trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-11:
Det var spådd at boligprisveksten i 2020 kom til å være moderat. Så kom pandemien, og vi fikk rekordlav rente og rask boligprisvekst. Da steg boligprisene med hele 8 pst. i landet, overalt, som helhet, og med 10 pst. i Oslo. Byer som Drammen og Bodø opplever nå rekordhøye boligpriser. Hvis man da jobber som f.eks. sykepleier, bor i Oslo og vil inn i boligmarkedet, har man råd til ca. 3 pst. av boligene som er til salgs. Resten av dem er altfor dyre. Det er noe grunnleggende galt med boligpolitikken vår når folk med helt vanlige inntekter ikke har råd til å skaffe seg en bolig i den byen de jobber i. Prisgaloppen i boligmarkedet skjer fordi ulike regjeringer de siste 30–40 årene har avviklet boligpolitikken og gitt all makten til det kommersielle markedet og til store, søkkrike boliginvestorer. Vi må ta tilbake kontrollen over boligpolitikken. Rødt ønsker en boligpolitikk for folk flest, ikke en boligfest for dem som allerede har mest. Vårt mål er at alle skal ha rett til en god bolig nært der de jobber, som de har råd til uten å få gjeld til langt oppover pipa. I tillegg må vi bekjempe de enorme geografiske klasseskillene som dagens boligmarked skaper. I dag kan man enten kjøpe i et uregulert, kommersielt marked eller leie til skyhøy markedsleie. Skal vi få en rettferdig boligpolitikk, trengs det alternativer til det kommersielle boligmarkedet. Det er det Rødt foreslår. Vi ønsker å opprette en ikke-kommersiell boligsektor der både priser og omsetning holdes under kontroll, sånn at vanlige folk kan få bolig til å bo i og også bokostnader til å leve med. Da må også Husbanken støtte opp under en ikke-kommersiell boligsektor. Dette ser vi i mange land rundt oss. Vi ser at de har en ikke-kommersiell boligsektor. Det bor hundretusener av dansker i såkalte allmennyttige boliger, hvor de har regulering på prisene og god kvalitet på boligene. Alternativet er å få en kommersiell prismur reist rundt pressområdene som stenger sykepleiere, bussjåfører og andre med vanlige inntekter ute fra å kunne kjøpe seg en vanlig bolig. Det trengs egentlig en boligpolitikk i Norge. Den er fullstendig fraværende i dag, men Rødt går i spissen for å gjenreise den politikken. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-11:
På rekordrask tid skal Stortinget behandle en innlemmelse av 260 sider lovtekst i norsk rett. Det er stort, uoversiktlig, og vi vet ikke konsekvensene av dette. De fire ACER-forordningene blir en forskrift som har forrang hvis det blir motstrid mellom dem og eksisterende norske lover og forskrifter, og virkningen av disse fire forordningene er ikke utredet. Før pakken vedtas, finnes det ingen konsekvensanalyse for strømprisene eller for industrien, og flere av dem som har vært på høring, advarer kraftig mot å vedta forordningene uten å vite mer om konsekvensen for norsk industri, for norske forbrukere og for norsk kraftmarked. Sannsynligheten er stor for at strømprisene går opp og dermed setter norsk kraftintensiv industri i fare. Likevel vil regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne presse saken gjennom i salen i dag. Med disse forordningene vil vi gi bort ytterligere beslutningsmyndighet fra Stortinget og over til EU-organet ACER. Det strider mot Grunnloven å gjøre dette med simpelt flertall – § 115 skulle sikre at vi ikke ga fra oss myndighet til andre organer utenfor landet vårt uten at det gjøres med tre fjerdedels flertall. Så sier også Høyesterett at Nei til EUs søksmål mot å gi fra oss myndighet til ACER med simpelt flertall – som Stortinget har gjort, mot Rødts stemmer – skal tas i rettssystemet. Vi burde som et minstemål vente på at det blir avgjort i rettssystemet før vi her i dag gir ytterligere makt fra Norge og over til ACER. Men det vil altså ikke ACER-kameratene, med Arbeiderpartiet i spissen. Selv om vi ikke kjenner konsekvensen for strømprisen og dermed for store deler av industrien vår, skal saken bankes gjennom før valget. Arbeiderpartiet snakker gjerne om at de vil vente med nye kraftkabler til vi har høstet erfaringer med de kablene som nå bygges. Hva med å vente og se på effekten av disse ACER-forordningene før vi tilslutter oss og underlegger oss dem enda mer? Rødt vil ikke at ACER skal ha makt over norsk energipolitikk – Stortinget skal ha full suverenitet over dette. Derfor vil vi sende saken tilbake til regjeringen i påvente av at spørsmålet om suverenitetsavgivelse til ACER er behandlet i rettssystemet. Det er det minste Arbeiderpartiet bør kunne være med på, hvis de da ønsker å høste erfaringer først – om det så gjelder kraftkabler eller vår nasjonale suverenitet. Og med det tar jeg opp Rødts forslag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-11:
Erna Solberg uttalte i dag i forbindelse med framleggelsen av energimeldingen at vår framtidige velferd er avhengig av at vi fortsetter å utvikle lønnsomme eksportindustrier basert på norske ressurser og norsk kompetanse. Det har vel Solberg rett i. Så vet vi veldig godt at Norges kraftintensive industri, som eksporterer for godt over 100 mrd. kr i året – står for titusener av arbeidsplasser, nøkkelbedrifter og lokalsamfunn landet rundt – i 100 år har hatt et gigantisk konkurransefortrinn, nemlig tilgangen til rimelig energi fra vannkraften. Det er hovedfortrinnet. Det har vært det i 100 år, og jeg tror det vil være det i 100 år til. Men for hver nye kabel vi bygger, når vi kobler oss tettere på EU og også gir makt over energipolitikken vår til EU, vil jo strømprisene harmoniseres med de europeiske strømprisene. Ser Sanner at det kan sette industrien vår i fare?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-11:
Det er en litt dristig påstand fra Sanner – han overser vannkraftens enorme betydning for norsk industri. Mye påvirker konkurranseevnen, men det er helt åpenbart at historisk, og også i framtiden, er det tilgangen til billig energi fra ren, fornybar vannkraft som er det avgjørende fortrinnet for å sikre at vi har metallindustri i Norge, produserer aluminium og silisium, metaller verden trenger, ikke minst med det grønne skiftet og mer elektrifisering og batterier osv. Setter vi dette i fare, undergraver vi fundamentet for veldig mye av industrien vår. Er Sanner bekymret for utfallet av den pågående saken i rettssystemet som handler om hvorvidt vi kan avgi makt til ACER med simpelt flertall? Er det derfor det presses gjennom i Stortinget nå, for å komme en eventuell og for så vidt negativ avgjørelse i rettssystemet, i favør av Nei til EU og de som er skeptisk til overføring, i forkjøpet?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
La meg bare ta tak i selve utgangspunktet, nemlig at nå åpner vi samfunnet, og planen for ytterligere gjenåpning ligger fast. Det vil få opp aktiviteten, og folk kommer tilbake i jobb. Lønnsstøtteordningen har noen svært uheldige konsekvenser. Det å gi bedriftene 25 000 kr i måneden for å lønne ansatte har en uheldig insentivvirkning. Derfor er dette en ordning som bør gjelde kun i en kort periode og målrettet i en periode der bedrifter kan få hjelp og støtte og trygghet for å ta arbeidstakere tilbake. Det vi når foreslår, holder fast ved antall dager man kan få lønnsstøtte – med andre ord i tråd med det som var Fremskrittspartiets opprinnelige forslag, nemlig at man kan beholde støtten i 108 dager, men over en noe lengre periode. Jeg mener at den ordningen bør avsluttes, slik vi har foreslått. Vi har ikke opplevd at noen næringsorganisasjoner har tatt til orde for ytterligere forlengelse.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Jeg er enig i at vi må lære av både krisehåndteringen og de ulike verktøyene vi har brukt. Ingen av oss har noen gang stått i en situasjon som den vi har stått i siste året, og det er viktig at vi vurderer de ulike verktøyene. Når det gjelder kompensasjonsordningen, har Riksrevisjonen allerede foretatt én vurdering, og deres vurdering er at den har fungert godt og i tråd med det som har vært Stortingets og regjeringens ambisjon. Så er det selvsagt svakheter, og jeg mener at vi må gå gjennom dette for å se hvordan det kunne vært gjort annerledes, slik at vi har et best mulig grunnlag dersom det blir nødvendig å gjøre dette igjen. Men jeg er uenig i at små og mellomstore bedrifter ikke har fått kompensasjon. Vi ser at mange av disse ordningene, for det er jo et sett med ulike ordninger, også har truffet små og mellomstore bedrifter, og særlig i kombinasjon med den kommunale ventilordningen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
For – jeg tror – alle andre partier i Stortinget enn Senterpartiet er denne lavmomsen et krisetiltak. For Senterpartiet er det en politisk sak at man ønsker at momsen skal være på 6 pst. Det er et flertall i Stortinget som mener at den skal være på 12 pst. Vi ser nå at vi gjenåpner samfunnet, aktiviteten tar seg opp, og folk kommer tilbake i jobb. Planen om ytterligere gjenåpning ligger fast, og vi ser at folk vaksineres i stort antall. Vi vil forhåpentligvis være tilbake i en mer normal situasjon når vi kommer utpå høsten. Det viser både norske og internasjonale vurderinger av norsk økonomi. Jeg mener at den perioden da vi nå har lavmomsen, egentlig er den riktigste perioden å ha det. Mange har ivret for å ha det i en periode hvor det har vært lite aktivitet. Det er nå, når aktiviteten tar seg opp igjen innenfor transport, kultur og reiseliv, det kan være fornuftig å gi et pusterom og et ekstra «push» i en periode. Men når vi kommer senhøstes, er tiden inne til normalisering.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
La meg først bare presisere at jeg ikke sa at vi er kommet best ut, jeg sa at vi er blant de landene, for det er mange andre som også har gjort det bra. Vi kommer sikkert til å ha mange diskusjoner om det midlertidige oljeskatteregimet i tiden fremover, og det kommer sikkert også til å bli evaluert. Jeg mener det var riktig å gjennomføre endringer i en midlertidig periode i fjor vår. Vi var i en situasjon der både norsk økonomi og verdensøkonomien gikk kraftig ned, oljeprisen var svært lav, og for flertallet i Stortinget var det viktig ikke å stimulere til økt aktivitet, men å sikre at planlagt aktivitet faktisk ble gjennomført. Det var viktig både for arbeidsplassene direkte knyttet til petroleumssektoren og for å ivareta den viktige kompetansen og arbeidsplassene innenfor leverandørindustrien. Jeg mener at den er viktig, også i overgangen til lavutslippssamfunnet, og også for å legge til rette for grønn verdiskaping.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Jeg vil ta sterkt avstand fra antydninger om at disse justeringene er en konsekvens av politisk påvirkning og lobbyvirksomhet. Jeg er ikke kjent med det. Jeg er ikke kjent med at det har vært rettet noe slikt press mot noen – i hvert fall ikke mot meg som finansminister. Jeg er opptatt av å bekjempe aggressiv skatteplanlegging. Jeg er opptatt av at vi skal få på plass et internasjonalt samarbeid, og det gjør vi nå – både for å sikre minimumsbeskatning og for at markedslandene skal få en andel av denne – og det er jeg som har gjennomført denne kildeskatten. Jeg er kjent med at noen har ønsket å utsette innføringen av kildeskatten. Det har jeg sagt nei til. Jeg mener det er viktig at vi nå får den på plass. Men så er det slik at kildeskatt er innrettet mot lavskatteland og derfor også omfatter betalinger til såkalte NOKUS-selskaper, norskkontrollerte selskaper i lavskatteland. Norske eiere av slike selskaper blir allerede skattlagt på et norsk nivå gjennom NOKUS-reglene. Det er ikke slik at dette er noe som vi har funnet ut nå rett før revidert nasjonalbudsjett ble lagt frem. Jeg varslet da vi innførte kildeskatten i budsjettet for 2021, at det var behov for å gjøre noen presiseringer før ikraftsettelse, og det gjør vi nå. Dette vil ikke ha noen vesentlige provenyvirkninger, det er for å unngå at vi får en dobbelt beskatning. Hvis det er slik at en blir skattlagt på norsk nivå gjennom NOKUS-reglene, er det en dobbeltbeskatning hvis man får kildeskatt i tillegg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
