trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Gjennom heile 1990-talet, då Arbeidarpartiet i stor grad sat ved makta, gjekk samferdselsløyvingane ned år for år. No hevdar Arbeidarpartiet at dei vil begynne å bruke meir pengar på samferdsel, og dei vil finansiere dette med auka skattar i forhold til det som sentrum-Høgre-regjeringa står for. Ifølgje media vil dei få subsidiær støtte til dette frå dei andre opposisjonspartia. Men i Dagsavisen i går kunne vi lese at desse skattepengane som dei vil leggje på det norske folket, allereie er brukte opp både tre og fire gonger til heilt andre ting enn samferdsel. Korleis heng dette saman? Det vil eg gjerne spørje om. Eit lite spørsmål til: Får vi sjå resultat av dette i haust, eller skal ein vente heilt fram til 2006 før ein får sjå den satsinga? Er det grunn til å vente at vi skal få sjå noko i haust?
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Det er heilt korrekt. Eg fremmar forslaget frå Høgre og Kristeleg Folkeparti i saka om Nasjonal transportplan.
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Eg er ikkje i stand til å sjå nokon forskjell på Imarsundprosjektet og Høgre sin politikk. Imarsundprosjektet er god Høgre-politikk, og vi er veldig glade for at vi har fått med oss ein samla komite på dette. Dersom representanten Starrfelt høyrde etter på begynnelsen av det eg sa, var det veldig mykje om den politikken vi fører i dag, som også Starrfelt omtalte i sitt innlegg. Eg håpar Starrfelt oppfatta det, at eg ikkje pakka det så godt inn at ho ikkje kjende igjen Høgre-politikken i det eg sa. Så stilte Ausdal Starrfelt eit svært interessant spørsmål: Er konkurranseutsetjing ein ideologi for Høgre? Ja, meir eller mindre, for kva er det vi vil med konkurranseutsetjing? Vi vil gi dei som kan gi folk flest det beste tilbodet, ein sjanse til å få gitt dette tilbodet, uavhengig av om desse er offentleg eller privat tilsette, norske eller utlendingar. Det viktigaste er å gi kundane, det norske folket, eit godt tilbod, og det er vår ideologi at det er det same kven som gir dette tilbodet.
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Det er litt urettferdig av Svendsen å stille eit slikt spørsmål og be meg forklare alt som har skjedd i desse åra, på eitt minutt. Derfor håpar eg at Svendsen og presidenten unnskyldar at eg må ta dette litt overflatisk. Det som har skjedd, og det er det store, er at vi har lagt eit grunnlag - og Framstegspartiet skal ha stor ros for å ha støtta oss i å ha lagt det grunnlaget - for å få til ei omstilling på svært mange område i samferdselssektoren. Det er det eine. Det andre er at vi samtidig faktisk har klart å auke løyvingane betydeleg, som Svendsen heilt korrekt siterte at vi i innstillinga i samband med den førre nasjonale transportplanen sa at vi ville gjere. Dersom vi tek vegsektoren, som eg veit representanten Svendsen er svært oppteken av, har vi etter regjeringsskiftet klart å auke det årlege løyvingsnivået frå det den siste arbeidarpartiregjeringa la fram, til det som sentrum-Høgre-regjeringa no la fram, med 2 milliardar kr pr. år. 2 milliardar kr pr. år til veg blir det mykje veg av. Når vi i tillegg får gjort ting meir effektivt, har vi fått gjort ein heil del.
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Ein skal vere forsiktig med prosentrekning i eit slik tilfelle, men om lag 70 pst. av innlegget mitt gjekk på å beskrive kva vi står for, og kva vi vil stå for. Men ein må kunne sjå det i relasjon til den usikkerheita som ligg i eit alternativt fleirtal, for verkelig å kunne få fram kor godt det alternativet vi i sentrum-Høgre-regjeringa har å tilby, er. Representanten Sørensen tek det utgangspunktet som SV ofte gjer, og som Arbeidarpartiet dessverre følgjer opp, nemleg at det blir satsa svært lite på jernbane i Noreg. Faktum er at i forhold til Sverige, som er det nærmaste og lettaste å samanlikne oss med, har vi, både i forhold til lengde på jernbanenettet og i forhold til innbyggjartalet, ei større satsing dei siste ti-tolv åra enn det Sverige har hatt. Så kan sjølvsagt Sørensen seie at vi burde hatt lengre jernbanenett i Noreg. Men den store forskjellen er at i Noreg har vi ein lang kyst med mykje kystfart, og det har ikkje svenskane på same måten som oss. Så jernbanesatsing har vi i betydeleg grad, og vi har auka ho kraftig i dei siste tre åra.
