Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Forvaltningsreformens mål er å desentralisere makt og myndighet. Gjennom en betydelig utvidelse av fylkeskommunenes ansvarsområde på ulike sektorer styrkes det regionale folkevalgte nivået både som utviklingsaktør og tjenesteleverandør. Forvaltningsreformen innebærer først og fremst nye og viktige ansvarsområder for fylkeskommunene. Flertallet støtter Regjeringa i at forsterket fylkesmodell legges til grunn, og at det sentralt fra ikke tas initiativ til å endre fylkesinndelingen. Politikken er ikke endret med hensyn til fylkeskommuner som eventuelt frivillig skulle ønske å slå seg sammen. Samtidig understreker vi at forsterket fylkesmodell nødvendiggjør vedtak om pålagt plansamarbeid mellom Oslo kommune og Akershus fylkeskommune. Vi rød-grønne, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, mener det regionale folkevalgte nivået er viktig for å ha god, folkevalgt styring på viktige samfunnsområder, der staten kan bli for stor og for langt unna og kommunene i mange tilfeller for små. Ofte finner vi de beste løsningene på tvers av grenser, og når vi evner å samhandle. Om det interkommunale samarbeidet er omfattende, trengs et regionalt nivå som nettopp samhandler med kommunene hver for seg og interkommunalt, og bidrar i god dialog med staten. Kombinasjonen utviklingsaktør og tjenesteleverandør gir fleksibilitet og handlingsrom og effektivitet i beslutningene. Jeg ser for meg at fylkeskommunen, bl.a. gjennom sitt opplæringsansvar, også blir en viktig partner for mange i arbeidet med å redusere de negative følgene av finanskrisen og snu problemer til muligheter. Fylkeskommunen trengs, ikke minst i krevende tider. Nå sørger vi for at fylkeskommunen får mer muskler. – Jeg skal stoppe der om betydningen av tre forvaltningsnivåer. I dag handler det om lovverket som får de fleste av de nye oppgavene på plass, der jeg særlig vil framheve ansvaret for øvrige riksveger med tilhørende ferjeforbindelser og det viktige og betydelige medeierskapet i Innovasjon Norge. Når det gjelder øvrige riksveger, utgjør det en så stor og viktig oppgaveoverføring til fylkeskommunene at komiteens flertall forutsetter at det stilles tilstrekkelig kompetanse til rådighet. Videre forutsetter alle partier, unntatt Fremskrittspartiet, at staten og fylkeskommunene kommer til enighet når det gjelder de økonomiske forhold knyttet til oppgaveoverføringen. Forvaltningsreformen gir fylkeskommunen mer ansvar på utdanningsområdet. Når drifts- og finansieringsansvaret for fagskolene blir overført, må de statlige ressursene overføres på en mest mulig rettferdig måte, samtidig som det må vurderes en oppgjørsordning mellom fylkeskommunene. Det er svært viktig å sikre studentene frie valgmuligheter over fylkesgrensene. Flertallet er for øvrig opptatt av at Regjeringa vurderer om gratisprinsippet også bør lovfestes for utdanninger på fagskolenivå. Sist uke tok den alltid like proaktive rød-grønne regjeringa en beslutning som innebærer ytterligere en oppgave overført til fylkeskommunene med virkning fra 1. januar 2010, samtidig med de andre oppgavene. Det gjelder vedtak i konsesjonssaker for mini- og mikrokraftverk inntil 1 megawatt, som skal delegeres fra NVE til fylkeskommunen. Dette vil styrke det regionale sjølstyret i saker som i første rekke berører lokale og regionale interesser, og vil bidra til en effektiv behandling og ivareta arbeidsplasser i distriktene. Flere oppgaver kan være aktuelle sjøl om det er for tidlig å si noe mer konkret nå. Men komitéflertallet er positiv til at Regjeringa vil se nærmere på om ytterligere oppgaver innenfor miljø og landbruk best kan forvaltes av fylkeskommunene. Regjeringa har bl.a. varslet at den vil komme til Stortinget med egne saker om forvaltning av verneområdene og ny lov om naturmangfold. Høyrepartiene og vi andre har helt forskjellige syn på om det skal være to eller tre forvaltningsnivåer. Det er kun på ett punkt i komiteens innstilling vi står samlet, så det bør gjøre inntrykk. Det gjelder forsøksordningen for lokal forvaltning av bygdeutviklingsmidler i Valdres og Nord-Gudbrandsdalen. Ordningen ser ut til å fungere godt med hensyn til engasjement og utvikling av lokalsamfunnet. Komiteen forutsetter derfor at det ikke legges hinder i veien for at slik forvaltning av BU-midler kan videreføres. Dette må ivaretas i en reform som handler nettopp om desentralisering av myndighet. Når vi først er innom mitt hjemfylke, Oppland, kan jeg som innlandskrabbe konstatere at også vi på de kanter vil ta del i den marine delen av forvaltningsreformen. Sammen med mange andre nye oppgaver vil myndigheter etter akvakulturloven i innlandsfylkene bli overført fylkeskommunene fra 2010. Helt til slutt: Komiteens flertall er positiv til at forsøk knyttet til enhetsfylkemodellen vurderes gjennomført eller videreutviklet på regionalt nivå etter at forvaltningsreformen er på plass. Det kan være aktuelt for å få nye erfaringer. Etter hvert bør en også kunne vurdere annen forsøksvirksomhet som interessant.