trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
Eg er veldig glad for at vi står her i dag og skal fatta endeleg vedtak om Førdepakken. Det er faktisk veldig etterlengta. Det noverande vegnettet i Førde sentrum er ikkje i nærleiken av å vera dimensjonert for den trafikken som går gjennom sentrum i dag. Førdepakken vil gje betre vilkår for både gjennomgangstrafikken og lokaltrafikken. Førde skal jo verta sykkelbyen vår i Sogn og Fjordane, og målet er eit samanhengande sykkelvegnett – ja, dette vert veldig bra! Det er brei lokal og regionalpolitisk tilslutning til opplegget for Førdepakken, som vert eit spleiselag med statlege midlar, fylkeskommunale og kommunale midlar og i tillegg bompengar. Eg er også svært fornøgd med tilleggsmerknaden frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet der det vert sagt at eventuelt lågare innkrevjingskostnader også bør kunna nyttast til å få meir veg ut av prosjektet dersom lokale styresmakter skulle ønskja det. Hadde dette fått fleirtal, hadde det vore endå gildare å stå her i dag, for dette ville også ha kome bilistane og kollektivtrafikken til gode. Men eg er veldig nøgd med at Framstegspartiet sin gruppeleiar i fylkestinget ikkje fekk gjennomslag i si eiga regjering. «Dette er eit stort nederlag for heile partiet», sa Frank Willy Djuvik frå Framstegspartiet i ei pressemelding då tilrådinga vart lagd fram. Framstegspartiet sin frontfigur i Sogn og Fjordane har prøvd å stoppa Førdepakken frå dag éin, og, som også representanten Navarsete sa, det toppa seg då Djuvik triumferande etter landsmøtevedtaket i Framstegspartiet vedkomande ordninga med bypakke berre i dei ni største byane kunne erklæra: «Dette vedtaket har nok gravlagt Førdepakken ein gong for alle». Vi kan i dag berre konstatera: Han tok feil. Heldigvis har han ikkje gjennomslag sentralt. Eg vil nytta høvet til å takka komiteen for veldig kjapp handsaming av denne pakken. Eg vil takka ein samla stortingsbenk for å ha stått på i denne saka. Det gjeld også Høgre-representanten Lødemel – bra jobba av alle! Her har vi stått samla, og det viser seg at då får vi det til.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-06-18:
I dag handsamar Stortinget Førdepakken – ei stor og viktig sak for Førde kommune og for Sunnfjord-regionen. Det er jobba godt og målretta med denne saka frå Førde kommune si side, med ordførar Olve Grotle i spissen, og frå bompengeselskapet. Saka har fått ei rask og god handsaming i departementet og i regjeringa. Arbeidet med Førdepakken tok for alvor til hausten 2011, og det har heile tida hatt god støtte og entusiasme frå dei aller fleste. Bypakken har hatt stor administrativ og politisk støtte i Førde kommune, i kommunane i området og i fylkeskommunen. Regjeringa og Stortinget si godkjenning av Førdepakken er eit viktig handslag til vekst og utvikling i Førde-regionen. Gjennom Førdepakken skal det byggjast gang-, sykkel- og bilvegar dei neste åtte åra for over 1,65 mrd. kr i 20 ulike vegprosjekt. Kostnadene skal dekkjast dels av offentlege løyvingar frå staten, fylkeskommunen og Førde kommune og dels frå bompengar. Bompengedelen skulle ein sjølvsagt ha vore forutan, men det er ein avgjerande og nødvendig faktor for at vegpakken kan bli realisert. Førdepakken representerer så store investeringar at det i seg sjølv gir eit positivt bidrag til optimisme, utvikling og vekst i Førde. Dei ulike vegprosjekta er så omfattande og mange at dei i sum vil endre og modernisere Førde i sitt uttrykk som by – ikkje minst gjeld dette store satsingar på mjuke trafikantar, noko som vil gje Førde eit mildare og venlegare andlet. Førdepakken passer såleis godt inn i det viktige arbeidet som går føre seg for å gjere byen trivelegare og meir attraktiv. Førdepakken løyser mange av trafikkutfordringane i Førde og vil sikre at byen vil få god og framtidsretta trafikkavvikling dei næraste åra. På same måte vil det bli mykje lettare å byggje og utvikle eigedommar i Førde, særleg i sentrum, der eit krevjande trafikkbilete har lagt fantastiske og rettslege hindre for investeringar og gode byutviklingsprosjekt. Førde kommune har også nyleg fått godkjent ein kommuneplan, der mange av tiltaka i Førdepakken er med. Dermed er også dei planmessige sidene ved Førdepakken godt ivaretekne. Eg vil nytte høvet til å gratulere Førde kommune med ordførar Grotle i spissen, og bompengeselskapet, for godt utført arbeid og ønskje lykke til med gjennomføringa av dei enkelte tiltaka i Førdepakken. Eg vil også nytte høvet til å takke komiteen og Stortinget for rask og effektiv handsaming av Førdepakken, og for ei samrøystes innstilling i tråd med forslaget frå bompengeselskapet.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
På vegne av meg selv og representanten Audun Lysbakken vil jeg fremme et forslag om lovfesting av overgrepsmottak.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
Mitt spørsmål går til justisministeren. De siste ukene har vi gjennom emneknaggen «Jeg har opplevd» fått lese flere hundre kvinners historier om seksuell trakassering og voldtekt. I kampanjen som ble startet av det feministiske tidsskriftet Fett, forteller kvinner om seksuell trakassering, diskriminering og overgrep. Aftenposten har også de siste ukene satt søkelys på voldtektsproblematikken gjennom serien En av hundre. Nå har russen nettopp startet feiringen av fullført skolegang, og vi ser at bare seks dager inn i mai har fire jenter anmeldt voldtekt som har skjedd på russetreff. Tall fra omfangsundersøkelsen om vold og voldtekt som NKVTS kom med for over ett år siden, viste at én av ti kvinner i Norge har blitt voldtatt. En annen undersøkelse viser at ni av ti som opplever voldtekt, ikke anmelder forbrytelsen. Åtte av ti voldtekter som faktisk anmeldes, henlegges av politiet. Med andre ord er det ganske vanlig å bli utsatt for voldtekt, og det er også ganske vanlig å slippe straff for voldtekt. I dag har SV fremmet forslag om lovfesting av overgrepsmottak. Det mener vi er nødvendig for å sikre alle innbyggere i landet et likeverdig tilbud. Vi mener at tilgjengelige overgrepsmottak med riktig kompetanse er avgjørende både for å sikre bevis og for å sikre god oppfølging av ofre. Mitt spørsmål er om dette er noe som statsråden støtter.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
