trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2022-02-08:
For regjeringen er det viktig å få enda flere barn og unge gjennom skoleløpet. Det krever innsats i alle ledd, fra barnehage og ut videregående. Her er undersøkelsene tydelige: Motivasjonen hos barn og unge faller særlig på ungdomstrinnet, samtidig som de faglige forskjellene øker. Derfor er jeg glad for at det er nettopp disse årene regjeringen har lansert gjennom Hurdalsplattformen at vi skal ta et ekstra blikk på. Så må jeg si at det er litt interessant at noen uker etter at det ble lansert i Hurdalsplattformen, er det første en avgått regjering gjør, å fremme et likt forslag selv. Likevel er det nok ganske tydelig også her i salen i dag at vi er noe uenige om hva en slik ungdomsskolereform skal inneholde. For oss i Senterpartiet handler en ungdomsskolereform om å ta framskritt innenfor disse årene og at vi skal skape motivasjon, trivsel og mestring og slik også skape et ønske om læring. Da er ikke svaret større krav og mer teori, men at man må vektlegge det at elever lærer ulikt og er forskjellige. Vi innførte valgfag sist regjeringsperiode. Så er det mulig at jeg er den eneste her i salen som faktisk har fått ta del i det tilbudet i etterkant, men jeg skal med hånden på hjertet si at jeg var nok ikke den eneste eleven som gledet meg til fredag klokken 12, da jeg faktisk kunne bruke tid og energi på noe jeg likte, noe som også gjorde at resten av fagene den samme dagen gikk litt lettere. Skolen min er ikke det eneste eksemplet på det. For eksempel har vi også Vardheia ungdomsskule, som er bygd som en yrkesfaglig skole med verksted, kjøkken og restaurant, hvor formålet er å styrke elevenes motivasjon. Eller ta Gausdal ungdomsskole ved siden av Lillehammer, hvor elevene kan velge praktiske håndverksfag, og forteller at disse timene gjør at de føler mestring i en ellers teoritung skolehverdag. Når vi nå skal ta nye grep, er det viktig at vi ser nærmere på disse konkrete eksemplene. Hva har fungert, hva har ikke fungert, og hva skal vi bygge videre på? I Hurdalsplattformen tar vi til orde for å styrke de praktisk-estetiske fagene, men vi vil også se på hvordan vi kan styrke rådgivningstjenesten, hvordan vi kan styrke lærernes rolle, og ikke minst hvordan vi skal bygge opp om de andre utfordringene som ungdommene også har gjennom disse årene. Og viktigere enn noen gang er det at disse endringene skjer på lag med sektoren, for i en tid hvor vi har hatt stort arbeidspress, er det viktigere enn noen gang at vi bygger opp og ikke bygger ned. Jeg gleder meg til det videre arbeidet og ser fram til at vi sammen skal utvikle ungdomsskolen videre.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Vi har grunn til å være stolte over den norske barnehagetradisjonen. Ikke noe annet land i verden har et så godt utbygd tilbud til barna våre som vi har, og i vår barnehagetradisjon har ett hensyn stått først, nemlig barnas utvikling på deres premisser, gjennom både lek og læring i fellesskap, veiledet av dyktige ansatte. Til syvende og sist handler spørsmålet om profitt og kommers i barnehagene våre nettopp om å forsvare denne gode barnehagetradisjonen. For hva er i ferd med å skje? Jo, tilbudet til de minste barna våre blir i stadig større grad drevet av store kommersielle konserner. Hvis det fortsetter som nå, vil faktisk bare fem store konsern eie over halvparten av de private barnehagene innen 2029. Penger som er gitt til barnas barnehagetilbud gjennom offentlige tilskudd, foreldrebetaling, billige tomter fra kommunene og husbanklån, hentes ut av barnehagedriften og brukes til å fylle opp konserneieres allerede velfylte bankkontoer. Det siste eksemplet i en lang rekke er barnehagebaronen Eli Sævareid, som rett før jul solgte 142 barnehagebygg til en svensk eiendomsgigant for 4,5 mrd. kr. Dette er barnehagebygg som er bygget med fellesskapets midler på rimelige tomter stilt til rådighet av kommunen. Sævareid har bare på halvannet år solgt barnehager for 14 mrd. kr. Man må være rimelig langt nede i Civitas markedshyllende lesesirkler for ikke å reagere på sånne eksempler. SV står for et helt rimelig standpunkt, nemlig at hver krone fellesskapet gir til barnas tilbud gjennom offentlige tilskudd, foreldrebetaling eller rimelige tomter, skal gå til akkurat det, til barnas tilbud, ikke til privat berikelse for noen få på toppen. Det standpunktet er ikke radikalt. I en rekke undersøkelser hvor folk er spurt, har det vist seg at et stort flertall er enig med oss – ikke bare blant SVs velgere eller Arbeiderpartiets velgere, men i hele folket. Så forventningene til venstresideflertallet på Stortinget er tydelige: Løftene om å stanse profitten og kommersen må bli innfridd. Regjeringspartiene innfrir ikke i behandlingen av dette forslaget, selv om de stemte for akkurat det samme før valget. Men vi i SV skal uansett bruke vår nøkkelrolle på Stortinget videre for å drive gjennom nye gjennomslag for omsorg over omsetning i barnehagene våre. Med det tar jeg opp SVs forslag i saken.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
SV og Rødt foreslår endringer av det økonomiske regelverket for private barnehager som sikrer at skattepenger og foreldrebetaling i sin helhet går til bedre barnehager og ikke verdiuttak til eiere. I 2020 stemte Arbeiderpartiet og Senterpartiet for et forslag som lød: «… endringer i barnehageloven, slik at offentlige tilskudd utelukkende kommer barna til gode, og at disse pengene ikke kan tas ut i form av utbytte for private barnehageeiere». Det er mistenkelig likt, og det er helt i tråd med hva særlig Arbeiderpartiet har sagt i valgkampen. Likevel stemmer regjeringspartiene nå ned forslaget, som de altså støttet før valget. Jeg lurer på om statsråden kan fortelle hva grunnen til det er. Har Arbeiderpartiet skiftet side i saken? Er det regjeringskontorene som har fått partiet til å se annerledes på det? Eller er det den begrunnelsen som statsråden oppgir – som jo ikke stemmer – at dette skulle hindre muligheten til å ha en sunn driftsmargin som kan reinvesteres i barnehagene? Det er ikke det samme som profitt.