La meg takke for en rask og god behandling i finanskomiteen, en god redegjørelse fra saksordføreren som jeg kan slutte meg til, og en takk til det brede flertallet i Stortinget som sørger for at vi kan få dette på plass når alt er ferdig behandlet. Lovforslaget innebærer en gjennomføring i norsk rett av EUs såkalte bankpakke fra 2019. Pakken gjør vesentlige endringer i sentralt regelverk som allerede er en del av EØS-avtalen, nærmere bestemt kapitalkravsforordningen, kapitalkravsdirektivet og krisehåndteringsdirektivet. Formålet med bankpakken er ytterligere å redusere risikoen for krise i det finansielle systemet og redusere de negative konsekvensene dersom en finansiell krise likevel skulle oppstå. Regelverket gir regulatoriske lettelser for mindre og ikke-komplekse banker. Regjeringens forslag innebærer at de fleste banker i Norge inngår i denne gruppen og derfor vil nyte godt av lettelsene. Lovforslaget for øvrig innebærer i hovedsak mindre justeringer av regelverket, samtidig som det legges til rette for å gjennomføre endringer i forskrift. Forslaget om gjennomføring av bankpakken er basert på et utredningsarbeid ledet av Finanstilsynet som også Norges Bank, Bankenes sikringsfond og Finansdepartementet har deltatt i. Mange høringsinstanser har understreket at norske regler på finansmarkedsområdet i størst mulig grad bør være i samsvar med EUs regelverk. Bankpakken er foreløpig ikke tatt inn i EØS-avtalen, men ventes innlemmet i flere deler i løpet av 2021 og 2022. Det er viktig at norske og utenlandske banker får like regler så raskt som mulig. I tillegg til å fremme lovforslaget har vi derfor anmodet om forhåndssamtykke til innlemmelse i EØS-avtalen av de to forordningene som inngår i bankpakken. Norske regler som gjennomfører forordningene, kan dermed tre i kraft når EØS-komitébeslutningen trer i kraft, og SMB-rabatten kan da umiddelbart brukes av norske banker. Regjeringen vil så snart som mulig komme tilbake til Stortinget og be om samtykke til EØS-innlemmelse av de to direktivene i bankpakken. Lovforslaget legger til rette for en gjennomføring av EUs bankpakke, som skal bidra til mer robuste banker, mer effektiv krisehåndtering og mer proporsjonalitet i kravene for de mindre bankene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Her tror jeg at jeg vil ta imot invitasjonen fra representanten til å kunne gi et skriftlig svar på det spørsmålet. Jeg mener det er viktig at den type spørsmål får et helt presist svar. Jeg vil be om at det sendes et skriftlig spørsmål til meg, så skal jeg gi et godt og utfyllende svar til representanten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
La meg først understreke at proposisjonen er basert på grundige vurderinger fra Finanstilsynet, Norges Bank og Finansdepartementet, og vi har også fått gode innspill i prosessen og høringen. Jeg mener det er viktig at vi har en tydelig rolledeling. Finanstilsynet har ansvaret for tilsynet med banker og finansinstitusjoner, og jeg er trygg på at det er en riktig og nødvendig beslutning at det er Finanstilsynet som sitter med det ansvaret.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Senterpartiet stiller seg i realiteten på siden av diskusjonen om disse sakene fordi Senterpartiet er imot EØS-avtalen. Jeg mener det er viktig, kanskje særlig i denne typen spørsmål, at vi har et sterkt EU, og at Norge har et tett samarbeid og koordinering og samordning med EØS-landene. Dette er viktig for den finansielle stabiliteten, det er viktig for likebehandlingen av bankene. Vi er en del av dette systemet, og da er det viktig at vi opptrer koordinert med de andre EØS-landene. Det er en utfordring knyttet til godkjenning i Liechtenstein. Derfor har jeg skrevet et brev av 11. mai til statsministeren i Liechtenstein, og jeg håper vi så raskt som mulig kan få disse justeringene på plass.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Regjeringen fremmer i denne proposisjonen forslag til endringer i verdipapirfondloven, den såkalte AIF-loven, lov om forvaltning av alternative investeringsfond og finansforetaksloven. Forslaget i proposisjonen gjennomfører forordninger på verdipapirfondsområdet i norsk rett. Regjeringen ber derfor også om samtykke til godkjenning i EØS-komitébeslutningene om innlemmelse av disse i EØS-avtalen. Forordningene om europeisk langsiktig investeringsfond, europeiske sosiale entreprenørskapsfond og europeiske venturekapitalfond utgjør et rettslig rammeverk for grensekryssende investeringsinstrumenter. Dersom fondene oppfyller kravene som stilles til dem, vil de kunne markedsføres som fond, rettet mot disse formålene. Det vil kunne lette tilgangen på kapital for bestemte typer bedrifter. Investeringer formidlet gjennom kapitalmarkedet kan spille en betydelig rolle for finansieringen av bl.a. omstilling i næringslivet, infrastruktur og forskning samt for oppstartsbedrifter. I proposisjonen er det også foreslått å gjennomføre forordning om pengemarkedsfond. Formålet er å bidra til finansiell stabilitet. Det er viktig at Norge ikke blir en frihavn for etablering av fond som kan utgjøre risiko for finansmarkedene. I proposisjonen er det også foretatt en gjennomgang av Finanstilsynets reaksjonsmuligheter ved overtredelse av fondsregelverket. Det foreslås regler som bringer reglene om overtredelsesgebyr i verdipapirfondloven og AIF-loven i samsvar. Det foreslås også muligheter for å ilegge overtredelsesgebyr for overtredelser av fondsforordninger. Etter at proposisjonen ble fremmet, har Høyesterett i en dom lagt til grunn at det objektive ansvaret for foretaksstraff som følge av straffeloven § 27 ikke er forenlig med EMK, slik det er tolket av EMD. Lovavdelingen har i brev til departementet redegjort for betydningen for bestemmelser om overtredelsesgebyr. Jeg viser til mitt brev til Stortingets presidentskap om dette, som er vedlagt innstillingen fra finanskomiteen. Det er videre foreslått forbud mot å inneha ledelsesfunksjoner dersom en person anses som uskikket til å utøve slike funksjoner. Disse foreslåtte endringene vil gjøre reaksjonssystemet ved overtredelser mer effektivt. Det vil ikke bare kunne øke etterlevelsen av regelverket, men også styrke tilliten til fondsmarkedet generelt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
