trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2006-06-14:
Jeg vil vise til saksordførerens innlegg og våre felles merknader i saken sammen med Venstre, og slutter meg helt og fullt til det utmerkede innlegget. Det er bare to forhold som jeg vil berøre i tillegg, og som er en viktig begrunnelse for at vi går inn for dette forslaget nå og ikke aksepterer at det blir vedlagt protokollen. Det ene er at det er ganske tydelig at en i flere og flere kommuner i de siste årene har fått en mye mer politisert opposisjon og posisjon i ledelsen av kommunene, mens Kommune-Norge for ikke så veldig mange år siden i større grad var preget av at formannskapsprinsippet stod sterkere ved at en hadde en slags konsensuskultur. Det var da kanskje i større grad tilfredsstillende at en hadde et kontrollutvalg som gjenspeilte den politiske sammensetningen i kommunen, og heller ikke hadde noen utvidede rettigheter til å reise saker utover det som er dagens lovverk. I en situasjon der flere og flere kommuner er preget av veldig klart definert opposisjon og posisjon, er det ikke tillitvekkende at de som er i posisjon, kan blokkere arbeidet i kontrollutvalget. Det andre punktet er at det arbeidet som er blitt gjort, og de sakene som har vært i det siste, har gjort at vi har fått veldig mange henvendelser fra medlemmer i kontrollutvalg i hele landet som uttrykker bekymring for akkurat dette forholdet. Så lenge det kan reises tvil om kontrollutvalgenes uavhengighet i forhold til den politiske posisjonen i kommunen, mener vi at Stortinget i dag burde ha bedt Regjeringen fremme forslag om endringer i kommuneloven med sikte på å øke kontrollutvalgenes uavhengighet. Her inviterer en ikke Stortinget til å ta en beslutning om endring i loven og lovens tekst, men en ber Stortinget om å ta en beslutning om at det er den retningen vi skal gå i. Derfor er det ganske overraskende at dette forslaget ikke får en bredere tilslutning, med tanke på all den politiske oppmerksomheten dette problemet har hatt. Jeg er redd for at en er i ferd med igjen å bruke altfor lang tid og la saken løpe ut i sanden. Så kommer det nye avsløringer og nye store saker, en får på ny de samme lovnadene, og så får vi se om det skjer noe da. Her vil Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre gi en klar beskjed om at dette er noe som det må startes et konkret arbeid på her og nå, og at retningen er gitt fra Stortinget, men det ser dessverre ikke ut til at vi får flertall for det.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Jeg hørte en julehilsen. Jeg er litt usikker på om man er sent ute, eller om man er ekstra tidlig ute i år. I perioden 2000–2001, da SV satt i opposisjon, fremmet vi et fellesforslag sammen med SV. Det gikk ut på at man skulle ha en finansieringsordning for særlig ressurskrevende brukere i kommunene, og at man skulle ha et innslagspunkt på 600 000 kr. Jeg opplever SV som et sosialt parti. Hvorfor har ikke SV i denne perioden fulgt opp det forslaget som man hadde sammen med Fremskrittspartiet?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Senterpartiet og Regjeringen er opptatt av byråkratiet. Jeg har et spørsmål som går på momskompensasjonsordningen, som var ment å gi de private og de kommunale tjenesteyterne like vilkår. Har statsråden fått signaler om at det er et ekstra byråkrati når kommunene i forbindelse med denne ordningen må drive med utregning og søknader, noe som gjør at dette blir ekstra byråkratisk? Har statsråden fått de samme signaler, og hva vil statsråden i så fall gjøre med momskompensasjonsordningen?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-06-14:
Senterpartiet registrerer med glede det linjeskiftet frå Kristeleg Folkeparti som no kjem til uttrykk i dagens innstilling. Kristeleg Folkeparti flaggar skepsis til momskompensasjonsordninga og følgjer ikkje lenger Høgre i prinsippet om at pengane skal følgja brukaren. Medan Kristeleg Folkeparti i denne debatten dei siste fire åra har forsvart Erna Solberg si sveltefôring av kommunane, krev dei no opprydding. Dei vil ha eldresatsing, meir helsepersonell, unge funksjonshemma ut av sjukeheimane, ja, dei etterlyser til og med ein opptrappingsplan som dei kunne ha bidrege med fleirtal til i heile førre periode. Eg skal berre gje Bjørg Tørresdal eitt høve til å seia: 3,8 milliardar kr meir i frie inntekter på eitt år enn Bondevik II – jo, det var eigentleg eit lyft.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Jeg er enig i det som ble antydet fra forrige replikant, om at Kristelig Folkeparti på flere vis synes å ha god prognose i retning av en bedre velferdspolitikk, og det synes vi sjølsagt er positivt. Da vi fremmet forslag om 5,7 milliarder kr mer til kommunesektoren, gikk Kristelig Folkeparti imot. Er representanten Tørresdal enig i at det var et alvorlig feiltrinn, når en ser hvor stort behovet for penger i kommunal sektor er, og når en ser den linjen som Kristelig Folkeparti nå har lagt seg på?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Venstre er av den oppfatning at 1,3 milliarder kr av veksten i frie inntekter neste år skal komme i form av økt selskapsskatt. Dette vil føre til en fordeling mellom kommuner som vi mener vil slå urimelig ut, da den veksten i frie inntekter som er antydet her i proposisjonen, skal gå til styrking av velferdstilbudet over hele landet. Er ikke Venstre bekymret for den skeivfordeling dette representerer? Er òg Venstre bekymret for den forstyrrende effekt som så stor vektlegging av selskapsskatt vil kunne ha på det interkommunale næringsutviklingsarbeidet?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Regjeringen har varslet at den vil vurdere om det er behov for lovendringer på dette området for å styrke kontrollutvalgenes uavhengighet. Det vil skje etter at en har foretatt en grundig gjennomgang av situasjonen og sett om det er grunn til å si at disse utvalgenes uavhengighet er for svak og således kan hemme kontroll- og tilsynsarbeidet i kommunene. Etter vår oppfatning er det forhastet å trekke konklusjoner før vi har mer kunnskap om denne virkeligheten. Derfor mener vi det er riktig at forslaget fra Dahl, Høie og Engeset får den behandling at det vedlegges protokollen. Korrupsjon, uetisk handel og uforsvarlig bruk av offentlige midler er selvsagt fullstendig uakseptabelt. Det er imidlertid svært viktig å understreke at dette i sin alminnelighet ikke er noe som preger norske kommuner. Men selv om omfanget er begrenset, handler dette om helt uakseptabel atferd som vi aktivt må forebygge og bekjempe på alle vis. Dette er Regjeringen meget sterkt opptatt av, og jeg er helt sikker på at det fra Regjeringens side vil bli fulgt opp på en offensiv måte innen rimelig tid.
