Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-05-28:
Da regjeringen Solberg i 2015 la fram sin maritime strategi, Maritime muligheter – blå vekst for grønn fremtid, ga Kristelig Folkeparti sin tilslutning til innholdet i strategidokumentet. En viktig årsak til det var at regjeringen imøtekom Kristelig Folkeparti på flere punkter, bl.a. når det gjaldt tiltak for å styrke det grønne skiftet i den maritime næringen og å styrke den maritime kompetansen. I den maritime strategien viste regjeringen bl.a. til behovet for fornyelse av nærskipsfartsflåten, herunder potensialet for miljøforbedring som en del av flåtefornyelsen. Vi i Kristelig Folkeparti er glad for at regjeringen leverer på det punktet ved å gi støtte til vårt initiativ om å utrede en miljørettet toppfinansieringsordning for norske rederier i en annen sak på Stortingets dagsorden i dag. Et annet sentralt element i utarbeidelsen av regjeringens maritime strategi var spørsmålet om hvordan fartsområdebegrensningene i Norsk Internasjonalt Skipsregister, NIS, og innretningen av refusjonsordningen for sjøfolk kunne bidra til å sikre et sterkt norsk maritimt kompetansemiljø også i framtiden. Anbefalingene fra det regjeringsoppnevnte Fartsområdeutvalget når det gjaldt disse spørsmålene, utgjorde et viktig fundament for konklusjonene i strategidokumentet Maritime muligheter – blå vekst for grønn fremtid. Her er det fra vår side grunn til å understreke at hensikten med å vurdere disse problemstillingene var å sikre norsk maritim kompetanse, ikke å spare penger på statsbudsjettet gjennom en reduksjon av antallet sjøfolk som til enhver tid er omfattet av refusjonsordningene. I januar i fjor startet regjeringen en prosess med å gjennomføre den avgrensede oppmykningen i fartsområdebegrensningene for utenriksferjer som et flertall i Fartsområdeutvalget anbefalte i 2014. Det skjedde ved at en foreslått endring i fartsområdeforskriften for utenriksferjer ble sendt ut på høring. I februar i år varslet så Nærings- og fiskeridepartementet om en planlagt endring av fartsområdeforskriften for passasjerferjer i utenriksfart som vil gjøre det mulig å flagge om fartøy fra Norsk Ordinært Skipsregister, NOR, til NIS. Det er i tråd med anbefalingene fra Fartsområdeutvalget, men vi i Kristelig Folkeparti registrerer at de forutsetningene som Fartsområdeutvalget la til grunn for sine konklusjoner i 2014, er blitt vesentlig endret fram til i dag. Én ting er valutakursene, som har endret seg, men refusjonsordningen for rederi med NOR-registrerte fartøy er også betydelig styrket i årene etter 2014 – en vesentlig endring, bl.a. ved at taket for tilskudd er fjernet. Det kan dermed reises spørsmål om hvorvidt konkurranseulemper ved å ha fartøy registrert i NOR, som enkelte aktører påberopte seg i 2014, helt eller delvis er falt bort. Dette er for oss i Kristelig Folkeparti et helt sentralt element i saken. Vi var i 2015 villige til å vurdere endringer i fartsområdeforskriften som ett av flere grep for å bedre konkurranseforholdene for norske rederi og dermed sikre norsk maritim kompetanse også i framtiden. Det var aldri – og er fremdeles ikke – noe poeng i seg selv for oss å gjennomføre endringer i regelverket for å redusere statens utgifter til refusjonsordningen for sjøfolk. Den er vi for, nettopp fordi en raus refusjonsordning er det viktigste virkemidlet vi har for å sikre at norske rederi kan ha norske ansatte om bord på konkurransedyktige vilkår, og for å sikre rekruttering til norske maritime arbeidsplasser. Det er samtidig et faktum at Kristelig Folkeparti har inngått en budsjettavtale med regjeringen for inneværende budsjettår. I og med at en omflagging av utenriksferjer fra NOR til NIS ikke får de provenymessige konsekvensene for 2018 som ble lagt til grunn ved framleggelsen av statsbudsjettet i fjor høst, men antas å få det for kommende år ved eventuell omflagging, har vi valgt å ta opp spørsmålet om en endring av fartsområdeforskriften i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett. Vi ønsker da å få en vurdering av nødvendigheten av de endringene sett i forhold til det som var situasjonen i 2014. Kristelig Folkeparti kommer derfor ikke til å stemme for forslaget fra mindretallet i denne saken. Vi viser for øvrig til de merknadene i komitéinnstillingen som Kristelig Folkeparti står inne i.