Petter Løvik (Høyre), 2004-06-15:
Det som fekk meg til å be om ordet ein gong til, var Heidi Sørensen sitt forslag til stemmerekkjefølgje, som vi sjølvsagt vil setje oss kraftig imot. Sørensen tok utgangspunkt i at dersom Høgre ville ha meir pengar til veg, måtte vi foreslå det. Ja, vi vil svært gjerne ha meir pengar til veg, og håpar det skal bli rom til det i dei komande åra framover. Men samtidig vil vi understreke at den største kritikken og den mest rettvise kritikken som har kome mot NTP i denne perioden, er at vi ikkje har klart å følgje opp handlingsprogrammet. Derfor legg vi ei realistisk linje no, som vi håpar vi kan klare å kome over. Når Framstegspartiet no seier ganske tydelig, i førre innlegget, at dei ikkje aktar å følgje opp dersom dei skulle få noko meir makt, er det berre eit klart teikn på at her er ein del ting som ikkje heng saman i dette samarbeidet. Og når vi i Høgre går sterkt imot den rekkjefølgja til SV når det gjeld avstemning, er det fordi at dersom det skulle bli fleirtal for å gå utover dei rammene som Regjeringa meiner er realistiske, då må i alle fall vi i regjeringspartia også få lov til å gi uttrykk for korleis vi vil fordele desse rammene. Så eg håpar at her blir avstemninga lagt opp slik at alle får moglegheit til å gi uttrykk for sitt syn, også regjeringspartia.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Behovet for veibygging er svært stort. Dessverre ser det ikke ut som om det er flertall i denne salen for vårt utmerkede forslag om en økning på 75 milliarder kr til veibygging - men det er jo sånn at det er Arbeiderpartiet som har lagt fram det forslaget som ligger nærmest vårt. I debatten som går mellom Arbeiderpartiet og Høyre, er det et spørsmål om skattelette eller ikke skattelette. For oss er det ikke sånn. Mitt spørsmål er: Etter at vi nå får rekordhøye overskudd i forbindelse med oljeutvinningen - 40 milliarder kr mer enn budsjettert bare i år - vil det være utenkelig for Arbeiderpartiet å bruke noen av disse oljemilliardene til å sette folk i arbeid for å bygge veier i dette landet?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Jeg vil først starte med å gi ros til Regjeringen, som har fulgt Fremskrittspartiets prinsipper om konkurranse og omdanning til aksjeselskap, som har vært meget positivt. Dessverre er det slik at Høyre ramler igjennom når det kommer til veibevilgninger. Jeg har lyst til å sitere litt fra Innst. S. nr. 119 for 2000-2001 om forrige Nasjonal transportplan: "Det må videre være en hovedoppgave å legge de transportpolitiske forutsetningene slik til rette at det eksisterende næringsliv fortsatt skal finne det mulig å drive sin virksomhet i eller utfra Norge, også å stimulere til nyetableringer i Norge. I en internasjonal sammenligning av lokaliseringsfaktorer kommer Norge relativt dårlig ut, med lave investeringer i samferdsel i forhold til BNP. Et svært høyt avgiftsnivå på transport svekker vår posisjon.Ved behandlingen av Nasjonal transportplan foreslår disse medlemmer en betydelig økning i bevilgningen til samferdselsformål." Mitt spørsmål er: Hva har skjedd de siste fire årene? Er det investert så mye i vei at det ikke er behov for mer veibygging i dette landet? Er det arbeidsledigheten som har gått så mye ned, som det blir sagt fra komitelederen? Hva er det som har skjedd, siden Høyre helt har snudd i sin politikk?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Fremskrittspartiet er særdeles opptatt av at det skal spares liv i trafikken. Derfor foreslår vi den store utbyggingen på 75 milliarder kr, med firefelts vei med midtdelere over hele landet. Så er det selvfølgelig slik at hvis man ønsker å tvinge folk til å bruke jernbane, er det mulig å gjøre det ved å skjære ned på veistandarden og øke kapasiteten og servicen på jernbanenettet. Men nå viser all erfaring at folk ikke ønsker å reise med jernbane. Vi så i fjor en stor nedgang, 15 pst. på Vestfoldbanen, hvis jeg ikke tar mye feil, og det samme på Bergensbanen. Folk velger bort jernbane og går over til buss som kollektivløsning, eller privatbil. Da ønsker vi å legge til rette for de transportmidlene som folk selv ønsker å bruke, og ikke det som politikerne ønsker at folk skal bruke. Når det gjelder kalkulasjonsrenten, er det slik at når vi har et så skyhøyt nivå som vi har i Norge, og de forskjellige administrasjonene i departementene ikke ønsker å gjøre noe med dette, da må politikerne gripe inn for å få slutt på dette.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Representanten Kjæstad stilte et godt spørsmål. Behovet for veisatsing i dette landet er helt enormt, både for næringslivet og for befolkningen. Det dør over 300 mennesker pr. år i trafikken i dette landet. De beregninger som vi har fått gjort av Samferdselsdepartementet, viser at en satsing på veibygging på det nivået som vi har gjort, ville spart 340 menneskeliv og 480 lemlestelser de neste ti årene. Så var spørsmålet: Når Fremskrittspartiet får muligheten til å være med på å støtte opp om en bevilgning på 10 milliarder kr ekstra på vei de neste ti årene, skal vi gi slipp på den muligheten? Mitt svar er åpenbart nei. Vi skal være med på å støtte forslag om penger til vei i hele denne perioden, for å sørge for at færre og færre blir drept og skadet i trafikken. Det er vårt første og primære mål.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Nå er vel ikke Fremskrittspartiet kjent for at man må lete med lys og lykte hver gang det skal skje en revolusjon i partiet. Fremskrittspartiet er ikke prinsipielt imot jernbane. Vi har ikke noe hat mot jernbane. Men når vi veier fordelene og ulempene med jernbane mot fordelene og ulempene med vei, er vi kommet til den konklusjonen at veibygging er det mest effektive, det er det som gir mest tilbake til befolkningen og til næringslivet. Da synes vi enkelt og greit at det er ufornuftig å satse på det transportmiddelet som gir dårligst uttelling, både når det gjelder kostnader og nytte tilbake til samfunnet. Derfor satser vi på vei. Det er selvfølgelig slik i Fremskrittspartiet som i alle andre partier at forskjellige representanter har forskjellig syn. Men i et demokratisk parti bestemmer flertallet, og det er landsmøtet som vedtar programmet, og der er det tindrende klart slått fast at Fremskrittspartiet er et veiparti.