Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-01-19:
Når jeg i dag skal redegjøre for det nordiske samarbeidet i året som gikk, kan jeg ikke unnlate å nevne grensekontrolltiltakene som er innført i Norden for å stanse personer uten gyldige reisedokumenter. Tiltakene er ekstraordinære, de er nødvendige, og de er midlertidige. Tiltakene innebærer imidlertid også visse restriksjoner i den frie bevegelighet som vi har nytt godt av i Norden i mange tiår. Mange uttrykker derfor bekymring for hva dagens utvikling kan bety på sikt. En slik bekymring er forståelig. Fri bevegelighet og økonomisk integrasjon har tjent våre nordiske samfunn særdeles godt. Og hensynet til økonomiske omstillingsbehov og vår nordiske konkurransekraft tilsier at vi fremover trenger mer fri bevegelighet og økonomisk samarbeid i Norden, ikke mindre. Det pågår nå en viktig dialog mellom de nordiske landene omkring utfordringene knyttet til situasjonen på asyl- og migrasjonsfeltet. Nordisk ministerråd omfatter per i dag ikke migrasjons- og integreringsspørsmål. Mye informasjonsutveksling og samordning kan imidlertid skje uformelt. Det finske formannskapet i Nordisk ministerråd planlegger nå også en ministerkonferanse om integrering i løpet av første halvår 2016. Det er et initiativ regjeringen støtter. Nordisk ministerråd har det siste året gjennomgått en omfattende moderniseringsprosess med sikte på å effektivisere og forbedre regjeringssamarbeidet. Vi må imidlertid ha et kontinuerlig fokus på samarbeidets relevans. Jeg mener en videre reform av Ministerrådet kan gjøres innenfor rammen av Helsingforsavtalen. Handlingsrommet er stort med dagens strukturer – og det er mulig å omprioritere midler. Som ledd i oppfølgingen av strategien for samarbeidet med EU har regjeringen over tid arbeidet med å styrke det nordiske europapolitiske samarbeidet «Norden i Europa». Som minister med ansvar for både EU/EØS-saker og nordisk samarbeid vil jeg fremover arbeide for enda mer synergi mellom det nordiske samarbeidet og det europapolitiske. Regjeringen ønsker en mer samordnet nordisk gjennomføring av EU/EØS-regelverk. Dette vil bidra til å lette fri bevegelighet i Norden. Samtidig vil det forebygge grensehindre og bidra til like konkurransevilkår og bedret nordisk konkurransekraft. Vi ønsker også mer bruk av fellesnordiske innspill til europeisk politikkutvikling i en tidlig fase. Gjennom aktiv bruk av nordiske eksempler kan vi påvirke europeisk politikkutvikling på viktige områder hvor vi har fellesnordiske interesser. Det vil også være en målsetting å synliggjøre at EØS-midlene for perioden 2014–2021 støtter opp om fellesnordiske prioriteringer i Baltikum, Østersjøregionen og Sentral- og Øst-Europa. Finland vektlegger i sitt formannskap for 2016 mer nordisk synergi i EU. Dette vil vi støtte opp om og videreutvikle inn i vår egen formannskapsperiode i 2017. Ministerrådets relevans kan illustreres i nye politiske initiativer. Under dansk formannskap i 2015 har bl.a. Ministerrådet styrket arbeidet for et balansert og uavhengig russiskspråklig medielandskap i de baltiske landene. De baltiske representasjonskontorene har fått styrket sine budsjetter etter at kontorene i Nordvest-Russland har blitt avviklet som følge av registreringen som utenlandske agenter. 2016 blir dessuten et år med gode muligheter til å iverksette målrettede tiltak for å profilere og posisjonere Norden i verden. Som i tidligere år er arbeidet med grensehindre høyt prioritert. Grensehinderrådets rapport for 2015 viser at de syv prioriterte sakene for Norge enten er i prosess eller er blitt løst. Grensehinderrådet har årets første møte i disse dager i Helsingør for å sette opp sine prioriteringer for 2016. Et viktig mål fram mot 2017 blir å bidra til økt samspill mellom det nordiske og det europapolitiske. Norden trenger Europa, og Europa trenger Norden. I tillegg skal vi utnytte det nordiske samarbeidet i den økonomiske omstillingen. Våre integrerte nordiske samfunn og økonomier utgjør en særdeles relevant plattform for omstillingen vi skal gjennom i årene fremover, i retning grønn konkurransekraft og lavutslippssamfunn. Skal det nordiske samarbeidet kunne ta ut sitt fulle potensial, er det viktigere enn noen gang at vi ikke stivner i formen, men evner å ta de nødvendige grep for å sikre fortsatt relevans og høyest mulig nytte av vårt nordiske samarbeid.