trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Petersen (Høyre), 2006-12-05:
Jeg mener det er viktig å få en lik og profesjonell behandling av disse viktige spørsmålene, og registrerer med glede at mange mener det er nødvendig å få færre instanser inn i bildet. Sist denne saken ble behandlet var det flere enn Høyre som mente at modellen burde være to klareringsorganer, et for det militære og et for det sivile. Det var også et standpunkt som har hatt bred støtte blant mange høringsorganer, det gjelder bl.a. LO, NHO, flere kommuner, Politidirektoratet, Forsvaret, Forsvarets etterretningstjeneste og ca. halvparten av departementene. Nå får vi bare konstatere at det er lov å ombestemme seg, og at bl.a. Arbeiderpartiet ikke lenger er med på dette standpunktet. Men jeg ble oppmuntret av at representanten Signe Øye var meget oppmerksom på at man burde følge praksis og se om man får den forenklingen som alle ønsker at vi skal få, og jeg ser derfor muligheten til å komme tilbake til saken. For mitt vedkommende mener jeg at de beste grunner taler for at vi står på det standpunktet som ble tatt i 2005, og vil derfor ta opp det forslaget som ligger i innstillingen. Jeg må imidlertid bemerke at jeg ikke helt får tak i premisset for at Arbeiderpartiet har ombestemt seg. Riktignok står det at det er en samlet vurdering som har ført frem til dette standpunktet, men hva denne samlede vurderingen skal bestå i, er man litt mer hemmelighetsfull om. Det får så være. Siden saken fortsatt er til observasjon, vil vi ha mulighet til å komme tilbake til dette.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Når Høyres leder, Erna Solberg, er overrasket over at det finnes en ubalanse mellom struktur og ressursnivå i Forsvaret, og når representanten Petersen – etter at budsjettet er blitt lagt fram – sier at dette er sannhetens øyeblikk, framstår det for oss som har fulgt med en stund, som noe forunderlig, kanskje svært forunderlig. Allerede i 2000, da daværende forsvarssjef, Frisvold, la fram Forsvarsstudien 2000, gjorde han oppmerksom på problemstillinger som er helt parallelle med dem dagens forsvarssjef påpeker. Da var situasjonen akutt – nå har vi en mer langsiktig utfordring. Høyre kom i regjering, der både Petersen og Solberg satt i fire år. De hadde virkelig en mulighet til å skape et sterkt og bærekraftig forsvar. De sa til og med at de skulle øke bevilgningene i budsjettet for 2004 og for 2005. Det skjedde ikke. Mener representanten Petersen at det er de 275 mill. kr Høyre nå plusser på i neste års budsjett, som er avgjørende for om vi plutselig har fått en krise i Forsvaret eller ikke?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Arbeiderpartiet mener at skal vi vinne krigen i Afghanistan, er det mange ting som må på plass. Det er ikke bare å vinne den militære kampen. Vi må også vinne afghanernes gunst. Vi må få dem til å forstå at hvis man setter inn sivile tiltak, gir humanitær bistand og hjelper Karzai-regjeringen med å få den makt og anerkjennelse som den trenger, vil vi raskere nå målet om å vinne krigen i Afghanistan. Vi har veldig mange soldater, over 500, i Afghanistan i dag. Vi har ikke noen begrensning når det gjelder å sende soldater til sør, men ved siste vurdering vurderte vi den helhetlige situasjon slik at vi skulle holde på det vi har i nord, og ikke gå til det skrittet å sende flere soldater.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Arbeiderpartiet skal være med på å bidra til at vi får samsvar mellom struktur, investeringer og de økonomiske rammene som vi skal ha i Forsvaret i årene framover. Som jeg sa i mitt innlegg, vil vi komme tilbake til det når vi legger fram langtidsplanen. Jeg er også fornøyd med at vi nå har et forsvarsbudsjett som innebærer at vi har 31 milliarder kr i 2007. Det er ikke slik at man skyver på veldig mange ting. Man klarer faktisk å frigjøre midler. I 2005 og 2006 har man frigjort 1,5 milliarder kr som man bruker til investeringer og til den spisse enden. Men vi er ikke i mål. Vi tror også at vi hvis vi får gjennomført den langtidsplanen som vi nå er inne i, vil vi nå de målene vi har satt oss sammen med Høyre.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Det var ikke mye i representanten Dørums innlegg jeg var uenig i. Men på ett punkt er jeg faktisk veldig uenig, og det er at Venstre i finansinnstillingen kutter 220 mill. kr i forhold til det budsjettet som blir vedtatt nå i dag. Når de skal ta de pengene, sier de at de vil stoppe arbeidene med utvidelsen av tørrdokken i Haakonsvern. Det er jo ganske oppsiktsvekkende, for alle arbeidene er kontrahert, og det er uklart hvor stor del av kontraktsummen vi måtte utbetale om anlegget ble stoppet. Det ville i hvert fall bli dyrt. I tillegg vil det kanskje være umulig – i hvert fall vil det koste svært mye – å flytte tilbake de massene som er sprengt. Det er i dag et svært krater omkranset av svære fyllmasser både til lands og til vanns. Derfor er mitt spørsmål til Venstre: Kom det forslaget fordi dere tenkte at her kommer Regjeringen til å redde dere, eller hvordan vil Venstre gjennomføre et slikt forslag, og hvor mye vil det koste?