Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2003-06-12:
Denne saken kunne vært enkel, da komiteen i hovedsak slutter seg til de endringene som Regjeringa foreslår i Ot.prp. nr. 61 for 2002-2003. Komiteen er enig i at gebyrene for tjenester fra Brønnøysundregistrene ikke lenger skal være koblet til rettsgebyret. Vi ser at dette kan gi større fleksibilitet når en skal fastsette gebyrkostnadene for de enkelte tjenestene, uavhengig av om en holder fast ved inntektskravene til Brønnøysundregistrene. Det blir videre foreslått å ta inn alternative gebyrhjemler i de lovene som regulerer tjenestene de ulike registrene i Brønnøysund utfører, dvs. foretaksregisterloven og tinglysingsloven, og at dagens hjemler i rettsgebyrloven blir opphevet. Det vil bli fastsatt en felles gebyrforskrift for alle registrene i Brønnøysund. Komiteen har merket seg at høringsinstansene er positive til omlegginga. Komiteen slutter seg også til at man i gebyrfastsettinga i framtida skal følge et prinsipp om at inntektene skal dekke kostnadene ved drift og utvikling, og at registrene blir vurdert gruppevis etter hvilke kunder de yter tjenester til. Også på dette området kommer det forskrifter. Komiteen har merket seg at særlig Foretaksregisteret har vært kritisert for at gebyrene er for høye. Det gjelder særlig gebyrene for nyregistrering av foretak. Det viser seg imidlertid at dagens overskudd i Brønnøysundregistrene stort sett stammer fra gebyr som er knyttet til tinglysing/registrering i Løsøreregisteret, ikke registreringer i Foretaksregisteret. Komiteen tar dette til etterretning, og vi slutter oss som sagt til hovedelementene i proposisjonen. Det er på ett område komiteen er delt, og det gjelder nedleggelse av papirdelen av Norsk lysingsblad. Mindretallet, bestående av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, mener det er uriktig å nedlegge papirdelen uten at de praktiske og økonomiske konsekvensene er avklart. Vi vil derfor at den delen av proposisjonen som omhandler dette, skal utredes nærmere, slik at konsekvensene blir avklart og dagens anbudsinnehaver og departementet kan komme fram til akseptable løsninger. Ikke minst gjelder det å få klarhet i hva konsekvensene av dette blir når det gjelder databasen for offentlige anskaffelser i Norge, DOFFIN, da finansieringen er knyttet opp til dagens ordning for Norsk lysingsblad. Likeså er det store spørsmål ved departementets påstand i proposisjonen om at kunngjøringene fra Brønnøysundregistrene i Norsk lysingsblad koster over 32 mill. kr. Beløpet som Brønnøysundregistrene betaler, er en overføring til Finansdepartementet, der Norsk lysingsblad bare får beholde en tredjedel av andelen av de totale kunngjøringskostnadene som gjelder statens hjemlede kunngjøringer. Flertallet i komiteen, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, sier også i sitt forslag at de vil ha en nærmere beskrivelse av de praktiske og økonomiske konsekvensene for Norsk lysingsblad i forbindelse med budsjettet for 2004. Det er derfor i realiteten en samlet komite som uttrykker usikkerhet om konsekvensene. Det vi helt sikkert vet i dag, er at 27 arbeidsplasser står i fare for å forsvinne. I brev datert 28. mai 2003 fra statsråden til komiteen heter det: «Totaløkonomien i Norsk Lysingsblad har ikke vært noe sentralt tema for mitt departements arbeid med denne proposisjonen.» Det er derfor vanskelig å skjønne at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke kan ta seg tid til å se på realiteten i saken, og gi de ansatte i Nor-Trykk bedre tid til omstilling. Det er det de ber om. Det blir også noe hult i argumentasjonen når vi vet at bedriften for kort tid siden hadde besøk av finansminister Per-Kristian Foss, og han da skrøt av bedriften og den teknologiske utviklingen i Nor-Trykk. Så reiser han tilbake til Oslo, for så i Regjeringen å bestemme at det over natten skal være stopp. Det er slik at næringslivet lever sitt eget liv ut fra de rammebetingelsene som vi i Stortinget fastsetter. I disse dager føler i hvert fall vi i mindretallet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, fortvilelse over at arbeidsledigheten stiger så mye. I denne saken kunne vi konkret ha hindret at nesten 30 personer blir uten arbeid. I Narvik betyr dette enormt, også for hele regionen Ofoten, siden mange av de ansatte er kvinner. Når totaløkonomien ikke har vært noe sentralt tema, hvorfor har da Regjeringa og regjeringspartiene slikt hastverk? Jeg oppfordrer derfor statsråd Gabrielsen til i sitt innlegg å klargjøre hvordan Regjeringa rent praktisk skal håndtere saken. Det har ikke minst ledelsen og de ansatte krav på. Så tar jeg opp mindretallets forslag, gjengitt på side 3 i innstillinga.