trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Jeg reagerte litt på innlegget til representanten Myrseth, som bl.a. trekker fram representanten Carl I. Hagen og flere av oss andre som har fremmet dette forslaget, som noen som har forakt for fagfolk. Det kunne ha vært fristende å snu på det og si at det snarere tvert imot kanskje er Arbeiderpartiet som faktisk har forakt for en hel næring, ettersom vi fremdeles – nå når det ser ut som debatten går inn for landing – ikke har fått klare oppklaringer av hvilke vurderinger som ligger til grunn, og hvordan denne forholdsmessighetsvurderingen er gjort. Så kan man gjerne si det sånn at det er forskjell på Fremskrittspartiets og Arbeiderpartiets tilnærming når det gjelder forbud. I en rettsstat er det slik – det er i hvert fall min tilnærming – at når man skal innføre et forbud, noe som er ganske annerledes enn en rekke andre tiltak, skal det begrunnes. Noen begrunnelse har vi ikke fått, og da er det helt klart – slik jeg sa i sted – at det i denne salen må være tillatt å være en vaktbikkje som utfordrer nettopp på det. Det har Fremskrittspartiet gjort før. Da var Senterpartiet og Arbeiderpartiet enig med oss i at det var det helt riktig å gjøre. Så kan man gjerne skyve foran seg at det kanskje var noen uheldige konsekvenser av dette med matservering, og at det ikke var regulert godt nok, men det har man hatt tilstrekkelig med tid til å finne løsninger på. Jeg skjønner ikke at det skal være så utrolig mye mer komplisert enn at de lokale politikerne kunne ha fått dette ansvaret, eller at man rett og slett bare hadde satt et krav om kjøkken på disse stedene. Så her er det veldig mange unnskyldninger for hvorfor man ikke ønsker å støtte Fremskrittspartiets forslag, selv om man gjorde det for et år siden. Dette gjør man da samtidig som man – som jeg har sagt tidligere – ikke kommer med de gode begrunnelsene, og samtidig som vi ikke har fått noen forsikringer om hva slags erstatning eller kompensasjonsordning denne næringen kan se for seg å få med dette næringsforbudet. Det er heller ikke noen beklagelse fra statsråden til alle de tusenvis av ansatte for den arrogansen regjeringen har utøvd overfor disse arbeidstakerne. Det synes jeg er veldig trist, og jeg hadde håpet at vi i hvert fall kunne behandle hverandre med litt respekt fra talerstolen, selv om man er uenig i sak.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Alle er vi leie av pandemien, og alle har vi forståelse for at pandemihåndtering er svært krevende for enhver regjering – som det var for den forrige, så også for denne. Jeg tror ikke det er noen uenighet om det i denne salen på tvers av partiene. Men det er saklig uenighet om det vi diskuterer i dag, ikke bare mellom partiene som vil stemme forskjellig her i dag, men også internt i partiene – heldigvis, for dette er ikke en problematikk eller debatt som bør følge partilinjene. Derfor er jeg glad for at Senterpartiets kommunalråd i Trondheim, Marte Løvik, i Adresseavisen i dag tar til orde for å fjerne den nasjonale skjenkestoppen snarest mulig. Det samme gjør Høyres gruppeleder Ingrid Skjøtskift. Tidligere har vi hørt at Senterpartiets ordfører og Kristelig Folkepartis gruppeleder i Hemsedal og Arbeiderpartiets byrådsleder i Bergen har uttalt det samme, og det har nå senest også en av Arbeiderpartiets representanter i Stortinget gjort. Det er sjeldent, men det er klokt. Jeg tror de målbærer en undring og bekymring i folket – en undring over om akkurat dette tiltaket er forholdsmessig, en undring over hvor stor forskjell det er mellom å ta seg et glass brus og det å ta seg et glass vin eller en øl til maten. De målbærer en undring over hvorfor det må være full stans når FHIs egne forskere sier at delvis skjenkestans fungerer like godt som full stans. De målbærer en bekymring for folks livsverk og arbeidsplasser. Restaurant- og matbransjen er en bransje med jevnt over svært lave marginer, men sysselsetter veldig mange. Et av problemene både dagens og tidligere helseminister har reist, er problemet med å differensiere ulike skjenkesteder. Men hvor mye har de egentlig prøvd? Mange kommuner klarte dette i januar i fjor. Hvorfor har ikke nasjonale myndigheter lært av det? Har de i det hele tatt forsøkt? Det beste hadde vært en nasjonal forskrift som klargjør hvem som får skjenke, og hvem som ikke får, gitt de rammene vi til enhver tid har. Ingen tar til orde for fullt frislipp her i dag. Det er ikke snakk om folk på nattklubber og dansegulv til klokken tre om natten. Forhåpentligvis kommer vi dit at det blir mulig igjen, men vi er ikke der nå. Vi er der at vi bør åpne for noen glass vin til et måltid – ikke fordi det er så viktig å drikke vin i seg selv. De fleste av oss klarer oss selvsagt uten, men det er viktig for å ta vare på arbeidsplasser og bedrifter i en bransje som har slitt konstant i snart to år. Og vi er der at der man kan åpne noe, bør man gjøre nettopp det.
Tove Elise Madland (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Landet vårt har i snart to år stått i ein pandemi. Det har vore krevjande for heile landet. I Noreg, som det tillitsbaserte landet det er, der tilliten mellom innbyggjarar og myndigheiter er stor, var det lett å få innbyggjarane med på dugnad. Å stå i ein slik tilstand over lang tid er krevjande, og mange er slitne. Me høyrer dagleg om smittetoppar og sjukehusinnleggingar. Vårt fantastiske helsepersonell er òg slitne, men trass i dette gjer dei ein formidabel innsats. I restaurantnæringa, servicenæringa, kjem det – og har kome – konkursar. Regjeringa har stilt opp med ei god lønsstøtteordning, og næringa ønskte ordninga velkomen. Som ein næringslivsleiar på Haugalandet sa til meg: Eg har ikkje råd til å miste fleire tilsette. Eg treng fagfolka mine. Det er eit sterkt vitnesbyrd om ein krevjande situasjon. Dessverre var smittesituasjonen slik at me i desember var nøydde til å innføre nok ein skjenkestopp, ei avgjerd regjeringa tok ut frå smittefaglege råd og etter tilrådingar frå FHI og Helsedirektoratet. Ein nasjonal smittestopp rammar restaurantnæringa ekstra hardt nok ein gong. Næringa blør, og det er konkursar, og dei tilsette mistar si trygge, faste løn som dei har kvar einaste månad. Konkursar kjem trass i lønsstøtteordning, men eg er veldig glad for at vi har ei lønsstøtteordning, for utan den hadde dette vore mykje, mykje verre. Som folkevalde representantar ser og høyrer me ropa frå bransjen. Dei står i ein svært alvorleg situasjon. Skjenkestoppen var – og er – nødvendig. Den var smittevernfagleg grunngjeven. Me må likevel snu alle steinar og sjå på alle moglegheiter. Kva er det mogleg å gjere? Me må sjå dei tilsette og næringa. Eg er sikker på at regjeringa vil følgje opp dette på ein god måte, ut frå dei vurderingane som blir tekne saman med både departement og FHI. Pandemien har me stått i i snart to år. Det er tungt akkurat no, men saman vil me klare det. Skjenkestoppen må opphevast så snart som mogleg. Det veit eg at regjeringa tek på høgste alvor.
Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
De fleste er vel rimelig lei av både koronapandemi og tiltak, og mye er sagt i debatten. Jeg synes allikevel det er på sin plass å minne om at situasjonen var mye verre i fjor. Det ble utbredt blant folk å gå på nettet og bruke klikk og hent fordi landet var nedstengt. Nå har vi kommet mye lenger. Vi har kommet så langt at vi i debatten som var tidligere i uka, hører at forskerne i FHI sier nei, det er ikke noe grunnlag for å si at en begrenset åpning og skjenking har større smitteeffekt enn det at man har nedstengt. Det har ikke det. Det er faktisk slik at det er fullt mulig å gjennomføre det. Derfor har noen av oss tatt til orde for å fremme et forslag, som det også er vår plikt å gjøre som folkevalgte representanter. Det er helt riktig at det er delegert myndighet til regjeringen, men det er ikke dermed sagt at man til enhver tid skal være stilltiende enig i hva som skjer. Dette er en næring som over lang tid har ligget i stabilt sideleie, og knapt har kommet seg opp i knestående før man blir valset til bakken igjen. Hele livsverket står og faller snart på dette. For svært mange er det falt. Det er folk som må gå ut av arbeidslivet og finne seg noe annet å gjøre, og da er det min plikt som folkevalgt å si: Nei, dette stoler jeg ikke på lenger. Det er faktisk slik at det er andre lover som skal benyttes når noen endrer adferd fordi de har fått for mange glass vin. Det vi i denne salen gjør, er å vise mistillit overfor en hel næring, som er underlagt alkoholloven og alkoholforskriften når den serverer folk. Det er nemlig den som skal definere når adferden er endret slik at man ikke skal ha skjenking lenger. Det er ikke smittevernloven, og det synes jeg det er på sin plass at denne salen faktisk tar et grep om. Jeg håper at flere gjennom debatten har blitt opplyst nok til at man kan støtte forslagene fra Fremskrittspartiet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Det er ganske spesielt at man her som parti nesten blir sett ned på fordi man faktisk tar opp problemstillinger som ikke bare bransjen nå stiller spørsmål ved. Tidligere statsminister Solberg går opp og sier at det er en uting at Stortinget blander seg inn i dette. Nei, det er det ikke. Hvis det er noe Stortinget skal, er det å ivareta innbyggernes interesser – og også næringslivet. Når statsråden sier, som Solberg sa, at det er faglige råd og en vifte med tiltak, er det helt riktig, men det skal være forholdsmessighet. Det må være grunn til å stille spørsmål, for det er en helt annen situasjon nå i januar enn det var i januar for ett år siden. Nå har man flere forskere, FHI og leger. Senest i dag var det en smittevernoverlege i Bergen som sa at han mener tiltaket er for strengt. Han referer også til oversikten fra Bergen som viser at «kun 341 smittetilfeller av de totalt 17.608 i Bergen er knyttet til serveringssteder.» Når statsråden sier her i dag at vi må redusere kontakten med hverandre, er det egentlig rart at ikke restaurantene er helt stengt. Det kan virke som man viser mistillit til disse serveringsstedene og bransjen, for det står klart i de råd og regler som ble iverksatt midnatt den 15. desember: Serveringssteder skal sørge for at alle kan holde 1 meter avstand til andre enn husstandsmedlemmer og tilsvarende nære. Serveringssteder skal ikke gjennomføre aktiviteter som normalt innebærer mindre avstand mellom gjestene enn 1 meter. Serveringssteder skal sørge for smittevernet, men må også passe på at det ikke er for mange. Det er krav om munnbind der det ikke er mulig å holde meteren, unntak mens man sitter ved bordet. Det er plikt til å registrere gjester som samtykker til det. Det hadde holdt, det. Hvis regjeringen hadde hatt tillit til de stedene, hadde man sluppet det punktet om at det ikke er lov å servere alkohol. Det er det vi i Fremskrittspartiet stiller spørsmål ved når vi tar opp dette forslaget. Det er rett og slett slik at hvis man overholder det, er det ikke et problem. Det er faktisk serveringsstedenes ansvar å sørge for å overholde de reglene – hvis ikke har man en stor utfordring. Jeg mener det utvises en arroganse fra regjeringen og enkeltrepresentanter i denne sal når man mener at et parti eller politikere ikke bør reise dette i Stortinget. Er det noe som er vår jobb i Stortinget, er det å reise folks interesser.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Jeg må kommentere representanten Myrseth, som mente at det ikke var så lett for Stortinget å regulere nærkontakter på restauranter, og derfor var det egentlig håpløst. Det er ikke det overhodet. Det Fremskrittspartiet inviterte til, er å få debatten om hvorvidt man kunne hatt et gradert tilbud. Det betyr at om kommunene vil stenge kl. 22, gjør de det. Vil de stenge kl. 24, gjør de det. Fremskrittspartiet har ikke tatt til orde for å åpne opp og si at det ikke betyr noen ting, men vi tar ett punkt som vi setter store spørsmålstegn ved. Så registrerer jeg nå på vg.no at byrådslederen i Oslo mener akkurat det samme. Han er enig med Fremskrittspartiet. Men jeg hadde forventet at når statsråden er invitert til Stortinget for å ta debatten, kunne hun faktisk klare å begrunne og vise til den konkrete faglige vurderingen av det ene konkrete med skjenkestopp, delvis eller helt. Det har statsråden fortsatt ikke svart på, annet enn å si at det er en totalvurdering, men hun klarer ikke å komme på talerstolen og fortelle hva det ville betydd dersom man stengte kl. 22, med en middag eller ikke. Det hadde vi forventet. Så er det rart å høre Arbeiderpartiet, som tidligere lyttet til Fellesforbundet, som også er tydelig her og lytter til arbeidsfolk. Men at byrådslederen i Oslo nå er enig med Fremskrittspartiet, bør være et tankekors. Jeg håper at når debatten blir så polarisert, er det noen som sitter på fakta. Vi har akkurat det samme faktagrunnlaget. Vi setter bare spørsmålstegn, i likhet med andre fagfolk som nå har satt det spørsmålstegnet i det offentlige ordskiftet de siste par ukene. Da er det interessant å se, siden forslaget antakeligvis blir nedstemt, hva regjeringen gjør om noen få dager, om det da plutselig er helt ok fordi det har passert datoen da man, som man sa i desember, skulle ta en ny vurdering. Det er veldig spesielt. Jeg håper ikke det blir praksisen framover. Det er heller ikke slik Fremskrittspartiet begynner å løfte opp og gå i strid mot det faglige. Det har vi ikke for vane å gjøre. Under pandemien har Stortinget stort sett vært samlet i det aller meste og i stort. Jeg tror også statsråden husker det selv i en debatt som er reist. Det var om karantenehotell der man kunne bo hjemme og tryggere istedenfor å bo sammen med andre og med økt smitte. Det var heller ikke noen klar faglig anbefaling. Det eneste faglige var at vi skulle ha avskrekkende tiltak for at folk ikke skulle reise så mye. Så har vi satt spørsmålstegn ved akkurat det med alkoholnekt kontra det å ha kunne ha et delvis tilbud om servering.