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Det er grunn til å rydde litt i debatten, og først til høyresidens krokodilletårer for små private barnehager. Er det noen som virkelig har vært det fremste offeret for den storstilte kommersielle ensrettingen av barnehagesektoren de siste årene, hvor store konsern har slått seg opp, er det jo nettopp de små, ideelle, ofte foreldreeide, barnehagene rundt omkring i landet. Dem blir det stadig færre av, mens de store konsernene blir det bare flere av. Det går nettopp ut over mangfoldet, som har vært en styrke ved barnehagene våre. Det er grunn til å undres noe over begrunnelsen fra regjeringen for å gå imot særlig det man kan kalle hovedforslaget her, altså å sikre i loven at hver krone som er gitt til barnehagene, skal gå til barnas tilbud. Det er gledelig at det jobbes for innskjerpinger. SV og regjeringspartiene har blitt enige om flere sånne tiltak i budsjettforliket for i år, og det skal det jobbes videre med. Men det er naivt å tro at det ikke vil finnes en vei, så lenge det er store kommersielle konserner til stede i sektoren. Det har vi allerede sett i f.eks. privatskolesektoren. Så lenge det er lov å drive kommersielt, og det ikke står helt tydelig i loven at man ikke kan ta ut profitt, frykter jeg at disse utenlandske oppkjøpsfondene vil tilpasse seg. Så kan det heller ikke være statsrådens begrunnelse fra talerstolen som er grunnen, for det er ingen som foreslår at barnehager ikke skal få lov til å ha en sunn driftsmargin, eller at barnehager ikke skal få lov til å spare opp midler som de kan investere i bygget sitt, f.eks. Nei, det vi foreslår, er at det ikke skal være lov å ta ut de pengene og bruke dem på noe helt annet. Til slutt: Statsråden nevner i Klassekampen en tredje mulig begrunnelse, og det er at man slår inn åpne dører, som også ble gjentatt i replikkvekslingen, altså at dette er noe regjeringen allerede skal gjøre, det kommer til våren. Jeg ser veldig fram til de reguleringene som kommer da, og SV skal være konstruktive i den diskusjonen, men det er en annen begrunnelse enn de to andre begrunnelsene som er brukt, og de tre begrunnelsene henger ikke godt sammen. SV skal uansett jobbe videre for å få gjennomslag. Det vi allerede har fått på plass, er den store utredningen av nullprofittmodeller i hele den skattefinansierte velferden vår. Det vil også være viktig for barnehagesektoren. Da får vi fakta på bordet, og ikke minst får vi de konkrete modellene for å sette opp ideelle alternativer til det kommersielle. Helt til slutt vil jeg bare advare mot å gå til høyresiden for å inngå et såkalt forlik i denne saken – en sak hvor det er såpass store forventninger hos velgerne.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Det er grunn til å svare på noen uklarheter som jeg mener at regjeringen selv bidrar til å skape rundt hva disse forslagene, som er vel debattert over mange år, handler om. Nei, på tross av at spørsmålet ble stilt flere ganger, det å ha en driftsmargin er ikke det samme som å ta ut profitt. Det å ha en driftsmargin som forblir i barnehagen, brukes på nye lekeapparater og annet som er nødvendig, er ikke å hente ut verdier. Det er at verdiene forblir der de er. Og nei, lønn er heller ikke profitt. Hadde lønn vært profitt, hadde vi vært en stor nasjon av velferdsprofitører. Det er vi heldigvis ikke. Det er også noe annet. Det jeg er sikker på, er at vi i løpet av denne fireårsperioden kommer til å komme fram til den oppryddingen som er nødvendig for å sikre at hver eneste krone vi bevilger til barna, går til en best mulig barnehage. Det er det dette handler om.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Vi har en god skole i Norge, men motivasjonen til elevene daler, særlig på ungdomsskolen. Altfor mange elever opplever at skolen ikke er relevant for deres hverdag og for deres utdanning framover. Samtidig som motivasjonen går ned, øker stresset og presset på ungdomsskolen til stadig nye rekorder. Det viser bl.a. Ungdata-undersøkelsene. Elevene stresser med stadig nye tester og prøver og om de kommer inn på den skolen de vil, og de er mer bekymret for framtiden enn før. Det er fasiten etter åtte år med borgerlig styre av kunnskapspolitikken. Da er det tindrende klart at vi ikke trenger mer høyreskole, og at vi ikke trenger flere rigide fraværsgrenser, slik Fremskrittspartiet nettopp tok til orde for også på ungdomsskolen, eller enda mer testing og pugging. Det vi trenger, er en mer praktisk og variert opplæring på ungdomsskolen, som er mer relevant for elevene. Vi trenger mer trivsel for bedre læring, ikke mer stress, press og prøvepugging. Hva kan det bety i praksis? Jo, f.eks. mer tid, rom og bedre utstyr til de praktiske og estetiske fagene. Det er for mye uegnede rom og utstyr til disse fagene. Vi trenger også kompetansekrav til lærerne i praktiske og estetiske fag, sånn som for de andre fagene. Det kan bety å få yrkesfagene mer inn på ungdomsskolen gjennom flere praktiske valgfag, mer samarbeid mellom skolene og mer yrkesfaglig kompetanse inn i ungdomsskolen. Men desto viktigere: Det bør bety å gi lærerne verktøyene, tiden, tilliten og kompetansen som skal til for å legge opp til mer praktiske og varierte læringsmetoder i klasserommene. Det kan ikke løses gjennom pålegg og styring sentralt, men gjennom å invitere lærerne med og gjøre et skikkelig utviklingsarbeid over tid. Dessuten: Om vi skal lykkes med en sånn reform og med å gjøre skolen mer praktisk og variert, er det helt nødvendig å løse lærermangelen. Vi trenger nok kvalifiserte lærere i klasserommene med tid til å se hver enkelt elev og tilpasse undervisningen, og vi trenger flere andre ressurser inn i laget rundt eleven. Jeg er veldig glad for at de rød-grønne partiene er enige om et alternativt forslag med en klar bestilling til regjeringen om en ungdomsskolereform – for en mer relevant ungdomsskole som motiverer elevene, i stedet for mer testing, pugging og høyreskole. Så må selvfølgelig en sånn reform utvikles nedenfra og opp med et tydelig perspektiv, både fra de ansatte i skolen og ikke minst fra elevene selv. Tiden for å tre løsninger ned over en sektor, mot ansatte og elevers ønsker, må være over, og det mener vi i SV er det første skrittet mot en ny og bedre skolepolitikk.