trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-12-14:
Jeg vil komme med en stemmeforklaring på vegne av Rødt. Når vi nå stemmer imot samtykke til å delta i et rammeverk som bl.a. skal bidra til å redusere grønnvasking, er det ikke fordi vi er for grønnvasking, det er fordi vi er bekymret for at rammeverket i praksis ikke vil fungere etter intensjonen, og kanskje til og med motarbeide intensjonen. Måten Norge innlemmer EU-regelverk på, gjør at vi ligger et par skritt bak Europa. Det som ligger til behandling i Stortinget nå, er et rammeverk som isolert sett kan fungere som et insentiv til bærekraftige investeringer og at en unngår en slags falsk markedsføring av investeringer som grønne når de ikke er det. Men siden dette rammeverket ble vedtatt i EU i 2019 og 2020, har Europakommisjonen i april i år lagt fram en mer konkret vurdering av hvilke økonomiske aktiviteter som vil få ulike klassifikasjoner i denne taksonomien. I de konkrete versjonene av taksonomien som ligger på bordet i EU nå, er det flere ting som jeg mener er problematisk. For det første er det på flere punkter ikke strenge nok miljøkrav for å få merkelappen grønn. For eksempel er kravet til CO 2 -utslipp fra hydrogenproduksjon så høyt at det kan åpne for investeringer i hydrogen som produseres av fossil gass. Det kan bidra til å forlenge levetiden til petroleumsproduksjon i en tid da vi vet at vi ikke kan åpne nye felt hvis vi skal nå klimamålene. For det andre kan taksonomien by på problemer for norsk vannkraft fordi den forskjellsbehandler mellom vind og vann. Nå kan det godt være at ting er annerledes i Europa, men vi er i Norge, og i et land der vannkraften allerede er bygd ut, med de naturkostnadene det hadde i sin tid, kan vi ikke ha insentiver som gjør det vanskeligere å ruste opp eller effektivisere vannkraften enn å bygge ut vindkraft på land, med de enorme naturkonsekvensene det har. For det tredje er hensynet til naturmangfold i altfor liten grad tatt inn i taksonomien. Miljø er som kjent mer enn klima, det er også å ta vare på naturmangfold. En sånn taksonomi og sånne indekssystemer er nærmest en våt drøm for økonomer som ønsker å sette tall på alt mulig rart, men det er både faglig og metodisk veldig vanskelig å sette tall på naturmangfold. De verdsettelsesmetodene som finnes, fungerer kanskje bra i lærebøker og i akademiske artikler, men erfaringer som i alle fall jeg har fått tilbakemelding om fra forvaltningen når dette brukes i praksis, er at det er ganske vanskelig. Da synes jeg det er ganske skummelt at vi skal styre så store ting som investeringer etter en taksonomi og et indekssystem der vi ikke helt kan stole på at tallene faktisk forteller oss grønt eller grått, og ikke bare forteller oss de tingene vi kan telle som grønt eller grått.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-14:
I den førre replikkvekslinga sa finansministeren at privat verdiskaping er heilt avgjerande. Det er godt å høyre. Ei næring som står for betydeleg privat verdiskaping her i landet, er havbruksnæringa langs heile kysten. Der er det mange som er urolege. Det vert no gjort endringar i skattesystemet som det i og for seg er semje om, m.a. det den førre regjeringa la inn, at ein skal vurdere konsesjonar etter marknadsverdi, også gamle konsesjonar. Det er rett og rimeleg. Men den andre sida av den mynten, iallfall sett frå borgarleg perspektiv, har vore at vi er for å redusere formuesskatten. No gjer finansministeren det motsette. Han aukar verdisetjinga og aukar formuesskatten på toppen av det. Dette gjer at ei rekkje lokalt familieeigde bedrifter no ser at dei vil måtte betale betydeleg meir skatt. Eit eksempel eg kjenner til, er eit lokalt familieeigd selskap, som vil måtte gå frå å betale 2,3 mill. kr til 15,7 mill. kr i skatt. Kva har finansministeren å seie til dei som no er bekymra langs heile kysten for den skattesmellen?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-14:
Taksonomien er eit svært viktig klimaverktøy som vil styre investeringar i grøn retning, og det er også eit verktøy som eg sjølv hadde glede av å jobbe mykje med i den førre regjeringa. Så er det dessverre slik at denne typen viktige EU-prosessar ikkje alltid får den merksemda dei fortener her i denne sal. Men fortenestefullt nok var det faktisk Senterpartiet, så vidt eg hugsar, som var dei første som tok opp arbeidet med taksonomien her i Stortinget, og dei var veldig kritiske til at den førre regjeringa ikkje var nok på ballen i påverknadsarbeidet inn mot sluttresultatet. Det gjaldt særleg det med vasskraft. Nå vart, som statsråden sjølv sa, resultatet bra til slutt, og det hadde å gjere med at vi nettopp dreiv påverknadsarbeid. Spørsmålet mitt går på det som vart sagt her, nemleg at dette arbeidet er pågåande. Taksonomien vert stadig utvikla, og det skjer meir. Då er eigentleg spørsmålet om finansministeren kan gjere litt greie for Stortinget for møteverksemda si, eventuelt møteverksemda til andre i politisk leiing, med motpartane på EU-sida dei siste par månadene.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-14:
Eg spør ikkje om ei utgreiing over alle statsrådane si møteverksemd. Eg spurde om finansministeren si møteverksemd inn mot sine motpartar i EU i dette arbeidet, fordi arbeidet med taksonomien er det finansministeren som har ansvar for. Det ligg til Finansdepartementet å følgje opp det. Grunnen til at eg spør, er sjølvsagt at finansministeren, då han var i opposisjon, var veldig oppteken av at den førre regjeringa ikkje dreiv eit godt nok arbeid inn mot EU, ikkje var på ballen, ikkje hadde nok møte i arbeidet med taksonomien. Men taksonomien er ikkje ferdig. Det føregår framleis eit viktig arbeid der, bl.a. av stor interesse for sjømatnæringa, som er noko av det ein no ser på. Eg forstår at det er mykje som skjer i regjeringsapparatet, men mitt inntrykk frå iallfall Senterpartiet i opposisjon er at dei meinte det var veldig viktig å bruke tid på dette og følgje opp arbeidet inn mot EU. Difor spør eg igjen: Kva møteverksemd har finansministeren, eventuelt andre i politisk leiing i Finansdepartementet, hatt inn mot EU i denne saka dei siste månadene?