trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Det er sånn at i overkant av 80 pst. av folk i Norge får lavere eller uendret skatt i 2022 enn de fikk med det budsjettet som Fremskrittspartiet var med på å vedta for 2021. Så det bør jo glede Hans Andreas Limi fra Fremskrittspartiet stort at det store, store flertallet i befolkningen, takket være at det ble et nytt flertall og et nytt budsjett for 2022, får lavere eller uendret skatt. Når det gjelder strøm, var avgiften på strøm på sitt aller høyeste da det var Siv Jensen som var finansminister, og den er på sitt laveste nå – fordi vi fikk en ny kurs, fordi vi mente at det var rett å redusere kostnadene på strøm. Det året det var reallønnsnedgang, var 2016, da også Fremskrittspartiet med Siv Jensen styrte. Grunnen til at vi prioriterte skattekutt for dem med lave og middels inntekter, var nettopp at vi er opptatt av at den gruppen over tid skal få bedre kjøpekraft. Når vi også f.eks. har styrket pendlerfradraget så kraftig som vi har gjort, er det fordi vi er opptatt av at de som har store reisekostnader i forbindelse med jobb, skal oppleve at de ikke blir straffet fordi de må reise langt på jobb, og at kostnadene går ned. Da vi gjorde prioriteringer og sørget for at ferjeprisene skulle gå ned der det er høye ferjekostnader, var det nettopp for at ikke reisekostnadene skulle bli for høye. Når det kommer til å bli gratis ferjer ganske mange steder, i de minste øysamfunnene, i løpet av året, er det også fordi vi ønsker å få kostnadene for dem med lave og middels inntekter ned. Vi skal også føre en skatte- og avgiftspolitikk som utjevner forskjeller. Så vanlige arbeidsfolk får lavere skattetrykk i året som kommer. De som er avhengig av mye transport, f.eks. pendlere, vil oppleve at det samlede skatte- og avgiftstrykket blir lavere. Vi har også startet en ny kurs når det gjelder strømpolitikken, for den kursen Fremskrittspartiet hadde, var en kurs for høyere avgifter. Vi har en kurs for lavere avgifter, og derfor er avgiftene f.eks. på strøm nesten 47 pst. lavere nå enn da man styrte på bakgrunn av Fremskrittspartiets budsjett.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg skjønner jo at representanten Limi ikke liker at jeg forteller historiefortellingen som er riktig, for det passer ikke inn i bildet til Fremskrittspartiet. Men det er riktig at om lag 80 pst. får lavere eller uendret skatt i år enn i fjor. Det er et faktum, og det var en politisk prioritering. Vi sa i valgkampen at de som hadde lavere inntekter enn 750 000 kr, skulle oppleve at det var der skatte- og avgiftslettene kom. Det er riktig at de som er avhengig av å kjøre mye, f.eks. i forbindelse med jobb, får et lavere samlet skatte- og avgiftstrykk, fordi vi øker pendlerfradraget så mye som vi gjør. Det er en politisk prioritering, som da hjelper vanlige arbeidsfolk rundt omkring i Norge. Og det er riktig at vi som regjering sa fra dag én at vårt mål er å snu en strømpolitikk som har ført til høyere strømpris, og det er etter åtte år med FrP-styre, eller sju år med FrP-styre og ett år med Høyre-styre, at vi arvet det problemet. Så har vi begynt å gjøre mange grep og kommer til å gjøre enda flere for å få strømprisen ned.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg er opptatt av virkeligheten her og nå, og på grunn av at det har vært regjeringsskifte, blir det lavere skatt for folk som tjener under 750 000 kr. For den store gruppen av befolkningen blir det enten lik eller lavere skatt. Så er det et faktum her og nå at etter at vi arvet et rekordhøyt avgiftsnivå, f.eks. på strøm, er avgiftsnivået nå lavere. Og så er det et faktum – når Limi nå skryter av at det var lav strømpris i starten av Fremskrittspartiets periode – at statsråden fra Fremskrittspartiet sa at han var lei av lav strømpris, og vi har helt motsatt mål. Så vi kommer til å gjøre en rekke grep, men grepene kommer til å handle om at folk som har lavere og middels inntekter skal merke at det er en regjering som ser dem. Er du en pendler, skal du merke at det nå gjøres grep for å gjøre pendlingen lettere. Har du en inntekt på 500 000–600 000 kr, skal du oppleve at de skattegrepene som kommer, skal gjøre din hverdag enklere. Og når vi ser på strømpakkene, foreslo jo Fremskrittspartiet i desember at vi skulle betale ut 4 000 kr i støtte per husstand. Heldigvis ble ikke den ordningen vedtatt, for sikringsordningen vår hjelper mer, men vi kommer til å gjøre enda flere grep for å hjelpe folk i hverdagen sin.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg mener det var helt riktig at vi ga skatte- og avgiftskutt til folk som hadde vanlige og middels inntekter. Det var det vi gikk til valg på. Om lag 80 pst. av befolkningen får lavere eller lik skatt i år som i fjor. Den store gruppen får lavere skatt. Det mener jeg var en helt rett prioritering. De som har høyest inntekter, får litt høyere skatt. Det mener jeg også er riktig. Vi gjorde en omprioritering fra dem som har den aller sterkeste ryggen, til dem som går på jobb hver dag, de som må pendle langt, de som tar ferje, de som tar tog inn til Oslo. Alle som gjør hverdagsjobbene, opplever at de kommer til å få lavere skattenivå og bedre fradrag. Når det gjelder avgifter, opplevde vi hver gang, f.eks. på strøm, at når Fremskrittspartiet hadde makt, økte de avgiftene gang på gang. De var rekordhøye under Siv Jensen. Vi satte dem ned med en gang. Vi kommer til å gjøre mer, for vi er opptatt av at vanlige folk i vanlige hus skal oppleve at hverdagen blir enklere, ikke vanskeligere, og vi kommer til å gjøre flere grep for å få det til.