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Det er bra at de rød-grønne partiene er enige om at det skal lages en ungdomsskolereform, og om – i hvert fall sånn cirka – en retning for reformen, med mer praktisk og variert undervisning, bl.a. Et av de konkrete grepene flertallet peker på i behandlingen av denne saken, er rådgivningstjenesten for utdanningsvalg på videregående. Statsråden sa at overgangen fra ungdomsskole til videregående skal være en del av reformen, og det er veldig bra. Da er rådgivningstjenesten utrolig viktig. Vi vet at den tjenesten i dag har varierende kvalitet, og vi hører stadig om eksempler hvor dyktige elever som ønsker å finne fram til sitt yrkesfag, heller får beskjed fra rådgivningstjenesten om å gå studieforberedende. Jeg forventer heller ingen konklusjoner fra statsråden ennå, men jeg lurer på hvordan hun ser for seg at vi kan øke kvaliteten i rådgivningstjenesten på ungdomsskolen som en del av en sånn reform per nå.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-08:
Takk for svaret. Jeg tror at den måten å tenke på også er en god måte å tenke på, for det å introdusere flere måter å lære på, flere typer fag i ungdomsskolen, er nettopp noe av det en mer praktisk skoledag bør handle om. Regjeringspartiene og SV er enige om at en ungdomsskolereform skal bidra til mer praktisk og variert opplæring, og da blir også de praktiske og estetiske fagene vi allerede har i skolen, viktige. Arbeiderpartiet har tidligere støttet SVs forslag her på Stortinget om å innføre kompetansekrav for lærerne i de praktiske og estetiske fagene, som for de andre fagene, for å øke kvaliteten på den opplæringen. Jeg lurer på om statsråden kan komme med noen i hvert fall foreløpige refleksjoner om det fortsatt er en god idé å gjøre.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-08:
Hver morgen, arbeidsuken gjennom, tennes lyset i landets barnehager før samfunnet har gnidd søvnen ut av øynene. Barnehagene er arbeidsplass for tusenvis av ansatte og hverdagen for de aller fleste av landets barn. Smårollingene i barnehagen er ikke i samme situasjon som kundene i klesbutikken. Daglig er de utlevert til andres makt, andres prioriteringer og beslutninger på en helt annen måte. Konsekvensene av beslutningene kan være store. Derfor er ikke velferdstjenester som andre tjenester, og nettopp derfor er det viktig å sikre at pengene, offentlige midler og foreldrepenger, faktisk går til det de skal, nemlig barna. Barnehageforliket var en stor seier for de kommersielle barnehageeierne. Fram til da hadde lovverket skilt mellom ideelle og kommersielle barnehager. Med barnehageforliket skulle private barnehager behandles som én gruppe, og det førte til en storstilt åpning for profittuttak for kommersielle eiere. Hvert år forsvinner store summer ut av offentlig finansiert velferd. Kommersielle aktører har vokst seg store innenfor mange av velferdstjenestene våre, og barnehager har dessverre blitt big business. For Rødt er det åpenbart at vi har offentlig finansierte velferdstjenester for å tjene befolkningen, ikke for at velferdsprofitørene skal tjene penger. Derfor har vi, sammen med SV, foreslått en rekke tiltak for å sikre profittfri barnehagedrift. Forslagene burde strengt tatt være en smal sak for regjeringen å støtte. Felles for mange av forslagene er at Arbeiderpartiet og Senterpartiet selv stemte for de samme forslagene da de satt i opposisjon. Det haster med endring. Utenlandske investorer har et enormt tempo når de kjøper seg opp i våre fellesfinansierte barnehager, og da må regjeringen handle enda raskere. Barnehagene har blitt svært attraktive investeringsobjekt for utenlandske investorer, og det er åpenbart at utenlandske oppkjøpsfond har rent kommersielle motiver for å involvere seg i barnehagedrift. Det er alvorlig når en viktig del av infrastrukturen i det norske utdanningssystemet eies av utenlandske hedgefond og befinner seg utenfor demokratisk styring. En ny forskningsrapport viser at de private kommersielle barnehagene nå utgjør en så stor andel at de kan få politisk vetorett over sektoren. Rødt frykter at det vil være for lite og for sent når regjeringen legger fram forslaget til et nytt regelverk, og for å sikre nettopp de små, enkeltstående barnehagene er et profittforbud nødvendig. De er en del av mangfoldet – de store kommersielle er det ikke. Hvis vi virkelig ønsker at pengene skal gå til barna, er det nødvendig å ta det kommersielle problemet ved roten. Kun å innføre strengere regulering av sektoren, slik flere partier tar til orde for, vil ikke være tilstrekkelig. Tidligere avsløringer viser at de kommersielle eierne tilpasser driften og finner nye måter å hente ut profitt på. Barnehagen er til for barna våre, ikke for at velferdsprofitørene skal få drive butikk.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-08:
Det store flertallet i Norge, folk flest, ønsker at velferdstilbud som barnehager skal drives av ikke-kommersielle aktører. Spørreundersøkelser gjort av Ipsos i 2016, 2019 og 2020 viser at under 30 pst. svarer at de synes det er greit at kommersielle selskaper drifter sykehus, eldreomsorg, skoler og barnehager. Folk flest vil at kommunale og ideelle aktører skal stå for driften, og blant de rød-grønne velgerne – som har sørget for både regjeringsskifte og et politisk skifte – er kravet enda tydeligere. Skal det være vanlige folks tur, kan vi ikke rulle ut den røde løperen for investorene. Jeg oppfatter at statsråden langt på vei er enig med Rødt i at man må stoppe den økende kommersialiseringen av barnehagesektoren. At det haster, er det liten tvil om, og i likhet med vanlige folk er jeg utålmodig etter endring. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Når er startdatoen for å begynne arbeidet med å fase ut de kommersielle kreftene fra barnehagesektoren? Når kan vi forvente at regjeringen sikrer absolutt alle pengene til barnehagens hovedpersoner – barna?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-08:
Diskusjonen om barnehager og om hvordan vi skal drifte velferdstjenestene i Norge, er viktig, og det er synd at den rett og slett sauses sammen. Det er viktig at vi skiller mellom kommersielle og ideelle barnehager når vi snakker om de private aktørene. Ved å omtale dem ved hjelp av et stort sekkebegrep er det også veldig lett å anklage venstresiden for mistenkeliggjøring. Jeg kan love representanten Steffensen at vi overhodet ikke mistenkeliggjør foreldrene som har barna sine i kommersielle barnehager, ungene som går der, eller de ansatte som jobber der. Det gjøres en utmerket jobb av de ansatte, og jeg er helt sikker på at barna også har gode dager. Men vi må snakke om at noen få mennesker tjener seg rik på barnehagedrift i Norge. Vi har en forventning om at hvis det skal jobbes med et bredt forlik, vil regjeringen velge å gå til venstre og ikke til høyre. Den forventningen deler vi med flertallet i Norge. Det var de som sørget for en politisk endring etter åtte år med blått styre, og det vil være en enorm skuffelse hvis regjeringen velger å svinge til høyre og ikke til venstre. Det betyr, håper jeg, at vi ikke trenger å ha denne diskusjonen de neste tre årene, men at vi faktisk kan starte arbeidet med å fase de kommersielle aktørene ut av barnehagesektoren, for det handler ikke om støvtørking. Det handler ikke om å hente fram gamle forslag bare for å vise dem fram. Det handler heller ikke om å ha eierskapet og være den som er først ute. Det handler om å løfte opp folkemeningen – kravet fra dem som har stemt oss alle inn på Stortinget. Det er en forventning om at våre velferdstjenester skal drives av ikke-kommersielle krefter. De kan godt drives av ideelle private, men det skal ikke være mulig å ta ut profitt på velferd. Så er det forskjell på profitt og en bufferkonto. Jeg har selv lært at jeg skal ha tre månedslønner stående. Det må jeg innrømme at jeg aldri har hatt, men det handler om sikkerhet. Så lenge man sauser sammen disse begrepene, blir også diskusjonen ganske uoversiktlig. Det tror jeg absolutt er hensikten med ikke å bruke de korrekte betegnelsene på de kommersielle barnehagene. Rødts mål er velferd for folk, ikke for investorene.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-08:
Alle disse reformene som kom og gikk, ikke visste jeg at det var selve poenget med utdanningssystemet. Jeg må innrømme at jeg veldig lenge tenkte på ungdomsskolen som de tre årene mellom barneskolen og videregående. Det var da alvoret kom inn, i form av karakterer, tentamen, ny klasse, nye regler, og ungdomsskolen ble noe som jeg og ganske mange elever før og etter meg bare skulle gjennom før videregående. Men ungdomsskolen har en egen, selvstendig rolle og rammer inn viktige og normative år for unge mennesker. Samtidig som man som ungdomsskoleelev møter nye krav, er dette også år hvor ungdommer jobber med å bli kjent med seg selv, finne sin plass i gruppen og utfordre grenser. For Rødt er det viktig å jobbe for en skole med fokus på læring, trivsel og motivasjon og med større rom for praktiske og estetiske fag. «Diktanalyse føles som et kvelertak på lærelysten min. Hvorfor er det ikke mulig for en som vil bli mekaniker å lære mer om dette allerede på ungdomsskolen?» Dette skrev skoleeleven Øivind inn til Utdanningsnytt i fjor. Jeg er enig med Øivind. Det er viktig at skolen har rom for alle typer talenter, interesser og mennesker. Altfor lenge har skolen vært teoretisk orientert. Da sier vi samtidig til svært mange unge at deres styrker og måter å lære på ikke er noe å verdsette. Alle snakker om at vi må satse på yrkesfag, men det betyr faktisk at vi må satse på praktiske og estetiske fag i hele utdanningsløpet, ikke bare på ungdomsskolen. Hvis en skolereform skal løfte fram praktiske ferdigheter, må forutsetningene for det være på plass. Det må være verktøy, sløydsaler, skolekjøkken, rom for kunst og håndverk osv. Hvis ikke står lærerne igjen, atter en gang, med å skulle gjennomføre en reform uten at forutsetningene er på plass. Men variert undervisning koster mer. Regjeringen har varslet en gjennomgang av kvalitetsvurderingssystemet med hensikten å redusere omfanget av tester og kartleggingsprøver i skolen. Det vil være uheldig å gå i gang med en egen ungdomsskolereform uten å se hele systemet i sammenheng, for den økte testingen og kartleggingen man har sett de siste 20 årene i skolen, har pålagt lærerne en ekstra arbeidsbyrde. Lærerne bruker mer tid på rapportering enn tidligere. Fagfolk må ha tid og rom til å utøve faglig skjønn i møte med mangfoldet av elever og læringssituasjoner. Rødt lytter til elevene og lærerne og vil at det skal være mindre tid til testing og mer tid til undervisning og til å være sammen med elevene. Kanskje en reform bort fra testregimet vil få de mange tusen lærerne som har sluttet, tilbake i klasserommet. Rødt er bekymret for at en ungdomsskolereform skal bli enda en reform som blir tredd nedover skolen ovenfra. Skolen står allerede midt i en reform, Fagfornyelsen, og det er ulikt hvor godt de nye læreplanene er implementert. En ungdomsskolereform må skje med det grunnleggende hensynet om hva som er ungdommenes beste for læring på lang sikt, ikke politikernes prestisje på kort sikt for å få gode meningsmålinger.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-02-08:
Jeg har allerede i dag avslørt at jeg er utålmodig, og det er fordi jeg er utålmodig på vegne av ungdomsskoleelevene og alle de som skal bli ungdomsskoleelever – kanskje også litt på vegne av dem som har vært det en gang. Ungdomsskoleårene er, som statsråden også har vært inne på, for mange sårbare år. Opplevelser kan være med og forme hvordan vi oppfatter oss selv, og det å bli testet og kartlagt ut fra ganske firkantede standardiserte systemer trenger ikke nødvendigvis være den beste måten å gjøre akkurat det på. Derfor lurer jeg på om statsråden deler Rødt sitt syn om at det er viktig å starte arbeidet med å gå gjennom kvalitetsvurderingssystemet når man skal se på en ungdomsskolereform. I tillegg er det sånn at den såkalte reservestyrken av lærere – alle dem som er utdannet, men ikke jobber som lærere – oppgir at nettopp det å bruke mer tid på kontoret enn i undervisningssammenheng eller i møte med elevene er en av grunnene til at de valgte å ikke jobbe videre som lærere.
