Bent Høie (Høyre), 2013-04-23:
Internasjonale undersøkelser viser at det skjer uheldige hendelser hos omtrent 10 pst. av alle pasienter som blir lagt inn i somatiske sykehus, inkludert både store og små hendelser. Det betyr at den totale risikoen er stor. En rapport utarbeidet av professor Hjort for Sosial- og helsedirektoratet i 2003 viser at det er et betydelig omfang feil og uheldige hendelser i den norske helsetjenesten. Internasjonale tall overført til norske forhold skulle tilsi at såkalte uheldige hendelser i helsevesenet årlig fører til 2 000 dødsfall og 15 000 varig skadede pasienter. Helse- og omsorgssektoren er spesiell fordi risikoen for en uheldig hendelse er stor på grunn av at den aktiviteten som utføres, i seg selv er risikofull. Dette forsterkes av at det er så mange mennesker som eksponeres for risikoen, og at konsekvensene av feil ofte er store. På tross av denne profilen er det systematiske arbeidet med å sikre kvalitet og redusere risiko mangelfullt. Hvis en ser til andre områder i samfunnet, f.eks. transportsektoren og petroleumsvirksomheten, vil en finne et helt annet systematisk arbeid som ligger til grunn for å høyne sikkerheten og redusere faren for feil. Dette gjelder både fra myndighetenes side og fra aktørene, selv om det på disse områdene er lavere risiko for skade og færre personer er eksponert for risikoen. Professor Hjort ga i 2010 sammen med Den norske legeforening igjen ut en bok om samme tema, men da med en samling av pasientfortellinger. I boken skriver forfatteren om hensikten med den siste oppfølgeren: «Jeg føler at denne boken(boken fra 2007) dessverre ikke har klart å skape et gjennombrudd for dette feltet i vårt land og i vår helsetjeneste. Etter mitt skjønn ligger Norge langt bak land som det er naturlig å sammenlikne seg med på dette området, særlig Danmark, Sverige og England. Jeg har selvfølgelig gremmet meg over dette, og derfor bestemte jeg meg for å skrive en ny bok som ikke bare skulle henvende seg til tanken og hjernen, men også til følelsene og hjertet.» (boken fra 2007) Det er bra at regjeringen har lagt fram den første helhetlige stortingsmeldingen om kvalitet og pasientsikkerhet. Bakgrunnen for dette er den økte oppmerksomheten temaet har fått. Jeg finner i den sammenhengen grunn til å trekke fram innsatsen til Pårørendegruppen – unaturlige dødsfall i norske sykehus. I januar 2010 organiserte pårørende seg som hadde opplevd at en av deres nærmeste hadde dødd som følge av feil i helsetjenesten. De startet et systematisk arbeid med både å fortelle sine historier til mediene og å ha møter med politikere og myndigheter. Dette arbeidet har gitt resultater. Denne gruppen har klart det som også Peter F. Hjort ønsket, nemlig å berøre følelser og hjerte med sine historier, men samtidig har de også kommet med konkrete forslag og politiske løsninger for å hindre at andre skal bli rammet på samme måten som deres familier har blitt. Alle norske sykehus har i 2010 og 2011 kartlagt omfanget av pasientskader. Disse kartleggingene bekrefter at størrelsesordenen på antallet skader er at rundt 16 pst. av alle opphold er forbundet med minst én skade, og at 9 pst. av oppholdene fører til skade som forlenger sykehusoppholdet eller har alvorlige konsekvenser. Pasientsikkerhetskampanjen har trolig allerede gitt resultater. Den øker oppmerksomheten rundt bestemte temaer og fører til konkrete endringer i praksis. Samtidig er det langt igjen til at en systematisk jobber godt nok med disse spørsmålene i helsetjenesten. Alle partiene i komiteen har sluttet seg til de handlingspunktene som er oppsummert avslutningsvis i hvert kapittel i stortingsmeldingen. Dette er tiltak som dermed har bred støtte i gjennomføringen, som oppfattes som nødvendige, og som går i riktig retning. Komiteen har spesielt merket seg følgende hovedtiltak: etablere et femårig nasjonalt program for pasientsikkerhet etablere permanent undersøkelsesenhet i Statens helsetilsyn gjennomføre en bred utredning om samfunnets oppfølging av alvorlige hendelser og mistanke om lovbrudd i helse- og omsorgstjenesten forslag om lovendring for å styrke pasienter og pårørendes rettsstilling i tilsynssaker gjennomføre et nasjonalt forsøk med kvalitetsbasert finansiering i spesialisthelsetjenesten utvikle og publisere flere kvalitetsindikatorer og utrede etablering av et nasjonalt register for den kommunale helse- og omsorgstjenesten Selv om det er bred enighet om tiltakene regjeringen foreslår, løfter Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti inn flere konkrete forslag og en