Helhet og holdninger er viktig. I den forrige regjeringens handlingsplan mot voldtekt var lovfesting av overgrepsmottak ett av flere tiltak. Den handlingsplanen varte fra 2012 til 2014, men har dessverre ikke blitt fulgt opp av noen ny. Vi rakk heller ikke å sette i gang alle tiltakene i planen, og de er heller ikke fulgt opp. I mellomtiden har vi sett omfangsundersøkelser som bekrefter voldtekt som det alvorlige samfunnsproblemet som det er. Jeg lurer på: Hvilke av tiltakene i den forrige handlingsplanen vil regjeringen følge opp, og vil det komme noen ny handlingsplan mot voldtekt og seksuell trakassering?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-06:
Eg vil på vegner av representanten Jenny Klinge og meg sjølv fremja eit forslag om å styrkja jordmortenesta i norske kommunar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-06:
«Helse Stavanger har sett i gang ein omstillingsprosess som betyr ei omfattande nedbygging av det polikliniske og kirurgiske tilbodet ved Stavanger universitetssjukehus si avdeling i Egersund. Endringane som er på gang, gjeld den kirurgiske poliklinikken med oralkirurgi og urologi, gastropoliklinikk og det ortopediske tilbodet. Dei tilsette er uroa for at omstillinga er ei skrittvis utradering av heile sjukehustilbodet i Egersund. Er sentraliseringa i tråd med regjeringa sin sjukehuspolitikk?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-06:
Då registrerer eg at helse- og omsorgsministeren går god for dei omstillingane som er tenkte i Egersund. Eg har eit spørsmål om det er slik at statsråden meiner at dei endringane som vert sette i verk, vert gjort fordi det ikkje har vore god nok kvalitet, og fordi det ikkje har vore sikra stabil bemanning. Det er i alle fall informasjon som er ny for meg ut ifrå den kjennskapen eg har til tilbodet i Egersund i dag. Viss statsråden faktisk meiner det, synest eg han skal gjera greie for dei uttalene.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-06:
Eg ville ha trudd at med dei kapasitetsutfordringane som er ved Stavanger universitetssjukehus, så ville det vore effektivt å desentralisera mest mogleg av det dagpolikliniske tilbodet dit ein har gode lokalitetar og ei fast bemanning. Så spørsmålet mitt er: Korleis meiner Stavanger universitetssjukehus at ei sentralisering av dette faktisk skal sikra ei meir effektiv drift? Reknar ein med at fagmiljøet i Egersund skal flytta med tenestene inn til Stavanger, eller reknar ein med at fagmiljøet som er i Egersund, då vil forvitra vekk? Dette er snakk om leiing. I Hallingdal har ein fått til eit godt desentralisert tilbod i Ål, og dei kunne vel fått til det same i Egersund.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2015-05-06:
Tidligere i uken kunne vi lese at finansministeren skryter av rekordstore bevilgninger til vei. Nå er det sånn at samferdselsministeren styrer på den rød-grønne NTP-en, så dette er jo for så vidt en hyggelig anerkjennelse også til den forrige regjeringen når finansministeren skryter av bevilgningene til vei. Dagens regjering ligger for øvrig et par hundre millioner kroner bak Arbeiderpartiets budsjettforslag til vei for 2015, men likevel er det et høyt nivå. Fremskrittspartiet gikk som kjent til valg på å bygge vei uten bompenger, og samferdselsministerens egen statssekretær garanterte for null bompenger med Fremskrittspartiet i regjering. Men nå bygges det altså vei med mer bompenger enn noen gang før. Mitt spørsmål til statsråden er da: Hvor store er investeringene i vei hvis en trekker fra bompengene, slik som Fremskrittspartiet lovte velgerne før valget?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2015-05-06:
Jeg har lovet statsråden at Arbeiderpartiet vil være med på, som vi alltid har gjort, å organisere ting bedre, for at vi skal få mer vei og bane ut av pengene. Så vil jeg gjøre statsråden oppmerksom på at også Arbeiderpartiet har fortsatt å drive politikk etter 2013, like mye som jeg regner med at statsråden drev med politikk før 2013, da han kom i regjering. Så når jeg forholder meg til det budsjettet som er vårt budsjett, forholder jeg meg til Arbeiderpartiets 2015-budsjett. Der har Arbeiderpartiet mer både til vedlikehold og til vei enn det statsråden har. Men statsråden svarer ikke på det som er spørsmålet mitt, og det er hvordan hans nasjonale transportplan ville sett ut uten bompenger. Da kan jeg hjelpe statsråden litt i gang: Hadde Fremskrittspartiet fulgt opp egne løfter, ville de ha måttet lage en NTP med om lag 100 mrd. kr mindre, som er bompengeandelen. Store deler av budsjettet er basert på penger som statsråden i utgangspunktet er imot. Så da spør jeg statsråden: Er ikke det et paradoks – eller framstår ikke det som et paradoks?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Takk for spørsmålet. Med dagens regjering er bevilgningene til vei rekordhøye, og satsingen på samferdsel totalt er langt høyere enn det som ligger i Nasjonal transportplan. Det er ikke unaturlig at dagens regjering gjennomfører de prosjektene som ligger i Nasjonal transportplan, for de prosjektene ble også stemt fram av både Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, og det vi var for i opposisjon, er vi også for i posisjon. I tillegg gjør vi langt mer enn det som lå i Nasjonal transportplan. Når vi nå har opprettet et veiselskap – det gjorde vi i går – var det noe som ikke var planlagt i Nasjonal transportplan, men som våre fire partier gikk til valg på, og nå gjennomfører vi. Noe av det siste som den forrige regjering skrev kronikk om fra Samferdselsdepartementet, før den rød-grønne regjeringen gikk av, var en advarsel mot å omorganisere noe som helst innenfor veisektoren. Veireformen vi gjør, viser at vi ikke tar de holdningene særlig tungt, men vi gjennomfører Nasjonal transportplan og mer enn det på vår måte. I tillegg skal vi bruke mer OPS. Vi har i budsjettet for 2015 fått inn en bevilgning til vedlikehold som ligger langt over det som lå i Nasjonal transportplan. I Nasjonal transportplan skulle altså vedlikeholdsetterslepet fortsette å vokse i år. Med dagens regjering og dagens flertall blir vedlikeholdsetterslepet på vei redusert for første gang på mange tiår. Det bevilges i år over 26 mrd. kr til Vegvesenet. Så bevilges det i tillegg mye penger til fylkeskommunene til fylkesveier. Riksveibudsjettet øker med rundt 20 pst. fra i fjor til i år. Bevilgningene til fylkesveier øker med rundt 146 pst. i 2015 sammenlignet med det den rød-grønne regjeringen la fram for 2014. Og der den rød-grønne regjeringen bevilget rundt 5 mrd. kr mindre enn det du må ha i gjennomsnitt i NTP, så bevilger dagens flertall 1 mrd. kr mer enn gjennomsnitt i NTP for dette året. Det viser en satsing langt utover det som var planlagt fra de rød-grønne.