Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2003-12-02:
Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett et annet skatte- og avgiftsopplegg enn det Regjeringen har. Vårt opplegg må ses på bakgrunn av skatte- og avgiftssystemets tre hovedoppgaver: – finansiere offentlige velferdsgoder – omfordele og utjevne forskjeller i inntekt og formue – bidra til en effektiv bruk av samfunnets ressurser Arbeiderpartiet har foreslått økte bevilgninger på om lag 10 milliarder kr i forhold til det Regjeringen foreslo. Nesten halvparten brukes til en aktiv næringspolitikk for å skape flere arbeidsplasser og til å bedre den økonomiske situasjonen for dem som har mistet jobben. Resten brukes til skole, omsorg og helse. Om lag 4 milliarder kr dekkes inn ved økte skatter og avgifter, resten finansieres ved økte inntekter, innsparinger og kutt. Arbeiderpartiet har lagt vekt på at de økte inntektene fra skatter og avgifter i størst mulig grad skal oppfylle de andre hovedmålsettingene. I løpet av de siste 10–15 årene har inntektsforskjellene før skatt økt. Først og fremst har kapitalinntektene økt kraftig. En stadig større andel av kapitalinntektene er konsentrert hos dem med store inntekter. Det har også vært en særlig høy lønnsvekst blant dem som i utgangspunktet har høyest lønn. Arbeiderpartiet går i sitt budsjett inn for at innslagspunktet for trinn 1 i toppskatten holdes uendret til neste år. I Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag for 2002 ble det foreslått å heve innslagspunktet for toppskatt, fra 289 000 kr til 320 000 kr. Fra dette nivå ville vi foreta en lønns- og prisjustering av innslagspunktet, noe som for 2004 tilsvarer dagens nivå. Det legges da til grunn at en gjennomsnittlig pris- og lønnsvekst for perioden 2002–2004 er 6,2 pst. Videre går Arbeiderpartiet inn for å gjeninnføre skatt på utbytte. I statsbudsjettet for 2001 ble Arbeiderpartiet og sentrumspartiene enige om å innføre en skatt på utbytte på mottakers hånd. Denne skatten skulle være midlertidig inntil et nytt system for nærings- og kapitalbeskatning var på plass. Til tross for at et slikt system fortsatt var under utredning, valgte regjeringen Bondevik II å fjerne utbytteskatten i 2002-budsjettet. Arbeiderpartiets medlemmer går inn for å gjeninnføre utbytteskatten inntil et nytt system for nærings- og kapitalbeskatning er på plass. En liten gruppe mennesker med høy inntekt mottar mesteparten av utbetalt aksjeutbytte. Ingen annen inntektsart er så skjevt fordelt mellom ulike grupper som nettopp aksjeinntekter. Utbytteskatt vil derfor ha positive fordelingsvirkninger. Det er verdt å merke seg at Skatteutvalget, ledet av Høyre-mannen Arne Skauge, i sin innstilling går inn for en modell med skatt på utbytte. I de fleste andre land, som f.eks. Sverige, Storbritannia, Danmark, USA og Tyskland, betaler mottaker en skatt på aksjeutbytte. Et annet forhold som taler for gjeninnføring av utbytteskatten, er at dagens system kan være i strid med EØS-avtalens krav til likebehandling. I dag betaler norske aksjonærer høyere skatt på utbytte fra utenlandske selskap enn på utbytte fra norske selskap. Denne problemstillingen skal nå prøves for EU-domstolen med utgangspunkt i en sak fra Finland. Det skal bli interessant å følge med. Arbeiderpartiet går videre inn for en innstramming i delingsmodellen ved at de såkalte takreglene endres. Dette innebærer at en større del av inntekten til et selskap skattes som arbeidsinntekt og en mindre del som kapitalinntekt. Siden arbeid beskattes hardere enn kapital, betyr dette at statens skatteinntekter øker. Det er en allmenn oppfatning at delingsmodellen er uthulet på en rekke punkter, og at det er for lett å tilpasse seg modellen for å spare skatt. Det er gledelig at også Regjeringen er enig i dette. Som følge av budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet senkes nå kapitalavkastningsraten i delingsmodellen fra 10 til 7 pst. Som følge av denne endringen vil kapitalinntekten til delingspliktige selskaper gå ned, mens arbeidsinntekten øker. Det synes også å være en oppfatning hos enkelte at skattetrykket i Norge er særlig stort. Samlet ligger skatte- og avgiftsnivået i Norge noe høyere enn gjennomsnittet i EU, men lavere enn i Sverige og Danmark. Når det gjelder beskatning av lønnsinntekt, har Norge lavere gjennomsnittsskatt enn de fleste andre OECD-land. Dette bildet må imidlertid ses i sammenheng med at vi i Norge har relativt høye avgifter, eksempelvis merverdiavgift og særavgifter. Også ved en sammenligning av effektive skattesatser for selskaper kommer Norge relativt godt ut. Norge er med andre ord intet skatteparadis, men vi skiller oss heller ikke ut som et land med et spesielt høyt skatte- og avgiftsnivå. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Kystpartiet viser til at Regjeringen foreslår at det innføres en generell ordning med kompensasjon for merverdiavgift for kommuner og fylkeskommuner, samt for private virksomheter som utfører enkelte lovpålagte kommunale oppgaver. Arbeiderpartiet mener at Regjeringen har en for ensidig fokusering på konkurranseutsetting og privatisering som virkemiddel for å effektivisere kommunesektoren. Arbeiderpartiet mener at ytterligere konkurranseutsetting innenfor helsevesen og eldreomsorg må stanses inntil konsekvensene er evaluert. Vi går derfor imot innføring av en generell kompensasjonsordning for merverdiavgift for kommunesektoren og foreslår i stedet at dagens regelverk videreføres og videreutvikles. Det er et annet punkt jeg også vil komme litt inn på. Det er skattefradrag for gaver til frivillige organisasjoner, som jeg oppriktig talt mener er i ferd med å ta av. Regjeringen foreslår nå at gaver til Den norske kirke skal gi rett til skattefradrag innenfor et samlet beløp på 6 000 kr. Arbeiderpartiet mener at skattefradrag i utgangspunktet skal gjelde utgifter til inntekts ervervelse, og kan ikke se noen grunn til at gaver til ulike organisasjoner med ulike hensikter osv., skal gi skattefradrag. Det foreslås derfor at dette skattefradraget fjernes, men jeg konstaterer at det ikke er flertall for det i komiteen. Et annet punkt som har vært mye omtalt, er endringer i reglene om eiendomsskatt på kraftforetak. Arbeiderpartiet viser her til at hensikten med minimumsverdien i eiendomsskattegrunnlaget er å sikre kraftkommunene inntekter fra eiendomsskatten i perioder med lave priser. Vi mener at en reduksjon av minimumsverdien vil bety at dette hensynet blir dårligere ivaretatt enn det som er tilfelle med dagens regler. Mange kommuner har svært anstrengt økonomi, og den foreslåtte endringen vil føre til at det må kuttes i velferdstilbudet til innbyggerne i disse kommunene. I Budsjett-innst. S. nr. 1, som ble vedtatt sist onsdag, bad komiteens flertall «Regjeringen utrede og legge frem for Stortinget en sak om fordelingsordningen for skatteinntekter fra kraftproduksjon med sikte på å få til en bedre fordeling mellom kommuner der turbinene står og kommuner der vannressursene ligger». Vi ser fram til at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med synspunkter på dette. I budsjettavtalen som ble inngått mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, er en enig om at minimumsverdien ved verdsetting av kraftverk for eiendomsskatteformål økes fra 0,8 kr/KWh, som foreslått av Regjeringen, til 0,95 kr/KWh, og at det innføres en maksimumsverdi på 2,35 kr/KWh. Jeg konstaterer at vi ikke kom helt i havn med tanke på dagens nivå. Det ble en halvering av Regjeringens forslag, og det får vi si oss tilfreds med. Et annet område jeg også vil trekke fram, som det kanskje kan være forskjellig oppfatning om, og som jeg ser fram til at finansministeren kanskje vil kommentere i et senere innlegg, er gevinstbeskatning ved realisasjon av særskilte driftsmidler i kraftanlegg. Jeg vil påpeke at dette vil medvirke til at samfunnsøkonomisk fornuftige omstruktureringer i kraftbransjen lettere kan gjennomføres. Det har vært reist en del spørsmål omkring dette, men slik jeg oppfatter det, betyr det at gjeldende regler for avskrivning av kostpris hos kjøper og inntektsføring av gevinsten hos selger ved direkte realisasjon av særskilte driftsmidler i kraftanlegg, medfører innlåsningseffekter, slik at det er mer fordelaktig å selge aksjer i et kraftforetak i stedet for selve kraftverket. Jeg forstår det slik at formålet med forslaget om fritak for gevinstbeskatning ved overdragelse av særskilte driftsmidler i kraftforetak først og fremst er å stimulere til at en selger selve kraftverket med tilhørende fallrettigheter i stedet for aksjer i et kraftforetak, slik at en får best mulig eiere til det enkelte kraftverk – uavhengig av om det er kommuner eller private som eier kraftverkene. Det er lagt opp til at gevinstbeskatning kan unnlates på selgers hånd mot at kjøper overtar de skattemessige verdiene av de overdratte eiendelene. Det følger av dette at den fritatte gevinsten videreføres på kjøperens hånd. Dette vil bl.a. vise seg i at alminnelig inntekt hos kjøper ved slik overdragelse blir høyere fordi kjøper overtar selgers avskrivningsgrunnlag. Poenget er at dette vil påvirke prisdannelsen på kraftverk slik at innlåsningseffekten som gjeldende avskrivningsregler kontra inntektsføring på gevinst-/tapskonto medfører, reduseres. Overdragelse uten gevinstbeskatning hos selger, men med skattemessig kontinuitet hos kjøper, er valgfritt. Dette medfører at en kjøper som har overtatt skattemessige verdier, i neste omgang kan velge å selge videre med full beskatning og dermed oppskriving av verdiene hos den nye kjøperen. Velger han i stedet å selge med unnlatt gevinstbeskatning, blir den fritatte gevinsten overført til den nye kjøperen. Dette er litt teknisk, men det er framkommet veldig mange spørsmål omkring disse problemstillingene, så jeg tror det er viktig å nevne det i debatten. Jeg håper å høre finansministerens synspunkt, om forståelsen fra komiteens side er som finansministerens. Helt til slutt vil jeg trekke fram en for så vidt liten sak, men en stor sak for dem det gjelder, og for de områder det gjelder, nemlig det som skjer med skiheisene. Her ser vi de positive virkningene det kan få for konkurransesituasjonen og for nyinvesteringer å bringe skiheiser inn under det nye momssystemet på linje med persontransport. Det vises videre til det svar som finansministeren sendte til komiteen, hvor det heter at det vil ha positive avgiftstekniske konsekvenser å bringe også skiheiser mv. inn i momssystemet. Komiteen mener det vil bidra til å styrke norske vintersportssteders konkurransemuligheter i turistmarkedet hvis en innlemmer skiheiser i momssystemet med samme sats som for persontrafikk. Jeg tar på vegne av Arbeiderpartiet opp Arbeiderpartiets forslag og forslag der Arbeiderpartiet er medforslagsstiller.