trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Kristelig Folkeparti mener at det er bra med mer penger til kommunene, for det betyr mer penger til skole, helse og kultur. Det er bra og lett å være enig i. Det er inndekningen vi er uenige i. Det ble sagt av representanten Andersen at det er bra at barnehagesatsene går ned. Det er Kristelig Folkeparti enig i. Men kontantstøtten går òg ned, og det rammer andre barnefamilier. Vi vet at kontantstøtten er sosialt utjevnende og går til mange familier med lave inntekter. Betyr en ny kurs at en i kommende budsjetter skal fortsette inndekningen på samme måte som en ser i dette budsjettet, med kutt i kontantstøtte, mer kutt når det gjelder frivillig sektor, og mer kutt når det gjelder familier?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
De økte rammene som i dag blir vedtatt overført til kommunene, vil – håper vi – bety flere lærere i skolen og flere hender i omsorgstjenesten, og det er bra. Men vi vet at det kommer til å bli mangel på kvalifisert personell både i skolen og i omsorgstjenestene. Her er det en brist i Regjeringens politikk. På andre områder kutter en nemlig i privat høyskoleutdanning som utdanner nettopp lærere og sykepleiere. Vi trenger både de privat utdannede og de offentlig utdannede lærere og sykepleiere. Hvordan henger dette sammen? Er det ikke slik at vi både må bevilge penger og sørge for kvalifisert personale dersom det skal bli en bedre skole og økt omsorg?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Representanten Tørresdal og Kristelig Folkeparti er veldig glad for hver krone som går til velferd, for hver krone som går til skole, til en bedre omsorg og til en verdig eldreomsorg. Og vi er enig med Regjeringen i de økte overføringene, men vi er uenig når det gjelder inndekningen av disse. Når det gjelder skattelette, som også ble nevnt i replikken, er vi enig i at skattelettelser til næringslivet er med på å skape og sikre arbeidsplasser. Dilemmaet er balansen mellom disse to. Vi ønsker å gi mer til kommunene, samtidig som vi ønsker å sikre arbeidsplasser.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Jeg vil gjerne gjenta mitt svar. Skattelette skaper arbeidsplasser. Vi øker f.eks. avskrivingssatsen, der denne regjeringen har valgt ikke å gå inn for vårt forslag, for å kunne bedre økonomien i næringslivet. Det er en rekke forslag overfor næringslivet som vi er veldig glad for og med lett hjerte støtter, fordi vi tror at gode rammevilkår vil gi inntekter og økt velferd. Det er vanskelig å si hvor grensen går for en god kommuneøkonomi. Vi har sett at utgiftene øker veldig i kommunal sektor, og det har vært en utfordring, for til tross for at vi nå i mange år på rad har økt overføringene til kommunene, har prislappen i kommunene økt mer. Det ønsker også Kristelig Folkeparti å ta på alvor, og derfor er vi glad for økte midler til kommunene.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Det som er viktig for Kristelig Folkeparti, er å sikre et mangfold av organisasjoner og ikke bare gi støtte til de organisasjonene som man er enig med i alle ledd, men at man altså sikrer et mangfold, slik at det er mange talsmenn som får statsstøtte. Statsstøtten kan gis enten som en egen post på statsbudsjettet eller gjennom en samlepost der man søker om støtte. Dette var ment som en oppfordring til å oppfylle tidligere forpliktelser. Vi har sagt at vi ønsker å gi alle organisasjonene en likeverdig sjanse til å søke om støtte på statsbudsjettet. Dermed har vi oppfordret Regjeringen til det.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Kristelig Folkeparti er opptatt av en god distriktspolitikk. I valgkampen fikk vi høre fra Senterpartiet at en ny kurs ville bety en helt ny distriktspolitikk, en mye mer aktiv distriktspolitikk. Vi ville få slutt på det som under Bondevik II-regjeringen ble karakterisert som en negativ utvikling. Det ville skje noe mye mer aktivt på den distriktspolitiske fronten hvis Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV fikk flertall. Er Senterpartiet fornøyd med den nye kursen innenfor distriktspolitikken? Hva var det man ikke fikk gjort på disse tre ukene som Senterpartiet kunne tenke seg å gjøre, for å få en aktiv distriktspolitikk?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Kristelig Folkeparti har positive og store forventninger til Senterpartiet og statsråden når det gjelder distriktspolitikken. Nå ble det ikke sagt så mye om distriktspolitikken, men jeg vil gi statsråden en ny anledning til å si noen ord om den. Representanten Slagsvold Vedum sa at Senterpartiet er fornøyd med 120 mill. kr i direkte distriktsstøtte på dette statsbudsjettet. I valgkampen hørte vi om mye større tall og høyere forventninger fra Senterpartiets side. Så mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden fornøyd med 120 mill. kr? Et lite spørsmål til: Tidligere i dag har jeg spurt om hvordan en skal løse mangelen på kvalifisert arbeidskraft når en nå skal ha så mange flere hender i skolen og i omsorgstjenester. Er det ikke en god idé ikke å kutte i de private høyskolene og føre en helhetlig politikk fra Regjeringens side?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Kristelig Folkeparti har positive forventninger til at Regjeringen vil føre en god innvandrings- og integreringspolitikk. Vi ser at Regjeringen viderefører mye av Bondevik II-regjeringens politikk på dette området. Her kreves det en stram og rettferdig politikk. Vi har en utfordring når det gjelder de som nå skal sitte i ventemottak. Hvilke tiltak ser statsråden at han vil iverksette, slik at ventemottakene skal fungere etter intensjonen?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2005-12-15:
Regjeringen vil gjøre forsøk med 6-timersdagen. Kampen for kortere arbeidstid har vært viktig arbeiderkamp eller arbeidsmiljøpolitikk i mange år. Men er det lang arbeidsdag som er problemet for folk flest i arbeidslivet i dag? Er det ikke stress og økt krav til effektivitet som er den største utfordringen? Bør en ikke heller gjøre flere forsøk med særtiltak, som f.eks. bedre tid til den enkelte arbeidsoppgave innenfor de timene en har til rådighet i dag?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Fremskrittspartiet har uttalt at de ønsker et lukket mottak for personer som har fått avslag på sin søknad om asyl. Men i Innst. S. nr. 31 for 2005-2006 går det samme Fremskrittspartiet imot å etablere et ventemottak. Det som tilsynelatende var et steg i riktig retning, er plutselig ikke det likevel. Da vil jeg spørre Fremskrittspartiet om de synes det er bedre at tidligere asylsøkere oppholder seg rundt omkring i ulike kommuner og på flyktningmottak, enn i dette ventemottaket. Og synes Fremskrittspartiet at det er bedre at det er kommunene som får disse kostnadene, enn at staten tar dette ansvaret?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-12-15:
Vår egen urbefolkning ble ikke nevnt i representantens innlegg, men det er nå slik at Fremskrittspartiet ønsker å nedlegge Sametinget og derfor reduserer bevilgningene i sitt alternative budsjettforslag. Jeg kan forstå at det går an å ha ulike prinsipielle synspunkter på nødvendigheten av å ha et eget sameting. Jeg synes derimot det er oppsiktsvekkende at det ser ut som om Fremskrittspartiet konsekvent står alene hva angår samiske forhold og urbefolkningsspørsmål. I sine merknader sier partiet at det er galt å gi etniske grupper fordeler som ikke andre har, og at det er grunnleggende galt at enkelte statsborgere skal ha flere eller færre rettigheter enn andre. Er det slik at Fremskrittspartiet ikke vil akseptere at det fortsatt er minoritetsgrupper i landet vårt som har en egenartet bakgrunn og kultur, og som fortsatt har behov for positive særtiltak for å sikre reell likeverdighet? Har Fremskrittspartiet som intensjon på sikt å fjerne alle tilskudd til minoritetsgruppene, og hvordan kan dette i så fall samsvare med at partiet faktisk har en egen kystkulturpolitikk?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-12-15:
Regjeringspartiene og SV bruker stadig begrepet «ny kurs». Det er ikke alltid like lett å vite hva som menes. SV sier i sitt program at partiet ønsker å redusere åpningstidene og begrense bruken av unntaksbestemmelsene. Allikevel kunne vi til vår glede lese i Soria Moria-erklæringen at en innenfor offentlig sektor faktisk vil utvide åpningstidene, noe som også blir fulgt opp av fornyingsministeren fra SV. I Dagsavisen 4. desember uttalte hun at åpningstidene er et problem i offentlig sektor og må tilpasses folks behov bedre. I dag derimot stemmer SV imot forslaget om å starte med forsøk med lengre åpningstider i offentlig sektor. Er det SVs program som gjelder likevel? Er det Soria Moria-erklæringen vi skal forholde oss til, eller er det fornyingsministerens uttalelser?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-12-15:
I Høyre slutter vi oss til den prioriteringen FNs høykommissær for flyktninger har, i forhold til å løse problemene for verdens flyktninger. Bondevik II-regjeringen inngikk dessuten et tett internasjonalt samarbeid for å nå målene som er satt for flyktning- og innvandringspolitikken. Kort kan nevnes både Schengen-samarbeidet og Dublin-regelverket. Regjeringspartiene SV og Senterpartiet har lenge ensidig villet legge større vekt på uttalelser fra FNs høykommissær for flyktninger. I statsbudsjettet for 2006 står alle regjeringspartiene samlet om dette. Det hører med til historien at i de tilfellene den forrige regjeringen tok avgjørelser som ikke var helt identiske med uttalelser fra Høykommissæren, var det på bakgrunn av egen kompetanse og etter en helhetlig vurdering. Er det slik at også statsråden nå mener at en skal se helt bort fra egen kompetanse i spørsmål om flyktning- og innvandringspolitikk?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2005-12-15:
Vi vet at det framtidige Norge vil bli stadig mer mangfoldig, og politikken må derfor tilpasses de utfordringer som en innvandring medfører. Som den eneste i komiteen med fartstid også i den forrige kommunalkomiteen har jeg lyst til å si at jeg mener at tidligere kommunalminister Erna Solberg gjorde en stor innsats på innvandringsområdet. Svært mye skjedde de årene Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre satt i regjering. Asylinstituttet ble gjennomgått og betydelig forbedret, en rekke tiltak ble med hell iverksatt for å få ned antall asylsøknader for dem som ikke har behov for beskyttelse, og søknadsmengden har da også sunket vesentlig og utgjør i dag bare en liten del av dem som søker om opphold i Norge. Jeg kunne nevne mange områder hvor det er iverksatt tiltak som har virket, i motsetning til hva Fremskrittspartiet framhever. Jeg kunne nevne saksbehandlingstiden, som er blitt kortere, jeg kunne nevne bosettingsfrekvensen, som er blitt økt, jeg kunne nevne det vi har gjort for personer med spesielle behov. De har fått både tettere og bedre oppfølging. Jeg kunne også snakke om utreisesentre, som dette stortinget som kjent har vedtatt omdøpt til ventemottak. Og jeg kunne ha nevnt mye mer. Men uansett: Det gjenstår fortsatt arbeid, og det vil komme nye utfordringer på dette området. Jeg er glad for å se at arbeids- og inkluderingsminister Bjarne Håkon Hanssen ved flere anledninger har uttalt at han ønsker å følge opp hovedlinjene i den asyl- og innvandringspolitikken som har vært ført. Jeg har også registrert at han i Stavanger Aftenblad 8. desember 2005 gav uttrykk for at når det gjelder asylsøkere som oppholder seg ulovlig i landet, må vi først og fremst intensivere arbeidet med å få til returavtale med flere land. Her skal ministeren få vår støtte. For Høyre er det viktig å understreke betydningen av en aktiv integreringspolitikk, der bosetting, språkopplæring, samfunnskunnskap, arbeidstrening og utdanning utgjør vesentlige elementer. Det er særlig to tiltak som er viktige – obligatorisk introduksjonsprogram og rett og plikt til norskopplæring. Det er selve grunnlaget for at integreringen skal bli vellykket. I denne jobben er det faktisk slik at kommunene har en svært viktig jobb å gjøre for å få et best mulig resultat ut av de ressursene som settes inn på integreringsområdet.