Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-07:
Økologisk landbruk er viktig. Grunnen til at det er viktig, er at det handler om å ta vare på kanskje den viktigste ressursen vi har, nemlig matjorda, og behandle den på en slik måte at en kan produsere mat for framtidige generasjoner i århundrer og årtusener. Dette er et forvaltningsansvar som er enormt for dem som driver med jorda, men det er også et forvaltningsansvar som må ivaretas av myndighetene når de skal drive landbrukspolitikk. Det både å utvikle økologisk landbruk og å bidra til økologisering av det konvensjonelle landbruket er svært viktig. Det handler ikke om, tror jeg, at økologisk mat er sunnere enn konvensjonell mat – det strides forskningen om, så det vet jeg ikke – men for jorda er det sunnere. Og det er den vi må bevare for alle framtidige generasjoner. Derfor har Stortinget satt et slikt mål. Det var meningen at det skulle nås. Det var ikke et tulleforslag med gode ønsker for framtida, det var alvorlig ment, slik som representanten Lundteigen sa. Riksrevisjonen sier at når man ikke når målene, må man sette inn flere virkemidler – det står det i rapporten. Spørsmålet er da: Hva gjorde regjeringen da de skulle legge fram sitt landbruksoppgjør etter at Riksrevisjonens rapport kom? Satte de inn virkemidler i tråd med denne rapporten? Svaret er definitivt nei, det gjorde ikke regjeringen. Det var manglende satsing. Noen av tilskuddene holdes på dagens nivå, men potten til utviklingsmidler for økologisk landbruk – nå snakker jeg altså om statens tilbud i jordbruksoppgjøret – skulle fryses på fjorårets nivå. Blir det mer økologisk landbruk av det? Nei. Det skulle ikke bevilges flere midler til informasjon om økologisk landbruk enn før, og informasjon har vært viktig, har vi sett i Riksrevisjonens rapport og hørt av flere andre talere før meg. Det skal ikke bevilges flere midler til Norsk Landbruksrådgiving, som jo er veldig nødvendig hvis man skal få både overgang til økologisk produksjon og mer økologisering av generelt, konvensjonelt landbruk. Arealtilskuddet blir som det var, med unntak av tilskuddet til økologisk produksjon av grønnsaker, der det var en liten økning. Tilskuddene til økologisk husdyrhold ble økt litt innenfor rammen, men bare innenfor en uendret bevilgning på 107,2 mill. kr i statens tilbud. Samlet avsetning til økologisk landbruk for 2017 var foreslått til 155,5 mill. kr. Det står i skarp kontrast til Riksrevisjonens anbefalinger om å styrke stimuleringstiltakene på økologisk produksjon både gjennom utviklingstiltak og produksjonstilskudd. Riksrevisjonen hadde også klare anbefalinger om behovet for en betydelig satsing på disse informasjonstiltakene hvis Stortingets mål skulle kunne nås. Det er nesten uhørt at departementet til de grader overhører denne Stortingets kontrollinstans på denne måten, uten klart å melde tilbake at man ikke ønsker å følge opp disse målene, man ønsker noe annet. Det ville jeg vært uenig i, men det ville være en politisk real sak om man gjorde det og sa at dette bryr vi oss ikke om, derfor gjør vi det ikke. Da kunne vi fått en real kamp om dette og ikke en sånn skyggeboksing som vi har nå, der alle sier at de er enige i målene, men ikke følger det opp i praksis. Veldig mange snakker også om at det er markedet som skal være styrende. Ja, nå øker etterspørselen så mye at man må øke importen. Når Stortinget bevilger penger til og ønsker å styrke økologisk produksjon i Norge, handler det om bruk av jord i Norge og norske ressurser i Norge, og ikke om å styrke økologisk produksjon i andre land. Det er kanskje ikke det verste som kan skje at man gjør det, men vi trenger denne omleggingen her i Norge. Det er mange tiltak som man trenger for å bedre dette. For eksempel trenger man å gjeninnføre og styrke omleggingstilskuddet for økologisk produksjon og innføre kompensasjon for første karensår. Man kan styrke grovfôrtilskuddet og øke beitetilskuddet. Man kan øke grøftetilskuddet for å bedre jordkvaliteten og for god agronomi og få grunnlag for god grasproduksjon. Man kan ha ulike virkemidler for økologisk korn. Man kan støtte volumproduksjon på økologisk frukt, f.eks., gjennom egne distriktstilskudd. Man kan støtte teknologiutvikling som frambringer lettere jordbearbeidingsmaskiner og høsteutstyr. Man kan øke investeringsmidlene gjennom Innovasjon Norge. Man kan øremerke midler til økologisk produksjon. Man kan øke rentestøtten til investeringer i økologisk produksjon. Man kan rydde opp i regelverket rundt økologisk produksjon, som er veldig innviklet. Man kan styrke støtteordninger som vil motivere klyngedannelse og samarbeid innen økologisk drift, for det er viktig. Det er mange matentreprenører innenfor denne bransjen, og det er noe som Norge er veldig glad i, og som mange liker å smykke seg med. Turister kommer, og de ønsker å få tak i noe som er spesielt for Norge, og økologiske produkter står høyt i kurs. Så her er det mange gode ringvirkninger rundt det. Man kan styrke rådgivningen. Man kan f.eks. fastsette at staten skal kjøpe inn økologiske varer til sine kantiner, og at det f.eks. skal omfatte 50 pst. av det som serveres i statens kantiner. Det ville gi en stabil markedstilgang for mange produsenter, som de trenger for å kunne tørre å satse. Man kan øke tilskuddet til sluttprodukter som melk og kjøtt og egg og grønnsaker. Man kan øke satsingen på generisk markedsføring og informasjonstiltak, som det er forslag om her i dag, som vi håper det blir flertall for. Og man kan f.eks. ha regionalisering av økologisk merkevare og kommunikasjonsstrategi mot regionale markeder. Det er mange ting man kan gjøre utover det man gjør i dag. Nå har man gjort lite og lagt fram statens tilbud stikk i strid med de målsettingene som Stortinget har satt, etter at Riksrevisjonens rapport ble lagt fram. Det er forslag i innstillingen i dag som vi er med på, men det er helt åpenbart at det trengs flere tiltak, og jeg varsler at SV kommer med representantforslag på denne saken.