Truls Vasvik (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Mye er sagt, og det ble vel sågar sagt før her i dag at det er ingen som vet hvilke tiltak som egentlig fungerer. Vel, jeg er trygg på at Helsedirektoratet og FHI vet mer om de faglige begrunnelsene enn det en enkel gutt fra landet, som meg selv, gjør. Det håper jeg i hvert fall vi kan legge til grunn. Det er akkurat fagligheten som er poenget her. I Dagens Medisin i dag står det om bl.a. forsker Fredrik Methi ved FHI, som har undersøkt hva som skjedde ved skjenkestoppen høsten 2020. Han sier: «Når vi sammenligner smitten i kommuner med full, delvis og ingen skjenkestopp, så ser vi at etter fire uker så var smitten redusert med 50–60 prosent i kommuner med full og delvis skjenkestopp.» Før noen arresterer meg på det, står det også at det er vanskelig å si hvilke tiltak som spesifikt gjelder, nettopp på grunn av at det er en pakke med tiltak det er snakk om. Det var det også høsten 2020, og det er også det som bringes til torgs nå. Men da er svaret egentlig ganske enkelt: Hvis vi skal lette på noe, må noe strammes inn. Da må vi her i salen spørre oss hva som skal strammes inn. Skal vi kutte ut barneidretten enda mer enn det vi har gjort, eller skal vi stramme inn på andre områder? Det må vi nesten ha et svar på når også forskningen sier at det er pakken av de forskjellige tiltakene som fungerer. Eller ønsker de som har fremmet forslag, som Fremskrittspartiet og Miljøpartiet De Grønne i dag, at vi faktisk skal presse helsetjenestene våre enda hardere? Det er det som er resultatet. Jeg tror det er mange av oss som har hatt møter med utelivsaktører og ansatte i bransjen over hele landet. For min egen del kan jeg i hvert fall si at jeg kjenner godt på den håpløsheten de kjenner. Jeg tror vi alle kjenner noen som er rammet og ikke får gå på jobb nå om dagen. Så er ikke dette bildet så ensidig heller. Det er en stor restauranteier i Larvik som heter Pål Taklo, som har opptil flere steder der. Han uttalte da skjenkestoppen ble innført: «Når det gjelder alkohol, kan vi styre det greit når folk er inne hos oss, men så skal folk hjem, de mingler og skal ta taxi. [...] Vi får være med på smittedugnaden.» Det sa en av de største driverne i Larvik. De faglige rådene fra Helsedirektoratet og FHI er veldig tydelige på skjenkestopp. Jeg er glad for at vi har en regjering som lytter til fagmyndighetene våre når det gjelder medisinskfaglige spørsmål. Det er veien ut av denne pandemien. Men den aller viktigste veien ut er at alle må ta vaksinen.
Truls Vasvik (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Representanten Tybring-Gjedde, og i og for seg representanten Carl I. Hagen også, poengterte helt riktig at jeg sa at tiltakene er en pakke, og at det er derfor jeg ba om å få vite hva Fremskrittspartiet ville stramme inn. Da viste representanten Tybring-Gjedde til regjeringen neste uke. Det mener jeg er totalt uansvarlig i forhold til å se tiltakene som en helhet, som vi alle faktisk mener er riktig. Pandemien foregår nå. Folk ligger på sykehus. Bransjer sliter med skyhøyt sykefravær, og bransjer sliter med økonomien. Det er alvor. Til representanten Hagen, som visstnok kritiserte regjeringen og ikke fagfolkene: Jeg forutsetter, president, at hvis jeg hadde kalt mine kollegaer «såkalte politikere», hadde jeg blitt klubbet for disrespekt for mine kollegaer. Det forutsetter jeg også skjer når vi prater om våre fagfolk. Ja, i andre land er det åpent, slik at folk kan ta seg et glass vin ute. De har også skyhøye smittetall. De har en dødsrate som er betydelig høyere enn i Norge. Derfor er våre fagmyndigheter tydelige i sine vurderinger. Dem mener vi det er verdt å lytte til, og det er jeg glad for at regjeringen gjør.
