trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Jeg har slått fast i mitt svar at to av alarmene er tildelt pilotbrukere som bl.a. har et samarbeid med Asker og Bærum politidistrikt, og de er blitt informert om begrensninger i systemet. Det gjelder bl.a. innlegging av kartdata. Så den informasjonen jeg har fått, må jeg holde meg til og søke å bygge på. Representanten og jeg er helt enige om at det skal være sikkert. Når det gjelder teknologi, har Politidirektoratet på mitt spørsmål svart at så langt de kjenner til, utnyttes i dag den beste og mest oppdaterte tilgjengelige teknologien. Begrunnelsen for dette er politiets foreløpige utprøving, kommunikasjon med ledende leverandører og erfaringer fra systemer med voldsalarmer i Danmark og Sverige. I tillegg er direktoratet i ferd med å sluttføre en omfattende anbudsprosess for valg av terminal og kommunikasjonsløsninger. Så er det slik at Oslo Politidistrikt har fått et ansvar innenfor dette. Det jeg kan forsikre representanten om, er at jeg har brukt ganske mye tid på å sørge for at det er trykk på dette, men jeg kan ikke ha et trykk som fører til at vi ikke får forsvarlige løsninger. Det er vi begge enige om. Vi er også enige om at det er en utfordring å få dette på plass. Det kommer jeg til å følge opp.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Sverre Myrli, på vegne av representanten Bjørnstad, viser til et avisoppslag og fremmer ut fra dette påstand om at det igjen er sådd tvil om byggeprosjektet Nye Ahus. La meg innledningsvis slå fast: Det er ingen tvil om at befolkningen skal sikres et godt og forsvarlig sykehustilbud. Men det er også slik at tidligere planer for utbygging av Nye Ahus har hatt et for høyt og urealistisk kostnadsnivå. Situasjonen for Nye Ahus er den at det nå foretas en gjennomgang av planene for det nye sykehuset. Dette arbeidet ble initiert av Regjeringen i fjor høst, bl.a. på bakgrunn av det meget høye kostnadsnivået som prosjektet da framstod med. Stortinget ble orientert om dette i forslaget til statsbudsjett for 2003. Den tidligere kostnadsrammen for utbyggingen – før gjennomgangen av prosjektet ble påbegynt – var på hele 9,7 milliarder kr. I revidert nasjonalbudsjett har Regjeringen, som forutsatt, orientert om resultater fra prosjektgjennomgangen. Her framgår det at gjennomgangen har synliggjort muligheter for betydelige kostnadsreduksjoner, sammenholdt med hvordan prosjektet framstod i fjor høst. Og det jobbes konstruktivt med tiltak som kan bidra til å forbedre framtidig drift og driftsøkonomi i det nye sykehuset. Dette arbeidet pågår fremdeles, og styret i Helse Øst – som er sykehusets eier – skal behandle saken om revidert forprosjekt for Nye Ahus i juni i år. Det foreligger også planer om betydelige investeringer i helseforetakene, herunder Helse Øst. Det er derfor helt påkrevd at det gjøres tilstrekkelig forarbeid og realistiske vurderinger før storprosjekter som Nye Ahus settes i gang. Fortsatt gjenstår det behov for analyser og vurderinger av denne utbyggingen. En gjennomføring av prosjektet må vurderes både isolert og sett i sammenheng med hva som vil være mulig å realisere innenfor de samlede økonomiske rammene for spesialisthelsetjenesten kommende år. Det er samtidig grunn til å understreke at Nye Ahus er et prosjekt hvor det ligger til grunn et mangeårig planleggingsarbeid, og hvor det er et åpenbart behov for bygningsmessig fornyelse. Det er også derfor det jobbes så godt og så grundig med videreføring og bearbeiding av planer for dette. Prosjektet er høyt prioritert, og som forutsatt tidligere, vil helseministeren komme tilbake til videre vurderinger av disse byggeplanene i forslaget til statsbudsjett i førstkommende høstsesjon.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Som representanten sikkert er meget godt kjent med, er bygningsmassen ved Akershus Universitetssykehus i hovedsak fra 1960-tallet. Den er delvis nedslitt og til dels så skadet av rustangrep på armeringen at det må erstattes. Det er imidlertid satt i verk fysiske tiltak i forhold til bygningene nettopp for å sikre at disse fortsatt vil fungere godt i en periode framover. Så er det slik at sykehuseier, Helse Øst, på oppdrag fra Helsedepartementet har startet en gjennomgang av hele byggeprosjektet for å se hvilke muligheter det er for å kutte kostnader og for å sikre at resultatet etter ferdigstilling blir best mulig i forhold til driftsøkonomien. Sykehuseieren, som har ansvaret for å sikre befolkningen et tilbud i sin region, baserer sine planer for området samlet på at Nye Ahus blir bygd, slik at dette sykehuset også i framtiden vil ha en sentral rolle i regionen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
La meg på vegne av helseministeren for det første si at sykehuseieren baserer sine planer på at Nye Ahus blir bygd, slik at sykehuset også i framtiden vil ha en sentral rolle i regionen. Så – fortsatt med helseministerens ord i min munn – framgår det i revidert nasjonalbudsjett at man har gjennomført en kostnadsvurdering. Men man må være helt sikker på at dette også er et forhold som en står godt inne for også etter at prosjektet er gjennomført. Så konkluderte jeg i det første svaret jeg gav, at prosjektet er gitt høy prioritet. Som forutsatt tidligere vil helseministeren komme tilbake til de videre vurderingene av byggeplanene i forslaget til statsbudsjett i førstkommende høstsesjon. Det er det som ligger til grunn for Regjeringens arbeid med dette, og den erkjennelse av den tilstand det nåværende sykehuset er i.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Helse Vest har satt i gang et omfattende arbeid for å vurdere dagens organisering av tjenestetilbudet. Dette har sin bakgrunn i at Helse Vest, for å understøtte sitt «sørge for»-ansvar, må vurdere hvilken organisering av tjenestetilbudet som best kan ivareta krav til kapasitet, kvalitet, tilgjengelighet og god ressursutnyttelse. Dette er også i tråd med Stortingets behandling av St.prp. nr. 59 for 2001-2002, der det ble stilt krav om at de regionale foretakene skal gjennomføre omstillings- og effektiviseringstiltak for å kunne gi bedre effekt av helseressursene. Det er en særskilt utfordring å vurdere behov for endringer i organiseringen av akutt- og fødetilbudet, med bakgrunn i en helhetlig vurdering av krav til kvalitet på tjenestetilbudet, tilgjengelighet og økonomi. Helse Vest la derfor i desember 2002 fram en delrapport med forslag til en mulig framtidig organisering av akuttfunksjonene og fødetilbudet i