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Nasjonal transportplan tar ikke høyde for å løse dagens samferdselsproblemer, og langt ifra morgendagens problemer. Jeg hørte på innlegget til samferdselsministeren, og budskapet var først og fremst at det neste vi bør gjøre for å løse de trafikale problemene, er å vedta at det norske folk skal følge vegtrafikkloven. Det tror jeg kanskje de må bestemme selv om de skal gjøre. Jeg registrerer at ministeren også sier at man skal følge opp de planene man vedtar. Jeg synes man skal høre etter når ministeren sier det, for regjeringspartiene er vel kanskje de eneste partiene i Stortinget som ikke har fulgt opp de planene de selv har lagt fram. Jeg registrerer videre at ministeren sier at hun skal ut og tolke stortingsflertallets vedtak. Mitt råd til ministeren er at hun isteden følger de vedtakene som fattes i Stortinget. Det er derfor vi fatter vedtak i Stortinget. Og da er mitt spørsmål: Akter ministeren å følge de vedtakene som blir fattet her?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Det var ikke meningen at jeg skulle ta ordet mer i denne saken, men Sanner klarte å få meg til å gjøre det allikevel. Hvis vårt forslag til vedtak hadde blitt vedtatt i dag, hadde det spart Norge for 340 dødsfall de neste ti årene. Det hadde spart nordmenn for 480 lemlestede i trafikken de neste ti årene. Det vil ikke Regjeringen være med på. Det er særdeles viktig for oss å få ned de dødstallene. Jeg registrerer at Sanner ikke er så opptatt av det. Vi har i vårt forslag gått inn for full utbygging av E18 gjennom Sanners fylke, Akershus, uten bompenger. Vi har foreslått full utbygging av E6 med firefelts vei fra Svinesund til Trondheim. Vi har foreslått full utbygging av tofelts motorvei fra Trondheim til Kirkenes. Så hevder altså Sanner, som er leder for regjeringsfraksjonen i finanskomiteen, at Fremskrittspartiet er for skatteøkning, sammen med Arbeiderpartiet. Jeg lurer på om Sanner ikke har deltatt i behandling av revidert nasjonalbudsjett og statsbudsjettene tidligere, når han kan komme med en slik oppsiktsvekkende uttalelse. Så sier han at vi må vise til inndekning i NTP. Nå har jeg vært med i behandlingen av NTP i flerfoldige dager og flerfoldige kvelder, der vi har skrevet om NTP, og vi har behandlet NTP i komitemøter gang på gang på gang. Jeg har ikke hørt én fra regjeringspartiene som har kommet med noe forslag om diskusjon om inndekning. Hvis ikke Sanner, som er såpass sentral i finanskomiteen, vet at inndekningen blir ordnet ved behandlingen av de forskjellige budsjettene, da har både Regjeringen og Høyre en jobb å gjøre med Sanner. Det er også interessant at representanten Sanner, som er leder av den fraksjonen som jeg har nevnt, kommer hit og tar ordet i denne saken, der hans medrepresentanter sier at når vi behandler dette som til slutt blir et flertallsforslag, er det et "luftslott" som er uvesentlig. Det er interessant å se at finanskomiteen legger så stor vekt på å delta i behandlingen av luftslott som den gjør. Kanskje det ikke er et luftslott allikevel. Når det gjelder forslag nr. 4, står det her at "dersom det i planperioden blir høyere årlige budsjettrammer enn planrammen i St.meld. nr. 24(2003-2004) (2003-2004)
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jeg vil først takke saksordfører for godt utført arbeid og for å ha strukket seg langt for å prøve å få til et flertall, selv om det i utgangspunktet var stor avstand politisk mellom partiene i komiteen. Jeg vil også si at jeg er fornøyd med at Arbeiderpartiet har tatt noen viktige skritt, slik SV ser det, i riktig retning i forbindelse med denne saken. Ikke minst gjelder det den iver og den viktighet Arbeiderpartiet har lagt på at vi må få mer gods over på jernbane og sjø og færre trailere på veiene. Det synes jeg er oppløftende. Jeg har likevel lyst til å utfordre representanten Starrfelt på ett område, og det gjelder veiutbyggingen rundt de store byene. Vi ser mange steder at vi har køer, og det skrikes om mer vei, men er det ikke også slik at Arbeiderpartiet i større grad må ta innover seg at vi ikke kan bygge oss ut av køproblemene rundt de store byene?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det er åpenbart at Høyre har en dårlig dag når 90 pst. av innlegget går med til å harselere over en subsidiær stemmegivning og ikke til å forsvare det som er egen politikk, i den største saken denne komiteen behandler i løpet av perioden, Nasjonal transportplan. Jeg har lyst til å utfordre Høyre på ett område. Høyre har, så vidt jeg kan se, hatt to funksjoner i samferdselspolitikken i de årene vi har sittet sammen på Stortinget. Det er å framheve næringslivets behov, og så er det å bekjempe den jernbanesatsingen andre koalisjonspartnere prøver å få til. I siste utgave av The Economist skrives det om den veiprising som settes i gang nedover i Europa. Sveits har innført det. Sveits tar inn 5 milliarder kr i skatt på trailere som kjører igjennom landet. Neste år kommer Tyskland med det samme systemet. I Sverige diskuterer de det. I Storbritannia gjør de det samme. Hvordan vil det se ut for norsk næringsliv hvis trailere møter dette på grensen, når vi ikke klarer å få til en jernbanesatsing som gjør at vi klarer å få gods over på jernbane, slik at det kan bli effektiv transport?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Fremskrittspartiet har på en utmerket måte fått fram at de ikke er noe jernbaneparti. Jeg synes likevel at jernbanehatet begynner å slå litt sprekker i Fremskrittspartiet. Jeg har registrert noen avvik hvor Fremskrittspartiet faktisk er positive til jernbane. Vi takker for flertall for å fullføre strekningen Oslo-Ski innenfor planperioden, en jernbanestrekning Fremskrittspartiet åpenbart støtter. Jeg har også sett at Fremskrittspartiet lokalt har vært ute og støttet enda flere. Representanten Alvheim har jo til og med gått så langt som å si at når det gjelder bygging av Eidangertunnelen, står det om liv. Jeg har også registrert at Peter N. Myhre i Oslo mer enn gjerne vil ha Alnabanen opp å gå. Jeg har lyst til å spørre representanten Svendsen: Er det et lite tegn til en jernbanerevolusjon i Fremskrittspartiet, eller er dette tilfeldige utslag?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