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Korleis det går an å påstå at ein er for ein aktiv integreringspolitikk og samstundes er imot alle former for særtiltak, går ikkje i hop i mitt hovud. Det eg ønskjer å spørje representanten om, gjeld noko som står som nok ei motsetning for meg, og det er at Framstegspartiet kuttar ein del på løyvingar i samband med innvandrarar fordi ein ønskjer å avgrense innvandringa, og seier at deira eigen asyl- og innvandringspolitikk ville ha ført til at fleire kom hit. Alternativet er å hjelpe flyktningar i deira eige heimland, seier Framstegspartiet. Det seier ein samstundes som ein kuttar 9 milliardar kr på bistandsbudsjettet. Det kan ikkje gå i hop. Korleis har Framstegspartiet tenkt, punkt 1, å stenge grensene til Noreg, og punkt 2, å hjelpe folk i deira heimland, utan å ha økonomiske verkemiddel til å hjelpe dei? Korleis går dette i hop?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Eg har lyst til å utfordre representanten på eit tema som er vesentleg i innstillinga, men som ikkje vart vigd merksemd i innlegget hans, og det er forslaget frå Regjeringa om forskings- og forsøksverksemd knytt til 6-timarsdagen, med ei startløyving på 10 mill. kr. Historia viser jo at Høgre har vore imot alle arbeidstidsforkortingar – ikkje berre sidan det førre hundreåret, men faktisk sidan hundreåret før det igjen. Høgre har valt side og stått saman med arbeidskjøparane i dei kampane. Det som fleirtalsregjeringa no gjer, er å setje i gang forskingsverksemd knytt til dette. I innstillinga seier mindretalet at dette vil redusere norsk industri si konkurranseevne i betydeleg grad, og det har alltid vore argumentasjonen når ein har hatt arbeidstidsforkortingar. Korfor vil ikkje mindretalet på Stortinget ha kunnskapen om dette i det heile?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Nei, SV vurderer ikkje eit lukka mottakssystem, og vi vurderer ikkje internering av folk som har gjort det som for etniske nordmenn vil framstå som lovbrot av svært liten karakter, som f.eks. ikkje å søkje om pass. Eg tek avstand frå at vår integreringspolitikk handlar om å hive mest mogleg pengar etter dette formålet. Vår integreringspolitikk, som går godt fram av Soria Moria-erklæringa, handlar for det første om å stille krav og for det andre om å gi hjelp. Det var ein god artikkel i Aftenposten for nokre dagar sidan om nettopp dette spørsmålet. Her var det nettopp ein innsett som peikte på dette: Vi må stille krav til folk, men vi må også gi hjelp. Å overlate folk til seg sjølv – altså framstegspartipolitikk, nemleg å behandle alle likt – gir ikkje god integrering. God integrering er altså å ha ein kvalitativt god politikk. Det handlar ikkje om berre å hive pengar etter folk.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Som eg vil tru at representanten Kari Lise Holmberg er kjend med, er programformuleringa vår knytt til den debatten som gjekk føre seg om opningstider i samband med pinsa – det var trefningar mellom fagbevegelsen og den då sitjande regjeringa knytt til det. Det er altså det den programformuleringa er knytt til. I Soria Moria-erklæringa legg vi stor vekt på at folk skal ha tilgang på kvalitativt gode tenester, at folk skal ha medråderett, at folk har krav på innverknad på dei tenestene dei får. I dagens teknologiske verd er det altså slik at det absolutt burde vere mogleg å ha tenester som er meir tilgjengelege enn det dei er i dag. Det tek Regjeringa på alvor. Det går tydeleg fram av merknaden i innstillinga frå heile komiteen, og vi har ikkje noko behov for å vedta det forslaget som mindretalet fremmer.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Det er det sjølvsagt. Dette er ei problemstilling som Stortinget er kjent med at dei aktuelle fagstatsrådane – det vil seie først og fremst helse- og omsorgsministeren og kunnskapsministeren – tek på alvor, og dei jobbar med eigne planar her. Det sorterer verken under denne komiteen eller under nokon av dei statsrådane som er til stades. Det vil bli teke på alvor. Sidan vi har vore inne på det i debatten om det no vil bli slik at vi ikkje merker forskjell med desse inntektene: Det er altså slik i dag at kommunane bruker 30 pst. av inntektene sine til skole og 40 pst. til helse og omsorg. Men den førre regjeringa, som representanten Bjørg Tørresdal støtta, har altså sveltefôra kommunane i så stor grad at veldig mange kommunar er i ein situasjon der botnen er nådd. Det må vere signalet herfrå i dag: No er botnen nådd, no skal vi merke ei endring. Det gjeld også i forhold til det representanten tek opp i replikken.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
I valkampen hadde vi gleda av å møte lokale representantar frå Kristeleg Folkeparti og faktisk òg representantar frå Venstre som var opptekne av at no måtte kommuneøkonomien bli betre, for den hadde ikkje regjeringa klart å få god nok. Etter budsjettforliket med Arbeidarpartiet i fjor uttala Jon Lilletun at no var eit godt budsjett blitt endå betre. Av svaret frå Bjørg Tørresdal til Saera Khan går det fram at Kristeleg Folkeparti er tilfreds med at denne regjeringa aukar overføringane til kommunane, men at dei òg er for skattelette. Korleis prioriterer ein? Kva står øvst på prioriteringslista og kva står som nummer to? Er representanten Tørresdal einig i at dette ikkje er eit spørsmål om kva vi har råd til, eller kva vi unner oss, men at det faktisk er eit prioriteringsspørsmål?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Eg er veldig glad for at representanten Vera Lysklætt tok opp samiske spørsmål i så stor breidd som det ho gjorde i sitt innlegg, og tilfreds med at Venstre har lagt merke til at dette er ein innsats som fleirtalsregjeringa har forsterka. Vi skjønner at det skjer diverse ting på borgarleg side i politikken, og Framstegspartiet har i denne debatten komme med ei utstrekt hand til dei andre borgarlege partia. Korleis ser representanten Lysklætt for seg at det vil bli å samarbeide med Framstegspartiet om samepolitikken, både i budsjettspørsmål og i andre typar saker?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
