Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-06-14:
Dagens innstilling er en innstilling som peker ut retning. Den kvitterer ut enigheten mellom Bondelaget og staten av 15. mai 2016, og den legger føringer for framtidig jordbrukspolitikk. Forhandlingspartnerne har fortalt oss at det var krevende forhandlinger. Et og et halvt døgn på overtid, men i god tid før flaggene skulle heises på 17. mai, var avtalen i boks. Årets avtale legger opp til økt produksjon der det er rom for det i markedet: korn og storfe. Og så bruker en budsjettmidler på en målrettet måte ved bl.a. å øke driftsstøtten med 8 000 kr per melkebruk, noe som også ble gjort i 2014, da vi hadde forhandlinger her i Stortinget. Man velger å øke støtten til ammeku opp til 40 kyr, man øker dyretilskuddet opp til 16 kyr og også det samme for sau, opp til 100 sauer. Dette er innretninger som er i tråd med Kristelig Folkepartis og jeg vil også si med Stortingets intensjon. Slik Norge er skapt, må vi ha en variert bruksstruktur som er i harmoni med ressursgrunnlaget i hele landet. Lederen av Bondelaget sa på pressekonferansen da avtalen var i boks, at dette er en avtale som sikrer mangfoldet, som sikrer økt matproduksjon, og som sikrer økt verdiskaping. Videre ble det sagt at denne avtalen sikrer en bedre utvikling enn hvis vi ikke hadde akseptert en avtale. Kristelig Folkeparti har respekt for forhandlingsinstituttet. Vi har respekt for prosessen som faglagene har opp til kravene som blir stilt, vi har respekt for tilbudet som kommer, og for selve forhandlingssituasjonen. Det er en enighet som har kommet på plass. Jeg tror det både har vært svette, nattetimer og en feilsendt SMS, men nå er vi her, og med den framforhandlede avtalen til grunn konfirmerer Stortinget i dag denne og gjør de nødvendige endringene i statsbudsjettet for 2016. Dagens innstilling legger også viktige føringer for framtidig landbrukspolitikk. Det hører også med til forhandlingsinstituttet. En samlet komité sier at vi skal «redusere inntektsgapet mellom jordbruket og andre i samfunnet», at «det er avgjørende at utøverne i landbruket skal kunne ha en inntektsutvikling og sosiale vilkår på linje med andre grupper», og at «bøndene som selvstendige næringsdrivende selv kan påvirke sin inntektsutvikling». Så er det også et flertall i komiteen som sier at avtalen «vil bidra til en balansert inntektsutvikling(…) ved at budsjettmidlene fordeles med en strukturprofil som jevner ut inntektsmulighetene for små og mellomstore bruk». (…) Inntekt er også viktig i rekrutteringsøyemed. Vi ser av tallene fra Samordna opptak at det er 20 pst. større søkning til landbruks- og husdyrfagene i år enn i fjor, og vi ser også trenden på videregående skole, med 16 pst. økning. Det er gledelig. Ingen vedtak etter klimaavtalen i Paris kan fattes uten at man tar inn over seg klimaavtalens enighet. I klimarapporten som ble utarbeidet som et resultat av enigheten fra 2014, mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser det seg at norsk landbruk har et potensial til å kutte 20 pst. av utslippene samtidig som produksjonen opprettholdes. Nettopp dette er selve clouet: å klare å redusere klimagassutslippene samtidig som matproduksjonen opprettholdes. I enigheten mellom Bondelaget og staten er løsdriftskravet utsatt med ti år. Bønder tenker i generasjonsperspektiv, men de er også opptatt av fornuftige og praktiske måter å gjennomføre så store investeringer på. Jeg bet meg merke i beskjeden fra lederen av Bondelaget på pressekonferansen: at økte investeringer er like viktig som før for å kunne øke investeringene i framtiden. Dette er en tydelig beskjed til regjeringen om at investeringene i landbruket må økes. I tillegg til årets oppgjør sender regjeringen også prisutjevningsordningen på melk til Stortinget via proposisjonen vi nå har til behandling. Regjeringen vil ha et tak per aktør. Næringen vil ha ett samlet tak. Ut fra konkurransehensyn innad i norsk meierisektor og konkurranse utenfra har en samlet komité lagt til rette for et tilskudd på 50 øre per liter opp til 115 millioner liter, en ordning som skal evalueres i 2018. Men vi mener at dette er en god ordning fram til det. Det vil øke konkurransen og også gjøre at vi klarer å bruke melk som er produsert på norske jorder og av norske kuer.