regionen. Denne rapporten inngår i den samlede vurderingen av tjenestetilbudet i Helse Vest. I tråd med dette har styret i Helse Fonna, som bl.a. omfatter sykehusene i Haugesund, Stord og Odda, vurdert forslagene til endringer i tjenestetilbudet, herunder fødetilbudet ved Stord sjukehus. Stord sjukehus har hatt problemer med å rekruttere tilstrekkelig antall spesialister for å få til den beredskapen som trengs dersom fødeenheten skal oppfylle alle forutsetningene for å være en fødeavdeling, slik Stortinget uttrykte det ved behandlingen av akuttmeldingen våren 2001. Helse Vest har informert meg om at det ikke foreslås noen endring i det faktiske fødetilbudet som er i Stord sjukehus. Jeg vil presisere at ved endringer i fødetilbudet har de regionale helseforetakene plikt til å innrette tjenestene sine innenfor de faglige krav og retningslinjer som Stortinget har satt. Det innebærer bl.a. at det fortsatt skal være et desentralt fødetilbud, og at de faglige kravene til fødeinstitusjoner skal være gjeldende. Vesentlige endringer i tjenestetilbudet skal legges fram for Helsedepartementet, som er det regionale foretaksmøtet. Helseministeren har forsikret meg om at eventuelle endringer i fødetilbudet vil være aktuelt som sak for foretaksmøtet. Verken styret i Helse Fonna eller styret i Helse Vest har til nå gjort noe vedtak i forhold til organiseringen av fødetilbudet ved Stord sjukehus. Når det gjelder representanten Bjørlo Lysbakkens konkrete spørsmål, ønsker helseministeren ikke nå å gripe inn i den prosessen som pågår, men vil komme tilbake til dette i forbindelse med foretaksmøtet i Helse Vest. Jeg kan forsikre representanten Bjørlo Lysbakken om at helseministeren fortsatt vil være særlig årvåken i forhold til forslag som medfører vesentlige endringer i tjenestetilbudet, eller som for befolkningen framstår slik, slik at disse sakene blir gjenstand for behandling i foretaksmøtet, slik det følger av helseforetaksloven § 30. Dette omfatter også fødetilbud.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Representanten er selvfølgelig kjent med den organisering som er fattet for helsevesenet, med egne foretak og statsrådens rolle i en slik sammenheng. I den sammenhengen sa jeg i mitt svar på vegne av helseministeren: «Helse Vest har informert meg om at det ikke foreslås noen endring i det faktiske fødetilbudet som er i Stord sjukehus.» Videre vil jeg vise til, som sikkert representanten er kjent med, at akuttmeldingen definerer fødeavdelinger slik: «Minst 400–500 fødsler per år, vaktberedskap av fødsels- og anestesilege, nødvendig jordmor- og operasjonsstuebemanning og barnelege tilknyttet fødeavdelingen.». Stortinget sluttet seg til dette ved behandlingen av akuttmeldingen, St.meld. nr. 43 for 1999-2000, Om akuttmedisinsk beredskap, jf. Innst. S. nr. 300 for 2000-2001. Det ligger selvfølgelig til grunn, og det ligger også til grunn det som jeg siterte på vegne av helseministeren, at helseministeren vil være oppmerksom på endringer i tjenestetilbudet som for befolkningen kan oppfattes slik, og han vil se det slik at disse sakene blir gjenstand for behandling i foretaksmøtet, slik det følger av helseforetaksloven § 30. Dette omfatter også fødetilbud.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Jeg kjenner ikke uttalelsen, og jeg velger å ikke kommentere uttalelser som jeg verken har sett eller kjenner. Jeg velger også å være allment forsiktig når det gjelder et ansvarsområde jeg ikke har. Så jeg nøyer meg med ikke å være privatpraktiserende statsråd, men å være statsråd på vegne av statsråd Høybråten, som i det svaret jeg har fått, slår fast at han vil følge situasjonen med hensyn til fødetilbud. Han har understreket det og lagt det i min munn, og jeg gjentar det med stor glede. Jeg gjentar det, slik at det er helt sikkert at jeg kan forsikre representanten Bjørlo Lysbakken om at «helseministeren fortsatt vil være særlig årvåken i forhold til forslag som medfører vesentlige endringer i tjenestetilbudet, eller som for befolkningen framstår slik, slik at disse sakene blir gjenstand for behandling i foretaksmøtet, slik det følger av helseforetaksloven § 30. Dette omfatter også fødetilbud».
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Unnskyld, president. Jeg måtte bare fordøye tilsagnet!
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Det er forskjellige momenter i dette. Når det gjelder den konkrete situasjonen i Telemark, har departementet – og barne- og familieministeren gjennom min munn – sagt at man vil gå inn i den konkrete saken. Når det så gjelder det prinsipielle i situasjonen for krisesentrene framover, var det jo regjeringen Stoltenberg som i sin tid fremmet forslaget om en innlemming av øremerkede tilskudd, og det har da også komiteens flertall merket seg: «… departementet arbeider med endringer i dagens finansieringsordning for krisesentre bl.a. på grunnlag av kravene i økonomireglementet og ønsket om en mer forutsigbar tilskuddsordning, slik at de øremerkede tilskuddene innlemmes i inntektssystemet fra 2004 i samsvar med tidligere vedtak i Stortinget.» Men så blir det et viktig poeng at man da må stå til ansvar for hva man da gjør. Derfor sa jeg følgende om krisesentrene og handlingsplanen mot vold i samliv: «Regjeringen vil også i det videre arbeidet vurdere hvordan tiltak overfor voldsutsatte kvinner kan sikres, gjennom lov, regelverk eller på andre måter.»Det er det signalet jeg nå kan gi på dette spørsmålet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-05-21:
Jeg skal ikke gjenta det jeg har sagt tidligere, for representanten benyttet anledningen til å reflektere over en veldig alvorlig utfordring. Det synes jeg er bra at man kan gjøre i stortingssalen. Jeg deler beskrivelsen av situasjonen, og jeg deler synet på det behovet som hun har gjort en vurdering av. Jeg er helt enig i realismen i at vi trenger denne gode nødhavnen for mennesker i mange år framover. Så får Regjeringen i det arbeidet den skal gjøre, gjøre nettopp det jeg sa, nemlig vurdere hvordan tiltak for voldsutsatte kvinner kan sikres gjennom lover, regelverk eller på andre måter.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg vil stille følgende spørsmål til justisministeren på vegne av helseministeren: «I forbindelse med landsmøtet til Kristelig Folkeparti ble det i Romerikes Blad 12. mai igjen sådd tvil om byggeprosjektet Nye Ahus(Akershus Universitetssykehus) (Akershus Universitetssykehus) Kan statsråden nå love at byggestart for Nye Ahus snart kan finne sted?»
