Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2004-12-15:
Ser man inneværende år og neste år i sammenheng, får kommunesektoren en historisk høy vekst i frie inntekter. Budsjettavtalen med Fremskrittspartiet for neste år medførte også at kommunesektoren fikk kompensert for mindre skattevekst i inneværende år med 2,2 milliarder kr. Dette har ført til at mange lokalpolitikere rundt om i landet har gitt uttrykk for optimisme. Jeg røper vel ingen stor hemmelighet når jeg sier at Kristelig Folkeparti har vært en aktiv pådriver og har medvirket sterkt til dette resultatet. Det var helt nødvendig, for mange kommuner har opplevd økonomien som vanskelig. Det er bred enighet om at det har oppstått et gap mellom oppgaver og tilgjengelige ressurser. Dette har ikke skjedd over natten, men det er en situasjon som har vokst fram over lang tid – under ulike regjeringer – og som er forårsaket av bl.a. detaljstyrte og underfinansierte reformer, økte pensjonskostnader og dyre lønnsoppgjør. For inneværende år trekker prisstigning og lønnsvekst i positiv retning og reduserer kommunenes utgifter med vel 1 milliard kr. I tillegg kommer effekten av lav rente. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser 900 mill. kr lavere netto renteutgifter for kommunesektoren fra 2002 til 2003. Effekten videreføres inn i 2004 og 2005, og rentenivået er ytterligere redusert i forhold til 2002–2003. Selv om det er flere lyspunkter i kommunesektoren, må vi ta flere grep. Jeg mener at det å gjøre konsultasjonsordningen mellom staten og KS mer forpliktende ville være et riktig grep. Det er også i tråd med Kristelig Folkepartis program. Jeg har tro på at en forpliktende plan for å gjenopprette ubalansen i kommunesektoren ville bidra positivt både ved at kommunene selv måtte arbeide for å komme i balanse, og gjennom økningen i frie inntekter. Dette vil jeg fortsette å slåss for både internt i mitt eget parti og overfor de andre regjeringspartiene. Deltakelse i arbeidslivet er den viktigste sikringen mot fattigdom og for sosial inkludering. Jobbdeltaking øker livskvaliteten og selvfølelsen. Dette gjelder alle, også marginale grupper på arbeidsmarkedet. Derfor har Kristelig Folkeparti valgt å prioritere mennesker som har behov for varig tilrettelagt arbeid. Regjeringen foreslo å øke antall plasser med 300. I budsjettavtalen med Fremskrittspartiet i Stortinget valgte vi å øke med ytterligere 150 plasser. Vi regner med at Regjeringen ser til at Aetat iverksetter vedtaket i samsvar med Stortingets intensjon. Jeg er glad for at vilkårene for nasjonale minoriteter er satt på dagsordenen av Samarbeidsregjeringen. Sak om erstatningsordninger ligger til behandling i Stortinget, faste møteplasser er etablert mellom Regjeringen og ulike minoritetsorganisasjoner, Romanifolkets fond er opprettet, det bygges romaniavdeling ved Glomdalsmuseet, og det bevilges penger til den kvenske avisen Rujian Kaiku – dette er eksempler som bekrefter det. Myndighetene har helt klart et ansvar for å skape et samfunn der alle har like muligheter og samme rettigheter og plikter til å delta i samfunnet og til å bruke sine egne ressurser. Ikke minst gjelder dette retten til utdanning. Det er uakseptabelt at mange barn i minoritetsgruppen rom ikke fullfører grunnskole. Det er nødvendig at myndighetene utvikler utdanningstilbud som ivaretar disse barnas spesielle behov. Det har vært fokusert på økonomiforvaltningen i Sametinget den senere tid. La meg gjøre det helt klart: En samlet komite forventer at Sametinget disponerer bevilgningene i samsvar med politiske målsettinger og i tråd med statens økonomireglement. Komiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, forutsetter at Sametinget i samarbeid med Riksrevisjonen og departementet foretar en gjennomgang av forholdene med sikte på å forbedre kontrollordningen. Vi ber om at revisjonen omtales i årsrapporten for 2004. Samefolkets fond har ikke vært benyttet etter at det ble opprettet. På bakgrunn av at det nå etableres individuelle erstatningsordninger for utdanningsskadelidte samer, legger vi til grunn at Sametinget vil ta i bruk avkastningen av Samefolkets fond til ulike tiltak som vil styrke samisk språk og kultur. Til sist vil jeg som saksordfører for samepolitikken, framheve at et flertall i komiteen i flere år har vært opptatt av å forbedre forholdene for det sørsamiske kultursenteret Saemien Sijte i Snåsa. I budsjettinnstillingen ber en samlet komite Regjeringen om å prioritere dette prosjektet.