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-06-14:
For det første vil jeg si at hvis vi skal ha noen incentiver for næringsutviklingsarbeidet ute i kommunene, tror jeg det er viktig å holde trykket på det. Da tror jeg ikke det er den riktige modellen som denne regjeringen nå legger opp til for å få en videreutvikling av næringslivet, ved at man senker de incentivene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-06-14:
Jeg er langt på vei veldig enig med representanten Vedum i dette. Men jeg registrerer som nordtrønder at Senterpartiet nok ikke er helt på linje med seg selv til enhver tid i forhold til om de ønsker den regionaliseringsreformen. Men Venstre har også sagt at vi ser det uhensiktsmessig hvis ikke sykehusene kommer inn i dette. Det unnlater Senterpartiets Vedum her å si noe om. Det var også noe av forutsetningen til Senterpartiet, trodde jeg tidligere.
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-06-14:
Venstre merker seg at Regjeringen i proposisjonen varsler en odelstingsproposisjon med forslag om nye regler for interkommunalt samarbeid. Det er positivt. Regjeringen varsler samtidig at et lovforslag knyttet til den såkalte samkommunemodellen ikke vil bli fremmet i den varslede odelstingsproposisjonen. Kommunesektoren trenger flere regulerte former for interkommunalt samarbeid enn dagens lov om interkommunalt samarbeid, IKS, og aksjeselskaper, AS. Ikke minst gjelder det samarbeidsmodeller som ivaretar en folkevalgt representasjon ved overføring av beslutningsmyndighet til samarbeidsorganer utenom kommunestyret. Når ser statsråden for seg at en lovregulering av samkommunemodellen vil komme?
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-06-14:
Vi registrerer at Regjeringen ikke legger fram forslag til endringer i inntektssystemet i kommuneproposisjonen for 2007, men i stedet har besluttet å foreta en egen gjennomgang av inntektssystemet, og at det ikke legges opp til å fremme forslag om endringer for kommunene før i kommuneproposisjonen for 2009. Det faglige grunnlaget for å begynne arbeidet med nytt og rettferdig inntektssystem var klart i 2005. Det var gitt tydelige politiske signaler fra alle politiske partier om at det ikke var ønskelig å gjennomføre Borge-utvalgets innstilling. Det er derfor forunderlig at Regjeringen ikke nedsatte et politisk utvalg umiddelbart, men isteden valgte å trenere et arbeid som haster for kommunesektoren. Dersom Regjeringen hadde satt ned et politisk utvalg umiddelbart, kunne et nytt inntektssystem blitt gjennomført allerede i 2008. Men allerede fra 2007 varsler Regjeringen flere endringer som har med inntektssystemet å gjøre. Det geografiske området for å ilegge eiendomsskatt foreslås utvidet. Venstre ønsker primært en lokal beskatning som innebærer økt mulighet til å fastsette den lokale skattøren, og ser på dette som en bedre modell enn frivillig eiendomsskatt. I påvente av en slik endring er frivillig eiendomsskatt en mulighet til å innkreve lokal skatt. Da vil det være opp til de lokale folkevalgte å avgjøre dette. Jeg må her bemerke at jeg vil nok tro at de fleste av Venstres lokale folkevalgte ikke vil være med på å innføre eiendomsskatt. Vi ønsker imidlertid at denne regjeringen kommer tilbake med en vurdering knyttet til eiendomsskatt kontra tjenestenivå. Regjeringen foreslår, litt overraskende, en skattelette i 2007 – til fordel for staten og i kommunenes disfavør . Da blir det representanten Samuelsen sa om at vi skal gi incentiv til kommunene, litt bemerkelsesverdig. Slik som jeg forstod representanten Samuelsen, er det vanskelig å se at det videreføres i dette. Her kutter man fra 4,25 pst. til 3,5 pst. Det går spesielt ut over de næringsflinke kommunene, og det skaper uforutsigbarhet i forhold til rammebetingelsene når spillereglene endres uten å se på helheten. Avslutningsvis vil jeg knytte en kommentar til differensiert arbeidsgiveravgift. Det store bildet er veldig bra, men som trønder må jeg kunne si at jeg er litt forundret over deler av kartet, spesielt over det området jeg kommer fra. At deler av Fosen ble med i sone 1 og andre deler i sone 2, var ikke det en kunne ha håpet på. Men ekstra beklagelig var det at Meråker, med sine store utfordringer, ikke fikk det samme som namdalskommunene. Dette viser bare at Regjeringen burde hatt en bredere og grundigere gjennomgang før framleggelsen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-06-14:
Barn og unge som kommer til Norge som asylsøkere, enten alene eller sammen med voksne, er en særlig sårbar gruppe. De kan ha levd med en mangeårig uavklart situasjon. Det rammer særlig barn og unge sterkt. Mottakene er heller ikke lagt til rette for å være bosted for barn og unge over særlig lang tid. Det er derfor nødvendig å sette i verk tiltak for å få ned oppholdstida i mottakene. Det er høyst nødvendig å finne gode og varige løsninger som gjør at en ikke trenger midlertidige akuttordninger. Også i forrige regjering ble det gitt midlertidige akuttforordninger for barn og unge i asylmottak. Vi vil på det sterkeste understreke at det nå er viktig å komme med varige tiltak. Vi ser derfor fram til at Regjeringen kommer med tiltak i tillegg til de varslede regelendringene. Venstre stiller seg derfor bak innstillingen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
Svaret på spørsmålet er ja. Vi får svært mange henvendelser om hvor krevende det er å administrere momskompensasjonsordningen. Det er ett av utgangspunktene for at vi nå har full gjennomgang av den ordningen. Det jobbes på høytrykk med dette i et samarbeid hovedsakelig mellom Finansdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet. Vi legger opp til at vi skal kunne komme tilbake til den saken i budsjettet for 2007, for det er vektige motargumenter knyttet til graden av byråkratisering.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