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Den gjennomgangen som statsråden nevner, er nå gjennomført. Kostnadene er kuttet i tråd med departementets krav og er nå nede på 7 milliarder kr. Jeg stiller spørsmålet: Hva er egentlig problemet? Alle har sagt at det skal bygges nytt sykehus, og alle erkjenner problemene med det eksisterende sykehuset. Dagfinn Høybråten sa i Stortinget 29. mai i fjor at «bevilgning til oppstart vil komme opp i forbindelse med budsjettbehandlingen for 2003». Det gjorde den ikke. I revidert nasjonalbudsjett sier nå Regjeringa: før det kan tas stilling til gjennomføring. Er det slik å forstå at Regjeringa mener at det kanskje ikke skal bygges noe nytt sykehus i det hele tatt, at alle løsninger nå holdes åpne? Eller kan statsråden si at det er bare et tidsspørsmål før spaden settes i jorda, når alle de formelle ting er avklart?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg takker for ministerens svar. Jeg håper han kan bidra til å rydde opp i eventuelle uklarheter om det i det hele tatt skal bygges nytt sykehus. Jeg forstår ut fra statsrådens svar at Regjeringa mener at det skal bygges nytt sykehus – det er Regjeringa sitt syn jeg nå er ute etter, det er det som må være tema i Stortinget. Men det er formuleringa – «før det kan tas stilling til gjennomføring» – som Regjeringa nå opererer med, som bekymrer. Så spørsmålet – jeg gjentar fra i sted – er: Hva er egentlig problemet nå? Kostnadene er kuttet. I tillegg har utviklingen det siste året vist at det nå er mange ledige hender i byggebransjen og anleggsbransjen som burde gripe fatt i slike store byggeprosjekter. Så igjen: Kan statsråden nå love at det skal bygges nytt sykehus, og at det bare er et tidsspørsmål før det skjer? Hvis ikke, hva er egentlig det store problemet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-21:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til statsråden: «Styret i Helse Fonna har sendt ut på høring forslag om å omdefinere fødeavdelingen ved Stord sjukehus til «modifisert fødestue». Det hevdes at avdelingen ikke er en fullverdig fødeavdeling, noe de ansatte ved sjukehuset er uenig i. De frykter omdefineringen vil bety at mange fødende blir sendt til Haugesund i framtiden. Mener statsråden at tilbudet ved Stord sjukehus kvalifiserer til betegnelsen fødeavdeling, og vil dette være en sak det kan bli aktuelt å se nærmere på dersom det fattes et slikt vedtak?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-21:
Jeg velger å tolke det statsråden nå sa, som et positivt signal i den forstand at det er et signal både til Helse Fonna og Helse Vest om at dette er en sak som er politisk i den forstand at det er flere enn bare foretaksstyrene som har noe med den å gjøre, og at det kan bli tema på foretaksmøtet. Det er jeg glad for. Men samtidig unngår statsråden å svare på det konkrete spørsmålet om dette med modifisert fødestue. Det er et viktig spørsmål nettopp fordi det ikke er gitt at det er slik som statsråden sier i sitt svar, at det ikke er foreslått praktiske omorganiseringer. Det er et spørsmål det hersker tvil om, fordi det er veldig usikkerhet rundt hva en modifisert fødestue egentlig betyr i forhold til en fødeavdeling. Den biten av spørsmålet synes jeg også det er viktig å få belyst, og jeg vil gjenta spørsmålet mitt på det feltet, om tilbudet ved Stord sjukehus etter statsrådens mening kvalifiserer til betegnelsen fødeavdeling eller ikke.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-21:
Jeg takker for svaret. Jeg har lyst til å følge opp en litt annen bit av den samme problemstillingen. Direktøren ved Helse Fonna sier i et intervju med avisen Sunnhordland 14. mai følgende om den debatten som har oppstått rundt den mulige omorganiseringen ved Stord sjukehus, og det at ansatte har uttalt seg offentlig om denne prosessen: «Alle har sin fulle rett til å delta i ein samfunnsdebatt. På den andre sida forventar eg at dei tilsette i Helse Fonna er lojale mot leiinga. Med det meiner eg at det finnes reglar for kven som skal uttala seg og for kva slags forum ein tek opp kritikk i.» Og videre: «Kan du ikkje stå inne for det bedrifta di står for, er det best å skifta arbeidsplass. Eg oppfattar ikkje dette som ein trussel, men eit allment krav til lojalitet som herskar innan næringslivet elles.» Det er jo et noe pussig utsagn for dem av oss som er vant til å se hvordan faglig tillitsvalgte i det private næringslivet ofte uttaler seg om sine selskap. Og jeg har lyst til å få vite om statsråden er enig i at ansatte i et statlig eid foretak ikke bør uttale seg offentlig om denne type prosesser i foretak.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg er fornøyd med at det nettopp er justisministeren som skal svare på vegne av barne- og familieministeren, for jeg tror dette er et område som justisministeren kjenner veldig godt. Mitt spørsmål er følgende: «I sin nyttårstale talte statsministeren varmt for å sikre krisesentrene i landet. Krisesentrene landet over, bl.a. i Telemark, er bekymret for sitt økonomiske grunnlag. Grunnen til dette er at kommunene, som er en del av det økonomiske grunnlaget, trekker seg ut av krisesentrene pga. dårlig kommuneøkonomi. Hva vil statsråden gjøre for å sikre krisesentrene?»