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Først vil jeg si at jeg ønsker finansministeren lykke til, og jeg er takknemlig for den jobben som gjøres akkurat nå. Jeg synes det var mye bra som kom i dag tidlig av viktige tiltak for bedriftene. Jeg heier på at man får en avklaring av lønnsstøtte så raskt som mulig, og det vet jeg at finansministeren er bevisst på. Som jeg sa i mitt innlegg: Den store utfordringen neste år er at vi har en pandemi som spesielt rammer en del av de små og mellomstore bedriftene som har mange ansatte. Mange av dem har også høye strømutgifter, og jeg følger langt på vei resonnementet til finansministeren. Men mitt spørsmål går ut på utgifter til pandemien og ekstra utgifter til strøm; det kan være små hoteller, det kan være fjøs, og det kan være ulike bedrifter som virkelig merker det. I dag er snittprisen mellom 3 og 4 kr på dagtid – enorme utgifter for bedriftene. Senere skal vi ha en sak om pensjon fra første krone, som er en bra sak som Kristelig Folkeparti har heiet på, men vi har vært opptatt av at det ikke skal være bedriftene alene som skal ta hele regningen. Nå ligger det ingen kompensasjon fra staten, i tillegg til kraftige skatteøkninger. Er det sånn å forstå at finansministeren ikke tenker å komme med noe støtte til bedriftene knyttet til f.eks. strøm eller pensjon?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Kristelig Folkeparti er glad for at vi i dag slår fast prinsippet om pensjonsopptjening fra første krone. For Kristelig Folkeparti var det en viktig sak da vi i sin tid forhandlet på Granavolden, og vi var glade da regjeringa Solberg la fram det forslaget. Som flere har vært inne på, vil det særlig ha betydning for dem med små stillinger – unge, studenter, kvinner og deltidsarbeidere. Det gir trygghet, det gir bedre opptjening til pensjon, og det blir mer rettferdig. Samtidig er det, som andre har vært inne på, et forslag som ligger til behandling i dag som jeg synes er veldig dumt ikke får flertall, nemlig det vi foreslo knyttet til midlertidige økonomiske kompensasjonstiltak for bedriftene når man nå innfører pensjon fra første krone. Det er et forslag som også burde fått flertall, nettopp fordi vi er inne i en ekstra krevende situasjon akkurat nå. Med høye strømpriser, pandemi, økte skatteutgifter og nå pensjon fra første krone vet vi at for mange bedrifter vil det bli en tøff start på det nye året. Selv om forslaget sannsynligvis blir nedstemt i dag, ber jeg regjeringa og de rød-grønne partiene om å vurdere tiltak og følge den situasjonen nøye. Når det gjelder den andre delen, fremmet vi, da vi satt i regjering, forslag om at kundene frivillig kan si fra seg rentegarantien i garanterte pensjonsprodukter mot en økonomisk kompensasjon fra selskapene. Det er et forslag som klart er til kundens fordel, og som gir en markedstest for hva rentegarantien er verd. Samtidig må det også gis forskrift som fastsetter krav til grundig opplysning fra selskapene til kundene, slik at kundene kan treffe godt informerte valg. Det Kristelig Folkeparti derimot ikke støtter, er å overføre avlastningsrisiko fra finansnæringen til kommunene, som venstresida – av alle – vil. Vi er enig i at vi må vurdere tiltak for å sikre et nøytralt og rettferdig flyttemarked for kommunal tjenestepensjon, men vi bør ikke samtidig gjøre en slik risikooverføring. Det venstresida i dag gjør, er å vedta at kommunene skal påta seg avlastningsrisiko som i dag ligger i forsikringsselskapene. Det betyr at dersom forvaltningen i selskapene går på tap, skal kommunene måtte bære kostnadene for det – i stedet for selskapene selv. Ei heller vil venstresida i innstillinga avvise en slik risikooverføring for garanterte pensjonsprodukter i privat sektor. Det ville overført avkastningsrisiko fra de store selskapene direkte til enkelte privatkunder. Det er ikke klart til fordel for kundene og deres pensjoner, fordi effekten er helt avhengig av selskapenes valg og markedsutviklingen. Derfor gikk også Forbrukerrådet kraftig imot det. Til slutt vil jeg understreke at den foreslåtte adgangen for pensjonsleverandøren til å utøve fleksibilitet i tildelingen av overskudd til kundene må følges av en forskrift som er langt mer presis og konkret enn Finanstilsynets forslag, slik at man hindrer forskjellsbehandling mellom kunder og kundegrupper og mellom ulike selskap.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Jeg er enig i at vi ikke skal drive partipolitikk på det i en krevende situasjon, men jeg er enig med representanten Nordby Lunde i at det akkurat nå er ekstra krevende for bedriftene. Jeg er ganske sikker på at opposisjonspolitikeren Slagsvold Vedum ville sagt at det er bunnlinja som teller, og når man er i en krevende situasjon knyttet til både pandemi, strøm, økt skatt og nå også innføring av pensjon fra første krone, er det iallfall viktig å vurdere hva en kan gjøre. Jeg forventer at finansministeren følger bunnlinja og den totale belastningen for bedriftene neste år også. Mitt spørsmål gjelder den andre delen av saken vi behandler i dag, med garanterte pensjonsprodukter. Jeg er veldig overrasket over at Senterpartiet ønsker å løfte avkastingsrisiko, som i dag ligger på forsikringsselskapene, over på kommunene. Jeg vil be om en redegjørelse for hvorfor finansministeren mener det er viktig å flytte den risikoen, for hvis forvaltningen, selskapene, går på tap, hvorfor er det kommunene som skal ta den risikoen og ikke selskapene selv?