trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
I disse dager er det en rekke folk rundt i landet som utvikler et lite syndrom: postkasseskrekk. Som vi kan se i Dagbladet i går, forventer folk tidenes største strømregning. Skyhøye strømpriser er en konsekvens av en feilslått energipolitikk over flere år. Samtidig som vanlige folk må betale milliarder ekstra i måneden, tjener staten de samme pengene gjennom skatter og avgifter, gjennom utbytte på sitt eierskap i kraftbransjen. Dette skjer samtidig som industrien har stengt mye produksjonskapasitet, faktisk 5 TWh, som tilsvarer ca. 4,5–5 pst. av norsk strømforbruk. Denne varslede krisen kommer som en konsekvens av at en har bygd ut industri, en har ikke bygd ut kraftproduksjonen – en har fått en større og større ubalanse. Vanlige husholdninger derimot har over tid spart på strøm. De bruker like mye strøm i dag som de gjorde for 10–15 år siden, til tross for at det er bor betydelig flere folk i dette landet. Så det er husholdningene som får regningen, de som ikke har skyld i at det skjer. Situasjonen viser at tiltak trengs. Regjeringen ved statsministeren har selv sagt at tiden for vannkraftutbygging er forbi, Regjeringen har selv pålagt gasskraftverk konsesjonsregler som det er umulig teknisk å innfri i dag, Regjeringen har selv bygd mobile gasskraftverk som de ikke ønsker å ta i bruk, og Regjeringen har stemt ned forslag fra Fremskrittspartiet om egne tiltakspakker for Midt-Norge på 300 mill. kr for å stimulere kraftutbygging i den regionen. Prisen på alle disse negative tilnærmingene fra Regjeringen er altså at strømprisen går opp, vanlige folk må betale mer. I Dagbladet i forrige uke ble politikere fra alle partier bedt om å komme med en liste med tiltak. Senterpartiet, som sitter med energiministeren, hadde som sitt hovedpunkt: varmere vær, mer nedbør. Det er åpenbart at værgudene er en betydelig del av Regjeringens energipolitikk. Har statsministeren litt mer konkrete tiltak for å hjelpe vanlige folk med den strømregningen som nå kommer, og det det vil bety for folk med dårlig økonomi?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
En skal huske at denne regjeringen har sittet i fire og et halvt år. Det er egentlig god nok tid til å kunne få større resultater enn det Regjeringen viser til. Riktignok har det kommet noen prosjekter på plass, men de store prosjektene som er kommet på plass, er jo prosjekter som ble vedtatt under Bondevik-regjeringen, ikke under den rød-grønne regjeringen. En skal også huske at mange av de prosjektene – stort sett alle prosjektene Statnett holder på med – er prosjekter som ble igangsatt under forrige regjering, altså Bondevik-regjeringen, og ikke under denne regjeringen. Det som strømkundene i dag opplever, er at til tross for rekordstore bevilgninger er effektiviteten av pengebruken svært lav. Strømkundene blir altså rammet både over skatteseddelen og ved strømprisene som følge av Regjeringens politikk. Jeg merker meg også at statsministeren ikke berørte problemene som folk nå opplever på kort sikt når strømregningen kommer. Mange folk vil klare dette greit, selv om det vil være ubehagelig å bruke ekstra tusenlapper på grunn av en dårlig energipolitikk, men vi vil se, som vi så på NRK Møre og Romsdal, at mange eldre fryser hjemme, for det er de som skrur av strømmen. Vil statsministeren gjøre noe med situasjonen de opplever og sørge for at de får signaler f.eks. om avgiftslettelse, som gjør at de tør å skru på varmen igjen?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Logikken til statsministeren hangler når han forsvarer avgift på biodiesel, men unnlater å si at bioetanol har fullt avgiftsfritak, inkludert på bensinandelen, med denne politikken. Der er det rett og slett en logisk brist i Regjeringens politikk. Det jeg derimot vil snakke om og spørre statsministeren om, gjelder Klimakur, som viser at å kutte CO2-utslipp i Norge på kort sikt er både dyrere og vanskeligere enn det en trodde da klimaforliket ble inngått. Ifølge Klimakur kan en anta at ca. 5 millioner tonn kutt i Norge på kort sikt vil være fornuftig anvendt bruk av penger og vil gi en klimaeffekt. Men å nå 15–17 millioner tonn-målet som klimaforliket legger opp til, vil være uforsvarlig bruk av pengene på de siste millioner tonnene. Da er spørsmålet til statsministeren: Står statsministeren fast ved at to tredjedeler av kuttene skal gjøres i Norge fram til 2020, eller vil statsministeren være mer pragmatisk og fornuftig i ressursbruken?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
«Kraftsituasjonen er anstrengt flere steder i landet, og statistikken viser at mange av vannmagasinene har laveste fyllingsgrad på mange år. Da Senterpartiet var i opposisjon, fremmet de et forslag om å innføre krav til magasinfylling i vannkraftverk på ulike årstider. Hvordan har statsråden fulgt dette opp i regjering, og hvordan vil statsråden sikre og unngå problemer med forsyningssikkerheten denne våren, som følge av tomme vannmagasin?