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg takker justisministeren for svaret. Jeg tror, som sagt, at justisministeren kjenner dette området veldig godt, og jeg synes jo at han egentlig har en god holdning til det dette dreier seg om. Jeg kan likevel ikke være helt rolig når det gjelder krisesentrenes framtid, ut fra de signalene jeg har fått fra de krisesentrene som jeg kjenner godt, der flere kommuner har trukket seg ut, noe statsråden tydeligvis er kjent med. Det ville vært veldig fint dersom statsråden kunne ta et initiativ overfor de kommunene det gjelder. Men hvis pengene nå blir lagt inn i rammen, slik jeg har forstått at Regjeringa har tenkt å gjøre, vet vi at kommunene har ganske mye å bruke de pengene til, og når dette ikke er en lovpålagt oppgave, tror jeg det er grunn til å være bekymret. Og jeg er ikke så helt sikker på om dette er en oppfølging av det Stortinget har sagt i forhold til det som er lagt inn i revidert budsjett. Der viser jo Regjeringa til det som statsråden nå har referert til, at økonomien i krisesentrene egentlig ikke er så dårlig som en har fått inntrykk av.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Det ville vært fint om vi kunne slippe å ha krisesentre, men statsråden vet jo at i de 20–25 årene vi har hatt krisesentre i Norge, har ikke akkurat vold og voldtekt mot, drap på og mishandling av kvinner gått ned, dessverre. Det vi ser nå, er pågang av 2. generasjons kvinner som søker krisesentrene, i tillegg til en del utenlandske kvinner som også søker krisesentrene. Derfor er det utrolig viktig at krisesentrene har en god økonomi, slik at vi vet at vi har et krisesenter å henvende oss til hvis vi får problemer. Jeg kan ikke se at disse kvinnene har noe annet alternativ enn krisesentrene. Jeg stoler på det statsråden nå har sagt, og er veldig takknemlig for at han spesielt vil se på Telemark og situasjonen for krisesenteret der.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-05-21:
Jeg vil få lov til å stille fiskeriministeren følgende spørsmål: «Arbeidet med å mudre og utdype Ballstad havn skal i år videreføres. Kystverket skal i gang med mudring og undervannssprengning i havna. I denne sammenheng er det sterkt ønskelig at et større areal av havna blir utdypet til minimum 5 meters dybde, hvilket er kostnadsberegnet til ca. 4 mill. kr. En utsettelse av dette arbeidet vil medføre økte kostnader og svekke effektiv utnyttelse av havneområdet. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at gjenstående arbeider blir fullført i år?»
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-05-21:
Jeg takker statsråden for et positivt svar så langt. Vi ser alle at utviklingen går mot større fartøy, også innenfor kystfiskeflåten, og en viss konsentrasjon om færre havner, noe som medfører behov for mer effektive havner som kan ta den nye typen fartøy, som har utkrystallisert de nye behovene i Ballstad havn. Jeg synes det er veldig positivt at man kan få gjort ferdig prosjekter som er startet opp, når Kystverket er til stede. Det medfører effektiv utnyttelse både av kapital og av arbeidskraft. Ligger det i statsrådens svar at han vil sørge for en rask saksbehandling og beslutning, slik at dette arbeidet kan pågå kontinuerlig fram til ferdigstillelse av havnen, slik Kystverket har lagt opp til i sin framdriftsplan?
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-05-21:
Nå er det vel begrenset innflytelse en enkelt stortingsrepresentant har over statsråders tid og virksomhet. Jeg takker igjen for statsrådens velvilje og positive uttalelse. Så håper jeg at de partene som statsråden trenger som bidragsytere og samarbeidsaktører, kommer på banen så snart som overhodet mulig. Jeg går ut fra og ser i møte etter den positive uttalelsen og det svaret som er gitt fra statsrådens side, at man finner en løsning som gjør at arbeidet blir fullført i løpet av 2003.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Mitt spørsmål gjelder noe av det samme som den forrige representanten tok opp knyttet til sikkerhet langs kysten. Jeg vil stille følgende spørsmål: «Skipstrafikken til og fra Nordvest-Russland langs norskekysten er sterkt økende, særlig knyttet til frakt av olje fra Russland. Det er usikkerhet knyttet til kvaliteten på båtene, og det framgikk av NRK Brennpunkt 13. mai d.å., at det har vært registrert flere potensielt farlige situasjoner. Det er nå viktig å få på plass slepebåtkapasitet i nordområdene så raskt som mulig. Hva vil Regjeringen gjøre med dette?»
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Jeg vil takke for svaret. Når det gjelder det siste, har Stortinget, så vidt jeg kjenner til, vedtatt å utvide territorialsona, så det er vel i orden. Dette spørsmålet tok jeg opp i spontanspørretimen forrige uke – da til miljøvernministeren. Han viste til at fiskeriministeren, som står her i dag, var den ansvarlige statsråden, og derfor tar jeg dette opp igjen i dag. Risikoen for ulykker knyttet til en oljetanker, eller i framtida en atomdrevet båt, er en av de største miljøtruslene folk langs kysten står overfor. Det har de siste åra vært en eksplosiv økning i denne skipstrafikken, så dette er en sak det haster å få gjort noe med. Da Stortinget i mars i år behandlet havmiljømeldinga som statsråden refererte til, var det et enstemmig storting, inkludert regjeringspartiene, som sa at dette var en sak Regjeringa måtte komme tilbake til med både en vurdering av og forslag om konkrete tiltak til i revidert nasjonalbudsjett. Nå går altså regjeringspartiene bort fra løftene som man kom med i vår. Mitt spørsmål er: Hvorfor går Regjeringa bort fra det de i mars forpliktet seg til?
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2003-05-21:
Nettopp det at vi ikke har slepebåter som har kapasitet til å ta seg av de største fartøyene, er en av hovedutfordringene i denne saken. Det går store fartøy langs norskekysten, og det vil gjøre det i sommer og utover høsten. Jeg skjønner at det er nødvendig å ha utredninger, vurderinger og prosesser, men det må jo være mulig i mellomtida å komme med noen midlertidige tiltak. Det er slik at mens vi venter på disse utredningene, er denne trusselen allerede der. Spørsmålet er: Hvorfor har ikke Regjeringa foreslått noen midlertidige tiltak, iallfall for å redusere denne miljøtrusselen?
