trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-10-15:
Jeg har et spørsmål til justisministeren. Han har nesten svart på spørsmålet i den muntlige spørretimen, men det er som følger: «Vi viser til at det nå legges ned lensmannsstillinger i distriktene. Kan statsråden opplyse om hvilke lovpålagte politioppgaver som skal nedprioriteres i de områdene som mister viktige politiressurser med stor lokalkunnskap?»
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Spørsmålet kunne kanskje ha vært presisert litt bedre, for statsråden var inne på det som er kjernen. Det er begrenset hva et menneske kan klare å gjøre. Når vi har ubesatte stillinger ute ved lensmannskontorene i distriktene, er det ikke på grunn av at det ikke er søkere, men det er på grunn av at det ikke er penger, og det er på grunn av at miljøet har blitt så lite at lensmannsbetjentene flytter derfra. Hva kan statsråden og Justisdepartementet gjøre for å få besatt de stillingene som står ledige? For det er begrenset hva en lensmannsbetjent kan klare å gjøre alene.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden igjen for svaret. Jeg har ikke fått svar på spørsmålet: Hvilke lovpålagte oppgaver skal nedprioriteres? Vi har i distriktene noe som heter faunakriminalitet. Det var høgt flagget og høgt på sakskartet for noen år siden. Lensmenn ute i distriktene har ikke tid til å ta seg av den jobben, og da må den jo være nedprioritert, selv om den er lovpålagt. Er det etter justisministerens vurdering slik at folk ute i distriktene er mer lovlydige enn folk i byene? Er det derfor vi har den nye reformen, kanskje?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justisministeren: «I Justisdepartementets trusselvurdering og prioriteringer for Politiets sikkerhetstjeneste for 2003 er den globaliseringskritiske bevegelsen omtalt under overskriften politisk ekstremisme. Den eneste andre gruppen som omtales her, er de høyreekstreme. Står statsråden inne for en slik kategorisering av de norske organisasjoner og miljøer som har markert seg som kritiske til økonomisk og politisk globalisering?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg takker for svaret. Jeg er enig i justisministerens vurderinger og er glad for at han ser det slik. Likevel er det viktig å påpeke at det bildet som er gitt i den teksten vi snakker om her, er nokså unyansert, fordi det ikke legges vekt på nettopp det som justisministeren selv var inne på, og som er et viktig poeng, at det aldri har vært voldelige episoder i tilknytning til demonstrasjoner, markeringer eller andre ting som har skjedd rundt den globaliseringskritiske bevegelsen i Norge, og at det er slik at en del organisasjoner og personer gav uttrykk for at de følte seg stigmatisert av den måten man her var omtalt på, som åpner for både spekulasjoner og misforståelser. Derfor lurer jeg på om justisministeren er klar for å si seg enig i at måten dette ble satt opp på og kom ut på, var uheldig.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg synes det er viktig å påpeke at denne gladattesten likevel muliggjorde den offentlige oppmerksomhet og den vinkling som dette fikk. Det er jo det som til syvende og sist er avgjørende for hva slag inntrykk folk ute får av myndighetenes forhold til en viktig systemkritisk og radikal politisk bevegelse. Det vil si at myndighetene også har et ansvar for hvordan man ordlegger seg ikke bare ut fra hva man selv synes man har sagt, men ut fra hva det oppfattes ute i samfunnet at man har sagt. Derfor mener jeg faktisk at justisministeren burde beklage at teksten ble satt opp på den måten under denne overskriften. Det burde være en enkel sak, uten at noen derved mistenker justisministeren eller andre i departementet for å ha ment noe annet enn det de sier de har ment. Jeg synes det ville være en naturlig ting å gjøre.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg har et spørsmål til justisminister Dørum som for så vidt går i samme gate som flere spørsmål har gjort tidligere i dag: «Ifølge Agderposten den 13. september vokter fem politifolk 62 771 innbyggere i Arendal, Grimstad og Froland fra kl. 16.00 til 07.00. Politireformen skulle gi flere politifolk i aktiv tjeneste. På Agder synes det stikk motsatte å ha skjedd. Resultatet er flere stillingskutt, et mindre synlig politi, synkende tillit til politiet blant publikum og intern frustrasjon i etaten samtidig som kriminaliteten øker. Hva vil statsråden gjøre for å rette opp den krisestemningen som nå synes å prege Agder politidistrikt?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden for svaret, og merker meg det. Jeg vil understreke at frustrasjonen på Sørlandet er stor i denne saken. Justisminister Dørum mottak allerede i mai i år et brev fra samtlige ordførere i de 29 kommunene og de to fylkene som utgjør Agder politidistrikt, der de alle samstemte gav uttrykk for sin store misnøye og fortvilelse over alle stillingskuttene i Agder politidistrikt. Senest i dag fokuserer nyhetene på Sørlandet sterkt på at flere steder kjemper knallhardt mot ytterligere kutt i politiet. I går fremmet en representant fra Venstre i Tvedestrand, altså Dørums eget parti, en interpellasjon i kommunestyret om den fortvilte bemanningssituasjonen ved byens lensmannskontor, der man altså har måttet kutte 20 pst. i antallet stillinger. Det skulle vært artig å spørre: Hva vil Dørum svare sin egen partifelle fra Venstre i Tvedestrand om et kutt på 20 pst. i antallet politistillinger i byen? Høres et kutt på 20 pst. innen politiet forsvarlig ut i statsrådens ører i en tid der kriminaliteten er økende?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg takker nok en gang justisministeren for svaret, og jeg er glad for at han vil følge opp og følge nøye med på hva som skjer vedrørende Politireform 2000 videre framover. Men etter den informasjonen jeg har, er Agder politidistrikt det politidistriktet som har mistet flest ressurser i landet. Det rimer ikke med det statsråden her sier. Jeg vil si at etter en slik svekket stilling er man ikke på noen måte i stand til å gjennomføre hovedintensjonen i Politireform 2000 for Agder. Dette mener jeg er svært betenkelig. Jeg håper derfor som sagt, og som justisministeren gav uttrykk for, at han vil ha et spesielt årvåkent blikk på politireformens videre forløp, og også på ressurssituasjonen og de spesielle utfordringene man har i Agder politidistrikt i tiden framover. Jeg håper i så fall at det kan gi positive resultater for landsdelen på sikt i denne sammenheng, og ser fram til at statsråden holder det han lover, og at han vil vurdere nøye det som kommer fram i evalueringen i 2004 av Politireform 2000, og ta spesielt hensyn til Agder i så måte.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg vil gjerne stille barne- og familieministeren et spørsmål som har tilknytning til voldsspiralen som utvikler seg i samfunnet på mange områder, både tilfeldig og også i parforhold, og dette er en utvikling som må bekjempes på flere måter: «Vold må bekjempes via to spor: Offeret må sikres vern ved alternative botilbud, besøksforbud o.l. Voldsutøveren må også hjelpes til å slutte å slå. Det er viktig å forebygge vold. Voldsforebyggende tiltak bør utbygges slik at tilbudet blir landsdekkende. Organisasjonen Alternativ til Vold(ATV) driver et slikt arbeid flere steder i landet. ATV i Telemark har hatt et treårig prosjekt som opphører i desember. (ATV) Hva vil statsråden gjøre for å sikre og utbygge voldsforebyggende arbeid?»