For det første har jeg stor forståelse for at Høie ikke velger å bruke mye tid på kommuneøkonomi i sitt innlegg. Men det vesle han sa, var for så vidt en bekreftelse på noe jeg lenge har følt, at vi liksom lever i hver vår verden når det gjelder hva som er virkeligheten ute i Kommune-Norge. Jeg tillater med likevel å stille et spørsmål: Hvordan ser Høie for seg at situasjonen og tjenestetilbudet ute i Kommune-Norge virkelig ville ha blitt neste år, hvis Bondevik-regjeringen hadde fått fortsette? Så har jeg to spørsmål til. At en vil legge ned fylkeskommunen, må selvsagt Høyre få lov å mene, men da synes jeg det er interessant å få greie på: Hvor mange kommuner omtrent ser en for seg at det skal være i Norge? Og er en villig til å bruke tvang for å gjennomføre det?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Jeg fikk et slags svar fra Fremskrittspartiet på det jeg tok opp når det gjelder Fritt Fram-forsøket i Oppland. Det som er mitt hovedpoeng, er ikke at Fremskrittspartiet er imot denne måten å jobbe og gjøre det på. Det er at Fremskrittspartiet ved sitt budsjettopplegg rett og slett stryker samtlige bevilgninger som inngår i dette forsøket, som er midler som ethvert fylke får, og dermed tar vekk 73 mill. kr fra Oppland. Oppland trenger virkelig disse viktige virkemidlene. Det synes jeg er dramatisk av Norges nest største parti. Det er definitivt ikke noe motsetningsforhold mellom det jeg sier, og det at vi ønsker en regionreform. Fritt Fram er et forsøk som kanskje tydeligst illustrerer behovet for en regionreform, og viser nettopp hvordan forholdet både til kommune og stat kan ivaretas i en ny regionvirkelighet. Men det Fremskrittspartiet altså gjør, er å ta 73 mill. kr fra Oppland. Heldigvis er det slik at Fremskrittspartiet ikke har makt i denne salen til å virkeliggjøre det. Hadde det vært situasjonen, hadde det virkelig vært dramatisk. Når det gjelder kommuneøkonomien til Høyre, er det ingen grunn til å være bekymret over at de ansatte føler seg truffet av vår beskrivelse når det gjelder sultefôring. Jeg tror de ansatte i Kommune-Norge i veldig stor grad er enige i nettopp den beskrivelsen. De ansattes organisasjoner har engasjert seg sterkt for at vi må få en ny politikk og en satsing på velferd gjennom en satsing på Kommune-Norge.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
Representanten Hagebakken stilte to helt konkrete spørsmål til representanten Høie som representanten Høie elegant valgte å overse. Det ene spørsmålet er: Vil Høyre støtte tvangssammenslåing av kommuner? Det andre spørsmålet er: Hvor mange kommuner mener Høyre det er riktig at vi skal ha i Norge?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
Det var mye bra i innlegget til Bjørg Tørresdal, selv om slutningene ikke alltid var de beste, synes jeg. Det var en ting som overrasket meg på slutten av innlegget, og det var at Kristelig Folkeparti plutselig er blitt et varmt talsparti for organisasjonen Human Rights Service. Det er ikke kommet fram i innstillingen, og det overrasker meg stort. Det overrasker meg også stort at de når de er så for den organisasjonen, da ikke ble med på en merknad i forhold til Norges Velforbund. Mener Kristelig Folkeparti nå at Human Rights Service, som er en smal organisasjon og svært kontroversiell, er viktigere enn Norges Velforbund?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
Det er en kjent sak at Senterpartiet ikke er noe glad for at matmomsen blir økt. Men vi måtte foreta noen prioriteringer i årets budsjett, og den prioriteringen var at vi ville løfte kommuneøkonomien. Det klarte vi, og matmomsen økte da med 2 pst. Men vi kommer til å jobbe for å redusere den. Det var Senterpartiet som i sin tid også hadde ansvaret for at den ble halvert. Det hører også med til historien. Vi har nå hatt makta i et par måneder. Selvfølgelig har vi ikke klart å gjennomføre alt på de to månedene. Men det vi har klart, er å få til et gedigent løft for kommunene. Det er jeg veldig fornøyd med. Så kommer en del av de andre løftene senere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
I år er den kommunale skattøren på 13,2. Neste år blir den 13,3. Så vi har økt den kommunale skattøren. Vi har varslet at vi i løpet av våren vil gå gjennom inntektssystemet for å se på helheten. Derfor mener vi at det er feil å gjøre store endringer nå. Vi vil ha en helhetlig gjennomgang for å se hvordan det slår ut. Omleggingen av skattesystemet i forrige periode gjorde at man tok fra noen og gav til andre, bl.a. til Stavanger kommune da de fikk 19 mill. kr ekstra i forbindelse med omlegging av bedriftsbeskatningen. Vi ønsker en helhetlig gjennomgang for å se hvordan det slår ut, og deretter vil vi komme med nye forslag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
Når man snakker om distriktspolitikk, må man snakke om den store distriktspolitikken. Hva er viktig når en skal ha et godt sted å bo og et godt lokalmiljø? Jo, det er for det første at man har et godt lokalt sykehus. Og hva står i Soria Moria-erklæringen, og hva har Regjeringen slått fast? Ingen lokalsykehus skal legges ned. Jeg er svært godt fornøyd med det. Det andre som er viktig, er at kommune har et godt tjenestetilbud, også de små kommunene, og derfor har Regjeringen bevilget 1 1/2 mill. kr ekstra til kommuner med under 3 000 innbyggere. Det betyr mye for en kommune som f.eks. Engerdal, med de avstandene som er der. Så vi er godt fornøyd med hovedtankegangen i Regjeringens opplegg, der man ser hvordan man kan ta hele landet i bruk, og hvordan man i den store politikken også kan ta distriktspolitiske hensyn. Vi ser at det bare er en start, men vi er godt fornøyd med den starten, løftet med 120 mill. kr i direkte distriktsrettede virkemidler.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2005-12-15:
Det er hyggelig å høre representanten fra Venstre skryte av at Senterpartiet er opptatt av lokaldemokrati. Det er jo helt rett. Så det er bra. Men jeg har et spørsmål. Kjell Sæther, som er ordfører i Karasjok, er veldig fornøyd med at Karasjok kommune fikk 3 mill. kr mer. Synes representanten Lysklætt det er litt tungt i dag å stemme mot at Karasjok kommune skal få 3 mill. kr mer, og at Finnmark fylkeskommune, som sårt trenger det, skal få 12,7 mill. kr mer?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