Lisa Marie Ness Klungland (Senterpartiet), 2022-01-06:
Eg har lyst til å poengtere at me framleis står midt i ei krise. Pandemien er ikkje over. Me har i desse dagar rekordhøg smitte, og sjukehusa har covid-fatigue, dvs. at dei er slitne. Eg skulle ønske at Framstegspartiet då dei hadde moglegheita i regjering, hadde brukt tida si på å ruste opp helsevesenet. Skjenkestoppen er ikkje eit enkeltståande tiltak, men del av ein tiltakspakke, fordi omikron er ein stor trussel for samfunnet vårt. Med så mange smitta som me har i dag, må mange halde seg heime. Det igjen går ut over arbeidsplassar, bedrifter og helsevesenet, som i dag blør fordi dei manglar folk i arbeid. Det er høgt sjukefråvær rundt om i heile landet vårt. Me må få ned smittetala. Skjenkestopp gjer at utelivs- og restaurantbransjen, leverandørar og taxinæringa blir ramma. Frustrasjonen og sinnet som kjem frå næringane, er forståeleg, for det er levebrødet deira. Tiltak me veit fungerer, er avstand. Avstanden mellom oss er det som gjer at færre kan bli smitta. Når me går ut og tar oss nokon glas, er det for å skape nærleik. Det er derfor ein av grunnane til at desse næringane blir ramma. Arbeidarparti–Senterparti-regjeringa har sikra lønsstøtteordning og ekstra kompensasjon til kommunane, sånn at kommunane kan dele ut til dei ramma bedriftene. I morgon skal eg nok ein gong feire bursdagen min i eit samfunn som er ramma av skjenkestopp, og det går heilt fint. Eg kunne godt ha tenkt meg å ha med meg venninnene mine ut på ein heilaftan, men det går ikkje. Eg håpar eg kan det i næraste framtid. Dette er eit inngripande tiltak, og det må me skjøtte med omhug. Det er eg sikker på at regjeringa gjer, og eg er sikker på at me nok ein gong kan få oss ein heilaftan ute på byen i den næraste framtida.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-04-28:
Som statsråden selv er inne på, gjenstår det litt arbeid før denne loven kan begynne å virke. Så jeg har et enkelt spørsmål til justisministeren: Kan hun gi et anslag på hvor lang tid det vil ta å få på plass forskriftene og sørge for at denne loven kan tre i kraft? Som representanten Unneland var inne på, er det ti år siden arbeidet startet, og mange er utålmodige etter å få plass et oppdatert lovverk for denne viktige bransjen.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-04-28:
Jeg har forståelse for det, men jeg håper justisministeren skjønner utålmodigheten rundt dette fra mange hold. En annen sak er spørsmålet om advokaters taushetsplikt, som flere har vært inne på. I Hurdalsplattformen står det jo noe om dette med arbeidet mot skatteplanlegging. Har justisministeren noen signaler om hvordan en vil jobbe med den saken? Vil det fremmes i form av en egen sak, eller hvordan skal regjeringen gripe det an? Dette er noe som både vi og andre er opptatt av, og vi har fra Høyres side også felles merknader med regjeringen i den sammenheng.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-04-28:
Bare for ordens skyld er det viktig for meg, som jeg også var inne på i replikkordskiftet, å peke på at Høyre er svært opptatt av spørsmålet om arbeidet mot aggressiv skatteplanlegging og internasjonal økonomisk kriminalitet. Jeg valgte å ikke gå inn på det i mitt første innlegg, men der er vi utålmodige. Vi deler oppfatningen til de fleste andre partiene om at dette hører hjemme i særlovgivningen og ikke i advokatloven. Det er viktig å være prinsipielle i det spørsmålet. En annen ting er salærsatser. SV går veldig langt i å love omtrent blankofullmakt til økte salærsatser. Jeg er opptatt av at den saken skal komme videre. Den situasjonen som nå er mellom advokatstanden og – vi får si – Justisdepartementet, er ikke så heldig, og jeg er ikke redd for å si at det er et område der jeg gjerne skulle sett at vi kom lenger i forrige periode. Vi er veldig utålmodige etter å få en løsning, og jeg håper justisministeren har det langt oppe på agendaen. Vi kan ikke ha en situasjon som den som er i dag.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-04-28:
Nå skal vi vel ikke røpe så mye fra komitémøtene, men da vi fikk denne saken til komiteen, mente jeg at den kanskje hadde havnet i feil komité, kanskje den burde vært i kommunal eller miljø eller noe sånt, for det å bevare en skog var kanskje ikke justispolitikk. Men når en hører på debatten her, er det jo i høyeste grad det. Det som er rart, er at mens alle andre representanter, fra resten av landet, slåss for fengsel i sin region, virker det som om deler av Oslo ikke vil ha fengsel. Og det kan jeg si, etter noen år i helsekomiteen, at idet en får lokal uenighet om en beliggenhet og plassering, har ting en tendens til å dra ut i tid – ingen nevnt, ingen glemt. Men til saken: Høyre har ikke konkludert i denne saken. Det er en grunn til at forrige regjering ba om en utredning eller en ny sak rundt dette. Vi har tålmodighet til å vente på den. Vi mener denne saken fortjener et grundig og godt arbeid. Et fengsel er så mye mer enn en oppbevaringsinstitusjon. Det skjer mye trafikk fram og tilbake. Som representanten Unneland og andre har vært inne på, er dette med transport til og fra rettssal, fremstilling for domstol, politi, osv., sentralt, og selvfølgelig er også hensynet til de innsatte, deres pårørende og de ansatte viktig med tanke på hvor en skal legge et slikt fengsel. Det vi er opptatt av, er at når det først bygges et nytt Oslo fengsel, må det bli tilstrekkelig dimensjonert, det må være tjenlig og i det hele tatt være et moderne fengsel, som oppfyller de kravene som alle stiller. Når det gjelder SVs løse forslag i dag, kan vi stemme for det, rett og slett fordi nå skjer det så mye i denne saken. Det skjer jo også ting i Oslo bystyre, som vi selvfølgelig låner øre til, men vi har altså ikke konkludert. Det foreligger lignende vedtak fra forrige periode, så uansett må nok denne saken innom Stortinget, men vi har som sagt ikke konkludert. Men nå har vi vært på komitéreise og besøkt Agder, og det som er helt sikkert, er at nedskalerte løsninger og deling av nye, moderne fengsler nok ikke er smart, så når det skal bygges et nytt Oslo fengsel, må det være stort nok. Vi er også veldig opptatt av kvinnefengslet på Bredtvet, så det at vi nå ikke støtter SVs forslag, betyr ikke at vi ikke ønsker en oppgradering av Bredtvet, men vi er av den overbevisning at dette må ses i en sammenheng. Jeg vil ønske justisministeren lykke til, for dette tror jeg ikke blir så enkelt. Som sagt, vi skal være konstruktive her, og igjen: Hvis vi ikke vil ha fengsel i Oslo, kan vi godt bygge et fengsel i Haugesund eller på Karmøy eller i Tysvær, for i min region står vi i kø for å få dette fengslet. Men Høyre har tatt konsekvensen av at behovet akkurat nå er størst i Oslo. Da er denne måten å gjøre det på ikke egnet til god framdrift, så helst skulle jeg sett at vi ikke hadde denne saken til behandling i dag.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-04-28:
I denne saken har vi ikke bare forståelse for forslagsstillerne, vi er nesten helt enige med forslagsstillerne. Vi har sågar formulert et forslag som jeg vil oppfordre alle til å stemme for, som går veldig langt i retning av det som er representantforslaget, så herved tar jeg det opp. Grunnen til at vi ikke stemmer for forslaget fra Fremskrittspartiet, er at det å forandre straffeloven uten en prosess, uten en høringsrunde, mener vi er uheldig. Vi brukte den samme begrunnelsen for ikke å fjerne fire bokstaver fra en annen paragraf for litt siden. Det jeg er mer nysgjerrig på – for jeg trenger ikke argumentere mer; jeg er helt enig med komitélederen i argumentasjonen for en slik endring – er, etter å ha hørt saksordføreren, hva regjeringen har tenkt å gjøre for å se på dette, for i merknadene er en veldig tydelig på at dette kanskje er en god idé. Jeg mener at det er det, og at det er en god rettssikkerhet rundt det. Jeg er helt sikker på at en også kunne ha spart både ressurser og mye støy ved å gjøre en slik endring, og retten skal jo i ethvert tilfelle ta stilling til om en skal frata noen retten til å prøve saken hvert år. Så jeg er spent på å høre hva justisministeren har å si til det.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
I dag vedtar Stortinget en ny advokatlov. Det har vært etterlyst og ytret behov for fra bransjen selv over lang tid, så det er veldig godt at vi nå endelig får denne saken til behandling og vedtar en ny lov. Jeg er også veldig glad for at det er en veldig samlet komité på de aller, aller fleste punkt. Det er en styrke for saken at den nye advokatloven er bredt forankret i Stortinget, og at det dermed er stor enighet om hovedtrekkene i loven. Det tjener oss alle. Samtidig vil jeg, i likhet med de andre som har vært på talerstolen i dag, gi uttrykk for at vi har hatt et godt samarbeid i komiteen fram mot innstillingen, og at det også tjener saken, og vil også takke for et godt samarbeid. Fremskrittspartiet skulle selvfølgelig gjerne ha gått noe lenger hva gjelder liberalisering og det å øke konkurransen ytterligere innenfor advokatnæringen. Vi har bl.a. et forslag sammen med Høyre om å utrede eksternt eierskap. Det er ikke naturlig at det kommer inn i loven i denne omgang, men det er i hvert fall grunn til å se nærmere på det som en mulig videreutvikling av loven i fremtiden. Samtidig er vi godt fornøyd med at man har kunnet ivareta både folk flest og advokatnæringen som sådan, og at man sørger for å ha en god, moderne lov som i høyeste grad vil tjene landet. Samtidig ble det gjort noen endringer i det opprinnelige forslaget som kom fra regjeringen, særlig på ett punkt: Jeg er veldig glad for at en samlet komité er enig i at forsikringsselskap også i fremtiden skal kunne tilby advokatbistand gjennom rettshjelpsforsikring. Det er veldig viktig at det blir videreført, for det er også en fordel hva gjelder konkurranse i bransjen. Det er viktig at vi har en konkurranse om kundene. Dersom man skal holde prisene nede, er man også avhengig av det, samtidig som vi selvfølgelig må ha avtalefrihet her, noe som naturlig nok gjelder her som på alle andre områder, som også saksordføreren var inne på. I dag vedtar vi en god lov som Stortinget står veldig samlet bak. Så er det på noen punkter grunn til å vurdere en videreutvikling av loven. Men i det store og hele er Fremskrittspartiet godt fornøyd med resultatet og det flertallet som dannes i dag.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg ønsker ikke påtale verken fra statsråd eller andre, så jeg skal forsøke å legge meg på en litt forsiktig tone. Men jeg tror det er viktig at man forstår og har respekt for det folkelige engasjementet som denne og mange lignende saker genererer. Lokalt engasjement som går veien inn til lokale folkevalgte, man tar kontakt med oss på Stortinget, engasjerer seg – det går jeg ut fra at alle i denne salen har den største respekt for. Da er det ikke så rart at det også, i neste instans, utløser forslag som kommer til behandling i denne sal, slik det har gjort i denne saken. Det synes jeg vi skal ha respekt for, og det er en viktig del av det folkelige demokratiet. Så kan man selvfølgelig ha mange meninger om innholdet i saken, men jeg vil i hvert fall legge til grunn at det i seg selv er bra at vi diskuterer også saker som dette. Selv kommer jeg fra en landsdel hvor alle kommuner – og det gjelder for så vidt absolutt alle kommuner i hele landet, med unntak av Oslo – gjerne ønsker et fengsel. Jeg skulle gjerne ønske å få et fengsel til Troms, så det er jo litt spesielt med den debatten som foregår i Oslo. Men man har respekt for den lokale debatten, og det er også det vi søker å finne gode løsninger på når vi støtter SVs forslag om at saken bør komme til behandling i Stortinget. Derfor synes jeg det er litt unødvendig når man går svært langt fordi man er kritisk til forslag som kommer opp til alternative plasseringer, f.eks. fra min medrepresentant, som viser til en alternativ plassering på Grønland, som jeg også mener ikke bør avvises totalt. Jeg synes også det er noe som kunne ses nærmere på, for å se om det kan gjøres tiltak der, f.eks. for å sørge for at deler av den gamle bygningsmassen, som i dag er vernet, kan vernes på en grei måte, og at man kombinerer det med et moderne bygg. Det finnes løsninger når arealene er til stede, men man trenger ikke å beskrive de representantene som kommer med de forslagene, som kunnskapsløse. Det synes jeg ikke hører hjemme i debatten. Det som i hvert fall er tilfellet, uansett hva man skulle lande på – nå får vi jo en egen sak til Stortinget – er at det er ikke gunstig å begynne med deling av fengsel: litt her og litt der. Det er veldig viktig at vi har store enheter, som sørger for at man får en økonomi i prosjektene som er fornuftig.