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg vil gjerne få lov til å takke statsråden for det jeg oppfatter som et positivt svar. Jeg er veldig glad for at Regjeringen så tydelig signaliserer vilje til å ta dette spørsmålet og dette problemet på alvor, og at man er villig til å gå inn i både årsaker og løsningsorienteringer i forhold til et problem som lenge har vært blant de mer skjulte voldsproblemene vi har, nemlig de nære relasjoner. Statsrådens svar gir samtidig et tydelig signal om et håndslag til de mange som til daglig møter dette, enten det nå er i krisesentersammenheng eller det er knyttet opp til f.eks. ATV i Telemark, og at de erfaringene som blir gjort, nå nyttiggjøres på en positiv måte, slik at tiltakene kan bli effektive og så omfattende som man faktisk mener er nødvendig å gjøre dem, for å få redusert volden. I denne sammenheng er det nesten bare ofre. Jeg er glad for at Regjeringen ser det som ligger bak, og er villig til også å gripe tak i den som slår og utøver vold. Det vil alle komme til å tjene på.
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg har ikke behov for å stille ytterligere spørsmål til statsråden. Jeg føler at hun her har vist stor vilje til å ta dette problemet på alvor. Jeg er også veldig glad for at de erfaringer som er gjort gjennom ATV i Telemark, nå gis anerkjennelse, og at man kan bruke dette til å etablere et mer landsdekkende tilbud ikke bare til voldsofre, men også til dem som utøver vold. På det grunnlag har jeg ikke behov for ytterligere spørsmål eller kommentarer til statsråden.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
La meg først slå fast at spørsmålet dreier seg om vold i nære relasjoner, ofte i familiene. I all hovedsak står menn bak denne voldsutøvelsen, og ofrene er oftest kvinner og barn. Barn som enten direkte eller indirekte opplever vold, kan få store problemer med å bearbeide og takle slike erfaringer. I tillegg er de særlig sårbare, de kan ikke forlate hjemmet. Jeg er enig i representanten Eriksens ønske om å forebygge slik vold. Voldsutøvere må sikres behandlingstilbud, og vi må utvikle forebyggende tiltak der menn og unge gutter som sliter med sin aggresjon og sin rolleforståelse, kan møtes før det første slaget kommer. Jeg har i budsjettproposisjonen signalisert behovet for å utvikle landsdekkende tiltak og lagt inn midler til arbeidet mot vold mot barn og familier, både til forebygging og til behandling. I tillegg vil jeg vise til opprettelsen av Nasjonalt Kompetansesenter for vold og traumatisk stress, som flere departementer står bak, der jeg i tillegg til eksisterende midler foreslår 1 mill. kr til kunnskapsutvikling om vold og traumer. Videre vil bl.a. ATVs erfaringer fra Telemark-prosjektet og ATVs arbeid med menn gjennom mange år bli systematisert og gjort tilgjengelig for alle behandlende og kliniske institusjoner. Krisesentrene, vel 50 i tallet, gir et godt tilbud til voldsutsatte kvinner og deres barn. Vi arbeider nå med å styrke krisesentrene kompetansemessig, både med hensyn til barn som kommer til krisesentrene, og kvinner med minoritetsbakgrunn. Regjeringen arbeider dessuten med en ny handlingsplan mot vold i nære relasjoner, og i desember vil det regjeringsoppnevnte Kvinnevoldsutvalget legge fram sin innstilling. Både handlingsplanen og Kvinnevoldsutvalget vil fremme forslag til hvordan arbeidet med å forhindre menns vold kan legges opp. I tillegg vil jeg minne om at Stortingets anmodningsvedtak nr. 95 for 2002–2003 har bedt Regjeringen vurdere hvordan det kan utvikles et landsdekkende tilbud til menn som nytter vold i nære relasjoner. Dette arbeidet er vi allerede godt i gang med. Vi har nylig hatt møte med prosjektet ATV-Telemark for å drøfte utfordringene knyttet til mulighetene rundt forlengelse av dette prosjektet. Barne- og familiedepartementet er også i dialog med Helsedepartementet og Justisdepartementet som naturlige samarbeidspartnere i denne saken. La meg avslutte med å si at det neppe er noe annet område som er så ulikestilt som menns vold mot kvinner og barn i nære relasjoner. Uten at vi løser problemet menns vold mot kvinner, kan vi aldri oppnå et likestilt samfunn. Jeg kan forsikre representanten om at Regjeringen vil arbeide for å sikre at menn som utøver vold, skal få tilbud om hjelp til å takle sin aggresjon og sin voldsbruk. Å minske denne volden er både godt, forebyggende familievern og godt barnevern. Fravær av vold i nære relasjoner er en grunnleggende menneskerett.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Regjeringen tar dette meget alvorlig. Det er slik sett veldig positivt å kunne stå her på Stortingets talerstol og si at vi har lagt inn en del midler også i neste års statsbudsjett. Fra Barne- og familiedepartementets side er dette ikke minst knyttet opp mot behandling og tiltak for barn. ATV-Telemark gjør en strålende jobb. De fikk over en treårsperiode midler fra Barne- og familiedepartementet nettopp til dette prosjektet, med fokusering på barn som er vitne til og som selv opplever vold mot mor fra far eller mannlig samboer av mor. Vi ser på dette prosjektet som et meget viktig forbyggende tiltak, både i barnevernet og i familievernet. Rapporten vi har fått, og tilbakemeldingene vi får fra evalueringene, viser at det nytter, og at det faktisk også kan spare samfunnet for store midler til senere behandling eller fengselsopphold. Jeg skal iallfall gjøre mitt og har tatt et initiativ for å se om vi kan klare å få til en videreføring.