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Dette har vært en debatt som har vist at det er stor enighet i Stortinget om Forsvaret. Regjeringspartiene, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har fortsatt et bredt forsvarssamarbeid i Stortinget. Det har vært stor enighet om å nå de målene som vi allerede har nådd, om tøffe omstillinger – vi har 5 000 færre ansatte i Forsvaret nå, det er 2 millioner m2 mindre areal – og det er stor enighet om at det som ligger foran oss, også kommer til å bli tøffe tak. Økonomien er igjen under kontroll. Det er også viktig i omstillingstider. Bare Fremskrittspartiet stiller seg på sidelinjen. Ja, de stiller seg hinsides på sidelinjen. Da jeg hørte innlegget til representanten Bredvold, minnet det om en nekrolog over hele Forsvaret. Men det går jo ikke an å være så defensiv og ha en så defensiv holdning til et budsjett som er på hele 31 milliarder kr! Som vi også har hørt i debatten i dag, er det slik at når Fremskrittspartiet har vært i posisjon, har de ikke hatt én krone mer enn andre til forsvarsbudsjettet, men når de er i opposisjon, har de masse penger, både til innenlandsbudsjettet og til et utenlandsbudsjett. Det er ikke måte på hvordan de nå har tenkt å satse på Forsvaret. Jeg synes også at det er merkelig at de vil si opp avtalen med JSF, for Fremskrittspartiet har vært med på den avtalen i mange år. Vi har faktisk brukt ganske mange hundre millioner kroner, og de har støttet den. Men nå, når vi får bedre industriavtaler, når vi får mer konkurranse der også andre fly som er aktuelle, er med, da skal man plutselig ikke være med lenger. Jeg synes det er spennende det representanten Dørum sier om verneplikten. Skal vi ha et moderne forsvar, må vi også se på verneplikten og hvordan den kan moderniseres. Det er også veldig viktig at vi nå får i stand en strategisk lufttransport sammen med andre. Jeg er ikke fremmed for at vi må se på samarbeidsformer også innenfor andre områder i framtiden, for å få mer ut av de pengene som komiteen og Stortinget mener det er riktig å bevilge til Forsvaret. Jeg klarer ikke å se hva Jan Petersen mener med at det skal være så vanskelig å håndtere både FS07 og et bredt politisk nedsatt utvalg. Det burde gjøre jobben lettere for oss når vi i 2008 skal behandle langtidsplanen. Den debatten kommer til å bli mye vanskeligere enn den debatten vi har hatt i dag.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Stortinget behandlet våren 2005 en odelstingsproposisjon om endringer i sikkerhetsloven. I proposisjonen ble det påpekt mangler ved saksbehandlingen hos flere klareringsmyndigheter. Derfor er Regjeringen etter en helhetsvurdering av den oppfatning at en justert videreføring av dagens klareringssystem vil være den beste løsningen. Forslaget innebærer å videreføre dagens system med at departementene er klareringsmyndighet innen sitt myndighetsområde, samtidig som departementene strammer inn sin delegeringspraksis. I tillegg foreslås det at fylkesmennenes klareringsmyndighet samles hos fylkesmannen i Rogaland og fylkesmannen i Oslo og Akershus. Jeg merker meg at målsettingen er at disse to tiltakene skal bidra til en tilnærmet halvering av antall klareringsmyndigheter i forvaltningen. Samtidig vil departementene beholde sin viktige rolle som sikkerhetsansvarlig innen egen sektor. Jeg konstaterer at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet ønsker én felles klareringsmyndighet i Nasjonal sikkerhetsmyndighet, med unntak av Etterretningstjenesten. Høyres medlem i komiteen ønsker på sin side primært to klareringsmyndigheter – en for sivil sektor og en for militær sektor. Av den grunn vil jeg vise til flertallsmerknaden i innstillingen til lovforslaget i 2005. Her uttrykte flertallet at departementet i en periode skal forsøke med innstramming av dagens desentraliserte ordning. Etter det jeg forstår, er det nettopp en slik innstramming Regjeringen nå legger opp til. Det er viktig at departementet i en periode framover nå arbeider for å redusere antallet klareringsmyndigheter innenfor dagens ordning, slik stortingsmeldingen skisserer. Jeg regner med at Regjeringen vil følge utviklingen nøye, slik at de tiltak som gjennomføres, gir størst effekt. Skulle reduksjonen i antall klareringsmyndigheter ikke oppnås, er jeg trygg på at Regjeringen vil vurdere ytterligere tiltak, og at det da kan være aktuelt å se nærmere på de andre strukturalternativene som drøftes i meldingen.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jan Petersen beskrev en kvalitetsheving av Forsvaret. Den beskrivelsen er jeg helt uenig i. Jeg forstår hvorfor han gjør det, for han har nettopp sittet i en regjering som mener man har videreført og hevet kvaliteten på Forsvaret. Etter min mening har kvaliteten på Forsvaret bare gått nedover. Han sa videre at Regjeringen har dratt budsjettet ytterligere ned. Det beskriver bare at han antakeligvis ikke synes at hans egen regjering hadde et forsvarsbudsjett som var noe særlig å skryte av. Jan Petersen påpekte også at det er positivt at Hæren nå får sitt – for å si det slik – og at den bygges opp igjen. Det er jeg helt enig i. På bakgrunn av den beskrivelsen synes jeg det er litt underlig at Høyre ikke foreslår mer enn snaut 300 mill. kr for å heve forsvarsbudsjettet. Jeg lurer på om det bidrar til f.eks. å heve kvaliteten på Hæren, om det bidrar til, som han nevnte, innkjøp av nytt materiell, og om det ellers bidrar til å heve kvaliteten ytterligere på de andre forsvarsgrenene.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Representanten fra Arbeiderpartiet snakket varmt om utenlandsoperasjoner. Det støtter jeg for så vidt. Men hvordan stiller Arbeiderpartiet seg til å sende spesialstyrker til Sør-Afghanistan? Øverstkommanderende i Afghanistan etterlyser gode spesialstyrker for å kunne utmanøvrere Taliban i løpet av vinteren og få slutt på den uverdige krigen. I mellomtiden dør soldater hver dag ved fronten fordi de øvrige NATO-land ikke bidrar nok til å styrke denne fronten. Vi har spesialstyrker som i prinsippet sitter og venter på å bli sendt av gårde, spesialstyrker som er spesielt etterlyst fordi de er dyktige og egner seg ypperlig i dette terrenget der krigføringen foregår. Hvordan stiller Arbeiderpartiet seg til å sende spesialstyrker til Sør-Afghanistan for å få slutt på denne uverdige krigen?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