La meg bare understreke at det er viktige problemstillinger de reiser, og det er også noe vi vil vurdere i det videre arbeidet. La meg bare understreke at ved markedsføring overfor ikke-profesjonelle investorer inntrer det skjerpede krav til fondet. Dette skal sikre at bare fondsandeler som anses som egnet også for ikke-profesjonelle aktører, skal markedsføres og tilbys disse. Regjeringen har foreslått at overtredelser av disse bestemmelsene også vil kunne sanksjoneres med overtredelsesgebyr til tross for at forordningen selv ikke krever det. La meg som sagt bare understreke at dette er spørsmål som vi vil følge godt med på i tiden som kommer. Jeg mener at det er vel ivaretatt i det vi nå har fått på plass, men her er det en kontinuerlig utvikling, og vi må passe på at man ivaretar også ikke-profesjonelle investorer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det kan jeg bekrefte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det er lite som gleder en Høyre-politiker mer enn at hele det politiske Norge står opp for selveierdemokratiet og hyller den norske boligmodellen, der de aller fleste eier sin egen bolig. 82 pst. i Norge eier sin egen bolig. I tillegg er det viktig at å ha et velfungerende leiemarked. Det er også gledelig at både andelen og antallet førstegangskjøpere har økt de siste fire årene. Gjennomsnittsalderen for ungdom og unge som kjøper sin første bolig i byene, er mellom 26 og 29 år, og det er ingen tegn til at de nå kjøper mindre eller relativt billigere boliger enn før. I løpet av de siste årene har regjeringen grepet tak i fire viktige problemstillinger. Den ene er at det gikk for tregt. Det var viktig å få fart på boligbyggingen. Går vi tilbake til den rød-grønne regjeringen i 2010–2011, ble det fullført mellom 18 000 og 20 000 boliger per år. I vår regjeringsperiode er det blitt fullført rundt 30 000 boliger per år. Det er også slik at det over tid var lagt det ene kravet oppå det andre som fordyret bygging av boliger. Vi har gjennomført store forenklinger i plan- og bygningsloven og i tekniske forskrifter. Vi har også hatt en urovekkende gjeldsvekst i Norge. Det er fortsatt en utfordring. Den har økt noe det siste året. Samtidig er gjeldsveksten nå mindre enn den var før boliglånsforskriften ble iverksatt. Den har vært viktig, og den vil fortsatt være viktig i en periode fremover. I tillegg var det behov for å skjerpe den boligsosiale politikken. Det har vi gjort. Vi har økt skatten på sekundærbolig for at sekundærbolig ikke skal være et spekulasjonsobjekt. Vi ønsker at de som har ekstra penger, skal investere dem i norske arbeidsplasser og ikke spekulere i ekstra boliger. Vi har også målrettet virkemidlene i Husbanken slik at de er mer rettet mot dem som har langvarige utfordringer på boligmarkedet, og vi har lagt til rette for at flere skal gå fra leie til eie. Dette er viktige problemstillinger som regjeringen også vil jobbe med i tiden fremover. Så er det et interessant spørsmål om pandemien har endret boligmarkedet. For første gang på 20 år ser vi – representanten Gjelsvik – at det er netto utflytting fra Oslo, i siste kvartal 2020. Vi ser også at for de fire nest største kommunene har det vært stor utflytting. Det blir interessant å se om dette er en konsekvens av pandemien, om det fører til endringer i boligmarkedet, og hvilke endringer det i så fall vil føre til. Det er noe vi må følge med på fremover.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Selvsagt skal det legges til rette for boligbygging i hele Norge. Det er jo et kommunalt ansvar. Senterpartiet sitter med makten i mange kommuner og må ta et betydelig ansvar hvis det er slik at det ikke bygges nok boliger. Som kommunal- og moderniseringsminister har jeg gjennomført store forenklinger i plan- og bygningsloven, bidratt til at det blir færre innsigelser, og sørget for at det kan bli større fart i boligbyggingen. Jeg mener at den målrettingen vi har gjort av Husbankens virkemidler, er svært viktig. Svaret er ikke å smøre alt tynt utover. Vi må sørge for at bostedsløse, de som har langvarige utfordringer på boligmarkedet, skal få mer og bedre hjelp. Det har vi gjort, både gjennom bostøtten, gjennom startlånsordningen og ved å legge til rette for bedre ordninger for leie-til-eie. Det bidrar til at vi reduserer forskjellene på boligmarkedet, og den politikken må vi videreføre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Jeg mener at vi har gjennomført gode og nødvendige endringer i Husbanken. Husbanken skal ikke være en bank for alt. Vi har et velfungerende kommersielt bankmarked. Husbankens primære oppgave skal være knyttet til den boligsosiale politikken. Politikk handler også om å sette noe først. For meg er det helt avgjørende viktig at vi har en solid og sterk boligsosial politikk. Det bidrar vi med gjennom de målrettingene vi har gjort innenfor Husbanken.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det at vi har gått fra og til, er jeg mer i tvil om, for realiteten er at både antallet og andelen førstegangskjøpere har gått opp. Det betyr at det er flere unge som kommer inn på boligmarkedet, og gjennomsnittsalderen er, som jeg sa i mitt innlegg, mellom 26 og 29 år. Jeg synes ikke det er spesielt lenge å vente med å kjøpe sin første bolig. Men ja, det er utfordringer på boligmarkedet, og der håper jeg at representanten Kaski også retter søkelyset mot Oslo kommune. Oslo kommune må bygge flere boliger. Oslo kommune må bygge flere av de boligene som er etterspurt i boligmarkedet. Det betyr også flere mindre leiligheter. Vi har sørget for å øke skatten på sekundærboliger fordi vi så at personer med god inntekt og god formue kjøpte både to og tre boliger for å leie ut. Det presset andre førstegangskjøpere ut av boligmarkedet. Jeg tror det har bidratt til at man har fått(presidenten klubbar) en lettelse i den delen av markedet. Men ja, det er fortsatt