Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
På de elleve fylkesreisene kommunal- og forvaltningskomiteen har vært på siden høsten 2009, har vi møtt mange, mange lokalpolitikere. De har hatt ulike ståsteder og ulike innspill, men én ting har de felles. Ikke en eneste av dem vi har møtt, ikke en eneste lokalpolitiker, har uttrykt noe ønske om å få tilbake det inntektsregimet som rådet da Erna Solberg var kommunalminister. Det er lett å forstå, for mange kommuner opplevde at de i perioden 2001–2005 måtte gjøre kutt i kommunale tjenester – som resultat av knappe rammer og fordi det hvert år ble lagt inn krav til effektivisering. Representanten Michael Tetzschner fra Høyre antydet tidligere i dag at antall ROBEK-kommuner kan være et mål på helsetilstanden i Kommune-Norge – ja, kanskje det. I 2004, etter at Høyre hadde sittet i regjering i tre år, var antall ROBEK-kommuner 118, en økning på 61 fra 2001. Likevel kaller Tetzschner i dag en økning fra 42 til 49, en økning på 7 kommuner, dramatisk. Faktum er at vi har hatt mellom 40 og 50 ROBEK-kommuner siden 2007, og at dette nivået er det laveste siden ROBEK-registeret ble opprettet i 2001. Siden 2005 har det blitt 72 000 ansatte, 48 000 nye årsverk, i norske kommuner. Det er mange lærere, barnehageansatte og andre – og det gir mye velferd. For eksempel er det hver eneste dag med rød-grønn regjering blitt elleve nye ansatte i pleie- og omsorgstjenestene. Det har stor betydning for eldre og pleietrengende i hele landet. Da Stortinget debatterte kommuneproposisjonen for 2010 – 17. juni 2009 – gikk representantene fra opposisjonen én etter én opp på talerstolen for å advare mot redusert aktivitet i kommunesektoren. Representanten Bent Høie fra Høyre brukte begrepet «markant svekkelse». Kristelig Folkepartis Bjørg Tørresdal snakket om «en kommuneøkonomi i sterk ubalanse». Nå som vi har fått fasiten, kan vi slå fast at de tok feil. Nå er angrepsvinkelen en annen, nå hevder Høyre at «byråkratiet» vokser i kommunene. I et intervju i Dagsavisen 8. juni kunne vi lese at Høyres Jan Tore Sanner mener: «Det første de rødgrønne gjorde da de kom i regjeringskontorene var å tillyse fest i Kommune-Norge.» Like feil som opposisjonen tok da de mente det ville bli nedgang i kommunenes aktivitet i 2010, tar de nå, når de advarer mot vekst i kommunenes administrasjon. Arbeiderpartiet er opptatt av at kommunesektoren skal drives godt og effektivt, slik at innbyggerne får flest mulig og best mulig velferdstjenester. Og det er faktisk akkurat det som skjer: Korrigert for pris- og lønnsvekst var andelen som ble brukt til sentraladministrasjon i kommunesektoren i 2010 den laveste på ti år. Med andre ord: Norske kommuner bruker pengene på velferd, ikke på administrasjon. I perioden 2005–2009 økte norske kommuners inntekter med nesten 90 mrd. kr. Av denne veksten gikk 6 pst. til administrasjon. 94 pst. gikk til skole, barnehager, barnevern, eldreomsorg og annen velferd. Det må være et tankekors for Høyre – som har varslet kamp mot byråkratiet – at kommunesektoren i dag drives med mindre administrasjon enn i 2005, da Høyre hadde sittet fire år i regjering. Representanten Trond Helleland svarte ikke på spørsmålet om hvordan Høyre kan mene det er fest, og samtidig mene at det må kuttes i Kommune-Norge. Uansett er jeg overbevist om at landets lokalpolitikere verken kjenner seg igjen i skremmebildet fra debatten i dag eller i at det er «kjøpefest». Kommunene bruker de økte inntektene godt. Samtidig blir det flere eldre, det må bygges barnehager og skoler – andre gode formål står i kø. Hver dag må norske kommunestyrer utvise nøkternhet og ta vanskelige valg. Det er grunn til å gi kommunene honnør for at de prioriterer omsorg og utdanning, og for at de driver kostnadseffektivt og ubyråkratisk. Høyres utspill om det voldsomme byråkratiet i kommunene gir et galt bilde. Det er likevel verdt å merke seg, for som signal om hva kommunene har i vente – og ikke minst hva mottakerne av kommunale tjenester har i vente – om Høyre skulle komme i regjeringsposisjon, er det viktig.