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg svarer likevel. Jeg vil bare framheve det nye nasjonale kompetansesenteret for vold og traumatisk stress som kommer i virksomhet fra 1. januar neste år. Jeg tror det senteret blir svært viktig. Jeg tror at den kompetansen man har, ikke bare fra ATV, men også fra andre institusjoner som driver med behandling og forebyggende tiltak, blir veldig viktig. Som også representanten påpeker, er det viktig å vite hva vi gjør, og hvordan vi gjør det i forhold til å utvikle ny metodikk på dette området. Når det gjelder barn, som jeg er særdeles opptatt av, kjenner vi en del metodikk vi kan bruke, men vi må systematisere det på en bedre måte enn det vi har klart til i dag. Det er det som er intensjonen bak de midlene vi har lagt inn i Barne- og familiedepartementets budsjett.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg gjør oppmerksom på at jeg svarer på vegne av utdannings- og forskningsministeren. Representanten Hedstrøm viser i sitt spørsmål til en planlagt avvikling av værvarslingstjenesten på Rygge flystasjon. Dette er en noe upresis beskrivelse av dagens situasjon. De meteorologiske tjenestene skal omorganiseres ved seks flyplasser, inkludert Rygge flystasjon. Dette vil skje fra 1. januar 2004. Meteorologisk institutt har til nå utført flyværtjenesten på oppdrag fra Avinor, tidligere Luftfartsverket. Avinor har nå besluttet å utføre en større del av tjenesten med eget personell. Flyværtjenesten består av en observasjonstjeneste og en varslingstjeneste. I ny struktur vil observasjonstjenesten på bl.a. Rygge flystasjon bli utført av lokalt personell fra Avinor. I dag er det personell fra Meteorologisk institutt som foretar observasjonene. Utarbeidelse av varslene for luftfarten skal fortsatt utføres av Meteorologisk institutt. Værvarslingstjenesten for mer enn 40 lufthavner i Norge har allerede lenge vært utført fra Meteorologisk institutts regionkontorer i Oslo, Bergen og Tromsø. For Rygges del vil varslingstjenesten for flyplassen bli overført til Oslo, Blindern. Etter krav fra Avinor vil det for Rygge bli utarbeidet korttidsvarsler hver halve time med gyldighet de påfølgende to timer, bortsett fra en periode på natten når det observeres hver time. I tillegg utarbeider Meteorologisk institutt hver tredje time varsler for de neste ni timene. Varslende personell vil døgnet rundt få overført informasjon til Blindern om værforholdene på Rygge gjennom bilder fra videokameraer, fra automatiske målere av temperatur, fuktighet, vind, skyhøyde og sikt, og gjennom samtaler med Avinors lokale værobservatør. Rygge samt hele Oslofjorden er også godt dekket av værradar. Meteorologisk institutts egen konklusjon er at varslene fortsatt vil ha meget god kvalitet. De meteorologiske tjenestene for lufthavnene har ivaretakelse av flysikkerhet som formål, og det tas ikke sikte på å dekke spesifikke behov for andre brukere. Men for å imøtekomme småbåtbrukernes behov har Meteorologisk institutt i mange år kringkastet værobservasjoner og varsler uten opphold 24 timer i døgnet gjennom båtradioen, som har sendestasjoner både på Vestfold-siden og på Østfold-siden med dekningsområde Ytre Oslofjord og strekningen sør mot Jomfruland. Sendingene oppdateres fem ganger i døgnet. I løpet av oktober vil disse værmeldingene i tillegg bli formidlet døgnet rundt via NRKs prøvesendinger med digital radio, DAB, som retter seg inn mot fylkene rundt Oslofjorden. Tjenesten leveres fra Blindern, og den utføres av høyt kvalifisert personell som har tilgang til avansert meteorologisk informasjon, og som gjennom mange år har opparbeidet seg erfaring og kunnskap om spesielle værforhold rundt Oslofjorden. På bakgrunn av disse opplysningene kan jeg ikke se at båtfolkets interesser blir skadelidende på grunn av den varslede omleggingen av flyværtjenesten.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg har først lyst til å si at vi har ingen grunn til å stille spørsmål ved vurderingen som er gjort i dette tilfellet, og vi tror at omorganiseringen også vil tilfredsstille de behovene som er til stede. Vi vet at værtjenesten vil bli oppdatert en til to ganger i døgnet, og når det gjelder Rygge, har jeg lyst til nok en gang å påpeke at det vil bli utarbeidet korttidsvarsler hver halve time. Også båtradioen vil oppdatere sin tjeneste fem ganger i døgnet og er lett tilgjengelig for alle. Dette burde etter min mening være nok. Når det er sagt, vil det alltid måtte knyttes en del oppfølging til dette, og det er på grunn av flysikkerheten at Avinor, tidligere Luftfartsverket, med Luftfartstilsynet som tilsynsmyndighet har ansvaret for at sikkerhetskravene i dette tilfellet oppfylles. Vi kommer selvfølgelig til å følge med, og jeg skal bringe dette videre til utdanningsministeren, men jeg regner med at hvis dette ikke er tilfredsstillende, vil vi nok høre det.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Også her tror jeg kanskje at jeg tar en liten kommentar. Omleggingen er altså et resultat av en teknologisk og faglig utvikling, og værobservatørtjenesten kan utføres av ikke-meteorologisk personell fra Avinor, bl.a. fordi tjenesten i økende grad automatiseres og blir enklere. Moderne værvarsling er forskningsbasert, og kvaliteten ivaretas og økes best i sterke meteorologiske miljø. Jeg har også lyst til å si at vi ikke kan se at det er behov for en brukerfinansiert tjeneste for Oslofjorden utover værvarslingen over båtradioen og varsler som båteierne allerede i dag kan få over telefon fra Meteorologisk Institutt i Oslo. Vi mener at dette er tilfredsstillende.