Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-06-03:
Jeg vil først av alt takke komiteen for et godt samarbeid også i år og slutte meg til saksordførerens ord. Nok en gang har vi klart å samle oss om å ta viktige nye skritt i utviklingen av fondet. Det betyr ikke at det har vært lett. Avstanden underveis har vært stor, det er gitt og tatt i forhandlinger, men jeg er enig med dem som sier at det er en stor styrke at vi i dag ender opp med å stå sammen. Det understreker det langsiktige, og at en er samlet om forvaltningen. Jeg vil rette en spesiell takk til saksordfører Svein Flåtten fra Høyre, som har mye av æren for at vi i dag lander denne saken så godt. I år fyller oljefondet 20 år. Tirsdag denne uka var det 20 år siden finansminister Sigbjørn Johnsen overførte de første to milliardene til Statens pensjonsfond. Tenåringstiden er tilbakelagt. Tida med massive overføringer fra foreldrene, som i denne sammenhengen er Finansdepartementet, er over; nå skal fondet i større grad klare seg selv. Men det er heldigvis en 20-åring som ikke er rigget for fart og fest, vi i dag har foran oss. For noen uker siden ble det åpnet en utstilling om fondet på Norsk Oljemuseum i Stavanger, og Stavanger Aftenblad beskrev det godt, synes jeg, i sin anmeldelse: «Den er litt tørr og lite underholdende, men solid.(…) Litt sånn pietistisk etikk og kapitalistisk ånd.» (…) Jeg synes det var en treffende beskrivelse. I dag er Stortingets rolle å passe på at denne 20-åringen fortsetter å vokse. Derfor gjør vi også i år noen nødvendige endringer for å rigge fondet for at de harde 20-årene skal bli bra. Arbeiderpartiet er stolt over den skrittvise utviklingen av den ansvarlige forvaltningen, som vi jo liker å kalle den internasjonale gullstandarden i ansvarlig forvaltning. I år gir Stortinget regjeringa tydelig beskjed om å gjøre rede for sitt arbeid med investeringer i statsobligasjoner, sammen med Norges Bank og NBIM. Hele 1 600 mrd. kr av oljefondet er investert i statsobligasjoner. Å låne ut penger innebærer stor risiko og kan bidra til oppbyggingen av ikke-bærekraftige gjeldsbyrder og illegitim gjeld. Jeg er veldig glad for og synes det er bra at det nå skal redegjøres for dette arbeidet, spesielt med henblikk på åpenheten og rapporteringen. Jeg ser fram til finansministerens vurderinger neste år og slutter meg til, som saksordføreren sa, at det vi skal vurdere, er objektive kriterier, og at en i disse sakene ikke skal drive utenrikspolitikk. Avsløringene rundt The Panama Papers gjorde skatteparadiser til en enda mer aktuell problemstilling i årets melding. Arbeiderpartiet har vært opptatt av å forholde seg til realiteten i debatten, og vi er svært fornøyd med resultatet som foreligger i dagens innstilling, der vi tar grep både om egen forvaltning og som eier. Stortinget kommer med en tydelig bestilling til neste års melding, der finansministeren bes gjennomgå praksisen rundt datterselskapene for eiendomsinvesteringer, som i dag bl.a. er registrert i Delaware og Luxembourg, og at en framlegger konkrete forslag til annen organisering innen neste år. Samtidig styrker vi arbeidet som eier. Det er en enstemmig henstilling til NBIM om å opprette et eget forventningsdokument om skatt, der åpenhet, rapportering og det å unngå skattetilpasning blir viktig. Utarbeidelsen av forventningsdokumenter har vært svært vellykket. Det har gitt klare resultater. Fondets klare posisjon som en langsiktig investor bidrar til å gi en ekstra tyngde i denne typen eierskapsutøvelse om langsiktige problemstillinger. I fjor fikk vi til et dokument om menneskerettigheter som har blitt veldig bra, i år får vi på plass skatt. Vi har store forventninger til at dette arbeidet fører fram og gir resultater, slik vi har sett på de andre områdene. Samtidig vil jeg understreke at Stortinget følger nøye med på hvordan Finansdepartementet, Norges Bank og NBIM følger opp arbeidet med forventningsdokumentene. Rapporteringen og åpenheten om dette arbeidet har