Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2004-03-11:
Bioenergi har et stort potensial i Norge. Bakgrunnen for at Arbeiderpartiet har sett det som viktig å reise dette temaet i Stortinget, er at økt bruk av bioenergi både kan bidra til et bedre miljø og være et bidrag til å minske strømunderskuddet og til å utvikle flere gode arbeidsplasser flere steder i landet. Vi har en forpliktelse til å redusere utslippene av klimagasser i Norge. Det skal vi gjøre på flere måter. Statistikk fra Statistisk sentralbyrå viser at utslippene av de tre viktigste klimagassene våre har økt med 11 pst. i norske kommuner i perioden 1991–2001. Fra 2000 til 2001 økte utslippene med 1 pst., hovedsakelig på grunn av økt utslipp fra veitrafikken, fra industri og fra oppvarming av boliger og andre bygninger. I Oslo var økningen på hele 6 pst. dette året. Et tiltak blant flere for å redusere klimagassutslippene er å erstatte oljefyring til oppvarming med mindre forurensende energikilder. Oljefyring bidrar normalt sju ganger så mye til global oppvarming som bruk av trepellets. Vi vet at hver terrawattime fyringsolje som vi erstatter med bioenergi, reduserer Norges samlede utslipp av klimagassen karbondioksid med ca. 1 pst. Biobrensel er en miljøvennlig og fornybar energikilde som vi i altfor liten grad satser på i Norge. Så lenge vi ikke bruker mer biomasse enn den naturlige tilveksten, vil tilgangen på brensel aldri ta slutt. Bioenergi har også historisk sett vært en viktig energiressurs, og er det fortsatt i store deler av verden. Mens vi tidligere brukte ved og kvist til oppvarming og matlaging, kan vi nå effektivt varme oss med bark, flis, pellets og briketter. I dag dekker bioenergi om lag 6 pst. av Norges samlede energibehov. Av dette går ca. 6 TWh til oppvarming, hovedsakelig vedfyring. Vi kan ikke være fornøyd med dette. I våre naboland Sverige og Finland er andelen opp mot 20 pst. Norge er et skogbruksland, og derfor har vi alle muligheter til å satse betydelig mer på bioenergi. Økt uttak av skogvirke er avgjørende dersom vi skal nå vårt nasjonale varmemål. Det er også uutnyttede muligheter knyttet til slakteavfall, halm, husdyrgjødsel og metangass fra søppelfyllinger. Økt bruk av bioenergi er miljøvennlig. I dag går en fjerdedel av strømforbruket til oppvarming. Det er unødvendig mye, og det er en dårlig utnyttelse av strøm som ressurs. Arbeiderpartiet mener derfor det hadde vært fornuftig å innføre krav til vannbåren varme i alle nye næringsbygg over 1 000 m2, ikke bare i offentlige bygg, slik det er i dag. En av de viktigste forutsetningene for at fornybar energi skal lønne seg, er at Regjeringa velger en modell for elavgift for næringslivet som bidrar til dette. Nå er situasjonen den at flere prosjekter er lagt på is eller har stoppet opp fordi det er skapt usikkerhet rundt dette. Jeg ser fram til at Stortinget får forslag til ny modell i revidert nasjonalbudsjett til våren. Det er også særdeles viktig at vi får på plass ordningen med grønne sertifikater så snart som mulig. Det forskes en del innenfor bioenergi. Men det er behov for å styrke innsatsen til forskning og utvikling av nye produkter. Vi må også i samarbeid med jord- og skogbruksnæringen øke produksjonen av biobrensel, samtidig som vi fortsatt skal verne nok skog for å ivareta det biologiske mangfoldet. Flere steder i landet har de allerede kommet i gang med spennende prosjekter knyttet til bioenergi. På Hadeland i Oppland har f.eks. kommunene Gran, Lunner og Jevnaker gått sammen i en felles satsing på fornybar energi. Mange bolighus varmes opp med pellets, og både skoler, gartneri, kornmølle og skogindustrien bruker biobrensel. Hedmark er kanskje det fylket i landet som har kommet lengst når det gjelder utbygging av fjernvarme basert på fornybar energi. Hamar kommune er et godt eksempel i så måte. På Rena leir lanseres det nå planer om å varme opp hele leiren og også deler av Rena sentrum på denne måten. Det er kjempespennende. Også andre steder i landet skjer det spennende og nye ting når det gjelder pelletsproduksjon, bygging av fjernvarmeanlegg og utbygging av vannbåren varme til oppvarming av bolighus, sjukehjem, skoler og næringsbygg. Det er store klimagassutslipp fra veitrafikken. I Oslo var f.eks. veitrafikk alene ansvarlig for omtrent halvparten av utslippene av disse gassene i 2001. Det meste er utslipp fra person- og varebiler. I den forbindelse er det veldig interessant, det som nå skjer innenfor utvikling av biodiesel basert på planteolje og bioetanol laget av trevirke. Biodiesel og bioetanol kan produseres fra raps- eller rypsolje, slakteriavfall, fiskeolje, korn og skogsvirke. Det finnes med andre ord mange muligheter, hvis en evner og vil ta det i bruk. Og det er råvarer som vi i stor grad har tilgang på her til lands. EUs biodrivstoffdirektiv ble vedtatt i mai i fjor. Det har som mål at innen 2005 skal 2 pst. av alt drivstoff være biobasert. Innen 2010 skal andelen økes til nærmere 6 pst. Hvordan dette iverksettes i Norge, vil få betydning for utvikling av produksjonskapasiteten innenlands og for hvor raskt vi vil kunne redusere egne utslipp i transportsektoren. Det er også viktig hvordan Regjeringa følger opp signalene fra flertallet i energi- og miljøkomiteen, som i forbindelse med klimameldinga uttalte at det bør iverksettes et introduksjonsprogram for bruk av biodrivstoff for å øke volumet i Norge. Jeg vil gjerne utfordre statsråden også på dette punktet. Biodrivstoff kan produseres fra norske råvarer, og kan bety et solid grunnlag for framtidig næringsutvikling og verdiskaping i Norge. Jeg har selv besøkt bedriften Hadeland Bio-olje AS, som i ti år nå har gjennomført omfattende forsøk og tester med anvendelse av biodiesel. Erfaringene de har gjort, tilsier at det bør være realistisk å sette i gang biodieselproduksjon i langt større skala i Norge. De bedriftene som nå er i startgropa, enten det gjelder biodrivstoff eller annen bioenergi, trenger forutsigbare rammevilkår dersom de skal ha mulighet til å satse. Vi har en forpliktelse til å legge forholdene til rette for at slike miljøvennlige løsninger blir et reelt alternativ. Jeg ser fram til å høre hvilken strategi Regjeringa har for å øke bruken av bioenergi i Norge – ikke minst gjelder det skogfylkene Hedmark og Oppland.