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Jeg er nesten litt usikker på hvordan jeg skal angripe dette, for jeg har framfor meg et forslag som Senterpartiet fremmet i 2002–2003, der de krevde innføring av minstevannsbeholdning i kraftmagasinene. Nå argumenterer statsråden for at det ikke var nødvendig likevel. Det er langt på vei historisk, men 1. mars i år derimot var energi- og miljøkomiteens leder fra Senterpartiet ute og krevde «Kraftigere lut» i energipolitikken, ifølge en sak i Avisenes Nyhetsbyrå. Han sier at tiden er inne for å drøfte «minstekrav til magasinfylling ved vannkraftverkene». Ergo: Det motsatte av det statsråden nå sier. Ligger statsrådens politikk fast, eller ser en likevel på dette i forhold til å se på om en skal kjøpe energiopsjoner eller gjøre noe med beskatningen, der en kjøper en større grad av sikkerhet fra kraftselskapene for å holde på mer vann i magasinene når meteorologiske forhold …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det var jo en veldig kjapp avlysning av en partikollegas utspill i ANB, og det er for så vidt hyggelig. Da skal ikke jeg gå videre med det. Det finnes fortsatt et stort potensial for opprustning og utvidelse av eksisterende vannkraftverk. Nå vil selvsagt enkelte hevde at det å bygge ut mer vannkraft når problemet er lite nedbør, ikke løser situasjonen. Det er jeg enig i, men samtidig er det bedre å ha ti vannkraftverk med lite vann enn bare å ha to, f.eks. Det som da blir mitt spørsmål, er: Gjør statsråden noe for å få fortgang i prosesser der en oppgraderer – og ikke minst utvider – eksisterende vannkraftverk, spesielt med magasinfylling, slik at en kan holde på enda mer vann når det er godt med nedbør, og der en har enda mer å ta av i slike situasjoner som det vi nå har for å hindre at en ser grusen i magasinene?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
På vegner av representantane Ketil Solvik-Olsen, Kjell Ivar Larsen, Tord Lien, Robert Eriksson og meg sjølv vil eg fremje eit forslag om ny lov om motorferdsel i utmark og vassdrag.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Eg har den gleda å stille følgjande spørsmål til olje- og energiministeren: «I forbindelse med behandling av St.prp. nr. 37 for 2008–2009 vedrørende finanskrisepakken foreslo Fremskrittspartiet økt støtte til utbygging av fornybar energi i Midt-Norge. Denne vinteren har for alvor vist behovet for mer kraft i Midt-Norge. Vil statsråden nå sørge for at det kanaliseres økte midler til utbygging av(fornybar) energi, samt vurdere å etablere et støtteprogram for slik utbygging i spesielle geografiske områder, denne gangen direkte knyttet til Midt-Norge-regionen?» (fornybar)
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Takk for svaret. Som nemnt foreslo Framstegspartiet 300 mill. kr. til satsing i Midt-Noreg nettopp for å møte dei straumutfordringane ein er oppe i, og som tiltak i ei tid då det var fornuftig å bidra med offentlege tiltakspakker for å halde hjula i gang. I dag ser vi at denne ekstrainnsprøytinga kunne ha bidrege til at løysinga på denne store utfordringa som mangelen på straum utgjer, hadde komme eit viktig skritt vidare. Vi ser i media at også statsråden sine partikollegaer i Møre og Romsdal Senterparti krev ei løysing gjennom å oppheve Midt-Noreg som eige prisområde og sørgje for lik straumpris i heile landet. Dette forslaget heng også Senterpartiet i Trøndelag seg på. Skulle ein gå til ei slik løysing, så er det, slik mange beskriv det, som å stikke hovudet i sanden og tru at problemet er vekk. Men i tillegg klarer Møre og Romsdal Senterparti å mistenkjeleggjere hjørnesteinsbedrifter gjennom følgjande kraftsalve: «Vi kan ikke risikere at hjørnesteinsbedrifter stenger ned, og sender ansatte til Nav, for så å ha en økonomisk gevinst gjennom kraftsalg.» Kva for planar har Regjeringa for å møte denne utfordringa, også etter at kraftlina Ørskog–Fardal er ferdig? For sjølv då har ein ikkje dekt energibehovet i Midt-Noreg.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2010-03-03:
Det verkar som om statsråden har begynt å få ei verkelegheitsorientering som ligg nærare Senterpartiet i dei to nemnde fylka sine konklusjoner. Og det er eg glad for – at ein ikkje leitar opp prisforskjellar som ligg på eit halvt øre og eitt øre – og kva det no er. Så det er eit framsteg. Men når det gjeld dei direkte tiltaka som kan bli sette i gang, har Industrikraft Møre fått konsesjon, med det er avhengig av CO2-reinsing. Ser ikkje statsråden at ved å gi ein aksept til dette tiltaket utan CO2-reinsing, som utgjer 450 MW, kunne han også vore med og bidrege til at energien kunne komme raskare på plass, sjølv etter at Fardal–Ørskog-lina er på plass?
Erna Solberg (Høyre), 2010-03-03:
2008–2009 var et svart år for kriminalitetsbekjempelsen i Norge. Oppklaringsprosentene falt dramatisk, tyveriene økte, og på de fleste kriminalitetsstatistikker som ikke var avhengig av politiaktivitet, økte kriminaliteten. På områder hvor man er avhengig av at politiet etterforsker, som i narkotikasaker, falt den – ikke fordi det var mindre kriminalitet, men fordi det var betydelig mindre politiaktivitet for å forhindre distribusjon av narkotika i Norge. Så kom først krisepakken og så budsjettforslaget fra Regjeringen. Regjeringen hadde en storstilt roskampanje for hvilket krafttak man nå tok for politiet. To måneder ut i det nye året kommer det noen andre meldinger. Hordaland politikammer må kutte med 72 politistillinger. Asker og Bærum rapporterer at de må kutte med 50, Telemark med 20, Hedmark med 20, Romerike med 20 – nei, med 50, jeg hadde håpet at det var litt mindre. Alt dette er en historisk satsing på politiet. VG har dokumentert at nye politistudenter nå må gå til Nav fordi de ikke får tilbud om jobb, til tross for at justisministeren sa at alle skulle få jobb. VG hevdet søndag at totalt 360 årsverk nå må kuttes i politiet for å dekke inn den IKT-satsingen som Regjeringen åpenbart ikke hadde budsjettert for i budsjettet. Mitt spørsmål til statsministeren er: Da justisministeren sa at det ble 1 100 flere stillinger innenfor politivesenet, snakket han da sant?