I mitt innlegg nettopp tror jeg at jeg sa en del om kvinner i Forsvaret. Vi trenger kvinner i Forsvaret. Målet om en høyere kvinneandel har jo vært ganske stort lenge, men ingenting har nyttet så langt. At det nå skal nedsettes et utvalg for å se på dette, er vel for n-te gang, tror jeg. Vi har ikke særlig tro på akkurat den type initiativ. Vi tror derimot at den ordningen som man har fått med hensyn til frivillig sesjon for kvinner, ser ut til å virke, men samtidig ligger ansvaret hos Forsvaret selv. Det er der ansvaret ligger. De må gjøre noe med dette for å beholde kvinnene. Så langt er det mange kvinner som har vært villige til å gå inn i Forsvaret, bl.a. for å utdanne seg godt, men de har ikke blitt der. Da må det være noe galt med Forsvaret som sådant, og det tror jeg de nå er i ferd med å se og vil rette opp.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Det er interessant at Jan Petersen har kommet i den alder at han interesserer seg så mye for historie. Men hvis man skal se på framtiden i Forsvaret, tror jeg ikke det er historien som teller. Jeg tror det er hva vi tenker nå, og hvordan vi ser framover. At vi i forhandlinger med regjeringspartiene i den historiske fasen som Jan Petersen pekte på, ikke var villig til i den grad å prioritere Forsvaret, er sikkert riktig. Men Petersen vet veldig godt at i forhandlinger må man gi og ta. Det var ikke førsteprioritet for Fremskrittspartiet å bevilge så lite penger, vil jeg påstå, som vi gjorde den gang i forbindelse med disse forhandlingene, men det var etter sterkt press fra regjeringspartiene, som da tydeligvis ønsket å ha et lavt forsvarsbudsjett. Dermed måtte vi gi oss på det og tok igjen på andre områder. Men jeg håper dagens budsjettforslag kan virke slik på Petersen at han i framtiden kan fortelle noen bedre historier enn den han kom med nå.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jeg er ikke helt enig i representantens beskrivelse. Fremskrittspartiet synes ikke FN i den grad har bidradd til fred, slik som beskrevet her. Vi synes FN i mange henseender har mislyktes. Derimot er vi ivrig tilhenger av NATO og mener at NATO i stor grad må ta seg av de militære operasjonene. At FN i ettertid kan komme og ta seg av de humanitære operasjonene, er jeg ikke uenig i. Det er det de for så vidt egner seg til. Når vi ikke er med på denne merknaden, er det fordi at vi har en egen merknad om dette. En annen ting er at vi synes det virker litt for pompøst å snakke om en FN-ledet verdensorden. Hva er nå det? Dette utvetydige FN-mandatet tror jeg ikke har den virkningen som representanten gjerne vil ha fram.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Vi står nå rett foran videreutvikling av kampflyprosjektet vårt og vårt forhold til Lockheed Martin JSF. Vi står nær punktet hvor vi skal ta en avgjørelse om vi skal videreutvikle dette prosjektet og utbetale mer penger, over 100 mill. kr til. Så langt er flere av oss politikere, industrien og fagbevegelsen svært lite fornøyd med utviklingen når det gjelder Lockheed Martin og industriprosjekter. Mitt spørsmål er da: Er statsråden så mye mer fornøyd enn de som er nevnt, at hun kan tenke seg å videreføre dette prosjektet og utbetale på ny om ganske kort tid over 100 mill. kr? Så er vi i den situasjon at SV ikke ønsker å kjøpe nye fly, og Senterpartiet ønsker en reell konkurranse med hensyn til alle tilbyderne, i likhet med Fremskrittspartiet. Hvordan kan da Regjeringen overhodet komme i den situasjon at den kan foreslå å kjøpe nye fly, når det altså er to regjeringspartnere som er svært lite villige til være med på denne operasjonen?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jeg synes dette har vært en god debatt – en sjeldent lang og innholdsrik debatt når det gjelder forsvar. Vi har nå holdt på i snart tre timer. Foregående år har denne debatten vært ganske raskt unnagjort. Årsaken vet jeg ikke, men det har i hvert fall vært et stort engasjement. Det synes jeg er veldig flott, men det er som sagt litt sjeldent. Debatten ble riktignok litt distriktspolitisk på slutten, men det må vi tåle i en forsamling som denne, og med de representantene som er til stede, går det bra. Når det gjelder vårt engasjement i Afghanistan, er jeg helt enig med Jan Petersen. Dette er en stor prøve for NATO. NATO er vår hjørnestein for å opprettholde fred, ikke bare i vårt eget land, men i alle andre land. Mislykkes vi i Afghanistan, mislykkes NATO. Dette er veldig alvorlig, ikke minst sett med Norges øyne. Vi er helt avhengige av å ha et godt forhold til NATO. Fremdeles er det for meg uforståelig at vi ikke sender våre spesialstyrker til Sør-Afghanistan nettopp for å bakke opp ikke minst kanadierne, som jo driver en litt håpløs krig der, fordi de er for få. Der har vi muligheten til å delta, og det nytter ikke å si at vi kan sende dem til våren eller til sommeren. Det er nå det gjelder, og det er nå vi må prøve å få avsluttet denne krigen. Når det gjelder Signe Øyes angrep på Fremskrittspartiet, stiller jeg meg nokså uforstående til det. Hun snakker om at vi nå ønsker å avslutte dette forholdet med innbetalinger til Lockheed Martin, altså denne MoU-en. Dette har vi sagt de to siste årene – men det har tydeligvis ikke Signe Øye fått med seg – og det samme har Signe Øyes regjeringspartner SV. Jeg forutsetter faktisk at SV også stemmer for vårt forslag denne gangen. Jeg kan ikke se at det er noe som har forandret seg i så måte. Når forsvarssjefen sier at han mangler 1,6 milliarder kr for å opprettholde dagens nivå, har altså Fremskrittspartiet foreslått dette. Vi ønsker i det minste å opprettholde dagens nivå. Vi skulle gjort det enda bedre – hvis det hadde vært mulig. Dette ønsker tydeligvis ikke Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet ønsker altså å nedprioritere Forsvaret, og det forundrer meg veldig. Når det gjelder utviklingsavtalene, ber vi Regjeringen om å avvikle samarbeidet med JSF i dagens form. Det er mulig vi kan forandre på det og få det i en litt annen form. Samtidig ber vi om at man får til en utviklingsavtale med JAS Gripen, som jo SV er så opptatt av – hvis de overhodet ønsker å kjøpe fly.