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Også her gjør jeg oppmerksom på at jeg svarer på vegne av en annen statsråd, denne gangen arbeids- og administrasjonsministeren. Regjeringens strategi for IKT i offentlig sektor, som ble vedtatt i februar i år, gir den overordnede retningen for vår politikk på området. I tråd med Regjeringens politikk om mest mulig desentraliserte beslutninger er det nedfelt i IKT-strategien et viktig prinsipp om at valg av programvare er et lokalt ansvar. Det er dermed opp til den enkelte offentlige virksomhet å vurdere hvilken programvare den ønsker å benytte. IKT-strategien peker på at det til syvende og sist er den enkelte offentlige virksomhet som må vurdere hvilken programvare den er best tjent med og selv vurdere tilbudene ut fra egne forutsetninger og krav, f.eks. kostnader for å tilpasse annen programvare, egen teknisk kompetanse, vedlikeholdskostnader, langsiktighet m.m. De enkelte virksomhetene vil komme til ulike konklusjoner her. Bruk av åpne formater og protokoller er viktig når informasjon skal utveksles med publikum og næringslivet. Regjeringen vektlegger bruk av åpne løsninger i sin IKT-strategi. Dette kommer bl.a. til uttrykk i Regjeringens arbeid med innrapportering og gjenbruk av informasjon, der det legges vekt på bruk av åpne formater når nye løsninger skal etableres. Regjeringens nettsted, ODIN, bruker åpne protokoller og formater i sin presentasjon av informasjon. Det er anbefalt at offentlige nettsteder følger åpne formater og protokoller for å sikre tilgang til informasjon for flest mulig brukere. Utbredelsen av åpne standarder og åpen kildekode-løsninger er også en viktig konkurransepolitisk problemstilling som jeg regner med at Konkurransetilsynet er oppmerksom på innenfor sitt ansvarsområde. Arbeids- og administrasjonsdepartementet har i samarbeid med Nærings- og handelsdepartementet gjennomført en bred undersøkelse på kort sikt som kartlegger initiativer på området åpen programvare og gir en oppdatert status med hensyn til bruk av denne typen programvare. Denne undersøkelsen skal også skissere mulige handlingsalternativer for de sentrale myndighetene. Resultatene fra undersøkelsen vil foreligge i løpet av november 2003. Når denne undersøkelsen og resultatene av den foreligger, vil departementet i samarbeid med Nærings- og handelsdepartementet vurdere hvordan den skal følges opp.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
Jeg er enig i intensjonen om at flest mulig brukere skal få tilgang til dette. Samtidig må departementet nøye vurdere at sentrale offentlige støttetiltak ikke bryter med statsstøttereglene eller regelverket for offentlige anskaffelser, for ikke å favorisere noen aktører i dette markedet. Andre land er også bundet av tilsvarende regler. Det er derfor store variasjoner i hvilken tilnærming land har tatt til åpen programvare, og hvor konkret man kan støtte dette. Myndighetene i noen land har inntatt en rolle som – skal vi si – passive informatører, mens andre er mer aktive som tilretteleggere. Vi vil vurdere vår tilnærming ut fra resultatet av den undersøkelsen som jeg varslet i mitt første svar. Så dette må vi få lov å komme tilbake til.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-10-15:
På vegne av arbeids- og administrasjonsministeren tror jeg at jeg tar med meg dette som en kommentar og et ønske fra representanten som har stilt spørsmålet. Vi legger ganske stor vekt på at vi skal komme tilbake med en helhetlig strategi knyttet til denne undersøkelsen, også i samarbeid med Nærings- og handelsdepartementet, som jeg hittil har sagt. Så det får være mitt svar.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg har et spørsmål til vår ærede barne- og familieminister, som svarer på vegne av utdannings- og forskningsministeren: «Meteorologisk institutt planlegger avvikling av værvarslingstjenesten på Rygge flystasjon. Eiere av fritids- og fiskebåter samt ferger som trafikkerer Oslofjorden, mener det er et sterkt behov for at tjenesten videreføres. Værvarsel for hele dagen fra Blindern, med fjordens spesielle værforhold, vil bety redusert sikkerhet. Mener statsråden en omlegging av værtjenesten vil tilfredsstille båtfolkets krav til sikkerhet?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden for svaret. Det har vært betydelige reaksjoner fra båtfolket på de endringene som foreslås på Rygge, og som skal gjelde fra 1. januar 2004. Det er vel først og fremst begrunnet i at tjenesten, slik den er organisert i dag, fungerer meget bra. Det er jo hundretusener av fritidsbåter i Oslofjorden, den mest trafikkerte fjorden i landet særlig i sommerhalvåret, og det er skiftende værforhold. Vi har også jumboferger med 10 000 passasjerer ut og inn fjorden hvert døgn. Det har vært fokusert mye på dette, og særlig når man har en god tjeneste, er man redd for å miste den. Slik som dette er blitt presentert fra statsråden nå, virker det i utgangspunktet betryggende at Meteorologisk institutt skal ha frekvente varslinger. Nå skal man varsle relativt frekvent også om natten, og man skal benytte seg av alle teknologiske hjelpemidler og profesjonelle aktører fra Meteorologisk institutt. Jeg har allikevel et tilleggsspørsmål: Hvis det skulle vise seg at dette som nå presenteres teoretisk, og som ser ut til å være bra, ikke fungerer i praksis, vil departementet være villig til å revurdere dette og se på saken på nytt igjen?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden for tilleggssvaret og har kun en kommentar til det. Det er jo slik i det norske samfunn at mye forandres. Det er viktig at man ikke forandrer for forandringens egen skyld når man her har en tjeneste som beviselig fungerer. Jeg kjenner ikke til at det har vært noen ankepunkter mot den, men allikevel er man villig til å forandre på det som er meget tilfredsstillende. Grunnen er jo ofte at man skal spare penger. Men hvis det viser seg at dette ikke fungerer, og man allikevel skal spare penger på en tjeneste, er det også mulig å vurdere brukerfinansierte tjenester, at den som henvender seg eller bruker tjenesten, helt eller delvis betaler for den, slik at man kan sementere en ordning som beviselig fungerer bra.