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Jeg vil gi honnør til representantene fra SV som har fått inn et viktig punkt om at avkorting av barnetrygd når man får sosialhjelp, ikke lenger er mulig for kommunene. Det er en viktig kamp som vi har stått sammen med SV om. Jeg og Kristelig Folkeparti har vært opptatt av økt barnetrygd som et viktig tiltak spesielt mot barnefattigdom. Vi landet på en modell som gikk på at vi økte barnetrygden for de yngste ungene, opptil 6 år, og så hadde vi fritidskortet, som skulle trappes videre opp, bl.a. i neste års budsjett. Visjonen var at alle unger skulle få 2 000 kr hver som de kunne bruke på den fritidsaktiviteten de ønsket, og kanskje sitte i klasserommet og drøfte hvilken aktivitet de skulle bruke det på, og få det kollektive presset som de kanskje ikke får hjemmefra. Hva tenker SV nå, når en ikke går videre med fritidskortet, og en heller ikke gir en økning i barnetrygden? Kan representanten si litt om hva hun tenker når det gjelder fattigdom og den viktige innsatsen jeg mener vi begynte på, både med barnetrygd og fritidskort?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Fjerningen av gaveforsterkningsordningen kan bety betydelig færre inntekter for frivilligheten, for kulturen og for de sårbare ungene. Så de ordene har jeg veldig godt i behold. Når det gjelder momskompensasjon, ga jeg honnør for nettopp den. Det var ikke meningen å kimse av den. Vi har vært opptatt av å trappe den opp gradvis, og det gjorde vi da vi satt i regjering. Men summen av det som regjeringa velger å prioritere på dette, er mindre enn det Solberg-regjeringa la opp til. Så samlet sett er det dessverre kutt. For fritidskortet er det et kutt som vil resultere i 205 mill. kr–300 mill. kr. En videre opptrapping ville betydd enormt mye. Så min frykt er at i stedet for at ungene og ungdommene får 2 000 kr som de selv kan forvalte, spytter en inn enda mer penger. Det har vi prøvd år etter år, og denne representanten har vært med på å bidra til det i tidligere regjeringer. Det har vi gjort, men det har ikke resultert i at ungene kommer i fritidsaktiviteter. Så gaveforsterkningsordningen var en innovasjon – en nytenkning – som dessverre nå avsluttes.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Og så har den resultert i enorme inntekter igjen som betyr mye mer, for de samme organisasjonene. Men når det gjelder fritidskortet: Det er riktig at det er en del kort rundt om i kommunene, så det er mye bra med det. Men veldig mye av det går på at du må på Nav for å få kortet. Mange av tilbudene man får, er f.eks. til kino eller andre ting – noe som er positivt. Det var meningen at fritidskortet skulle gå til faste, gjentakende aktiviteter, som nettopp gir muligheten til å få den sosiale mestringen og det sosiale nettverket. Så har vi vært gjennom en pandemi de siste årene. Det er mye med frivilligheten og aktivitetene som ikke har fungert optimalt, og det kan godt være at fritidskortet burde vært pusset på. Men det var en universell ordning. Så kan man diskutere om det er riktig at den er universell eller ikke, men da kan man diskutere barnetrygd. Det er mange andre ordninger man kan diskutere. Det universelle i denne ordningen, som ja, kostet mye penger, ga imidlertid muligheten til at alle barn ville få det. Man kunne sitte sammen og diskutere det på en helt annen måte, f.eks. på skolen, og det ville bidratt til at flere kunne delta.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Det kan være friheten i den nye rollen, men jeg må rett og slett si at jeg ikke visste hva som hadde skjedd. Det er vel på Kunnskapsdepartementets budsjett, hvis jeg ikke husker helt feil. Det er i hvert fall en post jeg er helt enig i at er et viktig arbeid. Jeg har selv fått se noe av det arbeidet, som betyr opplæring og muligheten til å kunne avdekke vold og overgrep på en veldig god måte. Så dette er noe Kristelig Folkeparti absolutt støtter. Jeg vil jobbe sammen med representanten for å klare å få inn igjen støtten hvis det er riktig at den er fjernet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Takk for utfordringen. Jeg har vært vennlig innstilt til dette før, og jeg har vært med og bidratt til at dette kommer inn i forhandlingene når Fremskrittspartiet har foreslått det, så det er jeg enig i. Så vil jeg bare bruke anledningen til også å utvide perspektivet, for vold og overgrep er dessverre fenomener som bare har økt i styrke. Vi vet at mye har skjedd digitalt. Det betyr at dette er et felt som trenger videre arbeid, og jeg ser til min glede at regjeringa har varslet at de vil komme med enda flere tiltak. De har vel omtalt en opptrappingsplan også i sin plattform, og vi gjorde mye i fellesskap på dette området. Så min utfordring tilbake er at vi kan stå sammen i dette arbeidet og komme med ulike forslag de neste årene – både når det gjelder å avdekke vold og overgrep i barnehager og skole, og ikke minst å få et enda bedre tilbud på barnehusene for avdekking av etterforskningsarbeidet og sikre at enda flere får oppfølging og hjelp i etterkant. For dette er et felt jeg brenner for, selv om jeg dessverre ikke sitter i denne komiteen i denne perioden.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Det er mye det kunne vært gøy å spørre om, men akkurat nå står vi i en veldig krevende situasjon med pandemi og ny nedstenging, og noe av det jeg er glad for at regjeringa viderefører, er en særlig prioritering av barn og unge, og at en prøver å skjerme dem så langt det er mulig. Både jeg og statsråden vet godt at det i mange kommuner nå blir stengte skoler, barnehager, SFO-er, fritidsaktiviteter stenger ned, og aktiviteter avlyses. Veldig mange er veldig flinke til å tenke på smittevern, og det blir færre aktiviteter. Konsekvensen av det er krevende for de mest sårbare ungene. Vi har sett omprioritering av helsepersonell – de står under et enormt press – noe som gjør at det f.eks. er færre samtaler med skolehelsetjenesten. Slikt er det mange eksempler på. Spørsmålet mitt er: Hva er regjeringas konkrete plan, og hvilke tiltak iverksettes for å hindre at barn og unge må lide under det som, hvis en ser framover, kanskje er en enda mer dramatisk nedstenging?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