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Staten oppfører seg ikke som noen lånehai fra amerikanske mafiafilmer. Det er et morsomt uttrykk, det skal representanten ha, men staten gjør ikke det. Vi har gjort noen grep. Jeg skjønner at det er kjempevanskelig for mange av de bedriftene som har vært delvis nedstengt, fått restriksjoner på sin virksomhet, hatt det tøft over tid. Derfor har vi også gjort en rekke tiltak. Et av tiltakene som var mye etterspurt fra bedrifter som slet rundt jul, var om de kunne få litt lavere rente når man utsatte skatte- og avgiftskrav. I motsetning til da Fremskrittspartiet dannet flertall med forrige regjering, satte vi renten ned – vi så dem, og vi hjalp. Det kommer til å bli krevende. Vi vet også at i den overgangen fra støtte- og kompensasjonsordninger til vanlig hverdag, kommer det til å bli tøft for noen bedrifter, men vi må glede oss i stort over at vi nå er i ferd med å åpne opp, og at vi over tid nå må fase ut de ulike støtte- og kompensasjonsordningene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg kan ikke skjønne at noen vil flytte fra det Norge vi er så glad i. Det er et helt strålende land å bo i og drive næringsvirksomhet i. Vi har også sett de siste årene at det er et av de beste landene i verden å bli rik i, og at det er et av de landene der flest klarer å bygge seg opp formue og veldig høy velstand. Så kan vi selvfølgelig ikke tvinge folk til å bo her heller. Hvis man ønsker å flytte, kan vi heller ikke tvinge. Vi får gå inn i de ulike problemstillingene SV varsler, om det er noen opplagte ting man kan se på. Men i utgangspunktet er det vi er opptatt av i skatte- og avgiftspolitikken – og som jeg også mener vi fikk til sammen med SV før jul, da vi gjorde en klar prioritering – at det er vanlige folk med vanlige inntekter som skal få skatte- og avgiftslettene, mens de som har høye inntekter og større formue, må bidra litt mer. Det er selvfølgelig alltid et dilemma at de som har de aller største formuene, også er de som er mest mobile, så man må se på både nasjonalt og internasjonalt hva slags type skattesamarbeid man klarer å få til, og hvordan man skal unngå å ha for mange skatteparadis, som heller ikke er ønskelig. Men i stort må vi ha et skatte- og avgiftssystem i Norge som vi mener er tilpasset norske forhold. Da mener i hvert fall Senterpartiet sammen med Arbeiderpartiet – før jul også sammen med SV, som jeg var veldig glad for – at det var klokt å gjøre grep som skapte en sterkere omfordeling, og at folk som har vanlige og middels inntekter, fikk skattekutt, uansett hvor mange ganger Høyre og Fremskrittspartiet sier det motsatte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
For det første kan jeg ikke begynne å saksbehandle enkeltpersoner fra Stortingets talerstol. Heldigvis har vi ikke et system i Norge der vi diskuterer enkeltpersoners skatt, annet enn på et overskriftsmessig nivå – det går det ikke an å gjøre. Men vi må hele tiden se på om det er opplagte skattehull og svakheter i systemet som gjør at vi får en skjev fordeling og urimelighet overfor vanlige arbeidsfolk som går på jobb hver dag og betaler 30 pst. eller 40 pst. skatt og står på. Det er en jobb for enhver regjering hele tiden, slik at vi får et bredest mulig skattegrunnlag og gjennom et bredest mulig skattegrunnlag kan få lavest mulig satser for dem som har vanlig og middels inntekt. Det er det regjeringen har som mål.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen varslet også i Hurdalsplattformen at vi er opptatt av å sikre nasjonalt eierskap. Vi har også over tid løftet spesielt fram nasjonalt eierskap til naturressursene, småkraft og slike investeringer, som i stadig større grad ikke bare har nasjonalt eierskap, men også utenlandsk eierskap. Jeg er særdeles opptatt av det. En ting er det som representanten Kaski løfter fram her, med registre, men det kan også være annet innen lovgivning vi må se på for å sikre nasjonalt eierskap og lokal verdiskaping av naturressursene. Det har vært noe av den store styrken i Norge at man hele tiden har vært bevisst på å ha et lovverk som har gjort at man har fått mest mulig verdiskaping tilbake til lokalsamfunnene som har ressurser, og til nasjonen som fellesskap. Kaski løfter fram et par eksempler på ting man kan se på og gjøre noe med. Jeg mener at vi også må se på flere ting i konsesjonslovverket for å sikre at vi har de store naturressursene til mest mulig glede for flest mulig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg kan forsikre representanten Kaski om at dette er en problemstilling vi er svært opptatt av. Problemstillingen er hvem eier Norge, og hvordan skal vi ha oversikt over det. Én ting er registre, en annen ting er hvilket lovverk man kan ha framover som gjør at man ikke bare har det registrert, men også at man kan sikre og også stimulere til at det blir mer lokalt og nasjonalt eierskap. Én ting er å ha oversikt, men en annen ting er de eiendomsreguleringene som gjør at man kan sørge for at det er spesielt innenfor naturressurser, areal, skog, AS vi har de ulike diskusjonene, og at man ser på hva slags smutthull det er i lovverket. Lovverket i bunnen er ganske tydelig på at man ønsker at det skal være nasjonalt og lokalt eierskap. Her kommer vi til å følge opp, fra flere statsråder og på flere områder. Det er bra at man har den typen saker som den Dagens Næringsliv har løftet fram, for å få fram hvor viktig problemstilling dette er.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Vi kommer til å gå inn i bredden på denne problemstillingen. Nå har Kaski løftet noen problemstillinger, og jeg har løftet andre. Det første vi må gjøre, er å vurdere hvilke grep som er mest effektive. Vi er veldig enig i den politiske målsettingen mellom Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, at man selvfølgelig skal ha privat eiendomsrett, privat eierskap. Det er veldig viktig for regjeringen, kanskje litt ulike nyanser, men i bunnene ligger det at man skal ha det. Men man skal også sørge for gjennom lovgivning at mest mulig er på nasjonale hender og også lokale. Det har vært en del av eiendomspolitikken siden Norge ble fritt i 1905, at man hadde en blanding av nasjonalt og lokalt, og det er den politikken vi må føre framover. Det kommer vi til å følge med på fra flere departementer, også lovgivningen, og komme tilbake til Stortinget.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