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg har tillatt meg å stille arbeids- og administrasjonsministeren et spørsmål: «Den norske statsforvaltningen benytter i dag i stor utstrekning programvare basert på lukkede standarder og protokoller. Dette er konkurransevridende og vanskeliggjør overgang til alternativer basert på åpen kildekode. Det finnes nå gode alternativer til Microsoft som er gratis, særlig kan kontorpakken OpenOffice og operativsystemet Linux nevnes. Hva vil statsråden foreta seg for å øke bruken av programvare som er basert på åpne standarder og protokoller?»
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg takker for det jeg betrakter som et oppløftende svar, men vil likevel følge opp. Bruk av lukkede formater og protokoller fører til at man blir bundet til programvare fra én leverandør. Det er viktig at alle skal kunne benytte seg av statens tjenestetilbud, uansett økonomisk bakgrunn. Prisene på datamaskiner ligger i dag så lavt at også de minst ressurssterke brukerne kan anskaffe dem. Men da vil programvare være en stor kostnad, og siden det finnes gode gratisalternativer, er det viktig å sikre at flest mulig kan benytte seg av dem. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Vil statsråden jobbe for å sikre at den norske forvaltningens tjenester benytter åpne formater og protokoller, slik at tilgangen sikres for flest mulig brukere?
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2003-10-15:
Jeg takker på ny for et hyggelig svar. Jeg synes også det er hyggelig at Select-avtalen med Microsoft ikke ble fornyet. Men jeg føler samtidig at departementet kanskje burde foretatt seg litt mer for å sikre en fri konkurranse. Den norske staten bruker flerfoldige millioner kroner årlig og er derfor en veldig stor aktør som kjøper av programvare. Mitt spørsmål er: Er det aktuelt i større grad aktivt å bruke den store markedsmakten som den norske staten har, for å presse leverandører til i større grad å ta i bruk åpne formater og protokoller?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg skal få stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Ved omorganiseringen fra Vegvesenet til Mesta får man 66 pst. av sin gamle lønn utbetalt som sluttpakke i inntil ti år. Ifølge bladet «Vegen og Vi»(Statens vegvesen) får man fortsatt beholde 66 pst. av sin gamle lønn i inntil ti år, selv om man begynner i ny, godt betalt jobb i konkurrerende firmaer. (Statens vegvesen) Var dette intensjonen til statsråden ved omorganiseringen av Statens vegvesen?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg er for så vidt veldig godt fornøyd med svaret. At nedbemanningen i Statens vegvesen ved overgangen til Mesta skulle skje i ordnede former, har vi alle sammen vært enige om, og det er overhodet ikke det denne saken dreier seg om. Det den dreier seg om, er at man skal prøve å få spart en del midler, og at ingen skal ha dobbelt lønn. At det er snakk om to–tre personer, vet ikke jeg noe om – jeg bare forholder meg til Statens vegvesens eget blad «Vegen og Vi». Jeg er glad for at statsråden vil ta fatt i dette. Men har hun noen formening om at det virkelig vil bli gjort noe, og at denne saken med dobbelt lønn vil bli stoppet? Og i så fall: Hvor store innsparinger forventer statsråden at dette kan bety?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Som jeg sa i stad, er det ikke min hensikt å ta opp noe om at nedbemanningen skulle skje i ordnede former – det er vi alle enig i. Statsråden begynner også å snakke om sluttpakker og verdig behandling. Det er vi også alle enig i. Men praksisen med at man slutter og kan ta med seg 66 pst. av sin gamle lønn inn i et nytt firma, som Selmer, Veidekke e.l., synes jeg rett og slett er leit. Når man ser at tidligpensjonering i budsjettinnstillingen er summert til 911 mill. kr, er det klart at her burde det være midler å spare. Synes ikke statsråden at 911 mill. kr på dette området er ganske mange penger som kunne vært brukt på en bedre måte, enten på trafikksikkerhet eller på bedre veier?
Torild Skogsholm (Venstre), 2003-10-15:
Den 1. januar 2003 ble ansatte i produksjonsvirksomheten i Statens vegvesen overført til Mesta. Bemanningen i Vegvesenet var et resultat av at produksjonsvirksomheten fikk tildelt oppdrag direkte. En endret markedssituasjon har krevd omstillinger på personalsiden. Jeg har vært, og er, opptatt av at nedbemanningen skal skje på en ordentlig måte. Jeg er bl.a. opptatt av å gi eldre arbeidstakere en verdig avgang fra arbeidslivet, og har følgelig lagt til rette for at selskapet får mulighet til å benytte f.eks. tidligpensjon i de tilfellene der en ansatt ikke vil ha krav på ordinær tjenestepensjon eller avtalefestet pensjon. Jeg viser her til omtale i St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 1 for 2002-2003, Omdanning av Statens vegvesens produksjonsvirksomhet til statlig aksjeselskap. Jeg konstaterer at Mesta forholder seg til regelverk og praksis som ved andre omstillinger i statlig sektor. Det har imidlertid ikke vært min intensjon at tidligpensjonsordningen skulle medføre at enkelte hever «dobbelt lønn». Etter det jeg har fått opplyst, gjelder det så langt to–tre personer. Jeg vil ta kontakt med Mesta for å drøfte bruken av dette virkemiddelet.
Torild Skogsholm (Venstre), 2003-10-15:
Jeg vil igjen understreke at det er forskjell på sluttpakke, som handler om en ordning som vil gjelde i inntil 18 måneder etter at man slutter, og det som handler om tidligpensjonsordninger. Jeg vil også minne om at da etableringen av Mesta skulle skje, hadde man anslått overtalligheten i virksomheten til 1 500 personer. I virksomheten var det ca. 1 000 personer over 58 år. Det sier litt om sammensetningen av arbeidsstyrken i bedriften. Jeg har vært opptatt av, som jeg sa innledningsvis, en verdig behandling av de ansatte. Vi har et styre for selskapet som har mulighet til å velge ulike ordninger for å ta hensyn til de ansatte, enten det er sluttpakke eller tidligpensjon. Den ordningen vil fortsette.
