Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2018-05-29:
Jeg vil takke saksordføreren for å ha gjort en god jobb og for en grundig gjennomgang nå. Det er klart at det er alvor, det vi kan lese i Riksrevisjonens rapport, der det står: «Etter Riksrevisjonens vurdering synes det åpenbart at verken ressursbruk eller prioriteringer i forvaltningen av arbeidsmarkedstiltakene bidrar til å nå målene om arbeidsretting av stønader og tiltak, slik som Stortinget har forutsatt.» Det er, som saksordføreren var inne på, viktig at Riksrevisjonen gjør den jobben. Det de fremmer, vil jeg si er en uvanlig omfattende kritikk, for det er så mange punkter som omtales som kritikkverdige eller sterkt kritikkverdige. Det ene gjelder aktivitetsplaner, som er helt avgjørende for dem som skal inn på tiltak, men som – som saksordføreren var inne på – i stor grad er fraværende, noe som Riksrevisjonen karakteriserer som sterkt kritikkverdig. Det samme gjelder oppfølging av dem som er på tiltak, og ikke minst ventetid før man kommer på tiltak. For det er en kjent sak at jo lengre tid det går før man klarer å komme i aktivitet, jo større er muligheten for at man permanent havner utenfor arbeidsmarkedet. Så sier Riksrevisjonen at det er sterkt kritikkverdig at det i liten grad etterspørres kvalitet og resultatoppnåelse. Det fikk meg til å tenke på behandlingen av Meld. St. 33 for 2015–2016, som vi hadde her i Stortinget i 2016. Et av forslagene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti gikk ut på følgende: «Stortinget ber regjeringen, som et viktig tiltak for økt handlefrihet og myndighet til det enkelte Nav-kontor, å gjennomgå tildelingsbrevet til etaten med et kritisk blikk og erstatte detaljstyring av virkemidler, med mer vekt på styring gjennom oppnådde resultater.» Men det forslaget ble altså nedstemt. Under den samme behandlingen fremmet de samme forslagsstillerne et forslag, nr. 3. Der sa vi: «Stortinget ber regjeringen så snart som mulig komme tilbake til Stortinget med resultatene av evalueringen av konkurranseutsettingen av arbeidsmarkedstiltak i skjermet sektor med tanke på brukermedvirkning og oppnådde resultater og foreslå eventuelle endringer i anbudspraksis for bedre måloppnåelse.» Saksordføreren var også inne på dette. En av de tingene som gleder meg, er at det nå er enstemmighet – en samlet komité ber faktisk om det som den gangen ble nedstemt. Her er vi inne på et av de områdene i arbeidsmarkedspolitikken der det er politiske skillelinjer. For da regjeringa gjennomførte den konkurranseutsettingen, manglet det ikke på advarsler mot å gjøre det, både fra de faggrupper som tradisjonelt jobber på dette området, og fra politisk hold – bl.a. fra oss. Det har vært mye diskusjon om de tiltakene etterpå, bl.a. om at noen av dem som fikk anbud, velger ikke å ha egne ansatte. Statsråden har vært i Stortinget flere ganger og svart på det. Men jeg er altså veldig glad for at en samlet komité nå ser behovet for en gjennomgang av erfaringene, av det som vi den gangen oppfattet som et ideologisk preget forslag, som ikke var fundert i det som Riksrevisjonen undersøkte mulighetene for, å forbedre måloppnåelsen. Jeg ser fram til statsrådens svar på de funn som Riksrevisjonen har gjort.