trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-04-29:
Johan Sverdrup er et enormt prosjekt som skal vare i mange år, og her er det heller ingen tvil om lønnsomheten, selv med en forventet lav oljepris. Men en del av Johan Sverdrup er jo elektrifiseringen. En har vært litt inne på det også tidligere, fra Kristelig Folkeparti, når det gjelder Edvard Grieg og plattformen der. Spørsmålet er ikke om den kan elektrifiseres, men per i dag er ikke plattformen tilrettelagt for en elektrifisering, og det vil koste flere milliarder kroner i investeringer å få dette på plass. Da blir mitt spørsmål: Er statsråden fornøyd med hvordan operatøren har fulgt opp Stortingets klare vedtak om at vi skal ha en områdeelektrifisering?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-04-29:
Spørsmålet er: «I budsjettinnstillingen for 2015 var flertallet enig om at Heimevernet spiller en viktig rolle i landets samlede beredskap, og at innsatsstyrkene utgjør den mest operative delen av Heimevernet. Den spisseste delen av innsatsstyrkene, Heimevernets spesialavdeling HV-016, ble nedlagt i desember 2010. Stortinget har i nevnte budsjettinnstilling bedt om at personellet i disse avdelingene gjenrekrutteres. Hva er status for arbeidet med en slik gjenrekruttering til en høyoperativ enhet med kapasitet tilsvarende HV-016?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-04-29:
Jeg takker for svaret. Det er vel og bra at man har tilbud til dem som har vært i HV-016 om å gå inn i innsatsstyrken. Men det som er poenget her, er at HV-016 var en høykapasitetsenhet, ca. 300 personer, med veldig kort beredskapstid i forhold til når man kunne handle, og også med et omfattende øvingsopplegg. Da blir mitt spørsmål: Den posisjonen som innsatsstyrken har i dag, er det et tilbud på samme nivå, med den samme kapasiteten og treningsmengden, som man hadde i HV-016? Eller er dette en kapasitet som nå er blitt borte?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-04-29:
Det er bra at det også ses i en helhet i forhold til det forsvarssjefen skal utarbeide. Men vi lever i en veldig usikker verden, med både ukonvensjonell krigføring og hybrid krigføring, og det er viktig i en usikker verden at vi også har en responstid og med en viss kapasitet og størrelse som er relevant i forhold til det trusselbildet man kan stå overfor. HV-016 var en sånn styrke, med 300 personer, hvorav 70 pst. kunne stille på i hvert fall under fire timer. Spørsmålet er: Ser statsråden behov for at vi får en tilsvarende kapasitet med det treningsgrunnlaget og også den responstiden som tidligere HV-016 hadde?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-04-29:
Mitt spørsmål går til fiskeriministeren. På sjømatmessen i Brussel i forrige uke markedsførte Norge norsk sjømat med store bilder av små fiskebåter og levende fiskevær. Selv om det både har vært og er utfordringer i fiskerinæringen og fiskeindustrien, har norsk fiskeripolitikk i all hovedsak vært en suksesshistorie. Vi har kontroll over egne fiskeriressurser, vi har en fiskeflåte som er eid av fiskerne, og vi har effektive markedsplasser for omsetning av fisk. Viktige bærebjelker er deltakerlov og fiskesalgslagslov. Et utvalg ledet av professor Tveterås foreslår nå å snu opp ned på det meste i fiskeripolitikken. Statsråden har fra sidelinjen og med regjeringserklæringen i hånden varslet at alle steiner skal snus. Statsrådens signal, eller mangel på sådant, skaper usikkerhet i fiskerinæringen og langs kysten. Nå har statsrådens eget fagdirektorat, Fiskeridirektoratet, slaktet Tveterås-utvalgets rapport: «Den betydelige liberaliseringen av strukturpolitikken som utvalget anbefaler, må forventes å ha meget store konsekvenser på relativt kort sikt for næringsstrukturen både på sjø og land. Det er en vesentlig svakhet at slike konsekvenser i liten grad er utredet og vurdert». Det er i tillegg en risiko for at store endringer i lovverket kan utfordre det å sikre at fiskeriressursen forblir på norske hender. Med bakgrunn i de rådene som har kommet, og de politiske signalene som er gitt, kan statsråden bekrefte at deltakerloven vil bestå og at regjeringen ikke vil åpne for at fiskeriindustrien kan eie fiskekvoter?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-04-29:
Statsråden må være den eneste som jobber med fiskeripolitikk, som ikke har en mening om disse spørsmålene. Det er for så vidt ikke overraskende, for til E24 den 28. januar i år sa statsråden: «Foreløpig mener jeg ingenting.» Et av de store spørsmålene her er om det skal åpnes for at fiskeindustrien kan eie fiskekvoter. Det må jo være sånn at regjeringen har en tanke om det, all den tid en har bestilt en juridisk utredning for å svare på de EØS-rettslige sidene ved en slik endring. En kan risikere at en åpner for at utlendinger kan eie fiskefartøy i Norge. Den juridiske betenkningen konkluderte riktignok med at nasjonalitetskravet ikke settes i fare, men det er jo ingen garanti for at ESA og EU-domstolen vil vurdere saken på samme måten. Mitt spørsmål er: Kan statsråden garantere for Stortinget, med 100 pst. sikkerhet, at en åpning for å la industrien få eie kvoter ikke vil åpne for at utlendinger kan eie fiskefartøy i Norge?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-29:
Representanten Geir Pollestad tar opp en sak som er ute på høring. Tveterås-utvalget ble nedsatt av den forrige regjeringen, fikk sitt mandat av den forrige regjeringen, har gjort ferdig sitt arbeid og leverte sin innstilling til meg den 16. desember i fjor. Så det er helt riktig som representanten Pollestad sier, at utvalget har gått grundig til verks. De har bokstavelig talt snudd alle steiner. De har sett på alle deler av hele verdikjeden innenfor den norske fiskerinæringen, og de har kommet med mange, mange tilrådninger. I morgen går høringsfristen ut, og det er helt rett at det er kommet mange høringsuttalelser. En av dem har kommet fra Fiskeridirektoratet, som har gått grundig igjennom alle de forslagene som Tveterås-utvalget har kommet med. Det er betryggende for meg som fagstatsråd at mitt fagdirektorat har gjort nettopp det. På to punkter har jeg vært veldig tydelig på at vi ikke vil gjøre endringer. Vi skal ikke gjøre endringer som rokker ved nasjonalitetskravet, at vi setter – jeg holdt på å si – kontrollen over fiskeressursene på spill. For det andre – regjeringen har ikke varslet revolusjon i fiskeripolitikken, men vi har klare formuleringer i regjeringserklæringen om at vi skal modernisere lovverket, og vi skal gå igjennom og sikre oss at vi får et lov- og regelverk for denne så viktige næringen, som gjør at næringen kan være konkurransedyktig i fremtiden. Alle – hver enkelt av de små bedriftene vi har langs kysten – er faktisk i direkte konkurranse med utlandet, og vi kan ikke lenger slå oss til ro med at vi ikke greier å generere store nok overskudd til at man greier å omstille seg, til at man greier å tiltrekke seg kvalifisert arbeidskraft. Jeg ønsker at denne industrien skal overleve i fremtiden, og derfor er det så viktig at vi nå gjør noen endringer, og jeg skal legge fram forslagene i en stortingsmelding før jul.