trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Bakgrunnen for at regjeringen har valgt å satse målrettet på å styrke politiets budsjett og bemanningsmessig, at vi gjennomfører en stor DNA-reform, etablerer en innsatsstyrke, gjengsatsing, og har lagt fram for Stortinget en melding om organisert kriminalitet, er nettopp fordi organisert kriminalitet, slik representanten beskriver, er en mangeartet og omfattende utfordring. Bekjempelse av organisert kriminalitet er en prioritert oppgave og er forankret i sentrale styringsdokumenter som Prop. 1 S for 2010–2011 og i de årlige styringsdokumentene fra Justisdepartementet til Politidirektoratet og riksadvokaten. For å oppnå en effektiv innsats på dette området har regjeringen invitert Stortinget til en viktig debatt om hvilke tiltak på ulike områder som samlet sett utgjør et robust grunnlag for å redusere denne type kriminalitet i Norge. Dette er nærmere beskrevet i stortingsmeldingen. Her er også omtalt hvordan regjeringen vil følge opp Stortingets behandling av Riksrevisjonens rapport om politiet og arbeidet mot organisert kriminalitet. Når det gjelder handlingsplanen mot MC-kriminalitet, har jeg fått opplyst at Politidirektoratet våren 2010 påbegynte arbeidet med å videreføre rapportene om politiets bekjempelse av narkotikakriminalitet, samt MC- og gjengkriminalitet, som opprinnelig ble utarbeidet i 2003 og 2007. De skal rette oppmerksomheten mot valg av de riktige strategiene i politiets innsats mot disse kriminalitetsformene. Supplert med mer operative utredninger fra både Økokrim og Kripos vil dette materialet tjene som nyttige veivisere for det løpende arbeidet i politiet og påtalemyndigheten for å bekjempe organisert kriminalitet generelt, og kriminelle MC-miljøer spesielt. Politidirektoratet, POD, har bidratt aktivt i arbeidet med stortingsmeldingen. POD har i sitt arbeid med rapporten som omhandler strategier mot MC-kriminalitet, vært godt kjent med utarbeidelsen av stortingsmeldingen. Politidirektoratet vil regelmessig sørge for å evaluere politiets arbeid mot de ulike formene for organisert kriminalitet. Denne evalueringen vil bli forelagt Justisdepartementet i direktoratets årsrapport.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Jeg kan understreke at meldingen og handlingsplanen selvsagt er bundet sammen, og at POD har hatt en sentral rolle også i forberedelsen av meldingen. Jeg er glad for det sterke fokuset som representanten og Høyre ønsker å ha på organisert kriminalitet. Vi står i så fall sammen også om et ønske om forsterket innsats. Dette er kriminalitetsformer vi ønsker sterkt å bekjempe, og hvor det også er viktig å sikre en sterk oppfølging fra politiets side. Som også arbeidet i POD viser, er det igangsatt en rekke tiltak i kjølvannet av den framlagte meldingen.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Dette er det sterk fokusering på fra Justisdepartementets underliggende etater. Vi ønsker en forsterket innsats mot organisert kriminalitet. Så er det vel likevel slik at vi også ser at flinke fagfolk, som gjør en formidabel innsats, skulle ønske at de kunne gjøre enda mer. Vi kjenner begge til den høringen som foregår i justiskomiteen i dag. Selv deltok jeg på en høring i transport- og kommunikasjonskomiteen for en tid tilbake, hvor vi også diskuterte, med engasjerte innlegg fra ulike politiorganisasjoner, behovet for å ta i bruk nye metoder, og hvor bl.a. datalagringsdirektivet var viktig fra politijuristenes side. Jeg ønsker meg også et tett samarbeid med Høyre om å gjennomføre dette direktivet med tanke på en enda bedre innsats mot organisert kriminalitet.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2011-02-23:
Hva slags inntrykk – hva slags bilde – tror statsråden det skaper både av det norske forsvaret og av regjeringens evigvarende vurderinger, når man ikke er i stand til å stille opp for et enkelt, ansett for å være ukomplisert oppdrag for å håndtere pirater, og regjeringen ikke makter å stille opp overfor norske interesser? Forstår i det hele tatt statsråden, under denne lange vurderingsrunden, at folk spør seg hvorfor vi har investert 22 mrd. kr i fem norske fregatter, hvis inntrykket er at disse skal ligge ved kai på Vestlandet og ikke stille opp når norske interesser er truet, slik som hverdagen er i dag?
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Det er altså slik at regjeringen er ikke bare fornøyd, men strålende fornøyd med sin innsats, som nå kun dreier seg om å betale seg ut av problemet og få andre til å gjøre den jobben som må gjøres i Adenbukta. I den sammenheng bør det påpekes at mannskapene i de kaprede skipene utsettes for en stadig mer hardhendt behandling, og de aner ikke hva som foregår. Dette har blitt big business. Mens hvert skip ble kjøpt ut med løsepenger i størrelsesordenen 150 000 dollar per skip i 2005, er beløpet i 2010 oppe i 5,4 mill. dollar per skip. Dette har altså blitt en business som har mindre og mindre med situasjonen på land i Somalia å gjøre. Spørsmålet er: Hva er det som gjør at situasjonen høsten 2012 skal være helt annerledes, og at man da skal sende et skip –(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Jeg har et spørsmål til forsvarsministeren. Vi har alle med stigende uro fulgt med i situasjonen som har oppstått etter at det islandske skipet forliste utenfor Asmaløy på Hvaler for noen dager siden. KV «Harstad» har i flere dager bidratt i arbeidet med oppsamlingen av olje i området utenfor Hvaler. Regjeringens budsjett for Kystvakten, som ble vedtatt av Stortinget i fjor høst, legger opp til en innsparing i drift på samtlige skip i tjenesten, altså mindre seilingstid og mer landligge for hvert skip. Hvordan vil dette påvirke Kystvaktens tilstedeværelse og evne til å yte bistand ved eventuelle andre ulykker og katastrofer senere i år?