La meg først si at jeg er utrolig glad for at representanten Froyn understreker det som jeg var litt usikker på om representanten Ausdal Starrfelt svarte like klart på i sin svarreplikk i stad, nemlig at vi ikke kan bygge oss ut av transportproblemene og køproblemene rundt de store byene. Så er det riktig at vi prioriterer litt annerledes. Vi prioriterer mye mer på kollektivtrafikk og mye mer når det gjelder jernbane, spesielt rundt Oslo, men også rundt de andre store byene. Det tror jeg gir en mer effektiv, mer moderne og sikrere transport enn vi kan få til ved å bygge firefelts motorveier som mater mer trafikk inn i Oslo-gryta, hvor forurensingen allerede er stor. Om våre prioriteringer når det gjelder vei i de store byene, vil jeg si følgende: Miljøtunneler, dvs. veiprosjekt som ikke øker kapasiteten, står vi sammen om, fordi vi er nødt til å bøte på noe av det som har vært feilslått samferdselspolitikk tidligere. Og vi står for den distriktssatsingen vi har i Nordland.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Svaret er ja. Vi har spurt. Og svaret vi får, er at jernbanen ikke er fleksibel nok, at jernbanen ikke går raskt nok, og at den er for usikker. Så har vi gått litt lenger. Vi har stilt et spørsmål til. Vi har stilt spørsmål til Jernbaneverket og til CargoNet om hva som skal til for at jernbanen skal bli konkurransedyktig på gods, for det er målet. Og da sier de at de trenger en bedre infrastruktur, slik at man kan få slutt på stans og forsinkelser, og det er det vi satser på. Jeg har i siste nummer av The Economist registrert den veiprisingen som nå skjer over hele Europa. 3 kr pr. km betaler de største trailerne gjennom Sveits. Neste år kommer Tyskland, og Sverige diskuterer det samme. Det er ikke i næringslivets interesse at vi ikke skal ha en jernbanesatsing på gods, at man skal kjøre trailer og bli møtt med trailerskatt på svenskegrensa og begynne med en omlasting til jernbane da. Vi må også være med på den jernbanesatsingen. Hvis ikke kommer vi til å henge etter.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jeg må si at jeg er litt skuffet over replikken fra regjeringspartiene i denne runden. Jeg hadde gledet meg til en replikk hvor man angrep SV for å ville bruke like mye penger på vei som Høyre i sitt primære forslag. Det angrepet kom dessverre ikke, men jeg var fristet til å kommentere det likevel. Når det er slik at vi stemmer subsidiært for Arbeiderpartiets forslag, er det fordi det samlet sett er bedre enn det forslaget som Regjeringen har lagt fram, fordi det er mer til jernbane og mer til kollektivtrafikk. Så sier representanten at det varer i 24 timer. Det er ikke riktig. De handlingsplanene som skal utarbeides, skal utarbeides på bakgrunn av det forslaget det er flertall for. Men så kommer det et valg, og da blir det opp til velgerne å sette sammen et storting som vil føre den samferdselspolitikken de ønsker, og velgerne skal vite at stemmer de SV, stemmer de for en storsatsing på jernbane, og det løftet har jeg tenkt å holde.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Hadde det ikke vært like greit for Venstre å si som SV at Hardangerbrua er vi faktisk imot, det har vi før stått sammen om å være imot, vi ønsker ikke mer trafikk på Hardangervidda, og vi ønsker ikke disse kostnadene? Da hadde vi vært ferdige med den saken. Men jeg anerkjenner at Venstre gjør en jobb i regjering for å hindre at det prosjektet skal realiseres. Så til et spørsmål som Venstre og SV i gamle dager stod sammen om, hvor vi i samarbeid med flere i Stortinget fikk til en lov som vi har sett og hørt veldig lite om siden. Jeg snakker om veiprising. Når Venstre sier at man har fått gjennomslag for mye, er det på dette området jeg savner Venstre mest, når det gjelder forslag knyttet til veiprising, en positiv omtale av dette, spesielt når vi ser at land rundt oss begynner å benytte seg av det. Hva har Venstre tenkt å gjøre framover for å få til et fornuftig veiprisingssystem også i Norge?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
La oss ikke dra dette ut i parodien. Det er et helt klart vedtak som vil bli fattet på bakgrunn av en subsidiær stemmegivning. Det eneste statsråden trenger å si klart fra denne talerstolen, er at hun skal lage handlingsplaner i tråd med det vedtaket. Og det er helt klinkende klart. Så står vi foran et valg i 2005, og da kan det norske folk stemme på det partiet som de synes har den beste samferdselspolitikken. Uansett er det det som vil avgjøre hva slags samferdselspolitikk vi vil få de neste ti årene. Men bare la oss få bekreftet det at statsråden skal lage handlingsplaner i tråd med det vedtaket som fattes i Stortinget i dag, så er vi ferdige med det. Jeg hadde egentlig tenkt å stille et litt mer vidløftig spørsmål, for det er et stort brudd i den grønne linjen som samferdselsministeren beskriver i Nasjonal transportplan. Hvor har det blitt av de effektive tiltakene for å redusere klimautslippene fra samferdselssektoren?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jeg tar ordet, ikke for å forlenge debatten, men for å rette opp tre inkurier som har sneket seg inn i innstillingen. Det gjelder side 99, tredje avsnitt i første kolonne. Der har SV falt ut av flertallet. Vi skal være med i flertallet i komiteen. Så gjelder det side 118 andre kolonne, avsnitt åtte. Der har SV også falt ut. Så gjelder det side 133 andre kolonne, sjette avsnitt, som er en merknad fra Arbeiderpartiet. Der skal SV stå sammen med Arbeiderpartiet. Jeg har lyttet til debatten, som har vært lang. Det har vært mange som har ment noe. Slik er det når man debatterer samferdsel. Jeg er glad for at vi har kommet fram til at det skal stemmes subsidiært, slik at vi kan få en flertallsinnstilling til grunn når det skal lages handlingsplaner. Det skaper minst usikkerhet. Bare for å gjøre det enkelt for representanten Svendsen fra Fremskrittspartiet vil jeg understreke at en forutsetning for en subsidiær stemmegivning er at forslag nr. 4, fra Høyre og Kristelig Folkeparti, først faller. Saksordfører har bedt om en voteringsrekkefølge som gjør det mulig først å stemme over forslag 4. Jeg vil også gjenta det ønsket. Det er faktisk slik at hvis Høyre vil ha mer penger til vei, får Høyre foreslå det. Så enkel er egentlig den saken. Så til alle som har snakket om usikkerheten. Det eneste som er sikkert, er at velgerne skal få si sitt. Det er ingenting dette stortinget vedtar, som er helt upåvirket av at det i 2005 skal være et valg. Jeg er egentlig lykkelig over den situasjonen, for da kan vi få et samferdselsvalg i mange fylker. Det tror jeg er bra. Jeg tror at de fleste velgerne utmerket godt vet hva de forskjellige partiene står for, og kan bruke stemmeseddelen sin til å få igjennom den satsingen de selv vil. Brenner du mest for jernbane og kollektivtransport, stemmer du SV. Vil du asfaltere Norge, stemmer du Fremskrittspartiet. Det skulle ikke være så vanskelig. Det er lett for folk å velge. Med disse små bemerkningene takker jeg for debatten.
