Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2019-06-11:
La meg først takke saksordføreren, Tage Pettersen, for veldig godt arbeid med mediemeldingen. En gang for ikke så veldig mange år siden var et av dagens høydepunkter å få den ferske lokalavisen på kjøkkenbordet sammen med morgenkaffen. Det får man heldigvis fortsatt de fleste steder, men det er ikke så spennende som før. Mange av oss har allerede før vi er ute av sengen, scrollet nettavisene på mobiltelefonen – og er således relativt oppdatert på nyhetsbildet før vi tumler inn i morgendusjen for å våkne skikkelig. Det er, som vi alle vet, store forandringer i mediehverdagen på nær sagt alle områder. Derfor er det bra at regjeringen har prioritert arbeidet med en egen mediemelding, som vi behandler her i dag – og som viser retning for veien videre for mediene her til lands. En av grunnsteinene i vårt frie og demokratiske samfunn er den åpne debatt. Den foregår i stor grad i redaktørstyrte, journalistiske massemedier. I vår tid foregår den også stadig oftere i sosiale medier. Både de tradisjonelle mediene og de nye sosiale mediene fyller en viktig funksjon i demokratiet. Vi kan like det eller ikke, men internett er kommet for å bli, sosiale medier likeså – i seg selv fantastiske oppfinnelser, men også verktøy som kan skade. I dag kan alle være sin egen redaktør, men uten det samme publisistiske ansvar som tilligger redaktører i frie, uavhengige og seriøse medier. Saken vi behandler i dag, dreier seg om de tradisjonelle massemediene. Disse har gjennomgått, og gjennomgår fortsatt, store endringer. La meg først si noen ord om finansieringen av NRK. Fremskrittspartiets primærpolitikk er at hele ordningen med statsfinansiert tv og radio er avleggs, men vi innser at NRK ikke blir privatisert med det aller første. Fremskrittspartiet har også kjempet i mange år mot den usosiale lisensinnkrevingen. Derfor er jeg glad for at dagens modell forsvinner. Jeg er faktisk også glad for at den modellen som kommer i stedet for lisens, er den beste av alle dårlige alternativer, for nå skjermes mennesker med svak økonomi, alle minstepensjonister, alle som lever alene, og mange andre: De skal betale langt mindre enn i dag. Det er positivt. Jeg er også veldig glad for endringen når det gjelder hvilke aviser som skal motta offentlig støtte. At skattebetalerne skal holde liv i tilnærmede partitalerør som Dagsavisen og Nationen, gir ingen mening. Det er mer fornuftig å gi støtte til lokalavisene, som kommer ut der folk bor og virker, og som skriver om de små, daglige nyhetene fra det som skjer i nabolag, i by og i grend. De mange lokal- og regionalavisene er ofte livsnerven og limet i lokalsamfunnene. Det er gjennom dem man holder seg oppdatert om hva som skjer i bygda, får vite hvem som driver med hva – nyheter som faktisk teller der man bor. Det som skjer i Oslo og i den store verden, får man saktens med seg andre steder. Meldingen har også sett nærmere på utviklingstrekk som er viktige for mediene. Det skal ikke stikkes under stol at digitaliseringen hittil har vært ganske tøff. Heldigvis ser det ut til at de fleste mediehus mer eller mindre har kommet gjennom den prosessen. Ett trekk vi ser, er den skjerpede konkurransen. Det er konkurranse fra både nye og, ofte, utenlandske aktører. De har tatt merkbart store jafs av inntektene. Heldigvis står komiteen samlet i et ønske om at regjeringen aktivt må jobbe for å sikre en endring i regelverk og rammevilkår for de internasjonale aktørene som opererer på internett. Jeg vil bemerke et punkt verdt å følge med på, nemlig hvordan det nye mediebildet kan forsterke en polarisering av den offentlige debatt – noe vi har sett tendenser til – og at en del av det nye mediebildet bidrar til å få de tradisjonelle mediene til å «skjerpe seg», siden de ikke alltid nødvendigvis bidrar med et høyt kvalitetsnivå i journalistikken.