Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2010-12-07:
Jeg vil gjerne begynne med å sitere fra Statistisk sentralbyrås bok «På liv og død – Helsestatistikk i 150 år» fra 2007: «I 1960 var om lag halvparten av de 221 alminnelige sykehusene, klinikkene og sykestuene private.(…) De fleste private anstaltene var drevet av katolske institusjoner eller diakoniorganisasjoner, Røde Kors eller Norske Kvinners Sanitetsforening.» (…) Dette er tradisjonen vi står i. Det var organisasjonene som bygde opp våre helsetjenester. Slik er det også i dag. Hvem er det som har startet helsehjelp for papirløse migranter? Jo, det er Kirkens Bymisjon og Røde Kors. Disse organisasjonene jobber for å påvirke myndighetene til å utvide rettigheter og ordninger for et humant helsetilbud for folk uten lovlig opphold. Tradisjonen må føres videre. I bunn og grunn handler det om politisk vilje til å gjøre det. Det er behov for nye regler for ideell sektor slik at institusjonene får forutsigbare og langsiktige betingelser. Vi trenger ideell sektor, som kan supplere og korrigere de offentlige helsetjenestene. Også innenfor dagens regler er det mulig å sikre ideelle institusjoner en plass i helse- og omsorgstjenesten. For det første må unntakene for ideelle anbudsregler benyttes. For det andre må størrelsen på anbudene være slik at ledig kapasitet tas i bruk. Det er nød nok til alle. Vi vet at nesten 4 000 rusavhengige står i kø. Kristelig Folkeparti foreslår i alternativt budsjett 100 mill. kr for å gi rusavhengige et behandlingstilbud – og for å redde ideelle institusjoner som ikke har fått avtale med de regionale helseforetakene. Eldre mennesker må sikres rett til verdig omsorg. Det betyr en sykehjemsplass når du trenger det, mulighet for aktivitet, å komme ut og å få lindrende behandling ved livets slutt. Dette var viktige deler av avtalen om en verdighetsgaranti for eldreomsorgen som Kristelig Folkeparti inngikk med regjeringspartiene og Venstre i 2007. Da verdighetsgarantien ble sendt på høring i juni 2009, var det et sentralt punkt at kommunene må kompenseres for de økte utgiftene dette medfører. Regjeringen har ikke fulgt godt nok opp den delen av høringsnotatet, og det er uheldig når verdighetsgarantien skal tre i kraft 1. januar 2011. Kristelig Folkeparti foreslår i sitt alternative budsjett for 2011 en satsing på eldreomsorgen på om lag 1 mrd. kr for bedre å kunne oppfylle verdighetsgarantien. Men vi vet ikke om det er nok. Vi har også etterlyst at staten må ta mer av sykehjemsregningen. Blant annet foreslo vi dette i revidert nasjonalbudsjett i år. Byggingen går nemlig for sakte. Fra 2008 til 2009 ble det sågar 69 færre sykehjemsplasser ifølge SSB. Det er derfor behov for å stimulere ytterligere. Det kan gjøres gjennom å øke den statlige andelen av utbygging av sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det må være medisinske behov som avgjør om eldre mennesker skal få en sykehjemsplass. Men i dag synes terskelen for å få en plass å være for høy. Det statlige stimuleringstilskuddet til bygging av sykehjemsplasser skal øke fra 30 pst. til 40 pst. og for omsorgsboliger fra 20 pst. til 30 pst. Det er bra, og vi ser frem til regjeringens varslede proposisjon om dette. Kristelig Folkeparti foreslår i sitt alternative budsjett å bygge 500 sykehjemsplasser og omsorgsboliger utover regjeringens forslag for 2011. Det vil totalt bli 2 500 plasser. Vi ønsker også å øke de frie inntektene til kommunene med 750 mill. kr av den milliarden jeg nevnte i sted. De skal gå fritt til kommunene, slik at de kan øke kvaliteten i eldreomsorgen, bl.a. til flere ansatte i hjemmetjenesten, men også på sykehjemmene. Ifølge KS er regjeringens forslag til økning i frie inntekter ikke nok. Det vil ikke gi rom for nye satsinger, kun for å ta unna økningen i antallet pleietrengende. Kommunene må få økonomisk handlefrihet for nye satsinger i eldreomsorgen. Det må etableres