregel vil ha vokst opp på eiendommen og ha en nær tilknytning til eiendommen. Mange av dem har forberedt seg på overtakelse, bl.a. gjennom valg av utdanning. Dette er forhold som bidrar til å sikre stabil drift av landbrukseiendommer. Vi tror disse tiltakene over tid vil gi større omsetning av landbrukseiendommer. I tillegg håper vi endringene kan gi færre konflikter. Det er viktig at de nærmeste kan ha en odelsrett, samt at de med mer fjern forbindelse ikke skal kunne gå inn og hindre salg. Regjeringen foreslår som nevnt også å oppheve reglene om odelsfrigjøring ved kjøp av odelseiendom som tilleggsjord. Dette vil gjøre det lettere og mindre risikabelt for bønder å kjøpe tilleggsjord. Det er også i dag svært få slike saker, og dette vil være en forenkling, siden disse sakene ofte er kompliserte å behandle. Forslaget i innstillingen vil bety at en bonde som kjøper tilleggsjord, ikke lenger risikerer at jorda blir tatt tilbake på odel. Det er i dag over 40 pst. av jorda som blir leid ut, og regjeringens mål med forslagene til endringer i odelslov og jordlov samlet kan dempe veksten i leiejordomfanget. Forhåpentligvis gir endringene på sikt større samsvar mellom driver og eier av jorda. Regjeringens modernisering av delingsreglene i jordloven har som mål nettopp å gjøre det lettere for bønder å kjøpe jorda de leier, som tilleggsjord. I tillegg skal det bli lettere å dele fra kårbolig og romslige tomter – noe som gjør at flere kan leve det gode liv på landet. Dette er en viktig endring og modernisering av jordloven. Delingsforbudet kom i en tid da man splittet eiendommer opp. Nå er det en tid da man slår eiendommer sammen. Da må vi legge til rette for det, i tråd med det som landbruksmeldingen tok til orde for. Dagens lovverk fungerer slik at odelsretten i enkelte tilfeller kan hindre salg av landbrukseiendom og således gjøre det vanskelig å få nye krefter inn i næringen, samt at odelsretten kan hindre ønskelige rasjonaliseringer i landbruket, og på den måten bidra til å holde oppe et landbruk basert på leiejord. Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha et sterkt jordvern for å sikre areal til videre matproduksjon. Dette er viktig for å kunne oppfylle intensjonen i landbruksmeldingen. Selv om regjeringen mener det bør bli enklere å fradele areal, bør delingen ikke komme i strid med målsettingen om å redusere nedbyggingen av dyrket og dyrkbar jord. Jeg vil derfor påpeke at det nå foreslås å styrke jordvernhensynet i delingsregelen, slik at samtykke til deling ikke kan gis uten at det er gitt samtykke til omdisponering etter jordloven § 9, dersom søknaden om deling gjelder et formål som innebærer omdisponering av dyrket eller dyrkbar jord. Jordvern er en av de viktigste sakene for framtidige generasjoner. Matjord er en knapp ressurs som trenger et sterkt lovvern for å bevares. Dagens forslag til lovendring er et viktig tiltak i så måte. Når det gjelder endringene i jordloven, støtter Senterpartiet regjeringens forslag som legger opp til en fleksibel delingsbestemmelse, som i større grad åpner opp for skjønnsmessige avveininger ut fra lokale behov. Regjeringen mener det fortsatt er behov for en delingsregel for å sikre og samle ressursene som grunnlag for landbruksdrift for nåværende og framtidige eiere. Det forslås å endre gjeldende regel, slik at samtykke til deling kan tillates dersom det ikke går ut over de interessene delingsregelen skal verne. Senterpartiet er også tilfreds med at lovforslaget åpner for at det blir lettere å få fradelt boligtomter og kårboliger der bosettingshensynet er viktig. Forslaget til endringer bygger på at delingsregelen skal tjene landbruksinteressene. Delingsregelen som utgangspunkt skal ikke legge til rette for f.eks. etablering av idrettsanlegg, industri eller andre tiltak som ikke kan regnes som landbruksvirksomhet. I slike tilfeller mener Senterpartiet at arealbruksendringen må skje gjennom planbehandling etter plan- og bygningsloven.