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Komiteens leiar har heilt rett når han seier at det er ein samrøystes komite som er bekymra og som dermed lagar alternativ: å auke løyvingane, å risikere å la Forsvaret forvitre eller å kutte ytterlegare i strukturen. Vi veit at forsvarssjefen heldt eit foredrag i haust i Oslo Militære Samfund. Det blei litt brudulje, for han gløymde å ta med nordområda i den samanhengen. Men mitt poeng er at det han sa i talen året før, var at vi er i ein situasjon der vi har politisk underdekning av militære overbod. Dette kan føre oss inn i ein situasjon der ein bør tenkje: Kan ein skape ein prosess som er med på å gjere Forsvaret betre til å spare inn, kan ein tenkje seg ein prosess der ein deler oppgåvene med andre land i større grad, slik at vi ikkje berre får sikkerheitsfordelar, men også økonomiske effektar av alliansesamarbeidet? Ser komiteens leiar at det kan vere endå fleire plassar der ein kan skjere ned på utgiftene?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Ein samla komite, alle utan Framstegspartiet, er einig i at Noreg er godt tent med å ha ein FN-leidd verdsorden. Vi ser at ting endrar seg i USA også, som Framstegspartiet ofte hengjer seg på og støttar opp om. Bill Clinton snakkar om klimatrusselen – også mange andre i USA. Også Framstegspartiet har sett klimatrusselen. Kvifor ser ikkje også Framstegspartiet at FN kan bidra og vere den verdsordenen som vi bør støtte oss til, når vi samtidig ser at FN lykkast. Vi lykkast i Irak. FNs våpeninspektørar fjerna 97 pst. av våpna i Irak. Vi veit også at FN lykkast i Libanon militært sett, og dei lykkast kanskje aller mest med å seie at det er ikkje dei militære bidraga som er best. Men dersom FN militært kan understøtte det som skjer politisk, har FN vist seg som ein fredsoperatør som tenkjer nytt. Ein brukar altså ikkje militære åtgjerder unødvendig, men ein er til stades for å understøtte politiske prosessar. Vi veit også at vår statsminister er med på store FN-reformer. Kvifor kan ikkje også Framstegspartiet sjå på FN som den viktigaste fredsoperatøren og det viktigaste fredsforumet for Noreg?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Representanten Bredvold må komme på våre gruppemøte og setje seg inn i kva vi har vedteke. Vi har ikkje sagt at vi er imot å kjøpe fly. Det vi har sagt, er at SV primært ønskjer å forlengje levetida på dei flya vi allereie har. Så er det no eingong slik at Framstegspartiet legg fram forslag i dag om å seie opp den avtalen som eg i stad kalla for ein husmannskontrakt. Eg er veldig glad for at Framstegspartiet i dag legg inn eit forslag om å seie han opp. Det er veldig mange i SV som er einig i det forslaget som Framstegspartiet legg fram i dag. Elles er det berre å seie at vi satsar på at alle alternativ skal fram, at vi skal få ein best mogleg og breiast mogleg debatt om dette, slik at skattebetalarane sine pengar og offentlege midlar ikkje skal gå inn i eit milliardsluk som etterpå viser seg å vere feil. Og kanskje det aller viktigaste: Tenk om vi om ti år ser at dette ikkje var trusselen, det er klimatrusselen som er viktig. Det einaste vi veit, er at jagarfly ikkje verkar mot klimatrusselen. Vi kan ikkje avskjere CO2 i nordområda med jagarfly.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
I førre stortingsperiode gjorde dåverande utviklingsminister Hilde Frafjord Johnson eit veldig viktig prinsipielt arbeid. Ho fekk avbunde norsk bistand. Det vil seie at når ein då løyvde pengar til visse føremål, hadde ikkje norske selskap nokon fordel. Vi vil håpe at dette også skal gjelde i andre land. Grunnen til at eg spør om dette, er at eg vil inn på det prinsipielle ved gjenkjøp. Vi ser at forsvarsindustrien meir og meir blir privatisert. Ein sel seg ned til ca. 30 pst., og selskapa blir i veldig stor grad åtte av pensjonsfond eller av private investorar, som sjølvsagt er interesserte i at vi skal løyve meir pengar til Forsvaret, slik at industrien kan gå endå betre. Det eg vil vite, er om Kristeleg Folkeparti er einig i at ein burde kunne finne løysingar der ein hentar inspirasjon frå det å avbinde bistand, til også å gjelde gjenkjøp når det gjeld forsvarsmateriell – at ein ikkje ønskjer at det skal vere drivande i forhold til at ein kjøper meir forsvarsmateriell.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Representanten Dørum har som tidlegare justisminister veldig god greie på sivile åtgjerder, og i internasjonale operasjonar veit vi at det som er den gordiske knuten, er korleis ein får betre samhandling mellom militære åtgjerder og sivile åtgjerder for å få dette til å verke. Vi veit f.eks. at i Darfur, der ein humanitær katastrofe kanskje kan segle opp, vil dei ikkje eingong ha oss. Vi veit at i Afghanistan prøver vi å få avbalansert dette på ein god nok måte. Kva er Venstres bidrag i den politiske debatten til å gjere militære verkemiddel så gode som mogleg ved hjelp av oppfølging både humanitært og sivilt?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Utan å føregripe Forsvarsstudien 2007 frå Forsvarsutvalet vil eg seie at vi i dag har fokusert på ei eventuell politisk underdekning. Lat oss sjå litt på den andre delen av utsegna til forsvarssjefen, som jo klart dreier seg om militære overbod. Lat oss take det litt på alvor. Det kan jo hende at nokre av dei investeringane som vi har skuva på, kan tole å bli testa, ved at vi lèt dei vere uteståande i eit år eller to. Då kan vi sjå om vi verkeleg treng dei. Vi må vel kunne tore det. Som eg har sagt tidlegare i dag, veit vi at allianseforpliktingar òg kan gje økonomiske fordelar. Vi kan ha økonomisk igjen for å samarbeide. Det kan òg tenkjast at både driftsutgifter og investeringsutgifter kan utfordrast. Vår oppgåve her er å finne dei, slik at vi kan spare pengar. Det å skuve på investeringar må ein kunne tole. Så får vi sjå, når dette eventuelt kjem opp igjen i neste omgang, om det «står seg». Kjøp av fly har vore nemnt i debatten av fleire. Det vi iallfall kan seie om dette, er at det har vorte meir reell konkurranse. Det er det ingen tvil om. Vi har fått fram fleire og gode alternativ. Så får vi sjølvsagt, som Tybring-Gjedde sa her i stad, diskutere ut frå trusselvurderinga kva slags fly vi skal kjøpe. Vi veit at det ikkje er på det militære området det hastar med å kjøpe fly. Det er på det handelspolitiske området det eventuelt hastar. Etter