Morten Lund (Senterpartiet), 2003-05-21:
Spørsmålet er som følger: «Utenlandsk overtagelse av Hydro Seafood ble i 2000 behandlet og akseptert etter lov om erverv. Marine Harvest har lagt ned hjørnesteinsbedriften i Osen, og det fryktes at 150 arbeidsplasser kan forsvinne på Frøya. Eiere med lokal tilknytning har ikke i samme grad møtt motgangen med nedlegging og utflagging. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at Nutrecos løfter ved overtagelsen, bl.a. om tryggere arbeidsplasser langs kysten, blir innfridd?»
Morten Lund (Senterpartiet), 2003-05-21:
Jeg takker for svaret. Jeg synes det er rart at dette betraktes som en hvilken som helst næring og hvilke som helst bedrifter. Dette er hjørnesteinsbedrifter, og det er dramatisk. Det er verdens største oppdrettsselskap vi snakker om, og det største videreforedlingsselskapet innenfor havbruk i Norge. Det var ikke dette som ble lovet fra selskapet, som sa det var tryggere med oss som eiere, med den norske grupperingen. Det var ikke det som ble sagt fra statsråden for å berolige oss, og ikke fra Hydro. Men det var dette som mange fryktet. En stor utenlandsk eier tenker og handler annerledes, var det mange som sa. Helge Gåsø, som er en av de store innenfor havbruk i dette området, sa at dette er like dumt som om oljeressursene var blitt solgt på 1970-tallet. Det ser ut som om han kommer til å få rett. Skottland nektet full overtakelse av Hydro Seafoods eiendommer, og Hydro måtte bøye seg. Spørsmålet mitt er: Har Regjeringen i det hele tatt noen kontakt med denne viktige bedriften, som har fått lov til å disponere så stor del av kysten vår?
Morten Lund (Senterpartiet), 2003-05-21:
Jeg hører hva statsråden sier. Dette er ikke bare hjørnesteinsbedrifter, det er en hjørnesteinsnæring i Norge. For to år siden sa vi at dette snart blir like viktig for oss som oljen – det skal bli mer volum, det skal bli mer foredling, og det skal bli nye arter. Det blir ikke slik av seg selv. Og det blir i hvert fall ikke slik hvis en lar en krise føre til at det blir nedgang i stedet for oppgang i det vi vil skape, for da greier vi ikke å komme oss opp igjen. Vi får ikke til den satsingen og den veksten som vi hadde trodd, uten at nasjonen er med. Og i hvert fall i en krisesituasjon må det forventes. Hvis en ser på hva som foretas fra Regjeringens side, er det mindre til forskning og utvikling på dette området. Det er mindre til lån og tilskudd. Kronekursen har fått lov til å ødelegge. Næringsnøytraliteten tilsier at kioskdrift skal være likestilt med havbruk i dette landet. Det er Regjeringens politikk. Finnes det nå noe i Regjeringens verktøykiste som kan bidra til vekst i stedet for til utflagging i Marine Harvest og i andre deler av havbruksnæringen vår?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «Ny riksveg 2 gjennom bl.a. Hedmark har vært planlagt og diskutert i over 10 år uten at det pr. dags dato foreligger noe klart vedtak på hvor traseen skal gå, eller på finansiering. Kan statsråden bistå slik at denne etterlengtede utbedringen blir en realitet og ikke bare et luftslott?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg tolker som et positivt svar, både for Rv 2, for dem som bor langs Rv 2, og ikke minst for de andre som også skal bruke Rv 2. Men når man leser avisen Glåmdalen av 14. mai i år, ser man at det står: «Uavgjort om rv 2». Videre står det: «Med fire stemmer for nord, fire for midten og tre for sør i Nes kommunes planutvalg i går kveld er riksvei 2-saken i Nes like åpen som før.» Det viser litt om hva de enkelte kommunestyrer og formannskap er uenige om. Og så er det dette med penger. I den samme avisen, Glåmdalen, står det den 15. mai følgende: «Både Akershus og Hedmark fylkeskommuner er lei av å vente på ny riksvei 2. I løpet av juni gir de derfor lånegarantier på til sammen 520 millioner kr.» Slik kan jeg vise til den ene avisartikkelen etter den andre. Jeg har forståelse for at statsråden ikke kan svare mer detaljert på tilleggsspørsmål. Jeg synes at førstesvaret var bra. Men synes ikke statsråden at noen må ta det overordnede ansvaret, slik at man snart skjærer igjennom? Jeg tror at dette har pågått i 12–13 år, og vi trenger nå en god vei, slik statsråden var enig i.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg takker statsråden for svaret igjen. Vi får virkelig håpe at vi får en enhet her, og at nye Rv 2 blir en realitet. Jeg er veldig spent på hva miljøvernministeren kommer med. Jeg vil også knytte noen bemerkninger til lokaldemokratiet. Det er klart at lokaldemokratiet er meget viktig, men noen ganger tar saker kanskje for lang tid. Det er jo ikke bare dette veiprosjektet som står på vent i Norge. Det står mange veiprosjekter på vent, og da er det kanskje viktig å være rask når man skal ta sine avgjørelser, slik at man ikke sakker akterut i køen. Det var det jeg ville fram til.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg vil få stille forsvarsministeren følgende spørsmål: «Ved behandlingen av St.prp. nr. 45 for 2000-2001 om omleggingen av Forsvaret i perioden 2002-2005 ble det vedtatt at lønnsadministrasjonen samles og lokaliseres til Harstad. Har statsråden vurdert å flytte Forsvarets regnskapsadministrasjon til Harstad for om mulig å oppnå en driftsmessig samlokaliseringseffekt mellom lønns- og regnskapsadministrasjonen?»