Torild Skogsholm (Venstre), 2003-10-15:
Det ble lagt inn betydelige midler til omstilling for selskapet da det ble etablert som AS. Dette har vært viktig for å ivareta hensynet til de ansatte på en god måte. Omstillingen er og har vært krevende, og jeg vil si at den så langt er vellykket, ikke minst ut fra at man tar hensyn til og viser respekt for de ansatte i virksomheten. Som jeg sa innledningsvis, har ikke intensjonen bak ordningen vært at vi skulle lage et system for doble lønninger. Dette vil jeg drøfte med Mesta. Men det er også opp til arbeidsgiver å velge hvilken løsning man vil ha for sine ansatte. Det er en stor omstilling, som er krevende. Den er vellykket, ikke minst på den måten at vi får hentet ut en effektivitetsgevinst som nettopp fører til at vi kan bruke mer penger til veg, trafikksikkerhet og hva det skulle være.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til miljøvernministeren: «I programmet Dokument 2 på TV     2 om ulvemysteriet som ble sendt 22. september 2003, ble det «bekreftet» det bygdefolk i mange år har påstått, at ulvene i Sør-Skandinavia oppstod gjennom illegal utsetting, dvs. grov miljøkriminalitet. Ser statsråden dette som sannsynlig, og vil han sette ned en granskingskommisjon for å undersøke disse svært alvorlige påstandene?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg ser på som positivt, såpass langt som saken er kommet. Det var alvorlige påstander som kom fram i dette TV-programmet, hederspersoner har sett ting som skulle bevise at ulven er utsatt ulovlig. Det er mange som har vanskelig for å tro at ulven har vandret såpass langt som enkelte hevder, altså fra Estland, Russland eller Finland og så gjennom Sverige og til Norge. Det høres merkelig ut at den gjør det. Jeg takker statsråden for at en har kommet såpass langt og har tatt spørsmålet på alvor. Men det jeg ønsker, er at kommisjonen – eller komiteen, eller hva man nå kaller den – blir en utvidet og mer nøytral kommisjon, at den består av både personer som er for rovdyr, i dette tilfellet ulv, og personer som er motstandere, for på den måten å få klarlagt alle sider – jeg understreker alle sider – ved denne saken, slik at vi en gang for alle kan bli ferdig med spørsmålet om hvor den norske ulven kommer fra.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2003-10-15:
At de kommer derfra, er det ingen tvil om. Genene viser at nettopp derfra kommer de. Men spørsmålet er: Hvordan har de kommet seg fram? Har de gått, slik som statsråden sier? Det kan også være mulig, men mange av oss stiller spørsmålet: Hvorfor skulle ulven gjøre det? Da tror vi kanskje heller at den er blitt hjulpet av mennesker. Det er det flere som tror, og det viste kanskje TV-programmet. Men hvis det viser seg at ulven kommer fra nord, eller fra Estland via Russland/Finland, er da Norge forpliktet til å ha en ulvestamme som ikke i utgangspunktet er norsk, men som kommer fra helt andre distrikter? Dette handler om distriktspolitikk, det handler om å leve ute i distriktene, det handler om hva det er verdt å kunne bruke naturen, det handler om å føle trygghet, det handler om å kunne drive med bufe slik at man har noe å leve av. Så det handler ikke bare om å ha ulv eller ikke, men det handler om god distriktspolitikk, slik at menneskene fortsatt kan leve og bo i trygghet, bl.a. på Finnskogen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-10-22:
Jeg har et spørsmål til statsministeren. Norge er et land som har lyktes i å ha lavere arbeidsledighet og en større andel av befolkningen i arbeid enn de aller fleste andre vestlige industriland. En viktig årsak til det er at vi har hatt et samarbeid mellom partene i arbeidslivet der lønnstakerorganisasjonene har bidratt til et ansvarlig inntektspolitisk samarbeid, en ansvarlig økonomisk politikk. Til gjengjeld har de hatt en sikkerhet for dialog med myndighetene om lovendringer og vedtak som angår forhold i arbeidslivet. Denne dialogen undergraver nå Regjeringen ved å fremme en lang rekke forslag som svekker lønnstakernes posisjon i Norge, bl.a. ved at man har redusert dagpengene til de arbeidsledige, foreslår nye kutt i sykelønnsordningen, har svekket arbeidsmiljøloven når det gjelder overtidsbestemmelser, og nå sist har varslet et forslag om økt adgang til midlertidige ansettelser. Dette er etter min vurdering dobbelt galt, fordi det bidrar til mer utrygghet. Mitt spørsmål til statsministeren er om han vil revurdere det varslede forslaget fra Regjeringen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-10-22:
Jeg tror ikke statsministeren helt ut forstår alvoret. Det er selvsagt ingen som mener at dette samarbeidet handler om at man skal diktere hverandre, men det handler om å vise respekt for hverandre. Og når man har invitert partene til en dialog om et nytt lovverk for arbeidslivet, er det åpenbart provoserende og reduserer mulighetene til å få fram fornuftige løsninger, når Regjeringen noen uker før man skal komme med en felles innstilling fra dette utvalget, velger å fremme forslag som går på tvers av det man vet at arbeidstakerorganisasjonene er opptatt av. Det er jo ikke bare LO som reagerer på dette. Alle arbeidstakerorganisasjonene i utvalget reagerer på det og har trukket seg fra utvalget. Når det gjelder spørsmålet om midlertidige ansettelser, er det å snu det hele helt på hodet. Fafos vurdering er jo at dagens regelverk fungerer bra. 10 pst. av arbeidstakerne er midlertidig ansatt med dagens regelverk. Det er ikke behov for noen liberalisering som gjør at en kan få permanente A- og B-lag, mennesker som går fra den ene midlertidige jobben til den andre. Det skaper økt usikkerhet, større forskjeller, og det kan undergrave mulighetene for ansvarlige lønnsoppgjør, fordi de som har de trygge, faste jobbene, blir enda tryggere. All usikkerhet i forhold til arbeidsledighet blir belastet dem som har midlertidige jobber. Det er et alvorlig problem, som statsministeren åpenbart ikke forstår.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-10-22:
Jeg følte at det var nødvendig for meg å blande meg inn i denne hyggelige samtalen mellom statsministeren og hans parlamentariske grunnlag(munterhet i salen) (munterhet i salen) Utgangspunktet er at hvis statsministeren er bekymret for pengegaver til politiske partier, bør han starte med det største regjeringspartiet, som har mottatt et betydelig antall millioner kroner i gaver, men fortsatt nekter å offentliggjøre hvem det er som har gitt dem penger til å finansiere deres valgkamp i år. Man burde starte med det istedenfor å bruke tiden på et samarbeid som er fullstendig åpent, der det ikke er noe som er skjult. For det andre er det slik at når det gjelder midlertidige ansettelser og samarbeidet der, er det ikke bare LO, men det er alle lønnstakerorganisasjonene – YS, AF og Utdanningsgruppenes Hovedorganisasjon – som har kritisert Regjeringen kraftig. For det tredje er det ikke slik at de forslagene Regjeringen nå kommer med, vil redusere ledigheten. Tvert imot kan de bidra til økt ledighet, fordi de endrer systemet for lønnsfastsettelse i Norge. Lønnstakerorganisasjonene får mindre motiv til å bry seg om helheten i økonomien når man får et A-lag og et B-lag, der det er et B-lag av varig midlertidig ansatte som tar all usikkerheten knyttet til arbeidsledighet. De landene som har den type regler Bondevik nå ønsker å innføre i Norge, har høyere ledighet enn Norge. Det burde tale for seg.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-10-22:
Jeg er glad for at statsministeren stadig viser til erklærte arbeiderpartimedlemmer, og det er flott, men jeg stoler altså mer på OECD, som har laget en omfattende rapport om dette. De kan ikke dokumentere den sammenhengen som statsministeren hele tiden viser til, at økt adgang til midlertidige ansettelser gir lavere ledighet. Tvert imot vet vi at økt adgang til midlertidige ansettelser øker faren for et A-lag og et B-lag, og at det er de midlertidig ansatte som går fra den ene midlertidige jobben til den andre, som må bære all usikkerheten i arbeidsmarkedet, og at det kan endre det norske systemet for lønnsfastsettelse, slik at vi får et varig høyere nivå på ledigheten i Norge. Vi er redd for økende ledighet som resultat av det Regjeringen nå foreslår. For det andre snakker statsministeren som om det ikke var adgang til midlertidig ansettelse i Norge i dag. Det er det, når det er ekstraordinært arbeid, når det er sesongvariasjoner og ved andre særskilte grunner. Og det er det systemet, der 10 pst. av arbeidstakerne faktisk i dag er midlertidig ansatte, som gjør at to tredjedeler kommer i arbeid, som Fafo skryter av. Men det er jo det systemet som Fafo skryter av, som statsministeren vil endre.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Jeg er helt enig med representanten Stoltenberg i at et samarbeid med partene i arbeidslivet er viktig med tanke på den økonomiske utviklingen, og først og fremst for å bekjempe arbeidsledigheten. Det samarbeidet tar Regjeringen sikte på å videreføre, og jeg tror at det vil være mulig også foran det forestående inntektsoppgjøret. Jeg viser bl.a. til uttalelse fra lederen i UHO om at de ikke synes uenigheten om spørsmålet om midlertidig ansettelse skal rokke ved muligheten for et inntektspolitisk samarbeid. Slik forventer vi også at de andre organisasjonene i arbeidslivet vil opptre. Det vil jo være til fordel for deres medlemmer, og ikke minst for de arbeidsledige, at vi får til et slikt samarbeid. Men et samarbeid betyr ikke at en regjering lar seg diktere av organisasjoner. Det er en forskjell på samarbeid og diktat, og det legger også Regjeringen vekt på. Når det gjelder den aktuelle saken om midlertidig ansettelse, har vi fremmet dette av hensyn til de arbeidsledige. Undersøkelser, bl.a. fra Fafo, som jo står Arbeiderpartiet relativt nær, viser jo at nær to tredjedeler av dem som blir midlertidig ansatt, kommer i fast arbeid etter to år. Det må være bedre enn å være helt utenfor arbeidslivet. Vi ønsker et samarbeid med LO og de andre også om prosessen rundt dette. Derfor inviterte vi LO og de andre organisasjonene til et møte om dette. De fikk tilbud om å bli imøtekommet på det punktet som var deres største innvending, nemlig at Arbeidslivslovutvalget skulle få uttale seg. Det fikk de tilbud om, likevel avslo de, og det kan jo gi grunn til en viss undring. Men Samarbeidsregjeringen gir ikke opp det inntektspolitiske samarbeidet av den grunn. Det tror vi heller ikke organisasjonene vil gjøre.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
De som virkelig er et B-lag, i den grad en kan kalle det det, er de arbeidsledige. Det overrasker meg at Arbeiderpartiets leder ikke er mer opptatt av hvordan vi kan skape et mer fleksibelt arbeidsmarked, slik at de kan komme og få en fot innenfor, for deretter, som de fleste faktisk får, å få fast jobb. At en vil holde på dagens litt stivbente regler og hindre dette, det overrasker meg fra et parti som sier at de har kamp mot ledighet som sin hovedsak. Det vi gjør nå, er at vi kommer mer på linje med de andre nordiske land, som det sosialdemokratiske Sverige, hvor de for øvrig har bestilt utredning om en ytterligere oppmyking, det sosialdemokratiske Tyskland likeså. Jeg viser også til at den mangeårige arbeiderpartipolitiker Truls Frogner sier at av dem som i hans bedrift får en midlertidig ansettelse, kommer flertallet ut i fast jobb etter relativt kort tid. Jeg ser også at lederen av det såkalte Holden-utvalget, Steinar Holden, i Aftenposten i dag langt på vei uttrykker støtte til dette forslaget.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Det arbeidstakerorganisasjonene reagerte på, var prosessen. Derfor tilbød vi dem det de bad om, nemlig at saken skulle ferdigbehandles i Arbeidslivslovutvalget. Så sa de – anført av LO – nei, etter at de hadde fått et tilbud om imøtekommelse av det som var deres hovedinnvending. Dette gir grunn til en viss undring. Jeg skal ikke gå nærmere inn på det, annet enn ved å si at jeg ikke skal hindre Regjeringen i å fortsette et samarbeid med organisasjoner generelt og om lønnsoppgjøret spesielt. Det må være bedre å få en jobb midlertidig, med gode muligheter til å få en jobb fast, enn ikke å ha noen jobb i det hele tatt. Det undrer meg at Arbeiderpartiet ikke er mer opptatt av alle dem som nå blir holdt utenfor arbeidsmarkedet, alle dem som går helt ledige fordi en har slike regler. Vi har jo slike mer fleksible regler i staten, men det har jeg ikke sett at Arbeiderpartiet har tatt opp kampen mot. Dette er tydeligvis mye mer galt i det private næringsliv enn i staten.