Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2011-11-15:
Som saksordfører ønsker jeg å legge fram innstillingen fra næringskomiteen om lov om næringsberedskap. Det nye lovforslaget bidrar til at forsyningsloven av 14. desember 1956 oppheves. Forsyningsloven har vært en viktig pilar for beredskapsplanleggingen i lang tid. Mye har skjedd rundt nærings- og samfunnsutviklingen og har bidratt til at man trenger å se på lovforslagene i tråd med dagens utfordringer innenfor samfunnssikkerhet og beredskap. Det er et klart behov for å tilpasse verktøyene til dagens situasjon og si farvel til et lovverk som er ment å håndtere trusler etter den kalde krigen. Det er viktig at myndighetene så langt som mulig kan skape trygghet hos befolkningen og forutsigbarhet for næringsdrivende, ved å signalisere hvilke typer tiltak man ser på som mest hensiktsmessige og sannsynlige i en krisesituasjon, ikke minst med hensyn til varer og tjenester for både det sivile samfunn og Forsvaret. Mye har skjedd på området, f.eks. når det gjelder næringsstrukturer, logistikkløsninger og infrastrukturer, siden denne loven ble vedtatt. Også samfunnssikkerhet og beredskap og de administrative løsningene innen offentlig sektor har endret seg mye siden den gang. Spesielt kan nevnes situasjonen rundt IKT- tjenester. Et bortfall av IKT-tjenester i en krisesituasjon vil i dag kunne få store konsekvenser for enkeltvirksomheter, ikke minst ved kortsiktige kriser. Den nye loven legger opp til hvordan et velfungerende næringsliv med sin kompetanse og med nye systemer kan møte de forventningene samfunnet har til dem i kriser. Næringslivets ordinære organisering og infrastruktur legges til grunn. Spørsmål knyttet til kompensasjon har i varierende grad vært gjenstand for diskusjon. Næringsdepartementet har alltid inntatt det prinsipielle standpunktet at når næringslivet påtar seg samfunnssikkerhetsoppgaver utover det som kan forventes ut fra hensynet til egen drift, skal dette kompenseres på en rimelig måte. Dette prinsippet knesettes nå i loven og blir ivaretatt gjennom avtaler eller forskrifter som passer for den enkelte næring. Under høringen var det flere aktører i næringslivet som uttalte seg positivt til denne tilnærmingen. Høyre og Fremskrittspartiet har en egen merknad på dette punktet i innstillingen som jeg antar at de selv vil redegjøre for, men jeg konstaterer at det ikke ser ut til å være uenighet når det gjelder prinsippet om kompensasjon til næringslivet. Det er mer hensiktsmessig å ha fleksible beredskapssystemer og samarbeidsrutiner enn detaljert og statisk planlegging. Men dersom vurderinger av situasjonen viser at det er nødvendig med mer detaljstyrte planer for bestemte uønskede situasjoner eller for enkeltsektorer, er dette både mulig og ønskelig. Komiteen ser positivt på at den nye loven om næringsberedskap legger opp til at Nærings- og handelsdepartementet har et ansvar for å bidra til gode rammevilkår for næringslivet også ved forsyningskriser. Loven kan komme til anvendelse i et bredt spekter av uforutsette situasjoner og kan bli et nyttig verktøy for andre departementer, som også kan benytte seg av de nye hjemlene som et supplement til egen sektorlovgivning. På vegne av næringskomiteen legger jeg fram en enstemmig tilråding til ny lov om næringsberedskap.