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-29:
Det jeg kan garantere Stortinget og hr. Pollestad, er at i arbeidet med den stortingsmeldingen som vi skal legge fram før jul, skal vi gå gjennom grundig og også vurdere konsekvensene av de forslagene vi der kommer til å legge fram. Det er helt rett at det er gjort en god og innsiktsfull vurdering av hvordan lovverket står seg, og hvilket handlingsrom vi har i forhold til det regelverket som gjelder i dag, og hvordan eierskapet kan være innen fiskeflåten. Jeg har mange meninger om fiskeripolitikk, men det ville være helt galt av meg dersom jeg nå midt under høringen, før høringen er slutt, begynte å trekke konklusjoner. Jeg vet ikke om noen andre statsråder som gjør det, når man har store, viktige utredninger ute på høring.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-29:
Det er ingen tvil om at fiskeressursene eies av fellesskapet i Norge. Ingen i denne sal må tro noe annet enn at det mener regjeringen også i dag. Det er selvfølgelig også et grunnleggende prinsipp i det arbeidet som vi skal gå videre med. Så skal vi vurdere alle innspill som måtte komme i høringsrunden, alle de spørsmålene som nå er reist i forhold til den utredningen som også er gjort. Men jeg mener vi har støttet oss på det som er det fremste juridiske miljøet i Norge for forståelsen av hvordan EØS-avtalen står seg, og hva slags handlingsrom vi har. Det er det vi har som utgangspunkt når vi går videre med arbeidet med stortingsmeldingen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-29:
Fiskeridirektoratet har gitt et veldig grundig høringssvar til Tveterås-utvalget. Det setter jeg stor pris på, for det er viktig at mine fagetater er ærlige og åpne i sine tilbakemeldinger på den høringen som har vært. Når det reises sånne innvendinger mot forslagene som har kommet fra Tveterås-utvalget, tar jeg naturligvis det på største alvor. Det er klart at det må vi gå enda mer inn i dybden av før vi vurderer hva slags forslag som det vil være aktuelt for oss å fremme.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-04-29:
Fiskerinæringen og petroleumsnæringen er to svært viktige næringer for Norge. Begge næringene skaper store økonomiske verdier og mange arbeidsplasser, og det er et mål for myndighetene å sikre god sameksistens der ulike næringer kan utøve sin virksomhet. For meg som fiskeriminister er det maktpåliggende å sikre at det er god dialog, og at det settes utslippskrav som gjør at vi også i framtiden skal kunne kombinere fiskeri og annen type aktivitet, enten det er mineralnæring eller olje- og gassnæring. Representanten er opptatt av Finnmark. Det er jeg også i særdeleshet, og jeg tror det er viktig å se at det fylket, som andre fylker, trenger et mer variert næringsliv, og at det er jubel i Finnmark i disse dager for alle de viktige arbeidsplassene som kommer – i tillegg til en fiskerinæring, som er svært viktig i Finnmark.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-04-29:
Det er et kraftfullt høringsinnspill Fiskeridirektoratet v/fiskeridirektøren har kommet med til Tveterås-utvalget. Jeg er glad for den garantien som statsråden ga representanten Pollestad om at konsekvensene av de eventuelle endringer som regjeringen vil legge fram for Stortinget før jul, vil være grundig vurdert. Da blir også en helt naturlig slutning for meg å trekke at når fiskeridirektøren sier at det ikke er gjort gode nok vurderinger av konsekvensene av de forslagene som Tveterås-utvalget la på bordet, må også statsråden dele det, siden hun ga en garanti om å se bedre på konsekvensene.
Pål Farstad (Venstre), 2015-04-29:
Spørsmålet mitt går til fiskeriministeren, men jeg vil starte med å vise til statsråden Lien, som mener at lavere skatt på Castberg blir gjort for å skape vekst og arbeidsplasser i Finnmark. Det står jo i en viss kontrast til statsministerens ønske om grønn vekst, eller grønt skifte. Dette er jo direkte støtte til en fossil prioritering – ikke en start på grønn omstilling. Venstre er også opptatt av vekst og arbeidsplasser, ikke minst i Finnmark, men vi vil fokusere på fornybare ressurser. Derfor stiller jeg fiskeriministeren spørsmålet: Har fiskeriministeren ingen innsigelser eller motforestillinger til regjeringens linje i spørsmål der den fornybare fiskerinæringen står opp mot andre ikke-fornybare næringer, som vi ser i spørsmålet om iskanten, i Førdefjorden, der bl.a. en samlet marin næring er sterkt uenig i regjeringens sjødeponibeslutning?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til olje- og energiministeren. Det norske skattesystemet på sokkelen består i at det er en særskatt på 51 pst. på oljeproduksjonen, som kommer i tillegg til selskapsskatten. Friinntektene er ment for å skjerme normalavkastningen fra særskatten ved store investeringer. Nå ser vi at det er et stort investeringsfall på norsk sokkel og utenlandske sokler. Vi ser at det skattesystemet som vi har hatt, gir store inntekter til staten, men den inntekten er også basert på at det er aktivitet på norsk sokkel, etter de gode linjene som har blitt trukket opp av den forrige regjeringen, og som har fått tilslutning i Stortinget. Mitt spørsmål er: Hva gjør statsråden for å sikre at samfunnsmessig lønnsomme investeringer fortsatt blir gjort på norsk sokkel, og at dette ikke blir hindret av kortsiktige økonomiske kriterier?