Erna Solberg (Høyre), 2010-03-03:
Jeg stilte spørsmålet: Snakket justisminister Storberget sant da han i VG sa at vi har skaffet 1 100 flere politistillinger? Hvordan kan det rime med en realitet der Hordaland politikammer skal kutte med 72, Romerike med 50 – jeg kan ta listen på nytt. Det er ikke de tallene som kommer frem der. Det er viktig at vi vet hva vi bevilger til. Det som åpenbart har skjedd, er at Regjeringen ikke har tatt høyde for – i sitt eksterne skryt av satsingen – at det skal et nytt IKT-system inn i dette. Det gir ikke automatisk politikraft. Mitt spørsmål er altså: Snakket Storberget sant da han sa at det blir 1 100 flere politistillinger? Ifølge VG blir det 360 færre stillinger på grunn av IKT-satsingen. Det innebærer at mer enn ekstrasatsingen som skulle frigjøres av de nye sivile stillingene, er tatt ut, for det var 280 stillinger.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg er enig i at det er veldig viktig å bekjempe kriminalitet. Så lenge folk blir ofre for kriminalitet, er det noe som preger dem veldig. Det går inn på dem, og de får liten trøst av gjennomsnittstall og totaltall. Likevel er det slik at det er totaltallene vi som politikere forholder oss til, for det er det som gir rammer for politiet. Ser vi på totaltallene, ser vi at det har vært en kraftig styrking av politiet i løpet av de siste årene. Bare i budsjettet for 2010 er det en økning på 1,3 milliarder kr, og det har gitt rom for økning i antallet politistillinger. Det vi har gjort gjennom de to siste årene, er ikke bare å øke bevilgningene, men i tillegg øke utdanningskapasiteten, for det var et stort problem at det var utdannet altfor få fra Politihøgskolen. Nå er vi på mer enn det dobbelte når det gjelder utdanning i politiet, sammenlignet med hvordan det var da Erna Solberg selv satt i regjering. I tillegg har det kommet rundt 460 nye sivile stillinger som frigjør andre stillinger til politiarbeid i politiet. Politidistriktene får bevilgningsbrev, tildelingsbrev, og da har de fått økte bevilgninger. Men det er riktig at noen penger er holdt igjen for å investere i IKT, bl.a. i lys av det som Riksrevisjonen har påpekt, at et av de problemene politiet står overfor, er manglende investeringer i IKT. Så det er gjort svært mye, det kommer mange nye stillinger, men det kan selvsagt gjøres enda mer, og det er vi opptatt av å gjøre.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det foreligger ikke endelige tall for hvor mange flere stillinger vi kommer til å få i 2010 sammenlignet med 2009, så i dag er det ikke mulig å si sikkert hvor mange stillinger det vil bli. Det vi vet, er at det i kombinasjon med det som er gjort gjennom å bevilge flere stillinger til sivile stillinger, 460 stillinger, pluss økte bevilgninger til ordinære politistillinger, gir rom for å trappe opp innsatsen i politiet. Og ser vi de to siste årene under ett, er det altså en betydelig opptrapping. Vi har ikke de endelige tallene for 2010, men det har vært en betydelig bevilgningsøkning og en betydelig økning i utdanningskapasiteten. Så får vi de endelige tallene senere.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det vedtatte budsjettet gjelder, pengene kommer, og utdanningskapasiteten ved Politihøgskolen er økt. Politidistriktene får nå sine tildelingsbrev, og de vil foreta ansettelser og bemanningstilpasninger basert på de brevene. Og de endelige tallene har vi altså ikke ennå. Mange av de påstandene som er kommet fram i pressen, er omstridte. Mange har andre tall, men det avgjørende er at endelige tall får vi ikke før det har gått noe lengre tid.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det vi vet, er at det aldri har vært bevilget mer penger til politiet enn i år. Bevilgningene er rekordhøye, og de øker kraftig. Det er det ene vi vet. Det andre vi vet, er at det aldri har vært utdannet flere politifolk enn nå. Kapasiteten er mer enn fordoblet i forhold til hva den var under den forrige regjeringen. Og det tredje vi vet, er at de årene vi har endelige tall for, nemlig de to siste årene, 2008 og 2009, har det vært en betydelig økning i antall stillinger, både som følge av økte politistillinger og tilførsel av flere sivile stillinger – 460 stillinger, som en del av den avtalen vi gjennomførte med politiet. Det vet vi. Det er en betydelig økning. De endelige tallene for 2010 foreligger ikke enda, men det er gitt betydelig budsjettmessig rom for ytterligere styrking av politiet også i 2010.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det er vel grunnleggende å si at det er fire ting vi gjør: Det ene er å bevilge rekordmye penger til politiet – mer enn noen gang før. Det andre er å øke kapasiteten med hensyn til utdanning av politifolk – mer enn noen gang før. Det tredje er å satse på nye og bedre etterforskningsmetoder, bl.a. DNA-register, som gjør at vi får en mye mer effektiv etterforskning. Og det fjerde vi gjør, er å omorganisere politiet – der har vi gjort en del tiltak. Vi jobber også med denne resultatreformen, som alt sammen handler om å få mer politikraft ut av de innsatsene vi har. Så det blir mer penger, flere folk, bedre utnyttelse av ressursene og bedre teknologi. Det betyr jo ikke at problemene i politiet er løst, det betyr ikke at all kriminalitet er bekjempet, men det betyr at innsatsen er betydelig styrket gjennom de siste årene, og den styrkes også i 2010.