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Fremskrittspartiet har vært veldig offensivt når det gjelder å bygge mer vei. Hadde Fremskrittspartiet styrt dette landet alene, ville representanten sett enda mer penger til vei, enda mer penger til jernbane, og ingen bompenger, rett og slett fordi vi som parti mener at vi skal spare litt mindre i oljeformue og litt mer i realkapital i Norge. Så er det sånn at selv om vi sitter og forhandler og er enige med tre andre partier, har vi fått til en langt sterkere satsing på samferdsel og en mindre bompengeandel enn det den rød-grønne regjeringen la opp til. Så selv om ikke et enkelt parti har flertall alene i Stortinget og dermed kan sitte alene i regjering, får Fremskrittspartiet gjennomslag for veldig mye, men Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre får også store gjennomslag. I sum betyr det at vi har en regjeringsplattform der vi skal bygge mer vei enn det de rød-grønne planla, og vi skal ha en lavere bompengeandel. Da synes jeg det er bedre å sitte i regjering og være med og påvirke ting i riktig retning, framfor å sitte i opposisjon, som Fremskrittspartiet gjorde, uten å få gjennomslag i et eneste bompengeprosjekt og bare se at det vokste himmelhøyt med den rød-grønne regjeringen. Nå skjer det en endring, og det er jeg glad for.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg synes det er veldig kjekt å snakke om veisatsingen til regjeringen, for den overgår det som var planlagt fra forrige regjering, så det er ikke unaturlig at jeg er stolt av det. Når det gjelder bompengesektoren, har vi allerede redusert bompengenivået for bilistene med flere milliarder kroner sammenlignet med det de ville fått om de rød-grønne styrte etter sine planer. Vi har også nå lagt fram en bompengereform som betyr at vi går fra rundt 60 selskaper til 3. Det vil kunne spare administrasjonskostnader. Vi ser på bedre måter å finansiere det på, som betyr reduserte finanskostnader. I sum betyr det at man kan øke rabattene ganske betydelig mange steder. Der den forrige regjeringen før den gikk av vedtok å fjerne mange bompengerabatter, vil vi øke dem, rett og slett for å redusere den belastningen bompengene er for bilistene. Så har jeg også registrert at Arbeiderpartiet har vært redd for at det som regjeringen og flertallet nå gjør på veisiden, blir en veibonanza. Det er litt rart å få et spørsmål i denne sal der en gir inntrykk av at dagens regjering ikke gjør noe utover de rød-grønnes planer, samtidig som vi i Klassekampen ser at de rød-grønne frykter en veibonanza med dagens regjering. Opposisjonen bør bli enige om hvordan de skal kritisere oss, synes jeg.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Det er litt rart å bli utfordret på ting som f.eks. bompenger der Arbeiderpartiet og Senterpartiet har protestert når regjeringen har foreslått å redusere bompenger, og så får jeg altså kritikk fra de samme partiene når jeg ikke gjennomfører reduksjon av bompenger. Så det hadde vært en fordel om opposisjonen kritiserte i tråd med den politikken de fører, og ikke kritiserte i strid med den politikken de selv fører. I bompengereformen har vi lagt til grunn at en i veiselskapet skal ha de bompengene som ligger i NTP, rett og slett fordi det er det vedtaket Stortinget har gjort. Når en da kommer til de endelige veiprosjektene, ser jeg for meg at vi gjør det samme som vi har gjort på E6 i Helgeland nord – fjerner bomstasjoner og reduserer bompengegjelden – men det gjør vi i det enkelte prosjekt når det fremlegges. Men for at Stortinget skal ha noe å forholde seg til når det gjelder porteføljen i veiselskapet, er det naturlig at vi legger til grunn den fordelingen av statlige midler kontra bompengemidler som Stortinget allerede har vedtatt, og så tar vi endringene. Så langt har det altså vært reduksjoner i bompengeandelen i en rekke veiprosjekter, rett og slett fordi vi har en ny regjering, som vil ha mindre bompenger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg tror alle er innforstått med at om man skal bygge mer vei, mer jernbane og bedre kollektivtransport, så må man ha mer bevilgninger. Men hvor de pengene kommer fra, tror jeg det er stor politisk uenighet om – skal en ta dette over statsbudsjettet, eller skal en ta det gjennom bompengefinansiering. Uavhengig av om en er FrP-er eller ikke, er det et faktum at bompenger er en av de dyreste måtene å kreve inn penger på for den norske befolkning, for da låner du altså penger, som du skal betale rente på, og i tillegg er det administrasjonskostnader på å kreve det inn, som ofte ligger på rundt 10 pst. Hadde skatteetaten beholdt 10 pst. av alt de henter inn, for å kreve inn skattene, tror jeg vi hadde sagt at skatteetaten trenger å reformeres. Men på bompenger blir dette en ekstraskatt som folk flest ikke liker, men som politikerne synes er behagelig for å slippe å prioritere. Så sitter likevel jeg i en regjering der vi har fått gjennomslag som FrP-ere for å få mindre bompenger enn det de rød-grønne la opp til, og vi får også mer vei. Det er det som kalles et kompromiss, som gjør at ingen er hundre prosent fornøyd, men jeg tror alle på borgerlig side er langt mer fornøyde med slik det er nå, enn slik det var i de foregående åtte årene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Det