I forhold til første del av spørsmålet, hvorfor vi ikke la Borge-utvalgets rapport i skuffen tidligere, er grunnen til det at rapporten allerede var sendt på høring, og det var satt en frist til 1. februar. Vi ønsket å lytte til kommunene, og det er grunnen til at vi håndterte det på den måten. Det er ingen tvil om at det er behov for en gjennomgang av inntektssystemet. Borge-utvalgets innstilling og det grunnlagsmaterialet som ligger der, skal følges opp. Regjeringas interne arbeid med dette skal jeg komme tilbake til og gjerne orientere om, hvis man ønsker det. Men uansett hvordan Regjeringa organiserer det arbeidet, er jeg opptatt av at vi sjølsagt skal ha god dialog med KS og også med opposisjonen i Stortinget. Så la det ikke herske noen tvil om at vi vil legge til rette for en meget god dialog knyttet til oppfølgingen av Borge-utvalget. Inntektssystemet for kommunene er viktig for oss alle.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
Jeg er glad for at jeg kan si meg helt og fullt enig med representanten Tørresdal i at målet vårt er å finne det fine balansepunktet, hvor det er samsvar mellom de oppgavene kommunene har, og de pengene de har til rådighet. Det er målet. Det er denne regjeringas langsiktige mål. Men vi erkjenner at vi ikke når det uten en opptrappingsplan som må gå over fire år. I forhold til ambisjonene var det noen feil i regnestykkene som representanten Tørresdal hadde i sitt innlegg, knyttet til bl.a. kostnadene ved 2 000 flere hender i omsorg. Det er tatt høyde for at vi skal ha 2 000 flere årsverk i eldreomsorgen i løpet av 2007. Det er også tatt høyde for vekst i forhold til både psykiatri, skole og NAV-reform. Etterslepet på vedlikehold er en utfordring, og jeg kan bare erkjenne(presidenten klubber) at på det feltet må vi ta oss mer tid. Det er et voldsomt etterslep, som mange regjeringer har bidratt til over lang tid. (presidenten klubber)
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
Det er helt riktig som representanten sier, at det veldig raskt vil komme en odelstingsproposisjon om interkommunalt samarbeid og hvordan vi skal organisere oss på det feltet på en bedre måte. Vi har diskutert om det også skulle komme lovreguleringer, nye sådanne, knyttet til samkommunemodellen. Jeg kan være ærlig på det: Vi har vært litt i tvil om vi skulle gå på det nå, eller om vi skulle avvente flere forsøk. Vi har havnet på at vi vil avvente det forsøket som pågår, for det er bare ett pr. i dag. Så vi avventer nærmere evalueringer av det før vi eventuelt går til det skritt å fremme lovforslag. Samtidig er vi tydelige på at vi vil være åpne for nye forsøk på dette området, og sånn sett vil vi ikke sette bom for et videre arbeid knyttet til samkommunemodellen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
Jeg skal begrense meg til å gi en kommentar til Borge-utvalget, og svare på det ene spørsmålet jeg opplever at jeg har fått. Det er også knyttet til Borge-utvalget. Kommentaren først: Jeg hører nå Høyre si at de har vært for å legge Borge-utvalget i en skuff hele tida siden det kom. Det høres pussig ut, tatt i betraktning at det var Erna Solberg som sendte utvalgsrapporten ut på høring, kun få dager før vi kom inn i regjeringskontorene. Så var det spørsmålet knyttet til oppfølging av Borge-utvalget. I denne sal er vi alle enige om at det er behov for å ha en gjennomgang av inntektssystemet. Regjeringa vil nå gå igjennom Borge-utvalgets innstilling, og vi vil foreta politiske vurderinger av utvalgets arbeid. I tillegg vil vi se på en rekke sider ved inntektssystemet som Borge-utvalget ikke så på, som f.eks. selskapsskatten og inntektsutjevninga. Jeg er ikke sikker på at et bredt politisk og partssammensatt utvalg nødvendigvis er det mest hensiktsmessige for å gå inn i dette arbeidet. Men det jeg har sagt før i dag, og det jeg gjerne understreker, er at i dette arbeidet er vi opptatt av å ha tett dialog, ikke bare med KS, som er en helt naturlig samarbeidspartner, men også med opposisjonen på Stortinget. Så jeg vil under alle omstendigheter legge til rette for at vi har tett og god dialog, at vi får en god prosess hvor alle føler seg inkludert i forhold til å utvikle det nye inntektssystemet for kommunene.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-06-14:
La meg aller først understreke at kommunalt ansatte gjennomgående har en meget høy etisk standard. Mange kommuner jobber godt med spørsmål knyttet til alt fra kampen mot korrupsjon til kampen for å sikre at alle medarbeidere har tilstrekkelig ballast til å utøve et klokt skjønn. Når det er sagt, er ett tilfelle av korrupsjon eller ett tilfelle av dårlig utøvd skjønn i kommunal sektor ett tilfelle for mye. Jeg er meget opptatt av at vi skal ha en rein kommunal sektor, og jeg er grunnleggende urolig for noen av de tilfellene vi har sett i den seinere tida. Dette er også grunnen til at vi nå er i ferd med å nedsette et eget etikkutvalg, som skal jobbe basert på det arbeidet som KS har gjort gjennom bl.a. sine fire regionale etikkonferanser. Forslaget i Dokument nr. 8:45 tar opp viktige spørsmål. Jeg kan bare si at jeg vil ta med meg de forslagene som ligger der, i det videre arbeidet. Jeg oppfatter det slik at både flertallet og mindretallet i innstillingen er enig i behovet for sterke og uavhengige kontrollutvalg. Slik sett er dette et godt grunnlag for å jobbe videre. Uenigheten gjelder om det er grunnlag for å gjøre endringer i regelverket allerede nå, eller om vi bør ha problemstillingene klarere for oss og en nøyere gjennomgang av de problemstillingene vi står overfor. Jeg er glad for at komiteen har sluttet seg til at det bør innhentes noe mer erfaring før regelendringer med hensyn til kontrollutvalgenes uavhengighet vurderes. Det reises mange prinsipielle spørsmål knyttet til dette. Det er et faktum at både flertallsmakt og mindretallsmakt kan misbrukes. Det er krevende å lovregulere hvordan man skal organisere dette arbeidet. Jeg er tindrende klar på at dette skal det jobbes videre med. Dette jobber vi videre med allerede nå. Viser det seg å være et gjennomgående trekk at kontrollutvalgenes uavhengighet ikke er god nok, bør det definitivt gjøres noe med det. Det etikkutvalget som vi er i ferd med å få på plass, vil også få som en av sine oppgaver å se nærmere på egenkontrollen i kommunene allment og kontrollutvalgenes uavhengighet mer spesielt.