Abid Raja (Venstre), 2022-02-08:
Halvparten av alle norske barn starter i en privat barnehage. Det gir barn og foreldre mangfold når de skal velge barnehage. Kombinasjonen av private og offentlige barnehager har bidratt til dagens gode barnehagedekning og høyere kvalitet i barnehagene mange steder i landet. Folk er fornøyd, ikke bare de ansatte og foreldrene, men også barna er fornøyd. Vi i Venstre har på vår vakt bidratt til økt kvalitet og riktig ressursbruk i barnehagene gjennom vår satsing på en bemanningsnorm, en pedagognorm og en kompetansereform for barnehagesektoren. Tilsyn, transparens og krav har ført til en meget sunn sektor. Vår politikk har virket. Dette forslaget er derimot fremmet for å dyrke fortidens løsninger og ideologier. Slike forslag føyer seg inn i anti-individualistiske løsninger. Slike forslag virker ikke. Forslagene er usunne for samfunnsutviklingen. Der de private gründerne har stått på og lagt grunnlaget for en mangfoldig barnehagesektor med mye kvalitet, skal forslag som dette trekke deres samfunnsinnsats ned. Der barn, foreldre og ansatte er fornøyd, vil dette forslaget ha ideologi foran mangfold og kvalitet. Ytterligere skuffende er det at Rødt ikke er alene om slik svartmaling og stempling av private barnehager. Vi ser at regjeringen, bestående av Arbeiderpartiet og Senterpartiet, sammen med SV, kutter i offentlige tilskudd til private barnehager. Barnehagesektoren er også bekymret for at regjeringen kommer med tiltak som skal begrense friheten til de private barnehagene. Forslagene vil kunne svekke valgfriheten til foreldre og det gode barnehagetilbudet vi har i Norge. Samtidig er jeg glad for at regjeringspartiene og regjeringen sier nei til disse forslagene fra Rødt og SV. Jeg håper at de også benytter anledningen til å justere noe av sin kurs i samme spørsmål, for vi må stille oss spørsmålet: Hva er det man ønsker å løse av utfordringer i samfunnet? Jeg vil benytte denne anledningen til å invitere regjeringen – Arbeiderpartiet og Senterpartiet – til et bredere barnehageforlik på Stortinget, der den transparensen og sunnheten som nå er i bransjen, blir anerkjent. Jeg ser at også regjeringen ser at samfunnet også trenger de private løsningene og de private barnehagene, og jeg håper at regjeringen er villig til å se på muligheten for et bredere barnehageforlik heller enn en politikk som skal legge opp til å avvikle de private.
Abid Raja (Venstre), 2022-02-08:
Jeg var litt usikker på hvordan statsråden stilte seg til invitasjonen som jeg kom med, til et bredere barnehageforlik på Stortinget. Derfor er jeg veldig positiv – jeg vil kanskje ikke si overrasket, men veldig positiv – til at statsråden er åpen for det. Jeg ser fram til at regjeringspartiene og de partiene som er interessert i å finne fram til et bredt forlik, kan sette seg ned sammen og rett og slett drøfte i ro og mak hvordan dette kan bli best mulig for samfunnets del. Så vet jeg også, etter å ha vært i dialog med flere representanter for de private barnehagene, at de er oppriktig bekymret for hvordan dette kan gå. Så jeg tenkte egentlig å stille et veldig åpent og positivt spørsmål til statsråden: Kan statsråden si noe til de mange private som følger spent med på nettsendingen i dag, som kan betrygge dem om at de har livets rett, at de hører med i samfunnet, og at vi gjennom et slikt forlik kan finne fram til de beste løsningene også for dem?
Abid Raja (Venstre), 2022-02-08:
Med tre barn på ungdomsskolen er jeg kjent med at flere elever i ungdomsskolen føler de ikke har de rette eller tilstrekkelig med utfordringer, og flere uttrykker at de kjeder seg på skolen. Mangelen på valgfrihet og fag som passer den enkelte elev, gjør også ungdomsskolen mindre god for den enkelte elev enn den burde være. Samtidig forplanter utfordringene seg for de svakere stilte elevene. Mye av frafallet som etter hvert skjer i videregående skole, kan relateres tilbake til utspring i en ungdomsskole som kunne ha vært bedre tilpasset elevene. Derfor er jeg glad for at det, på samme måte som Venstre sist år var med på å få vedtatt en fullføringsreform for videregående skole, med mer fleksibilitet og mer tilpasning til den enkelte elev, kommer liknende reformer for ungdomsskolen. Det er bra. Vi i Venstre mener at det også er bra at de løp vi har lagt rundt faglig fordypning, større valgfrihet i fag, rett til oppfølging og rett til å fullføre videregående skole nå synes å bli båret over i andre deler av skolen. Mer motivasjon kan det bli dersom elever kan velge flere fag selv. At noen av disse fagene kan være mer praktiske og frie i formen, er også en fordel. Vi i Venstre støtter utformingen av en reform for ungdomsskoletrinnet. For oss er det viktig at den faglige tyngden, tryggheten for lærere og elever, rettighetene og valgfriheten blir en integrert del av denne reformen. For vår del ønsker vi også ta med alle de innspillene fra lærerne som ønsker seg mer tid til undervisning og å skape relasjoner til elevene heller enn å fylle ut skjema og dokumenter for skoleledelse og skoleeiere. Dette må vi finne en god løsning på i denne reformen. Sterke relasjoner mellom lærere og elev, mellom elever og i lærerkollegiet kan skape en sterk faglig og sosial trygghet og en sterk faglig og trygg skole der enda flere føler seg ivaretatt. Venstres jobb blir å se til at reformen gir oss dette. De liberale prinsippene om frihet og ansvar skal og bør gjennomsyre alle skoleslag i Norge. Slik Venstre en rekke ganger har sørget for at dette har vært tilfelle fram til nå, vil vi også framover i nye reformer se til at den friheten og tryggheten skolemiljøet trenger, blir tatt vare på. Slik får vi best mulig skole for alle i Norge.