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg forstår godt mennesker som er urolige både for at vi har sett veldig høye strømpriser, i hvert fall i perioder i vinter, og for at vi ser veldig store variasjoner i strømprisene. Det i seg selv skaper usikkerhet og uforutsigbarhet. Nå er det slik at det grunnleggende problemet i den norske kraftforsyningen egentlig er tre ting: Det ene er at vi i forhold til forbruket har for lite tilgang på kraft, det andre er at vi har for liten mulighet til å flytte kraften dit den trengs, og det tredje er at vi driver med for lite energisparing. Regjeringen er opptatt av alle tre ting, og iverksetter tiltak på alle tre områder. Når det gjelder tilgang på kraft, har vi hatt en betydelig økt kraftutbygging de siste årene. Bare siden 2006 har vi fått nesten 4 TWh ekstra vind- og vannkraft inn i det norske systemet, i tillegg varme, fjernvarme og annet som øker tilgangen på kraft. Så er det bevilget mye ekstra til energisparing, noe som bidrar til å dempe etterspørselen og styrke kraftbalansen i Norge. Når det gjelder det tredje problemet, er vi i den paradoksale situasjon at vi i fjor opplevde at kraftprisene noen timer var null fordi vi ikke fikk kraft ut av områder, nå opplever vi i de samme områdene at kraftprisen kan være svært høy i noen timer. Det er et problem med tanke på kraftflyt, og derfor investeres det nå milliarder av kroner i nye, bedre og forsterkede overføringsforbindelser, noe som vil gjøre at vi jevner ut prisene, unngår de store svingningene og kan flytte kraft dit den trengs fra overskudds- til underskuddsområder. Dette er vi godt i gang med, det bevilges betydelige summer, det kommer ny kraft på nettet, og vi får opp nettforsterkninger og økt satsing på energisparing. Det er de tiltakene som vil bidra til å dempe prisene, jevne ut svingningene og gjøre noe med det grunnleggende problemet i det norske kraftmarkedet, nemlig tilbud og etterspørsel og kraftflyt.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det er slik at denne regjeringen har gjort en betydelig innsats for å styrke norsk kraftforsyning. Vi har gitt et økt antall tilsagn, konsesjoner, tillatelser og støtte som vil gi økt kraftproduksjon i årene som kommer. Så har vi igangsatt – satt i drift – prosjekter i inneværende periode. Det er helt åpenbart at noen av de prosjektene har det blitt gitt tilsagn om før, for det tar noen år, men vi har igangsatt et større antall prosjekter i denne perioden enn tidligere, og i tillegg har vi gitt tilsagn om nye som kommer i årene framover – begge deler ligger vi høyt på. Når det gjelder situasjonen i Midt-Norge, er det viktigste vi gjør, de nettforsterkningene som nå er i gang, og som allerede til dels har kommet. Men problemet i Midt-Norge har jo i tillegg vært at det har vært stor mangel på kraft i hele Norden, og det har slått inn i Midt-Norge. Det er store variasjoner, og derfor er det paradoksale at i dag er kraftprisen faktisk litt lavere i Midt-Norge enn i Sør-Norge. Det er disse variasjonene vi må gjøre noe med gjennom å bygge ut mer nett.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det var denne regjeringen som sørget for at vi fikk den reservekapasiteten som ligger i disse mobile kraftverkene, i tilfelle det skulle oppstå en akutt krisesituasjon i Midt-Norge. Det er bra at vi har dem, for det er en god beredskap i en mulig akutt krise. Men jeg tror vi er nødt til å skille mellom to ting. Det ene er at ved en akutt, lokal, regional krise i Midt-Norge vil de kraftverkene være gode å ha. Derfor har vi skaffet dem. Men de har vesentlig mindre – om noen, i hvert fall liten – betydning for det store regionale problemet, og de aller fleste dager og timer har problemet i Midt-Norge vært det store regionale underskuddet i hele Norden. Derfor har prisen i Midt-Norge vært omtrent den samme som i Sverige og i Finland hver eneste dag. Da er det kjernekraftverkene i Sverige er viktige, for de gir 4 000 MW. Det er store volumer, mens disse reservekraftverkene gir 150 MW – ganger to: altså rundt 300 MW. Så det viktige når det gjelder den totale kraftbalansen i Norden, som Midt-Norge er rammet av, er at svensk kjernekraft kommer i normal produksjon igjen. Det skal selvfølgelig skje innenfor sikkerhetsmessig forsvarlige rammer.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Svaret på det spørsmålet er nei. Jeg mener at en energiminister har ansvar for både den langsiktige og den kortsiktige kraftbalansen. Denne regjeringen har iverksatt betydelige tiltak som vil hjelpe både på kort og lang sikt – på lang sikt betydelige nettforsterkninger, betydelig tilgang til ny kraft, både vann og vind, på kort sikt de tingene som er gjort både med hensyn til disse opsjonene der industrien stenger ned for å bidra ved akutte kriser, og ved at vi nå tar i bruk den økte overføringskapasiteten som vi har fått på plass. Så jeg mener at vi har gjort ting både på kort og på lang sikt. Det har bidratt til å avdempe en vanskelig situasjon, som ikke minst skyldes at det er store underskudd i Norden, noe som både henger sammen med at det har vært lite nedbør, og at mye av svensk kjernekraft har vært ute av drift. I dag er altså kraftprisen i Midt-Norge litt i underkant av det den er i Sør-Norge, men det er fortsatt ikke slik at situasjonen er stabil, fordi det er så store regionale underskudd.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det er knapt noen del av norsk økonomi som er mer politisk styrt enn kraftsektoren. Alt man gjør, krever løyver, tillatelser, konsesjoner. Utfordringen når det gjelder f.eks. ledningframføring, er ikke at nettselskapene ikke ønsker å framføre ledninger, men at politikerne – hva skal jeg si – nøler med å si ja til de nye ledningene. Når det gjelder investeringer, er det akkurat det samme. Så godt som alle investeringer innenfor kraftsektoren er politisk styrt, og så godt som alle tunge aktører innenfor kraftsektoren er politisk eid. Så jeg tror at vi som er politikere, må ta ansvaret for utviklingen – enten vi sitter i denne regjeringen eller satt i den forrige – og ikke skylde på et litt diffust marked. Dette er et gjennomregulert system, der politikerne sitter og har ansvaret for det aller meste. Så er det alvorlige og vanskelige avveininger, f.eks. mellom naturhensyn og leveringssikkerhet. Det vi har sett nå, er jo at det ikke grunnleggende sett er kraftmangel i Norden, men at det er så enorme variasjoner. For noen måneder siden var det for mye kraft, og prisen var ekstremt lav – nede i 0 øre. Nå er det for lite kraft og vanskelig å føre den fram, og det er det politikernes ansvar å gjøre noe med.