Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2015-06-02:
Først har jeg lyst til å takke saksordføreren for et grundig og godt arbeid med denne saken, og ikke minst for å lose i havn en enstemmig anbefaling i komiteens innstilling til Stortinget. Takk også for samarbeidet i komiteen, om en vanskelig sak. Denne saken gjelder, som tidligere sagt, Riksrevisjonens rapport om den årlige revisjon og kontroll for budsjettåret 2013. Komiteen så behov for en noe mer omfattende behandling av revisjonen og kontrollen med Arbeidsdepartementet og besluttet å skille dette ut i en egen innstilling. Denne saken tar således bare for seg den delen som gjelder Arbeids- og sosialdepartementet. Departementet har ansvar for ni virksomheter, og tre av disse, nemlig Arbeids- og velferdsetaten, Arbeidstilsynet og Pensjonstrygden for sjømenn, har fått vesentlige merknader for 2013. Når det gjelder Arbeids- og velferdsetaten, har denne fått merknader hvert år siden 2009. Etaten har jobbet systematisk med forbedringer de siste årene og behandler nå flere saker og besvarer flere henvendelser på kortere tid. Men til tross for denne innsatsen viser revisjonen i 2013 at det fremdeles er betydelige utfordringer med bl.a. kvalitet i saksbehandlingen. Modernisering av IKT-systemene er en av de viktigste forutsetningene for å kunne realisere Nav-reformen. Riksrevisjonens rapport peker på vesentlige utfordringer med modernisering av IKT i Arbeids- og velferdsetaten, og det er risiko for at opprinnelige intensjoner ikke ivaretas, og at nødvendige forbedringer ikke blir gjennomført. Arbeids- og velferdsetaten har over 300 IKT-systemer som er bygd opp på ulike teknologiske plattformer. Det sier seg selv at uten en modernisering av IKT-systemene vil de gjeldende løsningene være til hinder for at etaten kan løse sine primæroppgaver effektivt i lang tid fremover. Dette ville medføre høy risiko for feil beregning og utbetaling av pensjon og ytelser, og nødvendige kompenserende kontroller er ressurskrevende. Det er verdt å merke seg at Riksrevisjonen i sin rapportering for 2013 konstaterer at det er satt høye ambisjoner for moderniseringsarbeidet, og at det er stor risiko for at det ikke blir gjennomført med forventede resultater. Til tross for at det i planfasen ble gjennomført omfattende utredninger med ekstern kvalitetssikring, ble arbeidet stoppet kort tid etter oppstart. Prosjektorganisasjonen som var opprettet for moderniseringsarbeidet, kalt MOD, ble nedlagt. Hovedårsakene til at prosjektet måtte stoppes, var undervurdering av kompleksiteten og kostnadene ved moderniseringsarbeidet mangelfulle avklaringer av grensesnitt, samhandling og avhengigheter mellom eksisterende og planlagte IKT-løsninger mangelfull kompetanse og ikke tilstrekkelig robuste arbeidsprosesser i organiseringen av moderniseringsarbeidet urealistiske planer lavere produktivitet enn forutsatt Som følge av avvikling av prosjektorganisasjonen og endret realiseringsstrategi er dessverre relativt store midler gått tapt. Arbeidet ble replanlagt gjennomført i tre separate prosjekter fordelt på seks år, med en total kostnadsramme stipulert til 3,3 mrd. kr. Jeg finner det riktig å presisere at kostnadsrammen på 3,3 mrd. kr ikke er en kostnadsramme vedtatt av Stortinget, men er en stipulert ramme i prosjektet som ikke er kvalitetssikret. Det har i ulike medier blitt fremstilt som en overskridelse når den stipulerte rammen økes, og det kan derfor for utenforstående oppfattes som om Stortingets bevilgninger er overskredet. Riksrevisjonen konstaterer at det ikke blir laget en felles ny grunnmur for det videre moderniseringsarbeidet når ambisjonen om å utvikle et saksbehandlingssystem som kan gjenbrukes på flere saksbehandlingsområder, ble lagt til side for å sikre at uførereformen kunne iverksettes. Endrede prioriteringer og behov for å replanlegge vil trolig medføre at etatens planer om å fase ut uegnede IKT-systemer må utsettes ytterligere. Riksrevisjonen har på bakgrunn av sin rapport for 2013 stilt spørsmål om departementet i tilstrekkelig grad erkjenner risikoen som endret realiseringsstrategi har for muligheten til å oppnå de opprinnelige målene med moderniseringen. Riksrevisjonen anbefaler at Arbeids- og sosialdepartementet følger opp at det etableres en fullverdig, moderne og integrert IKT-løsning som understøtter de målene som er