trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
Det har vært noen litt harde utfall i denne debatten, og både statsråden, Tina Bru og representanten Nikolai Astrup har alle sammen sagt at Stortinget har selv bedt om den stortingsmeldingen vi har fått på bordet i Stortinget. Det er ikke riktig. Stortinget har ikke bedt om det. Da fremmer man et forslag: «Stortinget ber regjeringen om …». Da ber man om en stortingsmelding. Det har vi ikke gjort. På side 129 i meldingen om Nordsjøen og Skagerrak står det riktignok at man skal komme med en oppdatering, men vi i Arbeiderpartiet har aldri bedt om en dårlig faglig begrunnet oppdatering, som vi har her på bordet i dag. Vi har aldri bedt om det. Og når representanten Ropstad er kjempesint på Arbeiderpartiet fordi han sliter med enkelte blokker i 23. konsesjonsrunde, så må jeg nok en gang minne om at da får han snakke med Tord Lien. Det er han som sitter med det ansvaret. Hvis vi fortsatt hadde hatt rød-grønn regjering, er det ikke sikkert at den konsesjonsrunden hadde sett likeens ut, vi står ved åpningsmeldingen. Men det er ikke godt å si, for vi vi sitter ikke i regjering. Så Ropstad må snakke med Tord Lien, ikke med Eva Kristin Hansen.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-06-18:
Det var Bondevik II-regjeringa som etablerte systemet med en helhetlig forvaltningsplan for havområdene i 2006 – en plan som var fundamentert på langsiktig forvaltning av havområdene, en tillitsskapende kunnskap basert på et system og en plan som det var faglig grunnlag for. Mener statsråden at forarbeidet gjort i Meld. St. 20 er tillitvekkende og ivaretar en god og kunnskapsbasert naturforvaltning for områdene i Barentshavet?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-06-18:
Jeg startet forrige innlegg med å understreke føre-var-prinsippet. Med dette som ledestjerne skal det også påpekes at iskanten, uansett definisjon, på tross av global oppvarming, under gitte værmessige forhold, for kortere eller lengre tid kan bli liggende lenger sør enn forventet. Det omtales i en merknad som Kristelig Folkeparti står sammen med Miljøpartiet De Grønne om. I tildeling av konsesjoner må det derfor tas høyde for dette, og det må ligge en klausul i alle konsesjoner i Barentshavet om at dersom iskanten på noe tidspunkt reelt sett er nærmere installasjoner for petroleumsutvinning eller leting enn 50 km, skal produksjon og leting umiddelbart stanses og ikke igangsettes igjen før iskanten er lenger unna enn nevnte sikkerhetssone. Det er ikke sikkert dette skjer, men det kan skje, og da må man ha tenkt på forhånd hva som er konsekvensen. Til slutt: Vi er glad for at et flertall mener at oljevernberedskapen i nord må styrkes, og teknologiutviklinga innen oljevernteknologi må intensiveres parallelt med arbeidet med rullering av forvaltningsplanen. Det er også vesentlig på bakgrunn av forventet økt petroleumsvirksomhet i de russiske havområdene og skipsfart som følger av dette.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Det er riktig som det refereres til, at det i vår samarbeidsavtale med Kristelig Folkeparti og Venstre står at det ikke skal være oljeaktivitet i iskanten. Stortinget har også bedt om en oppdatering av forvaltningsplanen i denne stortingsperioden, så jeg mener at det som regjeringen nå har levert gjennom Meld. St. 20, er både en avklaring når det gjelder samarbeidsavtalen med Venstre og Kristelig Folkeparti, og et svar på bestillingen fra Stortinget. Så vi mener at vi har levert i tråd med begge de to forutsetningene.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Jeg skjønner ikke helt hva representanten Hansen ber om. Jeg mener at vi har hatt behov for å avklare hvor iskanten går, og det mener jeg vi har avklart gjennom denne stortingsmeldingen, hvor vi har lagt akkurat samme definisjon til grunn, men brukt de sist tilgjengelige tallene. Så det har vi avklart, og vi mener også at vi har svart på det som Stortinget har bedt om, men jeg tar til etterretning at Stortinget sender en oppdatering av forvaltningsplanen tilbake til regjeringen, og vi vil fortsette arbeidet med en revidering av forvaltningsplanen. Men om det var mulig å forutsette at det var dit Stortinget ville da vi la den fram, er ikke sikkert.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Som jeg sa i mitt innlegg, er Meld. St. 20 basert på faglige innspill. Oppfølgingssystemet under forvaltningsplaner holder kunnskapen oppdatert gjennom Overvåkingsgruppen og Faglig forum. Vi har fått Overvåkingsgruppens rapport fra 2014, som beskriver tilstand og endringer i økosystemet i Barentshavet–Lofoten. Det har vi fått, og det er lagt inn som et viktig faglig grunnlag i stortingsmeldingen. Jeg refererte også til at vi har brukt fagrapporter om oljevern og skipstrafikk i nordområdene. Den type kunnskap som vi får kontinuerlig gjennom oppfølgingssystemet under forvaltningsplaner, har vi brukt som et faglig grunnlag i Meld. St. 20.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Som jeg tidligere har referert til, står det i vår samarbeidsavtale med Venstre og Kristelig Folkeparti at det ikke skal være oljeaktivitet ved iskanten. Det er vi helt enig i, og derfor mente vi det var viktig å få fram oppdatert kunnskap om hvor iskanten er. Vi mener nå at iskanten, med isdata fra 1985 til 2014, ligger nord for de områdene som er åpnet for petroleumsvirksomhet. Det – i kombinasjon med rammene som settes for nye utvinningstillatelser i 23. konsesjonsrunde – bidrar til å ivareta miljøverdiene ved iskanten, og det er nå avklart.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Statsråden legger samme definisjon til grunn som Stortinget to ganger tidligere har lagt til grunn, men vi har gjennom Meld. St. 20 oppdatert samme definisjon med de siste tallene. Og når det gjelder iskanten, foreligger det nå isdata fra perioden 1985 til 2014 for de områdene som er åpnet for petroleumsvirksomhet. Så jeg vil ta avstand fra beskyldningen om at statsråden har laget sin egen definisjon og oppdatering på dette. Vi har brukt akkurat samme definisjon som Stortinget har brukt, men vi har oppdatert stortingsmeldingen med de siste tilgjengelige dataene.