Abid Raja (Venstre), 2022-02-08:
Jeg synes det er et mindre interessant politisk ordskifte om hva din regjering gjorde, og hva min regjering gjorde, så jeg vil egentlig utfordre statsråden til å se litt framover. Jeg tenker at hvis man skulle generalisert ungdomsskoleelevene ned til tre grupper, er det særlig to grupper det er grunn til å være bekymret for. Den ene gruppen, som også er den sterke gruppen, er de som ofte kommer fra litt veletablerte hjem, som har foreldre med god utdanning, ressurssterke hjem, og de presterer veldig godt. Samtidig går de litt på sparebluss, og de uttrykker at de kjeder seg på ungdomsskolen og ikke får den ferdighetsutviklingen som de trenger. På den annen side har man elevene som ikke kommer fra ressurssterke hjem, som gjerne faller litt igjennom, og som også kan slite psykisk med andre typer utfordringer. I Norge er vi avhengig av at begge gruppene klarer seg, både for seg selv, for å kunne livnære seg og få et godt liv, og for norsk industri, for gründere, for å kunne konkurrere der ute i verden. Spørsmålet til statsråden er: Hvordan kan man sikre at begge disse gruppene kommer godt ut gjennom en ungdomsskolereform?
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg er glad for representanten Rajas invitasjon til forlik. Barnehageforliket i 2003 var starten på en storstilt utbygging av barnehager og hadde ikke vært mulig uten politiske ambisjoner, bredt politisk engasjement og et stort engasjement fra folk som ønsket å starte og drive barnehage. Full barnehagedekning har gitt en bedre hverdag for veldig mange småbarnsfamilier. Det har bidratt til likestilling mellom kjønnene og høyere yrkesdeltakelse. Jeg er likevel langt på vei enig i forslagsstillernes analyse av den økonomiske situasjonen til private barnehager, og at det er behov for endringer i regelverket. Flere av forslagene er også i tråd med regjeringens politikk på dette området. Vi vet at enkeltstående og ideelle barnehager har en mer sårbar økonomi enn barnehager i konsern. Vi vet også at konsern og barnehager med utenlandske eiere bruker mer av tilskuddene til husleie og mindre av tilskuddene til personalkostnader. Jeg er bekymret for den høye aktiviteten av oppkjøp av barnehager. Det er en utvikling jeg ønsker å bidra til å snu. Pengene skal gå til barna og de ansatte i barnehagene, ikke til å forvalte og drifte eiendom. På ett område er vi likevel uenige. Forslagsstillerne ønsker profittfrie barnehager. Vi ønsker et stramt regelverk, men vi mener også at private barnehager må ha mulighet til å ha en driftsmargin. Målet er ikke at barnehageeierne skal ta ut store utbytter, men at det må være mulig å drive bærekraftig over tid. Det kan f.eks. handle om å bygge opp noe egenkapital, som igjen kan brukes til å gjøre investeringer i barnehagebygget. Som en del av budsjettforliket med SV skal regjeringen sette ned et offentlig utvalg som skal utrede nullprofittmodeller for velferdstjenestene, inkludert barnehage. Dette vedtaket vil regjeringen følge opp. Jeg vil også vise til at det gjøres et omfattende arbeid i regjering, både med å regulere private barnehager og med endringer i finansieringssystemet for de private barnehagene. Jeg mener vi må ha et differensiert tilskuddssystem som i større grad treffer det faktiske utgiftsnivået i barnehagene. Dette er også representantene inne på i sitt forslag. Regjeringen vil gi små privateide og ideelle barnehager bedre rammevilkår. Vi vil ha et regelverk som stopper utviklingen der store kjeder eier stadig flere barnehager. Vi må se etter løsninger som gir kommunene større mulighet til å styre de private barnehagene, og vi vil i den forbindelse arbeide videre med Storberget-utvalgets rapport. Endringer i rammevilkårene kan få stor betydning for eiere, foreldre, barn og ansatte, og dette arbeidet må gjøres på en skikkelig måte, i god dialog med sektoren.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg mener vi må ha strenge regler for både hvordan vi bevilger penger, hvordan barnehagene skal driftes, og også ha godt tilsyn med de private barnehagene. Men jeg mener vi heller ikke skal være naive. De som lever av å drive privat barnehage, må kunne gjøre nettopp det: leve av det. Jeg tror også det er klokt å ha en tilnærming der vi i forbindelse med private barnehager ser på det vi som privatpersoner ofte gjør, nemlig sparer penger for å kunne f.eks. å pusse opp et bad eller investere i egne bygninger. Jeg tror vi må ha som mål for øye å ha en sunn barnehageøkonomi der det er mulig å drive bærekraftig over tid. En del av den bærekraften handler nødvendigvis også om muligheten til å holde bygningene sine ved like. Jeg tror egentlig at flere partier i denne salen har mye å snakke om og god mulighet til å bli enige om et bredt forlik også denne gangen.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
I budsjettforliket med SV har vi noen formuleringer om utfasing av kommersiell drift innenfor flere velferdstjenester. Jeg tror det er viktig å være klar over at det er veldig ulikt hvordan de ulike velferdstjenestene har innslag av private. Det er f.eks. stor forskjell på måten barnehagesektoren er organisert, sammenliknet med hvor mye innslag man har av private i barnevern, skole og andre typer tjenester. Det er ikke et mål for regjeringen å fase ut de private barnehagene, det er et mål å regulere dem bedre. Så kan det helt sikkert være nyanser av enighet mellom partiene også på rød-grønn side på dette temaet. Målet er at vi får regler som gjør at pengene jobber for ungene våre, at det er bærekraftig å drive barnehager, også de private, og at vi sørger for en sektor som er sunn, fokusert på kvalitet og mindre fokusert på profitt og uttak av store overskudd.