Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2000-05-09:
Arbeidet med denne landbruksmeldinga har skjedd i ein svært open prosess. Eg tviler på at det finst eksempel på meldingar til Stortinget med så mange aktørar undervegs. Statsråd Gjønnes møtte tusenvis av næringsutøvarar i heile landet. Han inviterte òg alle rådmenn og ordførarar og andre politiske avgjerdstakarar i kommunar og fylke i heile landet til samråd. Dette er kanskje ei av årsakene til det enorme engasjementet som vi har sett frå næringsorganisasjonar, andre typar organisasjonar, fylke, kommunar og enkeltpersonar under behandlinga av meldinga. Sjeldan har eg sett så mange innspel i samband med ei stortingsbehandling som i forhold til denne landbruksmeldinga. Innstillinga betyr tilslutning til eit landbruk med stor samfunnsnytte og med mange samfunnsoppgåver. I tillegg til mat- og annan vareproduksjon skal det levere viktige fellesgode, som levande bygder, langsiktig matforsyningstryggleik og ei rekkje miljø- og kulturgode. Det langsiktige perspektivet i politikken kjem òg til syne i styrkinga av jordvernet. Det har vore viktig for oss å styrkje vernet av den beste matjorda. Dette må fylgjast opp av forvaltingsinstansar på alle nivå. Men vern av produksjonsgrunnlaget er ikkje nok. Ein løpande matproduksjon og bruk av ressursane er avgjerande for å sikre kontinuitet i både produksjonskompetanse og produksjonsapparat. Dette ynskjer vi å sikre gjennom ei økonomisk og sosialt berekraftig næring, som òg må leggje vekt på det langsiktige forvaltaransvaret for ressursane. Auka forbrukarorientering er ein heilt naudsynt strategi for det norske landbruket framover. Dette inneber m.a. at ein i større grad ser heile verdikjeda i samanheng og syter for at forbrukarane kan vere trygge på alt som går føre seg frå jord til bord. Meldinga viser svært tydeleg det lagnadsfellesskapet som eksisterer mellom primærproduksjonen og næringsmiddelindustrien i Noreg. Det er difor ein svært sentral strategi for oss å sikre konkurransedyktige rammevilkår for næringsmiddelindustrien, som faktisk er Noregs nest største industrigrein og spreidd over heile landet. Dette vil gje føringar både for prisutviklinga innanlands og for vidare bruk av målretta verkemiddel, RÅK. Det er viktig for oss å vidareføre samvirket sine funksjonar i gjennomføringa av landbrukspolitikken, der produsentane framleis skal ha det økonomiske ansvaret for overproduksjon. Eit aktivt landbruk i heile landet er eit grunnleggjande element i landbruks- og distriktspolitikken vår. Som stadbunden næring har landbruket ein svært viktig funksjon i arbeidet for å halde oppe hovudtrekka i busetjingsmønsteret. Eit aktivt landbruk i heile landet inneber at vi ynskjer å føre vidare den geografiske arbeidsdelinga. Rekruttering til landbruket er ein føresetnad for å nå dei landbrukspolitiske måla om eit levedyktig og berekraftig landbruk over heile landet. Vi ynskjer difor å signalisere tydeleg i inntektsmålformuleringa at næringa må verte tilbydd inntektsmoglegheiter og sosiale vilkår som sikrar rekrutteringa til næringa. Dette rettar seg mot nivået på inntektene i næringa. I tillegg vil vi streke under at vi både ut frå eit rekrutteringsomsyn og ut frå målet om ei rettferdig inntektsfordeling i samfunnet gjennom ein aktiv landbrukspolitikk vil tilby utøvarane i næringa moglegheiter til å ta del i inntekts- og velferdsutviklinga i samfunnet på lik linje med andre grupper. For å kunne realisere dette er det avgjerande å ha kunnskap om og innrette politikken etter handlingsrommet for inntektsutviklinga i næringa. Av fleire omsyn, men særleg av omsyn til grensehandelen og næringsmiddelindustrien sine konkurransevilkår når EU har gjennomført sin Agenda 2000, går vi inn for ein reduksjon av prisinntektene i jordbruket og gjev næringa full kompensasjon for dette gjennom eit inntektsmessig skattefrådrag. For å sikre at dette grepet kan gjennomførast mest mogleg strukturnøytralt, må ein flate ut strukturprofilen på produksjonstillegga. Samla sett gjev dette grunnlag for å styrkje næringa si konkurransekraft. Det sikrar næringa inntektskompensasjon, og det gjev moglegheiter for å setje større krav om at næringsaktiviteten skal rettast inn mot å drive næring med sikte på overskot. Auka satsing på kompetanse er viktig. Sentralt i visjonen er det at det multifunksjonelle landbruket vil vere kjennemerkt av at dei samla ressursane på bruket og i brukarfamilien, medrekna næringsekstern kompetanse, skal kunne nyttast for å gje familien ein leveveg. Landbruket har etter dagens stortingsvedtak fått befesta dei posisjonar stortingsfleirtalet tidlegare har trekt opp i høve til komande internasjonale forhandlingar – les WTO. Desse posisjonane er heilt avgjerande for å kunne realisere eit landbruk med mangesidige samfunnsoppgåver, slik meldinga og innstillinga føreset.