Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-03-03:
Dagens tema er viktig. Kvalitet og læring i skolen er viktig. Estetiske fag kan selvfølgelig spille en rolle. Stortingsmeldingen «Ei blot til Lyst» i 2003, som omhandlet betydningen av kunst og kultur i og i tilknytning til grunnskolen, understreker den forrige regjerings fokus på dette. Den kulturelle skolesekken ble betydelig utvidet og videreutviklet. Kunnskapsløftet anlegger et bredt kunnskapsperspektiv og understreker betydningen av å se over snevre faggrenser, som flere har vært inne på. Kunsten og kulturen er altså viktig i seg selv, men kan også være viktig som innfallsport til andre fag. Dermed kan man si at kunst og kultur har positive effekter både på trivsel, læring og menneskers livskvalitet, på materiell og immateriell verdiskaping i et samfunn og på vår evne til innovasjon og entreprenørskap. Kunsten og kulturen i skolen og i tilknytning til skolen tar mange former i Norge - som egne fag, på tvers av fag, som rene kultur- og kunstaktiviteter i skolen eller gjennom kontakt med det profesjonelle kulturlivet. Samlet sett holder denne aktiviteten og dette arbeidet en meget høy kvalitet i Norge. Jeg synes kanskje det er litt underkommunisert i debatten. Det er også viktig å minne om at det foregår mye bra arbeid lokalt på skolene. Gamlebyen skole i Oslo har satset mye på kultur i undervisningen. Her har 75 pst. av elevene et annet morsmål enn norsk, og rektor understreker at estetiske fag kan bidra til å utvikle en selvbevissthet og en trygghet hos elevene som smitter over til de mer tradisjonelle fagene. Men rektoren understreker at dette må gjøres på en gjennomtenkt måte, noe som også UNESCO-rapporten understreker. Som statsråden sa: Dårlig undervisning i kulturfag kan ha en direkte negativ effekt på barnas kreativitet og selvtillit. Gamlebyen skole viser at systematisk innsats og et bredt kunnskapssyn gir resultater: Selv med de store språklige utfordringene skolen har, oppnådde skolen svært gode resultater på de siste nasjonale prøvene. Skolens primære oppgave er som kunnskapsformidler. Den må gi hver enkelt et kunnskapsfundament til å takle de utfordringene framtiden vil gi. Norsk skole har mange gode sider. Elevene blir selvbevisste, har høy selvtillit og er kreative, men i bunnen må de grunnleggende ferdighetene ligge. Der må hovedfokuset i norsk skole være. Vi kan ikke leve med en situasjon der altfor mange elever faller utenfor når det gjelder helt grunnleggende ferdigheter som lesing, skriving og regning. Jeg er nokså overrasket over at statsråden ikke vektla dette mye mer i sitt svar. Etter at PISA, TIMMS og PIRLS igjen har presentert resultater for skolen som vi ikke kan være bekjent av, har skoledebatten fått et nytt perspektiv. Kvalitet må drives fram, det må settes krav, og vi må måle om resultatene er som forventet. Læreren er, som interpellanten også var inne på, helt sentral, men det må skapes rom for at læreren skal kunne lykkes i rollen som kunnskapsformidler. Lærerutdanning, kompetanse og kvaliteten på utdanningen står sentralt. Der vet vi at vi har store utfordringer. Videre må den lokale skoleeier bli opptatt av kvalitet i skolen. Kvalitet i skolen må bli den viktigste politiske motivasjonen bak skoledebatter lokalt. Blir kommune og fylkeskommune opptatt av kvalitet, vil de sette klare mål for skolen, de vil sette klare krav til skolelederne, og de vil finne verktøyene som skal til for at målene skal kunne nås. Dette må tilpasses lokalt. Alle vil ha en god skole, men få diskuterer hvordan det skal oppnås. Norge bruker mer ressurser enn noe annet land på skole. Fokuset må være på hvordan vi kan få mer kvalitet ut av denne innsatsen. Det er en hel kjede - fra regjering til aktivt, lokalt skoleeierskap, god skoleledelse og god klasseledelse - som må fungere for at kvalitet i skolen kommer i fokus, og det overrasker meg litt at ikke det står mer sentralt i debatten. Hovedproblemet i norsk skole er ikke at vi har hatt for lite fokus på estetiske fag; hovedproblemet er at vi har hatt for lite fokus på viktigheten av kunnskap og læringsresultatene i skolen. Høyre er stolt av å ha bidratt til å snu fokuset i riktig retning. Til og med SV har nå begynt å snakke om viktigheten av basiskunnskap. Elevene skal utvikles som selvstendige og skapende mennesker gjennom det slitsomme arbeidet det er å tilegne seg kunnskaper og ferdigheter. Å bedre basisferdighetene til norske elever er hovedutfordringen i norsk skole, og interpellanten har et viktig poeng i at ulike læringsstrategier kan være nyttige i dette arbeidet.