To av tre vil merke at de neste år får lavere skatt enn i år. Det har vært en hovedprioritering for regjeringen å klare å sørge for at den skatte- og avgiftspolitikken vi fører, gir lettelser til det brede lag av folket. Også når det gjelder formuesskatt, vil anslagsvis 32 000–33 000 få lavere formuesskatt neste år enn i år, for også der har vi økt bunnfradraget. Det som var viktig for regjeringen å prioritere nå i høst, var en del grupper som hadde falt utenfor. For eksempel var noe av det siste vi fikk på plass, det med feriepenger til arbeidsledige. Vi mener det var en riktig prioritering. Vi mener det var en riktig prioritering å sette av penger til brillestøtte til dem som har minst. Vi mener det var en riktig prioritering, som Helge Orten som kommer fra et fergefylke bør være glad for, å starte med å fase inn gratis ferge og få ned kostnadene for transport langs kysten. Vi gjorde mange tiltak som vi mener det var riktig og klokt å finansiere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Med visse forbehold, for det blir jobbet gjennom det nå, vil det komme en samleproposisjon til vedtak rett over nyttår. Men jeg må ta visse forbehold om at det kan være noe vi må varsle nå i forkant av nyttår. Det må jeg komme tilbake til så raskt som mulig og på egnet måte. Men hovedbolken kan vi behandle på nyåret og samtidig få det iverksatt. Så varslet også regjeringen det samme som Orten tok opp, om å gjøre utsettelse av skatter og avgifter enklere. Vi har allerede en ordning som vi kan forbedre, slik at det blir trygghet for at bedrifter som har en likviditetsmessig utfordring, lettere kan få utsettelse. Vi varslet også en gjeninnføring av lånegarantiordningen som vi hadde erfaring med at en del bedrifter hadde glede av i forrige runde – med ganske lave kostnader for fellesskapet, men som kan avhjelpe situasjonen for den enkelte bedrift.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Dette var et forslag vi arvet etter Jan Tore Sanner og forrige regjering. Det er alltid en utfordring med disse skjæringspunktene når man innfører nye skatter og avgifter, og at det for enkeltpersoner kan gi enkeltkostnader. Sånn var det også da Siv Jensen var finansminister, at man endret avgiftene fra årsskiftet. Noen ganger kan det gi positive utslag, andre ganger ga det negative utslag. Mitt og Senterpartiets mål da vi satte oss ned ved forhandlingsbordet, var at kostnader ved å ha en bil ikke skulle gå opp neste år fra det det er i år. Det gjør det ikke. Vi kommer også til å sørge for at de som har behov for å bruke bil i jobb, vil få lavere kostnader enn de har hatt tidligere. De som virkelig er avhengig av bilen, vil oppleve at kostnaden ved bilhold vil bli lavere neste år enn det er i år. Så ser vi at andre sider av budsjettet selvfølgelig har hatt negative utslag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Det er et mål for regjeringen at vi, punkt 1, må sørge for at det er skattedreiende. Vi må alltid klare å se om det er svakheter, om det er forbedringer man skal gjøre, sånn at man fordeler skattebyrden mest mulig rettferdig. Også i det skatteopplegget som blir vedtatt i dag, har vi, sammen med SV, innført litt høyere beskatning for dem som har inntekter over 2 mill. kr, og litt høyere beskatning for dem som har de største formuene. Så vet jeg ikke om det var akkurat det Kaski spør om, om hun mener at vi skal utvide skattegrunnlaget enda mer. Vi er også opptatt av at bedriftene skal ha handlingsrom, sånn at det er mulig for en bedrift å reinvestere og ha egenkapital til det. Så vi får se på den rapporten, se om det er ting vi kan lære, om det er forbedringer man kan gjøre, som ikke har for store negative kostnader med tanke på at man skal ha et aktivt næringsliv i Norge. Det er derfor det er så bra at vi har et dyktig SSB, som får opp den typen samfunnsdebatter, så man kan se på hvordan man kan gjøre forbedringer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
For regjeringen er det et mål at skattesystemet skal være progressivt, eller skatt etter evne, for å si det litt mer folkelig. Det er egentlig hele målet med skatte- og avgiftspolitikken til regjeringen, og det er derfor vi har vært så kritiske til vridningen mot mer koppskatt, som det kalles, med flate avgifter, for det er ikke skatt etter evne. Vi ønsker å sette ned iallfall de avgiftene som rammer det brede lag, f.eks. strømavgifter, som en del har vært uenig i, og at vi omfordeler gjennom skatteseddelen. Spesielt Høyre angriper det: Hvorfor skal man gi goder til alle? Jo, vi mener at det er noe av kvaliteten i velferdssamfunnet vårt at det er goder til alle, men så omfordeler vi gjennom skattesystemet. Derfor må vi jobbe med det hele tiden. Jeg regner også med at skatteutvalget, som har fått et tilleggsmandat for å se på omfordelingen rent sosialt, men også geografisk, vil se på hvordan vi kan bruke skattesystemet på en enda bedre måte for å nå de målene som jeg opplever at SV også har, at vi skal ha et system med skatt etter evne. Så må vi sørge for at vi ikke har en avgiftspolitikk som gjør at de som har minst, får de største kostnadene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Vi er helt avhengig av privat verdiskaping i et land, i et samfunn. Det synes i hvert fall Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen er helt avgjørende viktig. Jeg tror Rødt egentlig mener det litt, og så er jeg litt usikker på om de mener det andre ganger, men uansett hva slags samfunn det er, er privat verdiskaping helt avgjørende. Skjermingsfradraget er jo for næringsvirksomhet, man får et skjermingsfradrag fordi man driver med verdiskaping, man har noen reelle verdier som man også får skjermingsfradrag for. Vi mener at totaliteten i skattesystemet er godt, og så får vi selvfølgelig se på ulike utfordringer med skattesystemet, om det er smutthull, andre ting, som uthuler de brede skattegrunnlagene. Men vi mener at det også er viktig at vi har en næringsbeskatning som stimulerer til mer privat verdiskaping og satsing, og der skjermingsfradraget er en del av det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Når en ser på det som ligger i skatteopplegget, er det helt innenfor det skatteforliket som vi har inngått i Stortinget, som også Venstre i sin tid