er to sider ved den saken: Det ene er at det allerede i dagens lovverk er mulighet til å ha høyere bompenger på de dagene som det er veldig dårlig luft. Det er en mulighet som finnes i dagens lovverk, som har vært der lenge før dagens regjering tiltrådte, men som en lokalt har valgt ikke å bruke. Da synes jeg det er rart at en ikke ønsker å bruke de virkemidlene som er, i stedet for hele veien å rope på nye, som egentlig gir akkurat det samme resultatet. Det andre er at mange av de utfordringene som representanten Holmås nå tar opp, handler om at det er for mange dieselbiler i byene. Veksten i salg av dieselbiler skjedde jo spesielt under forrige regjering, som gjorde dieselbiler billigere å kjøpe, på bekostning av bensinbiler, og som dermed selv var med og skapte det problemet som de nå er hårreisende irriterte over at eksisterer og ikke blir løst av dagens regjering. Jeg skal love at sammen med klima- og miljøministeren – ja, med hele regjeringen – jobber vi med mange ulike grep innenfor både bilsektoren, fergesektoren og industrien for å få ned utslipp og det som er miljøskadelige forhold lokalt og globalt. Vi skal gripe fatt i dette, men det finnes mange virkemidler, som eksisterer allerede, og som burde blitt tatt i bruk i byene før en ber om …(Presidenten klubber) (Presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg opplever egentlig ikke at det er noen konkurranse med Arbeiderpartiet om hvem som bygger mest vei, når Arbeiderpartiets bekymring har vært at veiselskapet ville skape en veibonanza, og når Arbeiderpartiet i andre sammenhenger har gått ut og fryktet at regjeringen skal bygge firefelts motorvei mellom Stavanger og Kristiansand i stedet for tofelts vei. Det viser jo bare at Arbeiderpartiet mener at vi gjør for mye, ikke for lite, på veisiden. Når det gjelder utslippene, er jeg helt enig i at vi må jobbe for å få dem ned. Men jeg har den visjonen at de veiene vi nå bygger, både på Østlandet, i Nord-Norge og på Vestlandet, vil bli kjørt på av neste generasjon, som har biler som ikke har utslipp. Den satsingen som nå gjøres – nærmest på tvers av alle partiene – når det gjelder utslippsfrie biler og lavutslippsbiler, innebærer jo at de CO2-utslippene som representanten Hansson tar opp, i stor grad vil være eliminert fra transportsektoren. Så er det viktig at vi i den sammenheng også ser på hvordan vi kan få Europa til å skape enda mer fornybar energi, så man ikke fyrer opp elbilene med kullkraft. Det å si at en ikke skal bygge ut veier fordi vi i dag har utslipp fra bilene, viser manglende perspektiv på hvordan neste generasjon vil transportere seg selv.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg har store ambisjoner på vegne av norsk luftfart generelt, både når det gjelder flyselskapene som opererer i og utenfor Norge, og når det gjelder lufthavnsinfrastrukturen vi skal ha. For mange er lufthavner svært viktig i den daglige kommunikasjonen. For bare en uke siden kjørte jeg E10 i Lofoten og besøkte fire av de flyplassene som finnes på den strekningen. Alle som jeg traff, understreket at tilgang til flyplass var viktig. Det var derimot en god diskusjon rundt om det viktigste var å kunne gå til flyplassen og ha et rutetilbud til nærmeste storby, eller om en er villig til å kjøre 20–30 minutter for å komme til en flyplass med større rutetilbud, både i regionen og ikke minst nasjonalt, og kanskje internasjonalt. Der er det viktig for meg å høre på de ulike syn som framkommer både fra lokalpolitiske myndigheter, som ofte bruker lokalflynettet for å reise på møter – i Lofoten handler det spesielt om å komme seg til Bodø – og fra næringslivet, som ser et større potensial hvis en får et større nettverk. Da kan de få næringsliv til å etablere seg i regionene, og ikke minst kan turismen få et større nedslagsfelt for innreisende turister hvis de lettere får folk til å fly til området. Så har vi behovene for lokalbefolkningen. En ser ofte at det er lekkasjer på flyplasser – reiser folk alltid ut fra den flyplassen som er nærmest? Nei, det viser seg at privatpersoner reiser ut fra den flyplassen som har best tilbud. Det betyr at i Lofoten reiser mange til Evenes, for der koster det mye mindre, og en har flere tilbud. Det vil være summen av det vi gjør på samferdsel, nemlig å se på hvordan vi skal koble vei, jernbane og flyplasser så en får et best mulig tilbud i den enkelte region, sånn at en ivaretar både individenes behov og ikke minst næringslivets behov.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
For meg er det svært viktig å vise de overordnede tilnærmingene som vi har. Så kan vi begynne å diskutere den enkelte flyplassen, som jeg oppfatter er representantens primære ønske. Jeg ønsker å vise hvordan vi kan få et best mulig flytilbud for alle ved å se på helheten i det som tilbys. Vi kommer til å utlyse anbudet for FOT-rutene i Sør-Norge i løpet av våren. Det tror jeg er allment kjent. Så har Avinor gjort en jobb med å se på lufthavnstrukturen – som er normalt i alle fall av og til – i forbindelse med Nasjonal transportplan. Men min statssekretær Tom Cato Karlsen har allerede vært ute i media bl.a. i Sogn og Fjordane og sagt at målsettingen her er ikke å redusere flytilbudet eller legge ned lufthavner, men å se på hvordan vi kan drifte dem på en best mulig måte. I dag bruker vi rundt en milliard kroner på å subsidiere lufthavner. Hvis vi kunne fått ned subsidiebehovet ved å få flere til å reise, flere til å ta en del av kostnadene eller få redusert kostnadsnivået, så ville det vært det aller beste. I tillegg er det for meg viktig at når vi først har et flytilbud, så skal flest mulig bruke det for å få ned fotavtrykket per reisende.