de siste årene blitt mye bedre – sist med en grundig rapport om ansvarlig forvaltning, som er veldig god. Men vi vil fortsette fra Stortinget å stille krav til å forbedre dette arbeidet, slik at forventningsdokumentene ikke kun blir printet på glanset papir og så lagt i skuffen. Stortinget tar også noen viktige beslutninger om forvaltningen og organiseringen i år. Arbeiderpartiet har vunnet igjennom med vår linje i debatten om unoterte investeringer, som saksordføreren viste til. Regjeringa var tydelig på at de ville lukke døra for disse investeringene. Enkelte andre partier var ivrige på å ta beslutningen nå i år. Vi fant en god middelvei. Arbeiderpartiet har hele tida ment at vi må skynde oss forsiktig, og at flere svar må på bordet før en kan ta en beslutning. For mye er ennå uklart. Vi har fått gode ekspertrapporter som har diskutert om fondet skal investere i unoterte. Til neste år får vi grundigere utredninger om hvordan en kan gjøre dette. Som saksordføreren viste til, håper jeg spesielt at en kan kartlegge hvordan andre store aktører arbeider med denne typen investeringer, at en videre vurderer risiko, åpenhet og organisering og diskuterer dette i neste års melding. Jeg ser fram til det som kommer. Stortinget ber også om at Gjedrem-utvalget utvider sitt arbeid. Sist vi hadde en så grundig gjennomgang av sentralbankloven, var tilbake i 1985. Siden da har ikke bare fondet blitt opprettet, det har også vokst seg veldig stort. For oss har det derfor vært viktig at en får på bordet flere modeller for organisering, og at dette belyses når utvalget leverer sin innstilling. Det er også vist til modeller der en vurderer om fondet skal stå utenfor Norges Bank, såkalte fristilte modeller – ikke nødvendigvis fordi vi har landet på at dette er den riktige måten å gjøre det på, men fordi det er en stor, grundig gjennomgang en skal få på plass, og at det derfor er behov for en helhetlig diskusjon rundt organiseringen av fondet. Gjedrem-utvalgets arbeid er en god anledning til å gjøre dette grundig. Arbeiderpartiet og Venstre har også fått komiteen med på en gjennomgang av kost–nytte-verdiene av de ulike investeringsstrategiene, både på kort og lang sikt, som Stortinget får som en del av fondsmeldinga i 2017. Jeg ser også fram til at det kommer. For ett år siden sto jeg på denne talerstolen og kalte det en historisk dag. Da vedtok vi et uttrekk av kullselskaper. Beslutningen ble da kritisert av mange, spesielt for å være umoden og for at vi forhastet oss litt. Arbeidet til NBIM, Norges Bank og Finansdepartementet med vedtaket fra Stortinget har satt skeptikerne i skammekroken. Operasjonaliseringen av vedtaket fra Stortinget har blitt gjennomført på rekordtid. Det er et solid arbeid, og det fortjener fra denne talerstolen stor ros. Det er ikke uproblematisk å være først i denne typen vurderinger, men det er gøy å se hvordan det arbeidet som er gjort fra vår side, har ført til at mange nå følger etter. Jeg kan nevne det franske fondet AXA og tyske Allianz – eksempler på store internasjonale fond som har benyttet vår definisjon, våre avgrensinger, til punkt og prikke når de nå trekker seg ut av kullselskaper. Dette mener jeg understreker at det vi gjorde i fjor, var riktig, og igjen vil jeg gi ros til det solide arbeidet som er gjort med å følge opp vedtaket i Stortinget. Vedtaket i fjor var ikke slutten på arbeidet med kullselskaper, men kanskje selve startskuddet. I år skal vi la NBIM gjennomføre det gode arbeidet med operasjonaliseringen. Men fra Arbeiderpartiet er vi opptatt av å si at Stortingets jobb ikke nødvendigvis er ferdig. I årene som kommer, skal vi forbedre og forsterke det vedtaket som ble gjort. Vi må tette hull og fortsette jobben med det overordnede målet fra Stortingets vedtak i fjor om at oljefondet skal ut av kullselskaper. Jeg vil igjen takke komiteen for et veldig godt samarbeid. Igjen står vi sammen om viktige, nye skritt i utviklingen av forvaltningen. Jeg gleder meg til de neste 20 årene.