Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2019-12-04:
For Senterpartiet er det ingen tvil: Klimaendringene er vår tids største utfordring – endringer skapt som følge av et stort og stadig økende forbruk av fossilt karbon, olje, gass og kull. Framover må verden bruke betydelig mindre av det og mer grønt karbon. Senterpartiet støtter helhjertet opp om de internasjonale forpliktelsene Norge har påtatt seg. Spørsmålet er ikke om vi skal ha en klimapolitikk, men hvilken klimapolitikk som virker best. Naturens rolle som klimatiltak må etter Senterpartiets mening derfor settes høyere på den norske dagsordenen. Senterpartiet er et praktisk parti. Vi er et parti som står nær dem som bruker jord og skog. Klimapolitikken må være forståelig, rettferdig og praktisk gjennomførbar. Norge må med sin geografi ha en klimapolitikk som tar hensyn til sosiale og geografiske utfordringer og forskjeller. Vi vil derfor f.eks. heller gjøre det billigere å velge klimasmarte løsninger enn å gjøre det dyrere å bruke bil for dem som ikke har alternativer. Istedenfor å gjøre det dyrere å benytte kortbanenettet, som mange er avhengige av i hverdagen i dette landet, mener Senterpartiet det er viktigere å gjøre noe med langdistanseflygningene. Det fremmet vi også forslag om tidligere i år. I tillegg vil vi styrke jernbanen, gjenopprette ordningen med kollektivtransport i distriktene og øke tilskuddet til bygging av pendlerparkeringer. Klimatilpasning av politikken kommer til å være en krevende omstilling av det norske samfunnet. Norge må som kapitalsterk stat bidra mer til klimafinansiering overfor andre land. Det bør være vår forpliktelse. Utvinning av olje og gass har tjent vårt land godt. I det ligger det også forpliktelser. Tiden framover må brukes til å bygge bru fra det som har bygd landet, og over til det som skal bygge landet videre. Vi skal lykkes med overgangen til et klimavennlig samfunn, men alle bruer trenger brufester, tydelig forankring. Derfor må brua over i det nye også bygge på det vi har, for vi trenger kapitalen, kompetansen og teknologien fra olje- og gassnæringen over til det klimavennlige samfunnet. Uten et brufeste i dagens industri vil vi aldri få på plass f.eks. industriell fangst og lagring av CO 2 , flytende havvind, satsing på hydrogen og andre investeringer i fornybare løsninger. Derfor øker Senterpartiet bl.a. totalkapitalen i Nysnø med 300 mill. kr, og vi oppretter et nytt investeringsselskap på 10 mrd. kr som skal sørge for nye investeringer basert på det grønne karbonet – innenfor tømmer, torsk og timotei. Vi styrker også arbeidet for å få fart på omstilling av næringstransporten gjennom et CO 2 -fond. Det vil raskt redusere utslipp og bidra til utrulling og utvikling av ny teknologi på en av de sektorene som kan bidra mest. Norge hadde ikke vært det landet vi kjenner uten bruk av naturressurser. De har vært avgjørende for geografisk og sosial utjevning, men også for å bremse klimaendringer. Den rene norske vannkraften er et eksempel på dette. Der andre har store utfordringer med å omstille energibruken sin, har Norge allerede i hovedsak ren energi. Skogen er naturens eget system for karbonfangst og -lagring og bør brukes mer aktivt i klimaarbeidet, bidra til nye industrieventyr og helhetlige, grønne verdikjeder. Alt som kan lages av olje, kan også lages av tre. Det innebærer enorme muligheter, på norske ressurser. Derfor styrker vi arbeidet med skogplanting, skjøtsel og klimatiltak i skogbruket. Potensialet for karbonbinding er enormt, og det bør snarest lanseres en plan for hvordan vi skal ta skogen i bruk som klimavirkemiddel. Ensidig fokus på vern bringer oss ikke videre i det grønne skiftet. Heller ikke i år ser det ut som om regjeringen tar konkrete, nasjonale konsekvenser av klimaendringene inn over seg. Klimaendringene er her, og med dem store skader og dertil større skadepotensial og store utgifter for privatpersoner og stat. Både NVE og KS har nærmest årlig meldt at regjeringens opplegg ikke holder. Senterpartiet har derfor i tråd med NVEs anbefalinger økt bevilgningene til flom- og skredforebygging med 250 mill. kr i vårt alternative budsjett. En annen viktig sak er utligning av nettleie. Nå har reguleringsmyndigheten lagt fram en rapport som i liten grad konkluderer. Vi kommer til å følge saken nøye. En ny modell må innebære forutsigbarhet og en bedre fordelt nettleie på tvers av nettselskaper, geografi og abonnenter. Før regjeringen legger en modell eller løsning på bordet som ivaretar dette, er oppdraget etter Senterpartiets syn ikke løst. Til slutt: Det later til å herske bred enighet faglig og politisk om at villsvin er en uønsket art i norsk fauna. Senterpartiet er glad for at det har kommet en handlingsplan mot villsvin. Tatt i betraktning at det allerede er en etablert stamme på norske områder. samt villsvinets formidable formeringsevne, haster det med å komme i gang med effektive tiltak som begrenser og holder bestanden ute. Vårt naboland Danmark har f.eks. bygd et gjerde på sju mil mot Tyskland, som nå er ferdigstilt. Regjeringen har ikke avsatt midler til slike tiltak, og det kan virke som om man later til å tro at villsvinet skal la seg skremme av planen i seg selv. Senterpartiet har derfor satt av 10 mill. kr til å gjennomføre planen og ytterligere tiltak. Jeg tar opp Senterpartiets forslag.