trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Høyrsla mi er ikkje alltid på topp, men stort sett greier eg meg. Men då eg lytta til saksordføraren, begynte eg å verta skikkeleg uroleg, for eg syntest så tydeleg han sa at bakgrunnen for Kristeleg Folkepartis forslag om å fjerna formuesskatt på arbeidande kapital var eit forsøk på å gjeninnføra nullskattytaren, at dette ville få ein katastrofal fordelingsmessig verknad, og at bakgrunnen skulle vera at me fryktar ei sterk flukt frå landet blant dei rikaste. Nei, bakgrunnen for forslaget vårt er rett og slett eit handslag til bl.a. småbedriftseigarar, bønder, fiskarar osv. I Soria Moria-erklæringa kan me lesa: «Et mangfold av eierskap i norsk næringsliv er en styrke for tilgangen på kapital og kompetanse. Det er behov for et mangfoldig eierskap, privat og statlig eierskap, og nasjonalt og utenlandsk eierskap.» Ja, det høyrest flott ut, men den praktiske politikken viser at dei tre regjeringspartia har stort engasjement for offentleg eigarskap, mens engasjementet for privat eigarskap varierer sterkt - tilsynelatande avhengig av kven den private eigaren eller dei private eigarane er. I denne saka har regjeringspartia rett og slett fått moglegheit til å kunna følgja opp dei svulmande honnørorda om mangfald i eigarskap med praktisk handling. Det går ikkje an at private norske eigarar vert behandla strengare enn offentlege eigarar eller utanlandske eigarar. Det er i strid med føresetnadene i skattereforma, og det kan umogleg vera ein særleg målretta måte å stimulera til det mangfaldet på som regjeringserklæringa understrekar. Dei fleste landa i Europa, uavhengig av om regjeringa er raud, grøn, gul eller blå, meiner at grunngjevinga for formuesskatt er så svak eller så vanskeleg å følgja opp på ein rettferdig måte at den skattleggingsforma er teken bort. Så langt går ikkje me i forslaget, men fordelen ved å fjerna formuesskatt på arbeidande kapital bør vera openberr for alle som ønskjer ein aktiv næringspolitikk. Næringslivet ville fått eit handslag. Det politiske truverdet ville verta styrkt, og eit breitt fleirtal kunne sett handling bak flotte ord om langsiktigheit og stabile rammevilkår. Som eg sa: Dette dreiar seg rett og slett om å gje ein betre kvardag for småbedriftseigarar, bønder, fiskarar osv. Det trudde eg i utgangspunktet at det var fleirtal for i denne salen. Men debatten har iallfall vist at det - for å seia det mildt - er rimeleg stor breidd i synet på formuesskatt òg regjeringspartia imellom.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Eg veit ikkje kor god kontakt representanten Klungland har med næringslivet, eg vil tru kontakten er rimeleg bra. Eg kjenner ganske mange småbedriftseigarar - bønder, fiskarar osv. - og dei badar ikkje i luksus, men dei slit for å få kvardagen til å henga saman. Det er nettopp difor me har fått denne breie alliansen i næringslivet, frå NHO til Bondelaget. Det er jo nesten eit under i seg sjølv at ein kan få ein slik brei allianse. Dei ber om i alle fall å få sleppa formuesskatt på arbeidande kapital. Når dette fell saman med det synet som Kristeleg Folkeparti har hatt i mange, mange år, skulle det berre mangla at me ikkje fremja eit slikt forslag. Me meiner faktisk dette er eit godt verkemiddel, som ville vera med på å styrkja eigarskap, bedrifter osv. For å seia det slik: Me er litt skuffa, for me hadde trudd at dette var eit kompromiss som Regjeringa og regjeringspartia kanskje ville gripa.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Eg skal vera veldig forsiktig og ikkje hovera og vera overlegen, men eg føler eit visst behov for å orientera om korleis skattesystemet verkar, for det er ein gong slik at formuesskatten må ein betala anten ein har inntekter eller ikkje. Mange av dei småbedriftseigarane - bønder, fiskarar osv. - som eg kjenner, har ikkje alltid eit overskot i drifta si. Så det å fjerna formuesskatten på arbeidande kapital er eit så treffsikkert og godt verkemiddel at eg framleis slit med å skjøna at ikkje regjeringspartia kasta seg over dette og sa: Yes, dette er bra, dette gjer me!