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Nå har jeg brukt to svar på å fortelle at for meg er det viktig å ha et godt overordnet flytilbud. I det er ikke det viktigste å diskutere én og én flyplass, men at folk som i dag har et flytilbud, fortsatt skal ha et minst like godt flytilbud i framtiden. Vi har en utredning gående som angår lufthavnstrukturen i sør. Det handler også om å se på hvordan vi kan sikre at vi får et best mulig tilbud. Så er det en stor kamp for å beholde det flytilbudet en har i dag mange steder. Representantene fra Fremskrittspartiet i Nordland har kjempet knallhardt for samtlige av sine flyplasser. Nå skjer det en utredning som jeg tror også representanten Pollestad er klar over, om Polarsirkelen lufthavn, samtidig som en gjør en studie av hvilke konsekvenser det vil ha. Ingen beslutninger er tatt der, og derfor vil det ikke være mulig for meg å konkludere før Avinor og de andre aktørene som gjør utredninger der oppe, har konkludert. Men igjen, det både næringsliv, politikere og innbyggere sier, er at det å ha et godt flytilbud er svært, svært viktig, og det skal Fremskrittspartiet og hele regjeringen jobbe for at vi fortsatt har i framtiden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Det er veldig enkelt å oppklare, så jeg synes ikke vi skal lage større problem enn som så. Det er et stortingsvedtak på dette, og det stortingsvedtaket har vi tenkt å følge opp til punkt og prikke. Uavhengig av hva enkeltpersoner mener – og jeg kjenner meg ikke igjen i de måtene som en blir gjengitt på – går stortingsvedtaket ut på at denne flyplassen skal holdes oppe til broen er oppe eller til senest 31. mars 2017. Det er det Stortinget har vedtatt, det er det vi kommer til å følge opp. Vi kan ikke gå på tvers av Stortingets vedtak, verken den ene eller andre retningen. Jeg var nå og besøkte Evenes lufthavn. Narvik vil, med Hålogalandsbrua, få et fantastisk mye bedre flytilbud framover enn det en har hatt tidligere. Vi ser allerede at det er rundt 700 000 som reiser fra Evenes lufthavn, langt mer enn det som reiser fra de andre lokale flyplassene, og folk reiser ganske langt og forbi lokale flyplasser for å komme til Evenes. Det viser at folk er opptatt av frekvens og reisetid totalt sett, selv om det også involverer(presidenten klubber) litt kjøring med bil. Men jeg ser her hvordan folk stemmer med føttene, og det vil også …(Presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (Presidenten klubber igjen)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg takker for spørsmålet. Det er viktig at vi ser på kostnadsnivået på flyplassene, sånn at vi kan sikre en god drift – og gjerne økt tilbud – ved at en holder kostnadene i sjakk. Det vedtaket som Stortinget gjorde, ga oss det grunnlaget som trengs for å gjøre en jobb der. Vi har nå satt ut det oppdraget som Avinor gjennomfører, for å se på hva som er mulig å få til av økt bruk av private tilbydere, for å få ned prisene, og da igjen få ned kostnadene, som gjør at vi bedre sikrer driften på de flyplassene vi har. Det gjelder f.eks. brøyting, brann, parkering og andre ting. I tillegg vet vi at en i Bodø nå har jobbet i flere år med å få til fjernstyring av tårn, som også vil være med og redusere kostnader. Så synes jeg denne debatten er ganske interessant, for når klima- og miljøministeren er til stede, pleier hun ofte å få spørsmål om hvordan hun kan få folk til å fly mindre. Her får jeg altså det store spørsmålet om hvordan en kan få folk til å fly mer, og det viser at her har vi et interessant tema med mange fasetter.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg er glad for den konstruktive og aktive tilnærmingen som Venstre tar i dette spørsmålet. Her har vi mye felles ved at vi ønsker å være løsningsorienterte og få gode resultater. Regjeringen har nylig lagt fram en klimamelding som Stortinget har stilt seg bak. Som det framgår av meldingen, vil Norge gå i dialog med EU om å inngå en avtale om felles oppfyllelse av klimaforpliktelsene sammen med EU og et klimamål på minst 40 pst. i 2030 sammenlignet med 1990-nivå. EU har fastsatt et mål på minst 40 pst. reduksjon i EUs egne utslipp av klimagasser sammenlignet med 1990. Utslippsmålet skal gjennomføres ved 43 pst. reduksjon i kvotepliktig sektor og 30 pst. reduksjon i ikke-kvotepliktig sektor sammenlignet med 2005-nivå. Norge vil også bidra til utslippsreduksjoner i ikke-kvotepliktig sektor ved at det fastsettes et nasjonalt utslippsmål for ikke-kvotepliktig sektor på linje med sammenlignbare EU-land. Det endelige målet vil bli gjenstand for forhandlinger med EU, og det er derfor for tidlig å si om det blir et eget mål for transportsektoren. Selv om det ikke foreligger et eget utslippsmål for transportsektoren, har en rekke virkemidler og tiltak allerede kommet på plass, bl.a. i statsbudsjettet for 2015, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti. Regjeringen satser sterkt på jernbane. Sviktende infrastruktur er en av hovedutfordringene for jernbanen, og vi reduserer i 2015 vedlikeholdsetterslepet på jernbane for første gang på lang tid. Det er et etterslep som doblet seg under forrige regjering. Dette vil kunne bidra til økt driftsstabilitet og bidra til å flytte gods fra vei til jernbane. For første gang siden 2008 ser vi nå at containertransport på tog øker. Dette er gledelig, men vi må fortsette arbeidet for å gjøre godstransport med jernbane mer konkurransedyktig. Denne satsingen kommer vi derfor til å fortsette med, og togtilbudet forbedres gjennom økt kapasitet på flere strekninger samt flere rushtidsavganger i intercitytrafikken. Dette vil bidra til at flere benytter tog, fordi det blir mer attraktivt enn å kjøre bil. I byområdene er det gode muligheter for å få folk over fra personbil til kollektiv, sykkel og gange uten at det går ut over mobiliteten. For å legge til rette for kollektiv, sykkel og gange må areal- og transportpolitikken ses i sammenheng. Bymiljøavtalene – og vi sendte i går ut pressemelding om at vi nå begynner forhandlinger med Oslo og Akershus – vil spille en viktig rolle med å legge til rette for attraktive alternativer til privatbilen, nettopp gjennom å sørge for tettere kobling mellom areal- og transportpolitikk. Staten kan i bymiljøavtalene forplikte seg til å bidra med 50 pst. investeringer i de største kollektivprosjektene i de største byene. I retur må byene bygge tettere rundt kollektivknutepunktene. I tillegg har vi gjort flere endringer på avgifter på bil, som gjør at elbiler opprettholdes med fordeler og lade- og hybridbiler framstår som mer gunstige. Vi har satt i gang arbeid med å få mer miljøvennlige løsninger på ferjeanbudene. I arbeidet mot Nasjonal transportplan som skal framlegges i 2016–2017, vil dette være gjennomgripende for måten vi jobber på.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