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Helt siden 1971 har dette at vi skal ha en norsk leverandørindustri, vært en viktig del av norsk oljepolitikk og de prinsippene som driver oljepolitikken. Nå hørte vi at statsråden fraskriver seg ansvaret for leverandørindustrien – dette er ikke OEDs ansvar, dette er industriens eget ansvar. Industrien skal være konkurransedyktig, men det vi har sett ved veldig mange anledninger, er at verft, særlig i Asia, får oppdragene på billige anbud, men resultatet er svært kostnadskrevende likevel, på grunn av forsinkelser og ekstrakostnader som kommer på toppen. Det er også noe som kommer fram i en rapport som OED selv bestilte fra Kaupang i samarbeid med bl.a. LO og Norsk Industri, som viser at verdiskapingen blir svært dårlig med asiatisk deltakelse. Mitt spørsmål er: Hva gjør statsråden konkret for at Sverdrup skal bli et norsk, ikke et asiatisk, industrieventyr?
Siv Elin Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-29:
Regjeringen skriver på sine nettsider at globale klima- og miljøutfordringer krever «en overgang til produkter og tjenester som gir betydelig mindre negative konsekvenser for klima og miljø enn i dag», og at regjeringen lover et grønt skifte. Ut ifra det ministeren har sagt tidligere i dag, forstår jeg ham dit hen at han også anerkjenner at fossile energikilder er et problem for miljø og klima. I lys av alvoret i klimameldingen og regjeringens egne mål vil det være naturlig – ut ifra SVs syn – at regjeringen prioriterer penger og innsats på nye og fornybare næringer. Kan olje- og energiministeren garantere at regjeringen ikke vil senke skattene i oljenæringen for å få bygd ut mer oljevirksomhet i Barentshavet?
Siv Elin Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-29:
«Datatilsynet har undersøkt PALS ved enkeltskoler, og retter kraftig kritikk mot bl.a. datasikkerheten, registreringspraksis og at foreldre ikke er blitt spurt om tillatelse til bruk av personsensitive opplysninger om barna. Deler statsråden Datatilsynets kritikk, og hva planlegger statsråden å gjøre for å ivareta personvernet i denne saken?»
Siv Elin Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-29:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det var betryggende å høre at han arbeider med personvernproblematikken, og at han også skal arbeide videre med det framover. PALS er laget med utgangspunkt i et opplegg som er designet for personer med store adferdsproblemer. Hvilke tanker gjør statsråden seg om at dette systemet er i bruk i hele skolepopulasjonen i over 200 skoler i Norge i dag?
Siv Elin Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-04-29:
Atferdssenteret designer, selger og forsker i dette systemet som omfatter PALS og SWIS. Hva slags tanker gjør statsråden seg om et slikt helhetlig opplegg og eierskap? Ser statsråden noe problem knyttet til dette bl.a når det gjelder forskning?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg synes det er litt trist at en må bruke en vesentlig del av spørretimen på å avklare hvorvidt en del av regjeringen mener at det er de menneskeskapte klimaendringene som er grunnlaget for det vi ser rundt oss nå. Det er både trist og en betydelig politisk sak, selvfølgelig, når et opplyst samfunn i utgangspunktet kan tillate seg å ta den typen diskusjoner. Jeg skal stille olje- og energiministeren et konkret spørsmål, for det som er hans konstitusjonelle ansvar, er relatert til olje- og gassektoren. I tiden framover må også de redusere sine utslipp. Hvordan tenker statsråden seg at dette konkret skal finne sted, og hvilke tiltak overfor olje- og gassektoren mener olje- og energiministeren er relevante for å bringe utslippene fra sektoren ned?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
La meg bare aller først avklare en ting som statsråden ga uttrykk for, at vi hadde tatt til orde for å senke skattene på norsk sokkel. Det har Arbeiderpartiet altså ikke gjort. Men det er ikke det spørsmålet mitt går på. På fredag kom en stor sak gjennom statsråd til Stortinget, nemlig planen for utbygging og drift av Johan Sverdrup, et gigantisk industriprosjekt. Olje- og energiministeren har vel brukt ord som «et fantastisk prosjekt» en rekke ganger om dette industriprosjektet. Prosjektet har knyttet til seg betydelige forventninger rent verdimessig for Norge. Det har vært stilt store spørsmål ved de samfunnsmessige virkningene og andelen norsk verdiskaping knyttet til utbygginger på norsk sokkel. Johan Sverdrup, som vi nå har til behandling i Stortinget, er jo ikke noe unntak. Det har jeg stor forståelse for. Nye tall viser at arbeidsledigheten har vokst med hele 56 pst. i Stavanger det siste året, og det skyldes i svært stor grad nedgang i petroleumsindustrien. Så langt har rundt 15 000 jobber forsvunnet i sektoren. Mange er permittert eller lever fortsatt på sluttpakker, og mange går en usikker framtid i møte. Sist uke besøkte jeg Wasco i Mo i Rana. Jeg besøkte Kværner Stord. Begge bedriftene er helt avhengige av kontrakter tildelt gjennom utbyggingen av Johan Sverdrup for å sikre framtiden og basisen for ny kunnskap, ny utvikling og trygge framtidsutsikter for de menneskene som er tilknyttet der. Hvordan kontraktsstrategien forløper, og hvordan den foregår, er selvfølgelig av største betydning. Statoil som operatør og partnerne har en suveren inngang til å velge hvordan de vil – skal vi si – avslutte kontraktsforløpet, men det er også en politisk dimensjon i dette. Derfor er mitt spørsmål til olje- og energiministeren: Hvordan vil olje- og energiministeren følge opp den videre prosess knyttet til kontraktene ved Johan Sverdrup, nettopp for å sikre størst mulig andel av verdiskapingen i norske bedrifter?