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Situasjonen vil være forskjellig fra kommune til kommune. Historisk er det slik at ca. en tredjedel av en kommunes utgifter går til utdanningssektoren, ca. 30 pst. Så vil det variere fra kommune til kommune hvor mye man rent faktisk bruker. Men det man må huske, er at kommunene har i mange år stått overfor en situasjon med stadige nedskjæringer, stadige nedskjæringer i antall lærerårsverk, stadige nedskjæringer på mange ulike felt. Nå har vi gitt kommunene fast grunn under føttene, som gjør at kommunene for første gang på mange år har mulighet til å se framover. Jeg forstår og respekterer den utålmodighet som er i lærerkorpsene etter den store nedskjæringen de har vært utsatt for i mange år. Det vi har sagt til dagens lærere på landets lærerværelser, er at vi satser på skolen. Vi er alliert med skolen. Skolen har en venn i Regjeringen, og vi gir dem økte ressurser. Senest i forrige uke besøkte jeg Lørenskog kommune, der Fjellhamar skole – landets største barneskole – ligger. Der kunne ordføreren opplyse meg om at de nå ansetter 14 nye lærere i skolen. Etter at de i mange år har måttet skjære ned på antall lærerårsverk, har de nå muligheten til å ansette lærere. Bare på Fjellhamar skole betyr det fire nye lærerårsverk. Det er denne situasjonen kommunene nå står overfor: å se framover og ikke ned, slik de gjorde under den forrige regjeringen.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Som jeg var veldig nøye på å understreke, vil dette være gjenstand for lokal prioritering. I noen kommuner vil det være riktig å styrke helsesektoren, i andre kommuner vil det være riktig å styrke skolen og i noen kommuner barnehagene. Tallene foreligger i dag. KOSTRA-tallene viser en betydelig økning i velferdsproduksjonen i Norge, og mye av dette går til barnehage og skole. Det skyldes selvfølgelig også andre forhold, som f.eks. at vi har egne tilskudd til barnehagene, som gjør at de har kommet spesielt høyt i årets statistikk. Jeg har tillit til at de lokale folkevalgte klarer denne vanskelige avveiningen. Vi har gitt dem muligheten til i større grad å prioritere positivt og ikke negativt – ikke hva man skal skjære ned på, men hva man skal satse på. Så vil det bestandig være slik at det er flere ønsker enn det finnes penger til, og det vil jeg tro at representanten Høie er godt kjent med. Men et av de mange eksempler vi ser, er at man faktisk har økt antall lærerårsverk. Men dette vil igjen være opp til kommunen. I tillegg styrker vi kvaliteten i skolen gjennom en betydelig satsing på etterutdanning. Hele 375 mill. kr går i år til etterutdanning, i tillegg til det kommunene selv gjør. Det betyr at skolene nå er godt forberedt – ved at lærerne har mer kompetanse – slik at Kunnskapsløftet vil bli et kunnskapsløft for alle elever i skolen til høsten.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Jeg tror representanten har respekt for at det som kommer i budsjettet til høsten, vil komme i budsjettet til høsten. Det er klart at vi er opptatt av at vi skal styrke kvaliteten og utdanningskapasiteten innenfor høyere utdanning. I det offentlige høyskolesystemet stod en overfor en betydelig nedskjæring under den forrige regjering. Hele 4 000 studieplasser ble fjernet. Dette har vi ikke klart å dekke opp, men vi har klart å dekke opp 500 nye studieplasser innenfor lærer- og førskolelærerutdanningen i vårt første budsjett, i fjor høst. Dette har ført til et betydelig økt opptak av lærere og førskolelærere, som igjen selvfølgelig vil bli hender i skole- og barnehagesektoren når de er ferdig utdannet. Representanten peker på en stor utfordring, nemlig at vi skal utdanne flere. Vi skal ha flere hender, vi skal ha mer kvalitet i både eldreomsorg, helse, barnehage, skole og når det gjelder andre viktige velferdsoppgaver. Regjeringen fokuserer på dette. Det betyr at vi også vil komme tilbake til Stortinget med disse spørsmålene ved en egnet anledning.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Jeg registrerer at alle de forslag som tidligere er fremmet, og som den forrige regjering gikk imot, nå fremmes av opposisjonen – man later som om dette er noe man bestandig har ment. Likebehandling av private og offentlige barnehager er en del av den langtidsplanen man har for utbygging av barnhager i Norge. Det er ennå ikke realisert, men dette er noe som vi selvfølgelig også er oppmerksom på. La meg da også si at de private bygger nå ut flere barnehager enn det offentlige. Så vidt jeg husker i farten, var det i fjor 10 900 nye barn som fikk plass i barnehage, og 76 pst. av utbyggingen, 3 500 nye barnehageplasser, var det altså private som stod for. Det betyr at også finansieringen av de private barnehagene er god, og at de private heldigvis ser seg tjent med å bygge barnehager. Det er en veldig viktig del av den store utbyggingen vi nå står overfor. Fra Regjeringens side har vi veldig god kontakt med de private utbyggerne. De får likebehandling, i den forstand at en del av støtteordningene er lik for offentlig og for privat sektor, når offentlige eller private altså er utbygger av barnehagen. Dette er et av mange spørsmål som vi fortløpende vil komme tilbake til. Barnehager er heldigvis ofte debattert i Stortinget, og dette vil også være en del av den framtidige debatt.