Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-06:
Jeg vil starte med å takke interpellanten for å ta opp veldig viktige spørsmål. Helt siden pandemien brøt ut i mars i fjor, har min største bekymring nettopp vært hvordan barn og unge har det, og særlig de som allerede hadde det vanskelig hjemme, og som fikk det enda vanskeligere da samfunnet stengte ned. Målet vårt har vært, nettopp av hensyn til de mest sårbare, å skjerme barn og unge så langt som mulig fra smitteverntiltakene og komme med tiltak for å sikre god hjelp til dem som trenger det. På oppdrag fra Koronakommisjonen har NTNU gjennomført en studie: konsekvenser av covid-19 for tjenestetilbudet blant sårbare barn og unge. Selv om det per i dag ikke er mulig å konkludere med hva konsekvensene har vært, viser rapporten at et redusert tjeneste- og aktivitetstilbud for barn og unge kan ha bidratt til mindre avdekking av vold og overgrep. NKVTS’ rapport fra første nedstengning viste at én av seks fortalte om minst én form for vold eller overgrep i løpet av de åtte ukene skolene var stengt. 20 pst. av disse opplevde psykisk eller fysisk vold for første gang under nedstengningen, og mange ble utsatt for nettovergrep for første gang. Jenter var mer utsatt enn gutter. Tallene gir grunn til bekymring. For å få vite mer om hvordan over et år med usikkerhet og nedstengning har påvirket omfang og utsatthet for vold og overgrep, vil denne studien også bli gjentatt i år. Men basert på det vi vet, vil regjeringa allerede nå, i forbindelse med revidert, forsterke innsatsen for å bekjempe vold og overgrep mot barn. Regjeringa har lagt stor vekt på at barnevernet skal være tilgjengelig for de ungene som trenger mest hjelp. Barnevernet ble raskt kategorisert som en samfunnskritisk tjeneste. Kapasiteten i barnevernstjenestene har vært relativt stabil gjennom hele pandemien. Statsforvalterne har fulgt opp tjenestene og rapportert om få vesentlige avvik. Vi så en nedgang i bekymringsmeldinger i mars og april i fjor, da skoler og barnehager var stengt, og dette førte bl.a. til at vi også styrket Alarmtelefonen, sånn at det ble lettere for barn å kontakte hjelpeapparatet. Omfanget av bekymringsmeldinger stabiliserte seg før sommeren i fjor på omtrent samme nivå som tidligere år. Vi har den siste tida sett en indikasjon på at antallet øker noe. Dette kan tyde på at barnevernet fanger opp konsekvenser pandemien har for noen barn og unge. Vi vil fortsette å følge situasjonen og kapasiteten i tjenestene tett, for god kapasitet i tjenestetilbudet til sårbare barn og unge har også vært en viktig bakgrunn i styrkingen av kommuneøkonomien under pandemien. Mye hjemmeskole og redusert tilbud av fritidsaktiviteter har også påvirket barn og unge som bor på institusjon, og dem som jobber der. Det har vært observert en bekymringsfull utvikling, bl.a. knyttet til rus og til kriminalitet. Regjeringa vil derfor i RNB komme med tiltak som skal bidra til å sikre god hjelp til barn og unge på institusjon, og gode rammer for de ansatte som jobber der. Regjeringa opprettet tidlig en koordineringsgruppe som på tvers av sektorer har fulgt med på det samlede tjenestetilbudet til sårbare barn og unge under pandemien, og som har gitt sine vurderinger og anbefalinger til departementene gjennom jevnlige rapporteringer. Det har vært et tett og godt samarbeid mellom både direktoratene og departementene, der problemstillinger av relevans er drøftet og håndtert på tvers av sektorene. Jeg vil fortsette å koordinere dette tverrgående arbeidet med sårbare barn og unge, og det jobbes i departementene med rammene for godt og tverrsektorielt arbeid framover. I dette arbeidet er det viktig å ta med