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Jeg må stille det samme spørsmålet en gang til, for statsråden svarte ikke på spørsmålet mitt. Så nå ber jeg statsråden følge nøye med. Det jeg spurte om, var altså budsjettsituasjonen. Det budsjettet som det rød-grønne flertallet vedtok i fjor høst, innebærer en nedskjæring for Kystvaktens avdelinger i sør, med mer landligge og mindre seilingstid for hvert skip. Spørsmålet mitt var altså: Hvordan vil denne budsjettsituasjonen påvirke Kystvaktens tilstedeværelse og evne til å yte bistand ved eventuelle andre ulykker og katastrofer senere i år? Hvis presidenten tillater det, vil jeg gjerne få stille et tilleggsspørsmål til etter at vi eventuelt får et svar fra statsråden.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-23:
Jeg har et spørsmål til helseministeren. Helsedirektoratet har nylig lagt frem evaluering av bioteknologiloven, som jeg antar at helseministeren i likhet med meg leser med stor interesse. Det er en stor, omfattende rapport og evaluering som er kommet. Det fremkommer der at Helsedirektoratet har bestilt en undersøkelse fra Kunnskapssenteret for å få svar på om ultralyd i uke 11 til 13 i svangerskapet er egnet for å oppdage hjertefeil. Rapporten fra Kunnskapssenteret ble også nylig lagt frem. Den viser at tidlig ultralyd med måling av såkalt nakkeoppklaring skiller dårlig mellom friske fostre og fostre med hjertefeil. Ja, de fleste vil være feildiagnostiserte, og ingen kan behandles så tidlig. Arbeiderpartirepresentanter påstår likevel i media over hele landet at hjertefeil kan oppdages og behandles ved tidlig ultralyd. Dette er etter min mening en ren feilinformasjon, og det er også i strid med forskningsgjennomgangen fra Kunnskapssenteret. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva kan statsråden gjøre for å imøtegå den feilinformasjonen som vi nå ser fra egne partifeller?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-23:
Det er slik at Kunnskapssenteret har innhentet all kunnskap som faktisk finnes om dette til nå. Jeg skal ikke gå videre på det. Jeg synes det er flott at statsråden vil ha en konferanse for nettopp å diskutere de ulike vinklene ved dette. Men å få vite at det kanskje er noe i veien med barnet i 11. uke og ikke kunne gjøre noe før i uke 18, er i hvert fall helt klart at ikke gir trygghet, det gir angst. Det fremkommer også av Kunnskapssenterets rapport. De fleste tilfellene man tror er hjertefeil, er faktisk feildiagnostiserte. La meg ta et eksempel: Når 100 par får beskjed om at barnet deres har en indikasjon på hjertefeil i uke 11, vil bare tre til ni av barna faktisk vise seg å ha det – en ekte hjertefeil – og det vil man først kunne se i uke 17 til 18. De fleste har altså engstet seg uten grunn. Jeg vil spørre om hvordan statsråden kan bidra til å skape trygghet i svangerskapet på annen måte enn ved tidlig ultralyd.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-23:
Det er liten tvil om at dagens anbudssystem fungerer svært dårlig. Vi er i ferd med å få en helse- og omsorgssektor der de ideelle skvises ut og de små aktørene taper for de store. Det er et krysspress mellom det offentliges ønske om å skape tjenester i egen regi og et konkurransesystem som favoriserer dem som kan presse prisene lavest mulig. Jeg fikk en mail i går, og jeg viser til to eksempler derfra: «Vil informere om at Paulsrud Rehabiliteringssenter AS legger ned sin virksomhet fra ⅓-2011.» Dette er på grunn av at de ikke har fått fornyet avtale med Helse Sør-Øst RHS. Det andre gjelder Askøy Blå Kors Klinikk. Her er det Helse Vest som ikke har gitt dem fornyet avtale, og Helse Bergen har overtatt helt og fullt. Det var altså bruk for dem likevel. Det er flott for pasienter og ansatte, men en ideell institusjon er avviklet. Er dette virkelig den utviklingen statsråden og Arbeiderpartiet ønsker: nedlegging eller overtakelse av ideelle institusjoner?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Det er riktig at vi har en gjennomgang av bioteknologiloven. Det har vært en evaluering av den, og vi har fått den første rapporten i den sammenheng. Det er også sånn at bioteknologiloven og alle de elementene som omfattes av den, reiser en rekke spørsmål – faglige spørsmål, juridiske spørsmål og etiske spørsmål. At det også avdekkes i samfunnet generelt en uenighet også om det faglige, har gjort at jeg ønsker at vi skal ha en bred og kunnskapsbasert debatt om dette temaet. Jeg har derfor sagt, senest i Stortinget forrige onsdag, at jeg vil ta initiativ til en bred debatt – en bred konferanse – hvor alle disse spørsmålene kan bli belyst. Det tror jeg er viktig for fagmiljøet. Det er viktig for politikere, og det er viktig i sammenhenger der vi skal gjøre vanskelige valg.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Vi har en god svangerskapsomsorg i Norge. Vi føder mange barn, vi føder friske barn, og vi klarer stadig mer med hensyn til å redde barn som blir født altfor tidlig. Når det gjelder å kunne ivareta fosteret og utviklingen av fosteret på en god måte, er det også skaffet mye kunnskap. Det er nettopp i dette området vi står, et felt hvor det tross alt er mye kunnskap, og hvor vi har mange som bl.a. Kunnskapssenteret. Vi har forskningsmiljøer i Trondheim som har ulike meninger i denne debatten. Nettopp fordi det har kommet frem ulik faglig uenighet, ønsker jeg at vi skal få alt dette frem på en gang, slik at man virkelig kan få tatt disse debattene, og slik at dette kan være både opplysende og lærerikt for alle, også for oss politikere, som til syvende og sist skal ta de vanskelige valgene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Det kan jo være et spørsmål man stiller seg: Hvorfor skal man tilby dette til alle? Men like fullt er det faktisk sånn at tall som fremkommer, viser at over halvparten av alle dem som er gravide, selv sørger for at de kommer til en tidlig ultralyd. Det kan man jo ikke nekte noen å gjøre, og heller ikke forholde seg til de resultatene som kommer ut fra en tidlig ultralyd. Til syvende og sist er det jo den enkelte kvinnes valg som i denne forbindelse vil være avgjørende. Det som er viktig for oss, er å si at alle som blir født, er velkommen med det samme menneskeverd, og å ivareta både den gravide og det barnet som blir født, på aller beste måte.