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Det er ingen tvil om at det er kommersielle beslutninger som skal danne grunnlaget for de kontraktene. Jeg har heller ikke antydet noe annet. Men av en samlet investering i første fase på 117 mrd. kr, er det klart at det er skapt store forventninger til ringvirkningene, ikke minst for norske bedrifter, norsk kunnskap og norske framtidsmuligheter. Og det er ingen tvil om at vi nå er inne i et tidskritisk vindu. Norsk oljeserviceindustri har gjort mye for å få ned kostnadene, oljeselskapene har også fokusert i retning av det. Da er det på en måte bra å registrere at olje- og energiministeren er glad for å kunne snakke om Johan Sverdrup, men jeg er mer opptatt av å vite hva olje- og energiministeren tenker om mulighetene for norsk oljeserviceindustri i tilknytning til det vinduet som ligger i kontraktene opp mot Johan Sverdrup. Vil statsråden også der ha et betydelig engasjement for at nettopp norske oljeserviceindustrier skal kunne ta del i den store verdiskapingen så langt? Så har norske kontrakter og en andel på 117 mrd. kr …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til statsministeren, som besvares av utenriksministeren: «I en tale 7. april 2015 ved 25-årsmarkeringen av mordbrannen på Scandinavian Star sa statsministeren at hun berømmer Stortinget for å ha satt i gang en gransking. Det ligger et representantforslag, jf. Dokument 8:63 S(2014-2015) (2014-2015) Betyr statsministerens utsagn 7. april at regjeringen stiller seg positiv til gransking og vil bidra til tverrpolitisk samarbeid mellom regjering og storting om dette?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg takker utenriksministeren for svaret. Det er helt riktig, som det påpekes, at dette berører mange mennesker, og de overlevende og pårørende som var til stede under minnemarkeringen 25 år etter, var glade da statsministeren ga den honnøren, for de har jobbet veldig lenge for en gransking. Jeg oppfatter også at signalene utenriksministeren kom med nå, er i samme gate. Bakgrunnen er den interpellasjonen jeg hadde til justisministeren i november 2013 her i Stortinget. Statsråden anbefalte at Stortinget burde vurdere en parlamentarisk granskingskommisjon, hvor man bl.a. skulle se på det utenriksministeren nevnte, som gjaldt informasjon til Stortinget. Da sa justisministeren at man først burde se på hva politiet besluttet. Så besluttet politiet etter den første etterforskningen at man ville sette i gang ny etterforskning og gjennomgang av veldig grunnleggende punkter. Det dramatiske er at det har gått 25 år uten at man har vært villig til å gå inn i dette. Så jeg vil spørre om utenriksministeren vil vurdere alvoret i at man har brukt 25 år på å innse dette behovet.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg takker for også det svaret. Det er slik at Stortinget bygde sin behandling den gangen på det samme som politiet nå har funnet ut at man ikke kunne legge til grunn, altså at det ble utpekt en gjerningsmann, at man ikke ville gå inn i økonomiske motiver, eierskap osv. – man avskar det – og at man bare ville gå inn i den aller første delen av brannforløpet. Det godtok, kan en si, Stortinget gjennom en stortingsmelding som ble lagt fram den gangen, og det er et veldig stort behov for at myndighetene ser på hva som har skjedd i løpet av disse 25 årene, når man på mange måter har sovet i timen når det gjelder så viktige punkter. Jeg er helt enig i at vi må holde fast ved maktfordelingsprinsippet, at Stortinget må avgrense sin parlamentariske granskningskommisjon i forhold til politiets etterforskning, men da denne debatten kom opp i slutten av januar – den 21. januar i Kveldsnytt – uttrykte de som jobber med det i politiet, at Stortingets granskning ikke vil forstyrre etterforskningen, så de var innforstått med at det var en grei framgangsmåte. Jeg er egentlig opptatt av å takke for at regjeringen opprettholder den positive holdningen statsministeren hadde, og for at vi kan gå videre med saken.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «NRK Brennpunkt hadde 24. mars en nedslående reportasje om drosjenæringen, der særlig kvinners utrygghet knyttet til det å bruke drosje ble framhevet. Det som skulle og burde være en sikker og trygg transport, viser seg å ikke være det for mange kvinner. Hvilke tiltak ser statsråden for seg at han kan sette i verk for å gjøre drosjene sikre for brukerne?»
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er enig med statsråden når han sier at det skal være trygt for alle å bruke taxi, og at det i de aller, aller fleste tilfellene går bra. Men i Oslo er det så mye som 20 pst. av jenter som tar taxi, som opplever trakassering, uønsket atferd. Derfor mener jeg det er et problem som må tas på alvor. Jeg er glad for at statsråden skal foreta en gjennomgang. Problemet er såpass stort at jeg har lyst til å spørre statsråden: Har det vært kontakt med næringen nå? Næringen etterlyser tiltak, og Forbrukerrådet etterlyser tiltak. Utover den gjennomgangen: Er det andre tiltak statsråden ser for seg at kan settes i verk for å hindre at særlig kvinner opplever sånn atferd?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Blant annet Norges Taxiforbund ønsker seg større styringsrett over sjåførene nettopp for i større grad å kunne luke ut uønskede sjåfører. Nå er det bare det at man kan trekke tilbake løyvet, som er virkemidlet. Det er ganske strenge krav for å kunne trekke tilbake løyve og kjøreseddel. Vi ser at veldig mange voldtektssaker blir henlagt – dessverre. Men er ikke de forslagene som Taxiforbundet kommer med, det at man skal ha større styringsrett over sjåførene, et forslag man burde gå videre med?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
La meg først takke for spørsmålet, for jeg synes temaet er veldig viktig. Det skal være trygt å ta drosje i Norge – uavhengig av kjønn, alder og hvor i Norge man er. Generelt sett er det trygt for brukerne å ta drosje i Norge. I de aller, aller fleste tilfellene er dette noe som går uten problem, og sånn må det være. Drosjenæringen består av selvstendig næringsdrivende, og det påhviler næringen selv å tilby transport som både er og oppleves som trygg for brukerne. Drosjene inngår som ledd i et offentlig tilgjengelig transporttilbud, og det er derfor en oppgave for myndighetene å fastsette rammevilkår som er hensiktsmessig for å oppnå trygghet for brukerne – så myndighetene skal også bidra her. Alle som kjører drosje eller buss, må ha kjøreseddel som blir utstedt av politiet. For å få kjøreseddel må vedkommende ha en slik vandel at politiet ikke finner vedkommende uskikket til å arbeide som sjåfør i yrkestransport av personer. Politiets vurdering er basert på gjennomgang av politiets egne registre. At en person har tilfredsstillende vandel på et gitt tidspunkt, er ingen garanti for at man vil skikke seg riktig