Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-05-14:
I svaret til Monica Mæland kom det ingen nye grep for å løfte Kongsvinger-regionen – ingen nye tiltak – og som representanten Tonning Riise snakket man om de generelle virkemidlene. Men i Norge har vi tradisjon for å gjøre geografiske grep når vi ønsker å satse på et område. Det er bare å ta denne byen, med Groruddal-satsingen, der man har brukt store beløp for å løfte den delen av byen. Det som er det interessante med Kongsvinger-regionen – det er mange ting – er at det er den regionen i Norge som ligger nærmest Oslo med lav arbeidsgiveravgift. Det er en grunn til at den har det. Den har noen spesielle utfordringer. Derfor må vi ha noen spesielle satsinger for å løfte det området, for det er et unikt område med et stort potensial som er uforløst. Det som har vært problemet med regjeringens politikk de siste årene, er at en del av de viktige statlige arbeidsplassene i Kongsvinger har vært i spill, sånn som SSB, som har vært en bærebjelke i Kongsvinger-regionen siden 1970-tallet. De har vært en taper i budsjettrunde etter budsjettrunde når dagens regjering har lagt fram sine forslag. Det skaper usikkerhet, ikke trygghet. Det gjør at unge folk ikke tør å satse, ikke tør å bo, ikke tør å utvikle det som sted. Det har vært masse diskusjon rundt politiet i Kongsvinger. Det har hele tiden vært en diskusjon rundt sykehuset i Kongsvinger. Vi må tenke sånn hvis vi skal utvikle Kongsvinger som område: Hvordan kan vi satse på ulike statlige, offentlige arbeidsplasser for å bre ut arbeidsmarkedet i den regionen, akkurat som man gjorde med SSB i sin tid? Når man ser på Kongsvinger-regionen, har den ikke vært en vinner de siste årene. Det har Oslo vært. Det har Bergen vært. Det har Stavanger og Trondheim vært. De har fått flere statlige arbeidsplasser, mens områder som Kongsvinger har hatt usikkerhet hele veien. Når vi i Senterpartiet løfter fram det med en høyskoleby, er det fordi vi tror at noe av det som kan være en ny motor i Kongsvinger, er hvis den får en egen campus, en egen høyskolesatsing, ikke bare desentraliserte utdannelser. Det er viktig, og det er riktig, men det bør bli en høyskoleby på linje med andre byer. Da må regjeringen tenke: Kan vi bruke høyskolesektoren for å utvikle et område? Det har vi gjort mange grep for tidligere. La oss ta Hedmark som eksempel. For Åmot hadde man en bevisst tenkning. Man satset på Åmot som sted, etablerte en høyskole, og det har betydd enorme ringvirkninger for det området i ettertid. Det samme bør en tenke på Kongsvinger: Kan vi satse på en høyskole der, for det første for å ha en god høyskole og for det andre for å styrke hele Kongsvinger-regionen, styrke SSB og det som hører med? Jeg mener også at man i Kongsvinger-regionen har noen negative utfordringer. Rovdyrpolitikken til regjeringen har gjort at Kongsvinger-regionen har fått enda større utfordringer. Det var blant områdene der det var størst opprør mot ulvepolitikken til regjeringen i fjor. Det er et vekstpotensial for bygdeutvikling, jakt og beitebruk i den regionen. Den har blitt en taper og har ikke fått noen kompensasjon for det i det hele tatt. De har måttet ta belastningen for storsamfunnet. Når det gjelder næringssatsing, som statsråden var inne på, er det ingen nye grep fra regjeringens side for å løfte den jordbruksproduksjonen og det skogbruket som er i det området. Før i dag vedtok Stortinget at vi skal bruke mer tre i det norske regjeringskvartalet – det kan være viktig for Nordisk Massivtre i Kongsvinger – presset fram av opposisjonen. Man kunne brukt virkemidler innenfor Innovasjon Norge for å styre at flere landbruksbygg bygges i tre. Det kunne vært veldig viktig for Nordisk Massivtre. Oppsummert burde man fra regjeringens side se at Kongsvinger er en perle som kan utvikles, at en burde sette inn ulike virkemidler når det gjelder både statlige etableringer, når det gjelder næringsrettede tiltak, og når det gjelder samferdselssatsinger, og at man også tar på alvor de utfordringene Kongsvinger har. For det er ingen grunn til at Kongsvinger også framover skal være et område som trenger en lavere arbeidsgiveravgift. Vi må prøve å løfte det opp sånn at en får vekst, kraft og utvikling i hele Norge og i hele Hedmark. Jeg merket meg at da statsråden skulle løfte fram noe som var gjort konkret for Kongsvinger, måtte hun gå tilbake til stortingsperioden 2010–2013, og da kunne hun også løfte fram f.eks. Politihøgskolen, som nå er i spill. Det blir veldig interessant å høre hva Monica Mæland mener om det. Hvis regjeringen vedtar å legge ned Politihøgskolen, mener hun at det skal komme noen andre satsinger, skal hun sitte stille og se på det, eller mener Monica Mæland, som oss fra Hedmark, at det er helt naturlig at man satser videre på den aktiviteten som er i Kongsvinger?