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Utgangspunktet vårt er at det å fjerna formuesskatt på arbeidande kapital vil vera eit godt verkemiddel. Så har me bedt om at Regjeringa greier ut dette og kjem med eit forslag med verknad frå 1. januar 2009. Eg går ut ifrå at Lundteigen er så tett innpå Finansdepartementet at han veit at ikkje alle der borte set pris på dette, og dei problematiserer kor vanskeleg det er å setja ei grense mellom kva som er arbeidande kapital, og kva som ikkje er det. Men svenskane greidde dette, og dei levde godt med det i fleire år. I forslaget vårt har me ikkje gått inn i detalj på korleis ein skal definera kva som er arbeidande kapital og ikkje, men hovudføringane er gjevne. Når det gjeld kvar ein må setja grensa i det enkelte tilfellet, har me faktisk, så underleg det høyrest, tillit til at Finansdepartementet iallfall kunne vera med og hjelpa til med å laga ei presisering som ville vera så enkel som mogleg, så rettferdig som mogleg og så praktikabel som mogleg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Hvis representanten Klungland hadde hørt på det jeg sa, ville han skjønt at vi ønsker ikke en flat skatt, men en flatere skatt. Vi ønsker mindre fradrag. Det å forenkle med sjablongfradrag kontra det å sitte og regne bilag for bilag mener vi er en forenkling. Hvis Regjeringa mener at sjablonger gjør ting vanskeligere enn det å sitte med bilag etter bilag, betyr det at regjeringspartiene har lite kunnskap om hvordan hverdagen er for eiere av små bedrifter. Vi skjønner heller ikke hvordan det kan være vanskelig å se forskjellen mellom private fradrag og fradrag som egentlig skulle vært gjort i bedriften, og at det skal være vanskeligere å se med en sjablong enn hva det er med dagens system.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Med all respekt: Dette er innvendinger som er laget av jurister og ikke av folk som forholder seg til hverdagen for disse ungene. Dette er en juridisk innvending. Vi har hatt en lang debatt i Venstre før vi endte med den programformuleringen vi gjorde. Utgangspunktet vårt er at når en har et omsorgssystem som er så mye basert på fosterforeldre, er det å lage et ettervern knyttet til disse fosterforeldrene ikke noen stor jobb. Det å lage muligheter for godtgjørelse for fosterforeldre for jobben, må man også kunne klare. Jeg skjønner at det er juridiske innvendinger. Det er i dag ikke slik at en har rett til barnevernstjenester, men det er likevel en rettsoppfatning hos folk at alle barn som blir dårlig behandlet, skal ha rett til f.eks. en omsorgsovertakelse. Jeg syns at her burde Regjeringa tatt utgangspunkt i ungene og ikke i paragrafene, og så får vi heller lage paragrafene etter det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Arbeiderpartiet har stort sett styrt dette landet etter krigen. Det betyr ikke at jeg vil anklage dem for at de ikke tidligere har kommet med alle de gode ideene de kommer med nå. Det er slik at Venstre faktisk programfestet dette, etter en lang behandling i partiet, i forrige stortingsvalgprogram. Da bestemte vi oss for at dette skulle være en av kampsakene. Vi vil ikke garantere at vi ikke kommer til å få gode ideer også i framtida. Jeg inviterer gjerne Arbeiderpartiet til å være med på å utvikle slike gode ideer.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Det rekrutteres egentlig ganske mange fosterforeldre, for det er ganske mange flere som trenger det. Men det som var det store varskuet ved behandlingen av denne saken, var tilsynsdelen. Når man sier at folk blir mer og mer egoistiske, er jo rekrutteringen av fosterforeldre egentlig et argument imot det. Det er veldig mange som har lyst til å bruke tida si på å hjelpe barn. Derfor syns jeg det er veldig rart at det skal være så mange som ikke har lyst til å bruke tida si på å sjekke at barna får et bra opphold. Så spørsmålet mitt til statsråden er om hun ikke tror at det er noe strukturelt i forhold til prioritering - i forhold til den oppbakkingen de som skal gjøre jobben, føler at de må ha for å kunne gjøre den ordentlig - som er problemet, og ikke det at folk ikke bryr seg. For jeg tror folk bryr seg ganske mye for at barn skal ha det bra.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Eg hugsar då dei første løyvingane til Den kulturelle skulesekken kom. Eg trur dei var på 3 mill. kr. Det er klart at det har utvikla seg formidabelt i forhold til kva det ein gong starta som. Når det gjeld endring av tippenøkkelen, var jo det noko Trond Giske var med på då han var i opposisjon, det var ikkje endringar han foreslo då han var statsråd, for det ville vore mykje meir krevjande å finne inndekning til det då han var forskingsminister kontra då han kom i opposisjon, kor opposisjonspartia var med på å presse fram endring av tippenøkkelen. Vi ser at totalt sett for kulturlivet har det medført mykje meir midlar. Det eg lurte på, sidan statsråden var inne på at det var ein merknad dei godt kunne vore med på, var om det er fleire merknader dei kunne ha vore med på. For opposisjonspartia understrekar og meiner at utvidinga til den vidaregåande skulen ikkje må føre til mindre sikker finansiering av dei sentrale ordningane, og at dei sentrale ordningane bør styrkjast, slik at produksjonen til grunnskulen ikkje blir skadelidande som følgje av utviding av ordninga til også å gjelde den vidaregåande skulen. Når det gjeld finansieringa, korleis vil ein sikre seg at ho blir vidareført?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Vi har hatt besøk av tidlegare barnevernsbarn på Stortinget. Vi har høyrt kva bekymringar dei har som barnevernsbarn, og om behovet for oppfølging med ettervern. Kristeleg Folkeparti har tidlegare vore med og sagt at ein skal ha moglegheit til ettervern opp til 23 år, og fremma forslag om det. Så blir diskusjonen: Skal dette vere ein rett eller ikkje? Det har kome tydelege signal frå ein del barnevernsbarn. Vi veit at nokre stader fungerer dette veldig godt, men det er stader der det ikkje fungerer godt. Vi veit at mange av desse har ein traumatisk bakgrunn. Burde ikkje Arbeidarpartiet og Regjeringa vere med på å sikre desse sårbare og utsette barna, i staden for å seie at det er så og så mange som får ettervern, men vi veit at det er stader der det ikkje fungerer godt nok? Burde ikkje det vere god nok grunn til å endre regelverket?