Henrik Asheim (Høyre), 2016-06-14:
Jeg vil begynne med å takke saksordføreren for å ha lost denne saken trygt igjennom i komiteen og for godt samarbeid for å komme frem til en innstilling. Dette er, som det har vært nevnt et par ganger, et tema som vi har diskutert mange ganger i komiteen. Det er ikke så rart. Det er viktig med god fysisk aktivitet, og det er viktig med sunn ernæring. Det er viktig for oss alle, men det er kanskje særlig viktig for barn og unge. Vi ser en del bekymringsverdige utviklingstrekk, særlig at flere unge sitter mer stille, og at flere spiser usunt eller spiser uregelmessig. Det er også, selv for meg som representant for Høyre, som ikke kommer til å gå inn for det forslaget Arbeiderpartiet i dag fremmer, innlysende at det å spise sunt og det å være i fysisk aktivitet også henger sammen med hvor godt man klarer å lære eller ta til seg informasjon. Det tror jeg alle kjenner enten fra skole eller fra arbeidsliv. Så er det slik at skolens oppdrag først og fremst er å lære elevene våre de grunnleggende ferdighetene, i tillegg til at barna og ungdommene skal lære for forskjellige utdanningsretninger og legge grunnlaget for resten av livet. Noe av det som skolene sier til oss hver gang vi er ute for å snakke med dem, enten det er rektorer eller lærere eller andre yrkesgrupper som jobber i skolen, er at vi kan ikke være alt for alle. Det er ikke gitt at alle samfunnsproblemer kan løses ved å øke timetallet eller innføre et nytt fag eller lovfeste en ny rettighet inn i skolehverdagen. Norge er i tillegg et stort land med veldig forskjellige skoler. Vi har noen svært små skoler, og vi har noen veldig store skoler i de store byene. Det er ikke sikkert at det å tilrettelegge for én times fysisk aktivitet vil være like enkelt på alle skolene. På noen skoler vil man ha en skog rett utenfor skolegården, andre har skolegården midt i sentrum av en by, og det er flere tusen elever som går der. Forslaget innebærer altså at man skal innføre én times fysisk aktivitet gradvis i skolen. Og som en liten visitt til representanten Ruth Grung, som var offensiv på vegne av Arbeiderpartiet i denne saken: Vel, det var ikke slik at vi så noe til dette da Arbeiderpartiet hadde ansvaret for å styre landet. Men enda viktigere: Det er ikke slik at man bare kan foreslå dette i ord, det koster også penger. Det er ingen partier meg bekjent, i hvert fall ikke Arbeiderpartiet, som har budsjettert med kostnaden det vil innebære å innføre én times fysisk aktivitet. Jeg går ut fra at Arbeiderpartiet ser for seg at det på sikt skal være med faglærte gymlærere, og at det skal settes av tid til å forberede den undervisningen de skal ha hver dag. Kostnadsanslaget for et slikt forslag er 5,6 mrd. kr. Det betyr igjen at da er dette en prioriteringsdiskusjon: Er det det man skal budsjettere med? Hvordan kan man på den ene siden problematisere alle disse tingene, samtidig som jeg erkjente i starten av innlegget at jeg er enig i at fysisk aktivitet er viktig, og at vi må legge mer til rette for det? Jeg tror at vi må – i likhet med det regjeringen også har lagt frem både i sin regjeringserklæring og i handling i samarbeid mellom Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet – jobbe med forskjellige måter å få mer fysisk aktivitet på. Vi har Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet i Bergen, som nå koordinerer de forskjellige tiltakene som gjøres innenfor den offentlige skolen. Her er det mange forskjellige måter å jobbe på, som jeg synes alle er spennende og ingen burde avvises. Da er det heller ikke gitt at den store løsningen er å bevilge godt oppunder 6 mrd. kr, for så å utvide timetallet, for så å ansette såpass mange faglærte. For eksempel er det slik at frivilligheten kan være en kjempeviktig aktør for å sørge for at flere barn og unge får mer fysisk aktivitet. Det er ingenting i veien for at det lokale fotballaget eller idrettslaget kan komme til storefri og være med der og arrangere turneringer og konkurranser for elevene. Det går også fint an for skolene å si klart fra at det er ikke lov til å være inne i friminuttene, man skal være ute, og det skal være lærere som er ute og passer på elevene. De kan like godt også organisere en fotballkamp eller noe annet som engasjerer elevene. Til slutt: Det er jo slik, som saksordføreren også påpekte, at det er to forskjellige mindretallsforslag. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har – helt riktig – påpekt at de ønsker at dette skal gjøres innenfor dagens timetall. Det er en tankegang som jeg tror jeg på vegne av Høyre kan si at vi også har langt mer sympati for, at dette kan gjøres nettopp innenfor den skolehverdagen man har. I tillegg til friminuttene kan også mye av undervisningen faktisk gjøres ute i naturen eller gjennom fysisk aktivitet på andre måter. Mitt poeng er at dette forslaget kan vi ikke gå for, simpelthen fordi det ikke er satt av penger til å gjennomføre det, men det er samtidig slik at det er mange måter å organisere det på. Barn og unges fysiske aktivitet og sunn mat henger veldig godt sammen med den læringen de oppnår.