Jeg synes det er veldig mange investeringer som en må gjøre på en gang. Det handler om å legge til rette for at en spesielt rundt de store befolkningssentrene finner det mer attraktivt å reise kollektivt. Det handler om å bygge ut jernbaneinfrastruktur. Det handler også om å gjøre det lettere for buss å komme fram, så en får redusert reisetid og økt komfort. Så må vi sørge for at det også investeres i materiell, så vi får økt frekvens. Frekvens og reisetid er nok noen av suksesskriteriene hvis en skal få folk til å ønske å velge vekk bilen og velge kollektivt i stedet. Det ser vi suksesstegn på mange steder. I det ligger det også at en på lange distanser må sørge for at jernbanen er et godt alternativ. En må sørge for at når en velger bil eller fly, har det nullutslippsteknologi i seg. Spesielt på veisiden ser vi at Norge er et foregangsland. Så handler det om å sørge for at næringslivets transportbehov i større grad skjer gjennom – som sagt – kollektive løsninger, gjennom godstransport på sjø og på jernbane. Da må en investere i den typen infrastruktur.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-06:
La meg først adressere debatten om klimaendringer: Ja, det skjer klimaendringer, det har alltid skjedd, og det vil alltid skje. Og så vil diskusjonen være hvor mye menneskets aktivitet er pådriver for det. Uavhengig av om det er 10 eller 90 pst., vet vi at det gjerne kan være det som gjør en forskjell. Derfor skal vi bidra til å redusere utslipp. Det mener Fremskrittspartiet, det mener regjeringen, og det mener stortingsflertallet. Så er det utvilsomt at det er veldig mye å hente på å redusere lokale utslipp. Spesielt NOx og partikkelutslipp og den type ting mener jeg vil være egentlig det viktigste argumentet for å satse videre på elbiler. Så lenge elforsyningen i Europa kommer med stor grad av kull, vil det alltid være CO2-utslipp også basert på el, men man flytter utslippene vekk fra der folk bor, til områder der man lettere kan håndtere og rense utslippene. Derfor ser jeg ingen motstrid mellom det å være miljøvennlig og klimavennlig og det å være energieffektivvennlig. Og så må vi i fellesskap sørge for at de transportmidlene som brukes, har lavutslipps- og nullutslippsteknologi uavhengig av om de går på skinner eller på gummihjul.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-05-06:
Jeg hører at statsråden ikke har veldig lyst til å svare på spørsmål om bompenger, men statsråden er tydelig på at det som vi er for i opposisjon, det er vi også for i posisjon. Det er ikke min intensjon å rette på statsråden, men det må vel være på alt annet enn bompenger det da. For Fremskrittspartiet i regjering omfavner jo bompenger og vil utvikle denne måten å finansiere vei på. Man har, som statsråden selv sier, lagt fram strukturendringer, både et veiselskap og en bompengereform, som binder opp bompengebruken, faktisk helt fram til 2050. Er statsråden nå klar til å erklære Fremskrittspartiet som et bompengeparti, eller får jeg også svar om de høye bevilgningene og alt annet enn det jeg spør om?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-05-06:
Etablering av og vedtaket om et veiselskap er norgesrekord, og sannsynligvis verdensrekord, i bompenger – minst 30 mrd. kr – og regjeringen garanterer bompenger fram til 2051. Det er realitetene i saken. Men bompenger og statlige bevilgninger henger jo sammen, og i forbindelse med veiselskapet sa statsråden på Debatten på NRK den 16. april at det nye veiselskapet skulle få 5 mrd. kr i 2016 og 5 mrd. kr i 2017. Dette var tegnet opp på en graf med tydelige søyler. Så mitt spørsmål er: Kan statsråden, også i Stortinget, love at det statlige veiselskapet skal få 5 mrd. kr i 2016 og 5 mrd. kr i 2017?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-05-06:
Statsråden vil ikke diskutere de enkelte flyplassene, men for folk og næringsliv er det jo sånn at de reiser fra de enkelte flyplassene. I valgkampen var det en diskusjon – og det har vært en lang diskusjon – på Helgeland om flyplasser. Der rykket Fremskrittspartiet like før valget inn en annonse i Mo i Rana der det sto: Bygg Polarsirkelen lufthavn – Helgeland trenger en storflyplass. Det skal være en storflyplass som dekker hele regionen. Ikke overraskende rykket Fremskrittspartiet samme dag, i Mosjøen, inn en annonse der det står: Bevar Mosjøen lufthavn, Kjærstad. Mitt spørsmål – og det er veldig konkret – er: Kan statsråden love næringsliv og folk i Mosjøen at Fremskrittspartiet står ved løftet om å bevare Mosjøen lufthavn, Kjærstad?
Abid Raja (Venstre), 2015-05-06:
Venstre er godt fornøyd med hvordan veiselskapet og reformen rundt dette har vært, og jeg håper vi også snarlig er i mål med forhandlingene rundt jernbanereformen. Vi har grunn til å være fornøyde med at vi sammen overoppfyller NTP, bygger tryggere og mer effektive veier og for første gang reduserer jernbaneetterslepet. Bompenger er et nødvendig onde, og vi kjenner nok alle mange bilister som irriterer seg over bompengene, men norske bilister har vent seg til dette, og jeg tror også de aller fleste aksepterer dette ondet fordi det er et spleiselag. Er statsråden enig i at med bompenger vil man kunne nå målet om både bedre og flere veier og mer kollektivtransport? Og er ikke derfor da dette spleiselaget, hvor bompenger er et nødvendig onde, noe en må akseptere?
Abid Raja (Venstre), 2015-05-06:
«Venstre og regjeringen er enige om at vi trenger et grønt skifte, og det er enighet på Stortinget om en ambisiøs klimapolitikk. Vi har 15 år på oss for å nå dette målet i 2030. Alle sektorene må bidra for at vi skal nå målet, og noen må bidra mer enn andre. Hvor stor andel av utslippsreduksjonen vil regjeringen legge opp til at transportsektoren skal ta, og hva vil være de mest effektive tiltakene?»