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Eg takkar for spørsmålet. Då vi for ein god del år tilbake foreslo at ein skulle ha moglegheit for ettervern, var det noko som Kristeleg Folkeparti var med på å ta initiativ til. Det var veldig bra. Vi gjekk ikkje då inn for at det skulle vere ein lovfesta rett. No har vi fått erfaring. Dette har vart ei stund. Fleire har fått ettervern. Bakgrunnen for at vi har endra standpunkt, er at vi har lytta til dei som skulle hatt glede av dette. Heldigvis har mange hatt det. Men vi har også fått historier som seier at dette ikkje er godt nok. Det blei sagt no at dersom ein angrar seg, skal ein ha moglegheit til å opne opp igjen Barnevernboka. Nokon plassar blir det praktisert slik. Andre plassar blir det ikkje praktisert slik. Vi gjekk eit skritt i rett retning. Vi har lytta til den erfaringa som ein har fått så langt, og dermed gått lenger.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Representanten May Hansen har eit sterkt engasjement for dei utsette barna. Ho nemnde i sitt svar no til representanten Woldseth at SV også har fremma forslag, men desse har ikkje blitt behandla eller fremma på nytt - dersom det er riktig. No er ein i regjering, og representanten May Hansen sa ein var fornøgd med dei faglege rettane for fosterforeldre. KS er innkalla til eit møte i departementet fordi ein no har gjennomgang av dei statlege fosterforeldra sine rammevilkår. Men er May Hansen fornøgd med at KS blir innkalla til eit møte fordi det må sterkare føringar til? KS har sjølv sagt at dei ikkje vil påleggje kommunane å gi faglege rettar til dei kommunale fosterforeldra. Trur ikkje May Hansen at det må betydeleg større grep til? Og: Vil SV presse mykje hardare på, slik at mange av dei forslaga som SV i dag kanskje kunne ønskt å stemme for, men må stemme mot, blir realiserte?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
No har eg ikkje oversikt over om det har vore Dokument nr. 8-forslag som blei behandla i denne komiteen i førre periode som eg ikkje var med på, men eg har sett eitt som eg har printa ut no, Dokument nr. 8:76 for 2004-2005. Det har ikkje blitt behandla i komiteen, for det blei eit nytt stortingsval, og det blei ikkje fremma på nytt. Men det er mogleg at representanten har fremma nokre andre forslag som vi ikkje har vore med og støtta - det skal ikkje eg vere bastant på. Eg har, som sagt, printa ut eitt og sett at det er fleire forslag frå SV som vi argumenterer for. Det er ikkje eit heilt likt forslag. Vi har også andre forslag. SV har fremma forslag om dette tidlegare, men vil i dag altså stemme mot dette, og det synest eg er merkeleg ut frå den argumentasjonen at denne regjeringa har gjort noko. May Hansen står og argumenterer mot det som ho sjølv har foreslått, f.eks. lovfesta rett til ettervern, og det synest eg er litt rart.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-04-29:
Det er mange plassar at det er barn som ventar på å få tildelt ein fosterheim. I nokre kommunar og i nokre område kan det sikkert vere bra rekruttering av fosterforeldre, medan det andre plassar er stor mangel. Mi utfordring til statsråden er: Kva vil ho gjere konkret for å betre rekrutteringa? Dei som jobbar med dette, kan fortelje at det er tungt å få tak i nok fosterforeldre som passar til dei behova dei har. Ein del fosterforeldre føler at dei kanskje ikkje får den avlastinga dei gjerne treng, og ein del fosterforeldre fortel om skrekkscenario når det gjeld å sikre sine eigne juridiske rettar. Dersom dei blir sjuke, dersom dei ikkje kan vere fosterforeldre lenger, eller dersom det plutseleg ikkje lenger er behov for dei, står dei ganske svakt. Det gjeld ikkje minst dei kommunale, men òg dei statlege fosterheimane. Kva vil statsråden gjere for å sikre at fleire får ein fosterheim, og for å sikre fagleg-juridiske rettar?
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Alle barn har behov for tilsyn, og de ulike institusjonene blir også gjenstand for tilsyn. Det er slik at hvis man har korttidsplassering og barn ganske fort skal videre, kan det være at de ikke kommer under det tilsynet som vi har statistikk på. Derfor var det en forklaring fra meg på noen av disse tallene når det gjaldt tilsyn.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg synes ikke representanten Thommessens beskrivelse av situasjonen er heilt riktig. Bufetat i alle regioner har mulighet til å kjøpe tiltak fra både private kommersielle aktører og andre som man ser har et tilbud i tråd med behovet. Når det gjelder fosterhjem, har vi altså over 7 000 offentlig rekrutterte fosterhjem. Vi har litt under 200 fosterhjemsplasser rekruttert av private kommersielle aktører. Disse er, meg bekjent, i bruk, og jeg har full tillit til at Bufetat foretar de innkjøp og gjør de avtaler de har behov for, i forhold til det tilbudet de skal gi.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Som representanten Gjul sa i stad, lovfestet ikke den forrige regjeringa ettervern for barn verken over eller under 18 år. Jeg er veldig glad for at bruken av ettervern har økt veldig de siste årene. Faktisk får nå 85 pst. av ungdommene som fylte 18 år siste halvdel i fjor, ettervern. Det vi gjør nå, er å innføre en begrunnelsesplikt dersom man ikke følger opp med ettervern for den enkelte ungdom. Det vanlige skal altså være å gi ettervern. Ungdommen skal også kunne komme tilbake dersom de ombestemmer seg og likevel gjerne vil ha ettervern. Regjeringa har også sagt at man vil innskjerpe kommunenes plikt til å informere ungdommene om klageadgangen hvis de får avslag på et ønske om ettervern. Vi tror at disse tiltakene vil være med på å gjøre at 100 pst. av dem som ønsker ettervern, kan få det framover.