Hans Gjeisar Kjæstad (Høyre), 2004-06-15:
Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti har fått Fremskrittspartiet med på en trekant. Dette flertallet øker NTP-rammen med 22 milliarder kr. Enigheten er basert på at Fremskrittspartiet sluker 33 jernbanemilliarder mer enn det som er Fremskrittspartiets primærforslag. Så viser det seg at Fremskrittspartiet ikke føler seg bundet av jernbanekomponenten i enigheten, hvilket betyr at det ikke eksisterer noe flertall i opposisjonen for økte rammer. Vi står igjen med et ynkelig ønske om å avvise Regjeringens rammeforslag pluss et late som-flertall i opposisjonen. Det er å devaluere Stortinget som institusjon og føre folk bak lyset. Føler representanten Svendsen seg bekvem med å stemme subsidiært eller primært for en ramme han vet ikke eksisterer?
Hans Gjeisar Kjæstad (Høyre), 2004-06-15:
Nasjonal transportplan bærer glade tiender til folk i Akershus og Oslo. Riktignok får de to fylkene bare 17 pst. av riksveimidlene, mens de burde hatt 25 pst. etter folketallet. Til gjengjeld skal det skje en gledelig jernbanesatsing på begge sider av Oslofjorden, til en pris av 5,7 milliarder kr. Dermed er vi i gang med fullføringen av firedobbelt spor mellom Oslo og Asker og mellom Ski og Oslo, inkludert Ski stasjon og Lysaker stasjon, som skal få Fornebu-banen påkoblet. Mellom Eidsvoll og Hamar skal det bygges stedvis parallelle spor, og Alnabruterminalen skal ombygges. Større kollektivandeler inn og ut av Oslo betyr svært mye for bomiljøet i byen. Det gis en ramme på 22,5 milliarder kr til annen kollektivtransport, hvorav Oslo pleier å få brorparten. Totalt 2,6 milliarder kr skal brukes til gang- og sykkelveier. Summen av disse tiltak vil styrke det grønne element i Oslos byutvikling. Det er viktig ikke minst for barns oppvekstmiljø - i et antall av titusener - og er viktig for at familier også kan bo i de sentrumsnære områder av Oslo. På veien skal E16 Vøyen-Bjørum fullføres, og prosjektet for Rv 150 Ulvensplitten-Sinsenkrysset skal startes i løpet av de første fire år. E6 ut av Oslo mot Østfold skal fullføres med fire felt i løpet av de første fire år, og her skal vi planlegge Manglerudtunnelen, som er viktig for miljøet der ute. Det er også aktuelt med oppstart av Fossumdiagonalen. Bjørvikatunnelen er innpasset i Nasjonal transportplan, og Mosseveien i tunnel som OPS-prosjekt er fremskyndet, slik at politiske vedtak skal kunne fattes i 2005. Disse to prosjektene vil åpne for å utvikle Harald Hardrådes, Sigurd Jorsalfars, Kong Sverres og Håkon Vs middelalderby i Bjørvika. Det gir spennende utviklingsmuligheter for kultur, hvor også Operaen skal tilpasses, og videre vil det også åpne for utviklingen av en fjordby, med næringsutvikling og med boliger. Det er et prosjekt i størrelsesorden 30 milliarder kr, hvis vi regner med Operaen. I dag er det sol over Oslo.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
SV er av den oppfatning at man ikke kan bygge seg ut av de store køproblemene, og det er det ikke vanskelig å være enig i, men det betyr at det å ikke bygge veier er alternativet i de trafikktunge områdene. Og det er det SV mener. I sitt forslag foreslår de å ta penger fra de store veiprosjektene i Østlandsområdet og rundt Oslo og bruke dem ute i distriktene. Et godt eksempel er fylket Nordland, som får i bøtter og spann når det gjelder vei, når det gjelder tog, når det gjelder havn, og når det gjelder flyplass. Og da er mitt spørsmål: Er det et godt svar på Oslo-regionens utfordringer? Er det en god nasjonal prioritering av samferdselspolitikken?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Kystverket Produksjon representerer et lite kompetansemiljø her i landet, men samtidig en viktig kompetanse. Hvorfor er det da viktigere for Regjeringen å gjøre dette produksjonsselskapet om til et AS framfor å søke fornuftige strategiske allianser som kan ta vare på denne kompetansen? Konkret: Hvorfor vurderer ikke statsråden en sammenslåing med Mesta?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
SV skal ha ros for én ting: Når de vil noe, prater de rimelig jevnt om det - jernbane, jernbane og jernbane. Og det er greit. De sier at de vil ha trafikken over på bane for å frigjøre plass på veger. Det hjelper lite når det allerede er en så dårlig standard på vegene som det er. Vestre Toten kommune er Norges største industrikommune, der så godt som all produksjon er eksport. Kommunen har både veg og bane. Har SV spurt bedriftene i industriparken og industrikommunen hvorfor de foretrekker veg framfor bane, eller er næringslivets interesser mindre viktige for SV?
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Nasjonal transportplan er et prioriteringsverktøy, hvor de ulike prosjekter innen samferdsel må vektes mot hverandre. Det må selvfølgelig også SV gjøre. I hovedsak betyr det for SVs vedkommende at de satser på jernbaneløsninger før veisatsing, og det har vi hørt gjentatte ganger nå. Det tviler vi ikke på. Men så kommer angivelig forliket med Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, og da skjer det muligens et lite linjeskifte. Spørsmålet er da: Går det på troverdigheten løs for SV på dette punktet når vi i Aftenposten den 10. juni dette år leser at forliket varer i 24 timer - dersom vi skal tro hva som står. Vil SV støtte veiutbyggingen til Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet slik som den foreligger i denne planen?