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Innstillingen fra kommunalkomiteen til kommuneproposisjonen er interessant lesning. Vi finner nemlig to ulike virkelighetsbeskrivelser. Så vidt jeg kan skjønne, kan bare en av dem være riktig. Flertallet viser til lav inntektsvekst og lavt netto driftsresultat i kommunene i 2002 og 2003. Opposisjonen mener at Bondevik II-regjeringens politikk førte til vekst og optimisme. Vi som oppholdt oss ute i Kommune-Norge på den tida, kjenner en litt annen virkelighet. Riktignok tok inntekter og netto drift seg opp i 2004 og 2005, men mye av veksten måtte brukes til å rette opp finansiell ubalanse. Det er dessuten to måter å bedre netto driftsresultat på – gjennom økte inntekter, ja, men også ved kutt i tjenesteproduksjon og redusert kvalitet på tjenestene. Det var i stor grad det siste som skjedde. Med nytt flertall er denne situasjonen snudd. Det kan heller ikke opposisjonen komme bort fra. Allerede etter tre uker kunne det nye flertallet presentere et budsjett for 2006 med mer penger til kommunene, innfrielse av viktige barnehageløfter og økte tiltak mot fattigdom, for å nevne noe. Kommunene var budsjettets soleklare vinnere, med 5,7 milliarder kr mer enn den forrige regjeringen la opp til. Da hovedstadspressen etter Regjeringens første 100 dager skrev at de rød-grønne partiene var kommet godt i gang med å innfri de viktigste løftene fra valgkampen, stod det i skarp kontrast til opposisjonens ordbruk om kaos og løftebrudd. Ekstrapengene fra de rød-grønne gikk til eldreomsorg, skole, barnehage og barnevern. Bare i mitt hjemfylke, Buskerud, ble det til sammen over 192 mill. kr mer til kommunesektoren enn regjeringen Bondevik II foreslo. Min hjemkommune, Drammen, fikk ca. 35 mill. kr mer. Det muliggjorde en helt nødvendig styrking av eldreomsorgen med 33 nye årsverk bare i 2006. Løftene holdes. Kommunene får et nytt løft til neste år, oppå løftet fra 2006. Buskerud-kommunene kan vente seg nye 129 mill. kr i frie inntekter. Drammen får rundt 20 av disse. I tillegg kommer øremerkede midler i samme størrelsesorden, så tallet kan altså dobles. Jeg har merket meg at opposisjonen mener dette ikke er nok. Spesielt er Fremskrittspartiet frampå – 1 milliard kr mer. Tar jeg feil hvis jeg mistenker at det ville kommet uansett hva Regjeringen hadde foreslått? Det er merkelig at Fremskrittspartiet, gitt den samlede opposisjonens nåværende bekymring for kommunene, gjennom tre budsjettforlik i forrige periode ikke greide å prestere mer enn det de faktisk gjorde den gangen. Politikk handler jo som kjent mest om gjennomføringsevne, i hvert fall hvis man er opptatt av resultatene og ikke av besvergelsene. Det sittende flertallet fortsetter altså å oppfylle løftene.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-06-14:
Representanten Micaelsen snakker om redeligheten til partiet Høyre. Den samme redeligheten kunne representanten Micaelsen med fordel hatt i sitt eget innlegg. Det var viktig at partiet Høyre bad om en utredning og en vurdering av eiendomssatsgrunnlaget, men den samme vurderingen ble forkastet. Hadde vi på det tidspunktet visst at det var SV som skulle innta finansministerstolen, ville det blitt lagt i en makuleringsmaskin og ikke bare i en skuff. Det jeg skulle snakke om, var selskapsskatten. Kommuner har i dag en begrenset mulighet til å tjene på å få arbeidsplasser og nye bedrifter til egen kommune. Dette incentivet ønsker faktisk Regjeringen å kutte videre på. Det var en gang slik, i 1999, at Arbeiderpartiet fikk flertall når det gjaldt en fullstendig statliggjøring av selskapsskatten. Da så man helt entydig over hele landet at kommuner valgte å tone ned sin satsing nettopp på å skaffe arbeidsplasser og heller satset på andre ting som ikke var med på å legge til rette for framtidig velferd. At man nå sier at man skal se på det i inntektssystemet, tror jeg kun er første skritt for nok en gang å statliggjøre den lille biten av den lokale selskapsskatten. Det er faktisk svært viktig for kommuner å se at de midlene man bruker i dag, vil kunne få en avkastning i framtiden. La meg avslutningsvis komme inn på en sak som har stor effekt, særlig langs kysten. Vi har 18 fylkesmenn som har forskjellig grad av iver etter å overprøve lokalt fattede vedtak, særlig når det gjelder plan- og arealsaker. Vi ser fylkesmenn som opererer svært ulikt i forhold til overprøving av lokaldemokratiet, spesielt når det gjelder strandsonen. Ja, jeg er helt enig i at det bør være en forskjell på hvordan strandsonebyggeforbudet praktiseres i indre Oslofjord, på sørlandskysten, på Vestlandet og i Nord-Norge, men det må være opp til den enkelte lokalpolitiker. Jeg finner ikke ett godt argument for hvorfor lokalpolitikkens representanter skal tilsidesettes ut ifra skjønnsmessige hensyn av en embetsmann. Man kan ha et tverrfaglig, tverrpolitisk engasjement i et bystyre eller et kommunestyre som ønsker å ivareta kommunens areal til beste for sine innbyggere, men fylkesembetet sier nei.