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Det er ingen tvil om at Høyre og regjeringspartiene har ulikt syn på om barnevernet er en arena som skal være gjenstand for kommersialisering og markedstilpasning. Representanten Thommessen sa i spørretimen forrige uke at man har ryddet opp i utbyttefesten i barnevernet. Jeg går ut fra at han viser til anbudsregelverket som fulgte den statlige reformen i barnevernet. Mitt spørsmål er dette: Dersom vi kommer i en situasjon der vi har et betydelig innslag av private, kommersielle aktører og samtidig selgers marked, kan representanten Thommessen tenke seg å ta noen ytterligere grep for å være sikker på at ikke de pengene som bevilges til barnevernet, havner som utbytte i private lommer?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg tror statsråden må hjelpe meg litt med å oppklare noe. Han sier i sitt innlegg at man skal avvikle de sentrale ordningene, slik at 180 000 elever i videregående skole skal kunne få dette tilbudet. I meldingen står det også at 80 pst. av midlene til Den kulturelle skolesekken har gått direkte til kommunene eller til lokale tiltak. Snakker vi om at 20 pst. av midlene nå skal gå til 180 000 elever? Jeg får ikke helt tak i hvor disse pengene egentlig kommer fra, og hvem de går på bekostning av.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Nå hørte vi både komiteens leder, representanten Molvær Grimstad, og statsråden skryte veldig av at det har blitt en voldsom økning i bevilgningene til Den kulturelle skolesekken. Nå får jeg være med i dette skrytekoret og skryte av oss, siden det var vi som fremmet forslaget. - Nok om det. Statsråden har flere ganger påpekt at disse pengene ikke skal gå til administrasjon, verken i fylkeskommunen eller i kommunen. Nå er vi kjent med at det i noen fylker faktisk er ansatt opp til seks personer for å administrere Den kulturelle skolesekken, og tilsvarende i enkelte store kommuner. Jeg vil derfor spørre: Hva har statsråden tenkt å gjøre for å få bukt med dette?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg var ikke helt sikker på om jeg trodde mine egne ører i stad, da representanten Knutsen sa, slik jeg fikk det med meg, at noen av barna er på korttidsopphold og derfor ikke har behov for tilsyn. Er det slik at regjeringspartiene og representanten Knutsen mener at barn som bor i fosterhjem på korttidsopphold, ikke har behov for tilsyn? Er det slik at representanten Knutsen tror at fordi det er et korttidsopphold, kan det ikke skje ting som ikke skal skje med barn, i et fosterhjem?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Det er jo det vi ber om en utredning om. Men det som i hvert fall er vår intensjon med dette forslaget, er at man drar ungdommen med seg, og at man ikke lager et ettervern som ikke er tilpasset den enkelte. Det er jo det man ønsker å be Regjeringen utrede. Jeg synes for øvrig at en handlingsplan for videre utdannelse og framtidig liv bør være utarbeidet før barnet fyller 18 år, slik at de faktisk vet at de har noe å forholde seg til når de har fylt 18 år. Men selvsagt skal ungdommen være med.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Det er ikke noe vanskelig spørsmål å svare på. Vi har primære og subsidiære mål. Primært ønsker vi å lovfeste ettervernet. Men vi har en flertallsregjering, og vi vet at dette blir dømt nord og ned. Da håpet vi at ved å gå inn i Høyres opprinnelige forslag om en vurdering av dette, ville vi i hvert fall kunne komme ett skritt videre på veien. Men beklageligvis ser det ikke ut til at Regjeringen i det hele tatt er villig til verken å vurdere eller å innføre rett til ettervern for ungdom mellom 18 og 23 år.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Dette spørsmålet håpet jeg faktisk på å få. Vi gir ikke dem som er over 18 år, flere rettigheter enn dem som er under. Jeg er helt sikker på at representanten Hansen vet at Barnekonvensjonen går foran norsk lov, og at Barnekonvensjonen sikrer rettighetene til dem som er under 18 år. Denne konvensjonen gjelder ikke ungdom mellom 18 og 23 år. Vi prøver å sikre at de ungdommene som er mellom 18 og 23 år, også skal få et tilbud, i tillegg til de 15 pst. som representanten Hansen snakker om. Hvorfor har ikke de fått noe tilbud? Hvorfor har ikke de noe ettervern? Jeg kan vanskelig tenke meg en ungdom som er 18 år, som ikke kunne tenke seg å få tilbud om ettervern. Jeg tror at mye av dette går på den økonomiske situasjonen kommunene er i. Som vi vet salderes det i kommunene med ulike tiltak. At ettervern, som ikke er en pliktmessig ytelse til ungdom mellom 18 og 23 år, kan være en salderingspost, er ikke vanskelig å tenke seg.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Barnets beste skal alltid legges til grunn for tiltak. Vi hørte representanten May Hansen snakke om at barn fra syv år skal høres, men det gjelder selvsagt ikke når vi bruker lov om barnevernstjenester. Barna her blir neppe hørt støtt. Men barnets beste skal altså ligge til grunn. 676 barn er uten tilsyn. Jeg har lyst til å spørre representanten May Hansen om hun synes det er til barnets beste at 676 barn som bor i fosterhjem, er uten tilsyn i Norge i dag. Ingen aner hvordan det går med dem.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg har lyst til å snakke litt mer om tilsynet, i og med at 676 barn står uten tilsynsførere og vi har reist rundt i mange kommuner og hørt at å rekruttere tilsynsførere er en forferdelig vanskelig oppgave. Statsråden sier i sitt innlegg at mange barn - og fosterhjem - synes det er slitsomt å få en tilsynsfører på besøk fire ganger i året. Det er det vi snakker om, ikke stadige besøk, det er fire ganger i året. Jeg synes kanskje at hvis statsråden er av den oppfatning at barn og fosterhjem synes det er slitsomt, burde man i alle fall gå inn i de fosterhjemmene og til de barna som faktisk synes det er slitsomt, for det ligger nok noe bak der. Når vi vet at det er så vanskelig å rekruttere tilsynsførere, lurer jeg på om statsråden kunne vurdere forslaget fra Fremskrittspartiet om å opprette et fritt og uavhengig barnevernstilsyn.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