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Dersom regjeringen vil gå inn for et generelt tilbud og gi alle tidlig ultralyd, er det klart at det også vil kreve at man gir god informasjon og god veiledning i forbindelse med dette. Så spørs det jo hvor langt man skal gå – om man skal gi tidlig ultralyd som en del av svangerskapskontrollen, slik som Arbeiderpartiet har gått inn for, f.eks. Regjeringen har ikke konkludert i forhold til dette fordi vi er midt i evalueringen av bioteknologiloven. Det løpet som vi har lagt, er jo spesielt – vi skal skaffe oss tilstrekkelig og nødvendig kunnskap: Hva avdekkes? Hva kan avdekkes? Hvor sikker kan man være? Og så må man ta alle disse andre tingene i tillegg. Men det at man skal være gode på rådgivning, det blir man når man skaffer seg stadig mer kunnskap.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Jeg har tidligere sagt hvorfor det kan være grunn til å åpne for at alle skal få ta tidlig ultralyd, fordi mange gjør det allerede og betaler for dette privat. Det er en ganske stor kostnad ved det. Det er det ene spørsmålet, å ta dette som en del av svangerskapsomsorgen. Så er det jo da det neste spørsmålet: Hva er det som skal være grunnlaget for regjeringens vurderinger i dette spørsmålet? Da kan jeg forsikre representanten Sjøli om at regjeringen er like opptatt som Høyre av at vi skal gjøre dette på en kunnskapsbasert måte. Nettopp derfor er det viktig å få frem alle syn i denne saken, alle faglige vurderinger, fordi de er ulike, slik at de valgene vi gjør, kan være mest mulig kunnskapsbasert. Så er det slik at de etiske og juridiske spørsmålene som dette vil berøre, også må belyses. Og i den sammenheng ønsker vi jo å ta til oss all kunnskap. Denne ene dagen vil være en del av det.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Det er stor forskjell på det forslaget som statsministeren, kommunalministeren og jeg lanserte i januar, og det å sette sykehjemsdrift ut på anbud uten å stille restriktive krav. Det forslaget som dreide seg om at private skulle få være med og bygge sykehjem, går på bygning. Tilskuddene gis til kommunene. Det er kommunene som vil inngå avtale, eventuelt med ideelle utbyggere eller med kommersielle. Det er også kommunen som bestemmer hvem som skal ha driften, altså innholdet i sykehjemmet eller omsorgsboligene. Det kan selvfølgelig en kommune ha rett og lov til å sette ut på anbud til kommersielle, men det kan også veldig godt gjøres i offentlig regi, som det gjøres i de fleste av landets kommuner, eller til ideelle tilbydere, som også gjør en veldig god og viktig jobb innenfor eldreomsorgen. Så problemstillingen med begrensninger blir litt annerledes fordi dette er en avtale som kommunene inngår med private utbyggere. Det var jo spesielt boligbyggelag regjeringen var opptatt av å få med. På grunn av EØS-regelverket var det ikke mulig å bare begrense dette til noen. Vi måtte la det gå ut til alle. Men kommunene har fått et stort ansvar til å inngå disse langsiktige avtalene – de skal vare i 30 år. Som sagt: De kan velge selv hvem som skal ha driften, altså innholdet, på institusjonen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Det er stor forskjell på å sette driften av et sykehjem ut på anbud og å invitere til å være med på utbygging. Da dreier det seg om å bygge infrastrukturen, kan man godt kalle det, altså byggene. Så er det slik at det er kommunene som inngår avtaler, og kommunene inngår langsiktige avtaler, leieavtaler på 30 års basis. Kommunene får tilskuddet og har dette ansvaret, og Husbanken gir tilskuddet til kommunene etter den avtalen som er inngått. Så problemstillingen blir litt annerledes i forhold til at dette dreier seg om å eie infrastruktur. Her er det avtalen om de spesifikke bygg det vil dreie seg om. Disse aktørene kan jo være store aktører, det kan være små aktører, det kan være helt andre, men de er inne på eiersiden. Så kan man jo også se for seg situasjoner hvor de kan både eie og drive, men det er en annen sak.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Det som ble avdekket ved det Adecco-drevne sykehjemmet i Oslo, var at dette med lange turnuser, doble turnuser, uverdige boforhold, ikke overholdt tariff og mangel på overholdelse av lønns- og arbeidsvilkår var satt i system. Det er noe helt annet enn om man en eller annen gang sier ja til overtid eller å gå en dobbel vakt. Det er selvfølgelig ikke ønskelig at noen går altfor mye doble vakter innenfor denne sektoren, hvor det er så viktig at man er både våken og opplagt, for å ivareta pasientenes og beboernes beste. Det er viktig å gå gjennom driften mange steder, men dette er jo spesielt i forhold til de private hvor det blir avdekket at man har andre lønns- og arbeidsvilkår enn det som gjerne er vanlig i dag.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Jeg merker meg opposisjonens angrep på det offentlige helsevesen, når det faktisk viser seg at det er et anbud i Oslo kommune som ikke har vært etter boken, for å si det veldig forsiktig, og hvor virkelig uverdige arbeidsforhold er satt i system. Det er jo noe helt annet enn det som kan være nødvendig av og til, at noen må jobbe overtid. Det må man i de fleste bransjer. Så vil jeg si at vi i det offentlige også, når vi kjøper tjenester, skal være våkne og bruke både arbeidstilsyn og helsetilsyn for å se på forholdene. Jeg har nettopp i denne uken, også med bakgrunn i denne saken, tatt et initiativ overfor Helsetilsynet og Sykepleierforbundet for å invitere til et møte hvor vi diskuterer hvordan vi skal sette en nasjonal kvalitetsstandard slik at vi avdekker dette. For det som også er ille i den saken, er jo at de virkelig gode, ideelle driverne av sykehjem blir utelukket, fordi konkurransen blir feil.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-23:
Vi har vært veldig tydelige på at vi er opptatt av ideelle institusjoner. Vi ser jo også at ideelle institusjoner gjør en veldig god jobb innenfor mange områder av helsevesenet: drift av sykehjem, rehabilitering, psykisk helse og ikke minst rus, hvor flertallet er private og flesteparten av dem er ideelle. Så det er ikke et spørsmål. Det som virkelig burde bekymre Kristelig Folkeparti i denne saken, er jo at ideelle institusjoner som driver veldig godt, f.eks. i Oslo, blir utkonkurrert på feil premisser, fordi man ikke har riktige konkurranseforhold. Det er jo det som virkelig er alvorlig, og som denne saken har lært oss: Her må vi være oppmerksomme, både i kommunene og i det offentlige.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-02-23:
Statens strålevern sier at ultralyd av foster er noe som kun bør nyttes når den medisinske nytten er større enn mulig risiko. De legger altså veldig klart til grunn et føre-var-prinsipp. Og når man i liten grad kan oppdage sykdom i 11.–13. uke, og i hvert fall ikke kan gjøre inngrep på fosteret før 17.–18. uke, hvor klokt er det da å skulle innføre en screening, altså en ultralyd, for alle også når det ikke er medisinsk nødvendig?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
50 pst. av norske kvinner ønsker seg ultralyd tidlig. Det å vente med ultralyd til uke 18 bidrar veldig ofte til at foreldre får veldig kort tid til å tenke seg om hvis de får vite at det er noe galt med fosteret. I sjokk og sorg må avgjørelsen tas veldig fort. Ultralyd i uke 12 gir oss derimot en unik mulighet til å gi god informasjon, støtte og veiledning i forhold til hvilke skader eller hvilken sykdom barnet har, noe som gjør at flere foreldre kanskje vil velge å bære barnet fram. Kunnskap gjør deg sterk. Vil helseministeren bruke denne muligheten til å utarbeide gode rutiner for å kunne gi denne viktige og riktige informasjonen?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2011-02-23:
Arbeiderpartiets landsmøtevedtak om ultralyd til alle gravide i 12. uke reiser mange vanskelige etiske spørsmål og dilemmaer. For Høyres del er det to perspektiver som er viktig. Det er for det første at tilbudet er kunnskapsbasert, og at det har en helsegevinst for mor og barn, og for det andre at det ikke fører til en ytterligere seleksjon av fostre; da snakker vi i det store og hele om Downs syndrom. Jeg er veldig glad for at helseministeren har tatt Høyres initiativ til en bred fagkonferanse om dette spørsmålet, slik at både de etiske, de faglige og de juridiske spørsmålene blir grundig vurdert. Mitt spørsmål er: Er det utfallet av denne konferansen som vil være avgjørende for regjeringens politikk, eller er det Arbeiderpartiets landsmøtevedtak?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2011-02-23:
God omsorg skal gis innenfor rammene av loven, og det skal selvsagt være gode arbeidsforhold og vilkår for de ansatte. Lovbrudd i eldreomsorgen er uakseptabelt enten det skjer i offentlig eller privat regi. Som tilsynsleder Pål H. Lund i Arbeidstilsynet i Oslo sa til NTB, er man generelt sett «ikke ukjent med dobbeltvakter og utstrakt bruk av overtid innen helsevesenet». Yngre legers forening har også bekreftet at dette er vanlig i helseforetakene, som helseministeren har ansvar for. Vi ser nå at Oslo kommune rydder opp i forhold til Adecco. Det er tvingende nødvendig. Høyre mener at høy kvalitet og kompetanse er selvsagt, uavhengig av om det er et offentlig eller et privat tilbud. Men hva vil helseministeren gjøre for å rydde opp i ulovlig virksomhet og drift i kommunale sykehjem og i helseforetakene?
Kari Storstrand (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
I forbindelse med oljeoppsamlingen langs vestfoldkysten var KV «Harstad» natt til mandag i aksjon ved Jomfruland. KV «Harstad» ble veiledet av et svensk overvåkingsfly med oljeleteradar. Kystvaktskipet fikk samlet opp rundt 100 000 liter oljesøl. Mitt spørsmål blir: Er det slik å forstå at Norge ikke selv innehar tilgjengelig overvåkingskapasitet fra luft, og, eventuelt, når vil dette være tilgjengelig?
Kari Storstrand (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
«Veteranorganisasjonene og veteranene innehar stor kompetanse og erfaring med de utfordringer veteraner møter etter avsluttet tjeneste. Dette er en ressurs Forsvaret må nytte og dra fordeler av. Det er viktig at veteranene føler seg inkludert og verdsatt også for det erfaringsgrunnlag de har. Hvor langt har samarbeidet mellom Forsvaret og veteranorganisasjonene kommet, og hvilke konkrete forbedringer har så langt kommet ut av dette?»
Kari Storstrand (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Det er gledelig at det kommer en handlingsplan, men for dem som sliter hver eneste dag, både psykisk, sosialt og ikke minst økonomisk, er det fryktelig langt fram til denne handlingsplanen. Har statsråden tanker om strakstiltak for å bedre hverdagen for disse dette gjelder? Og, eventuelt, hva mener statsråden kan gjøres i forkant av at en handlingsplan kommer?