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg takker forsvarsministeren for svaret, og deler jo selvfølgelig også synspunktene i forhold til Harstads velegnethet i forsvarssammenheng. Når jeg stiller dette spørsmålet til forsvarsministeren, er det fordi Harstad i denne sammenhengen også framstår som et veldig godt alternativ for lokalisering av Forsvarets regnskapsadministrasjon, og det er ikke minst fordi vi, som forsvarsministeren var inne på, absolutt har ledige lokaler med riktige fasiliteter i Harstad. På samme måte har vi kompetansen som absolutt er en nødvendighet her, og ikke minst er synergieffekten ved en samlokalisering med lønnsenheten også et viktig poeng. Det er et faktum at Harstad har mistet en rekke arbeidsplasser innenfor Forsvaret de siste årene. Mener ikke da forsvarsministeren at det, ut fra disse gode argumentene, i det minste burde vært utredet en lokalisering til Harstad? Så vidt jeg forstår, har ikke det vært utredet i det hele tatt.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2003-05-21:
Jeg takker igjen for forsvarsministerens svar. Det er jo et faktum at Forsvarets regnskapsadministrasjon vil utgjøre en plass mellom 60 og 70, kanskje opp mot 100, arbeidsplasser. Lønnsenheten, som i dag er lokalisert til Harstad, er langt mindre, men dette ble i sin tid behandlet politisk. Mener ikke forsvarsministeren på denne bakgrunn at det er noe uvanlig at en såpass stor lokaliseringssak, for det er det jo faktisk når man ser på antall arbeidsplasser det her er snakk om, ikke blir forsøkt løftet opp på politisk nivå?
Hans Seierstad (Senterpartiet), 2003-05-21:
«Det viser seg at det er svært vanskelig for eiere av freda hus å få støtte til vedlikehold. Mange eiere må koste alt sjøl. Oppland fylke har flest verneverdige bygninger i landet. Bare i Gudbrandsdalen er det mellom 400 og 500 freda hus. I Oppland fylke var det søknader om støtte for 11 mill. kr i 2001, mens det bare blei innvilga 2,4 mill. kr. Regningene for den enkelte huseier blir svært store. Hva vil statsråden gjøre for at det offentlige skal ta større del av dette viktige samfunnsansvaret?»
Hans Seierstad (Senterpartiet), 2003-05-21:
Det er veldig bra at Norsk Kulturminnefond nå er på plass, og som statsråden sier, det såkornet som her blir etablert, er viktig for å få private eiere til å yte sin skjerv i forhold til å ta vare på disse nasjonale verdiene. I St.meld. nr. 25, som sier noe om rikets miljøtilstand, står det at det vil bli lagt fram ei stortingsmelding om kulturminnepolitikken. Den vil omhandle kulturminner som skal tas vare på og brukes til å utvikle distriktene i forhold til reiseliv, næringsliv og landbruk, noe nettopp distriktene trenger i den omstillingstida som vi nå er midt oppe i. Spørsmålet mitt blir da: Vil det bli lagt inn føringer i denne meldinga som tilsier at Regjeringa vil gå lenger i forhold til å gi større avkastning på Kulturminnefondet? Er det mulig å tenke seg at Regjeringa eventuelt vil se på skatteendringer, momsfritak, på den type investeringer? Og for det tredje, det som går på kirkebygg, som også er viktige kulturminner, og som kommunen har ansvaret for: Vil dette bli sett i sammenheng i forhold til det som skal legges fram?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-05-22:
Statsråden sier at hun er glad for at vi nå skal vedta loven. Det er nok riktig. Men jeg tror ikke at statsråden er spesielt fornøyd, for på svært mange områder lider Regjeringen nederlag. Arbeiderpartiet er veldig fornøyd, for med unntak av et par forslag har vi faktisk fått flertall for alle forslagene våre. Ett av disse forslagene som vi ikke får flertall for, er innstrammingen av 10 pst.-regelen. Jeg viste også i innlegget mitt til at statsråden har sendt ut et rundskriv der man sier at ved «ein inkurie under lovendringa fall siste punktum i eigarseksjonslova § 22 fjerde ledd bort. Punktumet vil bli sett inn igjen ved første høve. Departementet oppmodar alle om likevel å leggje regelen til grunn når ein gjer bruk av fjerde ledd». Dette har vi nå fremmet et forslag om, men nå vil ikke regjeringspartiene støtte det. Mener statsråden at dette nå ikke skal rettes opp?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-05-22:
Bare kort: I forslag nr. 6 skal det være en rettelse. Det skal stå «§ 4-2 første ledd nytt siste punktum skal lyde», ikke nytt første punktum. Så et par ord til statsråden, som sier at hun er forundret over partienes ståsted i forhold til rettsregisteret: Det er vel ikke noen grunn til å legge skjul på at det er noen som er forundret over statsrådens ståsted i forhold til rettsregisteret også. Her må man først gå i seg selv, før man begynner å kritisere andre. Statsråden sier at man ikke sikrer konkurranse. Det er ikke riktig. Slik rettsregisteret nå skal fungere, er det full mulighet til konkurranse. Det som Arbeiderpartiet har vært opptatt av, er at vi skal gi andelseierne en billigst og best mulig tjeneste. Og med det som Regjeringen la opp til, et statlig monopol, er vi ikke sikre på at vi hadde fått den gevinsten.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-22:
Det var et utrolig godt tips, president. Jeg tar selvfølgelig opp det forslaget som SV har fremmet sammen med Senterpartiet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-22:
Jeg synes det er illustrerende at statsråden ikke tar det poenget som jeg har i forhold til dette med borettslagenes rolle som aktive i det å drive sosial boligpolitikk. For det er helt riktig, som statsråden sier, at de ikke har en viktig rolle som boligpolitisk aktør, men de tar et viktig boligsosialt ansvar. De har ønske om f.eks. å drive en utleievirksomhet overfor ungdom og andre, som også er viktig for samfunnet. De har ønske om å drive med lavinnskuddsboliger som skal være rettet inn mot grupper i samfunnet som har trøbbel med å etablere seg. Men de får ikke den rollen av boligministeren, fordi hun og resten av Regjeringen ikke synes det er en viktig ting å prioritere. Det synes jeg er et problem.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-22:
Her mener jeg bare at statsråden understreker de skylappene det virker som om hun har. Det finnes altså et enormt potensial i å bruke den kraften som fins i boligbyggelagene, til boligsosiale formål, f. eks. det som statsråden nå har fjernet fra Husbankens tilskuddsmidler – dette med å drive ikke-kommersiell utleievirksomhet. Det er helt åpenbart at boligbyggelagene vil være noen av de ytterst få som vil ha vilje til å gå inn, sammen med andre frivillige organisasjoner, sa hun, på ikke-kommersielle vilkår. Det vil ikke f.eks. private utbyggere være med på. Da mener jeg at ser man ikke det, så har man bommet. Jeg vil si én ting, som understreker det vi har gjort fra komiteens side. Vi har nemlig slått fast at boligbyggelagene ikke bare skal begrense seg til det som går på hovedformålet, men vi har også understreket betydningen av at de i stor grad skal kunne drive med ting som støtter opp om hovedformålet. Og det synes jeg er en innskjerping av det som lå i proposisjonen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-22:
Jeg følte behov for å ta ordet helt til slutt – dette blir sikkert det siste innlegget – for å si noe til det som statsråden sier om dette. Statsråden er redd for NBBL som monopolist, i forhold til dette med å registrere. Det synes jeg ikke statsråden skal være redd for. Dessuten – hvis det er grunn til å være redd for det, kommer det til å løse seg av seg selv i markedet, hvis det er slik at NBBL priser seg helt ut. Grunnene til dette er flere forskjellige. Den ene er følgende: Det er åpenbart at dersom NBBL fører disse tingene for sine medlemmer, vil det være et medlemskrav å få gjort noe med den måten NBBL gjør dette på, dersom det er slik at de priser seg helt ut og tilbyr en elendig kvalitet. Dessuten har statsråden og Regjeringen gjennom de kravene som man framsetter i autorisasjonsordningen, muligheten til å sørge for at dette hele tiden holder tritt med den utvikling og kvalitet som vi også hadde hatt dersom man skulle hatt en grunnboksføring, som var statsrådens alternativ. Jeg må si at jeg synes det alternativet som regjeringsfraksjonen kom opp med under behandlingen, var dårlig. Anbudsutsetting i en femårsperiode er ikke noen god løsning sammenliknet med f.eks. å gjøre det som Regjeringen først foreslo, nemlig å putte dette i grunnboken. Å putte dette i grunnboken er det gode argumenter for å gjøre. Man putter alt sammen ett sted, og så får man en sentral ordning som gjelder alle. Når SV har valgt å ikke gå inn for dette, er det tre grunner til det. Den ene er at vi tror det blir billigere. Jeg tror ikke det er noen som helst tvil om at det kommer til å bli billigere å gjøre det på den måten som flertallet nå legger opp til. En grunnboksregistrering koster tross alt det det koster, det er høy gebyrføring der. Dette vil altså bli billigere. Det andre er at man får en høy grad av tilgjengelighet, fordi dette kommer til å bli utført av dem som i utgangspunktet vil gjøre dette arbeidet dersom NBBL oppretter et register, som de sier at de kommer til å gjøre. I tillegg vil man få akkurat den samme tilgangen til informasjon som regulator f.eks. dersom Regjeringen sørger for å gjøre det komiteen har anbefalt, nemlig å putte alt dette inn på en hjemmeside. Da vil dette være like lett tilgjengelig som alt annet. Da kan ikke jeg skjønne hvorfor dette skal være så fryktelig. Jeg synes statsråden, regjeringspartiene og flertallet på Stortinget kan være enige om at det viktige og gode vi har klart å gjøre i denne prosessen, er det som Lovutvalget bad oss om å gjøre, nemlig å samle registreringen på ett sted. Det oppnår vi, og så kan vi krangle litt om de andre tingene. Men det er altså av underordnet betydning, for nå får man en ryddighet. Man får en kvalitetsutvikling på registreringen som er i takt med samfunnsutviklingen for øvrig, og da tror jeg vi skal være fornøyd med det.
Anita Apelthun Sæle (Kristelig Folkeparti), 2003-05-22:
Både bustadbyggjelag og burettslag har vore viktige for at nordmenn flest kunne få kjøpa sin eigen bustad. Slik vil det framleis vera, etter dei endringane i loven som vi gjer no. Sjølv om eg voks opp i eit hus på landet, budde vi tett. Bestemor budde på den eine sida av loftet, og tantefamilien budde på den andre – så det var eit lite burettslag, det òg. Og sjølv om eg voks opp slik, kjøpte eg min første bustad i eit burettslag. Eg måtte selja han til systera mi fordi eg ikkje fekk lov til å leiga han ut mens vi sjølve – altså familien min – var i militæret på Sessvollmoen. Eg trur at det viktigaste med denne loven er at regelverket vert enklare, og at den enkelte får større eigedomsrett til bustaden sin – slik ikkje eg hadde ein gong for lenge sidan. Til dømes vert retten til å leiga ut bustaden utvida. Slik eg og Kristeleg Folkeparti ser det, er det nødvendig med litt større fleksibilitet. Det er faktisk stor semje om hovudlinene i denne saka, sjølv om det på nokre punkt finst usemje. Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet vil ikkje tillata at det kan utbetalast renter av andelskapitalen. Kristeleg Folkeparti meiner at renter på kapital er eit så innarbeidt prinsipp at det er urimeleg at dette ikkje kan vera mogleg også for burettslag. Med dei beskrankingane som Regjeringa har lagt inn, er vi heilt nøgde med at dette får fleirtal i salen. Usemje er det også i spørsmålet om tak på saksbehandlingsgebyr. Ut frå noko forskjellig vinkel seier Arbeidarpartiet, Senterpartiet og – denne gongen – Framstegspartiet nei til det. Regjeringa får likevel fleirtal saman med SV for at storleiken på slike gebyr vert knytt til rettsgebyr. Og det er vi nøgde med. Regjeringa meiner at eit register for rettar i burettslag bør vera offentleg, og vil oppretta ei eiga registerordning. Høgres og Kristeleg Folkepartis stortingsgrupper ville konkurranseutsetja drifta av eit slikt register, men slik at eigedomsretten av innhaldet i registeret skulle vera på statens hender. Fleirtalet vil – merkeleg nok – berre ha ei autorisasjonsordning, som vi trur lett kan føra til at NBBL, Norske Boligbyggelags Landsforbund, kjem i ein monopolistisk situasjon. NBBL er utvilsamt god til å drifta eit slikt register. Sjølv om Kristeleg Folkeparti meiner at forslaget frå fleirtalet er urimeleg, ser vi ikkje tapet som nokon katastrofe, ikkje minst fordi alle er samde om at denne typen register skal sikrast gjennom eit betre formalisert regelverk. Men vi trur altså at kunden vil tapa på fleirtalsvedtaket. Bustaden er viktig for at familien skal veksa og trivast. Heimen er staden der barn veks opp, og der varme og omsorg skal gjevast. Ein god bustadpolitikk er vesentleg for ein god familiepolitikk. Kristeleg Folkeparti trur at denne lovendringa samla sett er eit framsteg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-05-22:
Eg synest det er viktig å få avklart om statsråden meiner at bustadbyggjelaga har ei viktig oppgåve når det gjeld sosial bustadbygging. Burettslagsmodellen har i meir enn 50 år vist seg å vera ei god løysing for å skaffa folk gode bustader. Det viser jo det store talet på bustader som dei representerer. Bustadbyggjelaga har eit stort medlemstal, dei har ein stadig tilgang på nye, og det dokumenterer at burettsforma har godt gehør i befolkninga. Eg synest det er svært interessant at fleire bustadbyggjelag sjølve tek til orde for å involvera nye grupper når det gjeld ungdom, når det gjeld låginnskotsbustader, og at ein gjer vedtak i styra i dei ulike burettslaga om at kommunane kan kjøpa seg inn. Eg synest det er svært urovekkjande om vi her har ein statsråd som prøver å bortforklara den viktige oppgåva som mange burettslag i dag sjølve tek på seg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2003-05-22:
Denne replikkvekslinga har vore nyttig i den forstand at vi har fått avklart både at bustadbyggjelaga sjølvsagt har som føremål å ta vare på eigne medlemer, og at det enkelte burettslaget tek på seg oppgåver som det i dagens samfunn er viktig å løysa i eit fellesskap mellom den enkelte kommunen og dei ulike aktørane på bustadsektoren. Eg er einig i det som statsråden seier, at bustadbyggjelaga er éin av fleire aktørar. Eg har eit direkte spørsmål som går på dette med moglegheita for andre til å overta ein bustad for ein periode, og den grensa som no er føreslått til tre år. Vil ikkje to år vera meir føremålstenleg i forhold til at fleire hadde hatt moglegheit til ein bustad?
Erna Solberg (Høyre), 2003-05-22:
Statsråden kommer til å sørge for at vi følger opp, og at vi skal legge inn den riktige formuleringen i forhold til vedtaket. Vi synes likevel at vi skal fremme det i forbindelse med et lovforslag som kommer fra Regjeringen, når vi har gått igjennom akkurat hvordan denne formuleringen skal være. Jeg må si at det viktigste i forhold til denne 10 pst.-regelen er at det faktisk kan fungere, at kommunene har en mulighet til å få kjøpt andeler i boligbyggelag, i eierseksjoner og i andre deler av boligmarkedet, som gjør at man faktisk kan få en fungerende boligpolitikk for de gruppene i boligmarkedet som er utsatt, og som trenger hjelp fra kommunen for å komme seg inn i boligmarkedet. Så skal vi gå igjennom og se på formuleringen av hvordan praktiseringen er, og vi skal komme tilbake med et lovforslag med de riktige oppdateringene av det, slik at vi får en praktisering som er i tråd med det vi ønsker. Praktiseringen legger til grunn det vi hadde til behandling i fjor.
Erna Solberg (Høyre), 2003-05-22:
Min understreking av at disse lovendringene ikke har et særlig formål i forhold til boligsosiale spørsmål, er en understreking av det NBBL selv har sagt i sin høring. De har vært opptatt av å understreke at boligsamvirket ikke har noen offentlige boligsosiale forpliktelser, og at eventuelle bidrag fra boligsamvirkets side på dette området skal skje på vanlige forretningsmessige vilkår, hvor ytelsene og motytelsene veies opp mot hverandre. De definerer ikke selv at de har en slik særlig boligsosial rolle. Så kan man si at de kan ha det, men det kan også mange andre ha hvis det skal skje på forretningsmessige vilkår, hvor ytelser og motytelser veies opp mot hverandre. Dette er altså boligsamvirkets egen høringsuttalelse, som understreker at de faktisk ikke ønsker en overdriving. Deres formål er å gjøre noe for dem som melder seg inn i ulike livsfaser, og for dem som er medlemmer, og som velger å organisere sitt boligbehov gjennom boligbyggelagene.
Erna Solberg (Høyre), 2003-05-22:
Jeg mener at boligbyggelag og boligsamvirket kan ha mange viktige oppgaver innenfor boligområdet og boligtilgjengelighetsområdet, ikke minst som en organisasjonsform som gjør det lettere å få til mer boligbygging. I så måte er borettslags- og boligbyggelagsformen en viktig del av hele vårt boligmarked, og den har bidratt til at nesten 80 pst. av boligmarkedet i Norge i dag er i eierform. Det har gjort eierskap enklere for mange grupper som vanskelig kunne ha kjøpt seg inn i en del andre typer prosjekter. Men jeg konstaterer at kommunalkomiteen har tillagt disse lovene og boligbyggelagene et annet formål enn det boligbyggelagene selv har understreket i sin høringsuttalelse. På det boligsosiale området mener de at dette skal være basert på rent forretningsmessige prinsipper, at de ikke skal ha noe særlig ansvar. Da har de altså likestilt seg med andre aktører på det boligsosiale området. Men at funksjonen og organisasjonsformene er viktig for boligbyggingen, er jeg ikke i tvil om.
Erna Solberg (Høyre), 2003-05-22:
Hvis statsråden har skylapper, er det i så fall boligsamvirkets skylapper hun har. Det er det viktig å understreke. Jeg synes også det er viktig å understreke at det godt kan tenkes at man som politiker har en drøm om at boligbyggelag og borettslag skal ha andre funksjoner enn det de selv definerer det som. Men da må det være de som er medlemmer, som definerer det, og da vil det altså være definert på ulike tidspunkt. Romantiseringen, at boligbyggelag eller borettslag er mer sosialt enn at en entreprenør bygger til lavkostnad, synes jeg er feil – særlig når jeg ser hvilke høykostprosjekter som er bygd, ikke minst fordi medlemskapsmassen i boligbyggelagene etter hvert blir annerledes. Man får flere i generasjonen 60-70 år som ønsker seg andre typer boligløsninger, som har ganske god økonomi. Det gjør derfor at man bygger Marienlyst Park og Sjølyststranda i Oslo eller Georgnes Verft i Bergen, som jo er relativt dyre, mest høykost – de kan ikke definere for noen organisasjon et annet formål enn de selv definerer for seg.