Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2008-12-11:
Gjennom årets budsjett har Regjeringen vist at den følger opp sine løfter om å satse på landbruksnæringen. Landbruks- og matdepartementet har et offensivt og godt budsjett, som legger til rette for en klar nivåheving av inntektene i jordbruket. Vi bidrar til tryggere mat og økt forbrukertillit. Vi styrker den offensive skogpolitikken, og vi styrker satsingen på forskning og utvikling knyttet til energi og klima. En god inntekstutvikling for næringsutøverne i landbruket er bærebjelken i hele politikken. Det er avgjørende for å sikre et landbruk i hele landet. Jordbruksavtalene 2007–2009 legger til rette for en gjennomsnittlig inntektsvekst over tre år på 60 000 kr pr. årsverk. Samtidig har vi styrket fordelingsprofilen. Mattrygghet er et område som Regjeringen har høyt på agendaen. Jeg ønsker sterkere fokusering på matpolitikken og forbrukerinteressene. Gjennom offensiv matpolitikk reduseres avstanden mellom bonden og forbrukeren. Vi må gjøre folk flest stolte av den norske matkulturen, og skape interesse for det hele matkjeden leverer. Det er nå lagt et godt grunnlag for det videre arbeidet med å sikre trygg mat. Den økningen vi har fått til på matområdet, gir Mattilsynet mulighet til å omprioritere nødvendige områder. Med dette budsjettet er det lagt til rette for at vi kan nå målene vi har satt oss for eSporingsprosjektet. Jeg er derfor glad for at en samlet komité mener det er viktig å få til et system for elektronisk sporing av mat. I de tilfellene der noe ikke stemmer, blir det enklere å spore opp råvarene som forårsaker feilen. Til våren skal jeg legge fram en stortingsmelding om landbruks- og matpolitikken og klimautfordringene. Når meldingen er lagt fram, forutsetter jeg at vi er kommet godt i gang med arbeidet på flere viktige områder. I jordbruksavtalen fikk vi til en økt satsing på bioenergi. I budsjettet nå har vi 246 mill. kr til skog, klima og bioenergitiltak, som er en økning på 14 mill. kr. Kystskogbruket skal gis prioritet i forvaltningen av virkemidlene i skogpolitikken. Det er nettopp i kyststrøkene mye av den skogen som nå kan høstes, ligger. Det er her økningen i produksjons- og avvirkningsmulighetene kommer i de kommende 30 årene. Det er her vi selvsagt også har de største utfordringene. Ikke minst har vi nå et historisk løft innenfor bioenergiforskning, med en styrking på 30 mill. kr. Ny kunnskap fra forskning er avgjørende for å realisere målene for bioenergi som Regjeringen har. Satsingen på bioenergi må ses i sammenheng med mitt ønske om taktskifte i nye næringer, hvor energiproduksjonen har et stort potensial for nye arbeidsplasser i distriktene. Det er altså nødvendig med en offensiv politikk, et taktskifte, for å videreutvikle de nye næringene i landbruket. Med den siste tidens utvikling er dette kanskje viktigere enn noen gang før. Jobb nummer én for Regjeringen er å sikre arbeidsplassene. Vi må likevel være ærlige og erkjenne at det vil bli økt ledighet framover. Derfor er det å legge til rette for utvikling av nye arbeidsplasser viktig, og spesielt nå. Det gjelder også i landbruket. Selv om vi nå står overfor en nedgang i den økonomiske aktiviteten, er det flere eksempler på markeder og områder med potensial for økt næringsutvikling. Forbrukerne etterspør mat med lokal identitet og spesiell historie. Kommuner og offentlige etater etterspør i økende grad Inn på tunet-tjenester, som undervisningstilbud, arbeidstrening og ulike former for omsorgstilbud. Landbruksbasert energiproduksjon har et betydelig potensial i et marked som etterspør ren fornybar energi. Det gjelder småkraftverk og bioenergi, og vi har bygdeturisme og grønn turisme som har en betydelig vekst. Dette er områder som må videreutvikles ved hjelp av bygdeutviklingsmidler, verdiskapingsprogrammer og forskningsprogrammer. Framover vil jeg også se på muligheten for å møte nedgangen i bygg- og anleggssektoren ved å stimulere til økte investeringer i landbruket. I budsjettproposisjonen gis en detaljert oversikt over nøkkeltall for forvaltningen innenfor landbruks- og matområdet. Her vises den reelle utviklingen i det såkalte landbruksbyråkratiet. Landbruks- og matforvaltningen har oppaver som går langt utover det å forholde seg til kun bonden. Den forvalter en sektor med en komplett verdikjede med 180 000 landbrukseiendommer, 128 000 årsverk og en produksjonsverdi på 156 milliarder kr. Totalbildet er at landbruks- og matforvaltningens viktige samfunnsoppgaver vokser. Det forvaltes en rekke sentrale oppgaver innenfor bl.a. helse, fiskeri, næringsmiddelindustri og importkontroll. Produksjonen øker, tilretteleggingen for næringsdrivende blir bedre, samtidig som forvaltningen blir mindre og mer effektiv. Fakta viser at det er gjennomført store omstillinger, samtidig som oppgavene har endret seg og kompleksiteten har økt. Og det er et helt annet bilde enn det Høyre og Fremskrittspartiet har framstilt det som. Effektivisering og forenkling skal fortsatt ha sterk fokusering, men jeg vil understreke at vi på noen områder antakelig har nådd et kritisk punkt i ressursbruken når det gjelder landbruksrelaterte oppgaver, kanskje spesielt i kommunene. Til slutt vil jeg takke komiteen for å ha gjort et godt og grundig arbeid med innstillingen. Innstillingen viser klare skillelinjer i synet på retningen i landbrukspolitikken. Jeg konstaterer likevel at et klart flertall på Stortinget gir sin tilslutning til Regjeringens politikk på landbruks- og matområdet.