Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Siden Fremskrittspartiet fikk samferdselsministeren, har satsingen på vei økt med 80 pst. Det viser med all tydelighet at det er Fremskrittspartiet som er vei- og bilistpartiet. Jeg er så heldig at jeg kommer fra Nord-Norge, og til kun å ha hatt samferdselsministre fra Vestlandet må jeg jo si at disse to vestlendingene absolutt har forstått landsdelen bedre enn mange av dem som har vært før dem. Riksveiinvesteringene i nord har faktisk blitt tredoblet under denne regjeringen. Under de rød-grønne var det et årlig gjennomsnitt på 1,4 mrd. kr som ble bevilget til riksveiinvesteringer i Nord-Norge, mens det i Fremskrittspartiets tid i Samferdselsdepartementet er blitt gitt et årlig gjennomsnitt på hele 3,2 mrd. kr til landsdelen. Man bygger ikke en landsdel med prat; man bygger den med vedtak, penger og f.eks. asfalt. Dette gjør Fremskrittspartiet og regjeringen. 40 mrd. kr skal brukes til investeringsprosjekter i Nord-Norge i Nasjonal transportplan 2018–2029. Senterpartiets representanter her i dag vil nok bruke mye tid på å snakke om manglende bevilgninger til fylkesveier under denne regjeringen. Vel, det kommer ikke som noen overraskelse at partiet som er mer opptatt av prat enn av handling, vil forsøke å skape et slikt bilde. Da Senterpartiet satt i den rød-grønne regjeringen, ble forvaltningsreformen gjennomført – en reform som medførte at ansvaret for og styringen av 17 000 km riksvei og flere ferjesamband ble overført fra staten til fylkene. Dette var veistrekninger med et betydelig vedlikeholdsetterslep, og reformen ble gjennomført uten at fylkene fikk tilstrekkelig økte ressurser til å ivareta sitt ansvar. Realiteten er ikke bare at Senterpartiet ikke gjorde noe da de satt i regjering; de er selv med på å styre de fleste fylkeskommunene i landet, også Nordland, hvor jeg kommer fra. Der sitter de med fylkesråden for samferdsel, og heller ikke da klarer de å prioritere godt nok, på tross av økte bevilgninger fra staten. I Nordland kuttes det i utdanningstilbudet og i hurtigbåt- og ferjetilbudet til kystbefolkningen, og dette skjer altså på Senterpartiets vakt. For noen få dager siden så vi også at det skjedde på Vestlandet, i Møre og Romsdal. Gjennom vår tid i regjering har vi satset på samferdsel hele veien, herunder fylkesveier og rassikring. Siden 2013 har summen til fylkesveiene økt betydelig hvert eneste budsjettår, og for 2020 oppretter vi i tillegg en ny tilskuddsordning på 100 mill. kr for fylkesveier med stor næringstransport. Noen vil hevde at det er en beskjeden sum, men det er en start, og det er definitivt noe de rød-grønne ikke vurderte da de selv styrte. I nord lever vi i stor grad av havet. Da er det ikke bare veien som er viktig, men også infrastrukturen langs kysten. I 2017 etablerte vi en midlertidig tilskuddsordning for godsoverføring fra vei til sjø. Ordningen med tilskudd har bidratt til etablering av flere nye sjøtransporttilbud og betydelig godsoverføring med relativt lite midler – et viktig tiltak for å redusere antallet trailere på veinettet vårt. Derfor er det svært gledelig at vi nå fra 2020 gjør ordningen permanent. Gjennom forskutteringsordningen for fiskerihavner som ligger inne i Nasjonal transportplan, har bl.a. Gamvik og Berg kommuner fått forskutteringsavtale. Totalrammen for denne forskutteringsavtalen er på 550 mill. kr. Det er viet mye spalteplass til fiskerihavnene, som skal overføres til fylkeskommunene. Det hevdes at det ikke følger med finansiering for å ivareta det ansvaret. Da vil jeg bruke litt tid på fakta: I perioden 2013–2019 har prosjektfinansieringen til investeringen vært på 478 mill. kr, og alle prosjektene i Nordland har vært i 2016, 2017 og 2018 – ingen i 2013 eller 2014. Reparasjon og vedlikehold i samme periode har vært på 86 mill. kr og tilskudd til kommunale fiskerihavner på 92 mill. kr – altså en totalramme på 178 mill. kr. Fordelt over sju år blir det 25 mill. kr. Det som ligger i rammeoverføringen til fylkeskommunene i f.eks. Nordland, er vel ca. 50 mill. kr for 2020. Det vil med andre ord si at det er 25 mill. kr som fortsatt kan brukes til drift og investeringer. Da er det verdt å nevne at alle prosjektene i Nordland ligger i siste del av NTP-perioden, og det er vel ikke unaturlig at de da heller ikke er tatt med. Nord-Norge er mulighetenes landsdel, med betydelige ressurser og næringspotensial. Det landsdelen mangler, er arbeidskraft og ungdom. Fraflyttingen er et faktum, og de sist oppdaterte tallene viser at innbyggertallet går ned med rekordfart i alle de tre nordligste fylkene. Å skylde på regjeringen er et blindspor. Alle tall viser at det aldri før har gått så bra i nord. Pilene peker oppover, og mulighetene er mange. Kanskje politikerne fra venstresiden heller må gå i seg selv og spørre hva de selv har gjort i fylkeskommunene de styrer, for å ivareta den spredte bosettingen.