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Kommunene står nærmest innbyggerne og har derfor den beste forutsetningen for å gi innbyggerne de tilbud de har krav på. Derfor må kommunene ha frihet og økonomi til å utføre de oppgavene de er pålagt, og for å kunne gi de nødvendige velferdstilbudene. Derfor må både eldreomsorg, skole, barnehage, kultur osv. styres og dimensjoneres av dem som best kjenner de lokale forholdene, altså kommunene selv. Det er her Fremskrittspartiets politikk er i utakt med realitetene. Hvordan skulle det bli dersom f.eks. eldreomsorgen skulle være statlig og styres fra et sted langt unna brukeren? Hvilket byråkrati ville dette medføre, og hvordan ville resultatene bli? Det er dette det dreier seg om. Stykkprisfinansiering er heller ikke noe som passer i et land med så store geografiske forskjeller som i Norge. Mange forhold gjør at det er store forskjeller i landet vårt når det gjelder kostnader pr. innbygger. Jeg har sett at noen aviser har prissatt kostnadene pr. elevplass i den enkelte kommune, og gitt et inntrykk av et langt bedre elevtilbud i distriktskommuner med spredt bosetting i forhold til i små geografiske områder med store folketall. Så enkelt er det jo ikke. Store avstander medfører lang transport eller flere grendeskoler i hver kommune, eller en kombinasjon av begge deler. Dette koster selvfølgelig langt mer pr. elev enn om folk bodde tettere og kunne bruke samme skole. Dette handler ikke om lav effektivitet, men om geografiske forhold. Det er bare ett eksempel på hvor feil det blir å gjøre slike sammenlikninger, og hvor dårlig en ordning med stykkprisfinansiering passer for et langstrakt land som vårt. Jeg forutsetter da at vi alle ser den verdien det er for landet vårt å ha innbyggere i både by og distrikt.. Innbyggerne har merket godt det historiske økonomiske løftet som kommunene fikk etter siste valg. Jeg er glad for at Regjeringen så klart sier at den lokale velferden skal styrkes ytterligere, og at snuoperasjonen som ble varslet i tiltredelseserklæringen, skal videreføres. Dette gir innbyggerne trygghet og gjør at lokalpolitikerne kan jobbe med utvikling av lokalsamfunnene, og ikke bare må kutte og kutte og kutte i viktige velferdstilbud, slik situasjonen var i forrige stortingsperiode.
Ole-Anton Teigen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
Jeg er glad for at SV er i regjering sammen med sine nærmeste venner. Det å være i posisjon er noe helt annet enn å være i opposisjon, det gir oss muligheter – store muligheter – noe denne saken viser med all tydelighet. En økning på over 12 milliarder kr i løpet av de to første årene i regjering til dem som produserer lokale velferdstjenester, nemlig kommunene og fylkeskommunene, kan vi være stolte av. SV er opptatt av sosial utjamning. Vi er også opptatt av å utjamne forskjellene mellom distrikt og sentrale strøk. Vi vil at folk skal kunne bo, arbeide og drive verdiskaping i hele landet. Ingen politiske opplegg er viktigere for nasjonal utjamning enn inntektssystemet for kommunene – og utgiftsutjamningen. Fremskrittspartiet har ikke mye tillit til lokale folkevalgte. De vil overlate alt til markedet, og staten skal betale regningen. Fremskrittspartiet vil sende bestemor ut på anbud og sette stykkpris på hele befolkningen. Hva er egentlig prisen på en norsk åtteåring i skolen? Kan omsorg måles? Hvor mye koster det å gi en klem? Det kan ikke måles i stykkpris. Derfor er det viktig at kommunene er i stand til å utvikle et verdig tilbud til eldre, en god skole for ungene og gode sosiale tjenester for folk som faller utenfor. Fremskrittspartiet vil rasere dette. De har foreslått det svart på hvitt. I fjor foreslo de å fjerne det grunnleggende tilskuddet som går til alle kommunene – den økonomiske bunnplanken for store som små kommuner. Det får dramatiske omfordelingsvirkninger. Kommunaldepartementet har regnet på konsekvensene av Fremskrittspartiets forslag. Det bygger på at basistilskuddet som går til hver kommune, halveres i forhold til dagens nivå, innbyggertilskuddet økes tilsvarende, Nord-Norge-tilskuddet tas bort, regionaltilskuddet tas bort. Konsekvensene er dramatiske. Samtlige kommuner i Nord-Norge taper inntekter – totalt dreier det seg om milliardbeløp. Min egen kommune, Lyngen, ville tape 7 mill. kr, og Nordreisa – der Fremskrittspartiet har ordføreren, John Karlsen – ville tape 10 mill. kr hvert år. Jeg tror ikke John Karlsen er særlig glad for dette forslaget. Det vil bli smalhans for det videregående skoletilbudet og for samferdselssektoren i Troms, ved at fylket mister 170 mill. kr gjennom mindre rammetilskudd fra staten. Dette har Fremskrittspartiet foreslått, og da blir den milliarden de foreslår ekstra til kommunene, en fattig trøst. Om Fremskrittspartiets troverdighet vil jeg si som Rudolf Nilsen: «Intet er mer som skrift i sand enn løfter om kjærlighet» – eller som vi nordpå bruker å gjøre når vi er unger: Vi skriver tall i snøen. Distriktskommuner over hele landet rammes. Store kommuner med stordriftsfordeler og små avstander vinner. Dette er å ta fra de små og gi til de store – en motsatt Robin Hood-politikk. Hvor er da Fremskrittspartiet, som sier at de er et parti for folk flest?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-14:
For en som har sittet i kommunalkomiteen de åtte foregående årene, må jeg si at dette er en annen kommuneøkonomidebatt enn det jeg noen gang har vært med på, og det er også en annen økonomisk situasjon i kommunesektoren enn det har vært i hele den tida. Derfor er det grunn til å rette stor ros til Regjeringen for det store løftet som har vært gjort for kommunesektoren, og som betyr utrolig mye for viktige oppgaver, som skole, omsorg og helse. Derfor er det veldig rart å høre på representanter for de forrige regjeringspartiene, som veksler mellom å sutre over at det ikke er nok, og å ta på seg æren for at det nå er mye penger. Det er veldig vanskelig å forstå de angrepene som de nå forsøker å rette mot Regjeringen for at det ikke er nok penger, for de må faktisk ta innover seg den realiteten at hvis de hadde fått det som de hadde villet, hadde det vært atskillige milliarder mindre i kommunesektoren. Det hadde vært færre lærere, det hadde vært færre eldre som hadde fått plass på sjukehjem, det hadde vært færre barn som hadde fått hjelp av barnevernet, det hadde vært mindre penger til fritids- og kulturtilbud i kommunesektoren. Derfor synes jeg det er litt rart å høre den tonen som en del legger seg på i dag. Så til selskapsskatten, og