skrev under på, nemlig at rabatten skulle være på 0,8. Rabatten når det gjelder formuesskatt, er på 0,75 i det skatteopplegget som foreligger nå. Vi er opptatt av å ha et skatte- og avgiftsopplegg som gjør at vi gir de største lettelsene til dem som har under 750 000 kr i inntekt. Så vil det være litt høyere skatt for dem som har høyere inntekter og større formue. Vi er altså opptatt av å ha en rabatt, som også lå i skatteforliket. Det er også videre varslet at vi skal se på formuesverdisettelse av driftsmidler, for å se om det går an å skjerme visse deler av formuesskatten som er spesielt aktive i driften. Det er et arbeid som regjeringen har varslet, og som vi jobber med nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Når det gjelder strøm, tar vi ett viktig grep for bedriftene i dag: Vi reduserer elavgiften, som bl.a. Kristelig Folkeparti stemmer imot. Det er et målrettet grep som gjør at kostnadene for strøm kommer til å gå ned. Det er også et faktum at vi har større frihet på de områdene som ikke er bundet av EØS-avtalen når det gjelder støtte til strømtiltak, fordi det fort kan komme i konflikt med det konkurranseregelverket vi er en del av. Så det er ikke noen tvil om at vi har en større frihet overfor husholdninger og landbruk – de delene av norsk virksomhet som ikke er en del av konkurranseregelverket til EU og EØS. Vi har også vært opptatt av at vi må ta noen grep som når det brede næringslivet. Derfor reduserer vi avgiftene, og de treffer selvfølgelig alle – bl.a. husholdninger, men de treffer også næringslivet. Det vil være et lite bidrag for å få ned kostnadene, og så er det den langsiktige kraftpolitikken som er mest avgjørende.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Vi har helt felles mål om å klare å gjennomføre de ordningene slik at vi avhjelper bedriftene på en trygg og god måte, og at vi gjennomfører det praktiske håndverket som trengs her i Stortinget og fra oss i regjering. Derfor kan jeg igjen berolige representanten fra Høyre med at vår vurdering er at hovedtyngden av de sakene helt trygt kan behandles på nyåret, nettopp fordi det gjelder etterskuddsbetalte ordninger. Det er helt klart også gitt uttrykk for at vi selvfølgelig må ta forbehold om godkjenning fra Stortinget, men jeg vil tro at det skal mye til for at f.eks. forbedring i kompensasjonsordningen eller andre ordninger vil bli stoppet av Stortinget. Jeg har ikke inntrykk av at det er noen her i salen som i utgangspunktet har sagt seg kritisk til omfanget av ordningene. Da er det etter vår vurdering sånn at det kan behandles etter jul, og selvfølgelig må vi ta det forbehold at Stortinget ikke stopper det. Men det er ingen ting som tilsier at Stortinget skal stoppe det. Jeg tar det lille forbeholdet om at det kan være enkeltelementer som vi må komme raskt tilbake til, men hovedtyngden kan behandles etter jul. Folk vil selvfølgelig være opptatt av om vi har flertall, men akkurat disse ordningene er jeg helt sikker på at en bredde av partiene kommer til å være med og sikre og ikke ønske å spille partipolitisk mynt på den delen av det. Men det kan være enkeltelementer som må innom Stortinget før nyttår – det må jeg ta forbehold om – og da må vi komme raskt tilbake med det, for Stortinget går snart fra hverandre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Omstillingen til en lavutslippsøkonomi vil kreve store investeringer, og også privat kapital må bidra til reduksjon av klimagassutslipp. Et av målene i Parisavtalen er derfor å vri finansstrømmene i en mer bærekraftig retning. Etterspørselen etter bærekraftige investeringer har økt de siste årene, og markedet for grønne investeringer er i sterk vekst i Norge og internasjonalt. Det er allikevel ikke enhetlige standarder for hva som er bærekraftig, og informasjon fra tilbydere av finansielle produkter er vanskelig å sammenligne. Det kan gjøre det krevende både for forbrukere og investorer å orientere seg i markedet. Det er det som er noe av poenget med det vi nå legger til rette for. Lovforslaget innebærer at vi gjennomfører to forordninger som det er bred enighet om, og det er viktige tiltak for å dreie privat kapital i mer bærekraftig retning. Taksonomiforordningen etablerer et rammeverk for et felles klassifiseringssystem for bærekraftige økonomiske aktiviteter. Systemet vil gjøre det lettere for investorer å sammenligne investeringer og kan redusere risikoen for grønnvasking. Taksonomien, klassifiseringen, vil gjøre det lettere for bærekraftige norske selskaper og prosjekter å få tilgang til grønn finansiering på gode vilkår. Regelverket gir samtidig insentiver til selskaper som ønsker å omstille sin virksomhet i en mer bærekraftig retning. Taksonomien skal videreutvikles over tid. Flere sektorer og aktiviteter vil bli omfattet. Regjeringen følger arbeidet i EU tett og jobber for å ivareta norske interesser. Tilbydere av investeringsprodukter har mer informasjon om egenskapene ved produktene enn sluttinvestorene. Derfor stiller myndighetene krav til hvilken informasjon og rådgivning finansforetakene skal gi til investorer og forbrukere. Offentliggjøringsforordningen stiller krav om at forvaltere og rådgivere skal opplyse om hvordan de tar hensyn til klima- og bærekraftsrisiko. De skal også opplyse om hvordan de finansielle produktene faktisk bidrar til å oppnå klima- og bærekraftsmål. Informasjonen vil gjøre det lettere for investorer og forbrukere å vurdere og sammenligne tilbydere og produkter, og det skal bidra til økt åpenhet og konkurranse i markedet med grønne investeringsprodukter. Arbeidet med å legge til rette for at finanssektoren kanaliserer kapital til bærekraftige prosjekter og aktiviteter, er et viktig tiltak for å bidra til omstilling av økonomien i årene som kommer. Taksonomiforordningen og offentliggjøringsforordningen vil gjøre det lettere å sammenligne investeringsmuligheter og bidra til bedre kapitaltilgang for bærekraftige norske selskaper og prosjekter.