Siri A. Meling (Høyre), 2017-06-21:
Ledigheten går ned, veksten går opp, og det skapes flere jobber. Det er bra, og det viser at dagens flertall fører en politikk som svarer på de utfordringene som Norge står overfor, og som mange opplever i sin hverdag. Det viser at Høyre og regjeringens politikk i godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre virker. Jeg synes at innleggene fra disse partiene i dag viser en lang rekke av gode resultater og en samstemt oppfatning av et godt samarbeidsklima mellom disse partiene. Dette er det åttende budsjettet vi har blitt enige om på borgerlig side, og det viser at flertallet har både evne og vilje til å finne gode løsninger til det beste for landet. I denne stortingsperioden har det vært spesielt to hendelser som har hatt stor innvirkning på norsk økonomi og på våre budsjetter. Det ene er flyktningkrisen og den tilstrømningen av asylsøkere som kom i kjølvannet av den. Det andre er det alvorlige fallet i oljeprisen. I juni i 2014 – for tre år siden – var oljeprisen på over 115 dollar per fat. I løpet av seks måneder ble denne prisen halvert. Det er klart at det har store og alvorlige konsekvenser for en oljenasjon som Norge. Begge deler har krevd en handlekraftig regjering og løsninger som virker, og begge deler har blitt håndtert på en god måte. Siden 2013 er antallet direkte sysselsatte i olje- og gassnæringen redusert med over 20 pst., dette tilsvarer nesten 50 000 sysselsatte. For en stor oljeøkonomi som Norge var det viktig å møte den utfordringen med både kortsiktige og langsiktige virkemidler – de kortsiktige for å holde hjulene i gang i en krevende tid, de langsiktige for å sørge for en omstilling for å få flere ben å stå på fremover som kan generere arbeidsplasser, verdiskaping og skatteinntekter for landet vårt. Det kortsiktige svaret fra Høyre, regjeringen og våre samarbeidspartier har vært store og velfungerende tiltakspakker til områdene i Norge med størst arbeidsledighet, nemlig på Sør- og Vestlandet. Disse har vært viktige for å holde hjulene i gang og sikret arbeid for mange. Når det gjelder det langsiktige arbeidet, har det i denne stortingsperioden vært en massiv satsing på viktige vekstfaktorer som kunnskap, kompetanse og forskning, og det har vært en storstilt utbygging av infrastruktur for å gi oss større bo- og arbeidsmarkedsregioner og for å sørge for at varer kommer fortere og mer effektivt frem til markedene. Vi har gitt store skatteletter både til bedrifter og til privatpersoner, bl.a. på formueskatten – som vi kanskje heller skal kalle «den særskatten som er på norsk eierskap til norske arbeidsplasser, og som vi vet at utenlandske eiere slipper». Vi ser ingen grunn til en slik favorisering av utenlandsk eierskap. Heldigvis er vi nå i ferd med å redusere skatten på arbeidende kapital, gjennom en verdsettelsesrabatt på denne delen av formuesskatten. Jeg er glad for at de fire samarbeidspartiene er så tydelige på målet om at formuesskatt på arbeidende kapital skal reduseres ytterligere og fases ut. Høyre vil skape mer, ikke skatte mer. Både regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett og enigheten med Kristelig Folkeparti og Venstre her i Stortinget, støtter opp om omstilling og vekst i norsk økonomi. De store pengene i budsjettet brukes på å bygge ut mer vei og jernbane, de brukes på å forsterke innsatsen mot ungdomsledighet og langtidsledighet og på å gi gründere bedre rammevilkår. I revidert nasjonalbudsjett styrker vi innsatsen mot arbeidsledighet ved å øke tilbudet av arbeidsmarkedstiltak med 500 plasser, ved å styrke oppfølgingen av langtidsledige, og ved å utvide ungdomsinnsatsen for arbeidssøkere under 30 år. Flere har nevnt ulikhet i denne debatten. Norge er et homogent samfunn, og vi er blant landene i verden med minst forskjeller. Høyre vil bevare et samfunn med små forskjeller mellom folk. Derfor jobber vi for at barna skal lære mer på skolen og for å gi flere en fot inn i arbeidslivet. I denne diskusjonen er det viktig å konsentrere seg om det som først og fremst er årsaken til ulikhet i Norge, og det er om en har jobb å gå til, eller om en står utenfor arbeidslivet – der går den største skillelinjen mellom mennesker i dag. Skal vi bekjempe ulikhet, må vi sørge for at flest mulig har en jobb å gå til. Da er det ikke retorikk som betyr noe, det er faktiske resultater. Regjeringen leverer. Siden 2013 har vi skapt om lag 80 000 jobber i Norge, 60 000 av disse i privat sektor.