Abid Raja (Venstre), 2015-05-06:
Jeg vil takke statsråden for godt svar og ikke minst for godt samarbeid, og vi ser fram til at vi sammen skal bidra til at utslippene på transportsektoren skal fortsette å dale, slik våre budsjetter har lagt til rette for. For å nå målet, imidlertid, om 40 pst. reduksjon i utslippene innen 2030 må investeringene starte nå. Jeg lurer på: Hvilke investeringer mener samferdselsministeren er de aller viktigste for å nå målet om 40 pst. reduksjon innen 2030?
Abid Raja (Venstre), 2015-05-06:
Jeg er veldig glad for at samferdselsministeren tror på menneskeskapte klimaendringer. Men selv om han ikke skulle tro på det, er det vel forbi enhver rimelig tvil, så å si 100 pst. sikkert, at lokal forurensning er til plage for mennesker og kan skape store astmaproblemer og også kan føre med seg andre typer lidelser. For å få ned utslippene og redusere dette må det være et samspill mellom staten og de største byene, om både klimagassutslippene og de lokale utslippene. Da lurer jeg på: Hvilke tiltak mener samferdselsministeren det er aktuelt å samarbeide om? Og hvordan tenker statsråden å tilrettelegge best mulig for dette samspillet, slik at vi får redusert både klimagassutslippene og de lokale utslippene uavhengig av om man tror at klimaendringene er menneskeskapt eller ikke?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
En oppfølging til samferdselsministeren om bompenger: I Bergen og Oslo bryter de Høyre-styrte byene grensene for hva som er trygg og ren luft rystende ofte. Konsekvensene er at folk blir syke, barn må holde seg inne i barnehagen og folk med hjerte- og lungelidelser dør. Det viktigste svaret fra Høyre–Fremskrittsparti-byrådet i Bergen er å få innføre miljødifferensierte bompengesatser, altså at de som forurenser luften mest, skal betale mest. Her i Oslo går et flertall av partiene inn for det samme. Likevel stemmer regjeringspartiene her på Stortinget ned forslaget om miljødifferensierte bompenger når SV foreslår det. Man skulle trodd at en regjering med en tidligere byrådsleder fra Bergen kjapt ville si ja til å gi kommunene muligheten til å kreve inn miljødifferensierte bompengesatser, men nå er det snart gått to år, og da er spørsmålet mitt: Hvorfor vil ikke samferdselsministeren gjøre som partifellene i Bergen ber om – å si ja til miljødifferensierte bompenger?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
Førdefjorden er en ren og rik fjord – en nasjonal laksefjord. Når en står på toppen av Engebøfjellet og ser ned på bygden Vevring, slår det en hvor vakkert det er, og en forstår dimensjonene av den ødeleggelsen som regjeringen har tillatt. Førdefjorden har viktige gyte- og oppvekstområder for fiskeslag som er truet av utryddelse, som vil bli ødelagt, eller vil bli sterkt berørt. Miljødirektoratet sier: «De negative miljøkonsekvensene av sjødeponiet som vi har identifisert vil i liten grad kunne reduseres gjennom kravet i en eventuell tillatelse etter forurensingsloven.» 60 sjømatbedrifter i og rundt fjorden frykter for sine arbeidsplasser som en følge av at fjorden ved bygden Vevring gjøres om til en avfallsplass for 250 millioner tonn finmalt gruveavfall. Folk i Vevring, og sjømat- og turistnæringen sammen med dem, ser på gruveavfallsdumpingen som en alvorlig trussel. Dette har statsråden gitt sin velsignelse til. Derfor spør jeg: Har miljøvernministeren overhodet vært i Vevring?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-06:
Så svaret er nei?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Stortinget har nylig vedtatt å be om å få slutte seg til EUs klimarammedirektiv. En av konsekvensene av det vil ifølge regjeringen, og særlig ifølge Venstre, være at man innenfor ikke kvotepliktig sektor vil måtte kutte 40 pst. av utslippene innen 2030, altså om 15 år. Det gjelder framfor alt veisektoren. Derfor er det interessant å høre denne konkurransen mellom posisjon og opposisjon om hvem som skal bygge aller flest nye veier i perioden fram til 2050. Kan vi få høre fra samferdselsministeren noe like konkret og like forpliktende om hvordan man samtidig innenfor veisektoren skal kutte utslippene med 40 pst. i løpet av de neste 15 årene?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Miljødirektoratet har i sin vurdering av utslippstillatelse i Førdefjorden gitt to parallelle gjennomganger. Den ene er av miljøkonsekvenser – de er alle sammen negative. Dette er Miljødirektoratets kompetanseområde. Så har de gitt en parallellvurdering av samfunnsmessige nytteeffekter. Det handler om arbeidsplasser og skatteinntekter. Dette har Miljødirektoratet begrenset innsikt i, men det er riktig at det er i samsvar med forurensningsloven. Det betyr at grunnen til at utslippstillatelsen er gitt, er at antall arbeidsplasser – 300 og et eller annet tall for skatteinntekter – anses som godt nok for å se bort fra miljøkonsekvensene. Spørsmålet til statsråden er da: Dersom det viser seg at det ikke blir 300 arbeidsplasser, men 200 eller 150, eller dersom alle arbeiderne blir pendlere, eller skatteinntektene på en eller annen måte blir lavere, har statsråden noe kriterium, en plan, for når det ikke er godt nok for å gi en tillatelse til dumpingen?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Beklager å måtte skuffe klima- og miljøministeren, men spørsmålet går til justisministeren!
