Solveig Schytz (Venstre), 2021-06-01:
Utdanning gir frihet og muligheter i hvert enkelt menneskes liv. Å fullføre videregående opplæring er avgjørende for muligheter og tilknytning til arbeidslivet. Hvert år går flere tusen ungdommer ut av videregående opplæring uten å ha oppnådd studiekompetanse eller fagbrev. Målet er at ni av ti skal fullføre videregående opplæring. Tiden er inne for å se på de store snublesteinene i systemet, som kravet om at alle skal fullføre på samme tid, at det ikke finnes gode tiltak for elever som ikke har med seg de faglige ferdighetene de trenger fra grunnskolen, og at elever som ikke har læreplass, ikke har et fullgodt alternativ til å fullføre opplæringen. Nå fjerner vi disse snublesteinene. Stortingsmeldingen om fullføringsreformen er den største reformen i videregående opplæring siden Reform 94. I 1994 fikk elever rett til videregående opplæring, men retten har vært begrenset. Vi har hatt ungdomsrett, voksenrett og noen utvidede muligheter i spesielle tilfeller. Nå fjernes disse begrensningene. Alle skal få rett til å fullføre videregående opplæring, og det betyr at elevene, ungdommer og voksne, skal få den tiden de trenger, og den oppfølgingen de trenger, for å fullføre videregående opplæring. Elever er ulike og har ulike behov, men med fullføringsreformen blir det tidlig innsats og oppfølging av de elevene som trenger det, og større fleksibilitet og mulighet for tilpassede opplæringsløp. Det vil ha en enorm betydning for både ungdommer og voksne som av ulike grunner ikke har fullført videregående opplæring. Nå kan de komme tilbake til skolen og få fullført studiekompetanse eller fagbrev. Med fullføringsreformen får elever rett til å ta fagbrev hvis man har studiekompetanse, eller til å ta et fagbrev til hvis man har et fra før. Det betyr større frihet og muligheter for hver enkelt, men vil også være helt avgjørende for arbeidslivet og næringslivet, som trenger flere fagarbeidere. For altfor mange elever som ikke fullfører videregående opplæring, handler det om at man ikke har en læreplass å gå til etter to år på videregående. For noen tar det bare litt lengre tid å få en læreplass. Noen mister læreplassen underveis, og noen får ikke læreplass. Det systematiske arbeidet med å sikre at flere elever får læreplass, skal fortsette, og målet er selvsagt at alle får læreplass. Vi må gjøre mer enn vi gjør i dag, og vi må tørre å gjøre ting litt annerledes enn i dag. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet og SV fortsatt vil løse dette med en lovfestet læreplassgaranti, til tross for at den rød-grønne regjeringen både utredet dette og la forslaget bort. Dagens regjering vil løse dette ved å jobbe videre med det som den rød-grønne regjeringen den gangen satte i gang som et prøveprosjekt, og som senere er pekt på i andre utredninger: Tilbudet til elever som ikke får læreplass, må bli mye bedre. Kvaliteten må heves, og vi må sikre at elever kan formidles til læreplass når muligheten dukker opp, eller når eleven er klar, at tilbudet kan utvides i tid og videreutvikles i samarbeid med partene i arbeidslivet og i tett samarbeid med næringslivet, slik at elevene får fagbrev, et fagbrev som har tillit i samfunnet og i næringslivet. Dette arbeidet pågår allerede, og jeg er glad for at en samlet komité anerkjenner at arbeidet må fortsette. Jeg registrerer at opposisjonspartiene vil be regjeringen legge bort det de omtaler som «forslaget om å utvide ordningen for fagbrev som elev utenfor arbeidslivet og lærlingordningen», og ikke ønsker at flere elever skal ta fagbrev i skolen. Regjeringen ønsker selvsagt heller ikke at flere skal ta fagbrev som elev – tvert imot – og har derfor heller ikke foreslått å utvide slik at flere elever tar fagbrevet som elev. Det regjeringen derimot har foreslått, er å utvide tilbudet i tid og kvalitet for å gi de elevene som ikke har noe alternativ, et bedre tilbud, og jeg er glad for at det har bred støtte. Jeg er også glad for at det er støtte til å gjøre en gjennomgang av fag- og timefordelingen i videregående skole. Fellesfagene skal fortsatt ha en sentral plass og allmenndannende rolle. Like fullt er det viktig å gjøre en gjennomgang for å sikre rom til mer fordypning og mer valgfrihet for elevene. Vi ser fram til en bred og inkluderende prosess om dette sammen med hele utdanningssektoren i tiden som kommer. I dag fullfører 78,1 pst. av elevene videregående skole i løpet av fem–seks år. Vi vil at minst ni av ti elever skal fullføre og bestå videregående opplæring innen 2030. Når vi i dag vedtar fullføringsreformen, er det historisk. Nå sikrer vi frihet og nye muligheter både for ungdom som går på videregående skole, og for de 500 000 voksne som ikke har fullført videregående opplæring, som nå får en ny sjanse. Jeg er glad for at de store grepene i stortingsmeldingen om fullføringsreformen har bred støtte i Stortinget.