det som er gjort med den. Begrunnelsen for å ha en selskapsskatt er jo at en faktisk får en ekstraskatt når det går bra i en kommune, og det er jo en måte å tenke på. Men jeg tror ikke at kommuner som får trekk i inntekten gjennom selskapsskattsystemet fordi de ikke har så mange arbeidsplasser, blir spesielt bedre til å drive næringsutvikling ved å ha mindre penger. Derfor er SV glad for den dreiningen som er gjort nå, og vi ser fram til den gjennomgangen som skal gjøres av hele systemet for at det skal bli mer rettferdig, slik at alle kommuner skal kunne drive god næringsutvikling. Man blir ikke spesielt god til å drive næringsutvikling når man ikke har noen ressurser til å drive det med. Så til slutt til eiendomsskatten. SV har ikke tenkt å springe fra ansvaret for den. Tvert imot, vi mener at folk i kommunene faktisk er i stand til i valg sjøl å bestemme, og til å velge mellom de partiene som sier at de vil gå inn for en kommunal eiendomsskatt og bruke de pengene til viktige velferdsoppgaver og til fellesskapet i kommunene – som veldig mange folk sier at de faktisk er villig til å gjøre hvis de bare vet at disse pengene går dit – og de partiene som synes at det er greit med mindre penger i kommunesektoren og mindre eiendomsskatt. Det valget tror vi folk faktisk er i stand til å ta sjøl, og den valgfriheten synes tydeligvis de borgerlige partiene folk ikke er i stand til å ta. Så til slutt til differensiert arbeidsgiveravgift og Nord-Trøndelag. Jeg vil bare minne representanten Skjelstad på at i kartet til den regjeringen der hans parti var representert, var ikke Nord-Trøndelag med i det hele tatt når det dreier seg om differensiert arbeidsgiveravgift.
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Denne regjeringen har klokkertro på at kommunene skal kunne løse alle oppgavene i eldreomsorgen bare ved å få overført flere midler. Det kommer ikke til å fungere. Fram til nå har det vist seg gjennom alle de årene kommunen har hatt ansvaret, at det har vært store forskjeller. Det har vært varierende regjeringer, men det viser seg likevel at de lokale prioriteringene betyr veldig mye. Det er også en skjevfordeling av midler til kommunene, noe veldig mange kommuner påpeker. Og med det store og kompliserte systemet vi har i dag for finansiering, vil det være umulig å gi alle kommunene akkurat det riktige. Det vil være skjevt stadig vekk. Vi har også en del feriekommuner som er pålagt å tilby tjenester til feriegjester, og det blir flere og flere eldre som bor på feriestedene i store deler av året. Kommunen får ikke overført midler for å ivareta dette. Disse menneskene har krav på korttidsplasser, sykehjemsplasser og hjemmetjenester fra vertskommunen. Jeg kan nevne Hvaler kommune, som vanligvis har ca. 4 000 innbyggere, men som i sommerhalvåret har opptil 35 000 innbyggere. Denne kommunen får ikke fem øre for de tjenestene den må yte til eldre fra andre kommuner. Det finansieringssystemet vi har i dag, fungerer ikke. Så enkelt er det. Eiendomsskatten blir også innført i en del kommuner. Det som brukes som argument da, er at de eldre skal få bedre tilbud. De eldre blir skjøvet foran i kampen. Dette er uverdig. Vi er alle enige om, tror jeg, at de eldre skal ha et tilbud når de trenger det. De bør ha krav på en sykehjemsplass uansett hvilken kommune de bor i. Og når min mor, som bor i Oslo, trenger en sykehjemsplass, når den dagen kommer og hvis jeg da bor i Fredrikstad, ønsker jeg at hun skal få en sykehjemsplass der, hvis hun ønsker det selv. I dag bor familiene ganske spredt, og det er viktig at man har fleksibilitet slik at de som ønsker det får en mulighet til å være i nærheten av familien, og ikke nødvendigvis i nærheten av der man hadde sin forrige bolig. Jeg skulle ønske at Regjeringen kunne være litt åpen for å se på nye løsninger, og ikke blande inn det med lokaldemokrati. Det er ikke en lokaldemokratisk rett å si nei til gamle pleietrengende mennesker. Dette er en ny tjeneste som er innført de siste ti årene. Det er ikke noe kommunene har hatt ansvaret for i alle tider. Statlig finansiering vil ikke svekke lokaldemokratiet, dette handler om at Fremskrittspartiet ønsker å gi de eldre rettigheter, og ønsker å gi de eldre like rettigheter i hele landet. Så et siste ønske om at man nå slutter å harselere med det forslaget Fremskrittspartiet har kommet med, for det er et ærlig forslag, og det er ment å gjøre det bedre for dem som skal ha tilbudet. Jeg tror ikke en eneste kommunepolitiker kommer til å savne det å gjøre kutt i omsorgssektoren, noe de må gjøre i hvert eneste budsjett. Og det er ingen gavepakke fra Regjeringen det som kommer nå. De 10 000 stillingene var fra 2004. Man er bare kort på vei – og har langt igjen. I Sverige har de 12 000 flere sykehjemsplasser sammenlignet med Norge i forhold til innbyggertallet.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Først vil jeg få lov til å takke forslagsstillerne for at de tar opp en høyst aktuell problemstilling. De siste årene har presset mot personvernet økt, og det er viktig at det føres en samlet og konsekvent personvernpolitikk. Meningsløse terroraksjoner som bl.a. USA, London og Madrid har opplevd, gjør ikke bare mennesker engstelige, men det vil også komme krav fra befolkningen om at myndighetene må gjøre absolutt alt de kan for å unngå nye terrorhandlinger. I denne sammenheng kan en rekke enkelttiltak virke fornuftige og helt på sin plass. Vi må likevel jevnlig stoppe opp og vurdere disse tiltakene, både isolert sett og i sammenheng med personvernet. Ingen ønsker vel en tilstand som den George Orwell beskriver i sin dystopi «1984», der samfunnet er preget av tankestyring og overvåking, og der man har en «Big Brother» som ser alt. En uavhengig kommisjon kan være et tiltak for å utarbeide en slik oversikt over og status for utfordringene i forbindelse med personvernet. Vi er glad for at statsråden vil se nærmere på forslaget, og at hun ønsker å komme tilbake til Stortinget med denne saken på en dertil egnet måte. Vi er også fornøyd med at statsråden viser til at personvernspørsmål blir tatt hensyn til i alle enkeltsaker der dette har betydning. Det viser at Regjeringen tar disse problemstillingene på alvor. På bakgrunn av det jeg har sagt, foreslår flertallet at forslaget vedlegges protokollen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2006-06-14:
Jeg vil gjerne takke statsråden for et grundig og fyllestgjørende svar. Jeg vil også gjerne benytte anledningen til å si at jeg deler hans oppfatning av hvor lett man får dominoeffekter på dette området. Det kan gjelde innenfor kriminalpolitikk, det kan gjelde i terrorbekjempelse, og det kan definitivt gjelde innenfor hverdagslivets mange praktiske gjøremål. Jeg oppfatter også at justisministeren bekrefter det engasjementet han tidligere har gitt uttrykk for i stortingssalen, og at Regjeringen også gjør det, ved at det er han som representerer Regjeringen her i dag. Det understreker samspillet mellom ulike statsråder i en regjering. Jeg skulle gjerne hørt statsrådens tanker om hvordan han kan tenke seg at man faktisk får denne gode arbeidsmåten. Statsråden og jeg har det til felles at vi kjenner mulighetene, men også begrensningene, ved å jobbe i et departement. Det å kunne få innspill som gir tung og ettertenksom kompetanse, hvor folk får bryne seg mot hverandre, har vært vår hensikt med dette forslaget. Jeg vil gjerne høre hvilke tanker statsråden har for nettopp i praksis å gå videre med det han gav noen skisser til i innlegget fra talerstolen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Jeg er av den oppfatning at ideen om en personvernkommisjon synes å være en god idé, i den forstand at det er en anledning for oss til å kunne se dette i en helhet. Derfor prøvde jeg i mitt innlegg å gi uttrykk for at begrensningen i tid, slik forslagsstillerne har satt opp, absolutt kan være gjenstand for debatt, i den forstand at vi jo her søker etter instrumenter og mekanismer som skal jobbe overfor departementene, men også overfor Stortinget og i den offentlige debatt, og som til enhver tid kan bidra til, når presset kommer i de enkelte forslagene, å sette dette inn i en helhetlig ramme. Det er jo da vi har behov for vernet. Det er jo da vi har behov for å markere at dette er et forslag som har personvernmessige aspekter i seg, som det er grunnlag for i noen tilfeller å stoppe opp ved, det er grunnlag for å verne seg mot det, men det kan også være grunnlag for å ta forholdsregler i forhold til det – ikke minst i forhold til nettopp å gjøre de metodene man foreslår, effektive, slik at man har tillit og legitimitet ute. Jeg mener at man her kan finne instrumenter – ordninger – som gjør sitt til at man får denne debatten, også utover en kommisjon, f.eks. i forbindelse med diskusjonen om Datatilsynets årsmelding i Stortinget.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
Det som jeg synes er litt oppsiktsvekkende i dette innlegget fra representanten fra Fremskrittspartiet, er at de eneste tallene han ikke refererer i denne gjennomgangen, er tallene fra utviklingen i tilstrømmingen til Norge, som altså har gått fra 17 000–18 000 bare for noen få år siden til det vi anslår er 5 500 asylsøkere i år. Det er jo ikke akkurat et uttrykk for at norsk asylpolitikk de siste årene har blitt liberalisert, når vi bare har en tredjedel av den tilstrømningen vi hadde bare for noen år siden. Det er et viktig poeng som representanten ikke er villig til å gå inn på, nemlig at av og til er man i den situasjon at hensynet til barn skal ivaretas, selv om det ikke nødvendigvis dermed gir omverdenen et signal som man skulle ønsket kunne være så rent og rankt som mulig. Men man kommer til et punkt der hensynet til barnets beste skal gå foran andre hensyn, og det er det denne saken handler om.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2006-06-14:
La meg først si at den rettstilstand vi vil få etter at Regjeringen har foretatt denne endringen, å gå tilbake til «sterke menneskelige hensyn» fra «svært sterke menneskelige hensyn» er den ordningen vi hadde fram til mai 2005. Vi har bare i ca. ett år hatt kravet om «svært sterke menneskelige hensyn», mens vi har hatt kravet om «sterke menneskelige hensyn» i lang tid. Jeg vil påstå at det ikke har blitt dramatiske virkninger fra mai 2005 og fram til i dag, så det er ikke en stor justering vi snakker om. Det som jeg er svært opptatt av at vi må få vurdert i forbindelse med arbeidet med ny utlendingslov – vi kan ikke begrense retten til omgjøringsbegjæringer, for den er grunnleggende, men det som er en utfordring for oss – er i hvor stor grad omgjøringsbegjæringer skal føre til at de gis oppsettende virkning, altså at utvisningsvedtak ikke gjennomføres mens man venter på behandling av omgjøringen. Det tror jeg vi er nødt til å gå grundig inn i.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2006-06-14:
Jeg takker statsråden for en imøtekommende redegjørelse. I innstillingen har mindretallet fremmet et forslag om at man ønsker at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med en stortingsmelding som belyser disse problemstillingene. Når Regjeringen har vært såpass tydelig og positiv som den har vært i sitt svar til komiteen i denne saken, synes jeg at det ville koste veldig lite for Regjeringen å kunne komme tilbake med en melding til Stortinget som belyser hele denne problematikken, også med hensyn til den historikken som vi nå har hatt i vinter. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva konkret er det som gjør at Regjeringen ikke ønsker å invitere Stortinget til et samarbeid når det gjelder matsikkerhet?