tydeligere retning for dette arbeidet enn det den nåværende regjeringen har lagt til grunn. Det henger også sammen med en rekke forslag om akkurat dette temaet som disse partiene har fremmet sammen i løpet av de siste stortingsperiodene. De forslagene skal svare til tre hovedutfordringer: Etablere mer balansert ledelse. Bedre kvalitet og sikkerhetssystemer og mer systematisk arbeid. Endringer i kultur gjennom mer åpenhet og respekt for pasientenes erfaringer. Gjennom de årene som har gått, har det blitt fremmet en rekke representantforslag der disse partiene har støttet forslagene. Det første var et helhetlig forslag fra Erna Solberg, Inge Lønning og Sonja Irene Sjøli i 2009 om en rekke tiltak på dette området. Det ble i 2010 fremmet et nytt forslag, fra Sonja Irene Sjøli og undertegnede, om bedre rettssikkerhet for pasientene. Det ble fra Kristelig Folkeparti og Høyre fremmet et nytt forslag i 2010, om en havarikommisjon. Da dette forslaget skulle behandles i Stortinget, holdt Pårørendegruppen en markering utenfor Stortinget kvelden før, til støtte for forslaget – som ikke fikk flertall. Samme kveld som markeringen ble holdt, uttalte statsministeren og helse- og omsorgsministeren at regjeringen ville sette i gang arbeidet med en egen stortingsmelding. Det er resultatet av det arbeidet vi i dag behandler. Senere har jeg fremmet et forslag om større åpenhet om helsetjenestene på nett og kommet med 16 helhetlige forslag om mer balansert ledelse, endret kultur og mer systematisk arbeid med pasientsikkerhet og kvalitet. I denne saken fremmer Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti fem fellesforslag og Fremskrittspartiet og Høyre ytterligere to forslag. Jeg vil benytte anledningen til å ta opp disse forslagene, som Høyre fremmer sammen med andre i saken. Forslagene innebærer at en stiller et konkret krav til sykehusene om at en skal få til etablering av en ISO-sertifisering. Vi gjentar forslaget om en permanent undersøkelseskommisjon etter modell av havarikommisjonen i samferdselssektoren. Da komiteen hadde høring om stortingsmeldingen, var den avgåtte lederen av havarikommisjonen for samferdselssektoren på høringen og la fram en klar anbefaling om at det også i helsesektoren blir etablert en ordning med en permanent undersøkelseskommisjon. Det ble der redegjort godt for forskjellen mellom arbeidsmetode for en permanent undersøkelseskommisjon og et tilsyn gjennom erfaringen fra forskjellen i måten Luftfartstilsynet og havarikommisjonen for samferdselssektoren jobber på. Det er betydelig flere mennesker som blir skadet og dør i helsesektoren enn i samferdselssektoren, og disse to ulike tilnærmingsmetodene å jobbe på for å redusere skader og feil, vil, etter disse partienes oppfatning, også være nødvendig for helsesektoren. En foreslår også at en nå kommer med det som Stortinget har etterlyst over veldig lang tid, nemlig klare, nasjonale kvalitetskrav til legevaktordningen, som er en del av akuttmedisintjenesten, som har havnet i bakevja med hensyn til kvalitetskrav. Som en del av det å få en mer balansert ledelse foreslår også disse partiene at vi skal få en årlig melding om pasientsikkerhet og kvalitet til behandling i Stortinget. Denne meldingen skal basere seg på Helsetilsynets nasjonale tilsynsrapporter og pasientombudenes årsrapporter – dette etter modell av den årlige meldingen om personvern, som baserer seg på Datatilsynets årsrapport og personvernnemndenes rapporter. Det ville gjort at Stortinget, på samme måte som en hvert år behandler årlige budsjetter for helsetjenesten, hvert år hadde satt av god tid til nettopp å diskutere resultatene av pasientombudenes og Helsetilsynets arbeid. En del av de rapportene som Helsetilsynet legger fram om de nasjonale tilsynene, har en veldig høy kvalitet. De berører vesentlige områder i helsetjenesten vår, og de fortjener å få også den øverste ledelsens oppmerksomhet, både i departementet og i Stortinget, og at det blir en diskusjon om oppfølgingen av dette. En foreslår også å innføre en meldingsordning for kommunehelsetjenesten, slik at en sikrer at en får inn meldinger fra kommunehelsetjenesten om uheldige hendelser og farer, for å kunne jobbe på en mer systematisk måte i kommunehelsetjenesten med dette i årene framover, ikke minst med tanke på at en større del av helseutfordringene skal løses på det nivået. I tillegg foreslår Høyre og Fremskrittspartiet at en får en gjennomgang av DRG-systemet, og ikke minst at en får etablert en fornyet og forbedret godkjenningsordning for private tilbud i spesialisthelsetjenesten.