å ha vore på ein del besøk rundt i landet har vi fått ein del tilbakemeldingar, t.d. at FLO bør bli betre kjend med seg sjølv. Det ville kunne spare utruleg mykje. Myrli var inne på dette med vedlikehald. På ein verkstad i Bjerkvika, t.d., kom det klart fram at dei er gode. Dersom dei berre får føreseielegheit, er det ikkje noko problem for dei å deltake i dette arbeidet og gjere ein skikkeleg og god jobb. Dermed kan ein sleppe å investere i nytt. Ein kan heller halde ved like og renovere. Det er dei i stand til å gjere. Dei vil berre ha føreseielegheit. Det kan òg føre til at statlege einingar slepp å konkurrere i den såkalla private marknaden. Det er ikkje nokon vinst å hente ved å konkurrere der. Vi har òg fått tilbakemeldingar frå Halkavarre og delvis frå Andøya rakettskytefelt om at vi sjølve må bruke dei. Vi veit at dersom det er ein føreseieleg norsk bruk av desse områda, og dersom vi i tillegg klarer å tiltrekkje oss allierte som vil bruke dei, så vil det på sikt vere mogleg å kunne halde i gang t.d. Andøya og Halkavarre. Men då må vi gje dei føreseielegheit. Vi må iallfall bruke dei. Så får vi sjå om vi også klarer å tiltrekkje oss allierte. Til slutt nokre få ord om den nye artikkel 5-situasjonen, som blei lansert i Riga, av Tony Blair. Den dreier seg om ei eventuell energikrise, leidd ut frå den situasjonen i Ukraina der Russland stengde kranene og trua med at dersom dei ikkje betalte, osb. Dette kan gje Noreg, som sel energi, nye utfordringar: Våre normalt allierte er – anten vi likar det eller ikkje – kjøparar av energi. Vi kan komme i den situasjonen at det i samband med dette kan komme opp nye trusselbilete.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-05:
Vi kjem ikkje til å stemme for Framstegspartiet sitt forslag, men det er nettopp fordi Regjeringa har gjort ein så god jobb! Regjeringa har fått opp fleire alternativ. Det er det vi først og fremst er ute etter, og vi får håpe at Framstegspartiet kan vere nøgd med det. Så litt om internasjonale operasjonar. Det skjer ting i Afghanistan, ikkje minst har det skjedd ting i byen Musa Qala, som det var referert til i International Herald Tribune sist søndag. Der gjorde den afghanske regjeringa for ein månad sidan ein avtale med det lokale eldrerådet om at her skal ikkje NATO vere til stades, og heller ikkje Taliban. Her fekk ein ei frisone. Dersom folk frå Taliban skulle inn i byen, skulle dei vere der utan våpen. Vi ser at det kjem krav frå andre plassar i Helmand-provinsen, nærast som ei Pandoras eske, om å få til den same avtalen – ein avtale om å gå inn og få til politiske diskusjonar, ikkje drive ein åtakskrig, men få til politiske prosessar. Her er beviset på at dette er mogleg.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
I budsjettinnstillingen viser komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, til at Forsvaret i dag har omkring 7 pst. kvinner blant befal og vervede, men at målet i løpet av 2008 skal være 15 pst. kvinner. Flertallet mener at flere kvinner i Forsvaret vil gjøre Forsvaret enda bedre, og understreker derfor at man er tilfreds med at Regjeringen har tatt initiativ til at det skal opprettes et utvalg som skal se på og foreslå virkemidler for å oppnå en høyere kvinneandel. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet slutte seg til en slik formulering? Hva mener egentlig Fremskrittspartiet om kvinners plass i Forsvaret?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Kristelig Folkeparti foreslår i sitt alternative budsjett å redusere forsvarsbudsjettet med 257 mill. kr i forhold til Regjeringens forslag. Høyre, som er Kristelig Folkepartis tidligere regjeringspartner, reagerer sterkt på Regjeringens budsjettforslag og sier at Regjeringen svikter Forsvaret med et uansvarlig lavt budsjettnivå. Hva synes Kristelig Folkeparti om denne reaksjonen fra Høyre som en tidligere regjeringspartner? Og synes Kristelig Folkeparti at det de har foreslått i sitt alternative budsjett, er uansvarlig? Kan vi regne med at forsvarsbudsjettet med en regjering Bondevik i 2007 ville ha vært på samme nivå som forslaget i dag fra Regjeringen, eller endog kanskje lavere, hvis Kristelig Folkeparti hadde fått sitt forslag igjennom?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jeg fortsetter der representanten slapp, nemlig med fly. Det var vel mange av oss som reagerte – eller kanskje var det forventet – da en samlet stortingsgruppe fra SV sa at de gikk imot å kjøpe nye fly, og at man heller skulle oppgradere de flyene man har, altså F-16. Man skulle spare ca. 70 milliarder kr, og de 70 milliardene skulle brukes til å bygge jernbane. Men situasjonen ble vel kanskje litt mer kaotisk da vi hørte finansministeren fra SV, som ikke var fullt så klar på dette. Av 72 fly som vi kjøpte i 1980, har vi igjen ca. 50, og av dem er det ca. 20 som er operative. Da blir spørsmålet: Koster ikke dette noe, og hvor skal SV ta de pengene fra, når man skal bruke de pengene man sparer, til å bygge jernbane?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Det er riktig som representanten fra Kristelig Folkeparti sier, at man ikke har noen representant i forsvarskomiteen, noe jeg beklager, for vi hadde vi et godt samarbeid i forrige periode med daværende representant fra Kristelig Folkeparti. Personlig hadde jeg mye samarbeid med vedkommende om bl.a. veteraner og veteranenes problemer, og ikke minst om senskader. Når representanten Holten Hjemdal sier at man i dag er fornøyd – i hvert fall tolker jeg det slik – med omorganiseringen i Forsvaret, er ikke jeg enig i det. I denne omorganiseringen ser vi bl.a. at det har blitt 5 000 færre ansatte i Forsvaret, og nå prøver man å få ansatt 1 000 nye. Man sier også at det har gått den riktige veien med å legge ned leirer etc. Så sier representanten at man her også må se på basestrukturen. Spørsmålet mitt blir da: Hvor ønsker Kristelig Folkeparti å redusere med 257 mill. kr? Og hvilke leirer ser man for seg skal nedlegges?