Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-10:
Begrepet visuell kunst er forholdsvis nytt, men både billedkunst og kunsthåndverk, som er to av hovedelementene, har vi holdt på med her i landet nesten i uminnelige tider. Design og arkitektur er også elementer innenfor det visuelle området, og vi skal ikke glemme foto, tegning, grafikk, skulptur, video/film, installasjoner, street art og stedsutvikling. Visuell kunst er derfor et bredt og spennende felt, og et felt som hadde behov for å bli løftet fram i en egen stortingsmelding. Billedkunstnere og andre kunstnere innenfor feltet har lenge ventet på en slik melding, som vil bidra til å løfte anseelsen til det visuelle kunstfeltet. Det ga de uttrykk for på høringen. Det har altså ikke tidligere blitt foretatt en samlet gjennomgang av dette kunstfeltet. Det er derfor gjort en grundig jobb med bred dialog og erfaringsinnhenting i arbeidet med meldingen. Meldingen inneholder en rekke forslag som skal styrke det visuelle kunstfeltet, og vil legge et grunnlag for den framtidige politikkutvikling og satsing på feltet. Den rød-grønne regjeringen ønsker at Norge skal bli en kulturnasjon. Vi har gjennomført Kulturløftet I og II. Vi vil også satse på å løfte kulturen videre framover og vil gjennom en slik satsing ha fokus på dette feltet. Det er et viktig mål for regjeringspartiene at alle skal kunne delta i et aktivt kulturliv og få oppleve et mangfold av ulike kulturtilbud og kunstneriske uttrykk. Skapende kunst skal bidra til både fornyelse og utvikling av samfunnet og av enkeltmennesket, og det ligger i vår rød-grønne politikk at geografi eller sosiale skillelinjer ikke skal bestemme tilgangen til kunst og kultur. Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design, som kommer på Vestbanen, vil bli et profilert museum av internasjonal betydning. Satsingen vil bli like viktig for det visuelle kunstfeltet som operahuset i Bjørvika har vært for operamiljøet. Nybygget skal være et vitalt møtested mellom publikum og kunst og et uttrykk for en offensiv satsing på de visuelle kunstartene. Kunsthaller er noe forholdsvis nytt i Norge. Noen ganger er vi litt trege i Norge med å ta etter nye trender. Slik er det også med kunsthaller, men nå ser vi at det kommer flere og flere slike. Kunsthaller er en flott formidlingsarena som ikke produserer utstillinger med tanke på fortjeneste. Regjeringen ønsker å støtte både kunsthaller, kunstforeninger og kunstnersenter. Norge har lenge hatt en etablert kunstpolitikk for offentlig byggevirksomhet og offentlige rom. Meldingen påpeker viktigheten av å ta vare på og videreutvikle denne. På grunn av privatisering av statlig virksomhet er det en rekke institusjoner som faller utenfor denne ordningen, hvilket er bekymringsfullt. Senterpartiet imøteser derfor en evaluering av ordningen, bl.a. for å se hvilken praksis som føres i de fristilte statsforetakene med hensyn til utsmykning. Kunst er også brukt i forbindelse med samferdselsanlegg. Nasjonale turistveier er et vellykket eksempel på en ordning som har gjort kunst tilgjengelig for allmennheten i det offentlige rom. Takket være viktige tiltak har vi en offentlig kunstomsetning på nesten 600 mill. kr i året. Dette er svært viktig for å ha et mangfold av utøvende kunstnere i Norge. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti mener at markedet må utvikles videre for å styrke de beste kunstnerne, og at private skal bidra til å utsmykke de offentlige rom. Hvordan de mener å klare dette, er ikke tydeliggjort i merknadene deres. Senterpartiet er veldig for et godt samarbeid mellom privat og offentlig sektor, også innenfor det visuelle kunstfeltet, men det er helt klart at dersom Norge skal fortsette å utvikle seg som kulturnasjon, er den offentlige innsatsen svært viktig. Fremskrittspartiet signaliserer tydelig at de ikke ønsker å være med på å styrke det visuelle kunstfeltet. De støtter en utfasing av garantiinntektene for kunstnere og mener at det er feil å komme opp med nye ordninger. De mener at kunstnere skal leve av egne inntekter, uavhengig av statlige subsidier. Dette minner i det hele tatt sterkt om slagordet «Slipp bonden fri» – bare at nå heter det «Slipp kunstneren fri». Jeg vil spørre: fri til hva? Det spørs om det er Fremskrittspartiets eller Høyres kulturpolitikk som vil vinne i et eventuelt regjeringssamarbeid mellom disse to partiene framover. Jeg håper på vegne av kulturfeltet at det ikke blir nødvendig å finne det ut.