I juni i fjor lanserte Senterpartiet meg som statsministerkandidat, og da ble det litt oppstyr og forferdelse rundt det, men i spørretimen nå får jeg spørsmål om absolutt alle konstitusjonelle områder, og jeg har nok allerede vært langt utenfor mitt konstitusjonelle område som finansminister. Jeg tror jeg skal være litt forsiktig med å gå inn på akkurat begrunnelsen når det gjelder X Games. Jeg har skjønt at representanten Elvestuen også har sendt et spørsmål til kultur- og likestillingsministeren om det, sånn at han kan få en ordentlig og god begrunnelse. Jeg har ikke vært inne i behandlingen av den saken direkte. Derfor vil jeg heller komme tilbake til det når jeg har sett vurderingen fra kultur- og likestillingsministeren på området. Jeg er, som representanten Elvestuen, veldig glad for det OL-gullet. Jeg synes det er helt heftig artig å se på, og jeg er sjalu når jeg kjører slalåm, hver gang, av synet av disse enorme hoppene. Så engasjementet, begeistringen, gleden over sporten, over idretten, over OL-gullet deler jeg 100 pst., men jeg må bare be om at det skriftlige spørsmålet som representanten Elvestuen – det har blitt meg fortalt i hvert fall – har sendt til kultur- og likestillingsministeren, kan bli besvart, for da får han en ordentlig og skikkelig god begrunnelse. Så får jeg heller komme tilbake til det når jeg har lest det svaret, for det er på kultur- og likestillingsministerens område.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Det er utrolig viktig og riktig at vi har et stort engasjement for ulike budsjettposter i Stortinget. Det er helt naturlig at man har det. Så er det også fornuftig noen ganger at når det er sendt inn et skriftlig spørsmål, kan man komme med et ordentlig svar tilbake, for det er mange behandlinger. Jeg ser på tidligere kultur- og likestillingsminister, og jeg vet ikke om han nikker eller er bekymret, men poenget er at her har det blitt sendt et spørsmål til den nåværende kultur- og likestillingsministeren. Hun kommer til å svare ordentlig, så får vi se på det svaret hun kommer med på vegne av regjeringen, og så får vi eventuelt følge det videre opp hvis det er ting det er usikkerhet rundt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg er enig med min partikollega Pollestad i at 20 kr per liter er en høy bensinpris i 2021–2022, og jeg har forståelse for at det gjør det vanskeligere i hverdagen for dem som er avhengig av bilen. Nettopp av den grunn var det at denne regjeringen i vårt tilleggsnummer avlyste avgiftshoppet til Erna Solbergs regjering. Det budsjettet vi fikk på bordet fra forrige regjering, en regjering som Fremskrittspartiet støttet opp under, ville betydd en prisøkning på bensin og diesel på henholdsvis 48 og 42 øre per liter. I budsjettavtalen reduserte vi drivstoffavgiftene, mest på biodrivstoff. Sammenliknet med Solberg-regjeringens forslag bidro dette til 22 øre per liter lavere bensinpris og 25 øre per liter lavere dieselpris. Økningen i prisen nå er hovedsakelig knyttet til andre årsaker enn denne regjeringens avgiftspolitikk. Økningen er hovedsakelig knyttet til markedet og råvareprisene og i det siste også valutapriser. Vi merker også at prisene nå kan svinge flere kroner på kort tid, akkurat nå mellom 17 og 20 kr, dette til tross for at avgiftene er konstante. I denne sammenheng er det også viktig å minne om at denne regjeringen fører en annen avgiftspolitikk enn den forrige. For denne regjeringen er det et mål å redusere avgiftene for vanlige folk. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil «redusere avgifter som rammer folk flest, som for eksempel elavgift» – som vi har diskutert tidligere i dag, som vi reduserte med ca. 47 pst. inneværende måned – «og drivstoffavgifter». Avslutningsvis vil jeg derfor igjen svare ja på spørsmålet om jeg er enig med Pollestad i at prisen på drivstoff nå er høy, for olje- og gassprisene er høye, og drivstoffprisene er også høye. Heldigvis har jeg en god lokal bensinstasjon som er flink til å holde prisen ganske lav, så jeg er nøye på å fylle de dagene den er lavest – på min helt utmerkede Amarok, som tusler og går på god diesel. Derfor er jeg glad for at vi har fått en ny regjering, som ikke øker drivstoffavgiftene så mye som forrige regjering ønsket, fordi vi ser litt mer hvordan hverdagen til folk er.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
I stad var jo representanten opptatt av sånne mafiabilder, så jeg tenkte jeg skulle si at han drømte om å være skuespiller i en mafiafilm. Nå virker det som om den store skurken i Steffensens dramaturgi må være regjeringen Solberg, så han må ikke snakke om den, for det den kom med, var den absolutt verst tenkelige løsning. Derfor er det godt at det ikke ble den regjeringen som Fremskrittspartiet ønsket i hvert fall, som ønsket et mye høyere avgiftsnivå. Vi har et lavere avgiftsnivå, og så er det mange elementer i drivstoffavgiftene, f.eks. innblandet biodiesel, bioetanol – de elementene. Hvis jeg ikke husker helt feil, er det 57 øre og 43 øre lavere på de elementene. Andre elementer går litt opp, og i sum er det litt høyere avgift i år. Men det er ikke der den store prisdifferansen ligger, for den ligger i råvarepriser og valutapriser. Og en vanlig bilist som er avhengig av bil i hverdagen, vil oppleve at det samlede skatte- og avgiftsnivået går ned på grunn av andre grep, f.eks. styrking av pendlerfradraget.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-09:
Vi gjorde jo grep. Solberg-regjeringen gjorde sitt grep, og så gjorde vi grep for å kompensere for en økning i CO 2 -avgiften ved å kutte i veibruksavgiften både på vanlig diesel og bensin i forhold til det som Solberg hadde foreslått, og ikke minst på biodiesel og bioetanol, som har blitt en stadig større del av bensin- og dieselblandingen. Vi gjorde også ting i tillegg som en ikke ser på pumpeprisen, men som betyr noe for meg som bilist. Vi satte ned trafikkforsikringsavgiften, som gjør at kostnadene med å ha bil går ned. Også for dem som er avhengig av bil i hverdagen, f.eks. ved reise til jobb, vil for de aller fleste skatte- og avgiftsnivået gå ned ved bruk av bil, på grunn av at det blir så mye bedre pendlerfradrag for dem som pendler langt. Her har en gjort mange grep, så mange vil oppleve at totalkostnaden avgiftsmessig og skattemessig vil bli lavere. Men på grunn av høyere bensin- og dieselpriser var det enda godt at vi fikk gjort det vi gjorde, i hvert fall på pendlerfradrag.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Svaret er nei. Jeg er derimot meget bekymret for hvordan Høyre ønsket å praktisere handlingsrommet i EØS-avtalen og ikke å bruker det når norske interesser står på spill. Derfor skal vi gjennomføre en EØS-utredning for å se på hvordan vi kan bruke dette handlingsrommet til bl.a. å ta vare på norske arbeidstakerinteresser. Det er en utredning som Høyre ikke ønsker velkommen, men som jeg mener er veldig viktig i den nåværende situasjonen. Så nei, jeg er ikke bekymret. Jeg er mye mer bekymret for oppslutningen om EØS-avtalen når Høyre styrer.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Situasjonen rundt Ukraina er meget alvorlig, og jeg er glad for at lederen av utenriks- og forsvarskomiteen tar opp dette spørsmålet i Stortinget nå. I denne situasjonen er det usedvanlig viktig at vi koordinerer oss med andre allierte. Derfor har det vært viktig i vår kommunikasjon med Russland, og det har også vært viktig i oppfølgingen av denne saken – også når det gjelder støtte til Ukraina. Jeg opplever at det i NATO er veldig stor forståelse for den linjen som Norge velger, og det er at vår oppgave militært nå er å passe på våre egne nærområder – følge med og være årvåkne om noe skulle skje. Så er det klart at Norge er av de landene som har hatt en stor støtte til Ukraina gjennom de siste årene – 2 mrd. kr siden 2014 – og det er klart at det vil bli aktuelt også å øke det humanitære bidraget til Ukraina. Hvor mye det skal være, skal vi komme tilbake til. Jeg hadde invitert min ukrainske kollega til Norge, men han måtte – som veldig mange må i disse dager – avlyse sitt besøk i Norge den 21. januar. Vi har planer om å møtes med det første og diskutere hvordan vi kan vise solidaritet med Ukraina. Det vi derimot ikke kan imøtekomme, er kravet som Unge Høyre fremmet i går – å komme med våpenhjelp til Ukraina. Det er det så vidt jeg forstår ingen partier på Stortinget som støtter. Det var nettopp dette kravet den ukrainske ambassadøren fremmet i sitt intervju med TV 2 for ikke så lenge siden. Den typen bidrag vil ikke være aktuelt å komme med for Norge, men jeg vil gjerne diskutere med ukrainske myndigheter hvordan vi kan vise solidaritet i en veldig krevende situasjon for hele det ukrainske folk.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Jeg stiller meg helt uforstående til den beskrivelsen som representanten kommer med. Jeg mener at vi er meget godt koordinert med alle våre NATO-allierte i denne situasjonen som vi nå står oppe i. Det er litt for alvorlig til at Høyre nå skal forsøke å slå politisk mynt på denne alvorlige situasjonen. I denne situasjonen mener jeg det er absolutt nødvendig å uttrykke alliert samhold og samhold med det ukrainske folk, og vi vil vurdere ulike tiltak som ukrainske myndigheter eventuelt kommer med. Det vil jeg diskutere når jeg har kontakt med min ukrainske kollega. Men å komme med forslag som ikke er godt nok begrunnet, mener jeg vil skade situasjonen. Det vi har vært opptatt av fra norsk side, er å støtte ukrainsk sivilsamfunn, og noe av det viktigste vi kan gjøre i kampen for Ukrainas selvstendighet, er å støtte ukrainsk demokrati og støtte antikorrupsjonsarbeid. Det er et arbeid vi vil fortsette med i tida som kommer.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Nei, det er det ikke. Det som er viktig for Norge, er at vi både skal drive beroligelse og en troverdig avskrekking, og den troverdige avskrekkingen bygger vi bl.a. gjennom en stor militær øvelse som vi skal arrangere nå i vinter. Der vil allierte fartøyer og militære kapasiteter bidra i stort monn, og det mener jeg er en veldig viktig oppgave for oss nå. Jeg hadde møte med NATOs visegeneralsekretær tidligere denne uka, og jeg opplever at det er stor forståelse for den linja som Norge velger. Og den linja vi velger, er at vi har et spesielt ansvar for å følge med i nord. Det er vår oppgave i NATO. Norge er NATO i nord, og i en anspent sikkerhetspolitisk situasjon vil det forbli vår oppgave. Jeg er veldig tilhenger av de soldatene som vi har stasjonert i Litauen, vi har god erfaring med det. Så vil vi selvfølgelig vurdere situasjonen fortløpende for å se om det er behov for å styrke dette fra norsk side.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Nå er det vel relativt kjent at mitt møte med den kinesiske utenriksministeren, som jeg skulle ha i forbindelse med De olympiske leker, ble avlyst. Men jeg vil jo si at det representanten legger til grunn av norsk Kina-politikk, rett og slett er feil. Vi kan ta opp de spørsmål vi mener er nødvendig. Det har jeg gjort hver gang jeg har møtt representanter for kinesiske myndigheter. Jeg har ikke ment at det ligger noen bånd på meg, andre representanter for regjeringen eller andre stortingsrepresentanter i vår omgang med Kina. Jeg mener det er helt naturlig at norske utøvere har ytringsfrihet uansett hvor de er. Det er regjeringens linje. Jeg syns ikke det tjener til hensikten, som sikkert er å fremme menneskerettigheter, å si at Norge er pålagt restriksjoner på hva vi kan si i våre samtaler og samkvem med Kina, for det ligger ikke den type begrensninger som representanten her er inne på.