Kari Storstrand (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Jeg vil tilbake til det med økonomisk støtte. Jeg har vært i kontakt med svært mange veteraner, og veldig mange opplever en daglig kamp med Nav-systemet, med sine rettigheter – og da også med økonomi. De har hele tiden en kortsiktig utbetaling, der de omtrent ikke vet fra måned til måned hvordan de skal klare seg. Det er nok en belastning, i tillegg til de andre belastningene som de utsettes for daglig. Hvordan kan man – i en overgangsperiode, før handlingsplanen kommer – gjøre tiltak nå som kan hjelpe veldig mange som er i ferd med å gi opp denne kampen?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-02-23:
Jeg kan ikke unngå å sitere to kloke ministre – miljøvernministeren og fiskeriministeren – som var på reise: «Vi har hatt Vårherre med oss.» Det synes jeg på mange måter er tillitvekkende, og det tror jeg er lurt. Men det er for så vidt også litt urovekkende, for jeg tror at vi som politikere har en jobb å gjøre i å legge forholdene best mulig til rette for at når det skjer en ulykke, er beredskapen god nok. Sånn sett har statsråden hånda på rattet på mye – en kan snakke sivilforsvar, snakke heimevern, en kan snakke kystvakt, det er mange forskjellige i totalberedskapen som må være på plass. Og vi har vært inne på at Kystvakten har fått sine kutt. Det er bekymringsfullt å se at når det har vært storm, har ikke beredskapen vært god nok. Når det er is og snø, har det heller ikke vært godt nok, og hvis vi ikke hadde hatt Vårherre med oss, kunne det gått enda verre. Mener statsråden at den totale beredskapen er god nok, hvis nå Vårherre ikke skulle være like raus neste gang?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-02-23:
Statsråden må jo ha hørt at det er en bekymring i Stortinget knyttet til de endringene som er gjort rundt finansieringen av Kystvakten. Det er også sånn at sjøl om man både har Vårherre og Kystvakten på laget, må man ha en kystvakt som er like operativ som Vårherre. Venstre la i sitt alternative budsjett inn en stor slump med penger til bedre oljevernberedskap, som vi skrev kunne overføres til Kystvakten. Denne fleksibiliteten i budsjetteringen er noe som man kan bruke i situasjoner som denne, som gjør at Kystvakten kan gjøre den viktige jobben den har. Forsvarsministeren har jo en stor del av ansvaret for oljevernberedskapen fordi Kystvakten har en så viktig rolle i oljevernberedskapen. Jeg hadde ønsket at regjeringa hadde lagt inn en sånn fleksibilitet og et handlingsrom i budsjettene, så man kunne gitt Kystvakten mer penger når Kystvakten får flere oppgaver.
Bent Høie (Høyre), 2011-02-23:
Mitt spørsmål går til helse- og omsorgsministeren. Det Høyre-ledede byrådet i Oslo markerte i går at ansvaret for at sykehjem drives lovlig, ikke kan settes ut til andre, enten sykehjemmene drives privat eller offentlig. Skal en nå målet om full sykehjemsdekning, er et samarbeid med private helt nødvendig. Det innrømmet også regjeringen i januar, da en gikk ut og inviterte de private med for å oppnå målsettingen om full sykehjemsdekning, på samme måte som private har vært helt avgjørende for å nå målsettingen om full barnehagedekning. Dette er Høyre veldig fornøyd med. I den siste opptrappingsplanen bidro de private med over 6 000 plasser i pleie- og omsorgssektoren. Men på NRK på mandag kunne vi høre SVs parlamentariske leder, Bård Vegar Solhjell, varsle begrensninger i utbytte for dem som stilte opp, og begrensninger tilsvarende det SV har kjempet for når det gjelder barnehagesektoren. Tror helse- og omsorgsministeren at det er mulig å få private til å stille opp i den dugnaden som hun, statsministeren og kommunalministeren inviterte til i januar, hvis SV får gjennomslag for sine dramatiske forslag til endrede rammebetingelser, og vil de private i realiteten være villig til å stille opp i denne dugnaden?
Bent Høie (Høyre), 2011-02-23:
Jeg har problemer med å se hva som er forskjellen her på at private er med på investeringer, og at private er med på drift. I begge tilfellene er det kommunene som forvalter pengene, i begge tilfellene er det kommunene som inngår avtaler, i begge tilfellene er det innholdet i avtalene som er avgjørende, og jeg regner med at i begge tilfellene er det også slik at de private som stiller opp, har tenkt å ta ut et utbytte, en fortjeneste, av det å stille opp. Det svaret som helse- og omsorgsministeren her gir, gir absolutt ingen grunn for de private til å føle seg beroliget i forhold til å være med og stille opp i denne dugnaden. Dette å sette ut på anbud uten å stille krav – jeg lurer på hvor helseministeren har det fra. Måten Oslo har håndtert denne saken på, viser jo nettopp hvordan en kommune faktisk kan stille krav og, når kravene ikke blir fulgt opp, sier opp avtalen. Jeg er derfor nødt til å gjenta spørsmålet til helse- og omsorgsministeren: Vil det komme den type krav fra regjeringen som SV foreslo på NRK Dagsrevyen, mot de private som her stiller opp?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Oslo kommune har sagt opp avtalen med Adecco, som driver Ammerudlunden, på grunn av lov- og kontraktbrudd. Da den saken ble rullet opp i NRK, krevde Martin Kolberg umiddelbar oppvask, at dette ikke kunne fortsette, og at de ansvarlige ble stilt til ansvar. Det har nå Fremskrittsparti- og Høyre-styrte Oslo kommune gjort. Men vi vet, og vi hører, at det nærmest daglig foregår brudd på arbeidsmiljølov og andre lover og forskrifter i det offentlige helsevesen som har vesentlig betydning både for de ansatte, for kvaliteten på tjenestene og for pasientsikkerheten. Det bekreftes, som det ble nevnt, av Yngre legers forening i NRK sist uke, hvor de sier at offentlig sektor er «gjennomsyret av ulovlig praksis». Spørsmålet er om statsråden er enig i Kolbergs utspill om at lovbrudd må føre til umiddelbar oppvask. Og hva vil hun som ansvarlig statsråd konkret gjøre i forhold til de anarkilignende tilstandene som har rådet under en rekke arbeiderpartistatsråder, og fortsatt råder i det offentlige helsevesenet?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
«Innføring av lovpålagt leksehjelp fra 1. til 4. klasse har fått massiv kritikk fra både foreldre, rektorer og lærere. Kritikken går på at det er usikkert om det er de barna som har størst behov for det, som deltar, manglende skoleskyss er også ekskluderende fra å delta. Mange kommuner hadde etablert et godt tilbud innenfor ulike klassetrinn. Er statsråden villig til snarest mulig å endre regelverket slik at skolen, som kjenner elevenes behov, kan bruke midlene der de ser behovet, og der lærere står for undervisningen?»