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jeg registrerte at representanten fra Senterpartiet hadde noen angrep på Fremskrittspartiet. Jeg vil med en gang avklare at grunnen til at vi ønsker å redusere på utgiftene til administrasjon og byråkrati, er at vi ønsker å bruke pengene på den spisse enden, altså der det skjer. Vi har aldri sagt at vi er mot kvinner i Forsvaret. Jeg husker fra min tid som yrkesoffiser, og det er mange år tilbake, at vi jobbet for å få flere kvinner inn i Forsvaret. Men Fremskrittspartiet ønsker, i motsetning til andre, at det skal skje på en frivillig måte. Jeg registrerer også at man er glad for pluss 18,3 mill. kr til Kystvakten. Hvor mange seilingsdøgn er det ekstra? Fremskrittspartiet ønsker pluss 110 mill. kr ekstra til Kystvakten, nettopp for å styrke nordområdene. Så kommer hovedspørsmålet: Før har jo forsvar vært mye distriktspolitikk, og Senterpartiet er opptatt av distriktspolitikk. Vil forsvarsbudsjett hos Senterpartiet fortsatt være distriktspolitikk, vil det være en kombinasjon av disse to tingene, eller vil forsvarsbudsjett være forsvarsbudsjett?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Jeg oppfatter også Venstre som et varmt forsvarsvennlig parti, og det er jeg glad for. Men gjør det ikke representanten Dørum lite grann urolig når vi i dag banker igjennom et forsvarsbudsjett som ligger ca. 1,6 milliarder kr under det forsvarssjefen mener er forsvarlig for å holde budsjettet på dagens nivå, og når Venstre ønsker minus 220 mill. kr i tillegg til det? Gjør ikke det Dørum litt urolig? I hvert fall gjør det meg urolig.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
I en artikkel i Aftenposten den 30. november i år kunne vi nok en gang lese om Forsvarets situasjon. Der advarer bl.a. sjefen for Forsvarets operative hovedkvarter om at Norges militære styrker er farlig nær et minimum, og på enkelte områder under minimum. Tar statsråden disse merknadene til etterretning? Er statsråden enig i dem? Og hvis statsråden ikke er enig i dem, hvordan er situasjonen for statsråden, og hva vil hun gjøre med det budsjettet vi har i dag, som tross alt er 1,6 milliarder kr under det forsvarssjefen mener er forsvarlig for å opprettholde dagens situasjon?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Når det gjelder budsjettnivået, er det viktig for Kristelig Folkeparti at langtidsplanen for 2005–2008 følges opp. Som jeg var inne på i mitt innlegg, er det viktig at vi får en bedre balanse mellom Forsvarets oppgaver, struktur og ressurstilgang. Men hvis jeg ikke husker helt feil, og vi går tilbake kort tid i historien, til 2004, fremmet Arbeiderpartiet i sitt alternative forslag et budsjettkutt på 250 mill. kr, dvs. at Kristelig Folkeparti i dette budsjettet har valgt å kutte med 7 mill. kr i forhold til det. Som opposisjonspartier tror jeg vi er nokså like i den forstand at vi, i likhet med Arbeiderpartiet da det var opposisjonsparti, ønsker å legge til rette for en bedre balanse mellom struktur, oppgavefordeling og bevilgningsnivå.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Det er hyggelig å få gode tilbakemeldinger om en tidligere representant i forsvarskomiteen. Vi er opptatt av – og det sa jeg også i mitt innlegg – at det også i forbindelse med denne omleggingen har vært noen som har hatt det tøft. Jeg tror også vi skal være ærlige og si at ja, vi har nok redusert noe for mye innenfor noen av de ulike grenene. Når det gjelder Hæren, er det nå lagt opp til å trappe opp, fordi vi trenger mer personell og kunnskap enn det vi har lagt opp til. Jeg synes ikke det er riktig på dette tidspunktet å gå inn og peke på hvor vi eventuelt skulle kutte hvis vårt budsjettforslag hadde blitt vedtatt. Min innstilling til dette er at i forsvarsstudiet og i den prosessen som vi nå skal inn i fram til 2008, og også når det gjelder Stortingets vedtak det året, må også Fremskrittspartiet – hvis ikke bevilgningsnivået skal mye høyere, og det har vi ikke flertall for – være med på å se på basestrukturen.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Det er to spennende problemstillinger representanten Jacobsen tar opp. Jeg er enig i at tidligere utviklingsminister Frafjord Johnson gjorde et godt arbeid i forhold til ikke å binde norsk bistand. Når det gjelder kjøp av f.eks. jagerfly, som jeg tror Jacobsen tenker på, synes jeg det er mer spennende det representanten sa i sitt innlegg. Jeg tror at vi alle på en eller annen måte er enige om at vi skal ha et jagervåpen. Det er de nye signalene. På dette området tror jeg det er viktig at vi har en gjenkjøpsavtale. Men vi må også kunne se at det er noen prinsipielle utfordringer her, og de er Kristelig Folkeparti villig til å gå inn i, også når det gjelder denne sektoren.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Jeg er glad for at forsvarsministeren i sitt innlegg ser utfordringene i skjæringspunktet mellom militært og sivilt samarbeid, at her har vi utfordringer, og at her er det nok fortsatt et arbeid å gjøre. Statsråden viste også i sitt innlegg til «Handlingsplan for holdninger, etikk og ledelse», som Regjeringen la fram i september. At etikk og verdimessig bevisstgjøring er viktig for våre soldater og for våre offiserer, ja, det tror jeg vi er enige om. Mitt spørsmål til statsråden blir da: Hvor høyt står dette temaet for statsråden på hennes politiske dagsorden i møte med hennes utenlandske kollegaer? For vi vet at sakte, men sikkert avdekkes det i media episoder som vi ikke ønsker skal skje, og derfor: Hvor høyt har statsråden dette på sin politiske agenda i møte med sine utenlandske kollegaer?