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Vi i Norden deler grunnleggende verdier og interesser. Vi har et felles ønske om å bidra til en verden hvor rett går foran makt, og hvor vi finner løsninger gjennom samarbeid og diplomatiske kanaler. De nordiske landene har ulike tilknytninger til både NATO og EU, men gjennom det nordiske samarbeidet kan vi gjøre noe veldig viktig, nemlig å informere hverandre og supplere hverandre. I år har Norge formannskapet både i Nordisk ministerråd og i det nordiske utenrikspolitiske samarbeidet N5, og i det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO. I Nordisk ministerråd skal vi bidra til å realisere Visjon 2030 om at Norden skal bli verdens mest bærekraftige region. Vi har fokus på et grønt, konkurransedyktig og sosialt bærekraftig Norden. Her er det samarbeidsminister Tvinnereim som har lederansvaret. I den gruppa som heter N5, som er alle de fem nordiske utenriksministre, har vi tre formannskapsprioriteringer. Det ene er multilateralisme, som er under press i mange deler av verden, og rettsstat og demokrati i Europa, som vi også har sett, og også grønt diplomati. I tillegg står europeisk sikkerhet høyt på dagsordenen. Vi er vitne til økt spenning og uro i Nordens nærområder, og det er ingen tvil om at situasjonen i Russland, Ukraina og Hviterussland skaper en stadig mer krevende sikkerhetspolitisk situasjon som påvirker både Norden og Europa. Vi opplever endrede sikkerhetspolitiske omgivelser og et mer selvhevdende Russland. Det har ført til en mer sammenfallende forståelse blant de nordiske landene av de sikkerhetspolitiske utfordringene vi står overfor, og dette er relativt nytt. Økt russisk aktivitet i og ved Ukraina understreker også betydningen av NATO. Det er derfor positivt at både Sverige og Finland de siste årene har styrket sitt samarbeid med NATO. Jeg er glad for at vi kan diskutere sikkerhetspolitiske utfordringer i nordisk krets på en åpen og tillitsfull måte, på tvers av organisasjonstilhørighet og allianser. Det gjør vi også jevnlig med de baltiske landene, bl.a. i det nordisk-baltiske samarbeidet, som ikke heter N5, men som vi kaller NB8, altså nordisk-baltisk åtte. I det nordiske N5-formannskapet ønsker jeg å lufte diskusjonen om hvordan vi kan bidra til å redusere sikkerhetspolitiske spenninger i Europa. Vi må gjøre det vi kan for at konflikter i våre nærområder løses gjennom diplomatiske kanaler. Det er forsvarsministeren som har ansvaret for formannskapet i det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO. Det samarbeidet er i god utvikling, også utenfor NORDEFCO-rammen. Det gir også merverdi til de nordiske landenes relasjoner til NATO, EU og FN.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Den sikkerhetspolitiske situasjonen tilsier jo at vi bør gjøre det, og at vi gjør det. Jeg reiste nylig til Finland, fordi de er i en veldig spesiell situasjon med sin lange grense mot Russland, og det er viktig for oss nå å koordinere med dem. Så når jeg har møter i NATO-sammenheng, så informerer vi og spør Sverige og Finland om hva som er viktig for dem at vi tar opp. Så det er klart at når vi er under press, og våre verdier er under press, og hvor ett land tar til orde for å bruke virkemidler som ikke er akseptert innenfor folkerettens rammer, så bringer det oss i Norden og Baltikum enda tettere sammen enn før. Og det gjenspeiler jo den dagsordenen vi har i disse møtene, både i det nordiske samarbeidet og i det nordisk-baltiske samarbeidet.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det som er viktig når vi har militærøvelser i dag, sammenlignet med for en del år siden, er at Finland og Sverige er veldig tett integrert, og at vi deltar i et sikkerhetspolitisk og forsvarspolitisk samarbeid med dem som styrker oss som enhet i en sårbar region. Vi vil selvfølgelig vurdere situasjonen fortløpende når det gjelder styrker til Baltikum, og det er jo ikke aktuelt for oss på noen som helst slags måte å si at det vil vi ikke gjøre, som et prinsipielt standpunkt. Men akkurat nå er det viktig at vi prioriterer våre havområder i nord, som er store, og som foreløpig har lav spenning, men hvor vi må være årvåkne. Og jeg opplever at det er stor forståelse i NATO for at vi inntar den rollen i den anspente sikkerhetspolitiske situasjonen som vi nå er midt oppe i.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Å inngå konkrete avtaler stod ikke på agendaen. Det har vi vært tydelige på i all vår kommunikasjon om disse samtalene. Vi og våre nære allierte har hele veien hatt nøkterne forventninger til raske resultater fra Oslo-møtene. Målet med samtalene var å bringe afghanere sammen for å diskutere akutte humanitære spørsmål og menneskerettighetsspørsmål. Vi ønsket å tydeliggjøre afghanske og internasjonale krav overfor Taliban. Det lyktes vi med. For første gang etter maktovertagelsen godtok Taliban å ha en grundig politisk diskusjon med kvinneaktivister og andre meningsbærere i det afghanske samfunnet. Ansikt til ansikt på et trygt sted fikk de en tydelig beskjed. Legitimitet kommer fra afghanerne selv. Det krever forsoning og et mer inkluderende styresett enn det vi ser i dag. Under samtalene stilte vi målbare krav til Taliban om rett til utdanning og om inkluderende prosesser. Vi vil følge med på hva de faktisk foretar seg. Ballen ligger hos Taliban. At deltagerne på møtet ble enige om et sluttkommuniké, var positivt. I Oslo uttrykte Taliban klart at de vil åpne skoler for alle jenter i Afghanistan når det afghanske skoleåret begynner i mars. Det er et viktig løfte til hundretusener av jenter og kvinner i Afghanistan, men de må vise i praksis at de innfrir. Det nytter ikke å si én ting på møtene i Oslo og ikke følge opp når de kommer hjem. Soria Moria-samtalene har også lettet kontakten mellom Taliban og vestlige land. Det er viktig ikke minst for å løse de akutte humanitære utfordringene. Vi må fortsette å utfordre dem som reelt styrer i Afghanistan, og det er Taliban enten vi liker det eller ikke. I møtene drøftet vi også med Taliban hvilke tekniske og politiske grep de forventes å ta for å få mer støtte til humanitær hjelp, helse og skole – støtte som vil bli kanalisert via Verdensbankens fond, FN-systemet og frivillige organisasjoner. Vi tok også opp betydningen av de humanitære prinsippene og at de må respekteres, og at alle sivile, inkludert barn, blir beskyttet mot vold og overgrep. Vi er realistiske. Vi tror ikke på noen raske løsninger på situasjonen. Vi endrer ikke situasjonen i Afghanistan med noen dagers samtale, men det er en begynnelse. Forsoning mellom afghanerne vil ta tid, og mulighet for økt vestlig engasjement med Taliban vil ta tid. Vi er avhengig av at langt flere møter i tiden som kommer, enn de som var i Oslo.