Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2012-03-19:
Saken vi behandler i dag, Innst. 181 L, med utgangspunkt i saken fra regjeringen, lovforslaget Prop. 50 L, er et forslag som gjør en del opprydninger i det eksisterende regelverket. Det har vært lenge ute på høring, og det har vært en god runde med behandling, som har ført fram til opprydning i det eksisterende regelverket pluss et par viktige politikkendringer som vil gjøre livet bedre for en god del mennesker. Mange mennesker som kommer til Norge, har problemer med å få dokumentert identiteten sin på en tilstrekkelig god måte. Jeg var selv med på å behandle utlendingsloven her i Stortinget for noen år siden, da vi innførte og på mange måter hevet terskelen for hva det var som skulle til for å få statsborgerskap. Den gangen hevet vi terskelen til avklart identitet. Det skulle ikke være slik at det var tilstrekkelig å ha fått legge til grunn den identiteten man hadde i bosettingstillatelsen sin; man skulle ha strengere identitetskrav enn det. Den gangen må jeg innrømme at vi så for oss at det ville føre til at kun noen få mennesker ikke ville få klargjort identiteten sin og ha identiteten sin lagt til grunn ved innvilgelse av statsborgerskap. Men det skjedde ikke. Det ble et ganske betydelig antall mennesker som fikk problemer med at de ikke hadde en tilstrekkelig godt klarlagt identitet. Det som vi har gjort fra regjeringens side – som jeg er veldig glad for, og som jeg vil rose statsråden og regjeringen for å ha gjort – er å sørge for å lage ordninger som sikrer at mennesker som kommer til Norge, som har til hensikt å bli boende i Norge, og som for alle praktiske hensyn er norske, skal få muligheten til også å få norsk statsborgerskap. Dette er en styrke både for det enkelte individet og for samfunnet Norge, for vi har godt av å kunne forholde oss til mennesker med utgangspunkt i at de faktisk har fulle rettigheter, fulle muligheter, til å virke i Norge som statsborger. La meg ta ett eksempel. Hvis du er ung og foreldrene dine ikke har avklart identiteten sin, vil du heller ikke selv få norsk statsborgerskap, og du har mindre mulighet til å være med klassekamerater, idrettslag og andre på skoleturer til utlandet – selv om du er norsk, du selv føler deg norsk og du for alle praktiske formål er norsk. Det er det tilsvarende for bedrifter som har tatt inn arbeidstakere, som har fulle rettigheter til å jobbe og virke i Norge. Disse bedriftene opplever likevel når de skal delta innenfor hele EU- og EØS-området, at det er trøblete å få med seg arbeidstakerne til utlandet, rett og slett fordi de ikke har norsk statsborgerskap. Bakgrunnen for at man ikke får avklart dette statsborgerskapet, som har skapt en nærmest Catch 22-situasjon, er at Norge og norske myndigheter knytter lav grad av notoritet til de dokumentene som utstedes. Dette gjelder for en rekke land. Komiteen besøkte det nasjonale ID-senteret og fikk nettopp der en introduksjon til en god del av de problemstillingene som ligger rundt dette problemfeltet. Alle er vi enige om at mennesker som skal bo i Norge, er vi interessert i å vite hvem er. Men det må være mulig for mennesker å avklare sin identitet, selv om det på et eller annet tidspunkt har oppstått en uklarhet rundt det – gjerne en uklarhet som skyldes at de på et tidspunkt har vært i en fluktsituasjon og oppgitt feil identitet selv, og opplever at det er vanskelig å avklare dette på et senere tidspunkt. Ungene ordner vi nå opp for. Vi sørger for at ungene skal få muligheten til å få lagt identitet til grunn. Vi har vært i den – hva skal jeg si – litt byråkratiske situasjonen at selv om mors identitet er klarlagt, fars identitet ikke har vært klarlagt, så har barnas identitet vært regnet som uklarlagt. Det er en situasjon som de fleste ser på som direkte urimelig, at det skal ramme en del unger. Dette rydder nå regjeringen opp i for ungene. Det som regjeringen også har varslet, er at vi kommer til å gjøre det samme som vi gjorde når det gjaldt de irakisk-kurdiske gruppene, de såkalte MUF-erne. Vi fikk til en avklaring av identiteten for en del av de menneskene, som det var et krav om for å få innvilget opphold. Man kan gjennomgå dette og prøve å få på plass en tilsvarende prosedyre, slik at flere av de menneskene som er voksne og som ikke kommer innunder ordningen med barn, også skal få muligheten til å klarlegge sin identitet.