erfaringene vi har gjort oss under pandemien, sammen med andre arbeid, som f.eks. 0–24-samarbeidet. Regjeringa har hele tida jobbet planmessig og målrettet for å ivareta sårbare barn og unge under pandemien. I tillegg til at direktoratene samarbeider tett, har det også vært godt samarbeid mellom departementene. Det samarbeidet er viktig, og vi vil selvsagt fortsette med det. Under hele pandemien har statsforvalterne hatt tett dialog med kommunene om oppfølging av det kommunale tjenestetilbudet. Midler er bevilget til å opprettholde og styrke tjenestetilbudet i både kommune- og spesialisthelsetjenesten. I 2021 er det bevilget koronamidler til kommunesektoren på nær 16 mrd. kr, og i fjor ble det bevilget om lag 18 mrd. kr. I 2020 fremmet regjeringa flere krisepakker for å hjelpe sårbare grupper, og innsatsen styrkes også i 2021. Så sent som i februar kom det ytterligere tiltak for barn og unge og for studenter, og alt skal bidra til å forsterke innsatsen for sårbare grupper under koronapandemien. Dette omfatter bl.a. midler til nye og utvidede sommerskoletilbud for elever i grunnskolen for å bidra til å ta igjen tapt progresjon, til sosiale lavterskeltilbud for studenter, til utstyrssentraler og til barne- og ungdomspsykiatrien. I revidert vil vi også ha en pakke på nærmere 300 mill. kr som skal sikre at en skal ta igjen tapt progresjon i skolen, som vi vet vil være helt avgjørende for at en skal sikre seg den skolegangen som er viktig. I gjenåpningen av samfunnet vil barn og unge prioriteres først, men selv med vaksiner og gjenåpning vet vi at en del kommer til å ha det utfordrende i lang tid framover. Det kan være behov for forsterket innsats over lang tid, kanskje år, fordi pandemien rammer noen ekstra hardt. Allerede før pandemien ble det gjort en stor innsats for barn og unge gjennom en rekke stortingsmeldinger, handlingsplaner og strategier som dekker de områdene interpellanten tar opp. Pandemien kan ha bidratt til å forsterke utfordringsbildet, og disse planene og meldingene er derfor fortsatt høyst aktuelle. I arbeidet med å følge opp disse må vi lære av erfaringene fra pandemien og ta høyde for konsekvensene av den. Regjeringa vil også legge fram både en ny handlingsplan mot vold i nære relasjoner, før sommeren, og en egen strategi mot internettrelaterte overgrep. Tiltak som bidrar til at flere barn og unge får mulighet til å delta i fritidsaktiviteter, er viktig for å motvirke økt sosialt utenforskap som følge av pandemien. Regjeringas satsing på fritidskortet er et av flere virkemidler som skal bidra til dette. Nasjonal tilskuddsordning for å inkludere barn og unge i ferie- og fritidsaktiviteter er blitt styrket med rundt 260 mill. kr siden 2014, og det blir anslått at over 50 000 barn fra familier med lav inntekt nås gjennom ordningen i dag. Innsatsen rettet mot barn og unge som vokser opp i lavinntektsfamilier, er høyt prioritert av regjeringa, og i fjor la vi fram en samarbeidsstrategi som skal fremme deltakelse og styrke mulighetene til barn i lavinntektsfamilier. Gjennom oppfølging av strategien vil behovet for nye og forsterkede tiltak for å motvirke utenforskap av lavinntekt både på kort og også på lang sikt vurderes. Regjeringa er i gang med å vurdere langsiktige konsekvenser av pandemien og smitteverntiltakene for barn og unge og andre utsatte grupper. Vi vil følge utviklingen tett framover og vurdere tiltak, sånn at langsiktige konsekvenser blir så små som mulig. Vi vil allerede i revidert nasjonalbudsjett komme med viktige og målrettede tiltak for sårbare grupper generelt og sårbare barn og unge spesielt. Og vi vil holde Stortinget oppdatert om behovet for en forsterket innsats over tid.