Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-01-09:
Endelig er det kommet en stortingsmelding om endringer i ungdomsskolen. Fremskrittspartiet mener at mange av tiltakene i meldingen kunne og burde vært innført for lenge, lenge siden. Vi vil så mye med skolen, men vi får det bare ikke til. Når det er sagt, er det også mye som fungerer og er bra for elevene. Men resultatene i skolen viser at det er et stort behov for å gjøre endringer som innebærer at opplæringen blir mer praktisk og variert. Elever som tilegner seg kunnskaper gjennom mer praksisrettet og variert undervisning, vil bli mer motiverte og dermed få større utbytte. I denne meldingen, som det for så vidt er stor politisk enighet om, foreslås mange tiltak for å rette opp det som ikke fungerer etter intensjonen i Reform 94 og Reform 97. Reformene hadde som mål at alle elevene skulle gå det samme skoleløpet og ha de samme fagene. Tanken her var at nesten alle skulle oppnå studiekompetanse, og dermed ble skolen for teoritung for mange. I tillegg fikk elevene «ansvar for egen læring», et ansvar som mange av dem faktisk ikke var voksne nok til å ta. Forskning.no presenterte den 15. november i fjor en doktoravhandling om ansvar for egen læring, skrevet av Aud Torill Meland, førsteamanuensis ved Universitetet i Stavanger, som viste at kun en tredjedel av elevene hun forsket på, klarte å ta ansvar for egen læring. Dette var et av de temaene som Fremskrittspartiet tok opp i forbindelse med behandlingen av Meld. St. nr. 18 for 2010–2011, som vi også ser det helt naturlig blir sett i sammenheng med denne meldingen, Meld. St. nr. 22 for 2010–2011. Kapittel 7 i denne meldingen påpeker bl.a. betydningen av god klasseledelse, og i et av punktene om hva som kjennetegner god klasseledelse, står det: «Læreren legger vekt på å utvikle elevenes læringsstrategier.» Dette slutter Fremskrittspartiet seg til, men vi vil understreke elevenes behov for veiledning og støtte når det gjelder egen læring. Dersom vi vil at også de elevene som kanskje ikke har foreldre som innehar den kunnskapen som skal til for at eleven kan få den nødvendige hjelp hjemme, og for å utjevne sosiale ulikheter mellom elever, må rettlednings-, oppfølgings- og tilbakemeldingskulturen følges opp mye sterkere enn i dag. Et uttrykk som ofte blir brukt om elever, er at de er enten teoriflinke eller teorisvake. Dette er et uttrykk som jeg ikke er så veldig begeistret for. Jeg mener det er et uttrykk som gjør at mange elever allerede i utgangspunktet blir gjort faglig svake, og som kan føre til at de blir skoletapere. De fleste elever har evnen til f.eks. å lære matematikk, men en del har behov for å ta i bruk mer praktiske metoder for å forstå og tilegne seg kunnskap. Det finnes faktisk eksempler på at elever har lært seg matte gjennom musikkundervisning, der de har fått en helt annen forståelse for tall enn de har fått gjennom ordinær teoretisk undervisning. Derfor er Fremskrittspartiet veldig positive til at vi får disse valgfagene. Men, igjen, om elevene får tilegnet seg mest mulig kunnskap etter egne evner og forutsetninger, er veldig avhengig av lærerens kompetanse i faget og lærerens evne til å formidle faget på en måte som ivaretar både de elevene som tilegner seg kunnskap gjennom teoretisk undervisning, og de elevene som lærer best gjennom praktisk undervisning. Fremskrittspartiet er positive til at en enstemmig komité understreker behovet for relevant og mer praksisrettet undervisning i alle fag, selv om vi mener at langt flere lærere bør få etter- og videreutdanning enn det som regjeringen har lagt opp til. Derfor foreslår Fremskrittspartiet også at lærerutdanningen legges om til et femårig masterstudium med vekt på faglig fordypning. Jeg vil igjen minne om at vi kan tilegne oss samme kunnskap, men siden vi er så forskjellige, har vi behov for ulike metoder for å oppnå dette. Derfor mener Fremskrittspartiet at skolene må gis økt handlingsrom for differensiering i undervisningen. Slik Fremskrittspartiet ser det, tar denne meldingen et nødvendig oppgjør med deler av det som ikke har virket etter innføringen av Reform 97. Forskningsrådets evalueringsrapport fra 2004 og den kritikken mot Reform 97 og Læreplan 97 som kom fram der, er i stor grad blitt tatt til følge, men det viktigste gjenstår, og det er å få det implementert i skolen. Dersom ikke det blir gjort, vil også denne meldingen kun bli gode ønsker og ikke realiteter.