satt for Nav-reformen. Under replanleggingen av IKT-prosjektet i 2013 ble Prosjekt 1 nedskalert, og man besluttet å benytte Pesys som grunnlag for ny uføretrygd fremfor å basere dette på en ny og gjenbrukbar vedtaksmodul. Fremskrittspartiet er enig i at en replanleggingen var nødvendig for at uførereformen skulle bli klar til iverksettelse 1. januar 2015. Under nåværende arbeids- og sosialminister ble uførereformen gjennomført innenfor de tids- og kostnadsrammer som ble satt i replanleggingen, og som Stortinget ble orientert om i revidert nasjonalbudsjett i 2013. Jeg vil gi statsråd Robert Eriksson honnør for å ha brakt det replanlagte og viktige Prosjekt 1 vel i havn på både tid og kost, slik det var forutsatt. Gjennom Riksrevisjonens rapport og ikke minst gjennom avholdte høringer er Fremskrittspartiet av den oppfatning at moderniseringsprosjektet helt fra starten av ikke hadde den nødvendige kvalitet og styring, ledelse og organisering på de ulike plan for å sikre gjennomføring av dette prosjektet, som hadde et høyt ambisjonsnivå. Dette må de daværende statsråder ta ansvar for, og dette gjelder i første rekke tidligere statsråd Hanne Inger Bjurstrøm. Et område som Fremskrittspartiet ville fokusere på, er at det er brukt betydelige beløp på konsulenter de siste årene. Det er grunn til å stille spørsmål om dette er best bruk av fellesskapets midler, og om disse selskapene tilfører og overfører kunnskap til Nav. Gjennom høringene og tilsendte dokumenter blir det vist til meget store kontrakter med flere selskap, både som IKT-leverandører, bemanningsovertakelse og topplederstøtte. Ett konsulentselskap har gitt leveranse som bestiller/rådgiver og som leverandør, noe som skaper tvil om habilitet. I høringen fremkommer det at Anniken Huitfeldt var klar over den store konsulentbruken, og hun svarte at det var et mål å få ned konsulentbruken. Nåværende statsråd fulgte opp i samme høring og sa at en skal redusere bruken av konsulenter der slik bruk kan reduseres. I forbindelse med kostnadsrammen for IKT-prosjektet hevder flertallet i komiteen at nåværende statsråd Robert Eriksson ga inntrykk av at kostnadsrammen skulle holde. Fremskrittspartiet mener denne henvisningen er feil. På spørsmål fra Helge Thorheim under høringen, om man står på trygg grunn og ikke bare tryggere grunn, svarte statsråden følgende: «Jeg må bare gjenta det jeg har sagt(…) om at vi står på tryggere grunn. Det synes jeg er positivt, og det synes jeg er bra, for det gjør at vi har større sjanse for å lykkes med gjennomføringen. Det at man tar seg bedre tid og planlegger grundigere gjennom 2015, gjør også at man står på tryggere grunn.» (…) Når det gjelder beløp avsatt til prosjektet, vil Fremskrittspartiet vise til at det som Stortinget formelt har tatt stilling til, er 1,75 mrd. kr i forbindelse med oppstart av Prosjekt 1 i moderniseringsprogrammet. Prosjekt 1 er, som tidligere nevnt, levert av nåværende statsråd på kost og tid, men med redusert funksjonalitet slik forutsatt i de opprinnelige planene fra replanleggingen i 2013 under tidligere statsråd. Fremskrittspartiet vil påpeke at regjeringen så langt ikke har fremlagt sak om Prosjekt 2 for Stortinget. KS1-prosessen i Prosjekt 2, som innbefatter ekstern kvalitetssikring, er et ledd i regjeringens forberedelse av en sak til Stortinget. Det er regjeringens eget kvalitetssikringssystem som har påpekt svakheter i Navs planlegging av Prosjekt 2. Det forutsettes således at vurderingene fra ekstern kvalitetssikrer blir en del av regjeringens grunnlag for videre planlegging av Prosjekt 2. Det er derfor uryddig når et flertall i komiteen kritiserer arbeids- og sosialminister Robert Eriksson for en prosess som følger ordinær prosedyre under forberedelse i regjeringen, og der det ennå ikke er lagt fram en egen sak for Stortinget. Med kvalitetsikringsrapporten fra Metier har regjeringen et godt bakteppe og anbefalinger å gå videre på i planleggingsarbeidet for Prosjekt 2, der en også regner med at en inkluderer funksjonalitet som ble utelatt i Prosjekt 1. En vellykket IKT-fornyelse er helt avgjørende for at innbyggerne skal få sine rettighetsfestede ytelser utbetalt på korrekt måte og til rett tid. Jeg vil til slutt ellers vise til saksordførerens fyldige og gode redegjørelse. Fremskrittspartiet slutter fullt opp om komiteens enstemmige forslag til vedtak.