Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Jeg er noe usikker på om vi greier å svinge denne debatten opp til de samme høyder som vi greide i den forrige, men dette er et tema som iallfall fortjener en god debatt og en brei omtale. Fagskolene representerer i utdanningssystemet en viktig vei til kompetanse. De er et reelt alternativ til høyere utdanning og representerer en fleksibilitet mange andre utdanningstilbud mangler, nettopp fordi de tilbyr kortere, yrkesrettede utdanninger på mellom et halvt og to år. Det første lovgivningsmessige rammeverket rundt fagskoler kom under den forrige regjeringa, i 2003. Det var viktig å gi fagskolene en god ramme rundt aktiviteten, for disse skolene hadde tidligere en vanskelig definerbar plassering i utdanningssystemet. Det var vanskelig både for studentene og for skolene å forholde seg til et fragmentert regelverk. Høyre er enig i at det nå foretas en opprydding i forholdet mellom fagskoleloven og friskoleloven. Det gjelder ikke minst klargjøringen av skillet mellom videregående opplæring og fagskoleutdanning, hvor det understrekes at fagskoleutdanningen skal plasseres på nivået over videregående opplæring. Høyre mener også det er fornuftig å styrke fagskolenes status i utdanningssystemet ved å gi fagskoletittelen lovbeskyttelse, slik at bare NOKUT-godkjente fagskoler kan få lov til å kalle seg fagskole. Samtidig understreker vi at det ikke er akseptabelt at noen som har søkt fagskolegodkjenning, har ventet i over et år – uten så mye som en tilbakemelding fra NOKUT om når de kan forvente at søknaden er ferdigbehandlet. Lovforslaget fra departementet har ikke hatt som utgangspunkt at det skal være en fullstendig gjennomgang av fagskoleloven, men en mer begrenset revisjon. Komiteens behandling av Ot.prp. nr. 39 har imidlertid demonstrert at det er behov for en grundigere gjennomgang når det gjelder fagskolene. Høyre har derfor, sammen med Venstre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, fremmet et forslag der Stortinget ber Regjeringen senest innen utgangen av 2008 om å komme med en egen sak til Stortinget om fagskoleutdanningens fremtidige utviklingsmuligheter, finansiering og plass i utdanningssystemet. Dette er ikke minst viktig når det gjelder finansiering. Gratisprinsippet i høyere utdanning er slått fast i universitets- og høyskoleloven, og siden fagskoleutdanning skal være et reelt alternativ til høyere utdanning, er det naturlig å tenke i samme baner for de skolene. Det er et grunnleggende prinsipp i norsk skolevesen at det skal være lik rett til utdanning, og det må også gjelde innenfor fagskoleutdanningene. I dag er det store urimeligheter når det gjelder finansieringa av fagskolene. Av historiske årsaker har de tekniske fagskolene hatt en stabil finansiering, mens de fleste andre fagskoler ikke har fått noe. Slik som systemet fungerer, vil derfor en som ønsker å benytte seg av fagskoleutdanning innen helsefag, være nødt til å betale vesentlige beløp av egen lomme, mens en som vil gjøre det samme innen teknisk utdanning, får det finansiert av staten. Når vi så veit at det nesten bare er kvinner som velger helsefag, og det nesten bare er menn som etterspør teknisk fagskole, avtegner det seg et bilde av systematiske forskjeller når det gjelder muligheten til å velge fagskoleutdanning, hvor kjønn og personlig økonomi er avgjørende faktorer. Høyre ønsker derfor å få på plass en finansieringsordning som sikrer den enkelte et reelt valg, uavhengig av kjønn og økonomisk evne. Jeg har i denne sammenheng merket meg signalene som departementet har sendt om å gi tilskudd til særskilt prioriterte utdanninger, f.eks. helse- og omsorgsutdanninga, men mener at det signalet som har kommet, ikke er tilstrekkelig. Det er behov for å se de ulike fagskoleutdanningene i sammenheng, ikke minst fordi Regjeringa vil overlate ansvaret for drift og finansiering av fagskolene til regionene, mens det er Stortinget som gjennom sin behandling av statsbudsjettet skal gi rammen for det statlige tilskuddet til fagskoleutdanningene. Sammen med Fremskrittspartiet og Venstre har Høyre også fremmet forslag om at akkrediterte fagskoler skal få mulighet til å opprette studietilbud på lavere grad av inntil ett års varighet som ledd i elevens forberedelse til videre fagskoleutdanning. Det er viktig å understreke at fagskolene spiller – og skal spille – en betydelig rolle i det norske utdanningssystemet, og at de er en av mange veier til kompetanse. Antakeligvis burde fagskolene ha fått en enda sterkere stilling enn de har i dag. De er også viktige for å sikre at det blir et reelt valg og et reelt alternativ for dem som ønsker å velge en kortere, yrkesrettet utdanning.