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg er enig i beskrivelsen av at en del av de enkeltstående private barnehagene som er mindre, har en for sårbar økonomi i dag. Så er referansen til kuttet til de private barnehagene som representanten Gulati kom med, en referanse til det som kalles pensjonspåslaget, altså overføringer staten gjør til de private barnehagene for å dekke utgifter til ansattes pensjon. Det påslaget har vært for høyt i lang tid. Det betyr allikevel ikke at det ikke kan være andre deler av de forskjellige elementene som til sammen utgjør finansieringen av de private barnehagene, som er for lave. Derfor har regjeringen vært helt tydelig på at ikke bare skal vi ha et oppdatert regelverk som harmonerer bedre med dagens barnehagevirkelighet og måten sektoren ser ut på, vi skal også gjennomgå finansieringssystemet, slik at dette blir bedre. Målet er ikke at barnehager skal gå konkurs eller at barnehagene skal ha for små overføringer til pensjonsutgiftene sine. Målet er at det skal være sammenheng mellom utgifter, inntekter og mulighet til å drive sunt og godt.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Det kunne være fristende å stille spørsmål tilbake til representanten om hvorfor man ikke, når det er så tydelig og bredt varslet at det kommer nye regler, heller kan vente på dem og diskutere ut fra dem. Det er også i denne sal et engasjement for å eie forslagene som fremmes, og jeg mistenker at det er noe av grunnen til at disse forslagene kommer nå, like før regjeringen uansett vil komme med nye regler. Jeg er uansett glad for engasjementet. Det er et spørsmål som henger litt mellom de rød-grønne partiene også, nemlig hva man egentlig legger i «profittfri». Jeg mener målet må være at vi regulerer barnehagene på en måte som gjør at profitten ikke oppstår. Da er diskusjonen om profittfri eller ikke en mer teoretisk øvelse, fordi målet må være at reglene for kvalitet, for hvordan man investerer i barnehagene, og for hvordan pengene bevilges, er så stramme at profitten aldri oppstår. Jeg tror vi kan bli enige om dette i det videre og ser fram til å legge fram forslaget for Stortinget.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg kan forsikre representanten om at jeg hver eneste dag jobber med ulike regler og tiltak som skal sørge for at vi får en sunn, god barnehagesektor hvor pengene kommer barna til gode. Jeg tror at det helt sikkert er et stort engasjement i Norge for at velferdstjenester skal være på offentlige hender. Det er jeg glad for, for det er jeg enig i. Men jeg tror samtidig vi må anerkjenne at når det engang er sånn at halvparten av barnehagene drives av private eiere, må målet for alle de foreldrene som leverer barna sine i de barnehagene hver eneste dag – jeg er selv en av dem – være at de barnehagene er best mulig, at de pengene jobber for barna, og at det er trygt og godt å gå i barnehage, uansett hvem som har logo på bygningen. Jeg er enig i at det er et mål at mest mulig velferd er på offentlige hender. Derfor sier også regjeringen at vi skal styrke kommunenes rolle inn mot de private barnehagene, slik at kommunene f.eks. ved nedgang i barnekullene enklere kan overta barnehageplasser enn i dag.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg takker for spørsmålet og ønsker å meddele følgende: Regjeringens mål er at vi skal stramme inn reglene slik at det blir etterrettelig hva pengene våre går til, at vi har kvalitet for øye, og at pengene jobber for barna våre. Det er jeg helt sikker på at brorparten av dem som har et engasjement innenfor de private barnehagene i dag, er opptatt av. Jeg tror også at det må være ganske frustrerende f.eks. å være en del av en større kjede, når man driver ideelt med små driftsmarginer og egentlig gjør det vi i denne sal sier vi har et ønske om at man skal gjøre. Så jeg vil også si til dem at vi er glade for at de finnes, og de skal ha gode og sunne vilkår også i det videre. Vi skal oppdatere regelverket og gjennomgå finansieringssystemet slik at dette blir bedre i framtiden. Til slutt vil jeg si at jeg er veldig glad for at invitasjonen gjentas. Jeg ser fram til videre dialog med både representanten Raja og flere i denne sal, for målet må være brede forlik som står seg over tid. Vi skal ha gode barnehagetilbud i uoverskuelig framtid for alle landets barn.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Regjeringens mål er å stramme inn reglene for de private barnehagene, slik at kvalitet settes i sentrum. Jeg opplever at det er et bredt engasjement for det i denne salen. Men det er også noe som er uklart når det gjelder hva som ligger i forbudet mot profitt. Betyr det f.eks. at det blir forbud mot å ta ut lønn hvis det man lever av, er å drive barnehage? Betyr det at det ikke skal være mulig å ha driftsmargin? I så fall tror jeg det blir vanskelig å få både private kommersielle og private ideelle til å fortsette å drive videre. Målet kan jo ikke være at Stortinget lager regler som gjør at gode private barnehager legges ned. Målet må jo være at vi drifter på en måte som er til fordel for ungene, og at vi har kontroll med de pengene det offentlige overfører til viktige velferdstjenester. Kuttet i pensjonspåslaget var varslet, og det var lagt inn også i Solberg-regjeringens budsjetter. Påslaget var for høyt – det er allerede godt dokumentert. Så sier jeg samtidig at vi skal gå igjennom de finansieringsordningene vi har, for å sørge for en bedre finansiering. Jeg er sikker på at når vi gjør begge deler på én gang, nemlig har tydeligere og strengere regler og gjennomgår finansieringssystemet, kommer vi til å få bedre balanse i dette i det videre. Så til diskusjonen om forlik: Jeg går ut fra at også de borgerlige partiene som sier de har lyst til å diskutere løsninger, har lest regjeringserklæringen først. Da er det sånn at dersom noen har lyst til å diskutere løsninger etter å ha sett regjeringens utgangspunkt, ville det vært oppsiktsvekkende om jeg takket nei til det. Målet må jo være brede løsninger der det er mulig, så får vi bli enige om det vi er enige om, og heller skille lag når vi ikke klarer å bli enige. Jeg er tilhenger av friske debatter, og jeg liker også spenstige retoriske poenger, men jeg er faktisk sterkere tilhenger av gode barnehager, jeg er sterkere tilhenger av kvalitet på barnehageplassene, og jeg er sterkere tilhenger av stabil drift og trivsel enn jeg er av at vi i denne salen bruker kreftene på å ta avstand fra hverandre, kanskje også på et punkt hvor jeg er sikker på at det er mye å bli enige om. Målet må være gode barnehager av høy kvalitet, der vi utvikler et mangfold i sektoren, ikke bidrar til ytterligere spekulasjoner, store oppkjøp og mangel på folkevalgt kontroll med de overføringene vi gjør. Da tror jeg faktisk det er en hel del som kan bli enige om mye, og så vil vi kanskje også skille lag på noe.