Jeg kan ikke la det henge i luften at statsråden sier at hun tar sterkt avstand fra Fremskrittspartiets budsjettkutt - jeg antar at det er det hun mener. Det som statsråden da burde gjøre, og det er faktisk et godt råd, er å lese alle de merknadene vi har hatt i alle barnevernssaker og i alle saker om lov om barneverntjenester opp gjennom årene, sånn at hun vet hvor vi står. Det vi er kritiske til, i likhet med Riksrevisjonen, er det forbruket som foregår i Bufdir, og det er der vi kutter penger. Vi kutter ikke i de kommunale rammene - snarere tvert imot øker vi dem, sånn at man skal ha mer til hjemmebaserte tjenester og fosterhjem. Jeg håper ikke at denne statsråden legger seg på en konfrontasjonslinje overfor Fremskrittspartiet, istedenfor faktisk å sette seg inn i hva vi har gjort innenfor barnevernet. Dette er saker vi brenner for og har hjerte for. Jeg håper statsråden kan se på tvers av partiene og ikke gå inn i debatten så fordomsfull som hun åpenbart var nå.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-04-29:
En samlet komite slutter seg til at EØS-avtalen nå innlemmer EU-handlingsprogrammet for å forebygge og bekjempe vold mot barn, ungdommer og kvinner og for å verne voldsofre og risikogrupper. Dette er en viktig kamp å kjempe. Altfor mange drap blir begått gjennom vold i nære relasjoner. Daphne-programmet forplikter medlemslandene til å bidra økonomisk. Og er det noe det er viktig å bidra til å få slutt på, er det nettopp vold mot barn, ungdommer og kvinner. Komiteens merknader er ingen kritikk av Daphne III-programmet. Vi ønsker rett og slett å understreke at jo flere som drar lasset, jo sterkere blir man. Europarådet har i snart to år hatt en aksjon og kampanje mot vold i nære relasjoner - jeg sitter der i en adhockomite som jobber med dette - og det er gitt ut en brukermanual for politikere for bekjempelse av vold. Jeg deltok også på FNs kvinnekommisjon i New York i februar, og i regi av FN er det også gitt ut en bok om bekjempelse av vold i nære relasjoner. Derfor er ønsket fra komiteen at man, når man nå går i gang med Daphne III-programmet, også ser på hva som er gjort, slik at vi kan komme videre og bekjempe vold mot kvinner og barn på den mest effektive måten.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Jeg er glad for statsrådens vektlegging av at samarbeidet med skolen og den lokale forankringen er viktig. I mange modeller rundt om i landet ser vi hvordan fylkeskommunene organiserer seg litt forskjellig på det punktet. Vi har vel også ganske gode erfaringer der de store kommunene styrer med dette selv. Mitt spørsmål er: Kunne statsråden tenke seg å vurdere å stable på bena noen forsøksprosjekter rettet mot litt mindre kommuner også, eventuelt mindre kommuner i interkommunalt samarbeid, der man kunne ta et større ansvar for formidlingen gjennom Skolesekken, og så bygge opp Skolesekkens innhold i sine områder?
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Bare en kort merknad til spørsmålene knyttet til dette med administrasjonskostnader og fylkeskommunen. Jeg er glad for at statsråden gjør det klart at departementet er oppmerksom på det som har vært et premiss hele veien, nemlig at fylkeskommunens bidrag er å administrere ordningen. Når vi tok dette opp som en merknad, ligger det ikke noen insinuasjon i det om at Regjeringen skulle mene noe annet, eller noen kritikk. Men på reise rundt i landet og i møte med noen fylkeskommuner har det nok hengt igjen et inntrykk ved noen anledninger som gjør at jeg synes at det ville være betimelig at man er oppmerksom på det, og at man kanskje en gang iblant etterspør det og gjør det klart fra departementets side at det er premisset. Så er det spørsmål om å skryte på seg både faderskap og moderskap i denne sammenheng. Der vil jeg nok si, etter statsråden innledning, at det kunne henge i luften at Bondevik II-regjeringens medlemspartier var imot denne ordningen. Det har vi altså aldri vært. Denne ordningen ble også økt fra Valgerd Svarstad Hauglands side, selv om det var beskjedne midler inntil endringen i tippenøkkelen kom, etter Fremskrittspartiets forslag. Så rett skal være rett: Det store løftet kom med endringen i tippenøkkelen. Det synes vi er flott, alle mann! Det var mer bekymring når det gjaldt forskning, enn motstand mot skolesekk som gjorde at vi den gangen hadde et annet ståsted. Men jeg tror vi alle kan ta vår del av skrytet, i alle fall vår del av ønsket om at Den kulturelle skolesekken skulle komme til og faktisk vokse og bli til det vi kan glede oss over i dag.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Representanten Knutsen gjorde et nummer av at det var viktig å få faset ut de private aktørene fra barnevernet. Samtidig sa hun ganske kort etterpå at det var viktig å finne de riktige tilbudene, og at noe av problemet nå var å få koordinert de plassene man hadde, i forhold til hvilke tilbud som var etterspurt. Nå er det også slik at vi vet at i den private sektoren finnes jo det tilbudet som er etterspurt. Men det kjøpes ikke inn, med det resultat at køene vokser. Man sender altså kraftige signaler om at noe av tilbudet skal fases ut, før staten selv har det riktige tilbudet å sette inn. Mitt spørsmål til representanten Knutsen er: Fremstår det ikke da som det er viktigere å få faset ut noe av tilbudet enn å få gitt barna et godt tilbud og et riktig tilpasset tilbud? Er ikke dette å sette ideologien foran barna?