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg mener det er veldig viktig at vi er ryddige og er oss bevisst ansvars- og arbeidsfordelingen mellom ulike aktører i denne næringen. Det er riktig at staten er eier, men vi er også regulator. Derfor var det det statlige Finanstilsynet som fant grunn til å anmelde saken til Økokrim, og det er Økokrim som har kommet til at det er grunnlag for å ilegge en bot, som følge av brudd på verdipapirhandelloven. Jeg registrerer at Økokrim ikke har funnet grunn til å rette kritikk mot offentlige myndigheter i denne saken. Det er bankens styrende organer som er ansvarlig for bankens handlinger, beslutninger og f.eks. håndteringen av boten fra Økokrim. Når jeg sier det, er det fordi staten er en stor eier i mange bedrifter. Med jevne mellomrom kommer disse i en eller annen rettslig konflikt med myndigheter, med politiet. Det har også vært rettssaker. Da er det viktig at vi er veldig tydelige på at det er bedriftenes valgte organer – her gjelder det et børsnotert selskap – som er ansvarlig, og at ikke staten som eier, stor eller liten, begynner å blande roller og går inn og mener noe utover det som ligger i det ansvaret at vi er med på å velge styre og de styrende organene i selskapet. Det er altså slik dette skal håndteres. Bankens ansvarlige organer tar de beslutningene de tar, og staten, som regulator, er ansvarlig for at vi har finanstilsyn, Økokrim og andre tilsynsmyndigheter som passer på at lover og regler følges.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Regjeringen er veldig opptatt av at lover og regler følges – i finansnæringen som i andre næringer. Vi er veldig opptatt av at det er ryddige forhold, og at regler overholdes. Men dét er et ansvar vi påtar oss gjennom de statlige organene som er satt til å håndtere dette ansvaret. Det var det statlige Finanstilsynet som anmeldte DnB NOR, og det er Økokrim som har gjennomført etterforskningen og ilagt bot. Det er gjennom disse organene vi påser at regler etterfølges, og at ting håndheves slik de skal. Det er ikke gjennom eierskapet. Mitt poeng er ikke at dette er uviktig. Mitt poeng er at dette er veldig viktig. Derfor er det viktig at vi opptrer ryddig. Og det er gjennom finanstilsyn, politi og påtalemyndighet at staten passer på at regler blir fulgt.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Som jeg har understreket: Nettopp fordi dette er viktige og kompliserte spørsmål, og fordi vi har store, kompetente organer til å påse at rutiner er gode, at etterforskning skjer slik den skjer, og at lover og regler følges, er det viktig at vi bruker disse organene. Jeg mener at det er det statlige Finanstilsynet som skal føre tilsyn med norsk finansnæring, enten staten er en stor eller en liten eier i de ulike institusjonene, og at det er Økokrim som skal etterforske og også vurdere om det er grunnlag for å ilegge en bot eller ikke. Den dagen vi begynner å politisere den type tilsynsmyndigheter, tror jeg vi kommer veldig galt av sted. Derfor kommer jeg ikke til å gjøre dette til et politisk spørsmål, men være veldig trygg på at Finanstilsynet og Økokrim gjør jobben sin overfor DnB NOR og overfor alle andre banker og bedrifter innenfor finansnæringen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første er det altså slik at Økokrim ikke retter noen kritikk mot offentlige myndigheter i denne saken. Så vidt jeg har oversikt over, er den informasjonen det har vært oppmerksomhet om, og som er gjenstand for denne boten, den informasjonen som ble gitt av Norges Bank på ordinær måte – men det er ikke rettet kritikk mot Norges Bank. Det har jo vært kontakt – den kontakten har jo vært omfattende omtalt i pressen – og det har helt sikkert vært nyttig for alle involverte.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg svarer gjerne, jeg. Vi har ikke glemt norske lover. Når det gjelder f.eks. rederiskatten, brukte både regjering og storting mye tid på det og gjennomførte grundige vurderinger, og mente at det var innenfor Grunnlovens bestemmelser om tilbakevirkende kraft. Vi har et system her i Norge der denne type beslutninger kan prøves for Høyesterett. Det har skjedd før, og det skjedde i denne saken. Høyesterett hadde en annen vurdering med et knapt flertall, men sånn er det, og det har vi også sett ved tidligere anledninger. Det jeg merker meg, er at Høyre brukte alle disse pengene vi fikk fra rederiskatten, i sine budsjetter. Så det er jo slik at man den ene dagen kritiserer oss for denne skatten, og så den andre dagen bruker man disse pengene med stor glede, så det er flere som kanskje har glemt noe i arbeidet med budsjettene.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Klimaproblemene er så alvorlige og så omfattende at det er nødvendig både med kutt i Norge, reduksjoner i utslippene i Norge, og i tillegg at Norge bidrar til betydelige reduksjoner i andre land. Det er ingen motsetning mellom disse, begge deler er viktig. Vi har lagt fram en lang rekke tiltak som bidrar til å begrense utslippene i Norge: dobling av jernbaneinvesteringer, betydelig satsing på kollektivtransport, vesentlig økning av tilskuddet til ny fornybar energi og energisparing, nye byggeforskrifter som reduserer energibruken i hus, betydelig økt forskning på miljøvennlig teknologi, klimavennlig teknologi osv. Det gjøres mye i Norge, og vi skal gjøre enda mer, og det er derfor vi bestilte Klimakur, nettopp for å få fram en meny med ulike mulige nye tiltak. I tillegg gjør vi en betydelig innsats ute, og det er det som gir de største reduksjonene. Det vi gjør på regnskog, har kanskje ført til mange ganger så store reduksjoner som det vi har fått til i Norge, og det vi gjør gjennom det europeiske kvotemarkedet, er også betydelig. Bare det at vi har innført det europeiske kvotesystemet i Norge, bidrar til reduksjoner på i størrelsesorden 7 millioner tonn – det er i størrelsesorden syv ganger utslippene fra f.eks. kraftverket på Mongstad – så jeg er en kraftig tilhenger av både tiltak hjemme og tiltak ute. Fordelen med tiltak ute er for det første at vi får større reduksjoner pr. krone, og for det andre at vi bidrar til å bygge tillit i u-land, slik at de vil være med på en avtale – og da kan vi få virkelig store utslippsreduksjoner, vi får utvikling i u-land, vi får u-landene med, og vi får store kutt – så jeg mener at det ikke er noen motsetning mellom de to tingene. Vi skal legge fram en stortingsmelding basert på Klimakur, og da får vi se om det er grunnlag for å komme fram til fornyet enighet om klimapolitikken blant partiene på Stortinget.