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Regjeringen vil bygge en sterkere offentlig fellesskole, som legger til rette for inkludering, mestring og kvalifisering. Vi har allerede varslet i Hurdalsplattformen at vi skal satse spesielt på ungdomsskolen, og jeg er glad for at også representantene ser behovet for denne ungdomssatsingen. Jeg vil minne om at da Høyre gikk inn i regjeringskontorene, overtok de en ungdomsskolesatsing fra den rød-grønne regjeringen. Når de er ute av kontorene igjen, er altså en ungdomsskolesatsing noe av det første de foreslår. Uansett mener jeg det er bra om vi kan oppnå bred politisk enighet om en ungdomsskolesatsing. Det er bra for norsk skole. Vi vet fra Elevundersøkelsen at elevenes motivasjon for skole synker i ungdomsårene, og det har de siste årene vært en økning i andelen ungdomsskoleelever som kjeder seg, og som gruer seg til å gå på skolen. Læringsresultatene har i hovedsak vært stabile, men vi ser at for mange går ut av skolen med svake resultater. Vi vet også at elever med lavt karaktersnitt fra grunnskolen har et dårligere utgangspunkt for å kvalifisere seg gjennom videregående opplæring. Det å være ungdom handler om så mye mer enn bare det å være elev. Ungdomstiden er en brytningstid med nye opplevelser og erfaringer. De aller fleste unge vil møte nye og ukjente utfordringer både på skolen, hjemme og i venneflokken. Ungdata-undersøkelsen har over tid vist en økning i selvrapporterte psykiske plager blant norske tenåringer. Dette er et eksempel på en utfordring som må håndteres i skolehverdagen, men som skolen ikke kan løse alene. Jeg mener en ungdomssatsing bør ha en bred tilnærming til ungdommenes hverdag, både på og utenfor skolen. Vi må legge til rette for bred samhandling mellom ulike yrkesgrupper, organisasjoner og etater som møter ungdom på forskjellige arenaer. Regjeringen er opptatt av å bygge et sammenhengende 18-årig barnehage- og opplæringsløp og skape gode overganger gjennom hele løpet. Vi vet f.eks. at mange ungdommer kommer tidligere i puberteten nå enn før, og at mange av utfordringene på ungdomstrinnet også finnes på mellomtrinnet. Jeg mener derfor at en satsing på ungdom bør inkludere både mellomtrinnet og ungdomstrinnet og også se på overgangen til videregående skole. Skolen er en arena hvor ungdommene skal lære og utvikle seg i et motiverende miljø. De skal kunne bygge en trygg identitet og gode relasjoner. Samtidig skal ungdomsskolen forberede elevene til både yrkesfaglig og studieforberedende utdanningsprogram i videregående opplæring. Jeg tror at dersom elevene i ungdomsskolen får mer praktisk læring i alle fag, og dersom de opplever en bedre kobling mellom teori og praksis, vil de få et bedre grunnlag for videre utdannings- og yrkesvalg. Jeg ser fram til å jobbe sammen med og lytte til dem som er tett på ungdommene og ungdommene selv, og ha dialog med alle parter om hvordan vi best mulig kan utvikle en ungdomsskolereform.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg forsøkte da heller ikke å skape et inntrykk av at det ikke var gjort noen ting for ungdomsskolen under de foregående åtte årene, men jeg prøvde å si med all tydelighet at jeg er glad for at engasjementet nå er noe intensivert i arbeidet med nettopp denne aldersgruppen. Til debatten om fravær: Jeg tror at vi må skille litt på hvordan vi jobber med dette overfor ungdomsskoleelever, som er 13 år når de begynner, og debatten om fraværsgrense i videregående, noe jeg opplever at kanskje Fremskrittspartiet ikke skiller spesielt godt på. Jeg mener også at vi har veldig mye å gå på når det gjelder skole–hjem-samarbeid. Vi vet at mange foreldre slipper ungene sine mer fri jo eldre de blir. Jeg mener også at ved å arbeide mer tverrfaglig, sørge for at vi har mer praktisk undervisning, la elevene få utfolde seg på tvers av ulike fag – og gjennom det også motivere til å lære mer i det enkelte fag – kommer vi et stykke på vei. Men jeg er opptatt av at jeg sitter ikke i dag med alle svarene. Jeg er opptatt av å lytte til sektoren, og til ungdommene selv.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-02-08:
Jeg er helt sikker på at vi har mye å gå på når det gjelder å arbeide med nærvær på skolen, som jo egentlig fraværsdiskusjonen handler om. Jeg tror det er gjort mye godt i veldig mange kommuner på dette temaet, bl.a. i Oslo og flere steder, hvor det å styrke laget rundt eleven i veldig stor grad har vært i fokus, og hvor det er et mål i seg selv å trekke flere yrkesgrupper inn i skolen. Jeg tror også, som representanten er inne på, at vi har mye å gå på når det gjelder samarbeid med andre som jobber med ungdom rundt skolene, ikke bare på skolen, og jeg tror også – igjen – at vi har mye å gå på når det gjelder å trekke foreldre tettere inn. Det er jo en grunn til at elevene ikke møter på skolen. Det kan være sammensatte grunner, men noe av kjernen handler om at de må være motivert for å gå på skolen. Da tror jeg vi trenger en mer praktisk og variert skoledag. Jeg tror vi må anerkjenne at ungdommene selv helt sikkert har noen ting å melde om hva som skal til for at de skal trives bedre, og jeg tror også at Stortinget kommer til å jobbe godt med dette i det videre og sammen klarer å skape en reform som ser de enkelte ungdommer bedre og ser overgangene mellom nivåene godt.