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Jeg registrerer hva kunnskapsministeren sier, og det er at leksehjelpen er blitt trening i lekser, og at det skal foregå i skoletiden. Det forundrer meg også at regjeringspartiene tydeligvis er veldig i utakt i denne saken. Kirke-, utdannings- og forskningskomiteens leder, fra Arbeiderpartiet, har ifølge NRK den 4. februar vært svært tydelig på at hun er for å endre regelverket for leksehjelptilbudet, fordi hun ser at det slår skjevt ut. Ja, i enkelte tilfeller er det til og med blitt dårligere enn før. Det meldes bl.a. også om at leksehjelpen går til å hjelpe førsteklassinger til å tegne. Jeg tror ikke at det er ministerens intensjon med leksehjelpen. Derfor spør jeg: Vil ministeren sørge for at det blir gitt en dispensasjon fra det lovpålagte tilbudet for de kommunene som søker om å få bruke leksehjelpmidlene der de mener at det kommer elevene best til gode?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Jeg registrerer at regjeringspartiene er enige på kammerset, men uenige i det offentlige rom. I denne saken mener jeg det er viktig å unngå prestisje. Vi har allerede fått mange tilbakemeldinger om at leksehjelpen ikke fungerer som ønsket. Men ministeren vil evaluere ordningen i 2012. Kostnad for dagens leksehjelpstilbud – altså for to år – er 340 mill. kr. Fremskrittspartiet tror faktisk at bruken av 340 mill. kr ville gitt skoleeierne mye større mulighet til å innfri intensjonen i leksehjelpen. Dersom kommunene gis anledning til å gi leksehjelp på den måten som de mener kommer elevene best til gode, vil dette også gi et enda bedre og bredere grunnlag for å finne ut hva som gir best resultat i evalueringen som er bebudet. Da ber jeg ministeren tenke seg godt om, og jeg spør igjen: Er ministeren interessert i å ha et best mulig grunnlag for hva som virker for elevene i sin evaluering av leksehjelpen, eller er det prinsippet som skal avgjøre hva som kommer elevene best til gode?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
Jeg er ikke enig i den beskrivelsen av leksehjelp som representanten gir i spørsmålet. Vi har litt ulike rapporteringer om hvordan leksehjelp fungerer, men bildet er at ganske mange er veldig godt fornøyd, har funnet en god form, og man har løst det som dreier seg om skyssproblemer osv. Det er ikke så rart at det tar litt tid for et helt nytt tilbud å gå seg til. Intensjonen bak dette forslaget er altså å gi et godt tilbud til leksetid, eller leksetrening, som det jo i veldig stor grad er for 1.–4. trinn. Det er ikke slik at dette bare skal være et tilbud til dem som såkalt trenger det mest, vi ønsker at det skal være et bredt tilbud som benyttes av en bred elevgruppe på den enkelte skole. Det er selvfølgelig noen problemstillinger knyttet til leksehjelp, men siden ordningen ikke har vart et helt skoleår, er det litt vanskelig å oppsummere. Vi får bedre oversikt over hvem som benytter leksehjelpen, til sommeren, i forbindelse med barnetilsynsundersøkelsen, og vi får en evaluering av hvordan leksehjelpen for 1.–4. trinn fungerer i februar om ett år. Da vil vi ha et bedre grunnlag for å vurdere det. Det er viktig at skoleeiere og skolene får litt tid på seg til å finne ut av hvordan dette kan fungere best mulig. Det gjelder selve innholdet i tilbudet, det gjelder lokale løsninger for skyss, det gjelder hvordan man skal få gitt god informasjon til foreldrene og elevene, sånn at de som ønsker det, benytter seg av det. Jeg tror mange skoleeiere og skoler vil justere det tilbudet de har satt i gang så langt, litt underveis. De foreløpige tallene vi har fra GSI viser at andelen deltakere i gratis leksehjelp ligger på omtrent 50 pst., men det er ganske store variasjoner mellom fylker, mellom kommuner og mellom skoler. Vi skal følge veldig nøye med på hvordan det jobbes med dette rundt omkring i kommunene, og vi skal selvsagt ha en dialog og vurdere hvordan vi kan få til et best mulig tilbud over tid. Men det er for tidlig å gi en klar oppsummering av hvordan leksehjelp har fungert så langt. Det er ganske mange eksempler på hvordan det fungerer godt, og så er det noen eksempler på at man ikke får det til.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
Marianne Aasen, lederen i komiteen, og jeg sier akkurat det samme. Vi er nå ikke engang gjennom første år med tilbud om leksehjelp for 1.–4. trinn. Det er selvsagt sånn at dette fungerer litt forskjellig i ulike kommuner og på ulike skoler. Det er også sånn at vi skal være lydhøre for de tilbakemeldingene som kommer fra skolesektoren med hensyn til hvordan vi skal utvikle dette tilbudet videre. Men husk nå på at lekser for 1.–4. trinn i stor grad handler om å trene inn kunnskap som læreren har gått igjennom i undervisningen. Det gjelder så små elever at alternativet for mange av dem er først å gå på skolen, så gå på SFO, så kaste i seg litt middag, så dra på fritidsaktiviteter, og så begynne med leksene sju–åtte om kvelden. Mange foreldre er veldig godt fornøyd med at flere kan gjøre seg mer ferdig med skolearbeidet på skolen. Vi kommer til å følge dette nøye, for vårt mål er å finne en ordning som gjør at skolene finner en god form på dette.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
Jeg er selvsagt først og fremst opptatt av at vi skal lykkes med å gi de yngste elevene gode arbeidsvaner og mulighet til å gjøre seg ferdig med mer av skolearbeidet på skolen. Men lekser for 1.–4. trinn er trening. Det kan også være tegning i 1. klasse – det vil mange kjenne seg igjen i når 1.-klassingene kommer hjem med lekser. Så er det veldig mange forskjellige tilbakemeldinger vi får når det gjelder leksehjelp. Derfor går det ikke an én gang for alle å stemple ut fra noen enkeltobservasjoner, eller enkeltpåstander om hvordan det fungerer, hvordan helheten faktisk ser ut. Det er derfor vi må ha kunnskap og innhente ulike syn på hvordan det er riktig å gå videre. Jeg får mange henvendelser om skoler som er godt fornøyd, som har nesten alle elevene med i leksehjelpordning, og som har fått til dette på en veldig god måte. Men de når selvfølgelig ikke fram med sin hyllest i mediene – slik er ikke denne verden.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