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første mener jeg det ikke var lett å forstå hva opposisjonen egentlig mente hvis den mente at man skulle lage et nytt klimaforlik før København-møtet. For det første fordi vi har et klimaforlik, som også strakk seg utover København-møtet, og for det andre mener jeg at for å lage et ordentlig forlik med en ny, stor og bred tiltakspakke måtte man hatt et helt annet beslutningsgrunnlag – vi hadde bestilt Klimakur nettopp for å lage det. Da ville det være bakvendt om vi før vi hadde Klimakur, lagde et forlik om hva vi skulle gjøre med Klimakur. Jeg mener at rekkefølgen der var slik at det var helt åpenbart at vi ikke kunne lage noe bredt, nytt forlik før vi hadde gjennomført den utredningen vi var enige om, nemlig å få Klimakur og den menyen på bordet. Når det så gjelder å presse fram: Vel, jeg har vært tilhenger av og Regjeringen har vært tilhenger av betydelige tiltak ute i mange år. Det er veldig bra at det er bred tilslutning til det i Stortinget. Poenget med tiltak ute er at hovedproblemet nå er at de store utslippslandene blant u-landene ikke vil være med. Tiltak ute kan gjøre det mer sannsynlig at de blir med.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første er det helt riktig som spørsmålsstilleren sier, nemlig at biodrivstoff også fører til klimautslipp. Det vi håper, er at det fører til litt mindre klimautslipp enn f.eks. olje. Biodrivstoff har null CO2-avgift, så det er null CO2-avgift selv om det ikke er null utslipp fra biodrivstoff. Så er det riktig at vi ønsket å innføre en CO2-avgift på gass, selv om gass slipper ut mindre enn olje og kull. Den modellen vi la fram, ligger det an til at ESA ikke godkjenner, og nå ser vi på om det er mulig å innføre andre modeller. Poenget er at det på biodrivstoff skal være null avgift, på gass skal det ikke være null avgift. Vi bare leter etter den rette måten å gjøre det på. Diskusjonen om bioavgiften handlet ikke om CO2, men den handlet om den generelle drivstoffavgiften. Jeg mener fortsatt at det ikke er miljøvennlig å gjøre det kr 3,50 billigere å kjøre tungtransport. Det bidrar til økt transport, økte utslipp og mer forurensing.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Klimaforliket står fast, så det er det vi legger til grunn. Så har vi fått en omfattende utredning, som en del av klimaforliket, for hvordan vi kan gå videre. Nå skal vi gå gjennom alle forslagene og alle tiltakene og vurdere dem og ta stilling til dem. Det skal vi gjøre på en grundig og ordentlig måte, og så kommer det en stortingsmelding til Stortinget. Jeg tror det er ganske åpenbart at mange tiltak i Norge vil være dyrere enn tiltak i andre land. Det gjelder vel egentlig de aller fleste. Likevel mener jeg det er viktig at vi gjør ting hjemme, dels fordi jeg tror vi er nødt til å vise at det går i riktig retning også i vårt eget land, dels fordi jeg mener det kan bidra til utvikling av teknologi og dels fordi noen av tiltakene vil komme simpelthen fordi de er konkurransedyktige, f.eks. som resultat av det europeiske kvotesystemet, som også bidrar til reduksjoner i Norge. Så jeg tror vi må leve med at det vil være kostnadsforskjeller mellom tiltak ute og hjemme, og derfor skal vi gjøre begge deler.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første er det riktig at klimameldingen kommer i 2011, og ikke i 2010. Det skyldes simpelthen at den avtalen vi mente skulle være der som grunnlag for hele meldingen, København-avtalen, ikke ble den avtalen vi trodde. Derfor er det viktig at vi prøver å få på plass en avtale i Mexico, at det er grunnlaget for det vi skal gjøre i Norge. Det er ikke riktig at det ikke skjer noe, det er mange tiltak som vi har gjennomført, gjennomfører og følger opp i budsjettene. Når det gjelder biodrivstoff, har vi altså fjernet CO2-avgiften, og vi har økt innblandingspåbudet ut fra prinsippet om at det er forurenser som betaler. Jeg mener at i miljøpolitikken er det viktig å være litt prinsipiell. Jeg mener det er feil å gjøre det vesentlig billigere med veitransport, det øker den samlede transportmengden. Fordi det ikke er null utslipp, betyr det også at det samlet blir økte utslipp med den type politikk. Jeg er altså ikke enig i at det er miljøvennlig å ha lavere generelle avgifter på transport.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg er helt sikker på at Helga Pedersen og jeg er helt enige i disse spørsmålene – at vi skal gjøre ting både hjemme og ute. Det ligger i sakens natur at mange av de tiltakene vi gjør hjemme, er dyrere enn de vi kan gjøre ute. Det er litt avhengig av hva man mener med «ute», for «ute» er så mye. Det er både Brasil og Tyskland, Romania og andre EU-land. Når det gjelder tiltak i EU, koster de i overkant av 100 kr. Det er klart at Norge overoppfyller sine klimamålsettinger. Vi kan i prinsippet bare kjøpe klimakvoter i EU, brenne og ødelegge dem, og da går de totale utslippene ned for 100 kr tonnet. Det er en effektiv måte å redusere utslippene på. Når det blir færre utslippstillatelser, blir det mindre utslipp. EU-systemet er et lukket system, der hver kvote vi tar ut av systemet, fører til reduserte utslipp. Likevel gjennomfører vi tiltak i Norge som koster mer enn 100 kr, dels fordi vi har et selvstendig mål om å redusere våre egne utslipp, og dels fordi vi tror at kvoteprisen etter hvert vil øke, og at det derfor er rasjonelt å gjennomføre den type dyre tiltak i Norge. Helga Pedersen og jeg er helt enige.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første vil jeg bare si generelt at jeg mener det er viktig at Regjeringen har dialog og møter mennesker fra veldig ulike miljøer og samfunnslag. Det er en del av den store prosessen som er en del av det å utforme, utvikle kunnskap og høste erfaringer som gjør at man kan utvikle politikk. Det at regjeringsmedlemmer, statsråder, organiserer mer eller mindre formelle, mer eller mindre faste, grupper, møteplasser, mener jeg er en god tradisjon som mange statsråder og mange regjeringer har tatt videre. Når det så gjelder Hans Kongelige Høyhet Kronprinsens deltakelse i denne gruppen, mener jeg den løsningen man nå har funnet, er en god løsning. Jeg er glad for at denne saken nå har fått en avklaring, slik den har fått.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Statsråd Giske har jo selv understreket at dette er hans beslutning. Jeg registrerer også at det nå er kommet en avklaring der kronprinsen i samråd med statsråden har kommet til at kronprinsen ikke bør sitte i denne gruppen. Det er en løsning jeg mener er klok og god.