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Regjeringen bruker jo samme definisjon som Stortinget to ganger tidligere har vedtatt, så når Stortinget nå ikke har vedtatt noen ny definisjon, er det jo den definisjonen som er gjeldende. Nå starter vi arbeidet med revideringen av forvaltningsplanen. Jeg har sagt at det er naturlig å se på om en skal komme med en ny definisjon av iskanten, men før det er gjort, må en jo forholde seg til det som er vedtatt i Stortinget tidligere, og den definisjonen er der det er 30 pst. sannsynlighet for at det finnes is i april.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Jeg har behov for å presisere litt på bakgrunn av denne debatten vi har hatt. Vi har lagt fram en stortingsmelding med et godt faglig fundament. Regjeringen har ikke foreslått noen ny definisjon av iskanten. Vi har basert oss på akkurat samme beregningsmåte som tidligere. Men det vi har gjort, er å putte de nyeste tilgjengelige dataene inn i den samme formelen. Den oppdateringen er gjort av Norsk Polarinstitutt på grunnlag av de nyeste tilgjengelige og kvalitetssikrede dataene. Det er en oppgave det er naturlig å be Polarinstituttet om å gjennomføre. Så har en sagt at en vurdering av beregningsmåten vil være et aktuelt tema for det faglige arbeidet fram mot revidering av forvaltningsplanen i 2020. Det er kanskje mer naturlig at en går inn og ser på beregningsmåten i en revidering enn i en oppdatering. Jeg skjønner selvfølgelig hva Stortinget nå gjør når de sender Meld. St. 20 for 2014–2015 tilbake til regjeringen. Da er det den forrige forvaltningsplanen som er gjeldende. Den har den samme definisjonen – vi endret ikke definisjonen fra den forvaltningsplanen i den oppdateringen vi nå la fram for Stortinget.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
:Jeg skjønner at det er mange på utsiden av denne salen som er ganske forvirret over den debatten som har pågått i lang tid med beskyldninger om endring av definisjon og annet. Regjeringen har ikke endret definisjonen. Vi har brukt den samme definisjonen som Stortinget la til grunn da de behandlet forvaltningsplanen i 2011. Det vi derimot har gjort, er å legge inn nye data i den definisjonen. Så påstår representanten Hansson at Polarinstituttet har kommet med en ny definisjon. Det er heller ikke riktig. Det som er riktig, er at Polarinstituttet kom med en høringsuttalelse til 23. konsesjonsrunde, hvor de anbefalte at en la en maksimalgrense der det var 1 pst. sannsynlighet for utbredelse av is. Det var ingen ny definisjon fra Polarinstituttet. Så har regjeringen sagt i den stortingsmeldingen som Stortinget nå velger å sende tilbake, at det er naturlig at vi kommer tilbake i revidering av forvaltningsplanen og ser på en ny beregningsmåte av iskanten. Nå fortsetter vi det arbeidet og går i gang med en revidering av forvaltningsplanen, hvor det er naturlig å se på en eventuell ny beregningsmåte. Så er det viktig, som normalt, at vi bruker Faglig forum til det og ikke nå sier at Polarinstituttet har kommet med en ny definisjon. De kom med en høringsuttalelse til 23. konsesjonsrunde. Nå bruker vi Faglig forum og kommer gjennom arbeidet med revideringen av forvaltningsplanen fram til en eventuelt ny beregningsmåte. Før det kommer på plass, må en forholde seg til det Stortinget selv har vedtatt gjennom forvaltningsplanen i 2011. Det er det regjeringen har gjort. Vi har ikke laget noen ny definisjon, men vi mente at det var av interesse for Stortinget og andre å få den siste tilgjengelige kunnskap om hvor iskanten nå er beregnet til å være. Derfor oppdaterte vi definisjonen med tallene fra 1985 til 2014. Det er det regjeringen har gjort.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-18:
Det var jo nettopp det representanten Solhjell nå tok opp, jeg sa i mitt aller, aller første innlegg. Jeg er glad for at en enstemmig komité sier at forvaltningsplanen er et viktig verktøy. Jeg er helt enig med representanten Solhjell i at dette er noe vi får internasjonal anerkjennelse for – fordi forvaltningsplanene er et godt verktøy. Derfor skal vi nå komme i gang med arbeidet med revideringen av forvaltningsplanen. Så har jeg behov for å presisere overfor representanten Eidsvoll Holmås: Det kartet han har vist til et par ganger nå, er basert på den definisjonen som kommer fra Faglig forum, hvor de definerte hvor det var 30 pst. sannsynlighet for is i april. Da mener jeg at når det kartet er basert på den definisjonen fra Faglig forum, er det nå det Stortinget har sagt er gjeldende. Når Stortinget nå ikke har sagt noe annet i denne saken, er det det en forholder seg til, og det er i den modellen vi putter inn de siste tilgjengelige dataene – ikke noe annet; det er ikke laget noen ny definisjon.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-18:
Det er riktig, som statsråden sa i eit tidlegare innlegg her, at det kan vere utruleg vanskeleg – det er mi erfaring også – å følgje debatten om iskanten, og til og med forstå han fullt ut. Kva er iskanten? Det er vanskeleg å forklare og vanskeleg å forstå for mange. Kvifor er han så utruleg viktig, den eksplosjonen av biologisk liv og alt han betyr for livet i Arktis – men òg sjølvsagt spørsmålet om korleis vi har definert det, korleis vi har behandla det i politikken? Når det gjeld noko av kjerneproblemet der, har etter mi oppfatning representanten Eidsvoll Holmås sakleg rett: I dei to forvaltningsplanane vi tidlegare har vedteke – den siste i 2011 – har det ikkje i tekst stått ein uttrykt definisjon: Sånn forstår vi iskanten. Det var eit kart som var lagt ved som ein kunne tolke som ein definisjon eller som ein illustrasjon, men det har ikkje stått ein uttrykt definisjon. Det er derfor også riktig at i samband med behandlinga av 23. runde kom det tekst frå ulike stader som ein kunne forstå på ulik måte – for å seie det sånn – som representanten Ropstad var inne på. Men nettopp derfor er det så utruleg viktig at det vert gjort eit heilskapleg arbeid med ein forvaltningsplan som gjer det klart, og som gjer det innanfor rammene av forvaltningsplanen, ideen bak forvaltningsplanen. Det var eigentleg det som var grunnen til at eg tok ordet; ein av dei viktigaste tinga i forvaltninga av norske havområde dei siste ti–tjue åra har vore at ein utviklar konseptet med forvaltningsplanar. Det har gitt oss høve til å forvalte dei ressursane med eit økologisk, miljøfagleg, utgangspunkt, som ei ramme for annan aktivitet. Sidan eg veit at ein miljøvernminister i jobben sin i ei regjering ofte er litt aleine om å ta omsyn til det, mot ei rekkje ulike andre enkeltinteresser, som slåst for andre ting, er det jo når alt kjem til alt, ein styrke at eit fleirtal i Stortinget seier: Kom tilbake med ein heilskapleg forvaltningsplan. Det er ein styrke til å seie at no må vi gjere det arbeidet innan ramma for at vi skal forvalte våre havressursar på ein økologisk og berekraftig måte. Så det beste som kan kome ut av dette, er at det instituttet vert styrkt. Eg har sjølv opplevd korleis det har vorte lagt merke til i andre land, land som har teke kontakt med oss for å samarbeide om det, lære av den måten å forvalte havområda på. Det eg iallfall håpar kjem ut av dette, er at statsråden går litt ut av forsvarsposisjon og over i ein posisjon for korleis vi om ei stund skal få ein heilskapleg forvaltningsplan til Stortinget som tek utgangspunkt i å forvalte ressursane våre på ein miljømessig forsvarleg måte – inkludert ein definisjon av iskanten.