flere dagtilbud for hjemmeboende demente. Dette er en forsømt gruppe. Bare 7 pst. har et slikt tilbud i dag. Dagtilbud gir mening i hverdagen og avlaster også pårørende. Dette kan igjen utsette behovet for institusjonsplass. Kristelig Folkeparti foreslår 20 mill. kr ekstra i sitt alternative budsjett til dette. For å møte fremtidens utfordringer i eldreomsorgen er det også avgjørende å forske mer på demens. Vi foreslår derfor å styrke Norges forskningsråd med 10 mill. kr. Forskningsinnsatsen står ikke i forhold til sykdommens alvorlighetsgrad og omfang. Den forårsaker store menneskelige lidelser, både for den enkelte som rammes, og for pårørende. I høringsuttalelsene fra Nasjonalforeningen for folkehelsen fremkommer det at samfunnsutgiftene i forbindelse med demens er veldig høye. Nær 75 pst. av beboerne på sykehjem har en demenslidelse. Det finnes i dag ingen kur mot demens. Vi tror det er store gevinster å hente ved å kunne påvise og behandle demens så tidlig som mulig. Sentralt i verdighetsgarantien er retten til lindrende behandling eller livshjelp i livets siste fase. Med bygging av 150 kommunale hospiceplasser i året vil behovet kunne være dekket etter fire år, slik vi har beregnet det. For neste år kan 150 slike plasser faktisk inngå under byggingen av sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det håper vi skjer. Vi ønsker også å stimulere til etablering av ambulante team for lindrende behandling og kompetanseheving på lindrende behandling i hele helsetjenesten med til sammen 50 mill. kr i vårt budsjett. I den nye refusjonsordningen for helsehjelp i andre EØS-land som skal iverksettes nå fra 1. januar 2011, legges det opp til at pasienten selv må betale alle utgifter til behandlingen, og deretter kreve refusjon fra Helfo. Det er viktig for meg at vi understreker at pasienten, som i dag, bør kunne være sikker på at utgifter refunderes når legen har rekvirert behandlingen. Det er dessverre slik at det er en uro blant pasienter i behandlingsmiljøene. Det oppleves som utrygt og usosialt at pasienter må legge ut for behandlingen i forkant. Derfor ønsker vi at regjeringen ser nærmere på hvordan dette kan gjøres. Vi viser i innstillingen til svar fra Helse- og omsorgsdepartementet på spørsmål om dette. Det svares at Helfo ikke kan avslå dersom folketrygdens vilkår er oppfylt. Kristelig Folkeparti forutsetter også at behandlingen ved godkjente institusjoner utenfor EØS-området fortsatt vil refunderes fullt ut, slik praksis er i dag, og slik både stortingspolitikere og brukere har oppfattet at det skal være. For dem av oss som husker fjorårets budsjettdebatt, er det litt trist å stå her og føle at man gjentar seg selv. Jeg har vært inne på det tidligere i dag, og vi skal ikke si så mye om det. Men det dreier seg om omleggingen av finansieringen til poliklinisk fysioterapi ved sykehusene. Dette har faktisk ført til et redusert tilbud. Vi har tidligere i år fremmet et representantforslag om rehabilitering, der vi ba regjeringen ta styring og snu den utviklingen vi så var i ferd med å bre om seg. Vi forventer at statsråden og departementet sørger for tilstrekkelig adgang til terapibasseng. Vi forventer at ingen tilbud legges ned uten at annet tilbud er etablert. Dette har statsråden selv tatt til orde for i andre sammenhenger. Vi mener regjeringen må reversere avviklingen av basseng som brukes til rehabilitering i dag og gjenåpne både den polikliniske fysioterapitjenesten og de terapibassengene som nå er blitt lukket. Til sist mener vi at innsatsstyrt finansieringsrefusjon også for fysioterapitjenester kan være en riktig løsning nå. Ja, vi ser nesten ingen annen løsning, slik saken har utviklet seg. Vi er derfor i denne innstillingen medforslagsstiller til forslag om å be regjeringen vurdere ISF-refusjon for fysioterapitjenester i spesialisthelsetjenesten, og at det skjer i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2011.