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Samfunnssikkerhet er viktig. Sikkerhetspolitikken er i vår tid mye mer enn sikring og forsvar av eget territorium. Vi står overfor et mye mer diffust trusselbilde enn tidligere. Det er glidende overganger mellom nasjonale og internasjonale organisasjoner, og kanskje også når det gjelder væpnet konflikt og krig. Dette fordrer at vi på bred front styrker arbeidet som gjelder samfunnssikkerhet. Bondevik-regjeringen la i forrige periode fram viktige meldinger, og Stortinget gav sin tilslutning til disse. Det er viktig at den politikken som er stadfestet i disse meldingene, blir fulgt opp videre. Jeg ser fram til evalueringen av Øvelse Oslo og den lærdom vi kan trekke av den. Fra Kristelig Folkepartis side er vi glade for at Regjeringen har gitt positive signaler for en norsk deltakelse i en FN-ledet operasjon i Afrika. Kristelig Folkeparti har gitt uttrykk for at Sudan peker seg ut som et aktuelt innsatsområde når det gjelder et norsk bidrag. Dessverre ser det ut til at det er lang tid igjen før situasjonen i Darfur og i Sør-Sudan blir stabilisert, men Kristelig Folkeparti vil støtte Regjeringen dersom det tas en beslutning om å sende norske styrker inn i dette området når tiden er moden for det. Som jeg sa i mitt innlegg, må vi ha en videre modernisering av Forsvaret. Vi må finne balansepunktet mellom struktur, ambisjonsnivå og ressurstilgang. Representanten Sverre Myrli snakket i sitt innlegg om en tretrinnsrakett. 335-skvadronen ble nevnt, fordi den er en del av dette rakettbildet. Jeg kan ikke slutte meg til de konklusjonene som representanten Myrli her trakk, og det skrytet statsråden fikk. Jeg mener, i motsetning til Myrli, at Stortinget fattet et godt vedtak. Det bør stå ved lag. Jeg har også merket meg komiteens merknader – eller ikke-merknader, for å si det slik – om dette. Komiteen lar det som står i budsjettet, bare stå. Den har dermed ikke gått inn på denne problematikken i det hele tatt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-05:
Ja, jeg er en lyttende politiker. Jeg lyttet derfor nøye til representanten Myrlis både første og andre innlegg. Men jeg er ikke enig når representanten Myrli sier «bra, statsråd» i forhold til flytting av 335-skvadronen – dette er ingen bevisst misforståelse, slik jeg hørte Myrlis innlegg. Det ble stilt spørsmål om representanten Hjemdal har lest innstillingen, siden hun ikke er representert i komiteen. Ja, det har jeg gjort, jeg har til og med rosa og gule lapper der det dreier seg om 335-skvadronen, fordi det er viktig. Så nøye har representanten Hjemdal lest innstillingen. Slaget skal vi ta på et seinere tidspunkt. Men jeg mener at det vedtaket som er gjort, er bra. Det var min utfordring til statsråden på dette feltet.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2006-12-05:
Innledningsvis vil jeg si at det er en sammenheng mellom administrasjonens størrelse og den aktivitet som er i Forsvaret. Når jeg påpeker det i mitt svar, er det fordi jeg er redd for at et kutt i administrasjonen kan gjøre at man ikke får den aktivitet som man ønsker. Når det gjelder kvinner i Forsvaret, er jeg glad for den presiseringen som gjøres. Jeg tror frivillighet er viktig, men vi må legge betydelig vekt på å legge til rette for det. Kystvakten fikk en økning sist. Jeg konstaterer at Fremskrittspartiet vil ha 110 mill. kr ekstra. De har, som det eneste partiet i Stortinget, funnet Sareptas krukke. Vi andre har ikke funnet den ennå, så vi får komme tilbake til dette. Når det gjelder Forsvaret og distriktspolitikk, går det ikke an å unnlate å si at oppbyggingen av Forsvaret også har et distriktspolitisk element. Men nordområdenes funksjon for Norge som samfunn er så viktig at det dekker både Forsvarets behov og de distriktspolitiske behov.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-12-05:
Jeg antar at vi var i samme åndelige modus som Arbeiderpartiet var i forrige periode da de plutselig kuttet 250 mill. kr på budsjettet. Vi gjorde det på den måten, og budsjettet ble saldert. Vi gjorde det ved det som representanten Øye sier, og også ved å ønske større salg, men vi gjorde det ikke ved å gripe inn på andre områder som var livsviktige investeringer, og det står vi fast på. Vi står også fast på at vi er beredt til i forbindelse med både forsvarssjefens studie og det politiske utvalget å søke brede samarbeidsløsninger i Stortinget. Så kan vi konstatere at om Venstre her av representanten Øye oppfattes som lettere harry, så har vi en harryhistorie litt felles, da – sagt til representanten Øye gjennom presidenten. Men forsvarsevnen er vel god hos oss begge, antar jeg, president.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-12-05:
Venstres bidrag i debatten var i sin tid å opprette det vi kalte for Styrkebrønnen. Det er folk som, så vidt jeg vet, også er aktive i Afghanistan i dag. Vi har altså personale på juristsiden, på sikkerhetssiden, på fengsels- og påtalemyndighetssiden for å bygge opp noe. Men vårt viktigste bidrag er i grunnen et bidrag som jeg oppfatter at Regjeringen, regjeringspartiene, Venstre og andre partier har felles, nemlig at vi må tenke sivilt i Afghanistan, men vi må også ha folk til stede for å beskytte de sivile. Det er et todelt spor. Representanten Jacobsen og jeg skilles for tiden muligens ved at vi ikke er enige om når det skal sendes noen dit. Jeg er overbevist om at det blir sendt noen dit. Så skal jeg ikke legge mer stein til byrden enn ved å uttrykke meg på den måten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-12-05:
Jeg har hatt uro rundt Forsvaret siden 1980/1981, og jeg har i denne perioden faktisk jobbet ganske mye for å få innsikt i hva pengene går til, og hvordan de brukes. Jeg skal love, med alt jeg kan stå for, at vi skal gjøre den samme jobben når vi får et nytt dokument fram. Jeg var også ansvarlig for noen år siden for å legge fram et alternativ til det som Arbeiderpartiet og Høyre som flertall stemte igjennom. Da stod representanten Bredvold sammen med Venstre, SV og sentrumspartiene i å bruke ganske mye penger på Forsvaret. Så jeg er beredt til å gå inn og se hvordan pengene blir brukt, men jeg er ikke for noen forvitringslinje. Venstre kommer ikke til å stå for noen forvitringslinje, vi kommer til å stå for et Forsvar som skal kunne holde og være skikkelig. Så vet vi at vi kanskje da vil stå overfor noen tøffe valg, men det skal vi komme tilbake til. Vi skal i hvert fall ikke gå på noen forvitringslinje. Jeg har selv også skissert en annen måte å tenke på, og som ligger i det strategiske lufttransportkonseptet som Regjeringen har presentert. Min uro kommer til å vedvare, sammen med representanten Bredvolds, inntil den avtar. Jeg vet ikke om den vil gjøre det i min levetid, men jeg skal i hvert fall slåss for at den skal bli minst mulig.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-12-05:
Jeg konstaterer og vet at statsråden og Venstre ved meg har felles oppfatning av viktigheten av nordområdene. Vi vet også at det nå gjøres et viktig arbeid i forbindelse med forsvarssjefens studie og i forbindelse med Forsvarspolitisk utvalg. Jeg er opptatt av at også landforsvaret må ha en viss styrke i nord, og det kan finnes forskjellige grep for det. Vi kan lett komme i den situasjonen at man f.eks. ikke får nok HV-enheter, selv om man vil det, og komme i den situasjonen at de enhetene vi lager i Hæren, ikke er tilstrekkelige. Er statsråden beredt til å tenke litt utradisjonelt om hva slags enheter vi kan tenke oss å sette opp i nord, slik at vi også landmilitært i de årene som kommer, vil signalisere, skal vi si, den delen av territorialhevdelsen som ikke går inn i en krigersk politikk, men som går inn i en politikk som handler om at statens legitimitet både på den sivile og militære siden ivaretas i nord? Det er altså et rent prinsipielt og praktisk spørsmål om å tenke nytt og åpent når det gjelder utnyttelsen av våre landstridskrefter i nordområdene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Regjeringen er opptatt av at det skal være konkurranse når det gjelder eventuelt kjøp av nye kampfly. Vi følger det oppdraget som Stortinget gav i 2001 om å legge fram en sak for Stortinget våren 2008, eventuelt med anbefaling om at vi skal kjøpe kampfly, og eventuelt hvilket fly man bør kjøpe. Saken er stor og omfattende, men jeg har også lyst til å understreke at vår regjering tok et aktivt grep for å få en reell konkurranse, få flere tilbydere inn i kampflyprosjektet. Disse blir vurdert, og det er ønskelig at de er aktuelle kandidater helt fram til vi skal ta den endelige beslutning. I forhold til Lochheed Martin har vi også vært svært aktive for å få forbedret den industripolitiske delen av avtalen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Den omstillingen som er gjennomført, og særlig når det gjelder personellsituasjonen, hvor man reduserte med 5 000 årsverk, ble gjennomført som en frivillig ordning med avgangspakker. Den tiden er nå forbi. Det var på en måte også den lette omstillingen å gjøre, fordi man appellerte til at man kunne få gode tilbud ved å slutte. Det som man nå ser, en forsinkelse både i forrige periode og også i denne perioden, er at det er gjort for lite på ledelsesstrukturen, på kommandostrukturen, og også når det gjelder omstillingen i FLO, som ligger noe etter. Det er på disse områdene vi nå må ha fokus framover, og derfor har jeg også varslet i proposisjonen at vi vil se spesielt på dette med ledelsesfunksjonene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Hvis jeg oppfatter spørsmålet slik, hvor høyt har jeg dette på dagsordenen i dialog med mine forsvarsministerkollegaer, er svaret at det står høyt oppe på dagsordenen. Når det gjelder etikk og holdninger, vil jeg si at her har enhver forsvarsminister i et land et stort ansvar overfor de soldatene som f.eks. blir sendt ut i internasjonal tjeneste, og også i sitt eget land, selvfølgelig. Jeg har hatt denne handlingsplanen så høyt på dagsordenen fra jeg tok initiativet i januar i år. Når jeg gjorde det, var det fordi jeg syntes det var nødvendig, jeg syntes det var nødvendig da jeg kom inn i Forsvarsdepartementet som forsvarsminister i fjor. Derfor tok jeg det initiativet, derfor har jeg vektlagt det veldig sterkt, og derfor har jeg holdt det veldig høyt oppe på dagsordenen i alle mine taler og innlegg, for jeg synes også at det er viktig at man har en etisk bevissthet som går på tvers både i den organisasjonen vi har hjemme, og også hos dem som er ute.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Jeg er alltid opptatt av å tenke nytt og utradisjonelt og prøve å være kreativ og bruke de ressursene vi har, på en best mulig måte til samfunnets beste. Det synes jeg er noe som påhviler oss når vi forvalter store deler av samfunnets ressurser. Når det gjelder tilstedeværelsen i nord, er det viktig at vi er til stede der både med Hæren, Sjøforsvaret og Luftforsvaret. Selv om det har vært en effektivisering – eller man kan godt si en rasjonalisering – med hensyn til antall baser i nord, er det ikke slik at det skal ha en innvirkning på Forsvarets tilstedeværelse, eller for den saks skyld ikke stå i forhold til antall personell som man har i nord, for det har vi en ambisjon om å øke. Vi har viktige garnisoner i nord. Vi har Garnisonen i Sør-Varanger, vi har Grensevakten, vi har hele miljøet i Indre Troms, og ikke minst, som det ble nevnt av representanten Dørum, Heimevernet. Det er viktig å vektlegge også det. Jeg vet at Heimevernet er i en sterk oppbygging, og vi har god tro på at vi skal lykkes med det.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-05:
Jeg har hatt samtaler med sjefen for FOHK, og forsvarssjefen har også lagt fram en tilstandsrapport om Forsvaret til forsvarskomiteen. Representanten Bredvold er kjent med at forsvarssjefen her sier at Forsvarets tilstand nå er god. Jeg vil også si at øvelse «Mobil innsats», som var i Nord-Norge for noen uker siden, viste et forsvar med en reaksjonsevne, en fleksibilitet og en styrke som jeg tror det er mange år siden man har sett. Det hadde ikke vært mulig for noen få år siden å gjennomføre en slik øvelse med alle forsvarsgrenene så operative og så fleksible som de der viste at de er. Det er riktig at Forsvaret i dag er lite bemannet på noen områder, men vi er jo i ferd med å bygge det opp. Nettopp derfor har vår regjering tatt initiativ til å bygge opp Hæren, f.eks., og vi styrker altså den operative evnen med 500 mill. kr i årets budsjett.