i all framtid. Det er dessverre noe av risikoen vi har i et samfunn, men allikevel er en kjøreseddel et slags forhåndsmiddel for å sikre at man ikke slipper hvem som helst til som sjåfør. Politiet kan inndra kjøreseddelen om det foreligger lovbrudd av betydning for å kunne inneha kjøreseddel, så det er mulig å reversere en tillatelse som er gitt. En kjøreseddel kan også beslaglegges hvis innehaver av skjellig grunn er mistenkt for straffbare forhold som kan være avgjørende for retten til å få eller inneha kjøreseddel. Det som kom fram av NRK-programmet, er at etter at en drosjesentral hadde slått alarm, hadde det blitt avdekket bruk av forfalskede kjøresedler. Det tror jeg nok er et større problem med tanke på sikkerhet. Jeg vil på den bakgrunn se til at dette regelverket blir gjennomgått, for å se om det er forhold ved kontroll og oppfølging av kjøresedler som kan forbedres. Dette arbeidet vil skje sammen med Justisdepartementet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
Ja, vi har og har lenge hatt en god dialog med drosjenæringen, rett og slett fordi vi også diskuterer regulering av bransjen som helhet. Poenget med trygghet og sikkerhet for passasjerene er en viktig del av dette, så vi får mange innspill. Et av temaene som har vært oppe til diskusjon, er f.eks. om man skal kunne legge til rette for mer videoovervåking i drosjene. Det er noe som enkelte drosjesjåfører har etterlyst. Vi vet at i noen drosjeselskap har man prøvd å ta det i bruk, men de har blitt stoppet av Datatilsynet. Jeg har sagt til NRK at jeg synes dette er interessant å gå videre med for å se hva vi kan gjøre for å legge til rette. Får man overvåking i drosjen, vil man også kunne dokumentere dårlig oppførsel, trakassering eller eventuelle lovbrudd som gjøres av sjåføren. Dette må likevel veies opp mot personvernhensyn til både sjåføren og passasjeren. Det er de avveiningene vi nå må gjøre en vurdering av for å se hva som er den best mulige måten å sikre passasjerenes rettigheter og trygghet på.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
Jo, absolutt, jeg mener det er viktig ikke bare å vurdere, men også gjennomføre litt av den prosessen som vi har nå, se på regulering av bransjen generelt og på hvordan man kan sørge for at det blir lettere å luke ut de sjåførene som åpenbart ikke har noe i bransjen å gjøre, enten fordi de utgjør en sikkerhetsutfordring for passasjeren, eller fordi de jukser i måten de driver systemet på. Det å vektlegge sentralenes rolle sterkere – i stedet for det enkelte løyve – er en del av virkemiddelbruken. Men det er også en bakside som gjør at vi ønsker å være sikre på at vi tar de riktige valgene før vi implementerer det. Det er også noe som det er naturlig at bransjen bør lytte godt til – og at vi hører hva Stortinget har å si om den saken.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
La meg først få understreke at Avinor og flyselskapene er ulike selskaper. Avinor er statens selskap som drifter flyplassene. De har en rimelig robust og god økonomi. Flyselskapene, som altså drifter flyene og gir selve reiseopplevelsen til passasjerene, er selskap som vi nå kan lese om at går med store underskudd, og derfor er det viktig at vi – i og med at avgiftene her ble tatt opp – skiller mellom de inntektene som Avinor har, og de kostnadene som vi ønsker å pålegge flyselskapene. Så er det også viktig at vi ser på Avinors inntekter. De hadde i 2014 samlede inntekter på rundt 10 mrd. kr – halvparten av dette var avgiftsinntekter, halvparten var såkalt kommersielle inntekter. Av de kommersielle inntektene var ca. halvparten av dem, altså rundt 2,5 mrd. kr, inntekter fra taxfree-salg. Det gjelder både parfyme, kosmetikk, sjokolade, tobakk og alkohol. I en kronikk av Avinor-sjefen sto det at ca. 1–1,2 mrd. kr av de inntektene hadde med alkohol å gjøre. Det er altså ca. 10–15 pst. av Avinors inntekter som kommer fra alkoholsalget. Så må vi diskutere hvordan vi skal finansiere den lufthavnstrukturen som vi ønsker å ha i Norge. Der kan ulike partier ha ulike ønsker, men generelt ønsker en å ha lufthavner i hele landet, ikke minst på Nordvestlandet og i Nord-Norge. Jeg har selv nå vært to dager i Lofoten, Vesterålen og Salten. Lufthavner er en viktig del av hverdagsreisen for en del folk, ikke minst for næringsliv og offentlig forvaltning. Derfor mener jeg det er fornuftig og ønskelig å ha flyplasser med den type struktur som vi har i dag. Da blir spørsmålet: Hvordan finansierer vi dette? Vi har en etablert ordning med taxfree-salg, hvor alkoholinntektene gir ca. samme økonomi som det vi i dag subsidierer kortbaneflyplassnettet med. Vi kunne selvsagt sagt at dette fjerner vi, og så bevilge de pengene over statsbudsjettet. Det vil jeg advare mot, for da ville det blitt mer penger vi måtte ha omprioritert i statsbudsjettet, noe som ville ha ført til at vedlikeholdssatsingen som vi nå har på jernbane og på vei, som er viktig for kollektivsatsingen, ville måtte bli redusert, og vi ville fått et fortsatt forfall. Jeg ønsker derfor at vi viderefører den ordningen vi har, fordi så lenge vi har lov til å ta hjem kvoter, altså alkohol uten å beskatte det med særavgifter, så vet vi at dersom vi legger ned taxfree-utsalgene i Norge, betyr det bare at en flytter salget til utlandet. Med den ordningen får dermed staten et nettotap, og det betyr at vi vil tape inntekter, vi vil tape arbeidsplasser, og vi vil også tape flyplasser. For meg er det viktig at vi har et godt reisetilbud over hele landet, men jeg ser helt klart den prinsipielle siden at det ikke ser logisk ut at en sier at en bruker taxfree-inntekter til å finansiere flyplasser. Men det er en del av en helhet som jeg mener fungerer godt i dag.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