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det er litt uklart hva slags type støtte representanten nå snakker om. Er det snakk om humanitær hjelp, er det basert på humanitære prinsipper, uavhengig av styresett. Det er for at folk skal få mat og medisiner. Det som er viktig for oss, er at det ikke er Taliban som skal få lov til å dele ut den humanitære hjelpen, men at det må være organisasjoner som deler ut til alle utfra humanitære prinsipper, uavhengig av deres politiske oppfatninger. Det er nettopp derfor det er viktig å snakke med Taliban. De kontrollerer byer, de kontrollerer veier, slik at hvis de humanitære organisasjonene og FN-organisasjonene skal få tilgang og makt over hvilke prinsipper som skal ligge til grunn for utdeling av nødhjelp, må vi ha dialog med Taliban. Det er klart at veldig mye her handler om skoler. En del internasjonale organisasjoner er med på å finansiere skoler og lønn til lærere. Det er ikke aktuelt for oss å bidra med veldig mye penger til skoler hvis skolene kun er for gutter. Det er den typen krav som ble stilt av ulike donorer på møtet som betingelse for ulike deler av den bistanden som går til Afghanistan.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-09:
Det som det virker som representanten ikke har fått med seg, er at dette var et internasjonalt møte. Det var Norge som stod som arrangør av møtet, men kravene ble jo ikke stilt på vegne av bare Norge. Det er på vegne av allierte som vi har deltatt militært sammen med i Afghanistan. Det er Frankrike, Storbritannia, EU eller USA. Jeg synes det er oppsiktsvekkende at representanten vrir og vrenger på det jeg sier om jenteskoler. Poenget er at veldig mange gir penger til utdanning, bl.a. til lønn for lærere, og det mener jeg er viktig. Det er jo ikke sånn at landet blir bedre av at barn eller ungdom ikke får utdanning. Men det er sånn at vestlige givere ikke vil gi penger til skoler hvis de bare er for gutter. Det er konkrete krav som er stilt, og som det er veldig målbart å se om de faktisk følger opp. I Oslo har de sagt at de vil gjøre én ting, og så gjenstår det å se om de faktisk følger opp når de kommer tilbake til Afghanistan.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-09:
Oppfølgingsspørsmålet mitt går til finansministeren. Det verkar ikkje som finansministeren og regjeringa forstår den desperate situasjonen mange små og mellomstore bedrifter no står i, med straumkrise på toppen av ei langvarig koronakrise. Som tidlegare ordførar kjem eg frå ein politisk kultur der ein er van med å løyse store oppgåver i fellesskap. Mitt inntrykk av krisehandteringa frå regjeringa så langt, anten det gjeld omikron eller høge straumprisar, er at regjeringa styrer under prinsippet «vi åleine vite». Med det kjem dei konstant bakpå og får av gode grunnar konstant kritikk. Tiltak og verkemiddel kjem seint, dei treffer ikkje, og gode idear frå opposisjonen blir skotne ned og parkerte eller forbigåtte i stille. Så eg spør: Med det omfanget straumkrisa no har, er ikkje tida inne for å ta imot invitasjonar frå opposisjonen om å setje seg ned i lag og finne løysingar, og til dømes ta på alvor Venstres heilt konkrete framlegg om 1 mrd. kr ekstra på bordet no som eit første strakstiltak til småbedrifter som slit med høge straumrekningar?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-09:
«Landbruksministeren har lagt fram ei sak for Stortinget om økonomisk støtte til næringsdrivande på sitt ansvarsområde som er råka av ekstraordinært høge straumutgifter(landbruket og veksthusnæringa) (landbruket og veksthusnæringa) Vil statsråden ta initiativ til å gje snarleg straumstøtte til små og mellomstore bedrifter også i andre næringar der straumutgiftene utgjer ein vesentleg del av driftsutgiftene?»
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-09:
Eg takkar for svaret. Eg er samd med statsråden i det han seier om dei langsiktige løysingane, betydinga av å kome raskt i gang med å auke tilgangen på fornybar energi. Eg ser med spenning fram til det statsråden har varsla han skal leggje fram om ein time, som kan bli eit viktig element i det. Men som statsråden også seier, er det ekstraordinære forhold akkurat no. I går kveld t.d. blei eg kontakta av ei lita bedrift i Sandefjord med 15 årsverk, normal årsomsetnad på 8 mill. kr., som seier at dei no er heilt på felgen på grunn av myndigheitspålagde smitteverntiltak. Støtteordningane den siste tida har ikkje treft dei. Samla omsetnad i januar er no nede på 60 000 kr, og så dumpar det ned i posten ei straumrekning for januar på 50 000 kr. Det er noko med at det er fint at statsråden seier at ein vil ikkje avvise å kome tilbake til ordninga, men det er faktisk ein del bedrifter som no står i det rundt om i andre bransjar – og det brenn no. Eg må igjen spørje, når statsråden seier at han vil ikkje avvise å kome med noko: Kva er tidsplanen for det, og kva konkret er det då desse bedriftene kan sjå i møte?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-02-09:
Eg er samd med statsråden i at ein skal tenkje seg godt om kva presedens ein skaper gjennom slike ordningar, så eg deler dei prinsipielle synspunkta. Poenget er at no har regjeringa gjort ei vurdering for landbruket og veksthusnæringa sin del og kome til at der er situasjonen så særskilt at det er rett å setje inn ordningar. Ein har òg fått avklart at formelt er det mogeleg å gjere dette for andre næringar. Eg meiner at ein finn bransjar og bedrifter der situasjonen no er så presserande at det er rett. Eit lite sagbruk i Distrikts-Noreg eksempelvis, som er like hardt ramma, har like lite mogelegheit til å kome seg ut av straumkrisa no på kort sikt. Venstre har kome med eit heilt konkret initiativ om å nytte ein variant av dei kommunale kompensasjonsordningane, altså gje midlar ut til kommunane i dette straumkriseområdet for å kunne hjelpe bedrifter der. Er statsråden einig i at det kan vere ein mogeleg modell å arbeide vidare med, slik at vi raskt kan få på plass støtte?