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
For å starte med Sigrun Engs siste punkt er det klart at det som der oppstår, er et behov for en økning med hensyn til veisatsing på Lesja. Dette anser vi som et mindre beløp, som vi da ikke omtaler i NTP-sammenheng, men det er naturlig at vi kommer tilbake til det i de årlige budsjetter. Det har derfor ikke noe i denne saken å gjøre, og det er en sendt en klar melding om det også til Lesja kommune. Når det gjelder spørsmål knyttet til om vi ikke respekterer den fordeling som flertallet ønsker seg innenfor vei og jernbane, er det klart at vi respekterer det, men vi ønsker altså fra Regjeringens side å gi et signal om hvordan vi ønsker å disponere dersom det kommer økte rammer på samferdselssektoren. Det er grunnen til at vi har tatt inn den merknaden.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Jeg tror ikke det skal herske tvil blant dem som sitter som medlemmer av samferdselskomiteen, om at vi hele tiden opplever at det er svært trange rammer, at det alltid er kamp om prosjektene, og at vi av den grunn hele tiden har behov for å lete med lys og lykte for å finne fram til hvordan vi kan klare å få til mer for de pengene vi har til disposisjon. Det er det som ligger til grunn for at vi nå i en periode har gått til det skritt å skape en form som skal gi mer igjen for hver krone både på jernbane og på vei, nemlig ved å konkurranseutsette. Det er trange rammer, og da må vi ha mer igjen. Vi har også sagt at vi ønsker å høste erfaring for å se hvordan vi skal gå videre i forhold til konkurranseutsetting på jernbane. Det vil i første omgang skje på Gjøvikbanen og deretter på de to andre nevnte baner. Når du henviser til Kristelig Folkepartis program, bare minner jeg om at det ikke er vedtatt, det er et forslag som ligger inne.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Det er igjen grunn til å minne om at NTP er et prioriteringsverktøy og ikke et budsjett. Hva angår budsjett og økte rammer i denne saken, kommer vi tilbake til det i forbindelse med budsjettet nå til høsten. Når samferdselskomiteen nå har hele sju saker til behandling under én debatt, er det naturlig å komme tilbake til et par av disse, nemlig Innst. S. nr. 222 og Innst. S. nr. 261. Det er en historisk dag knyttet til Imarsund-prosjektet. Det er et stort samferdselsprosjekt som vi har all mulig grunn til å hilse velkommen. Dette skjer ved hjelp av at vi nå kan bruke ferjeavløsningsmidler. Når Regjeringen nå har lagt fram forslag om utbygging og finansiering av Imarsund-forbindelsen i Møre og Romsdal, baseres det på prinsippet om alternativ bruk av innsparte ferjetilskudd som Stortinget har fastsatt. Det kan være at staten også her nå kan få til en rekke prosjekter i lokalsamfunnene som erstatter ferjeforbindelser med gode framtidige fastlandsforbindelser. Det er all grunn til å rose de involverte parter for at de nå har klart å finne fram til ordninger som gjør denne type prosjekter mulig. I Innst. S nr. 222 er det en rekke saker en egentlig kunne ha berørt. Jeg vil bare begrense meg til å berøre to. Det er behov for å få til permanent overvåking av Oslofjord-tunnelen for å øke sikkerheten i dette anlegget, som må forventes å få økt trafikk i tiden som kommer. Det har skapt utrygghet at det har vært alvorlige tekniske problemer i denne tunnelen, med vann og nedfall av stein i kjørebanen. Videre bør det også kunne berøres at bygging av midtdelere på E6 i Østfold er svært viktig. Dette er en krisehjelp av meget stor betydning. På E6 i Østfold har vi nå allerede opplevd at det er behov for midlertidig å få til en løsning, slik at vi unngår problemet med den møtende trafikken. Det kan skje ved hjelp av bruk av midtdelere. Jeg er derfor svært glad for at komiteen er enig om at Regjeringen i dette tilfellet kan se nærmere på denne saken.
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Representanten Holten kommenterte fleirtalssatsinga og kalla det eit "luftslott". Med mine ord har eg nesten eit tilsvar: Regjeringspartia er redde for ein "trynskrell". Men spørsmåla som eg hadde, er to konkrete, og det fyrste går på forslag nr. 4, frå Høgre og Kristeleg Folkeparti, der det heiter: "Stortinget ber Regjeringen legge til grunn at den relative økningen blir omtrent den samme for veg og jernbane, dersom det i planperioden blir høyere årlige budsjettrammer enn planrammen i St.meld. nr. 24(2003-2004) (2003-2004) Er Kristeleg Folkeparti stolte over og fornøgde med å behandle stortingsfleirtalet på ein slik måte? Det andre spørsmålet blir: Er ikkje Kristeleg Folkeparti glad for fleirtalet si hjelp til å innfri lovnaden statsministeren gav på Lesja, om utbygging av gang- og sykkelveg langs E136? Kvifor står Kristeleg Folkeparti utanfor den merknaden?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Nasjonal transportplan har stor betydning for kvart einaste fylke, sjølv om planen legg nasjonale føringar. For Buskerud er det mange ting å glede seg over. Som den førre representanten òg var inne på: Dobbel motorvegbru i Drammen stig i vêret, Kreftingsgate og Øvre Sund bru samt ny Kleivenetunnel ligg inne i Regjeringa sitt forslag. Men departementet sa i svar til komiteen at Drammen kommune hadde brote sin del av avtala, og at den siste vegstrekninga i den pakka, som òg den førre representanten streka under, Svelvikvegen, derfor ikkje var med i planen. For Arbeidarpartiet er det viktig at avtala blir følgd opp. I vårt alternative framlegg aukar vi rammene til andre riksvegar med 290 mill. kr for Buskerud sitt vedkommande. Derfor kan denne vegen bli bygd utan at ein rører ved andre prosjekt og dei prioriteringane som fylket der har gjort. Rv 23 hadde frå Regjeringa si side 150 mill. kr til små utbetringar. I vårt alternative budsjett har vi plussa på 150 mill. kr. Da har dei eigentleg pengar til å fullføra påkoplinga til E18, så heile parsellen Vassum-Lier, altså tilføringsvegen til Oslofjordkryssinga, er no i orden med utvida