Det som er spesielt med luftfart, er at en i en del av transportkjedene beveger seg i internasjonalt luftrom, på samme måte som internasjonale ferger gjør det. Når en er i internasjonalt område, er det ingen som har beskatningsrett. Det er det som gjør det mulig å kjøpe varer skattefritt. Så en tilnærmer seg det ved at istedenfor at selve handelen skjer midt på fjorden – det gjør den jo med ferger, men på fly ville det skapt en uhensiktsmessig situasjon, tror jeg mange vil si – har en lagt det til flyplasser etter at en har kommet ut av et lands passområde. Det er grunnlaget for at det er sånn. En vil ikke kunne finne tilsvarende måter som vil gjøre det logisk å finansiere sykkelveier, tog o.l., fordi da er en hele tiden innenfor et lands juridiske definisjonsområde. Jeg mener en kan problematisere dette veldig, men det ender til slutt opp med – en har en del penger her – at hvis en ikke har taxfree-salg i Norge, flytter en taxfree-salget ut av landet, eller så må en gjøre det som en gjør av alkoholpolitiske grunner: stenge grensene fullstendig for all import av alkohol, og det vil bety at hver flaske øl fra Sverige måtte bli fortollet. Det ville vært en veldig lite hensiktsmessig måte å stenge grensene på.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-29:
Hvis vi hadde fått gjennomført det, ville det hatt en del effekter. Det betyr allikevel at da hadde man også fått økt statens totale inntekter, vil jeg påstå, og da kunne man også finansiert inntektsbortfallet – på en måte. Det som har vært problemet med de forslagene som er lansert, er at en har flyttet alkoholsalget ut av landet, og dermed går både staten og flyplassektoren glipp av de inntektene. Det er nå sånn at de fleste husker at det er ikke så mange tiår siden man handlet alkohol i utlandet før man kom til Norge. Det betydde at man hadde betydelig mer vekt om bord på flyet, betydelig mindre rom og litt mer kaos. Så vil jeg understreke, i og med at litt av representantens spørsmål handler om hvordan vi skal satse på kollektivtransport, hvordan vi skal satse på jernbane og sykkelveier, at denne regjeringen innenfor statsbudsjettet har økt bevilgningene til Jernbaneverket med rundt 50 pst. etter regjeringsskiftet. Vi skal bygge 30 pst. mer sykkelvei i 2015 enn i 2014, og i tillegg har vi nettopp fordelt 95 mill. kr til sykkeltiltak rundt om i landet. Så jeg mener vi får en god, balansert satsing, og veldig mye over statsbudsjettet, men for akkurat flyplassene er taxfree en liten, men en viktig andel av satsingen.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Spørsmålet til samferdselsministeren lyder: «Samferdselsdepartementet har vedtatt en reell nedgang i flyavgifter i 2015. Ifølge Avinors årsrapport for 2014 er inntekter fra taxfreesalg sterkt økende og ligger nå på nivå med inntektene fra flyplassavgiftene. Taxfreesalget subsidierer dermed klimabelastende flyreiser sterkt. Arbeiderpartiet vedtok på landsmøte å videreføre ordningen, men vil at Vinmonopolet overtar. Mener statsråden det er en fornuftig og langsiktig politikk å opprettholde samferdselsområder basert på subsidier fra salg av billig sprit og sukker?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Den alkoholpolitiske siden av dette spørsmålet er det nok mange meninger om, men det skal vi la ligge her. Poenget er at fordi bl.a. flyplassavgiftene nå ikke lenger later til å gjenspeile Avinors kostnader, vil taxfree-ordningen for både sprit og sukker, som statsråden nettopp bekreftet at til sammen utgjør – slik det høres ut – i hvert fall så mye som 25 pst. av inntektene, være et grunnlag som gjør det mulig, indirekte, for flyselskapene å opprettholde svært lave priser på bekostning av andre reisemåter, som det er bred enighet om i Stortinget at skal styrkes, nemlig tog og andre ting. Det prinsipielle spørsmålet er da: Vil statsråden vurdere å bruke tilsvarende ordninger, som taxfree-salg, for å fremme andre og mer miljøvennlige reisemåter, som f.eks. tog eller sykkel?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Jeg tror det er nokså bred enighet om at vi overhodet ikke vil få samme omsetning på alkohol hvis reisende vil måtte kjøpe det i utlandet, som man får med de gigantiske taxfreesalgsmaskinene som er montert inne i norske flyplasser. Så her er det nok et veldig stort gap. Samtidig er det vesentlig å merke seg at Fremskrittspartiet ønsker at: «Alkohol- og tobakklovgivingen bør liberaliseres, avgiftsnivået reduseres og vinmonopolordningen avvikles.» Dette vil sannsynligvis øke omsetningen av alkohol generelt i landet og svekke taxfree-salget. Hvordan ser statsråden for seg på sikt å kompensere for en sånn politikk, så lenge han nå argumenterer for at taxfree-salget skal være en så vesentlig del av Avinors inntektsgrunnlag?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Spørsmålet til klima- og miljøministeren lyder: «Artsdatabanken er regjeringens leverandør av objektive vurderinger av tilstanden for norske arter. 2. mars d.å. la Artsdatabanken fram foreløpige rødlistevurderinger der ulven vurderes å være kritisk truet av utryddelse i Norge, mens gaupa går fra sårbar til sterkt truet. Har regjeringen en annen mening enn Artsdatabanken om hvor store disse bestandene må være for å være livskraftige, eller vil statsråden iverksette en politikk som tar konsekvensene av denne informasjonen og øker bestandene av ulv og gaupe?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Jeg må da tolke statsrådens svar dithen at dersom hun får bekreftet at gaupebestanden er langt under det vedtatte bestandstallet, må hun be om å få kvotene redusert. Det er viktig å merke seg at jaktkvotene for gaupe de seneste årene har ligget på omtrent samme nivå som de lå på under utryddelsesforsøket på gaupe på 1800-tallet. Jeg vil gjerne ha en bekreftelse på at statsråden vil gå inn for å øke gaupebestanden hvis tallet nå er under det vedtatte. Så ønsker jeg å høre statsrådens egen politiske mening om det andre spørsmålet, nemlig: Er det riktig, etter statsrådens egen mening – ikke bare etter Stortingets mening – å forvalte ulv i Norge helt på randen av utryddelse?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-04-29:
Jeg er fullstendig klar over hva Stortinget har vedtatt om bestandsmål. Jeg spurte om Norges fremste ansvarlige miljøpolitiker har noen egen mening om ulvebestanden i Norge, altså en bestand som ifølge Artsdatabanken er kritisk truet av utryddelse, eller – på greit norsk – på randen av utryddelse. Så jeg gjentar spørsmålet: Har statsråden en egen mening om hvorvidt dette er en fornuftig situasjon? Et oppfølgingsspørsmål: Vil statsråden gjøre det samme som miljøminister Åsa Romson fra Miljøpartiet De Grønne i Sverige har bedt Naturvårdsverket om, nemlig å utrede hvor mange ulv vi må ha i Norge for at bestanden ikke skal være utrydningstruet?