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Forslaget som nå er vedtatt om å åpne for økt snøscooterkjøring i norsk natur, vil ifølge både politi og erfaring fra Sverige, Finnmark osv. også føre til stor økning i den ulovlige kjøringen. Det selges nå mange flere raske fartsscootere, designet for kjøring i bratt terreng og dyp snø. I flertallets merknader i innstillingen fra energi- og miljøkomiteen forutsettes det uten videre at politiet og SNO vil håndtere dette problemet med økt inspeksjon og økt kontroll. Kan justisministeren her og nå bekrefte at norsk politi vil få de ressursene som skal til for at de skal kunne dekke norsk skog og fjell på jakt etter ulovlige snøscooterkjørere, slik at det ikke vil oppstå problemer som følge av åpning for økt snøscooterkjøring i Norge?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Har regjeringen gjort seg opp noen som helst formening om hvilke ressurser det vil kreve når mengden snøscooterkjøring øker i et flertall av Norges over 400 kommuner? Og finnes det noen budsjettall for hva dette vil føre til av ekstrabelastning innenfor politiets rammebudsjett?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Det er jo en ære å få gi et spørsmål i gave til statsråden på den store dagen. Spørsmålet lyder: «Flere kjøpesentre skaper mer privatbilisme og forbruk, på tvers av Stortingets mål i klima- og transportpolitikken. Likevel etableres nye, store kjøpesentre mange steder i Norge, og fylkesmennene har fått beskjed fra regjeringen om å gjøre færrest mulige innsigelser. I tillegg er regjeringen tilhenger av søndagsåpne butikker, som vil skape store utfordringer for mange småbutikker. Vil regjeringen begrense utbyggingen av store kjøpesentre, og hva er statsrådens plan for god by- og tettstedsutvikling?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Jeg takker for svaret, og er glad for bekreftelsen på at retningslinjene for kjøpesentre opprettholdes. Jeg var nylig med på en frokostdebatt hos Virke om søndagsåpne butikker, og der ble det lagt fram en undersøkelse som viser at kostnadene ved å holde butikker søndagsåpne i Norge vil være anslagsvis i størrelsesorden 9 mrd. kr, og at disse kostnadene vil måtte hentes inn igjen gjennom konkurransefortrinn som vil ha som direkte effekt at småbutikker i bysentra og tettstedsentra vil tape konkurransen med kjøpesentrene. Dette ble sterkt bekreftet fra en representant fra dansk handelsstand, som har erfaring med dette. Spørsmålet er da: Hva vil statsråden konkret gjøre for å hindre at effekten av et så konkret forslag som søndagsåpne butikker blir butikkdød i byer og tettsteder, utenom kjøpesentrene?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-06:
Jeg hørte så nøye etter at jeg glemte oppfølgingsspørsmålet mitt. Vi har altså en forskrift om rikspolitisk bestemmelse for kjøpesentre, som stadfester at kjøpesentre og større handelsvirksomheter bare skal etableres i samsvar med godkjente regionale planer. Har ikke statsråden noen andre konkrete virkemidler for å følge opp dette enn å overlate ansvaret til kommunalt og regionalt nivå?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-05-06:
Spørsmålet mitt går til klima- og miljøministeren. Den 17. april ga regjeringa Nordic Mining tillatelse til å lage sjødeponi for gruveavfall i Førdefjorden. De fikk tillatelse til å deponere 250 millioner tonn stein, støv og kjemikalier i sjøen i 50 år. Det innebærer en 150 meter høy avfallshaug under vann i et område på 3 km2. I november i fjor ga Miljødirektoratet sin miljøfaglige uttalelse, der de gikk klart imot deponiet. Direktoratet mente deponiet ville ødelegge økosystemet under. De var bekymret for bunnfaunaen – blålange, pigghå, kysttorsk og ål. Både blålange, pigghå og ål er utryddingstruet og står på rødlista. Men så ba klima- og miljøministeren direktoratet om å komme med en ny vurdering, der de også tok opp andre, samfunnsmessige, hensyn. I den nye rapporten var konklusjonen en annen. Etter å ha veid interessene mot hverandre mener Miljødirektoratet at utslippstillatelse bør gis, på strenge vilkår, av hensyn til de forventede skatteinntektene og de forventede arbeidsplassene – et par hundre lokalt og opp mot 500 nasjonalt. Vi er helt enig i at det må tas interessemessige vurderinger i sånne saker når to viktige hensyn står steilt mot hverandre, og de avveiningene er det da virkelig politikere som må ta. Helsedirektoratet anbefaler ikke folk et kosthold med mer sukker av hensyn til arbeidsplassene i Freia eller å røyke mer av hensyn til tobakksindustrien. Jeg ber om et konkret svar på om statsråden virkelig mener at det er Miljødirektoratets ansvar å vurdere behovet for arbeidsplasser og mulige skatteinntekter i distriktene.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-05-06:
Med dette svaret fra statsråden kunne det være fristende å spørre hva det koster i skatteinntekter og arbeidsplasser å få fjernet en rødlisteart, men det skal jeg la ligge. Men hvem er det som skal gi klare og tydelige miljøfaglige råd om ikke Miljødirektoratet? Med denne måten å behandle slike saker på vil det være umulig å vite om vi har fått et miljøfaglig råd, eller om vi har fått et råd der det er samfunnshensyn som er veid opp mot miljøhensyn. Det er vitterlig ikke et miljøfaglig råd, slik statsråden hevder, når Miljødirektoratet mener at skattekroner og arbeidsplasser er viktigere enn noen rødlistede arter. Er ikke statsråden redd for at autoriteten og tilliten til Miljødirektoratet med dette forsvinner?
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-05-06:
Jeg forstår godt at denne saken skaper engasjement. Det er ingen enkel sak, og vi har brukt lang tid på å behandle den. Faktum er at Naustdal og Askvoll kommuner har ønsket å utnytte mineralforekomstene i Engebøfjellet, og de har vedtatt reguleringsplan for området. Nordic Mining ASA har søkt om utslippstillatelse for gruvevirksomheten, og regjeringen har fattet beslutning om å tillate gruvevirksomhet i Engebøfjellet på bakgrunn av omfattende og grundige faglige vurderinger. Beslutningen er fattet etter en avveining av ulempene ved virksomheten opp mot de fordelene en slik næringsvirksomhet vil gi. Miljøvirkningene av sjødeponiet anses begrenset, særlig fordi det er lite sannsynlig med spredning av avgangsmasser utover det planlagte deponiet. Jeg har lagt vekt på Miljødirektoratets vurdering av at dataene viser at risikoen for partikkelspredning fra deponeringen av restmasser vil være lav. Da Miljødirektoratet ble bedt om å gi sin uttalelse rundt utslippstillatelser, vurderte de det etter forurensningsloven. Forurensningsloven er helt tydelig på at man skal foreta en avveining av de miljøfaglige spørsmålene opp mot de samfunnsmessige. Slik er forurensningsloven, så jeg mener at Miljødirektoratet har gjort sin jobb ifølge forurensningsloven.