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Staten eller kommunene er kjøpere av dette tilbudet - det offentlige er eneste kjøper. Det er en gigantisk aktør som har bukten og begge endene når det gjelder prissetting og de vilkår man vil legge til grunn når man skal kjøpe inn disse tilbudene. Det skulle bare mangle at ikke staten, som en profesjonell aktør, greier å håndtere en situasjon som gjør at vi ikke får cowboyer i denne bransjen. Jeg innrømmer gjerne at det har vært noen cowboyer tidligere. Jeg tror man skal lete lenge for å finne dem i dag. Tvert imot ser vi at det har vært et press på pris som er ganske dramatisk. Jeg skulle likt å vite hva tilsvarende offentlige tilbud koster. Jeg er ganske sikker på at det er vesentlig mer. Hvis man ser på det prispresset som nå gjør at f.eks. et bokollektiv i Hallingdal legges ned, tror jeg man vil se at her er det et økonomisk race som gjør at barna får betale. Det er ikke profitt som er problemet.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Jeg er selvfølgelig helt enig i at man skal inn tidlig i en prosess, og at det er viktig. Jeg er selvfølgelig også enig i at det er behov for å ha en viss økonomi for å gi et godt tilbud. Men jeg synes nok det er en avsporing å vise til de generelle spørsmålene rundt kommuneøkonomien i forrige periode i forhold til den veldig penible situasjonen som vi står oppe i nå. Det er det statlige barnevernet som først og fremst er i fokus, det statlige barnevernet, som jo er ganske begrenset i forhold til det totale. Jeg synes Regjeringen bruker ganske tilslørende tall. Man bruker nemlig noen ganger tall fra det kommunale og noen ganger tall fra det statlige. Vi ser at det er behov for å rydde opp i gangene. Det er et økonomistyringsproblem i Bufetat, og vi ser at Bufetat kjører et knallhardt løp nedover i systemet, hvor pris er en begrunnelse. Vi ser at i de instruksene som ligger, er pris den absolutte begrunnelse. Det forteller meg at pris settes foran barna. At økonomien nå settes foran barna, beklager jeg.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-04-29:
Et viktig problemområde er rett og slett det å skaffe nok fosterhjem. Det er der det klemmer akkurat nå. Jeg sitter med en følelse av at Regjeringen driver med litt for mange ting samtidig. Man skal få Bufetat til å fungere, man skal få økonomistyring på plass, og man skal gjennomføre et ideologisk grep som handler om en utfasing av betydelige deler av tilbudet. Man gir sånn sett ganske dårlige signaler inn i barnevernet. Man skal samtidig bygge opp et statlig tilbud. Her er det ganske store ting som man driver med samtidig. Det vi ser, er at der 96 pst. fikk plass i fjor, får 21 pst. plass i år, der 46 pst. må vente mer enn tre måneder i år, var det bare 1 pst. som måtte gjøre det i fjor. Dette er veldig urovekkende tegn. Vi ser rett og slett bildet av et barnevern som går i feil retning. Vil kanskje statsråden begynne å prioritere oppgavene litt? Og hvordan vil hun gripe dette an?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Fremskrittspartiet og Høyre står sammen i en merknad om ettervern. Jeg mener man i den merknaden peker på noe av problematikken her, at dette er myndige mennesker som selv skal tas med på råd. Barn skal nå høres, også i barnevernssaker, helt fra de er sju år. Man peker på en problemstilling som må være veldig aktuell for både Fremskrittspartiet og Høyre, som er opptatt av den enkelte persons mulighet til å bestemme over eget liv. Det man sier, er: «(…) hvem som plikter å oppfylle dette ettervern, og hva som skal skje i de tilfeller hvor plikten til å følge opp barnevernsbarn kommer i konflikt med barnevernsbarnas egne ønsker og dermed myndige menneskers rett til å bestemme over eget liv.» (…) Jeg vil be representanten om å utdype litt hvordan man skal gå inn, hvis et menneske over 18 år i dette landet faktisk sier nei takk, jeg vil ikke ha dette ettervernet.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Representanten sier at vedkommende skal være med på å bestemme over eget liv. Det som ligger i innstillingen, er at barnevernet må gi en barnefaglig begrunnelse for et avslag om ettervern. Det er også sånn at avslaget kan påklages til Fylkesmannen. Fylkesmannen kan gå inn og si at dette ikke er riktig. Dette barnet skal ha et ettervern. 