Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2018-12-14:
Fra 2012 har rundt 80 000 flyktninger og familiegjenforente fått opphold i Norge. I år er det 27 000, som skal ut i jobb og utdanning. Disse skal finne ny tilhørighet og nye fellesskap å bli en del av, fellesskap som gir trygghet og trivsel i et nytt land. Det er en personlig utfordring, og det er en utfordring for våre lokalsamfunn, særlig når mange skal inn i arbeidsliv, utdanning og lokalsamfunn på en gang. Høyres viktigste prosjekt er å bygge et bærekraftig velferdssamfunn. Det er retningsgivende for oss på alle områder. For at innvandringen skal være bærekraftig over tid, må flere innvandrere i jobb. Det er vi enige om. Det er viktig for sosialiseringen. Alle må bidra for at vi skal kunne opprettholde velferden. Det er arbeidet vårt som legger grunnlaget for denne. Arbeid er den beste fattigdomsforkjemperen. Arbeid, utdanning og det å kvalifisere folk til en jobb er tre av Høyres aller viktigste satsingsområder. Asyltilstrømningen til Europa har falt de siste to årene på grunn av grensesamarbeid og avtalen mellom EU og Tyrkia, men vi vet at antallet mennesker på flukt øker globalt. Derfor må vi også være forberedt på at asylankomstene kan stige igjen. Asylinstituttet vårt er viktig fordi det tar vare på forfulgte personer. Samtidig har vi sett at det ikke er lagd for å håndtere så store migrasjonsbølger som den vi hadde i 2015, og vi vet at det må løses gjennom FNs kvotesystem. Mennesker som kommer til Norge på grunn av krig og nød, har krav på beskyttelse og skal få hjelp og støtte, sånn at de kan klare seg selv så raskt som mulig. I dette budsjettet vi nå skal vedta, skal vi ta imot 3 000 kvoteflyktninger neste år. Det er et høyt tall, og for at det skal bli vellykket, må vi samtidig stille krav og ha forventninger til at de som kommer hit, både lærer seg norsk og er villige til å delta i arbeidslivet. Velferdsstaten vår er bygd på tillit og høy arbeidsdeltakelse, og det må også gjelde nye landsmenn. Samtidig vet vi at mange mangler den formelle kompetansen arbeidslivet vårt etterspør. 70 pst. av dem som kommer hit som flyktninger, har bare grunnskole eller ingen utdanning. Derfor er regjeringas grep for å få flere i arbeid en tydelig satsing på utdanning og kvalifisering. Både integreringsløftet og inkluderingsdugnaden handler om å bruke de ressursene hvert enkelt menneske har, til å skape verdier og velferd for den enkelte og for samfunnet. Derfor er jeg spesielt glad for at regjeringa nå forbedrer ordningen i introduksjonsprogrammet og fornyer og forbedrer norskopplæringen. Det nytter ikke bare å stille krav til antall timer, uten et mål om oppnådd kompetanse. At regjeringa styrker tilskuddsordningen Kompetansepluss, sånn at flere får grunnleggende kunnskaper i lesing og skriving, er godt, og jeg har lyst til å trekke fram at jeg er særlig glad for at kvalifiserings- og arbeidsmarkedstiltakene skal gjennomgås og forbedres. Regjeringa styrker det spissede jobbtilbudet Jobbsjansen del A, for innvandrerkvinner utenfor arbeidslivet, med 15 mill. kr og åpner for et samarbeid med sosiale entreprenører. Vi vet at innvandrerkvinner ofte er i en særlig vanskelig stilling når de skal ha innpass i arbeidslivet. Derfor synes jeg det er spennende når en ser eksempler som det vi ser i mitt eget hjemfylke og Lyngdal kommune, der Jobbsjansen har vært et prosjekt fra 2013. Nå har 46 innvandrerkvinner deltatt i prosjektet. 40 av dem er ferdig og har avsluttet prosjektet med å gå over i jobb. Seks av deltakerne er fortsatt aktive i prosjektet. Resultatet er altså 100 pst. overgang til arbeid eller utdanning i dette prosjektet i Lyngdal. Det er politikk som virker. Helt til slutt har jeg lyst til å benytte denne anledningen også til å takke Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene for at vi nå får fjernet maksgrensen på 10 000 kr til de store barnefamiliene i mottak, at den nå kan oppheves. Det er et viktig tiltak for en liten gruppe, men jeg er veldig glad for at det kommer på plass nå.