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-06-18:
Det er eit komplekst og vanskeleg område me diskuterer i dag, og det er ikkje enkle svar. Men den nye Triton-aksjonen som no har tredd i kraft, og der Noreg deltek med eit skip, har ei noko anna innretning enn det arbeidet som tidlegare har vore gjort i området, der søk og redning var i fokus. Det har vore meir fokus på grenseovervaking og på å ta ut båtar som kan vere brukte av det me kanskje kan kalle kriminelle, som tener mykje pengar på å stille båtane til disposisjon. Kan statsråden stadfeste at det norske bidraget vil vere brukt til søk og redning og ikkje til meir typen militære oppgåver i dette området?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-06-18:
I innlegget mitt utfordra eg statsråden til å seie litt om kva for andre alternativ som har vore ute i prosessen. For med mindre ein skal anta at fylkestinget sin gruppeleiar i Framstegspartiet i Sogn og Fjordane er totalt uinformert i sine uttaler og ikkje har kontakt med det som skjer sentralt, så har han vore overtydeleg på at ein har leita med lys og lykt etter andre løysingar. Difor spør eg igjen: Kva andre alternativ har vore vurderte i prosessen? Var nokre av dei alternativa utan bompengar, og kvifor vel ein i så fall likevel å leggje fram ei bompengesak?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-06-18:
Eg registrerer at eg ikkje fekk noko svar på spørsmålet mitt. Difor skal eg stille eit anna spørsmål, for rentekompensasjon er tydelegvis svaret på det meste. Den raud-grøne regjeringa tok vekk bompengar på enkelte prosjekt, bl.a. Kvivsvegen, som òg er ein del av E39. Ein kan jo spørje seg kvifor ein ikkje gjer det i staden for å gå vegen om rentekompensasjon. Meiner statsråden at ein ved å gi rentekompensasjon får betre utnytting av pengane enn ved å gi dei direkte til det enkelte prosjektet over statsbudsjettet?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-06-18:
Eg vil gjerne stille spørsmålet igjen, for eg fekk ikkje svar – eg fekk ikkje svar på det fyrste spørsmålet og fekk heller ikkje svar på det andre spørsmålet. Meiner statsråden at ein gjennom å kompensere for renta, altså ha ein rentekompensasjon, brukar pengane betre – får meir veg for pengane – enn om ein hadde løyvd dei direkte til prosjektet over statsbudsjettet?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-18:
I forslaget viser forslagsstillerne til den kritiske flyktningsituasjonen, noe vi i Venstre er veldig enig i. Stadig flere mennesker er på flukt fra krig og konflikter. FNs høykommissær for flyktninger rapporterte i dag at 59,5 millioner mennesker er på flukt i verden. Et økende antall desperate mennesker er villige til å risikere livet på den farlige reisen over Middelhavet. UNCHR har anslått at rundt 3 200 mennesker har druknet på vei over Middelhavet til Europa i fjor. Over 22 000 mennesker har mistet livet de siste 15 årene. Dette gjør at Middelhavet er verdens farligste grense mellom land som ikke er i krig. Situasjonen beskrives som den største humanitære krisen i vår del av verden. Middelhavet er vår yttergrense som følge av Schengen-samarbeidet. Svært mange av skipene som opererer i området, er norske. Det betyr at vi har et særlig ansvar for å bistå i regionen. Norske skip og sjøfolk og norske hjelpeorganisasjoner gjør, og har gjort, en formidabel innsats i Middelhavet. De har reddet mange liv. Venstre er opptatt av at bidraget fra norske myndigheter skal ha som formål å redde liv og å redusere den humanitære katastrofen i Middelhavet. Det er behov for innsats på flere områder: fredsarbeid, nødhjelp, bistand til land i regionen rundt kriseområdene og innsats mot menneskesmugling, beskyttelse av mennesker på flukt og opphold for flyktninger – alle områdene henger sammen. Videre må vi bekjempe de underliggende årsakene til migrasjon. Utvikling av fattigdomsbekjempelse er helt sentralt, og det er nødvendig med satsing på utdanning og bidrag nå det gjelder fred og forsoning. Norge bør i tillegg gå i front i arbeidet med å sikre en bredere reform av migrasjonslovgivningen i Europa, da spesielt asyllovgivningen, og en regulering av Dublin-avtalen, med sikte på en jevnere ansvarsfordeling mellom landene. Venstre mener regjeringen må ta initiativ overfor EU for å bidra til en europeisk samordning for å løse situasjonen i Middelhavet. Spesielt viktig er det å ta opp spørsmål om byrdefordeling i Europa, innsats mot menneskesmuglere og beskyttelse langs fluktveier. Det bør også vurderes om det er hensiktsmessig med en bilateral avtale med Italia. Flyktningstrømmen øker, og Norge må bidra til en løsning. Derfor er det viktig at Stortinget holdes orientert om framdriften av arbeidet og om behovet for endringer i den humanitære innsatsen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-18:
Jeg har behov for å spørre statsråden om hans og regjeringens syn på en eventuell aksjon for å ødelegge båtene til menneskesmuglerne. Jeg tar det for gitt at regjeringen overhodet ikke mener at man skal ødelegge båter med flyktninger i – det er det ikke grunn til å spørre om. Det som Leger Uten Grenser påpeker overfor oss, er at hvis man ødelegger båtene, vil man overlate tusenvis av mennesker til seg sjøl, i en livstruende situasjon i Libya. Der vet vi at det ikke eksisterer trygghet overhodet, og at de er fullstendig overlatt til seg sjøl i en situasjon det er umulig å komme ut av. Ser statsråden at en slik aksjon kan resultere i en slik eskalert katastrofe?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-18:
Mye av dette kommer av at det ikke finnes noen andre, lovlige måter å komme til Europa på som flyktning for mange av disse menneskene. At de skulle bli fast i et land som Syria, der det er en voldelig konflikt og ingen sikkerhet, er en situasjon i hvert fall myndigheter er nødt til å ta det sterkeste ansvar for, hvis man setter i gang en slik aksjon. Så er det ingen som er uenig i at mange av disse farkostene er livsfarlige. Det er jo derfor folk drukner og derfor det trengs flere redningsoperasjoner som går nærmere kysten av Afrika. Hvis statsråden kan si litt mer om de konkrete tingene som foregår på dette området, hadde det vært bra. Kan statsråden bekrefte, når han sjøl sier at man skal hjelpe folk der de kommer fra, at det må være uaktuelt å kutte i bistand for å finansiere slike tiltak?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-18:
Det er det ingen som tror, men det er nå en realitet at regjeringen sjøl finansierer hjelpetiltak gjennom avtale, med kutt i bistanden ellers. Men vi kan la det ligge og diskutere det mer i morgen. Vi får ikke diskutert dette en eneste gang uten at ordet «lykkejeger» eller «de som søker lykken» dukker opp. Det hadde jeg håpet vi kunne unngått. Uansett om dette er en krigssituasjon eller en annen situasjon der man risikerer å miste livet av sult, eller at barna gjør det, der det ikke finnes en eneste form for sikkerhet, ville jeg håpet at man kanskje kunne omtale dette på en litt annen måte. Dette er mennesker som søker et minstemål av trygghet og framtid i sitt liv, på samme måte som vi har. Er ikke statsråden enig i det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-18:
Først har jeg behov for å understreke at SV, i likhet med Senterpartiet, mener at man ikke kan ha noen NATO-operasjon uten forankring i FN-pakten og FN-mandatet, slik det står i merknaden. Det er nok en inkurie at vi ikke er med på den. Til det forslaget vi fremmer, registrerer jeg at det er flere partier nå som sier at det er dette vi må. Jeg vil da oppfordre flere til å stemme for det, for det er åpenbart at vi trenger å sette av mer midler til søk og redning i Middelhavet til neste år. Det er ingenting som tyder på at behovet vil bli mindre til neste år, dessverre. Vi må da ha en redningsoperasjon, slik at det blir mulig også å ha et samarbeid med store internasjonale hjelpeorganisasjoner om dette redningsarbeidet, og det må være førsteprioritet å redde liv. Den andre delen av forslaget dreier seg også om det flere partier, bl.a. Venstre, har vært oppe og sagt de er enig i, nemlig at man må få til en endring i migrasjonslovgivningen i Europa og også i Dublin-samarbeidet. Landene som er kyststater til Middelhavet, varsler at dette er i ferd med å bryte sammen for deres del, og at de på ulike måter nesten er i ferd med å sabotere avtalen ved at de ikke stempler pass og identifikasjonspapirer når flyktningene kommer i land. Gjør de det, risikerer de at det er de som skal sluttbehandle alle søknadene og også gi opphold. Det er lett å skjønne at det er en vanskelig situasjon, særlig når Norge i morgen skal diskutere om vi skal ta imot 10 000 flyktninger over ti år. Dette er land som nå tar imot mange, sjøl om det ikke på noen måte heller kan sammenliknes med det ansvar som fattige land tar, og som de må ta, og som de ikke har noen mulighet til å fri seg fra, nettopp fordi de er nabostater til konfliktområder – slik som Libanon, Jordan og Tyrkia er nå. Og mange andre land i Afrika er blitt et slags nytt hjemland for svært mange flyktninger som har måttet reise fra ulike konflikter og vanskelige katastrofer på det kontinentet. Vi har også nå en situasjon i Asia, der båtflyktninger fra Myanmar skyves ut på havet og er i stor havsnød. Ingen har oversikt over hvor mange som dør der heller. Dette er i ferd med å bli et stort internasjonalt problem. SV er enig i at dette krever breie løsninger, men vi mener Norge må gjøre mer.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Jeg har lyst til å takke komiteen for en interessant debatt som på mange områder viser at det er bred enighet om mye, men også at det er en del politiske uenigheter om noe. Tragediene i Middelhavet som følge av migrasjon over Middelhavet er alvorlig. Det er nødvendig med tiltak på både kort og lengre sikt for å møte disse utfordringene, og det er et felles europeisk ansvar. Regjeringen har som kjent, som flere av talerne har vært inne på, sendt et skip for å delta i Frontex’ operasjon Triton i Middelhavet. Skipet seilte fra Norge i slutten av mai og er nå fremme i operasjonsområdet til Triton. «Siem Pilot» deltar i grensekontrolloperasjonen og bidrar således også til å redde liv. Regjeringen har også som kjent besluttet å ta imot Redningsselskapets svært sjenerøse tilbud om å sende en redningsskøyte til Middelhavet, også det for å bidra i grenseoperasjonen og til å redde liv. Redningsskøyta vil gå inn i Frontex-operasjonen Poseidon i Hellas. Trykket på det østlige Middelhavet har ikke blitt mindre, og også her er det stort behov for å ha fartøy til grensekontroll og sjøredning. Om bord i fartøyet som regjeringen har tilbudt Frontex, vil det også være norske polititjenestemenn for å ta seg av grensekontrolloppgaver og sikkerhet. Nøyaktig tidspunkt for redningsskøytas deltagelse er ennå ikke helt avklart. En ny og revidert operasjonsplan for Triton ble i slutten av mai undertegnet av Italia og Frontex. Regjeringen ønsker en styrking av operasjonen både gjennom flere fartøy og gjennom utvidet geografisk operasjonsområde velkommen. Når det gjelder det store migrasjonsbildet, er den viktigste innsatsen vi kan bidra med, å hjelpe folk der de kommer fra, og slik bidra til at færre blir nødt til å begi seg ut på en farefull ferd mot Europa. Smugling av mennesker er en av de store utfordringene som er en del av migrasjonsbildet rundt Middelhavet. Norge støtter naturligvis kampen mot menneskesmuglernettverk og en innsats som må gjøres på bred front innenfor folkerettslige rammer. Det er positivt at Europa ser på muligheter for å bekjempe kriminelle smuglernettverk. Samarbeidet med europeiske land og EU er avgjørende for å håndtere disse utfordringene, men det er ikke et europeisk problem alene. Fra både EUs og norske myndigheters side legges det vekt på samarbeidet både med opprinnelsesland og med transittland. Norge trapper nå opp bistanden til mennesker på flukt fra Midtøsten og Afrikas Horn til Nord-Afrika for å forhindre at mennesker legger ut på en meget farefull ferd og betaler menneskesmuglere for å frakte dem til Europa. I sum bidrar Norges innsats til at liv blir reddet og til å avhjelpe situasjonen i både opprinnelses- og transittland.