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Som jeg svarte på det første spørsmålet, og som næringsminister Trond Giske selv har understreket ved flere anledninger, er dette hans beslutning. Det er altså slik at det nå er kommet en beslutning om at kronprisen ikke skal delta i denne gruppen. Det er en beslutning som kronprisen og næringsministeren har kommet fram til i samråd, og de er enige om det. Som jeg sier, jeg mener det er en riktig beslutning, en klok beslutning. Når det gjelder håndtering i Regjeringen, har vi en lang tradisjon fra mange regjeringer for at man ikke, spesielt ikke fra Stortingets talerstol, redegjør for den interne saksbehandlingen i Regjeringen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det er veldig viktig at vi ikke lager usikkerhet rundt roller. Jeg mener at den diskusjonen og den tvilen som oppsto, er det som er begrunnelsen både for næringsministeren og for kronprinsen for beslutningen om at kronprinsen ikke deltar. Så kan man helt sikkert ha ulike meninger, men det avgjørende er at de ønsket å fjerne usikkerhet og tvil. Dette som var ment som en positiv ting, ble oppfattet som negativt, og derfor er det en riktig og klok beslutning de har tatt. Generelt mener jeg at det er bra at vi har et kongehus som er aktivt, som fremmer norsk næringsliv, og som ikke minst overfor andre land på reiser og møter og konferanser er med på å fremme norsk næringsliv, men det er viktig at det ikke skjer på en måte som skaper usikkerhet om roller, konstitusjonelle forhold. Derfor er det en del av begrunnelsen for at kronprinsen ikke deltar i denne gruppen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Regjeringen har ikke hatt sin første budsjettkonferanse. Det er ingen i dag som kan si nøyaktig hvordan budsjettet for 2011 kommer til å se ut, simpelthen fordi vi ikke har startet arbeidet med budsjettet for 2011. Det jeg kan si, er at de planer, de målsettinger Regjeringen har trukket opp, bl.a. i Soria Moria-erklæringen, i Nasjonal transportplan og andre steder, står ved lag. Det betyr at Nasjonal transportplan står ved lag. Det betyr at den planen vi har i forbindelse med omsorgsløftet, opptrappingen i forbindelse med eldreomsorgen i kommunene, kulturløftet og forsvarsplanen står ved lag. Det er mange andre planer som står ved lag. Det gjør også målsettingen og planen om å komme tilbake til en bruk av oljepengene som tilsvarer 4 pst. av Pensjonsfondet. Så vi har mange målsettinger, mange planer. Vi vil i de enkelte budsjetter konkretisere hvor langt vi kommer når det gjelder oppfølging. Når det gjelder Nasjonal transportplan, er det en plan der vi virkelig har vist at vi gjør det vi sa vi skulle gjøre. Den forrige regjeringen la fram en meget lite ambisiøs transportplan. Det var mye mindre til vei enn det denne regjeringen har sørget for. De greide ikke engang å oppfylle den planen. Så når det gjelder å bryte planer, har Høyre lang erfaring. Vi la fram en vesentlig mer ambisiøs transportplan, og vi har fulgt den. Denne regjeringen har gjennomført den forrige transportplanen og lagt fram en ny og enda mer ambisiøs transportplan. Allerede i 2010 tok vi et betydelig løft for å øke bevilgningene både til vei og til bane, i tråd med det vi lovet i transportplanen. Så våre planer står ved lag. Vi vil i de enkelte budsjettene konkret redegjøre for hvor langt vi kommer i å oppfylle dem.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Ja, og det er grunnen til at denne regjeringen har økt investeringene i samferdsel betydelig. Det er mye som gjenstår. Det er mange veier som ikke er gode nok. Det er mye jernbane som ikke er bygget. Men det forhindrer ikke at vi har doblet jernbaneinvesteringene og økt veiinvesteringene med mange milliarder kroner. Så vi har fulgt opp vår plan. Den forrige regjeringen bevilget mindre enn den lovet og greide ikke å følge opp sin plan. Så sier jeg at vi allerede i 2010-budsjettet har hatt en betydelig opptrapping, i tråd med Nasjonal transportplan, når det gjelder transport. Våre planer står ved lag. Så skal vi i de enkelte budsjettene konkretisere hvor langt vi kommer i å realisere dem. Det gjelder alle planene og alle målsettingene.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
For det første er det ikke riktig at vi ligger etter når det gjelder Nasjonal transportplan. Vi har økt bevilgningene. Det er ikke slik at vi skal opp på et nivå som gir 100 milliarder kr i år én. Det har vi aldri sagt, heller ikke i transportplanen, men vi har startet opptrappingen. For det første gjennomførte vi en opptrapping i forrige periode. Nå har vi økt bevilgningene utover det, nettopp fordi vi ser behovet for investeringer både i vei og i bane, og som altså er vesentlig mer enn det den forrige regjeringen greide. Når det gjelder planene, er det altså slik at i Soria Moria-erklæringen har vi mange planer. Vi viste i den forrige perioden at vi var veldig gode til å følge opp de målsettingene og de planene, og det jobber vi med i hvert eneste budsjett. Vi har laget ett budsjett og er godt i gang. Så vil det altså være slik at det er i de enkelte budsjettene vi konkretiserer og legger fram hvor langt vi kommer i det enkelte år. Regjeringen har ikke startet arbeidet med 2011-budsjettet. Derfor er det ingen, verken anonyme eller andre, som kan si noe om hvordan det budsjettet blir – heller ikke jeg.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Jeg tror det er en grunnleggende misforståelse her. Nasjonal transportplan legger ikke opp til at vi skal ta alt i én jafs. Nasjonal transportplan er en plan for en gradvis opptrapping. Det viste vi i forrige periode at vi var i stand til å gjøre, og vi gjennomførte Nasjonal transportplan. Så har vi lagt fram en ny nasjonal transportplan som ligger enda over det, samlet sett 100 milliarder kr. Vi har startet opptrappingen – akkurat slik som vi lovet. Det er en betydelig opptrapping både på jernbane og på vei i 2010. Så det er ikke bare slik at vi snakker om dette i framtidige budsjetter. Vi har faktisk gjort det. Så er jeg fullstendig klar over at selv om vi har doblet jernbaneinvesteringene, trenger vi mye mer penger til jernbane. Jeg er fullstendig klar over at selv om vi nå har vesentlig større bevilgninger til både drift og investering i vei enn vi har hatt tidligere, mangler vi fortsatt mye penger til disse områdene. Det er en av grunnene til at denne regjeringen sier at det er mye viktigere å bruke penger på fellesskapet, som f.eks. jernbane og vei, som å love nye milliarder i skattelette – for det er det det grunnleggende sett handler om: hva vi skal bruke våre samlede ressurser på. Så vi er for jernbane, vi er for vei. Og vi er det i praksis, vi har økt bevilgningene til begge deler hvert eneste år.