Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-11-28:
Representanten Vera Lysklætt spør om familieråd bør brukes i flere saker hvor samiske familier er involvert. Svaret på spørsmålet er ja. De siste årene har det blitt gjort et stykke arbeid for å gjøre denne modellen mer kjent. Resultatene er veldig gode. 97 pst. av de familiene som har gjennomført familieråd, vil anbefale den modellen til andre. Det er nå utarbeidet en informasjonsbrosjyre på nordsamisk, og samiske kommuner har i økende grad tatt familieråd i bruk. Kommunene Karasjok, Tana, Porsanger og Kautokeino har fått opplæring i denne modellen. Barnevernstjenesten i disse kommunene er positiv til arbeidsmåten og mener at den er godt egnet som redskap for å treffe beslutninger. De mener modellen i høy grad samsvarer med samisk kultur. Flere samiske kommuner har fått tilbud om opplæring i familieråd, og ifølge den regionale koordinatoren i regionen i Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet har man nå utarbeidet en nasjonal implementeringsplan for å sikre at flere kommuner som ønsker det, skal få ta i bruk familieråd. På generelt grunnlag mener jeg at barnevernet forstår at det er viktig å jobbe med minoriteter, herunder urfolk. Det er allikevel behov for å integrere det samiske perspektivet i både statlig og kommunalt barnevern på en bedre måte. Når det gjelder spørsmålet om oppnevning av sakkyndige med samisk kulturforståelse og språk, vil jeg si at dette er viktig, og at dette er et hensyn vi vil vektlegge i tiden som kommer. Samiske barn møter ofte et barnevern med begrenset kompetanse i samisk språk og kultur. I saker som omhandler samiske barn, skal det vektlegges at en først skal undersøke muligheten for plassering i barnets familie og nettverk. En skal særlig legge vekt på fosterhjemsbaserte løsninger. Fosterhjemstjenesten i Finnmark har rekruttert flere fosterhjem og beredskapshjem som kan ivareta samiske barns identitet og språkutvikling. Kommunene skal ellers bidra til å gi samiske foreldre tilrettelagte tilbud av forebyggende karakter. Jeg er derfor glad for, når det gjelder barnevernet i Finnmark og øvre deler av Nord-Norge, at vi i dag i mindre grad ser at unge sendes til institusjoner på Vestlandet eller på Østlandet, men at de i økende grad plasseres i nærmiljøene sine. Etter initiativ fra Barne- og likestillingsdepartementet er videreutdanningen Barnevern i et minoritetsperspektiv startet. Det samiske opplegget er veldig tungt inne ved Høgskolen i Finnmark. I 2009 skal dette opplegget evalueres, og da vil vi vurdere om det er behov for ytterligere styrking av dette tilbudet. Barne- og likestillingsdepartementet vil også bidra til å styrke kommunenes kompetanse når det gjelder barnevern i samiske områder, gjennom flerårige kunnskaps- og kompetanseprogram. Rapporten «Kunnskapsstatus og kunnskapsbehov for barnevernet i samiske områder av Norge» skal brukes som en del av grunnlaget for en større implementering av noen utvalgte kultursensitive metoder. Dette følges opp av Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet. Barne-, ungdoms- og familieetaten skal fortsatt arbeide med å utvikle et kunnskapsbasert barnevern som tar hensyn til den enkeltes bakgrunn og kultur. Den samiske befolkningen er som kjent ikke bare bosatt i Finnmark og i Nord-Troms, men er bosatt over hele området. Derfor er det viktig som en nasjonal utviklingsstrategi. Etatens regionskontor i nord kan bistå med hjelp til barnevernet når de er involvert i saker med samiske familier også i andre deler av landet. Barne- og likestillingsdepartementet er bl.a. i dialog med Sametinget om en framtidig strategi for å styrke barnevernets kompetanse når det gjelder et samisk perspektiv i arbeidet.