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Det er et veldig komplisert og komplekst spørsmål. Jeg mener også det er svært tydelig at mange av de som reiser ut på havet i disse båtene, befinner seg i en akutt, livstruende situasjon. Det viser også de eksemplene som representanten selv var inne på i sitt innlegg. Derfor er jeg ikke overbevist om at det ene er så mye bedre enn det andre. Men det som er et alvorlig problem, er at mennesker tjener seg rike på andres bekostning i slike sammenhenger. Et av virkemidlene de bruker, er nedslitte, livsfarlige båter som de sender ut familier i. Det at EU er villig til å gjøre det de kan for å hindre en slik situasjon, synes jeg er positivt. Så må det gjøres på en slik måte at det i minst mulig grad setter flyktninger i en enda vanskeligere situasjon enn de er i.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Representanten er opptatt av at noen av disse vanskelighetene oppstår fordi det ikke finnes lovlige migrasjonsveier til Europa. Jeg tror det er viktig å huske på at veldig mange av dem som er en del av disse migrasjonsstrømmene, ikke er flyktninger alene. Dette er ikke bare krigsflyktninger, det er også en rekke personer som reiser for å søke lykken et annet sted, komme seg til Europa for å arbeide, og de tar en veldig stor risiko, med det tragiske utfallet det har. Så er det mange som flykter fra krig, nød, sult og elendighet, og derfor har regjeringen vært veldig tydelig på at en skal styrke bistanden i nærområdene. Det har regjeringen gjort, både til Syria og også til andre deler av verden hvor det er store utfordringer. Jeg tror man må erkjenne at problemet er komplekst. Jeg mener representanten også gjorde det i sitt innlegg. Det er ingen «quick fix» på denne situasjonen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
På en måte. Men det som var mitt poeng, var å få fram at det er mange motiver for å reise. De store migrasjonsstrømmene skyldes ikke bare ett forhold; de skyldes mange ulike forhold. Det tror jeg det er viktig at man anerkjenner som problem rett og slett, hvis man skal finne de beste løsningene. Jeg tror ikke løsningen da er å sikre at flest mulig forflytter seg. Løsningen må være at man gjør at forholdene på hjemstedet til disse personene blir så gode som overhodet mulig, slik at man unngår at f.eks. personer som i stor grad vil være ressurssterke, som vil være viktige for disse landenes gjenoppbygging, reiser ut av landet fremfor å bli værende. Der har vi et stort ansvar, både Norge og resten av verden, for å legge til rette for at man kan få en utvikling som vil styrke de sosiale og humanitære forholdene i de landene som de store migrasjonsstrømmene stammer fra.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Dette skipet skal ikke brukes til militære oppgaver, men det er en del av en grensekontrollstyrke som også skal drive søk og redning. Jeg tror det er viktig å huske at det som er bakgrunnen for Triton, er i utgangspunktet en grenseoperasjon som er utvidet til også å ha fokus på søk og redning, og nå i det siste er også det geografiske området utvidet i forhold til det som var tilfellet tidligere. Det skyldes nok også at det er flere som bidrar med ressurser inn i Triton nå enn det har vært gjort tidligere. Men dette skipet skal ikke benyttes i noen innsats i noe som ligner på militær karakter overhodet. Det er en ren Triton-operasjon som det norske skipet skal delta i. Dersom EU senere ber om bistand til andre typer kapasiteter og ressurser og annen type aktivitet, må det vurderes helt særskilt og helt uavhengig av både det skipet som nå er reist ned, og selvfølgelig også den redningsskøyta som reiser ned om litt.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Det er mulig at jeg har lest merknadene feil, men jeg opplever at det regjeringspartiene har pekt på, er at de tiltakene som er gjennomført etter funnene i tilsynsrapporten, er det denne regjeringen som har gjennomført. Det er jo riktig, for funnene i tilsynsrapporten er en konkret oppfølging gjennom en oppfølgingsplan som Justis- og beredskapsdepartementet har gjennomført. Jeg opplever ikke at de merknadene dreier seg om det helt generelle arbeidet på samfunnssikkerhets- og beredskapsområdet. Der har det, som jeg nevnte i mitt innlegg – naturligvis og heldigvis – også før regjeringsskiftet skjedd ting som vi selvfølgelig bygger videre på. Det er mange av samfunnssikkerhets- og beredskapstiltakene som vil ta tid. Det er mange av de tiltakene denne regjeringen har satt i gang nå, som en kanskje ikke ser full effekt av før om en eller to stortingsperioder. Dette er jo et arbeid som i stort strekker seg over tid. Når det gjelder funnene i tilsynsrapporten, er de tiltakene som der er gjennomført, gjennomført av denne regjeringen, og det er naturlig, fordi det var denne regjeringen som mottok tilsynsrapporten.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Det er det samme spørsmålet som representanten Christensen stilte under kontrollhøringen, og jeg svarer det samme nå som jeg svarte da, nemlig at på det tidspunkt Riksrevisjonen fattet sine konklusjoner, er de riktige. Det mener jeg at jeg har vært tydelig på. Det jeg skriver i brevet, er at hvis man skulle tatt høyde for de tiltakene som dels er gjennomført, dels er under gjennomføring, mener jeg at på det tidspunkt jeg skrev brevet, for å si det slik, var beredskapen bedre enn det som kom til uttrykk i konklusjonen til Riksrevisjonen. Det handler, som jeg også har vært tydelig på både i Stortinget tidligere og i media, om en ulik oppfatning av hva konklusjonen skal ta hensyn til når den fattes. Jeg mener det i dag – og på det tidspunkt konklusjonen ble fattet – ikke er grunnlag for å si at det på det tidspunktet ikke har skjedd noe. Men hvis en ser på revisjonsrapportens innhentingstid, er det grunnlag for den konklusjonen. Så jeg står bak Riksrevisjonens konklusjoner, og som jeg sa i mitt innlegg, bruker vi det i det videre arbeid i Justis- og beredskapsdepartementet.