Lars Sponheim (Venstre), 2005-03-17:
Regjeringen Bondevik I la fram skogmeldingen, St.meld. nr.17 for 1998-99, Verdiskaping og miljø – muligheter i skogsektoren, og regjeringen Bondevik II legger fram proposisjonen om en ny skogbrukslov. Jeg er glad for at vi har fått anledning til å sikre en viktig kontinuitet i dette arbeidet. Ved behandlingen av St.meld. nr. 17 tok Stortinget stilling til hvordan skogbrukspolitikken skulle være i årene som kommer. Når Stortinget i dag behandler ny skogbrukslov, er dette en oppfølging av den politikken som ble lagt til grunn, en oppfølging som etter min mening representerer en viktig milepæl i norsk skogpolitikk. Lovgivning er uttrykk for langsiktige veivalg, og dagens lov trådte i kraft for 40 år siden. Det bør være et mål for den loven som behandles i dag, at også den vil vise seg livskraftig i mange år. Gjeldende skogbrukslov tar sikte på langsiktig ressursforvaltning. Beregninger viser at skogsektoren samlet sett har levert verdier til det norske samfunn som langt overstiger verdien av dagens oljefond. Utnytting av skogressursene har potensial for å skape større verdier enn i dag. Den nye loven må derfor ta sikte på at skogressursene og skogsektoren også framover bidrar til næringsvirksomhet og velferd for både oss og dem som kommer etter oss. Loven må følgelig ikke unødig hindre næringsvirksomhet med basis i skogressursene, men den må samtidig, i samspill med andre skogpolitiske virkemidler, sikre et fundament for helhetlig bærekraft som ivaretar både næringsmessige og miljømessige forhold. Forslaget til nye regler bygger på Stortingets merknader til skogmeldingen, og det er lagt hovedvekt på skogressursenes betydning for verdiskaping og miljø. Jeg er glad for merknadene fra næringskomiteen viser at det også i dag er bred enighet om hovedlinjene i skogpolitikken. Jeg deler komiteens bekymring for det lave aktivitetsnivået i skogbruket, og jeg er enig med komiteen i at innpassing av miljøbestemmelser, enten dette gjøres i lov eller i forskrift, byr på vanskelige avveininger. Jeg merker meg at det er ulike meninger i komiteen om å fastsette en slik miljøforskrift. Etter min vurdering bør loven suppleres med en miljøforskrift som danner et sikringsnett og setter minimumsrammer for miljøhensynet i virksomheten. Som det framgår av proposisjonen, skal imidlertid en slik forskrift ikke medføre nye byrder på skogeiere som aktivt følger opp skogbruksnæringens eget arbeid med miljøsertifisering. Forskriften om dette – om hjemmelen faller på plass i Odelstinget i dag – tar jeg i så fall sikte på å sende ut på høring før sommeren. Den skal ikke svekke motivasjonen for næringens frivillige miljøinnsats, og de som er tilsluttet dagens sertifiseringsordning, vil tilfredsstille kravene i denne kommende forskriften. Jeg vil også legge vekt på å få fram et nytt regelverk om skogfond, det som i gjeldende lov heter skogavgift, slik at dette kan tre i kraft fra 2006. Jeg er, som nevnt, glad for at vi har en bred oppslutning om dagens skogpolitikk. Dette gir et godt grunnlag for langsiktig og miljøvennlig næringsvirksomhet basert på et fornybart, miljøvennlig og i mange tilfeller vakkert råstoff. Slik utnytting av ressursene vil være til beste for landet og distriktene, og for dem som driver i næringen.