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Det er et viktig spørsmål representanten Skei Grande stiller. En mer mangfoldig befolkning bidrar til å forandre det norske samfunnet. Da er det naturlig at det oppstår brytninger og debatter. Vi må gå inn i disse debattene med gjensidig respekt, og jeg er opptatt av tre perspektiver i debatten. For det første har vi alle et ansvar for ikke å lage skremmebilder eller svartmale. At Norge har blitt mer flerkulturelt, er et positivt bidrag til fellesskapet vårt. Minoriteter bidrar med arbeidskraft som styrker norsk økonomi og styrker den norske velferden. For det andre går integreringen i Norge bedre enn i mange andre land. Arbeidsledigheten blant innvandrere er lavere enn i de fleste av våre naboland. Mange lærer norsk. Det går i riktig retning, selv om mye er ugjort. Det viktigste vi kan gjøre er å sørge for at folk som er nye i landet, lærer norsk og skaffer seg en jobb. Her gjør vi mye. Vi må gjøre enda mer. For det tredje skal vi ha stor toleranse for forskjeller, men nulltoleranse for handlinger som bryter menneskerettighetene eller bryter norske lover. Vi skal tåle ytringer vi ikke liker. Det er en del av ytringsfriheten i et fritt samfunn. Ekstreme holdninger må bekjempes med ord, ikke med forbud. Men de ekstreme uttalelsene må ikke få dominere debatten om det flerkulturelle Norge, og det går selvfølgelig en grense for hvilke ytringer vi skal akseptere. Denne grensen har Stortinget trukket opp gjennom straffeloven. Samtidig er jeg opptatt av at de som står for ekstreme holdninger, ikke representerer det store flertallet av muslimer i Norge. Debatten har vist et mangfold der vi stadig får flere stemmer. Jeg er veldig glad for at vi har fått flere debattanter med muslimsk bakgrunn som deltar i ordskiftet og viser bredde og nyanser. Vi har alle et ansvar for at denne debatten bidrar til nettopp å styrke fellesskapet og felles verdier, slik representanten Skei Grande etterlyser. Fellesskapet må romme hele mangfoldet av befolkningen. Jeg tror det viktigste vi gjør, er å bidra til at de som er nye i landet, lykkes her – i skole og i jobb – og at de opplever å møte et samfunn som gir folk like muligheter.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Både gjennom konkrete tiltak og virkemidler og gjennom holdninger og verdier vi formidler, kan vi bidra til at alle føler seg som en del av det norske fellesskapet, en del av det norske samfunnet. I den debatten er jeg opptatt av at vi ikke skal svartmale og heller ikke skjønnmale. Jeg tror at hvis vi greier å formidle nyanser, blir det også lettere å skape et virkelighetsbilde folk kjenner seg igjen i. Jeg er f.eks. helt enig i at det helt åpenbart foregår diskriminering i norsk arbeidsliv, at folk med innvandrerbakgrunn ofte har større problemer med å få seg jobb enn de som ikke har innvandrerbakgrunn. Det er jeg enig i. Samtidig er det viktig heller ikke å svartmale det, for vi er i den heldige situasjonen i Norge at vi har lavere arbeidsløshet enn i de fleste andre land, og at vi har flere med innvandrerbakgrunn i jobb enn veldig mange andre land. Og en viktig grunn til å være opptatt av å holde den generelle arbeidsløsheten lav, er at da er det også mye lettere å holde ledigheten blant innvandrere lav. Så arbeid er viktig for at vi skal lykkes med integrering. Så er jeg enig i at det selvsagt er viktig at vi har diskusjoner om plagg, og vi har innført regler i Oslo som begrenser muligheten til å bruke plagg som dekker til ansiktet, fordi det kan hindre undervisningen. Men noen ganger får man inntrykk av at det er mer viktig å diskutere hva muslimske jenter har på hodet, enn hva de har inni hodet. Poenget er at det nå er veldig mange muslimske jenter som tar fantastisk utdanning, som får noen av de beste eksamener og karakterer, og som nå kommer til å bidra på toppnivå når det gjelder veldig mange ulike fag og utdanningsretninger i Norge. Den kombinasjonen, å skjønne at det er et problem med frafall i den videregående skole blant mange med muslimsk bakgrunn eller innvandrerbakgrunn, og samtidig se at vi har veldig mange dyktige mennesker i de samme befolkningsgruppene, det er de nyansene – det mangfoldet – som jeg mener er en viktig del av vår debatt om integrering, og som gjør det lettere å integrere hvis vi verken skjønnmaler eller svartmaler. Skole er et annet nøkkelområde. Jeg er opptatt av at vi skal ha en god offentlig fellesskole. Det er en viktig integreringsarena.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2010-03-03:
Tusen takk, president. For det første mener jeg at religion er viktig, og vi har hatt viktige prosesser og debatter om det i forrige periode, som vi også skal videreføre i denne stortingsperioden. En viktig del av det er jo forliket om statskirke – ny kirkeordning. Det er mange grunner til at det er et riktig og godt forlik, men én grunn er at det nettopp skaper løsere bånd mellom staten og Den norske kirke, og jeg tror det også er et bidrag til å lage et mer inkluderende samfunn, et nytt samfunn der vi har flere med ulik religiøs bakgrunn. Det mener jeg tjener Stortinget og Regjeringen til ære, at man etter mange forsøk, mange års debatt, mange utvalgsinnstillinger denne gangen faktisk greide å komme fram til et forlik som samlet Stortinget, og som gjør at vi i løpet av denne perioden kan gjøre det endelige vedtaket og gjennomføre statskirkeforliket som forutsatt. Så skal jeg være varsom med å love ting, eller si ting, jeg ikke har holdepunkter for, men jeg tror – jeg kan gjerne undersøke det etterpå – at vi i Soria Moria-erklæringen sier noe om at vi skal legge fram en egen sak om religion og livssyn. Uansett skal jeg i hvert fall gå inn og nøye vurdere det, fordi vi i Soria Moria nettopp har sett betydningen av at vi får en bred og helhetlig gjennomgang. Derfor har vi åpnet for at vi skal legge fram en sak for Stortinget, slik at vi får den brede og ordentlige debatten som representanten Skei Grande etterlyser.