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Jeg svarte meget presist på det. Jeg sa at i det omfattende beredskapsarbeidet som gjøres, er det mye som ble gjennomført i den forrige regjeringen. Det er gjennomført enda mer i denne regjeringen, men jeg oppfatter ikke at merknadene representanten Kolberg viser til, omhandler det. Jeg oppfatter at den merknaden omhandler det arbeidet som ble igangsatt i forbindelse med avlevering av tilsynsrapporten til Justis- og beredskapsdepartementet, og det arbeidet som er satt i gang som konsekvens av tilsynet, er igangsatt av denne regjeringen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Jeg er enig i at ledelse må være et svært viktig fokusområde i meldingen om samfunnssikkerhet og beredskap. Det er, som representanten selv sier, en omfattende, stor og viktig, men også meget komplisert, debatt. Det å endre en ledelsesfilosofi eller endre en ledelsestenkning er ikke noe som kan gjennomføres gjennom vedtak. Det må gjennomføres gjennom stadig oppfølging, gjennom opplæring og gjennom dialog. Jeg er for så vidt også enig i den henvisningen som tidligere ble gjort til kontroll- og konstitusjonskomiteens tidligere innstilling knyttet til redegjørelsene fra tidligere statsminister og tidligere justisminister på dette området, og da vil operasjonsbasert ledelse være en del av et sånt arbeid, etter min oppfatning.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Det synes jeg er et veldig godt spørsmål, og det er også et krevende spørsmål å svare på i løpet av 1 minutt, men jeg vil nevne noen punkter som jeg mener er helt avgjørende. For det første må en ha styringsrammene på plass, en må ha formalitetene og planverket på plass, og så må en ha en åpen dialog. Min erfaring i den tiden jeg har sittet, er at der det har vært dialogutfordringer, der hvor en ikke har hatt en åpen linje, har det dukket opp utfordringer underveis. Derfor har det vært viktig for meg å sikre at vi på de aller fleste områdene får til en åpen linje, ikke bare mellom statsråd og etatsleder, men også mellom avdelinger og de ulike etatene. Vi må ha en likere etatsstyring, vi må ha en likere oppfølging av de ulike etatene, og vi må være fokusert på disse områdene gjennom hele linja både i møte med meg, den ordinære etatsstyringen, gjennom allmøter, gjennom det å bruke åpne arenaer med mange tilsatte til stede, være tydelig og gi klare styringssignaler på det en ønsker skal gjennomføres – alt dette tror jeg er veldig viktig, og det åpner også for at en får en dialog oppover som gjør at prosessen blir enda bedre og mer fruktbar.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
For de tilsynene som skjer etter at vi har endret tilsynsregimet, vil dette være annerledes, rett og slett fordi der hvor det er avvik, blir ikke tilsynet lukket før avviket er lukket. Dette følges opp i regjeringen helt konkret. Hvis jeg gjør funn i et annet departement, rapporterer jeg til regjeringen om hvilke funn vi har gjort, hvilke avvik som er funnet, og jeg skal rapportere tilbake til regjeringen når vi mener at de avvikene er lukket. Det vil i seg selv bety at hvis en skal finne det samme avviket i flere tilsyn, som har vært en av utfordringene nå, som representanten Raja peker på, vil det bety at man i tilfelle har gjort noe helt konkret som gjør at jobben blir dårligere igjen. Forvaltningen er heldigvis laget sånn at den vanligvis har god læringseffekt og klarer å forbedre seg, og de feil og mangler som er ryddet opp i, vil i liten grad komme tilbake igjen. Det som har vært utfordringen nå, er at man ikke har fått ryddet opp i de problemene. Man har ikke fått lukket avvikene, og så går det mellom tilsynsperiodene, og så finner man de samme avvikene igjen. Det er en utfordring som vi forhåpentligvis ikke får se i fremtiden.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
Jeg slutter meg helt og fullt til det statsråden nå sa i sitt innlegg som knytter seg til det arbeidet som alle regjeringer må gjøre, og at det er en kontinuerlig prosess. Jeg tror det er helt riktig, som statsråden sa, at alle egentlig viser god vilje når det gjelder dette arbeidet. Det som er en problemstilling her – og statsråden har overvært diskusjonen – er diskusjonen som knytter seg til merknadene som regjeringspartiene står bak, og som går på at ingenting skjedde før regjeringsskiftet, at alt har skjedd etterpå. Jeg vil bare spørre om statsråden er enig i regjeringspartienes betraktninger rundt dette, og om så er tilfellet: Hadde det ikke skjedd noen ting da statsråden kom i departementet? Er det ikke slik at statsråden ikke har bygd videre på noe av det som ble gjort av den forrige regjering?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
Jeg visste ikke helt hvor mange replikker vi hadde til disposisjon, så derfor var jeg litt forsiktig i starten. Men jeg vil bare si at Anundsens svar på min replikk var ikke noe svar på det jeg spurte om, han snakket egentlig om noe annet. Jeg sier at det framkommer veldig tydelig i innstillinga fra regjeringspartiene, som statsråden representerer, at det ikke har skjedd noen ting før regjeringsskiftet. Det er det jeg spør om statsråden oppfattet var et riktig bilde da han kom til departementet, at den forrige regjeringa ikke hadde lagt til rette for noen ting i dette sikkerhetsarbeidet som vi snakker om og drøfter her i dag. Det er det som er problemstillingen, og da ber jeg statsråden om å svare på det og ikke si noe annet.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har gjennomgått statsrådets protokoller for perioden 1. juli–31. desember 2014 og lagt fram en enstemmig innstilling. Komiteen har ikke noe å bemerke til protokollene, verken når det gjelder benådningssaker, embetsutnevnelser eller fastsatte, endrede eller opphevede forskrifter. Forskrifter som er fastsatt av Kongen i statsråd, inngår som en del av komiteens halvårlige gjennomgang av statsrådets protokoller. Komiteen har som ledd i sin gjennomgang bedt Stortingets utredningsseksjon om å foreta undersøkelser av utvalgte forskrifter for å se om disse er i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger. Komiteen har ikke funnet grunnlag for å foreta nærmere undersøkelser av noen av forskriftene som er fastsatt i statsråd i andre halvår 2014.