SV har i alle år hatt stor tro på den innvandringspolitikken og integreringspolitikken som føres i dette landet. Løsningen har vært mer penger til integrering, uten at man stiller kritiske spørsmål til hvordan pengene skal brukes, slik vi så da vi behandlet saken om mottak i Lier. Det grepet man gjorde der, var at man byttet navn fra «utreisemottak» til «ventemottak». Det er slike grep man gjør, og det tror jeg ikke det blir en god integrering av. I merknaden fra SV står det at de «mener det er hensiktsmessig å ha et differensiert mottakssystem». Kan jeg da lese mellom linjene at de nå vurderer å ha et lukket mottak – det er i hvert fall slik jeg tolker det når man bruker ordene «differensiert mottakssystem» – eller kan representanten forklare ordet nærmere?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
Jeg leser i Nationen at det kreves inn eiendomsskatt «som aldri før». Selv om kommunene nå har fått overført mer enn 5 milliarder kr, fortsetter Kommune-Norge å innføre eiendomsskatt. 249 kommuner har nå innført eiendomsskatt, og de tar inn på det 3,5 milliarder kr. Her gir man 5 milliarder med den ene hånda, og så tar man inn igjen fra kommuneinnbyggerne 3,5. Da er spørsmålet mitt: Regjeringen sier at de satser stort på barnefamiliene – stort. Er det da det smarteste å innføre eiendomsskatt når det er nettopp barnefamiliene det går ut over, som må betale denne regningen på 3,5 milliarder kr?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
Representanten Hagebakken fra Arbeiderpartiet hadde et humoristisk innlegg. En del av humoren gikk nettopp på Fremskrittspartiets politikk, og at de ikke hadde bevilget midler til Oppland fylkeskommune. Dette syntes Hagebakken var forferdelig. Men skal ikke Fremskrittspartiet fremme sin egen politikk – som nettopp går på at man ikke ønsker en fylkeskommune og ikke ønsker å styrke den? Vi har et motsatt syn. Det er derfor Fremskrittspartiet har fremmet dette forslaget. Men det Hagebakken sier er litt motstridende. De ønsker nå å se på dette med nye regioner, samtidig som de ønsker å styrke én fylkeskommune i dette landet. Dette henger ikke i hop. Fremskrittspartiet ønsker ikke en styrket fylkeskommune, vi ønsker ikke en fylkeskommune i det hele tatt, derfor har vi ikke bevilget disse pengene til Oppland.
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Tidligere statsminister Bondevik har uttalt at mye av tilbakegangen til Kristelig Folkeparti ved årets valg skyldtes at mange velgere ikke var fornøyd med Kristelig Folkepartis profil på områder som skatt og kommuneøkonomi. Regjeringen Stoltenberg har økt de frie midlene til kommunene med hele 5,7 milliarder kr, noe som er i samsvar med Kristelig Folkepartis valgløfte om å balansere kommuneøkonomien. Representanten Tørresdal har bl.a. både i sitt innlegg i dag og i Sandnesposten tidligere i uken vektlagt hvor viktig god kommuneøkonomi er. Betyr dette at representanten Tørresdal er mer fornøyd med hva regjeringen Stoltenberg har utrettet på området enn med sin tidligere regjering?
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Bolig er sammen med arbeid, utdanning, helse og omsorg hjørnesteiner i velferdssamfunnet. Gode boliger i gode bomiljøer er en nødvendig forutsetning for et godt liv for den enkelte. For Arbeiderpartiet er boligpolitikken samtidig et av de viktigste redskapene vi har for å nå våre generelle samfunnsmessige mål om menneskelig frihet, likeverd og rettferdig fordeling. Arbeiderpartiet mener det er viktig at virkemidlene i boligpolitikken styrkes, slik at alle gis økonomisk mulighet til å disponere egen bolig. Vi mener at boligpolitikken må styrkes ved tre hovedgrep: 1. Det må bygges flere boliger, slik at en unngår ytterligere press på priser.2. Det må satses på billige utleieboliger til ungdom og vanskeligstilte i boligmarkedet gjennom utbygging av ikke-kommersielle utleieboliger, lavinnskuddsboliger, studentboliger og små eierboliger. En kan også gi all ungdom en reell mulighet til å bli vurdert for Startlån, slik at det blir lettere for ungdom å kjøpe en egen bolig.3. Bostøtten til barnefamiliene må økes, slik at det blir lettere å klare bokostnadene for barnefamilier med svak økonomi. Vi vet at det er mange fattige barn i Norge i dag som har foreldre som f.eks. ikke har råd til julegaver, til å ta med barna sine til legen. Stoltenberg-regjeringen har allerede gjennomført flere tiltak i statsbudsjettet som vil ha positive virkninger på boligpolitikken, bygd på de tre forannevnte hovedgrepene. For det første har vi gitt kommunene økonomisk handlingsrom til å prioritere boligpolitikken. Dette er viktig fordi det er kommunene som skal være selve drivkraften i utbyggingen av nye boliger. Jeg kan bl.a. nevne ungdomsboliger som et stikkord. For det andre har vi forbedret bostøtteordningen ved å heve taket med 10 000 kr for bostøttemottakere i de åtte største norske byene. Dette er også et sentralt virkemiddel i bekjempelse av fattigdommen. For det tredje ønsker Regjeringen å forlenge prøveperioden med husleietvistutvalg fram til 31. desember 2008, fordi vi ser på dette som en vellykket ordning. Dette tok Bondevik-regjeringen ut av budsjettet. Til slutt vil jeg nevne et veldig viktig tiltak for min egen by, Oslo. Regjeringen bevilger nå 15 mill. kr mer til Oslo indre øst og Groruddalen, noe som gir bydelene og skolene mulighet til å gjennomføre de siste årene av handlingsprogrammet på en skikkelig måte. En så stor reduksjon som regjeringen Bondevik la opp til, ville ha gitt halvferdige investeringstiltak og en vanskelig sluttfase av programmet. Det klarer vi faktisk å unngå nå. Vi er veldig fornøyd med at Regjeringen tydelig viser at boligpolitikk er et veldig viktig satsingsfelt. Dette betyr en lysere framtid for veldig mange av dem som i dag sliter for å komme inn på boligmarkedet, men også for dem som er i boligmarkedet nå.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