bompengegrunnlag. Steinsfjorden må reddast. Med Arbeidarpartiet si løyving på 50 mill. kr kan ein komme langt når det gjeld utskifting av vegfyllingane. Da kan ungane atter bade, og krepsestamma blir redda. Det hastar, for dette er ei tikkande miljøbombe. Utbetringa av Ramsrudhellingane og Sokna-Ørgenvika har fått 150 mill. kr. Desse prosjekta kan få ein oppstart, og dei må sjåast i samanheng. Men det mest gledelege er faktisk at Ringeriksbanen kan få ein oppstart. Det står på Jernbaneverket si liste. Med det trasévalet som Stortinget gjorde for eit par år sidan, blir det ingen bane. Hønefoss som by blir delt i to. Det kostar 1 milliard kr meir. Men det går an å velje ein trasé der folk bur, og der vi tek enda meir omsyn enn i den førre runden vi hadde med denne saka, til at vi skal skjere enda lenger unna Ramsar-områda. Vi må bli einige om eit traséval som tilseier at banen kan byggjast på ein fornuftig måte. Så må eg berre få seie om samleproposisjonen, St.prp. nr. 62: Arbeidarpartiet går imot omdanning og konkurranseutsetjing av BaneProduksjon og BanePartner og har ikkje noko imot at forslaget blir utsett til etter 2005.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
I Nasjonal transportplan understrekes det at konkurranseutsetting, privatisering og liberalisering skal legges til grunn for organisering av samferdselssektoren. Det står i NTP: "Regjeringen vil fortsette utviklingen av mer markedsrettet utbygging, drift og vedlikehold av infrastrukturen i alle transportsektorer". Tidligere i dag har vi hørt representanter fra Høyre og Fremskrittspartiet gi hverandre ros for at man har klart å gjennomføre en revolusjon innenfor samferdselssektoren, og det er jo denne privatiseringen og liberaliseringen man tenker på. I Kristelig Folkepartis forslag til program for neste stortingsvalgperiode står det at Kristelig Folkeparti vil gå imot konkurranseutsetting av persontransport på jernbane. Betyr det at noen nå har satt foten ned i Kristelig Folkeparti? Mitt spørsmål til Holten er: Går det noen grense i Kristelig Folkeparti i forhold til å liberalisere og konkurranseutsette norsk samferdsel?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det er riktig, som Oddbjørg Ausdal Starrfelt sa i sin replikk, at på veldig mange områder har Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet skrevet seg sammen i innstillingen til denne planen. I sum varsler det en annen kurs for samferdselspolitikken enn den som regjeringspartiene står for. Men på ett område er ikke Senterpartiet enig med oss. Det gjelder i forhold til forslaget om nasjonalhavner. Vi har 47 kommunalt drevne havner langs kysten. Regjeringen foreslår at ti av disse skal få betegnelsen nasjonalhavner. Men det foreslås ikke midler for å bygge dem opp. Det foreslås ikke virkemidler for å overføre mer gods fra vei til sjø. Derfor foreslår Arbeiderpartiet og SV å utsette dette spørsmålet, og vil be om en ny sak til Stortinget hvor dette gjennomdrøftes grundigere. Men det vil ikke Senterpartiet være med på. Betyr det at Senterpartiet er fornøyd med Regjeringens forslag på dette området?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
SV vil bevilge 100 mill. kr mer pr. år til Kystverket for å ruste opp oljevernberedskapen - 1 milliard kr over ti år. Det er ikke tilfeldig. Vi mener det er nødvendig, og vi er dypt bekymret for om vi i framtiden vil være i stand til å beskytte våre kanskje mest verdifulle og svært sårbare naturområder. Det Norske Veritas har på oppdrag fra Sjøfartsdirektoratet nylig utarbeidet en rapport om sårbarhet, miljøtrusler og risiko i Barentshavet og nordlige deler av Norskehavet. Rapporten bør få varselklokkene til å ringe. Her konkluderes det med at det framtidige risikobildet forteller at det etter all sannsynlighet vil skje en alvorlig skipsulykke hvert ellevte år og et massivt oljeutslipp hvert 45. år. Rapporten har også beregnet at de tre tauslepebåtene i nord ikke rekker over hele havområdet. Det er 10 pst. sjanse for at tankerne ikke klarer å strekke ut slepeutstyr til taubåtene. I sum betyr det at taubåtene ikke vil være i stand til å hjelpe mer enn halvparten av havariene, 63 pst., for å bruke det nøyaktige tallet i Veritas-rapporten. Det øker naturligvis faren for totalhavari og grunnstøting Mitt spørsmål til statsråden er om han er enig i Veritas' vurdering og beskrivelse av risiko for ulykker i Barentshavet, og om statsråden vil følge Veritas, skjerpe innsatsen og gi deler av havområdet status som spesielt sårbart sjøområde.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Som ordfører for sak nr. 2 har jeg bedt om ordet for å si noen få ord om eiermeldingen til Avinor. Det er bred enighet i komiteen om at det overordnede formålet med Avinor er tilrettelegging for sikkerhet og miljøvennlig og effektiv luftfart i hele landet. Avinor står foran store utfordringer i årene som kommer, når det gjelder investeringer i sikkerhet. Det gjelder både i forhold til security på samtlige flyplasser og når det gjelder nye krav til utformingen av flyplassene på kortbanenettet. I den sammenhengen viser en samlet komite til at den analyse som Luftfartsverket gjorde i 2000, viser at den enkeltinvestering som ville gi best sikkerhet på kort sikt, er å innføre glidebaner ved innflygning til flyplassene. Komiteen forutsetter at både Regjeringen og Avinor gir dette arbeidet prioritet. Når det gjelder Samferdselsdepartementets økonomiske styring av Avinor, understreker en samlet komite at dersom Avinor skal makte å håndtere de store investeringene i oppgradering av sikkerheten i årene som kommer, må selskapet gis stabile og langsiktige rammebetingelser. Regjeringen har for inneværende år og også for neste år varslet at når det gjelder rammen for kjøp av tjenester på kortbanenettet, er den ensidig fastsatt av departementet, mens det fra og med 2006 skal forhandles med Avinor. For framtiden må det etableres en modell for forhandlinger. Det gjør departementet med andre statlige