utfordringer(presidenten klubbar igjen) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det har ikke noe med å erkjenne eller ikke erkjenne å gjøre. Selvsagt er det utfordringer på boligmarkedet. Det er ingen tvil om det. Det kreves mye egenkapital, og med de boligprisene vi har nå, er det betydelige utfordringer. Men når jeg viste til 2010–2011, var det antall fullførte boliger. Det var 18 000 fullførte i 2010. De måtte bli igangsatt ganske mange år før det, og også før finanskrisen. Vi har fått fart på boligbyggingen, og de siste årene har antallet ligget på rundt 30 000. Jeg tror kanskje noe av det aller viktigste virkemidlet vi kan bruke, er å få leie-til-eie-ordningen i mye større omfang. Jeg har liten tro på at vi skal regulere ungdom inn i boligmarkedet. Da tror jeg vi gjør dem en bjørnetjeneste, for det gjør at man ikke får glede av den oppgangen som er i boligmarkedet. Gjennom gode ordninger for eie-til-leie gjør man det mulig også for personer med lite egenkapital å komme inn i boligmarkedet og gradvis også bli eier av egen bolig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Regjeringen deler forslagsstillernes syn på at lønnsomme bedrifter er helt avgjørende for sysselsetting og velferd. For at vi skal nå vårt mål om å skape mer og inkludere flere, må vi tilrettelegge for nye arbeidsplasser og næringer. Da må vi ha et nærings- og investeringsvennlig Norge. Samlet sett er det under denne regjeringen gitt skatte- og avgiftslettelser, inkludert RNB-enigheten, på 35 mrd. kr. Skatten på inntekt er redusert for at det skal lønne seg å jobbe, skatten på næring er redusert for at det skal lønne seg å investere i Norge, og skatten på arbeidende kapital er redusert for å fjerne noe av urettferdigheten mellom norske og utenlandske eiere og for å legge til rette for et mangfoldig og sterkt privat eierskap. Aksjesparekonto gir den enkelte enklere og mer fleksible muligheter for å investere i børsnoterte aksjer. Fradraget for investeringer i oppstartsselskap gir insentiv til økte investeringer i gründervirksomhet. Utformingen av aksjesparekonto balanserer hensynet til å gi gode investeringsinsentiv mot hensynet til å unngå tilpasninger og regelverket om statsstøtte. I 2018 innførte vi en ordning for skattlegging av opsjoner i små oppstartsselskaper. Ordningen er lite brukt, og departementet har nå sendt på høring et forslag om en ordning med en enklere og gunstigere skattlegging. Det tas sikte på å fremme forslaget i statsbudsjettet for 2022. Norsk eksportvirksomhet er viktig for verdiskaping og arbeidsplasser i hele Norge, spesielt i Distrikts-Norge. Konkurranseutsatt virksomhet har et godt utgangspunkt nå på vei ut av koronakrisen. Konkurransekraften er styrket. Vi ser også at Norge nå har et overskudd på handelsbalansen, det høyeste siden 2014. Den gang var oljeprisen høyere. Vi har nå fått i gang en god omstilling i næringslivet, og norsk økonomi har også blitt mindre oljeavhengig de senere år. Vi ser at oljeinvesteringene over tid også vil bety mindre inn i norsk økonomi; vi ser at omstillingen er godt i gang. Jeg er enig med forslagsstillerne på mange punkter. Vi har en strategi, Norges vei ut av krisen, hvor mye av dette er reflektert. Arbeidet med å bedre investeringsklimaet er et pågående arbeid, og jeg er enig med flertallet i at det ikke er nødvendig å arbeide ut en ny strategi. Det er tilstrekkelig å bidra til at det borgerlige flertallet også får fortsette etter neste valg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det er rett og slett ikke slik vi behandler skatte- og avgiftslettelser, i anmodningsvedtak fra Stortinget. Men Fremskrittspartiet og de tre andre borgerlige partiene har i fellesskap bidratt til en halvering i skatten på arbeidende kapital i løpet av denne fireårsperioden. Vi har vært tydelige på at vi ønsker å fortsette den nedtrappingen også i neste periode, så jeg ser frem til et godt samarbeid med Fremskrittspartiet, enten i eller utenfor regjering, i neste stortingsperiode også.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Jeg deltar i Tina Brus fravær. La meg bare understreke at de fire forordningene i proposisjonen utfyller deler av regelverket i den tredje energimarkedspakken som Stortinget ga sitt samtykke til innlemmelse av i EØS-avtalen i 2018. Forordningene bidrar til mer harmoniserte tekniske krav og markedsbaserte handelsregler som skal bidra til effektiv og sikker krafthandel mellom landene. Energisystemet i Europa er i endring. Et av målene er at kraftsystemet settes i stand til å ta imot mer fornybar energi. Forordningene gjelder praktiske, viktige spørsmål som må koordineres for å bidra til effektiv og sikker kraftutveksling mellom landene. Min vurdering er at innlemmelse av forordningen vil bidra til styrket forsyningssikkerhet, bedre integrering av fornybar energi i kraftsystemet og mer velfungerende kraftmarked i Norden og i Europa. Norge har i mange tiår vært en del av et felles nordisk kraftmarked, som igjen er integrert i det europeiske kraftmarkedet. Det er derfor nødvendig med et tett samarbeid mellom de systemansvarlige reguleringsmyndighetene for energi. Forordningene regulerer bruken av infrastruktur for krafthandel over landegrensene. De regulerer verken eiendomsrett til vannfall eller konsesjoner for kraftproduksjon, strømnett eller utenlandskabler. Ansvaret for kraftforsyningssikkerhet forblir nasjonalt. Forordningene gjelder forhold som hittil i stor grad har vært regulert gjennom en avtalebasert og ulovfestet praksis mellom landene. Gjennom å innlemme regelverket får Statnett og kraftbørser i Norge, som Nord Pool, delta på vilkår som tilsvarer europeiske aktører i utviklingen av kraftsystemet. Den norske reguleringsmyndighet for energi deltar fullt ut i ACER, med unntak av stemmerett. Verken tredje energimarkedspakke eller disse forordningene fratar Norge råderett over egen energipolitikk. Det er norske myndigheter som gir konsesjoner for kraftproduksjon, strømnett og utenlandskabler. Innlemmelse av forordningene i EØS-avtalen og gjennomføring i norsk rett vil bidra til likere