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Som saksordføreren påpeker, uttrykkes det fra øvrige partier en forståelse for Fremskrittspartiets forslag og en forståelse for de begrunnelsene som Fremskrittspartiet gir i vårt representantforslag. Vel, det er greit med forståelse. Av og til er det også nødvendig å handle, og det er det Fremskrittspartiet søker å få til i dag, som vi dessverre ikke får med oss noen av de andre partiene på. Når det gjelder de forhold som oppstilles som begrunnelse for at man ikke ønsker å lovfeste dette i dag – noen viser til utredninger og håper man kan komme tilbake til saken – handler det eksempelvis, som saksordføreren var inne på, at man henviser til at det kan få uforutsette virkninger. Jeg har all forståelse og stor respekt for nettopp det, at man i noen tilfeller kan gjøre lovendringer som får utilsiktede virkninger. Men noen saker er såpass enkle, noen saker er såpass lette å forholde seg til, at det er ansett som helt usannsynlig. Så også i dette tilfellet. Dette er åpenbart en sak hvor en endring ikke kan gi uforutsette virkninger, for i ordlyden i forslaget til endring av fjerde ledd i § 44 står det altså slik: «Ved særlig stor gjentagelsesfare for alvorlige lovbrudd(...) (...) I noen tilfeller, i noen særlige tilfeller, er det altså ikke ett år, men tre år. Det er en relativt mild endring. I Fremskrittspartiets primærpolitikk ønsker vi å gå betydelig lenger. Og det er altså ikke sånn at andre land er ukjent med at man har strengere bestemmelser, så dette kunne enkelt og greit vært løst. Jeg har ikke noe ønske om å få dette til å handle om enkeltsaker, men det finnes eksempler på saker som – helt unødvendig, etter mitt skjønn – skaper masse oppstyr, masse debatt og masse mediedekning som er helt unødvendig, for vi vet alle hva resultatet kommer til å være. Noen personer er så farlige at man på ingen måte har behov for å vurdere årlig om denne personen skal slippe ut fra forvaring. Og i de tilfellene bør det være naturlig at man i hvert fall har et rom og en mulighet for å begrense muligheten til å søke seg ut. Det er det dette forslaget handler om. Det er altså rettssikkert og godt – det er for så vidt en tidligere riksadvokat som har kommet opp med denne ordlyden – og det burde vært helt uproblematisk å gjøre denne endringen i Stortinget i dag, istedenfor å gjøre dette til et spørsmål om prosess. For jeg tror dessverre vi kommer til å se, også i tiden som kommer, eksempler på enkeltsaker som får veldig mye oppmerksomhet i media, og som egentlig er helt unødvendig. Det har også en ressursmessig side, og det kan være saker – og enkeltpersoner – som har gjort så alvorlig kriminalitet at bare deres blotte tilstedeværelse i det offentlige mediebildet bidrar til, ikke minst, å ha en innvirkning på deres offer. Det synes jeg vi skal kunne ivareta å verne dem fra, all den tid det er helt unødvendig at man i disse ekstreme tilfellene skal legge til rette for at man kan bruke og benytte seg av et sånt årlig forsøk på å komme seg ut. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag og håper fremdeles at det får støtte fra andre enn kun oss.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2022-04-28:
Jeg vil egentlig bare klargjøre at Fremskrittspartiet i forbindelse med voteringen i saken subsidiært kommer til å støtte forslaget fra Høyre. Det er kun logisk. Så merker jeg meg at statsråden uttrykker at man først og fremst må vurdere om behovet er til stede. Da er det plutselig en litt annen beskrivelse av situasjonen enn det jeg oppfattet at saksordføreren la til grunn: at det var forståelse for forslaget. Da er vel ikke nødvendigvis den forståelsen like stor i alle regjeringspartier. Men som sagt: Vi vil subsidiært støtte forslaget fra Høyre.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Tiden for lokal overkjøring er over, slår regjeringen fast i Hurdalsplattformen, men man kan spørre om det gjelder for Oslo også. Vil befolkningen bli overkjørt hvis Ullevål sykehus legges ned, når monstermotorveien E18 skal bygges, eller når et nytt storfengsel skal bli plassert i Oslo, og det tidligere har vært pekt på Bredtvet, selv om samtlige bydeler i Groruddalen og nesten et samlet bystyre ikke ønsker det? Denne uken kom, som justisministeren sa, beskjeden fra byrådslederen, fra regjeringspartiet Arbeiderpartiet, om at saken er død og begravet. Han sier til Avisa Oslo at det ikke blir noen statlig regulering. Oslo skal ikke bli overkjørt. Mitt spørsmål til justisministeren er: Er saken død og begravet? Er det riktig, som byrådslederen i Oslo sier, at det ikke er aktuelt med statlig regulering på Bredtvet?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Jeg registrerer at ministeren i gjentatte innlegg har snakket om tonen til SV i denne debatten, men det er ikke tonen til SV som er viktig her. Tonen til SV kommer av et sterkt lokalt engasjement i Groruddalen i Oslo for å bevare en av de grønne lungene man har. Det er jo det engasjementet vi videreformidler. Den beskjeden som justisministeren kommer til Stortinget med i dag, burde være en gledelig beskjed. Justisministeren burde ha gratulert alle som har stått på for Bredtvetskogen, som har stått på for lokaldemokratiet i Oslo. De burde få en gratulasjon av justisministeren i dag, for det er jo kun ett år siden vi sto sammen om forslag om nettopp å skrinlegge planene om et nytt Oslo fengsel på Bredtvet. SV og Senterpartiet sto sammen for at lokaldemokratiet skal bli hørt i denne saken. Vi sto også sammen om at man skulle vurdere alternative lokasjoner for et nytt fengsel. Så dette er en kamp vi har kjempet sammen. Men jeg opplever nå at justisministeren er veldig opptatt av å poengtere hvilken tone SV har i denne debatten, når vi har pleid å stå skulder til skulder i denne saken. Det synes jeg er synd. I dag burde vi være glade, vi burde feire at aktivistene har fått gjennomslag. Det er positivt, og jeg vil iallfall si gratulerer til alle som har kjempet denne kampen.