Michael Tetzschner (Høyre), 2015-06-18:
Det ble dessverre nødvendig å ta ordet en gang til, for jeg synes både komitéinnstillingen og ikke minst debatten her i dag har illustrert hvorfor kontrollkomiteen har problemer med å fungere slik man forestilte seg at den skulle fungere den gangen man gikk til opprettelse av den. Jeg har hatt gleden av å lese denne innstillingen de siste dagene. Jeg vil anbefale flere av komiteens medlemmer den lesningen – i dag kanskje særlig adressert til saksordføreren. Der står det nettopp at en forutsetning for at komiteen skal kunne opptre med autoritet, er at en hever seg over partipolitisk småkrangel. Det betyr at hvis man skal få frem samlende innstillinger fra komiteen, må man begynne med det arbeidet allerede i komiteen. Andre talere før meg har vært inne på at dette hastepreget som ble presset på komiteen, også har gått ut over komiteens arbeid – for dem som måtte ha forhåpninger til at komiteen kunne samle seg om noe som var en felles faktabeskrivelse. Jeg må også minne om at vi har hatt andre høringer som har vært bygget opp ut fra nokså ville spekulasjoner, og da er det ikke Riksrevisjonens rapporter jeg sikter til, men avisoppslag. Jeg bare nevner at vi har brukt veldig mye av Stortingets og også vår egen tid på en fullstendig ørkesløs høring om plasseringen av et sykehus som alle visste skulle foretas av landets helseminister. Det er klart at hvis man legger seg til en holdning ut fra andres påpekninger og bidrag hvor man møter mistenkeliggjøring, klarer vi ikke å få til det fellesarbeidet som skal til for at våre innstillinger blir lyttet til. Vi klarer ikke svært mange slike forestillinger til før vi blir tatt av plakaten.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-06-18:
Jeg skal være kort. Jeg har lyst til å starte med at også jeg har den dypeste respekt for representanten Kolberg som komitéleder og som politiker, og jeg setter ham høyt som politiker og som menneske. Det vi reagerer på i denne sammenhengen, og som jeg hadde håpet at representanten Kolberg kunne ha vært litt tydeligere på, er framstillingen av at vi ikke har tatt riksrevisjonsrapporten på alvor. Ti ganger i innstillingen, i våre merknader, står det at vi tar den på alvor. Vi har også vist til Helsetilsynets rapport, det er greit, men vi har sagt ti ganger at det er alvorlige funn, at det er ting som vi skal ta på høyeste alvor. Da synes jeg det blir spesielt at det skal skapes et inntrykk av at det bare er Arbeiderpartiet som tar dette på alvor, og ikke vi andre. Det hadde jeg håpet at representanten Kolberg som saksordfører kunne ha vært tydelig på og gitt oss medhold og støtte i. Vi har vurdert rapporten nøye, høringene nøye, og funnene nøye. At det da skal forplante seg et inntrykk av at riksrevisjonsrapporten ikke har betydd veldig mye for oss – og det samme for Venstre – skaper et feilaktig inntrykk, så jeg hadde håpet at representanten Kolberg kunne ha vært tydelig på det. Ellers vil jeg si at jeg er veldig glad for at Kolberg tok opp dette med å få saken på dagsordenen her i dag. Jeg synes det var et riktig initiativ. Det å kunne få en kjapp handling, det å få fokusert på saken og få politisk trykk støtter vi fullt ut, og vi tror det var en riktig måte å behandle det på, selv om vi godt kunne ha tenkt oss litt mer tid. Ellers vil jeg bare si at jeg opplever at selv om vi har gått litt inn og ut av forskjellige merknader og framstilt ulike sider ved saken med ulike formuleringer, så er vi enige om vedtaket. Det synes jeg er veldig viktig. Vi har en holdning, en ambisjon, om å løfte dette viktige området videre framover, og jeg tror ikke vi er veldig uenige om veien videre. Vi er litt uenige om hvordan vi kan karakterisere det som har skjedd, men jeg tror vi er veldig enige om at Riksrevisjonens funn, Riksrevisjonens påpekninger, skal følges opp fullt ut.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-06-18:
Det går etter min vurdering en klar linje fra terrorhandlinga den 22. juli og fram til denne innstillinga, at begrepet «ledelse» må gis et nytt innhold, og at det er et langsiktig og meget krevende arbeid. Statsråden har bekreftet at det er alvorlige funn i Riksrevisjonens rapport, og har bekreftet at en skal lære av det og gjøre det bedre. Det er bra. Mitt spørsmål går på merknadene som ligger til grunn i front av forslaget om en ny stortingsmelding. Statsråden har der bekreftet at en vil ta de merknadene med seg, og mitt spørsmål går konkret på det som heter operasjonsbasert ledelse. Vil statsråden bekrefte at dette da bør drøftes grundig, siden det er ledelse som har vist seg å være det gjennomgående temaet helt fra 22. juli?