85 pst. får i dag ettervern. Det skal også gis opplysning om at hvis du faktisk sier nei nå, kan du komme tilbake, og vi skal vurdere dette på nytt. Mener ikke representanten at dette da er ivaretatt i det som ligger her? Og hvorfor vil man gi denne gruppa et sterkere rettsvern enn dem som er under 18 år?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Representanten Thommessen fra Høyre sier at det er ideologien og økonomien som styrer barnevernet i denne regjeringsperioden. Jeg vil sende den ballen tilbake. Vi har nå reist rundt - vi har sittet i denne komiteen i de to siste stortingsperiodene begge to - og vi har i snart sju år møtt barnevernet ute. I forrige periode var det daværende regjerings ideologi og økonomiske politikk å sultefôre kommunene. Det vi fikk beskjed om hvert eneste sted vi var, var at terskelen for tiltak i barnevernet lå mye høyere. Det var økonomien som styrte tiltakene, ikke barns behov. Ser representanten Thommessen noen sammenheng mellom at man, som han har vært inne på før, flytter fra fosterhjem til fosterhjem, og at man kanskje på grunn av en dårlig kommuneøkonomi har grepet inn for seint og ikke satt inn forebyggende tiltak? Vi vet at skal man lykkes i et fosterhjem, må man i hvert fall inn tidlig. Det viser all forskning.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
For det første mener jeg at Barnekonvensjonen sier at barn skal høres i saker som angår dem. Det mener jeg at også barnevernet må ta hensyn til - i henhold til det representanten sa i forbindelse med en replikk til henne: Barnekonvensjonen «går foran» norsk lovverk. Så er det selvfølgelig ikke godt nok at barn ikke har tilsynsførere i Norge. Representanten vet godt at SV fremmet et likelydende forslag som det Kristelig Folkeparti nå har gjort, men departementet har gått inn og gjort en jobb. Man prøver nå rekruttering og opplæring av tilsynsførere over hele landet. Man går inn og sier overfor kommunene at dette må på plass. Jeg mener at ethvert barns rettssikkerhet er kjempeviktig. Som jeg sa i innlegget mitt: Når det offentlige går inn og overtar omsorgen for barn, som er den største inngripen i familiesfæren, må vi vite at de tiltakene vi har, er gode nok.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Det er jo veldig snodig når representanten fra Kristelig Folkeparti fremmer akkurat det samme forslaget som ble fremmet for bare noen få år siden, i forrige periode, og da man hadde statsråden på dette feltet. Hadde Kristelig Folkeparti da støttet SV og fått med seg sin regjering på det, så hadde alt dette vært på plass. Det jeg er fornøyd med, er at det faktisk har skjedd noe under denne regjeringa. Departementet har gått inn i de ulike områdene og styrket barns rettigheter på flere områder. Kommunene har ansvaret for det kommunale barnevernet. Staten har ansvaret for det statlige barnevernet. Og det er faktisk ute i kommunene den viktigste jobben blir gjort. Som jeg også sa her til representanten Olemic Thommessen fra Høyre: Det er faktisk der man må sette i verk det forebyggende barnevernet. Det er der man må gå inn tidlig, og det er klart at kommunene må ha tilsynsførere som fører tilsyn med de fosterhjemmene som de har ansvar for.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-29:
Jeg står ikke og argumenterer mot forslagene som jeg fremmet på SVs vegne i forrige periode. Vi fremmet forslag veldig mange ganger, og det er helt riktig som representanten sier, at på dette området har SV vært svært aktive. Vi har vært bekymret for at barna ikke får de tiltakene de trenger. Vi har vært bekymret for at vi ikke greier å rekruttere nok fosterhjem og tilsynsførere, og at rettighetene til disse barna ikke er godt nok ivaretatt, for det har de ikke vært. Vi vet at når såpass mange som 10 pst. står uten tilsynsførere, har vi også en vei å gå framover. Når det gjelder dette med retten til ettervern, mener jeg at denne regjeringa har gjort veldig mye for å få rammer for disse barna nå, både med å gi dem klagerett til Fylkesmannen, at det skal gjøres barnefaglige vurderinger, og at barnevernet skal inn og begrunne hvorfor man ikke gir barn ettervern. Det er faktisk nå 85 pst. som har fått ettervernstiltak. Det var det ikke i forrige periode.
