Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-11-16:
Det er bred enighet i komiteen om at vi må bekjempe alle former for forsøk på å utnytte asylinstituttet til å begå kriminalitet. Jeg vil bare bekrefte at dette er et høyst reelt problem i områder i Oslo. Ved Akerselva, på Nedre Grünerløkka og på Grønland rapporterer Oslo-politiet at bare i år er flere hundre tatt i forbindelse med at de har solgt narkotika mens de har vært asylsøkere. Så det er ingen tvil om at den problemstillingen som forslaget berører, er reell og nærværende i Oslo. Det har også vært tilfeller i Bergen – og sikkert også andre steder i landet. Det er imidlertid spørsmålet om hvordan rettsapparatet skal angripe dette, som her kommer til drøfting. Det som det vises til fra saksordføreren i innstillingen og fra flertallet, er at man på den ene siden sier i den omtalte høyesterettsdommen at det er skjerpende hvis man under påberopelse av asylinstituttet begår kriminalitet og dette får et profesjonelt preg, og selvsagt enda mer skjerpende hvis det skjer gjentatte ganger, og hvis det kan betraktes som ledd i en form for planlagt kriminalitet. Det er ikke noen tvil om at når det skjer på den måten som det er beskrevet i høyesterettsdommen, og er utdypet i justisministerens svar til komiteen, vil det være straffeskjerpende. Det ligger jo i lovverket i dag. Men på den andre siden slår også Høyesterett fast at når ikke de betraktningene kan bevises, må den enkelte lovbryter straffes individuelt – bedømmes på like linje uavhengig av bakgrunn og hvilket ståsted man har i det norske samfunnet. Det handler jo om den alminnelige likhetstanken, som jeg oppfatter at alle partier på Stortinget er opptatt av å forsvare og stå ved. Spørsmålet blir hvordan man kan holde fast ved den alminnelige likhetstanken som ligger i menneskerettighetene, og som ligger i holdningen til vårt rettssystem og vår rettssikkerhet i det hele tatt, og kombinere det med å få satt inn tiltak på dette området som vil virke. Da tror vi og flertallet at det er riktigere å se på utlendingsloven som et redskap. Når det gjelder utlendingsloven, har regjeringen nå hatt ute på høring med frist den 6. oktober forslag om utvidede tvangshjemler for dem som begår kriminalitet og er asylsøkere eller oppholder seg her ulovlig, og for dem som lyver om identitet, og ved unndragelsesfare, osv. Det er foreslått en rekke tiltak som skal innskjerpe redskapene våre når det gjelder frihetsberøvelse for dem som misbruker asylinstituttet til kriminalitet og til juks med ID. Forslagene om dette vil bli fremmet i forbindelse med utlendingsloven. Det ligger også en proposisjon om returdirektivet nå i Stortinget, som også omtaler straffeskjerpelser i forhold til det å ha gitt uriktige opplysninger i utlendingssaker om ID osv. Spørsmålet i denne saken er ikke hvorvidt vi skal gjøre noe med dette, hvorvidt vi trenger bedre hjemler, og hvorvidt det er en viktig problemstilling, men hvordan man samtidig skal holde på våre rettsprinsipper når det gjelder likebehandling, og angripe dette problemet med at man likebehandler folk i rettsapparatet. Man skal ha straffeskjerpelser når noen har bedrevet profesjonell kriminalitet under påberopelse av asylinstituttet, og ellers behandle dette ved hjelp av innskjerpinger som ligger i utlendingsloven, som om ikke altfor lang tid vil bli fremmet for Stortinget.