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Jeg vil ikke gå inn og spekulere om motivene til de nevnte ledere innenfor fagbevegelsen som Sandberg nå trakk fram. Jeg tror at de vil kjempe for sine medlemmers interesser. En annen side av saken er at LO jo har erklært som mål å skifte ut denne regjeringen i 2005. Det må vi bare ta til etterretning. Det har de selvsagt lov til. En kan også mene noe om de nære forbindelser mellom Arbeiderpartiet og én bestemt fagorganisasjon. Det skal jeg heller ikke gå inn på nå. På tross av dette har jeg hatt, og tar sikte på å ha, et godt samarbeid med den til enhver tid sittende ledelse i Landsorganisasjonen – som med de andre organisasjonene – på samme måte som jeg tror de vil legge vekt på å ha et godt samarbeid med den til enhver tid sittende regjering, selv om de skulle ha ønsket seg en annen. Jeg akter å stå for et slikt samarbeid også i tiden framover.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Slike karakteristikker forholder jeg meg ikke til, det synes jeg er mindre interessant. Jeg tror det blir mindre forskjeller, fordi flere kan få jobb. Jeg registrerer at SV tydeligvis er mindre opptatt av dem som er helt arbeidsledige, enn av dem som kan få en midlertidig jobb. Jeg fastholder at det er bedre å få en jobb midlertidig – fordi erfaringene også viser at en da lettere får en fast jobb – enn å stå utenfor arbeidsmarkedet. Vi har undersøkelser, bl.a. fra OECD, som tyder på det. Vi viser også til at i en begynnende oppgangskonjunktur, som vi nå regner med at vi vil gå inn i, kan oppgangen og økt sysselsetting bli forsinket av stivbente regler, som ikke gjør arbeidsmarkedet mer fleksibelt, slik det også er i andre, bl.a. sosialdemokratisk styrte, land. Men jeg skjønner at det som er riktig for sosialdemokratiet i Sverige og i andre land, er helt galt i Norge. Jeg skjønner at det som er riktig i staten, er helt galt i det private næringsliv. Regjeringens hovedhensyn er å få folk i jobb, og det synes jeg også Karin Andersen skulle være mer opptatt av. Når det gjelder de som er utrygge, er det først og fremst de som er arbeidsledige. De er virkelig utrygge. De har ikke den tryggheten som et arbeid og en inntekt gir. Det er det Regjeringens hovedanliggende å gjøre noe med.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Det siste er i stor grad opp til stortingsflertallet. Når vi mener at en må holde et rimelig høyt tempo her, er det av hensyn til de arbeidsledige. Vi ønsker at flere arbeidsledige skal komme inn på arbeidsmarkedet. Jeg skjønner at det ikke bekymrer representanten Morten Lund, men det bekymrer faktisk Regjeringen. Dette er ikke noe nytt standpunkt verken fra regjeringspartiene generelt eller fra Kristelig Folkeparti spesielt, siden noen har framhevet det partiet. Dette var vi uenige om tilbake til 1996–97 – det tror jeg representanten Lund kjenner til – og det står i Sem-erklæringen. Men vi har tatt kritikken fra organisasjonene når det gjelder prosess, på alvor. Derfor tilbød vi dem at saken skulle ferdigforhandles i Arbeidslivslovutvalget – det som Morten Lund nå framholdt som et hovedankepunkt. Likevel sa LO, og deretter de andre, nei, enda de altså fikk innfridd det som var deres hovedankepunkt. Det gir grunn til en viss undring, men det hindrer ikke Regjeringen fra å søke et fortsatt samarbeid.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Dette er ikke noen svekkelse av ansettelsesvernet. Dette berører ikke dem som har fast jobb i det hele tatt. De får akkurat de samme rettigheter og vern som i dag. Dette er et forsøk på å bringe flere inn på arbeidsmarkedet, i håp om at flere skal få jobb og ikke være stengt helt ute fra arbeidsmarkedet. De virkelig utrygge er jo de som går arbeidsledige. Vi burde være opptatt av hvordan vi skal få flere inn. Vi tror at mer fleksible regler vil bringe flere inn. Undersøkelser viser at flertallet – nær to tredeler – har fått fast jobb etter to år. Det forundrer meg at Arbeiderpartiet ikke er mer opptatt av det. Jeg har en viss erfaring fra samarbeid med partene i arbeidslivet, både under denne regjeringen og under min forrige regjering. Jeg har alltid lagt stor vekt på et inntektspolitisk samarbeid. Jeg kommer til å gjøre det framover også. Jeg kommer til å anstrenge meg til det ytterste, for jeg mener at det også er i arbeidstakernes interesse å få til et inntektspolitisk samarbeid. Jeg ser ingen foranledning til å karakterisere organisasjonene i arbeidslivet, ei heller med referanse til andre regjeringsmedlemmer.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2003-10-22:
Det er riktig at i kjølvannet av den debatten som kom om finansiering av politiske partier, har Regjeringen satt ned et utvalg som skal vurdere og utrede finansieringen av demokratiske organer og institusjoner i landet vårt, bl.a. de politiske partiene. Det er etter mitt syn helt opplagt at det utvalget også må se på organisasjoners pengegaver til politiske partier. Det er velkjent at LO og dens fagforbund enkelte år faktisk har bevilget rundt 10 mill. kr til Arbeiderpartiet. Det er et beløp som de andre partiene bare kan drømme om. Dette står det selvsagt disse organisasjonene helt fritt å gjøre. Jeg vil ikke gå god for de uttrykk representanten Hagen brukte når det gjelder virkningen av slike pengegaver. Men jeg mener det er sunt for demokratiet at partiene blir mindre avhengig av gaver, enten det er fra næringslivet eller fra organisasjoner. I alle fall må dette utvalget gjennomlyse alle slike forhold og hvilke konsekvenser det måtte ha.