Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-21:
Revidert nasjonalbudsjett viser at mye går bra i norsk økonomi. Mekanismene vi har bygd opp rundt norsk økonomisk politikk, fungerer godt. Det gir trygghet for at vi kan videreutvikle den norske modellen, den norske velferden og arbeidslivsmodellen. Trygg økonomisk styring høres kanskje kjedelig ut, men det handler om de aller viktigste tingene: om trygghet for hjem, jobb, helse, utdanning og andre viktige ting i livet. Likevel vil jeg understreke at det nå er noen varsellamper som lyser. Det er fortsatt store problemer i Europa, vårt viktigste eksportmarked, og det bidrar til at norsk eksportindustri har større problemer enn før. Vi har gjentatte ganger advart mot å tro at Norge ikke kommer til å bli uberørt av den veldig alvorlige situasjonen i internasjonal økonomi. Vi har advart mot det før, og derfor er det ingen overraskelse at det nå er tydelige tegn på at Norge rammes i større grad enn hva som tidligere har vært tilfellet. Situasjonen er skjør. Vi ser også nå tydeligere skillet mellom sektorer der det går godt, og der det går tråere. Dette skillet blir enda større enn tidligere. Det er ikke krise i norsk økonomi nå – det er viktig å understreke det – og det er fortsatt stor usikkerhet om utviklingen på en rekke områder, men la meg være helt tydelig: Vi ser faresignalene – det er uromomenter. På nytt viser regjeringens forslag og tilliggende forslag til revidert nasjonalbudsjett at regjeringen er i stand til å vise handlekraft når det gjelder. Vekstpakken i tilknytning til revidert nasjonalbudsjett er et kraftig signal til næringslivet, til gründere og til arbeidstakere i konkurranseutsatt industri: Vi ser dere, vi tror på dere, og vi er villige til å ta i bruk alle virkemidler for å holde krisen på avstand. Vi handler på nytt før krisen inntreffer, for å unngå det vi har opplevd før, nemlig at gode tider i norsk økonomi blir avløst av til dels store tilbakeslag. Jeg har registrert at opposisjonen mener det er overraskende at en arbeiderpartiledet regjering foreslår skattegrep i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det er det ingen grunn til å bli overrasket over. Vi er ikke mot å bruke skattesystemet aktivt, vi har derimot et svært pragmatisk forhold til å bruke skatt som virkemiddel. Det vi er mot, er et ensidig fokus på og mas om at skatt skal løse de fleste problemer i samfunnet, og vi er mot å tappe felleskassen for store beløp, slik som Høyre og Fremskrittspartiet tar til orde for. Vi er for en skatteveksling, ikke en skattesenking. I Norge har vi klart det alle økonomer trodde var umulig. Vi har et moderne, framoverrettet næringsliv med skaperkraft og konkurranseevne, kombinert med en sterk offentlig sektor, rettferdig fordeling og et skattenivå som gir oss nok penger i kassen til fellesinvesteringer i skole, barnehager, sykehus, veier osv. Noen prøver å framstille det som om valget til høsten blir et valg hvor det står mellom om man f.eks. er for eller mot privat næringsliv, for eller mot gründere, for eller mot investeringer i framtiden. Det er ikke riktig. Resultatene taler for seg: 340 000 nye arbeidsplasser, vekst over snittet i OECD de siste årene, den laveste ledigheten i Europa, og jeg kunne nevnt en rekke ting til, men det tillater dessverre ikke tiden – alt har vi fått til, alt det er vi for. Vi har vist i praksis at vi er til å stole på i disse spørsmålene. Derfor handler ikke valget om disse tingene. De viktigste spørsmålene ved valget om to måneder handler om hvorvidt vi skal ha trygg økonomisk styring, og bruke de rammeverktøyene som er bygd opp rundt norsk økonomi, og ikke skape usikkerhet om dette i en tid hvor det ser ut til at de økonomiske tidene kan bli mer krevende enn de har vært de siste årene. Det handler om hva vi skal bruke de store pengene på – på fellesinvesteringer i velferd og annet i offentlig sektor, eller om vi skal bruke de store pengene på skattekutt til dem som har mest fra før. Her går nå skillet, på nytt, i norsk politikk – om skatt. Og da er det til slutt på sin plass, på siste møtedag før velgerne skal si sitt, å få en større grad av klargjøring fra opposisjonen – som sier de vil kaste dagens regjering – både av hvordan de vil styre norsk økonomi, og ikke minst: Hvordan skal Høyre, som har lovet 25 000 mill. kr i lavere skatt, eller Fremskrittspartiet, som har lovet seg fullstendig bort i skattepolitikken, med opp mot 100 mrd. kr i skattelette, dekke inn disse beløpene, ikke bare år 1, men i neste stortingsperiode? Det ser jeg fram til å få et svar på.