Abid Raja (Venstre), 2015-06-18:
Det er viktig at man kommer med gode signaler til eget departement og nedover i systemene, med rundskriv og retningslinjer. Men det er jo egentlig bare verdt jobben dersom det faktisk blir fulgt opp og etterlevd. Mitt spørsmål til statsråden går på hva som er statsrådens plan eller strategi for å få dette til, slik at man kan sørge for at det forpliktende blir fulgt opp fra toppen i eget departement og i systemet helt til de ytterste leddene. Hvordan tenker statsråden konkret å jobbe, slik at han kan forsikre oss om at de gode signalene, rundskrivene og retningslinjene faktisk blir implementert og fulgt opp i alle ledd i beredskapsarbeidet?
Abid Raja (Venstre), 2015-06-18:
Det synes jeg var et veldig godt svar fra statsråden, og det virker som om statsråden er på ballen. Man har fått med seg at vi har ønsket at Riksrevisjonen følger opp dette ytterligere, og det har jo Riksrevisjonen for så vidt anledning til å gjøre på eget initiativ også, noe de er flinke til å gjøre. Det vil også komme nye tilsyn som vil bli ført med departementet. Kan statsråden forsikre oss om at vi vil se en helt annen type tilsyn dersom det er Helsetilsynet som skal gjøre neste tilsyn – jeg er ikke sikker på om det er de som skal gjøre neste tilsyn når det gjelder Justisdepartementet – men at de nye tilsyn som skal gjøres av både Justisdepartementet og de andre departementene, at det arbeidet som til nå har blitt gjort, og som det ble avdekket under helsetilsyn nr. 3 ikke har vært særlig godt fra den avgåtte regjerings side, ikke vil være tilfellet under den nåværende regjeringens arbeid med samfunnssikkerhets- og beredskapsarbeidet.
Abid Raja (Venstre), 2015-06-18:
Jeg merker meg det representanten Grøvan sier, og jeg er helt enig i at vi står bak denne konklusjonen. Og jeg merker meg at vi begge to er skuffet over at saksordføreren i to medier, først det ene, blir sitert i alle medier rundt omkring i landet, og så gjentar dette i et eget, separat intervju med VG. Så har man anledningen her nå. Han har fått flere anledninger, og det er fortsatt mulig for saksordføreren å tegne seg – ellers pleier ikke saksordføreren å la være å tegne seg hvis man har anledning til å gjøre det – og bare si klart og tydelig: Det var ikke riktig. Verken Kristelig Folkeparti eller Venstre har på noe tidspunkt sagt at vi ikke har tiltro til Riksrevisjonen og ikke legger deres rapport til grunn. Det har man anledning til å gjøre. Man har anledning til å ta ordet og si det, men jeg forstår at stoltheten står i veien. Det er ikke akkurat å si at vi har lært.
Abid Raja (Venstre), 2015-06-18:
Venstre er opptatt av å redusere antall ulykker. Det er mange tiltak som bidrar til dette. For å få færre ulykker, og i særdeleshet færre alvorlige ulykker, betyr farten mye. Tidligere har Venstre sagt nei til gjennomsnittsmålinger ut fra personvernhensyn. Dette standpunkt har vi endret. Streknings-ATK eller gjennomsnittsmålinger gjennomføres nå på en slik måte at data om biler som ikke kjører over lovlig hastighet, blir slettet umiddelbart. Derfor har personvernnemnda konkludert med at gjennomsnittsmåling ikke strider mot personvernloven. Vi har derfor endret standpunkt. Gjennomsnittsmåling utføres i dag slik at personvernet er godt ivaretatt. På strekninger der gjennomsnittsmålinger foretas, har det vist seg at farten er lavere. Dette i seg selv reduserer antall ulykker. Derfor mener vi det er et godt tiltak å bruke gjennomsnittsmåling på strekninger som er særlig ulykkesutsatt. I tillegg er det utfordrende å utføre vanlige fartskontroller i tunneler. Der er gjennomsnittsmåling også en løsning. Gjennomsnittsmåling skal ikke komme istedenfor andre gode trafikksikkerhetstiltak, men som et supplement der dette ikke er nok.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2015-06-18:
I sitt brev til Riksrevisjonen skriver ministeren to ganger – og jeg siterer: «På dette grunnlag mener jeg det ikke er grunnlag for Riksrevisjonens konklusjon om at det i dag er alvorlige svakheter i utøvelsen av samordningansvaret.» I høringen sa justisministeren at han er «enig i Riksrevisjonens konklusjon på konklusjonstidspunktet». Derfor trenger jeg å spørre om ministeren er enig eller uenig i Riksrevisjonens kritikk, og om det vil være grunnlaget for hans videre arbeid.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-18:
Nå har jo Venstres representant forlatt salen. Jeg hadde tenkt å utfordre ham lite grann med tanke på at Venstre nå har sagt at de ønsker å komme med et forslag til uka som gjelder personvern og overvåking i samferdselssektoren, men jeg skal la det ligge. Vi får tid senere til å debattere det. Jeg registrerer at noen vil bytte bort fire felt og sikker vei og erstatte det med økt bruk av streknings-ATK. Det blir litt for enkelt, og det er heller ikke veien å gå, mener vi. Men at streknings-ATK kan bli brukt i tuneller, er absolutt viktig å vurdere i trafikksikkerhetsmeldingen som skal komme. Det er også det vi påpeker, at den kommer, og at det bør ses i sammenheng. Det kan være et tiltak som er nødvendig i enkelte tuneller, og jeg deler synet som mange har uttalt her, at det bør vurderes spesielt i tuneller hvor en ikke kan ha ordinær trafikkontroll. Men så blir det også referert til fart, at de fleste ulykkene dreier seg om fart. Det er faktisk ikke helt riktig, for det er ikke bare fart som er en faktor i den statistikken som foreligger, en dybdeanalyse av dødsulykker i veitrafikken som Statens vegvesen har gjort – nr. 196. Jeg tar tallene fra 2012, som er de siste som er. Av faktorer knyttet til trafikantene i andel av dødsulykker utgjør manglende førerdyktighet 60 pst. Høy fart etter forholdene eller godt over fartsgrensen utgjør 28 pst. Ruspåvirkning utgjør 24 pst., tretthet og søvnbehov 19 pst., sykdom 9 pst. og mistanke om selvvalgt ulykke 6 pst. Jeg tenker at vi må ha med oss de tallene også, og da er det for enkelt bare å kjøre på ett tiltak. Vi må se helheten, vi må se bredden, og det er det jeg tenker at statsråden vil komme tilbake med i trafikksikkerhetsanalysen. Så skal vi diskutere den når den kommer.