Tine Sundtoft (Høyre), 2015-02-03:
Jeg er svært glad for at hele komiteen, med unntak av Senterpartiet, er enig med meg i at det viktigste nå er å skaffe mer kunnskap om natur. Tap av naturmangfold er en av våre største miljøutfordringer. Jeg er opptatt av å ta vare på naturen både for dens egenverdi og for den verdien den har for dagens og kommende generasjoner. Vi skal ha et godt kunnskapsgrunnlag for det arbeidet vi gjør for å ta vare på naturen. Det må vi ha for å nå de nasjonale målene, som er å opprettholde eller jobbe for god tilstand i norske økosystemer, ta vare på truet natur og sikre representativ bevaring av natur. Miljøforvaltningen har de senere årene lagt stor vekt på å forbedre kunnskapen. Forvaltningen skal være og er kunnskapsbasert. Likevel er det behov for å videreutvikle og forbedre kunnskapsgrunnlaget. Det aller viktigste er å innhente mer informasjon om hvor den viktigste naturen er, og hvilke arter vi har, dvs. at vi trenger mer kartlegging. Jeg viser i den forbindelse til økningen på 25 mill. kr til kartlegging av natur på årets budsjett. Jeg vil i den kommende meldingen om nasjonal handlingsplan for naturmangfold legge fram forslag til tiltak for å bedre kunnskapen om norsk natur. For at vi skal få god kunnskap, må det utdannes folk som har nødvendig kompetanse fra universiteter og høyskoler. Det er grunn til bekymring når forskning på arter og naturtyper over flere år har fått redusert omfang og status. Sammen med kunnskapsministeren vil jeg arbeide med å forbedre dette i arbeidet med langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Kartlegging av naturtyper skal gjennomføres etter en mest mulig objektiv, verdinøytral og etterprøvbar metode. Det er viktig med en felles standard for naturtypebeskrivelse. Det legger til rette for at flere sektorer bidrar i et felles løft for å bedre kunnskapsgrunnlaget. Jeg mener at Artsdatabankens naturtyper i Norge skal utgjøre kjernen i dette. Dette utgjør et felles klassifiseringssystem for kartlegging av natur. Det bør ligge til grunn for inndeling og definisjoner i all naturkartlegging, både i miljøforvaltningen og i andre sektorer. Dette medfører forenklinger og forbedringer og dessuten økt ressurseffektivitet. Artsdatabanken skal forsyne samfunnet med oppdatert og lett tilgjengelig kunnskap om naturtyper og arter. De bør utvikle datasystemer for praktisk naturtypekartlegging i felt, lagre naturtypedata og kvalitetssikre data samt gjøre dataene tilgjengelig for alle brukere. Miljødirektoratet skal definere hvilke naturtyper som skal kartlegges, og bestille kartlegging av disse. De skal også utarbeide kriterier for verdsetting av natur. Det er et viktig prinsipp at data om arter og naturtyper skal være åpent og fritt tilgjengelig for alle brukere. Arbeidet for å sørge for at offentlig finansiert kunnskap gjøres tilgjengelig, skal videreføres. I dag er det dessverre naturinformasjon som ikke er tilgjengelig i offentlige databaser. Eksempler på dette er data som er innhentet gjennom konsekvensutredninger, altså KU. I et revidert KU-regelverk som trådte i kraft 1. januar i år, inngår nå krav til innlegging av data i offentlige databaser. Et godt kunnskapsgrunnlag skal ligge til grunn for vår bruk av virkemidler. Mange av virkemidlene for å ta vare på natur finner vi i naturmangfoldloven. I regjeringserklæringen står det at naturmangfoldloven skal ligge fast, men at praksisen skal gjennomgås. Dette har vi gjort. Regjeringen vil gjennom stortingsmeldingen om nasjonal handlingsplan for naturmangfold legge fram en plan for bruk av virkemidler for å ta vare på natur. En klargjøring av bruken av virkemidlene, prioriterte arter og utvalgte naturtyper vil inngå her, bl.a. basert på anbefalinger fra den nevnte erfaringsinnhentingen.