Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2015-02-17:
Få ting engasjerer mer enn når norsk alkoholpolitikk skal diskuteres, og selv om saksordfører Bollestad i sitt innlegg påpekte at Norge er en del av Europa, ønsker noen at vi ikke skal se lenger enn til riksgrensen når det kommer til alkoholpolitikken. Da er det for enkelte ikke lenger ønskelig å være en del av Europa og verden. De ønsker en særnorsk og egen politikk og vil ikke avvente Europakommisjonens rapport om hvorvidt alkoholholdige drikkevarer skal underlegges krav til merking. Alle vet at alkohol i for store mengder ikke er helsefremmende, men vi må ikke bli mer katolske enn paven. Vi må evne å ha to tanker i hodet samtidig og ikke sette oss i en situasjon som vil bli håpløs å leve med for både småskalaprodusenter og utenlandske eksportører, som bidrar til et solid mangfold når det gjelder både vin og øl i landets pol- og butikkhyller. Alkoholforbruket i Norge er nesten på samme nivå som i 1980 og har gått ned hvert eneste år siden 2008. Ungdoms alkoholdebut skjer senere enn hva tilfellet var før. Det er en positiv utvikling. Og helt uten noen merkeordning på plass, men gjennom gode informasjonskampanjer og oppfølging av gravide, har man lyktes med å få ni av ti kvinner til å avstå fra alkohol når de finner ut at de venter barn. Også Fremskrittspartiet ser noen fordeler ved innholdsmerking, men også utfordringer ved å innføre et særnorsk krav som kan virke svært konkurransevridende, spesielt for norske småskalaprodusenter. Det har vokst frem mange slike de senere årene, deriblant meget dyktige mikrobryggerier. De er med på å tilby norske forbrukere et variert og lokalt utvalg av drikkevarer. Det skaper arbeidsplasser i distriktene og engasjement rundt lokale produkter. Dersom disse pålegges innholdsmerking, vil det bety store kostnader, tap av arbeidsplasser og dårligere utvalg for norske forbrukere. Disse produsentene har simpelthen ikke økonomi til å anskaffe nødvendig laboratorieutstyr eller til å kjøpe kostbare analysetjenester til sine svært mange ulike brygg. Det er verdt å huske på at ølbrygging har lange tradisjoner i Norge. I Gulatingsloven var det bestemmelser med strenge straffer for den som unnlot å brygge øl. I loven står det: «Men ølet skal signast Krist og Sankta Maria til takk, til godt år og fred.(…) um nokon ikkje bryggjer til den tid, då skal han bøta 3 øyrar til biskopen(…) (…) (…) Ja, tidene har sannelig forandret seg. Det er dessuten verdt å minne om at det er reist spørsmål ved om en særnorsk form for innholdsmerking kan være i strid med EUs konkurranserett. Merkekravet vil nemlig måtte omfatte ca. 1 000 importerte ølmerker samt de ca. 9 000 ulike utenlandske vinproduktene som Vinmonopolet i dag fører. Hva vil skje dersom disse leverandørene opplever Norge som byråkratiets høyborg, der en merkeordning gjør det dyrere og mer komplisert å få solgt sin vare? Jo, flere vil søke andre markeder enn det norske. Og hvem taper på det? Jo, den norske forbrukeren. Utvalget blir dårligere. Vinmonopolets stilling, som mange er veldig opptatt av, vil faktisk kunne svekkes. Jeg tror den gjennomsnittlige norske forbruker er enig i at produktmangfold er fint, og at det er bra at polets tilbud har utviklet seg fra mer enn Norsk Rødvin, Brandy Special og halvflasker med 60 pst. Fremskrittspartiet er en del av det flertallet som konkluderer med at det er riktig å følge EU-prosessen i spørsmålet om innholdsmerking. Det vil være vanskelig om norske myndigheter skal pålegge utenlandske produsenter plikt til dette. Hvordan skal det skje i praksis? Og på hvilket språk? Fremfor å innføre en merkeordning som truer norske arbeidsplasser i bryggerinæringen, svekker Vinmonopolet, vil være vanskelig å gjennomføre og etterleve f.eks. ved servering av tappet øl på pub og restaurant og være til liten hjelp for de som allerede har et alkoholproblem, bør vi satse enda mer på informasjon i skolen og via helsepersonell som helsesøstre, sykepleiere, leger og jordmødre. God folkehelse er viktig og et satsingsområde for regjeringen. Med det mener jeg også at vi fortsatt må ha oppmerksomheten rettet mot det å holde alkoholkonsumet på et lavt europeisk nivå. Dersom det kommer direktiver fra EU som gjør at alle produsenter må innføre innholdsmerking, vil det selvfølgelig også få påvirkning her til lands. Merkeordning eller ikke: Jeg vil fortsatt nyte det umerkede, men dog så utmerkede ølet fra landets eldste bryggeri, Aass Bryggeri i Drammen, i trygg forvissning om at det er brygget på malt, humle og vann og er egnet til å spre glede i gode stunder.