Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-03:
Det siste tiåret har investeringsaktiviteten ved norske sykehus vært mer enn dobbelt så høy som på 1990-tallet. I denne perioden har vi fått flere moderne, oppgraderte og funksjonelle sykehuset. Blant annet er norgeshistoriens to største innenlandsprosjekter, nemlig St. Olavs hospital og Nye Ahus gjennomført i perioden. Alt er finansiert med offentlige midler. Forslagsstillerne mener at OPS-prosjekter og annen privat finansiering vil kunne bidra til å finansiere prosjekter på sykehussektoren som gjør at prosessen går langt fortere enn hva man kan forvente med dagens investeringshastighet over statsbudsjettene. Som nevnt er det allerede et høyt investeringsnivå i dagens investeringsregime i sykehusene. Mye er gjennomført. For tiden bygges det nytt lokalsykehus i Vesterålen, det gjennomføres en større modernisering ved sykehuset i Bodø, nytt sykehus i Østfold skal bygges, og det er igangsatt en ny barne- og ungdomsklinikk ved Haukeland universitetssjukehus. De regionale helseforetakene har stor frihet når det gjelder investeringer. Midler til formålet ligger innbakt i basisbevilgningen. Videre er det etablert en statlig låneordning, hvor helseforetakene får tilgang til lån til en lavere kostnad enn hva en privat utbygger gjør. Denne låneordningen er dessuten smidig. Til større prosjekter kan det gis lånerammer som hittil har utgjort opp til 50 pst. av prosjektkostnadene. Det er helseforetakene selv om bestemmer hvor raskt investeringsprosjekter skal gjennomføres. Det statlige lånet utbetales i tråd med helseforetakenes finansieringsbehov i utbyggingsperioden. Dette sikrer en effektiv gjennomføring av vedtatte byggeprosjekter. Jeg vet at OPS-prosjekter har vært benyttet hyppig i EU. Hovedgrunnen har da vært å redusere offentlig gjeld. Vi har ikke det samme behovet i Norge. Videre viser omfattende studier fra Storbritannia, hvor mer enn 100 sykehus er bygd med OPS, at driftskostnadene ved disse sykehusene er 12 pst. høyere enn ved offentlige sykehus. Forslagsstillernes ønske om OPS-løsninger og argumentene som fremkommer, synes å være mer ideologisk enn faglig og praktisk betinget. Når det skal investeres, er det inntektsnivå og styring på økonomien som er avgjørende for hva man kan investere i – og hvor store beløp det er forsvarlig å investere for. Investeringer finansiert gjennom eksterne lån og OPS-prosjekter er kun midlertidig betaling, og kostnadene skyves ut til senere perioder. Det er derfor ikke tilgangen på lån som er avgjørende for utviklingen av helsetjenesten gjennom nye sykehusbygg. Utvikling sikres gjennom gode rammevilkår og robust økonomi. Helseforetakene kan – på samme måte som private husholdninger – ikke ta opp større lån enn det de har økonomisk mulighet for å betjene. For høy gjeld gjør at det blir for lite penger igjen til personell, medisiner og vedlikehold. Derfor legger jeg vekt på fortsatt gode rammevilkår for helseforetakene og god styring på bruk av midlene, som sikrer utvikling i spesialisthelsetjenesten og flere moderne og funksjonelle sykehus. Så vil jeg bare komme med en kommentar til Per Arne Olsen, som mente at OPS hadde gitt et sykehus i Molde hurtigere. Han viste til at Helse Midt-Norge hadde overskudd, og at det derfor burde gå an. Men det er altså ikke nok å gå med overskudd. Man må faktisk også ha økonomi på sikt for å kunne betale for byggingen. Og det er ikke jeg som sier at ikke Helse Midt-Norge har økonomi før i 2018 til byggingen, sånn som det står i dag – det er det faktisk Helse Midt-Norge selv som har vurdert.