Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2002-06-20:
St.meld. nr. 31 setter et verdig punktum for avslutningen for Handlingsplan for eldreomsorgen. Målet om å bygge opp heldøgns pleie- og omsorgsplasser tilsvarende 25 pst. av befolkningen over 80 år er nådd. Dekningsgraden er med Regjeringas forslag 31,6 pst., der dekningen utover 25 pst. er en buffer fordi omsorgsboliger varierer med hensyn til omfanget av pleie og omsorg. Høyre og Regjeringa er glad for at dekningsgraden er styrket gjennom den avtalen regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har inngått om å gi tilsagn om ytterligere 3 000 nye sykehjemsplasser. Det betyr en økning totalt sett på 5 000, som har fått en bred tilslutning i innstillinga. Det har vært viktig for regjeringspartiene å avslutte handlingsplanen på en god måte. Handlingsplanen var ment som et løft i eldreomsorgen, og ikke som en permanent tilskuddsordning til kommunene. Den brede enigheten som framkommer i denne innstillinga, er en verdig avslutning på et løft som også ble startet av et samlet storting. Handlingsplanen har resultert i en kraftig opprustning og modernisering og en betydelig vekst i kapasiteten, både på personellsiden og når det gjelder sykehjem og omsorgsboliger. Opprustninga har ført til en langt bedre kvalitet på sykehjemmenes bygningsmasse. I meldinga fra Regjeringa går det fram at hele 45 pst. av sykehjemsplassene enten vil være nybygg eller modernisert boligmasse. Avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet vil gjøre denne prosenten enda høyere. Sykehjemsutbygginga har som forventet holdt tritt med utviklinga av antall eldre over 80 år. Når de ytre rammene nå snart er på plass – når «snekkeren har gått hjem», som sosialministeren liker å si – må kvalitet og innhold stå i fokus. Tida vil da være inne for å sikre kvalitet i form av trygge og gode pleie- og omsorgstilbud og arbeidsplasser. En del pasienter kan etter lengre sykehusopphold rehabiliteres tilbake til egen bolig eller til selvhjelp på et lavere nivå enn i sykehjem. I den sammenheng mener Høyre og Regjeringa at behovet for aktivisering, rehabilitering og opptrening må sterkere inn i sykehjemmenes tilbud. Høyre og Regjeringa mener det er viktig at bemannings- og tjenestetilbudet i sykehjem ikke ses uavhengig av tilsvarende tilbud i eget hjem og i omsorgsboliger der den enkelte ønsker det. En fast bemanningsnorm eller statlig godkjenning av bemanningsplaner svarer dårlig til den brukerorientering og tilpasning til enkeltmenneskets behov som Regjeringa ønsker å legge til rette for i pleie- og omsorgstjenesten. Bemanningsnormer, godkjenninger, kan fort bli brukt som maksimumsnorm der behovet permanent eller i perioder er større enn normen. Forholdet til individuell tilpasning og saksbehandling etter helse- og sosiallovgivninga bør tas med i en slik vurdering for å kunne gi den enkelte pleietrengende et pleie- og omsorgstilbud som er individuelt tilpasset. Det betyr at bemanningsnormen må være fleksibel og kunne tilpasses både sykehjem og den øvrige pleie- og omsorgstjenesten. Regjeringa har signalisert at den vil sette ned et lovutvalg med sikte på å harmonisere helse- og sosiallovgivninga i tråd med tidligere ønske fra Stortinget. For å unngå å gripe inn i kommunenes mulighet til å utnytte og sette inn ressurser der de gir størst effekt, vil flere forskjellige organisasjonsmodeller bli vurdert. Komiteens flertall ber derfor Regjeringa i den varslede stortingsmeldinga om kvalitet i eldreomsorgen å utrede hvilke alternativ som vil være aktuelle for å sikre en tilstrekkelig bemanning i pleie- og omsorgstjenesten. Pasienter i sykehjem har varierende pleiebehov, og pleietyngden i sykehjemmene har økt. Økninga i antall demente bidrar til at mange eldre i dag er svært pleie- og omsorgstrengende. Bemanningssituasjonen og organiseringa innen pleie- og omsorgssektoren er svært viktig for arbeidstakerne og deres arbeidssituasjon. Til tross for at bemanningsfaktoren har økt, er det fremdeles udekkede behov i mange kommuner. Regjeringa vil derfor legge til rette for ytterligere personelløkning gjennom vekst i kommunenes frie inntekter. Det er derfor å håpe at årets lønnsløft vil bidra til å rekruttere flere til pleie- og omsorgsyrket. Når Handlingsplan for eldreomsorgen nå endelig avsluttes, blir slagordet videre «Fra hus til hender». Den bebudede kvalitetsreformen fra Regjeringa skal bidra til bedre grunnbemanning, flere hender i arbeid og økt kvalitet. Kvalitetsreformen har som mål å bidra til bedre arbeidsmiljø og trivsel, mindre slitasje og dermed redusert sykefravær blant de ansatte, og sist, men ikke minst et bedre pleie- og omsorgstilbud til brukerne.