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Når Heidi Nordby Lunde gleder seg over at statsråden snakker pent om klassifiseringsordningen eller taksonomien, handler det om at Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har et rent praktisk forhold til de forslagene som kommer fra EU. Hvis vi mener at det kan være en forbedring, er vi for det, og hvis vi ikke mener det er en forbedring, kan vi være mot det, og så skal vi bruke det nasjonale handlingsrommet. Her mener jeg at det kan være en forbedring, nettopp fordi norske bedrifter er bærekraftige, de er verdensledende på klima, og de kan få et konkurransefortrinn gjennom dette. Derfor er det selvfølgelig viktig for regjeringen når disse vedtakene er på plass, så fort som mulig både å få på plass de rammeverk som trengs, og å informere bedriftene om hvordan man kan bruke det på egnet og god måte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Nå pågår det veldig mange ulike prosesser i regjeringen samtidig, og selvfølgelig kommer dette til å være en av de tingene som vi er opptatt av å sørge for er et tydelig og godt ramme- og regelverk som gjør at norske bedrifter kan bruke og få utnyttet de konkurransefordelene de har ved å være verdensledende når det gjelder både bærekraft og klima. Mitt politiske fokus har de siste ukene handlet mer om å få på plass en god ordning på strøm og sørge for å jobbe med kompensasjonsordningene i den krisen vi nå står i, også når det gjelder nedstenging og smittevern. Derfor kan jeg ikke gå i detalj på de ulike arbeidene som skjer rundt denne taksonomien, hvordan den kan iverksettes på best mulig måte, for det politiske fokuset nå har vært å få på plass de andre ordningene, som jeg mener er viktig for både næringsliv og private husholdninger.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
I utgangspunktet mener jeg det er et gode å ha et mest mulig enhetlig regelverk, at det er en styrke, og også over tid er avbyråkratiserende. Vi mener at over tid vil dette regelverket gjøre at norske bedrifter kan få lettere tilgang til finansiering, og at det kan være en konkurransefordel for norske bedrifter. Jeg tar også på alvor det som representanten tar opp, om det kan være spesielle utfordringer for små foretak. Vi får følge det nøye og se om det over tid bør gjøres noen tilpasninger, men i utgangspunktet mener vi at det er et gode at det er et mest mulig enhetlig regelverk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Der har det vært noen runder før forslaget har kommet hit til Stortinget i dag, når det gjelder hvordan man skal håndtere diskusjonen rundt vannkraft. Den forrige regjeringen hadde også runder med EU for å klare å få til mer forståelse av hvilken bærekraft og hvor klokt det er med vannkraft. Næringen selv har ment at det forslaget som kom til slutt, var bra, men at det kunne vært bedre. Det er egentlig det næringen selv sier, for man må rapportere litt for å legitimere det som er helt selvfølgelig – at vannkraften er fantastisk når det gjelder å få ned norske og verdens klimagassutslipp. Vannkraftnæringen mente i vår at den ordningen som til slutt kom, var en ordning de kunne leve med, selv om det skapte litt mer byråkrati. Så må vi bare jobbe videre med å få fram hvor stor ressurs vannkraften er. Jeg tror, med de ressursene som ligger der, at viljen til å investere i norsk vannkraft er stor. Hovedutfordringen er at vi må klare å skape forståelse for at det må gis muligheter til mer utbygging.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
I stort mener vi at norsk næringsliv er så konkurransedyktig at vi kommer til å tjene på det, for vi ligger helt i front når det gjelder å drive med bærekraftig næringsvirksomhet. Vi har også mye gryende grønn industri. Regjeringen og jeg har også vært opptatt av det som representanten Limi tar opp når det gjelder vannkraft, men det har blitt gått noen runder. Næringen selv mener at de tilpasningene som er gjort, har gjort at ting blir bedre – at det kommer til å kreve lite grann byråkrati, men så skal man komme godt ut med vannkraften. Men jeg tror reelt sett at utfordringen ved å bygge ut mer vannkraft ikke ligger i taksonomien og detaljene der. Den ligger i konsesjonsregelverk og at vi som storting og nasjonalt parlament er villig til å legge til rette for videre vannkraftutbygging hvis vi ønsker det. Det ønsker regjeringen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Jeg kan ikke redegjøre for alle statsrådenes møtevirksomhet med EU, for det har jeg ikke oversikt over, hva de ulike statsrådene har hatt av møtevirksomhet. Jeg har selv hatt et par møter, et møte med EU-kommissær og et møte med ESA. Da var ikke dette hovedtema for de møtene. Det var bl.a. hvordan vi kunne sikre en god og trygg differensiert arbeidsgiveravgift, som også burde være interessant – ikke minst i dag når vi vedtar skatte- og avgiftsopplegget – hvor viktig det er å klare å opprettholde muligheten for å bruke skatte- og avgiftspolitikken i distriktspolitikken. Når det gjelder dette, tok vi stilling da vi kom inn i regjering. Skulle vi trekke det, eller skulle vi ikke trekke det? Det var et forslag som lå fra den tidligere regjeringen. Vi i Senterpartiet har vært opptatt av, som Rotevatn sier, å presse på for å sørge for at vannkraft ikke kom for dårlig ut av ordningen. Da vi leste forslaget slik som det lå, og tilbakemeldingene fra næringen som kom i vår, mente vi det var rett å behandle det, for det kunne gi muligheter og konkurransefortrinn for norsk næringsliv over tid.