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Representanten fra Senterpartiet syntes det var litt vondt og vanskelig at jeg sa at det ikke var spilt med åpne kort, men jeg siterte jo lederen av aksjonsgruppen på hvordan de opplevde denne prosessen. Det er jo dem man da må rette kritikken mot, men vi kan jo se litt på hvordan det har vært i denne salen i dag. Justisministeren sier: Vi konkluderte ikke på Bredtvet, vi bare pekte på det. Samtidig sier hun: Det finnes ingen andre egnede alternativer. Da tror jeg man kan putte én og én sammen. Dette betyr jo at man i realiteten hadde konkludert før man fikk vanvittig lokal motstand. Et av problemene her, som jeg håper regjeringen tar med seg i det videre arbeidet, er at vi må starte med å verdsette natur og nedbygging av natur. Det blir ikke vurdert i de ulike alternativene når man ser på kostnadene. Der en del av de andre tomtene blir pekt på som dyrere, har man ikke vurdert kostnaden av faktisk å bygge ned et viktig grøntområde for folk i Groruddalen.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-28:
Forvaring er en tidsubestemt straff for spesielt farlige tilregnelige lovbrytere. Formålet er å beskytte samfunnet mot ny alvorlig kriminalitet fra domfeltes side. Forvaringen kan forlenges så lenge det er nærliggende fare for nye alvorlige lovbrudd, og den forvaringsdømte kan derfor i prinsippet holdes frihetsberøvet livet ut. Når man i praksis kan holde mennesker i forvaring hele livet, er vi avhengig av sikkerhetsventiler som sikrer at mennesker som er rehabilitert, kan komme ut igjen til samfunnet. Det er en enighet i Stortinget om at sikkerhetsventilen med begjæring av prøveløslatelse, som etter dagens lovverk kan framsettes ett år etter idømmelse av forvaringsdom uten minstetid eller ett år etter rettskraftig tidspunkt for forutgående dom på nektelse av prøveløslatelse, skal være hovedregelen. Fremskrittspartiet har foreslått at det må på plass en unntaksbestemmelse som gir adgang til å innskrenke den domfeltes rett til å begjære seg prøveløslatt i visse saker. Dette gjelder de sakene der det er en forhøyet gjentakelsesfare for alvorlige lovbrudd. Det er ikke vanskelig å ha sympati for et sånt regelverk. At det i noen scenarioer kan framstå meningsløst med årlige prøvinger, og at denne årlige prøvingen også kan brukes som en plattform for å spre ideologiske prosjekter eller synspunkt, er forståelig. Dette forslaget, som bygger på et forslag fra tidligere riksadvokat Tor-Aksel Busch som et innspill i diskusjonen rundt at Breivik fikk prøvd sin sak nylig, får ikke flertall i dag. Vi skal være varsomme med å gjøre lovendringer som går i kjernen av rettssikkerhetsgarantier, selv når det er vanskelig. For å sitere Tor-Aksel Busch, så sa han etter at innstillingen fra justiskomiteen kom ut: «Jeg har stor forståelse for at man vil ha en ordinær prosess og en bred vurdering av forslaget. Det er i tråd med god norsk lovgivningstradisjon». SV er helt enig. Skal man gjøre endringer, må det foretas en grundig prosess, noe justisministeren også redegjør for i sitt svarbrev til justiskomiteen. Man må benytte høringsinstituttet og sørge for grundige lovforarbeider for å hindre utilsiktede konsekvenser dersom man ønsker å gjøre sånne endringer som representantforslaget legger opp til. For eksempel bør det vurderes om vilkåret om særlig stor gjentagelsesfare er et hensiktsmessig kriterium, og hvordan det skal tolkes og forstås. Vi stiller oss bak merknadene vi er en del av i komiteen, og forventer at regjeringen jobber videre med dette.
Emma Georgina Lind (Venstre), 2022-04-28:
Ja, det vil jeg veldig gjerne.
Emma Georgina Lind (Venstre), 2022-04-28:
Jeg vil også starte med å uttrykke full sympati og forståelse for at det kan være belastende og vondt for fornærmede og etterlatte at visse prøveløslatelser kommer opp med jevne mellomrom, og at de i utstrakt grad dekkes av pressen. Enkelte saker er så graverende at de har satt dype spor i den norske befolkningen, slik at vi alle kjenner på et sterkt ubehag når den domfelte søker om prøveløslatelse på nytt. Jeg kan imidlertid ikke få understreket nok at vi må holde fast ved våre rettsprinsipper også i de tilfellene hvor det kan oppleves ubehagelig. Menneskeverd og menneskerettigheter er grunnleggende prinsipper i vår rettsstat. Disse prinsippene er så viktige at de må komme absolutt alle til gode, også de som har utført grusomme handlinger. Jeg finner meg også nødt til å understreke viktigheten av at det ikke kan lages lover med utgangspunkt i enkeltsaker. Vi kan ikke endre rettsstatens spilleregler på bakgrunn av et enkelttilfelle. Forvaring er den eneste varianten av tidsubestemt frihetsstraff i norsk rett. Derfor er det også spesielt viktig at det er klare rettssikkerhetsgarantier knyttet til straffen. Jo mer inngripende reaksjonen er, desto strengere krav må stilles til adgangen til å prøve reaksjonen. Venstre mener derfor at det ikke vil være riktig å innskrenke adgangen til å prøve farlighetsvilkået årlig, slik det nå foreslås. Jeg vil i den forbindelse vise til at straffeloven ble endret så sent som i 2015, slik at terrorhandlinger kan straffes med inntil 30 års fengsel. Forvaringsdommer kan gis med en minstetid på 15 år før man kan begjære prøveløslatelse. Forvaring skal ivareta samfunnssikkerheten ved å hindre at en gjerningsperson kan komme ut og begå nye lovbrudd. Forvaringsstraffens viktigste formål er å beskytte samfunnet mot at lovbrytere begår alvorlig voldskriminalitet på nytt. Straffelovens vilkår er «nærliggende fare for at lovbryteren på nytt vil begå et alvorlige lovbrudd». Det er som regel knyttet stor usikkerhet til disse farlighetsvurderingene, og det er vanskelig å svare med sikkerhet hva en person kan forventes å gjøre i framtiden. Også dette er et argument for at prøvingen bør tillates årlig. Da kan en domstol vurdere farevilkåret ved bevisførselen, fra både rettspsykiater og erfaring fra soning. Reaksjonens varighet må først og fremst være tilknyttet risikobetraktninger og vurderinger av gjentakelsesfaren. Jeg vil avslutte med å understreke at et viktig hensyn bak straff er at den skal være rehabiliterende. En av kriminalomsorgens oppgaver er å klargjøre innsatte for livet utenfor fengselet. Dette må gjelde uavhengig av om noen kan holdes i fengsel resten av livet.
