Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Riksvegferjene er en viktig del av riksvegtilbudet langs kysten. De senere årene har det vært en svært positiv utvikling ved at mange av de mest trafikkerte sambandene har fått nye og mer tidsriktige ferjer. Naturgass som drivstoff blir stadig faset inn i nye samband, og utpå høsten neste år blir den største gassferjen til nå satt inn i E39-sambandet i Rogaland. Dette innebærer framskritt både når det gjelder miljø, når det gjelder fart, komfort og universell utforming. Det er også gledelig at det blir lagt opp til at sambandet Lavik–Oppedal på E39 i Sogn og Fjordane blir utlyst som utviklingskontrakt med sikte på å få enda mer miljøvennlig drivstoff, som batteridrift eller biodrivstoff. På mange av fylkesvegferjesambandene ligger det også til rette for ny teknologi. Flere av disse blir i dag trafikkert av ferjemateriell med høy alder, som er lite miljøvennlig, med dårlig komfort og dårlig tilpasset kravene om universell utforming. Derfor er det bra at mange fylkeskommuner også vil utrede mer miljøvennlige ferjer. Dette gjelder bl.a. Hordaland fylkeskommune. For miljøet og for alle ferjebrukere lover det bra at transport- og kommunikasjonskomiteens flertall spesielt peker på at staten må bistå fylkeskommunene for å få til overgang til ny miljøvennlig teknologi i ferjeflåten. Siden jeg har en bror som bor på Bømlo, vil jeg, i likhet med fiskeri- og kystministeren og representanten Halleraker fra Høyre, si at vi også er godt fornøyd med den maritime delen av transportbudsjettet. Den maritime infrastrukturen blir forbedret med om lag 90 mill. kr i 2011-budsjettet til Fiskeri- og kystdepartementet, og vilkårene for sjøtransporten blir bedret ved at kystavgiften blir redusert med nesten 30 mill. kr. Dette gir en god oppfølging av Nasjonal transportplan. Det ligger også inne en økt bevilgning på 25 mill. kr til beredskap mot akutt forurensning. Det er satt av midler til en rammeavtale for fiskefartøy og andre egnede fartøy som er tilknyttet de statlige oljeverndepotene langs kysten. Regjeringen vil foreta en ny og samlet vurdering av den nasjonale slepebåtberedskapen. Fram til det kan konkluderes med hva som blir de framtidige løsningene, vil den gjeldende slepebåtberedskapen i Nord-Norge og på Sørlandet bli videreført. Fram til mer permanente løsninger er på plass, blir slepebåtberedskapen på Vestlandet styrket gjennom en tilstedeværelseskontrakt, som gir bedre tilgang på sleperessurser i regionen. Når det gjelder ubåten U-864, viser jeg til statsrådens svar på spørsmål fra representanten Sortevik nå tidligere. Vi er opptatt av sikkerhet til sjøs, og vi er opptatt av sikkerhet på land. Norge er et av de mest trafikksikre land i verden, og vi ser at tallene både når det gjelder antall ulykker, antall skadde og antall drepte i norsk trafikk, beveger seg i riktig retning. I fjor ble det drept 212 mennesker i trafikken i Norge. Det er 212 for mange, men det er det laveste tallet siden 1954. Ved utgangen av november viser tall fra Trygg Trafikk at vi ligger noenlunde på samme nivå i inneværende år. Nullvisjonen, ønsket om en framtid uten drepte og hardt skadde i trafikken, er vår visjon for trafikksikkerhetsarbeidet. Vi er opptatt av at det er viktig å fokusere på hele trafikksystemet, både trafikanten, kjøretøyet og vegen. Dette er alle partiene enige om, men når det gjelder praktisk politikk, skiller spesielt Fremskrittspartiet, men også Høyre, seg ut. De fokuserer i størst grad på vegen, først og fremst kanskje på bygging av midtdelere. Vi mener også at bygging av midtdelere er positivt. Derfor har vi i budsjettinstillingen plusset på denne posten, slik at vi etter to år med Nasjonal transportplan har bygd halvparten av midtdelerne som er målsettingen i fireårsperioden. Men det er mange andre tiltak som må til for å komme videre i trafikksikkerhetsarbeidet. Trafikkulykkene skjer overalt, og det vil aldri bli bygd midtdelere på alle vegene. Økningen i budsjettet til vegvedlikehold på 60 pst. stopper forfallet på vegene. Det er bra for trafikksikkerheten. Neste år skal det legges 1 000 km ny asfalt. Det er bra for trafikksikkerheten. Rassikringsmilliarden er bra for trafikksikkerheten. Alle de vegprosjektene som er under bygging eller startes neste år, er bra for trafikksikkerheten. Vi kan aldri bygge