rammebetingelser og gir norske aktører tilgang til det europeiske kraftmarkedet, i tråd med EØS-avtalen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Norge er allerede en del av et nordisk kraftmarked, som igjen er en integrert del av det europeiske. Det denne saken handler om, er å sørge for at vi får et godt regelverk også for de mer tekniske løsningene for krafthandel. Det har, som jeg var inne på i mitt innlegg, i stor grad vært basert på avtaler og ulovfestet rett. Jeg mener det er bra at vi nå får dette inn i ordnede former, og at Norge blir en del av det. Hvis Norge skulle stilt seg på siden, ville det bare betydd at man ville overlate mer makt til andre – ikke mer makt til Stortinget, men mer makt til andre. Det er ikke slik at høyere pris er et mål. Nei, målet for samarbeidet er å bidra til gode løsninger for forbrukerne, for klima og miljø, og en markedsbasert løsning for handel er et viktig verktøy for å det til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Poenget med dette er at vi skal få et mer velordnet system, og det betyr selvsagt også at det må være tilgang til informasjon. Jeg er tilhenger av en markedsøkonomi, men jeg er tilhenger av en regulert markedsøkonomi. Det vi gjør her, er å regulere og gi et godt rammeverk for kraftutvekslingen. Jeg mener det ville være svært uheldig hvis man skulle overlate mer makt til andre. Norge som en stor og viktig kraftnasjon må også sørge for at norske reguleringsmyndigheter får delta i dette viktige arbeidet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Det korte svaret på det er nei. Norsk konkurranseutsatt virksomhet har styrket sin konkurransekraft og er godt posisjonert for fremtidig vekst. Det er mange faktorer som påvirker rammebetingelsene for den type virksomhet. Tilgang til kraft og kraft til rimelig pris er en del av dette, men også de viktige rammebetingelsene som Norge sammen med Europa får på plass for at vi skal nå målene i Parisavtalen. Det er en ulik miks i energimarkedet. Norge bidrar med vannkraft. Europeisk kraftforsyning bidrar med annen type kraft, bl.a. vindkraft. Vi må sørge for at vi har et velfungerende kraftmarked i Norden og i Europa. Norge er også en del av det, og nå får vi også bedre regler rundt kraftutvekslingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-11:
Representanten vet utmerket godt at det ville være fullstendig galt av meg som statsråd å spekulere om en sak i et rettssystem. Vi må respektere maktfordelingen i det norske systemet. I hvert fall gjør jeg det. Jeg undervurderer ikke vannkraftens betydning for utvikling av norsk industri i Norge. Det er en kjensgjerning at norsk industri i stor grad er bygget opp rundt kraftproduksjon, og at norsk industri har nytt godt av god tilgang på rimelig kraft. Slik ønsker vi at det fortsatt skal være fremover. Så tror jeg at den norske energimiksen kommer til å bli utvidet over år, etter hvert som vi også får annen type energi og fornybar energi inn i det norske energisystemet. Jeg føler meg trygg på at det konkurransefortrinnet som norsk vannkraft har vært, fortsatt vil være det i tiårene fremover.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-11:
Jeg må si at det er litt leit at vi egentlig har kommet dit at SV fra talerstolen i dag er i gang med å evaluere ferdig alle ordningene vi har hatt for å håndtere denne krisen. Jeg synes det er veldig vanskelig å slutte meg til mye av det representanten Kaski har tatt opp. La meg peke på noen elementer. La oss først ta kompensasjonsordningen. Da den kom på plass, var det faktisk et bredt, stort flertall på Stortinget som bestemte seg for at nå måtte vi få hjelpen ut raskt. Det var ikke mulig å ha millimeterjustering eller millimeterrettferdighet. Pengene måtte ut. Vi måtte unngå unødige konkurser. Dette var ikke en fest for bedriftene. Det handlet om å dekke deler av deres uunngåelige, faste utgifter, slik at de kunne komme over kneika, og slik at mange av de som da var permittert, hadde en jobb å komme tilbake til. Så er det helt riktig at selv om SV var en del av de enighetene, har de allikevel gått ut og kritisert det at man ikke har hatt utbytteforbud eller oppsigelsesforbud. Det er en ærlig sak. Det er en politisk uenighet. Jeg skal absolutt ikke si at det er en analyse som SV ikke har lov til å legge fram, men la meg da imøtegå den litt. Jeg mener at det ville vært useriøst hvis vi skulle forby utbytte og forby bedriftene å si opp. Hvorfor ville det ha vært useriøst å forby utbytte? Vel, enkelte bedrifter står i en situasjon hvor de må ta ut utbytte for å reinvestere i bedriften eller for å betale skatt. Vi vil jo at bedriftene skal reinvestere. Vi vil jo at noen skal holde hjulene i gang. Jeg regner med at SV er enig i at vi også vil at man skal betale denne skatten. Det andre er at enkelte bedrifter kan komme i en situasjon hvor det faktisk er nødvendig for et seriøst og samvittighetsfullt styre eller daglig ledelse å si opp folk, slik at bedriften kan overleve. Det er derfor vi sa at vi istedenfor å ha et forbud bør ha en klar forventning, vi bør signalisere at det er viktig at man ikke har den typen unødig pengebruk eller unødige oppsigelser. Men at man skulle forby det, ville vært helt useriøst. Til slutt: Nå er det ikke slik at den kommunale ordningen er en ordning hvor man har pålagt kommunene et problem. Dette var svar på et problem som kommunene tok opp med Stortinget. De trengte penger for å hjelpe bedriftene lokalt. Mange bedrifter falt mellom to stoler, og de aller fleste kommunene har syntes at det har vært et positivt bidrag. Så skal vi alltid være åpne for å se på om det finnes bedre løsninger i framtiden.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-11:
Jeg vil aller først takke forslagsstillerne for at de reiser en viktig debatt. Boligpolitikk har vært og kommer til å være en av de viktigste sakene for veldig mange mennesker i Norge framover, både småbarnsforeldre, nyetablerte, folk som akkurat har kommet i jobb, eller er i andre endringsfaser i livet. Fra å være hjemmeboende til å flytte ut og for seg selv, fra å være student til å få sin første jobb eller at man bytter kommunen man bor i – det er mange transformasjonsfaser i livet som ofte gjør at boligpolitikken er viktig for folk. Jeg vil si at den norske boligmodellen er god. Den fungerer godt. Åtte av ti eier sin egen bolig. Jeg tror egentlig at suksessen for den norske boligmodellen først og fremst kan spores tilbake til at man fikk vekk den statlige overstyringen som preget boligmarkedet i veldig mange år. Familier med lav inntekt hadde ikke en sjanse til å komme inn i boligmarkedet med mindre de kunne betale bra med kontanter under bordet. Det er ikke noe vi bør ønske oss tilbake til, og jeg merker noen ganger tendenser til det i representantforslagene særlig fra venstresiden. Regjeringen har jobbet langs tre viktige spor i boligpolitikken etter at vi tok over i en situasjon hvor det var stort etterslep. For det første har man forenklet regelverket. Det gjør at man har fått ned byggekostnadene og gjort det enklere å bygge gode boliger og tenke flere livsstilsfaser. Samtidig har vi sørget for at det er færre innsigelser fra staten. Antall innsigelser fra staten som kunne stoppe boligprosjekter, har gått betraktelig ned, og det gjør derfor at byggetakten har gått opp. Vi har også jobbet med den andre aksen – dette er jo tilbudssiden. Den andre aksen er etterspørselssiden. Der er noe av det viktigste vi har gjort, boliglånsforskriften. Den har bidratt til å dempe prispresset. Så er det en rekke tiltak i den sosiale boligpolitikken. Det må vi heller ikke glemme. Husbanken har fått de midlene Husbanken trenger. Vi er ikke lenger i en situasjon der Husbanken nesten er et alternativ for folk som egentlig burde gått til en vanlig bank. Vi er heller ikke i en situasjon nå hvor Husbanken går tom for penger lenge før året er omme, så jeg mener at vi har funnet en god balanse der. Vi har også styrket leie-til-eie-ordningene. Dette er gode sosiale boligtiltak. Så må vi huske på en ting i disse debattene. Vi må skille mellom pressområder og landet for øvrig. Fra venstresiden er det ofte en iver etter å sette opp skatter og ha statlig overstyring fordi det er prispress i tett befolkede områder. Det kan ikke gå ut over distriktene.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-11:
I mai 2019 vedtok EU nye reglar for bankar og andre kredittinstitusjonar om bl.a. kapitalkrav og krisehandtering, og samla vert desse gjerne omtala som EUs bankpakke. Eit mindretal i finanskomiteen står utanfor fleirtalsmerknaden og tilrådinga i denne saka, og eg vil i det vidare gjere greie for fleirtalsinnstillinga. Eg går ut frå at mindretalet kjem til å fremme sitt syn i debatten. Desse reglane vi har til behandling her, har som ambisjon å klargjere reguleringar, justere reglar som har hatt utilsikta verknader for enkeltpersonføretak, og gjere det enklare for mindre og ikkje-komplekse føretak å oppfylle krav til m.a. informasjonsplikt. Proposisjonen viser korleis gjeldande norsk regelverk må endrast for å gjennomføre dei forventa EØS-reglane som svarar til EUs bankpakke, og fleirtalet i komiteen stiller seg bak forslaget frå regjeringa til korleis rettsaktene kan gjennomførast i norsk rett, gjennom endringar i finansføretakslova, verdipapirhandellova og finanstilsynslova. Vidare gjev fleirtalet i komiteen sitt samtykke til å ta del i ei komande avgjerd i EØS-komiteen om innlemming av nødvendige rettsakter i EØS-avtalen. Eg ønskjer å knyte ein kommentar til endringane i kapitalkravsregelverket. Her er det for fleirtalet i komiteen heilt sentralt at den regulatoriske byrda vert redusert for mindre føretak, og at det same gjeld rapporteringsbyrda. Eg vil difor understreke at det nasjonale handlingsrommet må utnyttast med sikte på å redusere dei regulatoriske kostnadene for mindre og ikkje-komplekse finansføretak, sånn at desse kan vere konkurransedyktige overfor dei store nasjonale og internasjonale finansføretakskonserna. Fleirtalet i komiteen er oppteke av å gje norske lokalbankar gode rammevilkår, sånn at dei kan konkurrere mot dei store regionbankane og dei utanlandske bankane i Noreg. Ein legg til grunn at regjeringa vil følgje opp dette perspektivet i vidare arbeid med forskriftsendringa. Til slutt har eg ein kommentar til eit stridstema i denne og liknande saker, nemleg at forslaget frå regjeringa inneber førtidig gjennomføring av forventa EØS-reglar. For fleirtalet i komiteen er det viktigaste å unngå eit langvarig konstitusjonelt atterhald eller utsetjing av innlemminga av desse rettsaktene, og vi må sikre at norske finansføretak er underlagde reglar som i størst mogleg grad svarar til reglane for utanlandske finansføretak i EU. Fleirtalet i komiteen gjev difor si tilslutning til forslaget frå regjeringa, men eg vil samtidig understreke at viss den endelege avgjerda i EØS-komiteen skulle avvike vesentleg frå utkastet i proposisjonen, må saka sjølvsagt leggjast fram for Stortinget på nytt.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-11:
Arbeidarpartiet stiller seg bak fleirtalet i denne saka. Det er ingen tvil om det. Men det er likevel eit par spørsmål som eg skulle ønskje var litt betre belyst i proposisjonen, og som eg inviterer statsråden til å svare ut her. Eg innrømmer at det er av litt teknisk karakter, og vil difor gi statsråden anledning til å kome tilbake med eit skriftleg svar for å utfylle spørsmålet dersom det er nødvendig. Det første gjeld denne systemviktigheitsbufferen som departementet føreslår skal utgjere mellom 1 og 3 pst., men med moglegheit for å setje han høgare enn 3 pst. i særlege tilfelle. Forslaget frå departementet innskrenkar jo eigentleg det nasjonale handlingsrommet som ligg i EØS-reglane. Mitt første spørsmål er difor om statsråden er heilt trygg på at det er fornuftig å avskjere moglegheita for at det i framtida kan oppstå ein situasjon der ein systemviktigheitsbuffer på mellom 0 og 1 pst. vil vere eit riktig nivå ut frå omsynet som grunngjev kravet, slik som EØS-reglane opnar for.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-11:
No mistenkjer eg at eg vil få eit skriftleg svar på mitt neste spørsmål også, men det er for så vidt heilt i orden, når det er opna for det. Det er klart at det er ein del spørsmål i denne proposisjonen som sjølv om dei tilsynelatande er av teknisk karakter, også er av stor betyding f.eks. for institusjonar som Kommunalbanken, som er bekymra for det grepet som regjeringa har gjort når det gjeld systemviktigheitsbufferen: at ein avskjer den moglegheita til å setje han på mellom 0 og 1 pst. Dette er regelverksbehandling som har betyding for norske føretak. Difor er det viktig at det er belyst på ein god måte. Det same gjeld det med krisetiltaksplanar som det står om i proposisjonen. Nasjonalt systemviktige føretak der det ikkje er etablert kriseutval, skal no ikkje lenger vere underlagde godkjenning frå departementet. Departementet skal no berre underrettast. Eg lurer difor også på om statsråden er heilt sikker på at det er fornuftig at departementet ikkje lenger skal godkjenne slike krisetiltaksplanar til føretaka.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-11:
For Arbeidarpartiet er det heilt sentralt at alle skal ha rett til ein trygg og god bustad. Den norske bustadmodellen byggjer på at folk skal kjøpe og eige sin eigen bustad. Samtidig er det ingen tvil om at det er store økonomiske forskjellar i bustadmarknaden, både geografisk og mellom enkelthushald. Dei siste åra har bustadprisane stige kraftig, og det er vorte vanskelegare for mange å etablere seg i eigen bustad. Skilnaden mellom å eige og å leige eigen bustad er i ferd med å bli ein av dei største ulikskapsfaktorane i samfunnet. Vi er opptekne av at bustaden skal vere ein stad å bu, ikkje eit spekulasjonsobjekt, og ein framtidsretta bustadpolitikk må bidra til å jamne ut slike skilnadar. Vi er samtidig avhengige av ein godt fungerande og regulert leigemarknad. Difor må vi styrkje rettane til dei som leiger bustad og er i ein pressa situasjon. Husbanken har vore og skal framleis vere ein viktig aktør i bustadpolitikken. Skal ein nå klimamåla, må nye bustadområde bringe innbyggjarane effektivt og klimavenleg til og frå jobb. Nye bustadområde må ta hand om klima- og naturomsyn når det gjeld både sjølve utbygginga, transportløysingar, materialbruk og gjenbruksløysingar. Vi vil ha ei meir miljøvenleg byggjenæring, slik at vi tek større klimaomsyn i bustadpolitikken framover. Vidare er vi opptekne av at bustadpolitikken kan byggje bru mellom generasjonane. Retten til ein aktiv og verdig alderdom heng nært saman med bustadsituasjonen. Gjennom denne stortingsperioden har Arbeidarpartiet fremja ei lang rekkje forslag for å ta tak i utfordringane i bustadmarknaden, og vi har nyleg lagt fram eit ambisiøst program for å betre den norske bustadmodellen i vårt partiprogram. Våre hovudprioriteringar er nye moglegheiter for å kome inn i bustadmarknaden, å leggje til rette for at det blir bygd fleire bustadar, meir miljøvenleg bygging og gode bumiljø. Denne politikken står som eit heilskapleg alternativ til dei to representantforslaga frå Framstegspartiet og SV som Stortinget har til behandling i denne saka. Vi er dermed ikkje nødvendigvis mot alle mindretalsforslaga i innstillinga, men som saksordføraren gjorde greie for, står dei fleste partia på sin primærpolitikk, og det gjer vi også. Vi ser det som mest ryddig å vise til våre budsjettalternativ her i Stortinget og til vårt partiprogram for ein samla oversikt over vår bustadpolitikk. Difor røystar ikkje vi for forslaga i innstillinga no, med unntak av forslag nr. 1, som vi hermed tek opp.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-11:
Arbeidarpartiet deler forslagsstillarane frå Framstegspartiet sin intensjon om eit investeringsvenleg Noreg som skaper norske arbeidsplassar. Det er jo sjølvsagt. Vi greier likevel ikkje å fri oss heilt frå ironien i at Framstegspartiet med sine tidlegare regjeringspartnarar gjennom to stortingsperiodar har ført ein politikk som kan gjere det vanskelegare å investere og skape jobbar. Ein politikk for aukande forskjellar som svekkjer tilliten og samfunnslimet i Noreg, er neppe det smartaste viss ein ønskjer eit samfunn der alle er med på å dra lasset. Ein politikk som svekkjer det sosiale sikkerheitsnettet, gjer det ikkje enklare for folk å tore å satse og ta risiko i oppstartsfasen. Ein politikk for store skattekutt til dei rikaste, som beviseleg ikkje skaper jobbar, kombinert med anerkjenning av det uorganiserte arbeidslivet og urettferdig fordeling, svekkjer fellesskapen og den norske modellen og gjev heller ikkje investeringsvilje. Norsk økonomi skal omstillast, og vi skal reise oss etter koronakrisa. Den norske samfunnsmodellen har vist at ein kan sikre høg verdiskaping og trygge arbeidsplassar i heile landet. Partane i arbeidslivet bør difor framover få ansvar for nye område. Arbeidarpartiet meiner at også staten bør vurdere å tilføre ny kapital der det kan bidra til å utvikle nye næringar. Historia har lært oss at det er ein suksessfaktor når staten er ein aktiv, profesjonell og langsiktig eigar som i samarbeid med private skaper nye, lønsame arbeidsplassar og nye næringsmoglegheiter. Dette legg igjen til rette for fleire private investeringar over tid. Samtidig må næringspolitikken brukast aktivt, f.eks. gjennom støtte til ny teknologi og risikokapital til bedrifter som går inn i umodne marknader. Arbeidarpartiet vil også leggje til rette for meir industri i Noreg og gje industrien større plass i norsk arbeids- og næringsliv. For å bidra til investeringsvilje må vi gje næringslivet gode og føreseielege rammevilkår. Det skal vere enkelt og ubyråkratisk å starte næringsverksemd i Noreg. For å avslutte: Dei komande åra vil vi trenge fleire hundre tusen nye arbeidsplassar, men næringspolitikken handlar om så mykje, mykje meir enn passive skattekutt. Brukt på rett måte kan næringspolitikken, saman med private aktørar, bidra til å utvikle eksisterande arbeidsplassar og samtidig leggje grunnlaget for eit nytt næringsliv og ny industri i heile landet. Med det tek eg opp forslaget Arbeidarpartiet, saman med andre, står bak i innstillinga.