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-04-29:
Både nasjonalt og globalt er det en klar målsetting om å stanse utryddelsen av arter. Artsdatabankens rødliste vurderer hvilke arter som står i fare for å bli utryddet i Norge, og dette er svært viktig og objektiv kunnskap, som jeg selvsagt legger til grunn i vurderinger av artenes status. Som representanten Hansson er godt kjent med, er rovviltforvaltningen i Norge regulert med svært klare rammer fastsatt av Stortinget – ikke minst gjelder dette størrelsen på bestandene av de store rovdyrene. I rovviltforliket av 2011 videreførte et samlet storting de gjeldende bestandsmålene for gaupe, jerv og ulv, mens målet for bjørn ble noe endret. Stortinget har også sagt at bestandene skal forvaltes så nær bestandsmålene som mulig, noe som gjør at det er lite handlingsrom for bevisst å øke eller å redusere bestandene utover de fastsatte målene. Av hensyn til den todelte målsettingen om å ivareta både rovvilt og beitedyr er bestandsmålene for store rovdyr satt lavt i Norge, sett ut fra rent faglige vurderinger. De målene som er fastsatt av Stortinget gjennom rovviltforlikene av 2004 og 2011, gjør at de største rovdyrene vil forbli truet på norsk rødliste for arter. Stortinget har også valgt å vurdere levedyktigheten til bestanden av rovdyr med utgangspunkt i at vi har felles bestander med våre naboland. Jeg mener at det er fornuftig. Når det gjelder ulv, har jeg orientert Stortinget om at regjeringen i løpet av året på egnet måte vil legge fram en sak om nytt bestandsmål for ulv og ulvesonen. Ulvens status på rødlisten vil være en viktig del av det kunnskapsgrunnlaget vi tar med i vurderingen av en framtidig ulveforvaltning. I likhet med representanten Hansson har jeg sett at gaupe i Artsdatabankens foreløpige rødlistevurderinger vurderes som mer truet enn ved forrige rødliste i 2010. Hovedårsaken er den negative bestandsutviklingen i Sverige. Den norske bestanden ligger nå godt under det fastsatte bestandsmålet om 65 årlig fødte ungekull av gaupe. I tråd med rovviltforliket skal bestanden ligge så nært bestandsmålet som mulig. Det betyr at når vi ligger over målet, skal bestanden ned, og når vi ligger under målet, skal bestanden opp. Når vi får nye bestandstall for gaupe fra Rovdata i midten av mai, vil jeg vurdere om det er behov for å se nærmere på jaktkvotenes størrelse. I så fall vil jeg be rovviltmyndighetene følge opp dette.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-04-29:
Jeg tror at det for enhver statsråd er viktig å forholde seg til hva Stortinget vedtar. Stortinget har vært helt tydelig i sine vedtak rundt rovviltforliket. Det er det som er styrende for hva regjeringen og statsråden følger opp. Når det gjelder spørsmålet om gaupe, refererte jeg jo i mitt innlegg hva rovviltforliket har satt av bestandsmål, og det er viktig at vi er nærmest mulig det bestandsmålet. Hvis det viser seg – som det kan synes at det kommer til å gjøre når vi ser tallene i mai – at vi ligger under på gaupe, vil jeg vurdere å be forvaltningsmyndigheten på rovviltfeltet om å ta hensyn til gaupas bestandsutvikling i framtidige vedtak og forholde seg til det. Når Stortinget har vedtatt tydelige bestandsmål, må det gå begge veier.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-04-29:
Denne statsråden er opptatt av at både statsråden og regjeringen forholder seg til hva Stortinget vedtar. Vi forbereder disse sakene, legger Artsdatabankens kunnskap til grunn, men vi vet at rovviltforliket er så styrende for hvilke bestandsmål vi skal ha for ulv, gaupe, jerv og bjørn i Norge, at det er denne statsrådens oppgave å føre en politikk i tråd med hva Stortinget har vedtatt. Det betyr at Stortinget har lagt så klare føringer på at vi i dette landet både skal ha beitedyr og vi skal ha store rovdyr. Det kommer denne statsråden til å følge opp også framover.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
«TV 2-nyhetene meldte for noen uker siden om brukere i Oslo med behov for trygghetsalarm, som ikke fikk dette grunnet betalingsanmerkninger. Dette kan få svært alvorlige konsekvenser for dem det måtte ramme. Hvordan kan statsråden sikre at betalingsanmerkninger eller liknende ikke-helserelaterte forhold ikke forhindrer mulighet for trygghetsalarm ved behov?»
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Jeg er glad for statsrådens klare og tydelige svar, og jeg tror at også andre kommuner bør ta de signalene med seg. Jeg er allikevel litt bekymret for at sånne ting kan skje, og jeg blir bekymret for den internkontrollen som selv i Norges største kommune ser ut til å svikte her. Hva tenker statsråden om kommunenes egen kvalitetssikring på disse områdene? Hvordan kan den bli bedre?
