Inger S. Enger (Senterpartiet), 2003-11-25:
Stortinget skal i dag behandle Dokument nr. 8:87 for 2002–2003 gjennom Innst. S. nr. 40 for 2003-2004. Forslaget fra SV går i hovedsak ut på å bedre kartlegginga av rasfaren i Norge, få fram de samfunnsmessige konsekvensene og komme med konkrete tiltak for å forhindre at menneskeliv går tapt. Forslaget peker også på at det må tas bedre hensyn til lokal risiko, skadeomfang, psykisk utrygghet og distriktshensyn i beregningene. En samla komite er enig om at det blir tatt opp viktige problemstillinger knytta til rassikring av ferdselsårer og av bosatte områder i dette dokumentet. Fra komiteens side var det ønske om å få god oversikt over de ulike utfordringene. Det har komiteen også fått. I svarbrevet sitt til komiteen, datert 22. mai 2003, gir statsråd Brende og Miljøverndepartementet en svært grundig gjennomgang av det arbeidet som pågår. Seks forskjellige departement har uttalt seg i brevet fra Miljøverndepartementet. Dette viser flere ting. Området er svært omfattende. Det er svært mange aktører og berørte virksomheter, og flere myndigheter har ansvar. At ansvaret fragmenteres på så mange aktører, kan være uheldig. Derfor er det bra at en interdepartemental arbeidsgruppe nylig har gjennomgått arbeidsfeltet, og ansvaret for de ulike områdene har blitt bedre klarlagt. Flertallet i komiteen ser det som viktig – ja, det forutsettes – at innsatsen for å samordne dette arbeidet skal fortsette. I brevet fra Miljøverndepartementet går det også fram at det er gjennomført en kartlegging av rasfarlige vegstrekninger, og at det allerede finnes en oversikt over behovet for å sikre fylkes- og riksveger mot ras. Det blir også arbeida med å finne fram til de beste formene for sikringstiltak og bedre prosedyrer for stenging av veger ved rasfare. Hovedutfordringen blir derfor å få gjennomført rassikringstiltak på de mange vegstrekningene som vi veit er rasfarlige. Flertallet i komiteen uttrykker seg slik: «Det synes ikke å være behov for nye utredningsdokumenter til Stortinget.» Dette har også Samferdselsdepartementet gitt uttrykk for i sitt svarbrev til komiteen. Det er Norges geologiske undersøkelse, NGU, som har ansvaret for Nasjonal skreddatabase. Fra 2004 vil NGU også få koordineringsansvaret for det statlige skredkartleggingsprogrammet. Nærings- og handelsdepartementet opplyser at det er et stort behov for forskning og utvikling innenfor problemer knytta til skred. Og NGU vurderer at et kartleggingsprogram på 2,5 mill. kr pr. år er for lite for å sikre en tilfredsstillende oversiktskartlegging av de skredutsatte områdene i Norge. En samla komite mener derfor det er behov for å styrke arbeidet med å kartlegge bebodde områder der det kan være rasfare, slik at det kan settes inn konkrete tiltak. Kommunene har ansvar for arealplanlegginga for alle arealer i kommunen, herunder også å sørge for at farlige områder gjøres kjent. Det er derfor viktig at kommunenes tilgang til data om rasfare forbedres, slik at de f.eks. unngår å legge nye boligområder til rasfarlige områder. Det er nødvendig at innsatsen for skredkartlegging følges opp gjennom de årlige budsjettbehandlingene. Jeg kan også nevne at saken har vært til uttalelse i samferdselskomiteen. Flertallet i energi- og miljøkomiteen, alle unntatt SVs representanter, som fremmet dette forslaget, rår Stortinget til å gjøre vedtak om at Dokument nr. 8:87 for 2002-2003 vedlegges protokollen.