infrastrukturselskap. Mindretallet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, ønsker en langsiktig rammeavtale med Avinor, slik som det departementet har med NSB. Komiteen har diskutert forholdet rundt kryssubsidieringen av Avinor. Kryssubsidiering har vært fundamentet for finansiering av flyplassene i Norge. Komiteen har valgt å utsette denne problemstillingen til Regjeringen kommer tilbake med en egen stortingsmelding om momssystemet innenfor samferdselssektoren. Når det gjelder det store omstillingsprogrammet "Take-off-05", deler komiteen seg i et flertall og et mindretall. Men en samlet komite understreker at sikkerheten må gis høyeste prioritet, og ingen omstillingstiltak kan gjennomføres før sikkerheten er godt nok ivaretatt, og før tiltakene er godkjent av Luftfartstilsynet. SV har konkludert med at flysikkerhetstjenesten i Avinor bør skilles ut og legges som en egen forvaltningsenhet under Samferdselsdepartementet. Vi har ment at det er feil at det som går direkte på flysikkerheten, skal organiseres i et aksjeselskap. Det bør legges under direkte politisk kontroll. Med dette tar jeg opp SVs forslag i sak nr. 2.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-06-15:
Det skulle ikkje vere mindre grunn til å jobbe for gratis riksvegferje i dag enn det det var for fleire år sidan. Eg kan dessutan minne om at Oddbjørg Ausdal Starrfelt sitt parti i mitt heimfylke har hatt og har same målsetjinga som det eg har gitt uttrykk for at Senterpartiet har. Dersom vi går inn og ser på det folk bruker til å betale for riksvegferje og bompengar, ser vi at dei mest typiske ferjefylka bruker ein ganske stor sum pr. innbyggjar til å betale for ein del av vegen, nemleg ferjene. Det at ein har fått fleire bompengeprosjekt, gjer at det er nettopp dei same fylka som får ei auka belastning. Ikkje berre skal dei betale for ferjene, men det er òg i dei same fylka vi finn ganske mange av bompengeprosjekta, slik at totalbelastninga blir berre ekstra stor. Så eg ser ikkje nokon samanheng her - at det at ein bruker meir på bompengar, skulle vere noka hindring for at riksvegferjene skulle vere gratis.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-06-15:
Det er veldig interessant at det nettopp er representanten Sverre Hoddevik som stiller spørsmål om Stad Skipstunnel. Eg har jo delteke i ein del valkampar i mitt heimfylke, der representanten Sverre Hoddevik òg har delteke. Det er vel ingen tvil om at i tidlegare valkampar har nettopp Stad skipstunnel vore ei av hjartesakene til Høgre i Sogn og Fjordane. Når ein no ser på det Høgre har gjort i regjering når det gjeld dette prosjektet, kan ein vel seie at det er så godt som å leggje det i ei skuffe. Det står berre igjen å låse igjen den skuffa. Når vi ser på det som står i meldinga frå Regjeringa, er det å leggje ansvaret over på dei to fylka som denne saka gjeld, nemleg Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal. Men dette er ikkje eit prosjekt for berre dei to fylka. Det er rett at prosjektet vil vere nyttig òg for desse fylka, men med dei skipa som går langs kysten - fraktefartøy, fiskebåtar og andre fartøy som kan gå gjennom den påtenkte Stad skipstunnel - vil dette bety like mykje for andre delar av landet som akkurat for dei fylka som saka gjeld.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-06-15:
Debatten om hamneproblematikken i landet har gått føre seg i veldig lang tid. Det har stadig komme nye forslag, både når det gjeld namn og kva slags hamner som skal vere i dei forskjellige kategoriane. No har vi fått framlagt eit forslag, og veldig mange ute ber om at det no snart må bli ro. Det er klart at enkelte område i landet ynskjer at deira hamn skulle ha vorte med blant nasjonalhamnene, andre er godt nøgde med det som ligg føre. Når Senterpartiet ikkje vil vere med og be om ei ny sak og ein ny gjennomgang, er det fordi det no må bli ro omkring hamnestrukturen. Det er nettopp det veldig mange ber om. For sjølv om dei kanskje ikkje har fått det akkurat som dei vil, ber dei om at vi snart må bli ferdige med debatten om hamnene. Elles er eg heilt einig i at det ikkje ligg midlar inne. Senterpartiet kunne òg ha ynskt at det i forslaget låg midlar til utbygging. Men det får vi komme tilbake til.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-06-15:
Eg var med i samferdslekomiteen då den førre Nasjonal transportplan vart behandla. Det er ein vesentleg forskjell på den behandlinga og behandlinga i dag. I dag kjem vi til å gjere konkrete, bindande vedtak om ei ramme og fordeling av midlar. Det håper eg at statsråden legg seg på minne. Det var ikkje det eg hadde tenkt å spørje om. Mitt spørsmål dreier seg om vedlikehald på vegnettet. Eg nemnde i innlegget mitt at det er grunn til uro, for vi har eit stort etterslep. Regjeringa sitt forslag til vedlikehald i NTP synest eg ikkje på nokon måte følgjer opp det som ein skulle forvente, når vi veit at vi har eit så stort etterslep. I tillegg har òg Regjeringa i revidert nasjonalbudsjett faktisk føreslått å redusere i forhold til det som er i dag. Så mitt spørsmål er kort og godt: Er statsråden komfortabel med den satsinga som Regjeringa legg opp til når det gjeld vedlikehald på vegnettet?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-06-15:
I samband med høyringane knytte til NTP viste mange av høyringsinstansane til at det er eit stort behov for betre merking av leia, særleg hurtigbåtleia. Hittil har det gjerne vore slik at kvar gong det har skjedd ei litt større ulukke på sjøen, gjer vi eit skippertak med utbetring og merking av leia akkurat i det området der ulukka har skjedd. Eg trur vi alle kan vere samde om at dette ikkje er nokon god arbeidsmåte. Det må vere ei målsetjing å vere i forkant, slik at vi kan hindre ulukkene i staden for å prøve å rette opp feil i etterkant. Er statsråden villig til å satse meir på merking av leia, slik at vi kan komme litt i forkant, i staden for heile tida å vere i etterkant av det som skjer?