Det må ha skjedd ei viss forskyving i minnet hos siste talar når han skuldar meg for ikkje å ha støtta ei utvikling som vil slå positivt ut for heimkommunen min, Selje. Eg kjenner til forholda i Selje og har fått god støtte for at vi vil sikre pengane som skal gå til helse og omsorg. Det er helseetaten i Selje som kvart år har fått eit underskot på 3–4 mill. kr. Eg trur at pengane kjem til å gå til det som vi vil. Eg har eit spørsmål til representanten som går på det som står i Soria Moria-erklæringa om at ein vil innføre ei ordning med frukt og grønt i skulen og leggje til rette for ei forsøksordning med skulemat. Føler representanten seg vel når ein i dag registrerer at det har vorte lagt på ei ekstraavgift på den mjølka som skuleungane bruker, og at ein finansierer dette med auka avgifter?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
Eg er klar over at det rundt omkring i landet er eit stort behov for breiband. I distriktet som eg kjem frå, er det store område som ikkje har tilgang til breiband i det heile teke, og det er veldig store område der det er så dårleg at dei ikkje kan nytte det. Eg registrerer at det står i Soria Moria-erklæringa at ein skal få utbygd noko som heiter «høyhastighetsnett» innan utgangen av 2007. Det ville vere interessant å få vite kva som ligg i ordet «høyhastighet». Kan statsråden garantere at det overalt i landet vil vere utbygd eit nett som er så godt at ein er tent med det, innan den tidsramma som er sett her?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2005-12-15:
For Framstegspartiet er det særs viktig at offentleg administrasjon vert gjord så enkel og kostnadseffektiv som mogleg. Framstegspartiet meiner det er Moderniseringsdepartementet som må vere hovudmotoren i dette arbeidet, og som må vere ein pådrivar i konkurransestimulerande funksjonar for statsapparatet. Framstegspartiet meiner at det må vere eit overordna mål å redusere og effektivisere det offentlege byråkratiet, for dermed å gjere sentrale myndigheiter meir oversiktlege for den enkelte innbyggjar, for å kunne auke den enkelte innbyggjar sin innverknad og ikkje minst for å kunne redusere det offentlege sine utgifter. Moderniseringsdepartementet bør vere departementet som går føre som eit godt eksempel for å sjå særs nøye på sine kostnader og arbeidsoppgåver, særs nøye vurdere kvar det kan sparast inn, og kritisk vurdere kva arbeidsoppgåver som skal prioriterast. Noreg er sannsynlegvis det landet som ligg i verdstoppen når det gjeld talet på tilsette i offentleg sektor. Sett over nokre år vert det ifylgje statistikk i gjennomsnitt over 30 nytilsette i offentleg sektor kvar dag. Dermed vert det nær 11 000 nye byråkratar kvart år. I våre naboland Sverige og Danmark har ein klart å snu denne utviklinga, utan at desse landa har vorte skulda for å rasere sine velferdssystem. Framstegspartiet vil peike på at det er nokon som må betale denne rekninga, i form av stadig høgare skattar og avgifter. Hadde det i stat, fylke og kommunar vore gjort dei rette grepa, kunne store beløp vore sparde. Framstegspartiet er av den oppfatninga at offentleg verksemd i større grad bør ta i bruk verkemiddel som anbod, privatisering og konkurransestimulering, og at det må liggje føre særskild grunngjeving dersom desse prinsippa og verkemidla ikkje skal nyttast av det offentlege. Framstegspartiet ynskjer opnare offentleg forvaltning. Med dei moglegheitene dagens informasjons- og kommunikasjonsteknologi gjev, burde det offentlege i langt større grad opne si sakshandsaming, slik at dei det gjeld, andre sakspartar og det offentlege får innsyn, utan at dette går ut over personvern eller teieplikt. Slik kan handsaminga vere kontinuerleg vurdert og effektivisert til innbyggjarane sitt beste. Framstegspartiet registrerer likevel at det i det framforhandla dokumentet på Soria Moria er mange formuleringar som tyder på at det ikkje vil vere Framstegspartiet sine politiske synspunkt som vil liggje til grunn for politisk styringssystem i tida framover. Når ein les det som står i dette dokumentet om fornying og utvikling av offentleg sektor, må eg innrømme at dette er lite i tråd med det som er Framstegspartiet sitt ynskje – tvert imot. Framstegspartiet ser med stor spenning til kva som vil kome frå den nye statsråden i Moderniseringsdepartementet. Men éin ting skal vi love – vi skal bedømme statsråden ut frå innhaldet i dei utspela som kjem frå statsråden, og ikkje ut frå kva arbeid statsråden hadde tidlegare, slik som enkelte andre har gjort. Det vert for dumt.
Vera Lysklætt (Venstre), 2005-12-15:
Representanten Slagsvold Vedum nevner Sæthers behov for penger i Karasjok kommune. Jeg kjenner veldig godt til hvordan han har drevet den kommunen i mange perioder. Politikk handler om prioritering, og vi har vel knapt noe skoleanlegg i Finnmark som er så nedslitt som det vi har i Karasjok. Karasjok trenger også en næringspolitikk som gir nye småbedrifter, og ikke, slik Regjeringens gjør, struper dem vi har.
Vera Lysklætt (Venstre), 2005-12-15:
Venstre er et parti som er opptatt av å skape gode fellesskapsløsninger. Men for Venstre er ikke verden svart-hvit. Derfor er Venstre et virkelig sentrumsparti. Vi er tilhengere av en sterk offentlig sektor, samtidig som vi er opptatt av at det totale budsjettopplegget er slik at vi også får skapt verdier for framtiden.
Vera Lysklætt (Venstre), 2005-12-15:
Jeg er egentlig glad for å få det spørsmålet, for jeg synes det er veldig trist og beklagelig at Fremskrittspartiet er så veldig bastant i forhold til dette med samiske spørsmål. Vi har behov for å ha et spesielt fokus på samiske forhold. Ellers er jeg sterkt bekymret for at både språket og kulturen fort vil dø ut, med den ytre påvirkningen vi har hele tiden. Venstre har gjort det klart at regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet ikke er mulig på grunn av avstanden i politikk. Det gjelder særlig i forhold til miljø, innvandring og økonomi, og ikke minst gjelder det i politikken overfor samene. Det beklager jeg.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Kommunene er en av de viktigste – ja kanskje den viktigste – av velferdsprodusentene i Norge. En god kommuneøkonomi vil gi kommunene mulighet til å gi gode tjenester innen skole, barnehage, helse og omsorg. Partiet Venstre har tradisjonelt vært et parti som har vært opptatt av å skape gode fellesskapsløsninger. Hvordan kan Venstre da støtte et kommuneopplegg som vil gi kommunene vesentlig mindre mulighet enn med det opplegget regjeringen Stoltenberg har, til å ivareta sin rolle som tjenesteleverandør?