I NOU 2009:18, Rett til læring, ble det foreslått å avvikle de statlige grunnskolene for hørselshemmede på bakgrunn av en sterk nedgang i elevtallet ved disse skolene. Det går i dag til sammen 69 elever ved disse skolene, fordelt på fire skoler, noe som er en halvering av antall elever på seks år. Elevtallet varierer fra 14 til 21 elever per skole. Ved Hunstad skole er det 18 elever. Bakgrunnen for nedgangen i elevtallet er at foreldrene i stadig større grad velger et tilrettelagt tilbud i hjemmeskolen for sine hørselshemmede barn, og ikke velger å sende dem på internatskole. Sånn sett har foreldrenes oppfatning av hva som er til barnas beste, forandret seg. Det er viktig å ta grep for å unngå at kompetansen ved skolene forvitrer etter hvert som elevgrunnlaget svikter ved skolene. Kunnskapsdepartementet ønsker på bakgrunn av dette å avvikle tre av de fire statlige grunnskolene for hørselshemmede etter skoleåret 2013–2014. Samtidig vil departementet ivareta statens ansvar for å opprettholde et sterkt fagmiljø for tegnspråk. Heltidsopplæringen ved den statlige grunnskolen i Trondheim kommune, A.C. Møller skole, vil derfor bli opprettholdt, og den vil være åpen for elever fra hele landet. Det er de siste årene bygd opp gode lokale tilbud til hørselshemmede elever som sikrer at elevenes rett til opplæring i og på tegnspråk i hjemmeskolen blir oppfylt. Hørselshemmede barn som får sin opplæring i hjemmeskolen, får tilbud om deltidsopplæring i Statped. 229 elever får dette tilbudet i dag. Dette tilbudet skal videreføres, bedres og utvides. Det samme gjelder Statpeds støtte og veiledning til kommuner som skal legge til rette for en god opplæring til de hørselshemmede elevene. Kunnskapsdepartementet har gitt Utdanningsdirektoratet fullmakt til å inngå drøftinger med Bergen kommune om overtakelse av grunnskoletilbudet ved Hunstad skole ved Statped Vest. Dette på bakgrunn av et ønske fra Bergen kommune om slike drøftinger. Departementet ønsker at dialogen med Bergen kommune skal fortsette. Kommunene har ansvar for å gi tilrettelagt opplæring til alle sine elever. De statlige skolene blir videreført inntil de fleste av barna har fullført grunnskolen eller nådd ungdomstrinnet. Kommunene får på denne måten god tid til å planlegge et tilrettelagt og like godt tilbud for hørselshemmede barn i sin kommune. Jeg er trygg på at kommunene sammen med styrket veiledning og støtte fra Statped kommer til å gi et godt tilbud til hørselshemmede barn i framtiden.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
Det er veldig viktig at vi klarer å få til gode prosesser med Bergen kommune og med foreldre og lærere ved Hunstad skole og de andre hørselsskolene, fordi vi må ta grep om en situasjon som har halvert antallet elever ved hørselsskolene i løpet av en seksårsperiode. Den utviklingen vil fortsette. Så hvis man ikke lager et godt alternativt opplegg til dette og gode avtaler med kommunene der barna bor, står vi overfor et forvitringsscenario, dvs. skoler som sakte, men sikkert vil miste flere og flere elever. Det vil selvfølgelig være en trussel mot fagmiljøene. Jeg er veldig opptatt av at de endringene vi skal få til her, skal foreldrene være klar over i god tid. Derfor snakker vi nå om endringer etter skoleåret 2013–2014. Men mange foreldre med barn med funksjonshemminger har opplevd et liv hvor de har slåss for sine barns rettigheter, og de trenger trygghet og forutsigbarhet med hensyn til hva slags tilbud det er. Det som er vårt sterke ønske nå, er at vi kommer i en god dialog med Bergen kommune om hvordan man kan samarbeide om å sikre de hørselshemmede elevene et like godt tilbud som i dag.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-23:
Det siste er jo absolutt ikke riktig. Vi er i dialog med Bergen kommune nettopp for å lage et godt tilbud til elever i Bergen-området og i forbindelse med Nattland, slik at denne prosessen og denne dialogen om hvordan man skal sikre et godt tilbud til hørselshemmede elever i denne regionen, håper jo jeg intenst skal fortsette. Jeg er veldig glad for at byråden, som har dette ansvarsområdet, har signalisert – etter litt tumulter – at han på vegne av Bergen kommune er interessert i å fortsette den dialogen. Jeg håper at den kan komme i et mest mulig konstruktivt spor, og så kan vi komme tilbake til pengespørsmålene som sådan. Vi kommer med en stortingsmelding i løpet av denne våren som dreier seg om nettopp dette – det er helt riktig. Men i forberedelsene av den stortingsmeldingen er vi nå i prosess overfor mange enkeltinstitusjoner og enkeltmiljøer. Det er selvfølgelig for å forberede den stortingsmeldingen så godt som mulig og for å komme i god dialog med folk. Det er den prosessen vi nå er i ferd med å gjennomføre. Vi snakker altså om endringer som kommer til å foregå over år.
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
«Kunnskapsdepartementet varslet 1. februar at tre av fire statlige døveskoler skal legges ned, deriblant Hunstad skole i Bergen. Representanter for berørte foreldre reagerer på at dette vedtaket er gjort uten at de er hørt, og før den varslete stortingsmeldingen med oppfølging av Midtlyng-utvalgets innstilling. Bergen kommunes planer for nytt skolebygg til erstatning for dagens blir også berørt. Kan statsråden garantere at elevene får et like godt tilbud, og at Bergen kommune ikke påføres ekstra kostnader ved nedlegging?»
