Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-06:
Rammetilskuddet til kommunene er økt med 2 milliarder kr. Det dekker ikke utgiftsøkningen til kommunene. Kommuneøkonomien bør styrkes mer enn det som foreslås av Regjeringen. Ellers vil skattebelastningen bare skyves over på folks hjem og bolig ved at eiendomsskatten på bolig økes. Regjeringen vil innføre moms på salg av brukte varer. Det betyr at man har betalt moms én gang, men så skal man betale moms for andre gang. Det foreslås en generell momsøkning på 1 pst. på alle felt. Istedenfor å øke momsen burde den blitt senket. Det er litt rart at man skal betale moms på maten man pakker i seg, og at den øker etter hvert. Enkelte kommunale avgifter som man betaler til kommunen, er momsbelagt. Altså: Staten skal tjene penger på at folk betaler en avgift til kommunene, en avgift som allerede er høg nok. Det foreslås å innføre en kontrollavgift for fiskeflåten på 19 mill. kr, som skal dekke forvaltningens kostnader knyttet til kontroll av fiskeriene. Hvor blir det da av de pengene som blir trekt inn, som skulle dekke forvaltningens utgifter til kontroll? Hvor blir det av de pengene? Skal de gå i statskassa, i det svarte hull? Regjeringen vil også at avgiften hjemles i en ny lov om saltvannsfiskeriene. Kystpartiet går imot det. Gebyr på merkeregisteret er nå foreslått til 20 mill. kr. Det det skal betales for, ble tidligere gjort gratis av merkevesenets tilsynsmann. Nå skal altså fiskerne betale 20 mill. kr for det som før var gratis. Det er ikke særlig sosialt. Tennene er en del av kroppen, men ifølge refusjonsordningen er de ikke en del av kroppen. Det er mange som ikke har råd til å få stelt tennene sine, for det går ikke under refusjonsordningen og det går ikke over frikortet. Man skulle nesten tro at tennene var en del av kroppen – de er jo det. Alle som sitter her i denne salen, har jo tenner, tror nå jeg da. Fiskeridirektoratet får 10 mill. kr ekstra. Likevel spøker det for Lofotoppsynet, som ble opprettet i 1873 av flinke folk for å få orden på Lofothavet. Nå skal ikke-kvalifiserte folk inn i den etaten. Før måtte man være skipper for i det hele tatt å kunne være om bord på en oppsynsbåt. Nå skal de altså bemannes med egne inspektører. Nå er navigasjonskravet fjernet, men likevel får de 10 mill. kr. Statens vegvesen – nå heter det jo ikke Statens vegvesen lenger, det heter Mesta – har fått 250 mill. kr ekstra på landsbasis. Det er for lite, og det vil ikke ivareta den investerte kapital og infrastruktur vi allerede har. Det er riktig at næringslivet slåss for bedre veger. Det ville vært det beste de kunne fått i julegave. Men å stable vekk pengene i utlandet, det gjør vi. Petroleumsfondet vokser, men vi har ikke råd til å ivareta vår egen infrastruktur. Merkelig, spør du meg. Vi har gjort det før. På begynnelsen av 1900-tallet hadde vi 50 mill. kr i Statens reservefond. Hvor ble det av de pengene? De forsvant i 1923, da fondet ble oppløst, og da var det halvert, på 20 år. Har noen hørt det før? Det fondet var plassert i sikre papirer og statsobligasjoner. Har vi hørt det før? Ja, det har vi. Kystpartiet mener at ferjene i landet burde være gratis. En takstøkning på 3,6 pst., som er foreslått, er ikke særlig lurt. Vi har foreslått her i Stortinget at det skulle være gratis ferjer, og vi fikk det nedstemt. 184 mill. kr som er foreslått til rassikring, er for lite. Hver eneste høst- og vårdag lever folk i utkantene med utrygge veger, og det er ikke tilfredsstillende. Vi er imot åpen anbudsrunde på hurtigruta, for den skal være norsk. Hvis den ikke er norsk, kan ikke vi i denne salen slåss for hurtigruta.