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Jeg skjønner at tidligere statsråd Rotevatn har lyst til å drive polemikk rundt tematikken. Vi har løpende kontakt med EU, og også ESA, både på statssekretær- og statsrådsnivå. Vi har hatt flere møter og flere runder, og ett av hovedtemaene nå har vært differensiert arbeidsgiveravgift. Det har vært en av de tingene som vi har løftet, for vi har ment at det var viktig å skape trygghet rundt den ordningen. Det er det tyngste og viktigste distriktspolitiske virkemiddelet vi har. Sånn er jo politisk arbeid. Man gjør prioriteringer ut fra hva man mener er det viktigste, og for denne regjeringen var det viktig å få fram denne ordningen. Vi mener det var viktig å få det vedtatt. Vi mener det er viktig framover å se på det nasjonale handlingsrommet. I kontakten med EU er vi opptatt av å sikre et av de tyngste og viktigste distriktspolitiske virkemidlene Norge har, nettopp differensiert arbeidsgiveravgift. Det har kanskje ikke vært like viktig for forrige regjering, men det er viktig for oss, og jeg er glad for at vi har den typen ordninger på plass, som vedtas i dette budsjettet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Jeg vil først takke komiteen for det gode arbeidet med innstillingen. Forslaget om pensjon fra første krone innebærer at arbeidsgivere må gi sine ansatte pensjonssparing og minst 2 pst. av lønn fra første krone – og ikke bare for lønn over 1G, som i dag. Endringen vil gi økt minimumssparing for alle ansatte og relativt sett mest for dem med lavest inntekt. For bedriftene vil det nødvendigvis innebære at minstekravet til pensjonsutgifter øker noe. For det andre vil det ikke lenger være krav om minst 20 pst. stilling eller fylte 20 år for ha rett til å bli medlem i pensjonsordningene. I stedet foreslås det at de ansatte skal meldes inn i pensjonsordningene når inntekten overstiger det som er rapporteringspliktig til skattemyndighetene – som hovedregel gjelder dette inntekter på over 1 000 kr. Flertallet i komiteen mener lovendringene bør tre i kraft 1. januar 2022, men slik at bedriftene gis tid til å tilpasse pensjonsordningene innen 30. juni 2022. Jeg er enig i at det er behov for å gi bedriftene noe tid til å tilpasse seg, og jeg tar sikte på å følge opp dette i forbindelse med at lovvedtaket skal sanksjoneres og settes i kraft av Kongen i statsråd i tråd med del VI i det foreslåtte lovvedtaket. Endringene om garanterte pensjonsprodukter vil bl.a. innebære økt valgfrihet for dem som har rett på pensjonsytelsene. Jeg har i tillegg gitt komiteen lovteknisk bistand i to spørsmål. Det ene spørsmålet gjelder å sikre at det er kundene som har det endelige ordet i en eventuelt redusert utbetalingstid for lave pensjonsytelser. Jeg mener komiteen har lagt fram et godt forslag på dette punktet. Det andre spørsmålet gjelder innføring av det som kalles et sammenslått og kundefordelt bufferfond for kommunale pensjonsordninger. Et slik bufferfond vil etter min vurdering bidra til mer kontinuitet ved flytting av kommunale tjenestepensjonsavtaler slik at reglene i seg selv ikke motiverer til eller er til hinder for flytting. Av hensyn til forutberegnelighet for kundene og en ryddig overgang til et nytt system bør slike endringer tre i kraft fra årsskiftet. Det betyr også at flytteprosesser som er satt i gang før dette tidspunktet, bør følge det regelverket som gjaldt da beslutning om flytting ble tatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Det er minst to elementer i spørsmålet fra representanten Nordby Lunde. Det ene handlet om nå-situasjonen i forbindelse med virusutbruddet. Da vil jeg si at det første regjeringen gjorde der da vi overtok makta i høst, var å øke permitteringsgodtgjørelsen til 80 pst. opp til 3G ut året, som har skapt mer forutsigbarhet for dem som har vært langtidspermittert. Vi gjør det også fortsatt for å skape en trygghet for arbeidstakerne, og vi stiller opp nå med en tydelig kompensasjonsordning for næringslivet for å hjelpe dem gjennom, og også med en lønnsstøtteordning. Når det gjelder innføring av pensjon fra første krone, var det noe både Arbeiderpartiet og Senterpartiet varslet tydelig i forkant av valget at vi mente, så næringsaktørene har hatt tid til å forberede seg på at vi hadde et ønske om å innføre det så fort som mulig. Vi har valgt å innføre det litt senere enn det som ble varslet; det innføres fra sommeren, ikke fra 1. januar, med den overgangen som vi har lagt opp til her.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Pensjon fra første krone er en diskusjon som har vært over lang tid, og pensjon er en naturlig del av kostnadene arbeidsgivere har til sine arbeidstakere. Det er en del av det som er kostnadsbildet når man ansetter folk. Det gjelder også pensjon for dem som har deltidsstillinger. Det er en like naturlig del som pensjon for fulltidsstillinger. Det er det som ligger i opplegget her. Vi mener at vi har laget et godt opplegg, som for så vidt følger opp opplegget fra statsråd Sanner og forrige regjering, men vi har en tidligere innføring. Vi mener dette er en god sosial reform som gjør at flere får trygghet for sin alderdom den dagen de blir eldre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Jeg synes det er litt rart at man skal sette pensjon fra første krone opp mot den virussituasjonen og den delvise nedstengingen som vi står i akkurat nå. Der må vi sette inn tiltak for den situasjonen som er nå, med en bedre nasjonal kompensasjonsordning og en kraftfull kommunal kompensasjonsordning. Vi jobber nå med en lønnstilskuddsordning sammen med partene, som vi forhåpentligvis får lansert i løpet av uka, som vil hjelpe, og en rekke andre tiltak. Det at man står i den situasjonen, står ikke i motsetning til at man skal ha en gradvis forbedring i den sosiale tryggheten til ulike grupper. Det er jo det pensjon fra første krone er. Dette er en langsiktig reform som kommer til å følge oss. Fra neste sommer vil alle få den opptjeningen. Det vil gi mer trygghet, og så er jo jobben vår – jobben til regjering og storting – å gi mest mulig trygghet for bedriftene i den krevende situasjonen de står i nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Det er representanten Nordby Lunde som drar ulike situasjoner inn i spørsmålet og setter dette inn i en pandemikontekst. Jeg mener at vi må sette inn kraftfulle og kompenserende tiltak for å hjelpe bedriftene som nå blir begrenset i hva de kan drive av næringsvirksomhet. For eksempel var kompensasjonsordningen under Solberg-regjeringen på 70 pst. Nå blir det varslet 85 pst., men jeg tror for så vidt ikke det er noe poeng å drive partipolitisk polemikk rundt det. Det som er viktig for meg som finansminister, er sammen med resten av regjeringen og forhåpentligvis sammen med Stortinget å klare å ha mest mulig kraftfulle tiltak for å avhjelpe situasjonen, sånn at både bedriftene og arbeidstakerne har sterkest mulig rygg når denne runden er over. Vi mener at det er rett at det fra neste sommer er sånn at når folk har en deltidsjobb, får de pensjon fra første krone, og at pensjon er en del av en arbeidsgivers kostnader.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