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Denne vinteren opplever de fleste av oss at kjøpekraften svekkes som følge av ekstreme prisøkninger på en rekke nødvendighetsvarer. Strømprisene har gått til himmels og holder seg på et høyt nivå. Drivstoffprisene har allerede passert 20 kr literen og vil kunne fortsette oppover. Matvareprisene har økt, og vi fikk nye justeringer 1. februar. Renten har økt og vil sannsynligvis fortsette å øke. I tillegg til dette har regjeringen sammen med SV sørget for betydelige skatte- og avgiftsskjerpelser for lønnsmottakere og bedrifter i 2022. De aller fleste rammes av dette, og kjøpekraften reduseres. Aller mest rammer dette økonomien og velferden til folk og familier med ordinære og lave inntekter. Samtidig strømmer ekstraordinære inntekter inn i statskassen. Oljeprisen har satt rekord målt i norske kroner, gassprisen er rekordhøy, og strømprisene bidrar til å gjøre staten og mange fylker og kommuner svært mye rikere. I går fikk vi høre fra NVE at strømprisene vil holde seg på et veldig høyt nivå gjennom sommeren og inn i neste vinter. Regjeringens strømpakke er ikke i nærheten av å kompensere for folks økte utgifter og er dessuten bare midlertidig. På den nye regjeringens vakt er det slik at befolkningen blir fattigere, mens staten blir rikere. Nå varsler LO med Fellesforbundet i spissen økte lønnskrav hvis ikke regjeringen gir betydelig mer strømstøtte. I så fall blir det en ekstra kostnad for bedriftene på toppen av økte skatte- og avgiftsbelastninger og andre kostnadsøkninger. Regjeringen kan bidra til et mer moderat lønnsoppgjør uten å blande seg direkte inn i lønnsoppgjøret ved å bruke disse ekstraordinære inntektene til å bedre vanlige folks kjøpekraft. Hvilke virkemidler vil finansministeren benytte for å unngå at vårens lønnsoppgjør sprenger alle moderate rammer og velter en betydelig merkostnad over på bedriftene?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg registrerer at finansministeren egentlig ikke svarer på mitt spørsmål, men har en heller tvilsom historiebeskrivelse som jeg egentlig bare skal la ligge. Men jeg vil sitere Jørn Eggum, som er leder av Fellesforbundet. Han sier til VG: «Strømpakken er rett og slett for dårlig. Jeg har regnet på det: Det var bare 25–35 prosent av folks totalregning som ble dekket i desember.» Han fortsetter med å vise til at dette er et alvorlig problem for medlemmene i Fellesforbundet, men ikke bare for dem, det er et alvorlig problem for folk flest at kjøpekraften blir svært redusert på grunn av økte priser på en rekke nødvendighetsvarer. I tillegg har regjeringen bidratt til å øke skattene og øke avgiftene. Da er spørsmålet mitt til finansministeren: Synes han dette er helt greit, eller har regjeringen tenkt å bruke de virkemidlene som er tilgjengelige for å bidra til at det for partene i arbeidslivet er mulig å lande et moderat lønnsoppgjør?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg mener å huske at i de årene som Fremskrittspartiet satt i regjering, hadde vi en rekordlav strømpris. Men jeg registrerer at finansministeren fortsatt bare peker bakover. Spørsmålet mitt går på: Hva tenker finansministeren og regjeringen å gjøre fremover i tid, hvis han ser litt inn i frontruten og ikke bare i bakspeilet? Da er det jo et spørsmål om finansministeren er bekymret for de signalene som nå kommer fra de store forbundene, for de opplever tydeligvis ikke regjeringens politikk og regjeringens virkemidler som tilstrekkelige. Og det er klart at finansministeren har virkemidler i sin verktøykasse til å bidra til at vi får et moderat lønnsoppgjør og ikke økte kostnader for bedriftene. Finansministeren har mulighet til å foreslå reduserte avgifter, han har mulighet til å gjøre noe med skatteopplegget og ikke følge SV, som har varslet at skattene skal ytterligere opp. Så mitt spørsmål, igjen, til finansministeren er: Har han planlagt noen tiltak, eller er han bare opptatt av å se bakover i tid?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Allerede i høst foreslo Fremskrittspartiet store skatte- og avgiftslettelser, bl.a. fjerning av elavgift og moms på strøm, og vi foreslo reduksjon av bensin- og dieselavgiften på 3 kr. Dessverre ble våre forslag nedstemt. Nå er vi på vei ut av en pandemi som har tæret kraftig på bedrifter og ansatte, samtidig som vi opplever økt rente, økte strømpriser, økte bensinpriser, økte matvarepriser – som landbruksministeren for øvrig mener ikke er høye nok. Løsningen fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV var de største skatte- og avgiftsøkningene på 20 år, og SV har allerede varslet at de bør økes ytterligere. Nå når vi ser totalen av økte matvarepriser, økte strømpriser, økte bensinpriser og økt rente, mener statsråden det fortsatt var riktig for et halvt år siden å påføre landet de største skatte- og avgiftsøkningene på 20 år?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Det er godt å høre at det skal gjøres grep for at hverdagen skal bli enklere. Jeg leste i Dagbladet i går om bedrifter som er med i den ordningen for utsatt skatt og avgift, som ikke har opplevd det enklere hvis de har glemt å betale innen fristen. Totalt var det ca. 10 000 bedrifter som har søkt om utsettelse, på omtrent 4 mrd. kr. Denne ordningen viser seg å være veldig lite fleksibel. Hvis man ikke betaler innen den avtalte fristen, forfaller hele beløpet innen 14 dager, og det er ikke sjanse til å komme inn i denne ordningen igjen. Vil statsråden ta initiativ til å gjøre denne ordningen mer fleksibel, eller er målet at staten skal oppføre seg som en lånehai fra amerikanske mafiafilmer?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