oss ut av alle trafikkulykkene. Derfor er tiltak i andre deler av trafikksystemet like viktig. Vi må ha gode bilførere. Derfor ser vi fram til evalueringen av trafikkopplæringen, og vi vil gjøre endringer for at den skal bli bedre dersom det viser seg at det er riktig. Det kan f.eks. bety igjen å gjøre teorikurset obligatorisk eller innføre individrettet føreropplæring. Vi vil ikke, som Fremskrittspartiet foreslår, privatisere førerprøvene. Høy fart er en medvirkende årsak til halvparten av dødsulykkene på norske veger. Vi trenger ikke høyere fartsgrenser – vi trenger en større innsats for å få oss alle sammen til å holde de fartsgrensene vi allerede har. Likevel vil Fremskrittspartiet og Høyre øke fartsgrensene på motorvegene. Som faglig belegg for dette brukes det at Statens vegvesen i 2004 anbefalte en økning av fartsgrensene. De overser at ny kunnskap har ført til at det samme vegvesenet seks år etter har endret syn. Fremskrittspartiet bruker også Trygg Trafikk i Østfold som belegg for at dette er riktig. Nå er det slik at Trygg Trafikk ikke er en organisasjon som er organisert i fylkeslag, men er tvert imot en landsdekkende organisasjon med én ansatt i hvert fylke. Så Trygg Trafikk i Østfold er altså én person. Det brukes som faglig belegg for at det er riktig å øke fartsgrensene på motorvegene. I media har Fremskrittspartiet bl.a. brukt Sverige som eksempel til etterfølgelse når det gjelder fartsgrenser. For noen uker siden hadde den rød-grønne transportfraksjonen et møte med direktøren for trafikksikkerhet i Trafikverket i Sverige, Claes Tingvall. Der mener de at den norske fartsgrensepolicyen er riktig – og sier at Sverige gradvis vil nærme seg Norge. Vi vil ha flere kontroller, både fra Statens vegvesen og fra politiet. Vi har styrket Utrykningspolitiet, vi vil ha flere fotobokser, og vi vil ha mer gjennomsnittsmåling av fart mellom fotobokser, såkalt streknings-ATK. Fremskrittspartiet og Høyre vil avvikle streknings-ATK. Evalueringen av streknings-ATK viser at antall drepte og skadde reduseres betydelig. Dette mener Fremskrittspartiet og Høyre er mindre viktig enn at Datatilsynet i 2006 var imot tiltaket. At Datatilsynet i 2010 ikke har noe å utsette på håndteringen av persondata i forbindelse med dagens streknings-ATK, har de åpenbart ikke fått med seg. Fremskrittspartiet mener også at når få bilister blir tatt, er det et argument imot streknings-ATK, men for oss viser det faktisk at det virker. Målet er faktisk å få flest mulig til å holde fartsgrensene. Fremskrittspartiet mener i tillegg at det er trafikkfarlig at bilistene må følge med på speedometeret mens de kjører. Slå den! Bør ikke bilistene alltid følge med på speedometeret når de kjører? Hvordan skal de ellers kunne holde fartsgrensene? Eller mener Fremskrittspartiet at det ikke er viktig å holde fartsgrensene? Kanskje de mener at bilistene skulle holde fartsgrensene, slik som Fremskrittspartiet ville hatt dem? I likhet med representanten Bjørnflaten vil jeg understreke viktigheten av at vi snarest må få på plass et regelverk som sikrer alle skolebarn i skolebuss sitteplass og setebelte. Per dato er det faktisk kun én fylkeskommune som har på plass både sitteplasser og setebelter til alle skolebarn i skolebussene, og det er tilfeldigvis Nord-Trøndelag. Dette er ikke holdbart, og for Arbeiderpartiet er dette en viktig sak. Vi ønsker derfor en forsering av den prosessen. Jo mer vi lykkes i trafikksikkerhetsarbeidet, jo mer krevende blir det å finne nye virkemidler og å ta i bruk nye. Dette vil i stor grad handle om å ta i bruk ny teknologi, som vil begrense friheten vi har til selv å velge hvordan vi vil oppføre oss i trafikken. Når vi ser motstanden fra Høyre og Fremskrittspartiet mot å ta i bruk nye virkemidler i dag, er jeg ikke spesielt beroliget ved tanken på hva disse partiene vil mene om slike tiltak i framtiden. For oss er dette spørsmålet enkelt: Frihet i trafikken handler ikke om frihet til å kjøre som du selv vil, men det handler om frihet til å ferdes uten å bli skadd eller drept i trafikken. Årets samferdselsbudsjett med god oppfølging av Nasjonal transportplan i henhold til opptrappingsplanen i NTP vil sammen med andre viktige tiltak rettet mot hele transportsystemet være positivt for trafikksikkerheten. Nullvisjonen er ledestjerna vår – og vi er på rett veg!