I hele den pensjonsdiskusjonen må man gjøre en helhetsvurdering. Det ene er kostnadene til kommunene eller andre arbeidsgivere, og så har man tryggheten for arbeidstakerne. Det som har vært vår hovedvurdering, er at den modellen vi nå faller ned på, gir mest mulig trygghet og forutsigbarhet for arbeidstakerne. Vi mener ut fra en helhetsvurdering at den løsningen som nå er valgt, er den beste.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
På en dag som vi startet med å se på regjeringens pressekonferanse om hvilke støtteordninger som nå etableres for å sikre at folk, bedrifter, frivilligheten og andre berørte av pandemien skal komme seg gjennom en krevende tid, gir det mening å diskutere skatter og avgifter. Det er særlig to grunner til at vi i vår sivilisasjon krever inn skatter og avgifter. For det første trenger vi inntekter for å betale for vår felles velferd, slik vi bl.a. ser når regjeringen varsler koronastøtte over et bredt spekter. For det andre skal vi gjennom skatte- og avgiftssystemet bidra til omfordeling, slik at forskjellene i samfunnet ikke blir for store, fordi et samfunn med for store forskjeller kan bli et samfunn med sosial uro, redusert tillit og på sikt mindre stabilitet og mindre trygghet. Derfor er det bra at Stortinget i dag vedtar et skatte- og avgiftsopplegg som bidrar til begge deler. Det blir mer penger til velferd, og det skjer en omfordeling, slik at det blir et mer rettferdig skattesystem som også bidrar til klimatilpasning. Allerede for 5 000 år siden i oldtidens Egypt ser vi spor av den første ordningen med beskatning. Ikke vet jeg hva datidens hersker brukte pengene på, men jeg er sikker på at han ikke hadde de samme målene som vi har med dagens system. Det viser at ileggelse av skatter kom tidlig i vår siviliserte verden. Men vi vet godt hva vi som samfunn bruker pengene på. Vi betaler inn skatt og får masse igjen. Derfor sier mange at de betaler sin skatt med glede. Jo mer man tjener, og jo mer man eier, jo mer kan man bidra med til fellesskapet. I 2022 skal vi bruke fellesskapets penger på å bygge ut velferd og gi vanlige folk en trygghet for at samfunnet stiller opp for dem som trenger det. Det budsjettet vi har vedtatt, betyr en ny kurs i velferdspolitikken. Kommuner og fylker får nesten 3 mrd. kr mer i frie inntekter, som går til velferd i byer og bygder – bedre skoler og mer eldreomsorg. Det brukes penger på sykehus, det blir gratis skolefritidsordning for førsteklassinger, og vi starter en tannhelsereform. Dagens opplegg med skatter og avgifter betyr også en ny kurs i skattepolitikken. Det blir en mer omfordelende inntektsskatt, utbytteskatten økes, formuesskatten økes, og skatteendringene bidrar til mer omfordeling og mer rettferdighet. De som har høye inntekter og store formuer, skal betale mer skatt. Arbeiderpartiet holder løftet sitt fra valgkampen. De som tjener 750 000 kr eller mindre, får lavere inntektsskatt. De fleste i Norge får lavere eller uendret skatt neste år. Og så er det veldig uvanlige tider. La oss håpe for verden at helsa og økonomien snart er tilbake i en normal hverdag. Det tror jeg vi alle ser fram til.
Kjerstin Wøyen Funderud (Senterpartiet), 2021-12-14:
Med tilleggsnummeret til statsbudsjettet og budsjettforliket med SV har Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen gjort viktige politiske grep for å sikre mindre forskjeller, tjenester nær folk og et sterkt næringsliv i hele Norge. Vi har fått et godt skatte- og avgiftsopplegg for 2022. Kampen mot de stadig økende forskjellene i samfunnet vårt er en kamp for å bevare den norske samfunnsmodellen. Vi vil derfor sikre at vanlige folk skal jobbe i et trygt arbeidsliv og betale mindre skatt på egen inntekt. Avgifter som rammer folk flest, skal reduseres, og velferdstjenester, som barnehager og SFO, skal bli billigere for alle. Vi er for et progressivt skattesystem, altså skatt etter evne. De som har store formuer og inntekter, skal bidra noe mer til fellesskapet, og lønnsforskjellene i offentlig sektor skal reduseres. Dette budsjettet viser tydelig at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV står sammen om en skattepolitikk som legger opp til en sterkere omfordeling. De med lav inntekt og lave formuer får mindre skatt, mens de som tjener godt, må ta en større del av byrden. Skatten for inntektsgruppene under 750 000 kr reduseres, fagforeningsfradraget og pendlerfradraget økes. Cirka 82 pst. får lavere eller uendret skatt. Gjennom dette budsjettet blir formuesskatten mer rettferdig ved at personer med høye formuer betaler mer skatt, samtidig som bunnfradraget økes, slik at 32 300 færre får formuesskatt. Senterpartiet er opptatt av å redusere avgiftsnivået generelt, siden avgifter rammer dem som tjener minst, hardest uten å ta hensyn til lønnsnivå eller formue. Representanten Rotevatn hevder at klimakrisen er en markedssvikt, og at høyere avgifter vil løse miljøutfordringene. Senterpartiet er opptatt av å legge til rette for en klimapolitikk som virker. Alle må bidra, men det må ikke være sånn at prisen for de miljøgrepene som tas, går mest ut over dem som tjener minst, og som bor et sted der de ikke har noe alternativ f.eks. til bilen. Da blir klimapolitikken noe negativt, og det skaper uro og mistillit til klimapolitikken. Temperaturen i de siste ukenes debatt om de høye strømprisene understreker tydelig hvor viktig dette er. For å få til det grønne skiftet og nå klimamålene må vi ha folk med oss, ikke mot oss.