Emma Georgina Lind (Venstre), 2022-04-28:
Vi hører ofte at Norge er verdens tryggeste land å føde i. Knapt noe land i verden har høyere overlevelse for mor og barn. Men fødselen handler jo om mye mer enn bare å overleve. Dessverre opplever altfor mange kvinner fødselen som et traume. De opplever å bli oversett, overhørt og overkjørt når de er på sitt aller mest sårbare. Nye studier viser nå at så mange som en av tre spedbarnsmødre viser tegn til depresjon. En annen studie viser at en av ti opplevde dårlig behandling under fødselen, og at over 34 pst. opplevde å bli dårlig ivaretatt på barselavdelingen. Vi har tradisjonelt en god barselomsorg i Norge, men tallenes tale viser at vi må bli bedre. Altfor lenge har det dominert en holdning om at så lenge barnet er friskt, kan man ikke klage, og altfor lenge har kvinner holdt munn om opplevelsene sine. Konsekvensene av dette er alvorlige. Kampen for en god fødselsomsorg er en av de viktigste kvinnepolitiske kampene i vår tid, og jeg vil derfor rette en stor takk til forslagsstillerne for å ta opp denne saken her i dag. Så skal ikke jeg snakke så veldig mye lenger. Siden Venstre ikke er representert i helse- og omsorgskomiteen, vil jeg egentlig bare avslutningsvis gjøre oppmerksom på at Venstres stortingsrepresentanter kommer til å gi sin støtte til komiteens tilråding, både I, II og III, samt forslagene nr. 1–6, nr. 8, nr. 9 og nr. 11 i innstillingen fra komiteen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Regjeringen ser et stort behov for en egen, helhetlig lov om advokater og andre som yter rettslig bistand. Advokatloven legger opp til at advokater fortsatt skal være underlagt omfattende lovregulering, og at det skal føres streng kontroll med advokaters virksomhet. I lovforslaget innføres en generell adgang for enhver til å yte rettslig bistand på rådgivningsstadiet. Formålet er å tilrettelegge for en bredere dekning av rettshjelpbehovet både geografisk og sosialt og gi befolkningen tilgang til enklere og rimeligere juridiske tjenester. For å sikre trygghet i markedet stiller lovforslaget krav til bruk av tittelen «jurist» og krav om sikkerhetsstillelse og taushetsplikt for jurister som yter rettslig bistand som ledd i næringsvirksomhet. Det innføres også adgang til å forby personer å yte rettslig bistand. Etter forslaget kan advokatbevillingen suspenderes dersom en advokat blir siktet for en straffbar handling, og det må antas at bevillingen vil bli tilbakekalt dersom advokaten blir funnet skyldig. Spørsmålet om suspensjon skal bero på en konkret vurdering. Det framgår av proposisjonen at vurderingen bl.a. skal legge vekt på handlingens karakter, grovhet og graden av mistanke. Etter lovforslaget faller suspensjonsvedtak bort ved en rettskraftig, frifinnende dom. Hvis en frifinnende dom påankes, kan vedtaket om suspensjon omgjøres i tråd med alminnelig forvaltningsrett. Lovforslaget legger opp til at unntak fra advokaters taushetsplikt skal framgå av særlovgivningen, slik at eventuelle unntak på skatteområdet fortsatt skal framgå av skattelovgivningen. Lovforslaget stiller krav om politiattest for advokater, advokatfullmektiger, eiere, styremedlemmer og personer i ledelsen i advokatforetak. Dette er begrunnet i samfunnets behov for tillit i advokatbransjen. Det må vurderes konkret om et krav om politiattest for advokaters medarbeidere og andre hjelpere er et forholdsmessig inngrep i tråd med EMK artikkel 8. Uansett vil jeg påpeke at det ikke gir sammenheng i regelverket å stille krav om uttømmende politiattest for advokaters medarbeidere og andre hjelpere når advokatloven for øvrig stiller krav om utvidet ordinær politiattest. I lovforslaget er det lagt opp til at bestemmelser om ikraftsetting og overgangsregler skal fastsettes i loven. Dette vil sikre at disse reglene blir forelagt for Stortinget. Lovforslaget vil føre til at regelverket blir lettere tilgjengelig både for advokater og det rettssøkende publikum. Jeg er derfor veldig glad for at det er bred politisk enighet om hovedinnholdet i lovforslaget.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Det er viktig for regjeringen at vi får gjort dette så raskt som mulig, men jeg kan ikke gi et nøyaktig anslag nå. Det gjenstår fortsatt en god del arbeid, og det er også viktig at vi tar oss tid til å gjøre den jobben skikkelig. Men vi har en felles interesse i å få på plass nye regler.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Når vi nå får gjort vedtak i Stortinget i dag, gjenstår det mer arbeid på en rekke forskjellige områder før vi kommer tilbake til Stortinget med en lov om ikrafttredelse. Vi vil også eventuelt komme tilbake på andre måter hvis det er riktig eller nødvendig innenfor de enkelte områdene som vi skal se nærmere på.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg deler Høyres engasjement for å jobbe mot skatteplanlegging og utnyttelse av regelverket og annen utnyttelse av loven for å skaffe seg egen økonomisk vinning, enten for privatpersoner eller bedrifter. Når det gjelder salærsatsen, er jeg veldig glad for at SV i høst ble med regjeringspartiene på å øke den, for den har vært underregulert i mange år. I budsjettforslaget som lå fra Høyre da vi gikk inn i regjering i oktober, var det ikke lagt inn en økning, og i tillegg var det kuttet prisstigning, så hvis det forslaget hadde blitt stående, ville advokatene reelt sett fått en inntektsnedgang i 2022. Men vi fikk lagt inn flere titalls millioner til akkurat det for å øke salærsatsen. Jeg synes det er synd at Advokatforeningen likevel iverksatte en boikott, men jeg har forståelse for at det er mange ting på rettshjelpsområdet som det er behov for å forbedre. Det er regjeringen opptatt av, og det jobber vi med. Det gjelder ikke bare salærsatsen og hvordan den er fordelt og innrettet, det gjelder også f.eks. rettshjelpsordningen. Der skal regjeringen komme tilbake med forslag til ny rettshjelpsordning, noe som blir veldig viktig for å styrke rettssikkerheten til folk i hele landet og hele rettsområdet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-28:
Jeg har sett på mange forskjellige planer i tiden som har gått siden 14. oktober. Grønland er også en av dem, og jeg anser det som veldig lite aktuelt, bl.a. på grunn av de forholdene jeg nevnte i mitt innlegg fra talerstolen.