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2015-04-29:
Det er ingen tvil om at vi har et godt helsetilbud i dette landet, både i kommunene og når det gjelder spesialisthelsetjenesten. Det er vi enige om, men det er i alles interesse å forsøke å gjøre det enda bedre og unngå at sånne ting skjer i framtida, og at det er pasientens beste og ikke tilfeldighetenes spill og tekniske løsninger som er avgjørende for hvorvidt enkeltbrukere får det tilbudet de skal ha. Jeg tolker statsråden dit hen at det skal en ha fokus på i tida framover, og at kommunene må ha gode rutiner, sånn at dette ikke skjer i framtida.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Helse- og omsorgstjenesteloven pålegger kommunen å sørge for at personer som oppholder seg i kommunen, tilbys nødvendig helse- og omsorgstjenester. Bestemmelsen korresponderer med tilsvarende rett etter pasient- og brukerrettighetsloven. Dette betyr at alle har rett til forsvarlig og adekvat tjenestetilbud fra kommunen, uavhengig av egen økonomi og uavhengig av eventuelle betalingsanmerkninger. Trygghetsalarm er i utgangspunktet ingen lovpålagt tjeneste, men kan allikevel være svært viktig for brukeren. Tildeling av trygghetsalarm vil ofte skje som erstatning av andre lovpålagte tjenester, f.eks. som erstatning for nødvendig tilsynsbesøk hos brukeren som bor hjemme. I slike tilfeller vil trygghetsalarm kunne være en forutsetning for at brukeren fortsatt kan bo hjemme. Når kommunen velger å benytte seg av ulike teknologiske løsninger, herunder trygghetsalarm, for å oppfylle sitt lovpålagte ansvar overfor brukeren, er det kommunens ansvar å sikre at ordningen faktisk fungerer. Når en trygghetsalarm kobles opp til et telefonabonnement som brukeren ikke kan få på grunn av betalingsanmerkninger, må kommunen enten garantere for abonnementsutgiftene, finne andre tekniske løsninger eller innvilge brukeren andre typer tjenester, sånn at kommunen oppfyller sitt ansvar overfor brukeren. Så lenge trygghetsalarmen ikke fungerer, oppfyller heller ikke kommunen sitt lovpålagte ansvar. Jeg mener rettsregelen og ansvarsforholdet er svært klare, og jeg tror også kommunen erkjenner dette. Dersom kommunen ikke tar dette ansvaret på alvor, er det en sak som utvilsomt hører hjemme hos Fylkesmannen som tilsynsmyndighet.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Jeg har ikke informasjon som skulle tilsi at dette er et vanlig problem. I dette tilfellet har vi fått informasjon fra Oslo kommune om at brukeren fikk en internettbasert trygghetslinjeløsning i løpet av halvannet døgn, og dette har da skjedd uten oppslag i TV 2. Dette problemet lar seg også i andre sammenhenger løse rett og slett ved at det er Nav som bestiller telefonabonnementet og garanterer for dette. Problemet her var knyttet til overgangen til digitale trygghetsalarmer, men det lot seg altså enkelt løse. Når det gjelder trygghetsalarmer i Oslo kommune, viser brukerundersøkelsene at 95 pst. er godt fornøyd eller fornøyd med tjenesten. Det var 100 000 oppringninger i fjor og 15 000 utrykninger, men en har vanligvis i de siste årene, og det har vært stabilt, fått ikke mer enn én skriftlig klage på denne ordningen.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Det er helt riktig at kommunene har et ansvar for å ha god kvalitetssikring av sine tjenester. Så vil vi nok akkurat på dette området se en større overgang mot digitalbaserte løsninger, som også gir en annen driftssikkerhet.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Pårørende som yter omsorg for sine barn, ektefeller eller foreldre, er en viktig ressurs både for sine nærmeste og for samfunnet. Pårørende yter omsorg av et omfang som nesten er på nivå med den offentlige omsorgen. Denne innsatsen må anerkjennes og verdsettes, og det må legges til rette for bedre samhandling mellom helse- og omsorgstjenestene og pårørende. Langvarig og omfattende omsorgsinnsats kan ha negative konsekvenser for den pårørendes helse og muligheter til yrkesdeltakelse. En framtidsrettet pårørendepolitikk skal bidra til at pårørendes innsats verdsettes, og samtidig hindre at de pådrar seg helsemessige belastninger eller økonomiske vanskeligheter som følge av omsorgsoppgavene de har påtatt seg. Denne regjeringen vil utvikle tiltak som bidrar til at også pårørende med omfattende omsorgsoppgaver har mulighet til å ivareta personlige og sosiale behov og til å delta i arbeidsliv og samfunnsliv. Som representanten Toppe er kjent med, er det satt i gang et arbeid for å sikre bedre støtte til pårørende. I dette pårørendeprogrammet er det en rekke tiltak knyttet til fleksible avlastningsordninger, pårørendestøtte, informasjon, opplæring og veiledning – tiltak som skal bedre samspillet mellom helse- og omsorgstjenestene og de pårørende. Det er viktig at omsorgslønn ses i sammenheng med og er en integrert del av det samlede tjenestetilbudet for å sikre fleksibilitet for de pårørende. Regjeringen vil reformere ordningene med omsorgslønn og pleiepenger for foreldre med syke og funksjonshemmede barn som oppfølging av Kaasa-utvalgets innstilling. Vi vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte i denne saken.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Både Helse- og omsorgsdepartementet og Arbeids- og sosialdepartementet, som har ansvaret for disse ulike ordningene, jobber med oppfølgingen av Kaasa-utvalget nå, og vi vil komme tilbake igjen til Stortinget med våre forslag til dette på en egnet måte.
Bent Høie (Høyre), 2015-04-29:
Programmet er iverksatt, og vi vil følge det opp. Når det gjelder spørsmålet om tiden, kan jeg ikke – og ønsker heller ikke – å svare på det i dag. Det er helt riktig at opposisjonen og både Høyre og Fremskrittspartiet, men også våre samarbeidspartier, Kristelig Folkeparti og Venstre, er utålmodige etter å få fulgt opp og sett på Kaasa-utvalgets anbefalinger og få gjort nødvendige endringer og forbedringer i disse ordningene. Det jobber vi nå veldig intenst med nettopp fordi vi er utålmodige, men jeg har ikke tenkt å komme med noen tidstabell for dette i dag.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-04-29:
«Meld. St. 29(2012-2013) Morgendagens omsorg varsla ei oppstarting av eit program for aktiv pårørandepolitikk. Eit tiltak var å forbetra omsorgslønsordninga. I NRK 22. april 2015 vart det fortalt om kvinna som mista omsorgsløna då ho vart akutt sjuk, samstundes hadde ho ikkje rett på sjukepengar. Omsorgslønsordninga trengst å styrkast, og pårørande må få rett til avlastning og opplæring. (2012-2013) Vil statsråden snarast fremma forslag for Stortinget om styrking av omsorgslønsordninga?»