«Er finansministeren enig i representanten Pollestads uttalelse i Dagsnytt 18 mandag 31. januar om at en bensinpris på 20 kr er for høy?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg takker for svaret. Jeg skal gjøre dette kort og enkelt. Grunnen til at jeg sendte inn spørsmålet, var at forrige uke spurte stortingsrepresentant Terje Halleland om bensinavgiften hadde gått opp eller ned fra 2021 til 2022. Da valgte statsråden bare å henvise til regjeringen Solbergs foreslåtte statsbudsjett for 2022, og forholdt seg ikke til det som faktisk var blitt spurt om. Derfor spør jeg på ny: Har bensin- og dieselavgiften gått opp fra 2021 til 2022 – altså ikke målt mot regjeringen Solberg, men i forhold til det bilistene faktisk betalte i bensin- og dieselavgift i 2021?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Takk for svaret og for bekreftelsen på at bensinavgiften faktisk gikk opp. I Dagsnytt 18 forrige uke og Nettavisen denne uka er også representanten Pollestad tydelig på at bensinavgiften skal ned i året som kommer. En av driverne til at bensinprisen stiger, er økt CO 2 -avgift, og når en snakker om skurker, så hadde jo regjeringen Solberg lagt opp til en kraftig økning av CO 2 -avgiften. Det hadde aldri Fremskrittspartiet akseptert, men regjeringen Støre valgte å fortsette med den avgiftsøkningen som Solberg-regjeringen hadde lagt opp til, og har i sin plattform sagt at de skal øke CO 2 -avgiften til 2 000 kr per tonn innen 2030. Da må det kraftfull kompensasjon til for at det faktisk skal bli en nedgang i bensinavgiften. Kan statsråden garantere at bensinavgiften, til tross for økning i bensinavgiften i 2022, skal ned ved framtidige budsjetter – altså reduseres, kuttes, i årene som kommer?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
«I Ryfylke står bønder på venteliste for strøm. Lyse sier de må vente i fem år. Fortsatt drives for eksempel 35 pst. av tomatproduksjonen hos enkelte tomatgartnere på gass, men de vil gjøre energibruken 100 pst. fornybar. Regjeringen fjernet fritak for CO 2 -avgift for veksthusnæringen i 2022 og vil øke avgiften mye mot 2030. Dette er Fremskrittspartiet imot. Nå ser vi at det vil ramme bønder og næringsliv i Ryfylke hardt. I spørretimen 5. januar sa statsråden at regjeringen vil vurdere kompenserende tiltak der CO 2 -avgiften slår uheldig ut. Hva legger statsråden i dette?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Statsråden nevner at det var Solberg-regjeringen som foreslo å fjerne avgiftsfritaket, og det er helt korrekt, men Fremskrittspartiet hadde aldri akseptert at det skulle skje. Jeg hører at statsråden mener at det var en riktig vurdering av Solberg-regjeringen, og at de også har tenkt å øke CO 2 -avgiften i årene som kommer. Det var ordrett sitert fra det statsråden sa. Spørsmålet mitt, derimot, handlet om hvilke kompenserende tiltak regjeringen vil komme med der CO 2 -avgiften slår uheldig ut. Jeg hører at statsråden snakker om en strømstøtteordning som er kommet på plass, men dette er altså gartnere som ikke får gå over til strøm, men som fortsatt er avhengige av gass. Så jeg spør en gang til: Hva legger statsråden i «kompenserende tiltak der CO 2 -avgiften slår uheldig ut»?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-02-09:
Jeg er glad for at regjeringen og ministeren skal sjekke de konkrete tilfellene spesielt. Flere tomatgartnere i Rogaland har også sagt at de vurderer å ikke plante nye planter som følge av høye gasspriser og den kraftige økningen i prisen på gass det siste året, for regnestykket går rett og slett ikke opp. Nå hører vi at statsråden snakker om strømstøtte, men jeg lurer på om regjeringen, for å klare å holde på norske tomater og for ikke å være nødt til å legge veksthusnæringen brakk, også vil komme med tiltak mot høye gasspriser.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Hvis vi skal få redusert forskjellene i Norge og bedret folks kjøpekraft, må vi også omfordele mer. Norge er – i motsetning til hva det kan ha hørt ut som i spørretimen fram til nå – et veldig godt land å være rik i og drive næringsvirksomhet i. Vi har en større tetthet av rike og superrike folk enn f.eks. USA. Norge havner stadig vekk på topp-ti-lister over de mest næringsvennlige stedene i verden. Selv om de rikeste i Norge betaler en lavere skatteprosent enn vanlige folk, hører vi til stadighet klaging fra noen av landets rikeste mennesker som mener at de blir skattet i hjel. Noen av dem rømmer også landet med pengene sine, som de ofte har tjent på grunnlag av norsk infrastruktur, høyproduktiv norsk arbeidskraft, det norske utdanningssystemet, det norske helsevesenet, det norske samfunnet. Det går ikke an å bo i Norge, hørte vi fra eiendomsinvestor Kjartan Aas, da han flyttet. Fem år etter utflytting kan man realisere urealiserte gevinster som man har opparbeidet seg i Norge gjennom mange år, uten å skatte av disse til Norge. Dette er en mye større skattefordel enn f.eks. den unngåtte formuesskatten. Regjeringen sier at de ønsker å føre en mer rettferdig skattepolitikk enn det forrige regjering gjorde, men politikken undergraves jo av at milliardærer stikker av med penger som burde tilfalt fellesskapet. Vil finansministeren gjøre noe for å tette dette hullet, for å sørge for at gevinster på aksjer i Norge uansett vil bli beskattet? Vil regjeringen vurdere å innføre en skikkelig exitskatt på store formuer, sånn som økonomen Thomas Piketty har foreslått, slik at formuene beskattes i det øyeblikket de flyttes ut, og ikke minst for å hindre skatteflyktninger?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-09:
Det er riktig at vi ikke skal tvinge folk til å bli hjemme i Norge, men i dag har vi hull i skattesystemet vårt som er et direkte insentiv til å flytte ut med store formuer. Forsker ved Norges handelshøyskole, Ole-Andreas Elvik Næss, skriver om dette i Dagens Næringsliv i dag. Han viser til at Dæhlis selskap, Sisa Invest, har en opptjent egenkapital på 439 mill. kr, og at dersom et slikt beløp realiseres i Norge, må han betale om lag 100 mill. kr i skatt. Til sammenlikning betalte han bare 4 mill. kr i formuesskatt i 2020. Hvis man har en reell formue på rundt 13 mrd. kr og realiserer aksjegevinsten i Norge, gir det over 4 mrd. kr i skatt. Med fem år i Sveits slipper man det, og man kan flytte tilbake uten å måtte betale skatt av den realiserte gevinsten. På denne måten slipper man unna inntektsskatt, og man kan i stor grad gjøre det slik at også barn og barnebarn vil kunne gå gjennom livet uten skatt. Vil ikke regjeringen ta flere grep for å tette dette store skattehullet?