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2005-12-15:
Regjeringa mener at eiendomsskatt skal være en frivillig skatt. En skal kunne ta stilling til lokalt hvorvidt en ønsker å ha det eller ikke. Men det er et faktum at fordi kommunene har vært sultefôret over år, er det en rekke kommuner som har følt seg tvunget til å innføre eiendomsskatt. De har måttet gjøre det mot sin vilje. Det som i hvert fall er tindrende klart, er at hvis vi skulle ha lagt Bondevik-regjeringas opplegg til grunn for kommunesektoren, ville det ha vært langt flere kommuner som ville ha følt seg nettopp tvunget til å innføre eiendomsskatt.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2005-12-15:
Jeg kjenner ikke til den artikkelen i Stavanger Aftenblad som det henvises til fra representanten, og derfor er jeg heller ikke i stand til å kommentere den. Det ligger ikke inne i Regjeringas politikk at det skal gjøres noen grunnleggende endringer i hvilke oppgaver kommunene skal ha heller på dette området. Men jeg noterer meg at representanten Høie i alle sine innlegg, i alle sine replikker, i dag behørig har unngått å nevne det som er det viktigste temaet i denne debatten, nemlig det som går på kommunenes økonomi. Det forundrer meg. Det er opplagt slik at hvis kommunene også skal kunne greie å yte god service overfor de innbyggerne som har spesielle behov, må vi faktisk evne å styrke kommuneøkonomien. Det er basisen for det tjenestetilbudet som vi også skal gi til dem som har det mest krevende.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2005-12-15:
Intet gleder meg mer enn å få anledning til å si litt mer om distriktspolitikken. Konkret til spørsmålet fra representanten Tørresdal: Jeg tror ikke at hun vil la seg forundre over at jeg sier at de 120 mill. kr som vi har lagt inn ekstra til distriktspolitiske tiltak, er vi veldig fornøyd med at vi har fått på plass, men det er helt opplagt at vi har høyere ambisjoner på vegne av distriktspolitikken enn det vi har greid å vise nå. Det de 120 mill. kr gjør, er at vi kan komme i gang med en rekke viktige tiltak der det vil være mulig å fylle på med penger seinere. Det er jo et faktum at distriktspolitikken har ligget nede så lenge nå at det er behov for å ta tak i dette helt grunnleggende, ikke minst ved å sette i gang nye prosjekter. Så er det viktig at vi kommer i gang med den samordningsprosessen som vi også har bebudet i budsjettdokumentet. Det er oppnevnt et eget regjeringsutvalg for distriktspolitikken, og det skal bidra til å sikre nettopp at vi får inn distriktsperspektivet i hele sektorpolitikken. Det er når vi lykkes i den brede distriktspolitikken at vi vil lykkes i distriktspolitikken allment.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Jeg mener at Human Rights Service representerer en veldig viktig stemme i innvandringsdebatten i Norge. Jeg har allerede hatt møter med organisasjonen, og synes det var både nyttig og fruktbart. Jeg mener at den innfallsvinkelen de har til mange saker, er det veldig viktig at vi får fram – på samme måte som det også er veldig mange andre viktige organisasjoner som representerer andre viktige syn i en helhetlig debatt om flyktning-, innvandrings- og integreringspolitikken. Derfor har vi en felles tilskuddspost til disse organisasjonene, som altså har mange forskjellige innfallsvinkler, enten de representerer rene innvandrerorganisasjoner eller andre organisasjoner som jobber på feltet. Human Rights Service er hjertelig velkommen til å søke om støtte fra den posten. Søknaden skal selvfølgelig behandles på en skikkelig måte, men det ville etter min mening være feil å ha en egen post på statsbudsjett for akkurat denne organisasjonen.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Når regjeringspartiene sier at man skal legge større vekt på anbefalingene fra UNHCR, betyr jo ikke det at man utelukkende skal legge vekt på de anbefalingene. Men vi er altså veldig opptatt av å ha en dialog med FNs høykommissær for flyktninger som munner ut i en politikk som i større grad enn før, vektlegger de anbefalingene vi får. Jeg vil si at det ikke minst vil være viktig i spørsmålet om hvor mange kvoteflyktninger vi skal ta imot – vi vet jo at Høykommissæren har ønsket at vi fra norsk side skal ta imot flere enn vi har gjort de siste årene. Derfor har Regjeringen også sagt at vår ambisjon er at vi etter hvert skal øke antallet kvoteflyktninger, fra dagens nivå på 1 000 til i første omgang 1 500 – ikke minst fordi vi legger større vekt på anbefalinger fra FNs høykommissær.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Når det gjelder ventemottakene, vil vi først og fremst legge opp til en aktivitet knyttet til å motivere til utreise. Ventemottaket er jo for dem som har fått endelig avslag på søknad om opphold, og mye av grunnen til at man ikke er i stand til å få utvist vedkommende, er at vedkommende f.eks. selv nekter å samarbeide om utreise. Da må man jo trykke på her i forhold til det faktum at det er gitt et endelig avslag, og at det eneste alternativet derfor er utreise. Vi må søke å motivere til det, eventuelt søke å bidra til tiltak som gjør at vedkommende innser at han må forlate landet. Ellers skal jo mottaket ha en veldig nøktern standard, slik at ikke mottaket i seg selv virker mot sin hensikt.