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
Jeg takker for svaret, selv om jeg ikke hørte at statsråden i sitt svar kunne garantere at elevene får et like godt tilbud – men hun var overbevist om det. Det er altså slik at Hunstad skole bare er en av de tre skolene som er foreslått nedlagt, men det er den skolen som ligger i mitt distrikt. Når det gjelder Hunstad skole, er det slik, ifølge Bergen kommune, at de fleste av elevene ved denne skolen har ulike typer problemer knyttet til det å være døv, men også en del tilleggsproblemer, slik at det på mange måter er de svakeste elevene som går på denne skolen, og som det vil være mest krevende å gi et alternativt tilbud i ordinær grunnskole. Det er i alle fall et moment. Når det gjelder skolen i Trondheim, som opprettholdes, vil jeg tro at statsråden ikke mener at det er realistisk at elever fra Bergen i grunnskolealder skal reise på internat i Trondheim. Det kan umulig være et like godt tilbud.
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
Noen tilleggsspørsmål: Hvorfor dette hastverket siden det kommer en stortingsmelding med oppfølging av Midtlyng-utvalgets rapport i løpet av dette året? Hvorfor kunne man ikke ventet til Stortinget hadde hatt en prinsipiell diskusjon om dette temaet? Et annet spørsmål: Barneombudet har henvendt seg til Kunnskapsdepartementet og stilt spørsmål ved om barn er blitt hørt i denne saken – den vedrører jo i høyeste grad de elevene som har dette tilbudet i dag. Er barna blitt hørt? Jeg registrerer at foreldrene oppfatter det slik at de ikke er blitt hørt. Det siste spørsmålet går på Bergen kommunes økonomiske situasjon. Bergen kommune har nå i fem år i samarbeid med Utdanningsdirektoratet og på initiativ fra direktoratet planlagt en ny skole, Nattland skole, som skulle inkludere Hunstad skole, og hvor staten skulle være leietaker. Dette arbeidet er kommet svært langt. Så sent som i januar ble reguleringsplanen vedtatt i Bergen bystyre, og nå må alle disse planene legges på is.
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
«2011 er som kjent både Nansen-år og vitenskapsår. I tillegg er det tverrpolitisk enighet om at klimautfordringene representerer den største trussel menneskeheten står overfor. Det fremstår da som uforståelig at landets kanskje fremste forskningsinstitutt på klimaspørsmål, Nansensenteret i Bergen, nå er det eneste forskningsinstitutt godkjent av Forskningsrådet som ikke har basisbevilgning fra staten. Vil statsråden i Nansen-året benytte anledningen til å rette på dette misforholdet?»
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
Jeg takker for svaret, som jeg velger å tolke positivt. Jeg synes kanskje det er vanskelig å forsvare dagens situasjon. En basisbevilgning utgjør naturligvis ikke et institutts fulle økonomi. I Nansensenterets tilfelle er anbefalingen fra Forskningsrådet en basisbevilgning på ca. 4,5 mill. kr, noe som ville utgjort ca. 10 pst. av instituttets budsjett. Poenget med en basisbevilgning er for så vidt to ting. Det ene er at det er et signal fra staten om at dette er et institutt som faktisk fortjener en basisbevilgning. I internasjonale sammenligninger virker det kanskje underlig at noe av det fremste vi har av forskning på dette området, ikke er med i – nær sagt – leken om de statlige kronene. I tillegg til det gir basisbevilgning en forutsigbarhet. Alle de øvrige inntektene for instituttet vil jo være prosjektrelaterte og inntekter som man må skaffe selv. Dette er en relativt stor organisasjon, så jeg vil nok en gang oppfordre statsråden til ikke bare å tenke på spørsmålet, men faktisk også gjøre noe i forbindelse med budsjettet for 2012.
Henning Warloe (Høyre), 2011-02-23:
Jeg forstår naturligvis at budsjettlekkasjer er det litt tidlig å komme med nå så tidlig i denne prosessen. Hvis jeg kan gi et tilleggsargument for en basisbevilgning til Nansensenteret – som altså leverer forskning på sitt område i verdensklasse, det er det ingen tvil om – må det være det at mer og mer av midlene som også kommer norsk forskning til gode, kommer fra EU og gjør at norske forskningsmiljøer og -institusjoner har mulighet til å delta i EU-finansierte prosjekter av høy kvalitet. Problemet med EU-finansieringen er at det krever egenandeler. Det er et problem som i stadig større grad er blitt klart for hele instituttsektoren, uansett, også for dem som mottar basisbevilgninger. Så det er klart at problemet med å kunne finansiere egenandeler i store internasjonale prosjekter er enda større for Nansensenteret.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
«Mange kommunar opplever at motsegn frå fylkesmannen i mange tilfelle bidreg til å hindre ei nødvendig utvikling i lokalsamfunnet. Dette skjer også i mange saker der det er samrøystes vedtak i kommunestyra. Dette medfører i realiteten at lokaldemokratiet vert unødig svekt, til fordel for meir byråkratisk styring. Vil statsråden vurdere å avgrense fylkesmannen sin motsegnsrett, og slik bidra til meir demokratisk styring og ikkje minst større moglegheit for utvikling lokalt?»
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Eg får naturlegvis det svaret eg forventa å få, men det er ikkje betre av den grunn. Realiteten er at det vi ser ute i kommunane, er at ein forskjellsbehandlar i samanliknbare saker fordi ein ikkje greier å sjå totaliteten. Eg er klar over at statsråden ikkje kan gå inn i enkeltsaker, men mellom Volda og Ørsta ligg ein flyplass, og det er like langt frå begge kommunesentra til denne flyplassen. På den eine sida av kommunegrensa er det tillate med utbygging for næringslivet. På den andre sida er det ikkje tillate, sjølv om det er like lang avstand frå sentrum, med bakgrunn i at fylkesmannen har ein annan definisjon av «sentrum» enn kommunestyra har i dei kommunane dette gjeld. Det viser at praksisen er fundamentalt ulik. Vil statsråden, sidan han ikkje ønskjer å avgrense motsegnsretten, i alle fall sjå på korleis han blir praktisert knytt opp mot likebehandlingsprinsippet?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2011-02-23:
Eg er glad for den retninga statsråden vel å bevege seg i no. Men lat meg då stille eitt konkret spørsmål: Kven er etter statsrådens oppfatning best eigna til å definere sentrum i ein kommune – eit samla kommunestyre eller ein byråkrat i fylkesmannen si avdeling?