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Dette er eit spørsmål som eg er veldig begeistra for å få. No høyrer breiband rett nok heime under transport- og kommunikasjonskomiteen, og vi diskuterte breiband iherdig førre veke. Det er mange som har eit sterkt engasjement for det, inkludert meg sjølv som breibandsministeren, for å seie det slik. Ja, vi kan love at det vert breiband til alle husstandar og private og offentlege verksemder innan utgangen av 2007. Det er ein lovnad som står i Soria Moria-erklæringa, og den har vi ambisjonar om å halde. Det som har forundra meg med Framstegspartiet når det gjeld definisjonen av breiband, er at dei på død og liv vil ha ein minstedefinisjon av breiband, og viser til at OECD og for så vidt EU har det same. Problemet med ein slik minstedefinisjon er at han vil fort gå ut på dato. Ein må heller leggje til grunn kva brukaren har behov for. I staden for å leggje til grunn ein minstedefinisjon av breiband, som går ut på dato før sistemann har fått breiband, legg vi ein brukardefinisjon til grunn som sikrar at det husstanden har behov for, skal husstanden få. Det den skulen som har mange brukarar, har behov for, skal skulen få. Det ei høgteknologisk bedrift, plassert f.eks. i Selje, har bruk for, skal ho få. Då nyttar det ikkje med ein minstestandard som går ut på dato etter to-tre månader.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Eg har fått spørsmålet mange gonger: Kva skal du som fornyingsminister ha som din bauta? Kva for ei reform skal du setje i gang? Då har eg sagt at eg trur det er viktig å sjå på kva som foregår. Kva er det som allereie er i gang? Kor mykje meir klarer dei som skal gjennomføre desse reformene, å handtere, slik at reformene faktisk vert gjennomførte? Vi har no denne store NAV-reforma. Den var den førre regjeringa einig i, og det er denne regjeringa einig i. Reforma kjem til å angå 16 000 tilsette – 11 000 i statleg sektor og resten i kommunal sektor. I tillegg skal vi ha ei forvaltingsreform, som eg og kommunalministeren skal samarbeide om, der vi skal sjå på regionnivået. Det vil sjølvsagt òg kome til å angå statleg regional forvalting. Vi har to gjennomgripande overordna reformer, som går midt inn i det som både representanten Høie og eg er opptekne av, nemleg det at offentleg sektor i Noreg, skal bli best mogleg. Vi ligg jo på topp i internasjonale målingar når det gjeld konkurranse, på grunn av ein sterk offentleg sektor. Men lat oss ikkje starte med nye ting berre for å finne på nye ting.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2005-12-15:
Ja, det trur eg så absolutt. Men då hjelper det i alle fall ikkje å levere den typen kommuneøkonomibudsjett som den førre regjeringa har levert fire år på rad. Er det nokon som har sprunge fortare dei siste fire åra, så er det sjukepleiarar, det er heimehjelparar, det er lærarar som har fått stadig større klasser og færre delingstimar, det er førskulelærarar – det er absolutt alle dei kommunalt tilsette. Det vert ikkje spesielt mindre sjukefråver og meir inkludering i denne typen arbeidsplassar. 6-timarsdagen inneber ikkje nødvendigvis at ein skal jobbe seks timar kvar dag. Det kan vere å ha 80 pst. stilling med full løn. Det kan vere å gå tre dagar på og tre dagar av, som ein gjer i Bærum kommune. Ein må tore å sjå på om måten vi organiserer arbeidstida på, kan ha konsekvensar for korleis ein opplever arbeidet. Viss folk kan orke å gå opp frå 40 pst. til 80 pst. stilling, har vi vunne mykje, spesielt i forhold til den utfordringa vi har dei kommande åra knytt til omsorgsektoren og talet på eldre.
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2005-12-15:
Debatten om kommuneøkonomien er egentlig en debatt om hvordan vi organiserer den offentlige forvaltningen her i landet, og hvilke kår vi vil at lokaldemokratiet skal ha. Forholdet mellom Stortinget som øverste nivå i forvaltningen og kommunestyret/fylkestinget kommer i søkelyset. Dette har en demokratidimensjon som det også er viktig å vie oppmerksomhet. Skal vi være i stand til å levere gode velferdstjenester overalt, er det først og fremst lokalpolitikerne som kan legge til rette for det, til beste for innbyggerne i det enkelte lokalsamfunn. I vårt langstrakte land kan behovene variere, og de er nok svært forskjellige i kommunene i pressområdet her på Østlandet og i de mer grissgrendte strøkene utover i landet. Prioriteringene vil neppe være eksakt like i Oslo og i Lierne. Min erfaring er at det de seneste 15 årene har vært sterkt fokusert på effektivisering og omstilling av kommunal virksomhet. Dette er øvelser som alle kommunene er fortrolige med. Kostnadseffektivitet er faktisk et honnørord i kommunal sektor. Ingen kommune vil bruke mer penger på administrasjon og forvaltning enn det som er nødvendig. Også i forhold til at kommunene nå får mer penger til disposisjon, er det overordentlig viktig fortsatt å fokusere på god, effektiv forvaltning og administrasjon. Det vil bidra til at mest mulig av de ekstra pengene som nå kommer, går til de områdene som det er viktig å få penger til – helse- og omsorgssektoren, skole osv. Jeg har merket meg – med tilfredshet – at flertallet har en merknad om å vurdere en reversering av innlemmingen av store deler av vertskommunetilskuddet i inntektssystemet. Arbeiderpartiet var imot det grepet Bondevik II-regjeringen her gjorde. Det har fått store negative konsekvenser for mange av vertskommunene. Disse kommunene mener at de totalt er tappet for ca. 10 mill. kr ved dette grepet. Derfor synes jeg det er veldig viktig at dette blir sett på på nytt. Vi har ikke rettet opp finansieringen av kommunene ved dette budsjettet – la det være klart. Men vi har startet en opptrapping slik at kommunene etter hvert skal kunne levere gode velferdstjenester over alt i landet. Det er i debatten trukket fram eksempler på hvorledes kommuner disponerer ekstra midler. Det er trukket fram av noen som et skrekkens eksempel at noen satser på kultur. Jeg tror det i mange sammenhenger kan være en riktig satsing. Jeg har lyst til å nevne hvordan en kommune som står meg nær, nemlig Meldal, løste dette nå i høst. På grunn av et nytt flertall som satser på kommunene, kan kommunen nå for det første videreføre et stramt program med nedbetaling av lån. Videre styrkes hjemmetjenesten med millionbeløp, innsatsen overfor demente styrkes, og man styrker grunnskolen. Dette er et eksempel på hvordan ressursinnsatsen dimensjoneres og struktureres til beste for innbyggerne, og slik innbyggerne i Meldal vil ha det.