Trond Lode (Senterpartiet), 2008-04-29:
Den kulturelle skulesekken har etter Senterpartiets syn utvikla seg svært positivt. Evalueringa og høyringsrunden viser dette. I hovudsak er høyringsinstansane fornøgde med innretninga til Den kulturelle skulesekken. Evalueringa og høyringa viser at det er nødvendig å utvikla samspelet mellom kultur- og skulesektoren. Det er nødvendig å utvikla nokre rapporteringssystem som gir ein meir systematisk gjennomgang, som gir ei betre oversikt over tilboda rundt om i landet, og som får gjort synleg potensialet for forbetring. Det er viktig å halda fast på Stortingets hensikt, at pengane skal gå til produksjon og formidling, og ikkje til administrasjon. I den samanhengen er dagens organisering viktig. Fylkeskommunane har ei koordinerande rolle, og på den måten vert produksjonen og formidlinga lokalt forankra. Det er viktig at me ikkje skal ha for stor grad av nasjonal styring. Det imponerande arbeidet som er gjort rundt om i landet så langt, har vist at dette vert best styrt lokalt. Det er ei naturleg utvikling av Den kulturelle skulesekken å utvida han til òg å omfatta vidaregåande skular. Det er naturleg å la tilbodet vera gjennomgåande i opplæringsløpet. Senterpartiet er glad for at omsynet til vitensenter vert vareteke i samband med utvidinga. Vitensentra bør vera sentrale aktørar i formidlinga. Eitt eksempel er Jærmuseets Science Circus, som er eit vitensenter på hjul. Ved hjelp av sentrale DKS-midlar har Science Circus dei siste åra nådd ut til 15 000 skuleelevar kvart år - på deira eigen skule. Alle kommunar i Rogaland og mange i Agder-fylka har fått besøk - eit godt eksempel på korleis formidling kan skje desentralisert. Det er spennande og ikkje lite imponerande å registrera omfanget og kvaliteten på tilboda i Den kulturelle skulesekken. Det faktumet at ca. 620 000 skulebarn løpande får eit tilbod gjennom ordninga og med det får ta del i og oppleva ulike kunstnariske uttrykk, gir ein god ballast - fyrst og fremst for den enkelte, men òg for felleskapet og for Noreg som kulturnasjon.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Det er helt riktig. Om ikke Woldseth var saksordfører, var hun iallfall veldig sentral i den diskusjonen vi hadde den gangen forrige regjering foreslo at en andel av skolesekkpengene kunne brukes til sentrale tiltak. Målet til regjeringen den gangen var jo at man skulle bruke enda mer av Skolesekken til sentrale tiltak. Heldigvis fikk vi i Stortinget begrenset det. Nå utfaser vi det helt, slik at dette dekkes over statsbudsjettet, og så kan alle spillemidlene som kommer til Den kulturelle skolesekken, gå uavkortet ut til aktivitet lokalt. Igjen må jeg gjenta: Det skal ikke gå til dekning av administrasjon, dette skal være den lokale egenfinansieringen. Tiltakene herfra skal gå til å dekke et tilbud også til videregående skoler.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg tror man må finne ut av dette lokalt. Jeg tror veldig mange kommuner er litt for små til å håndtere dette, og jeg tror det grepet vi gjorde den gangen vi behandlet dette, nemlig å la fylkeskommunen administrere det, har fungert god. Vi vet jo at en av de store dragkampene i forbindelse med Den kulturelle skolesekken gjelder hvem som skal sitte i førersetet. Skal det være kulturlivet, kunstnere, institusjoner som leverer kunsten på sine premisser, eller skal det være skoleverket som bestiller som skal gjøre det, kanskje ut ifra sine læreplaner og sin aktivitet? Den ordningen vi har hatt nå, har egentlig ført til en slags balanse i dette, hvor det er fylkeskommunen - som verken har ansvaret for grunnskolen eller direkte ansvaret for de ulike kulturelle aktivitetene - som har håndtert det, og så har man fått en god balanse. Hvis man får veldig mange småkommuner som håndterer det, kan man risikere at det blir veldig «skolsk». Jeg ønsker å unngå at det er skolens behov som ensidig skal styre Den kulturelle skolesekken, men om flere kommuner går sammen, kan det være en mulighet. Men forsøk og utvikling av det tror jeg må skje fra lokalt hold, ikke som initiativ fra Kulturdepartementet.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
En av de måtene vi sikrer det på, er jo ved gjennomføringen av spillreformen, som gjør at Norsk Tipping får økte inntekter å fordele til de ulike formålene. Det tilsier at Den kulturelle skolesekken i grunnskolen fortsatt skal ha 122 mill. kr, slik som i dag. Og så skal de frigjorte midlene fra de sentrale tiltakene og vitensentrene, som etter hvert tas over statsbudsjettet, frigjøres til videregående skole, dvs. ca. 45 mill. kr til videregående skole. I forhold til elevtallet tror jeg det er ganske nøyaktig proporsjonalt - 180 000 elever i videregående skole og rundt tre ganger så mange i grunnskolen, slik at pr. elev blir innsatsen omtrent den samme.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Hvor mange de enkelte kommuner eller fylkeskommuner ansetter i sin kulturavdeling, utdanningsavdeling eller hvilken avdeling det er som styrer dette, er et lokalt ansvar. Det vi har ansvar for å passe på, er at de pengene man får fra spillemidlene til Den kulturelle skolesekken, ikke skal betale lønnen til dem man ansetter i administrasjonen. De pengene skal gå ut til de ulike aktivitetene. Det står veldig klart også i meldingen. Det står sågar at der man f.eks. gjennomfører forsøk som representanten Thommessen var opptatt av, nemlig at kommunene har ansvaret for dette, gjelder den samme regelen. Kommunen må ta de administrative kostnadene. Det understrekes i meldingen. Og bare så det ikke er en misforståelse, siden dette er en mindretallsmerknad fra komiteen: Dette gjelder, i hvert fall fra meldingens side, og jeg tolker ikke innstillingen sånn sett at man er uenig i det. Da måtte komiteen sagt spesifikt at man var uenig i det, selv om det er en mindretallsmerknad.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Venstre går i innstillingen inn for å lovfeste retten til ettervern for aldersgruppen 18-23 år, det gjør de sammen med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti. Dette er ingen ny debatt. Dette ble diskutert allerede i 1992, og senest i 2003 i forbindelse med St.meld. nr. 40 for 2001-2002, Om barne- og ungdomsvernet, som ble fremlagt av Bondevik II-regjeringen. Alle disse gangene har det altså blitt konkludert med at det er tungtveiende grunner som taler imot å lovfeste dette. Blant annet mener man at det er vanskelig å definere hvilken situasjon som skal utløse rettigheten, at det er vanskelig å si hva en slik rettighet skal bestå i, og at det er unaturlig å definere noe som en rettighet dersom det ikke er klart at rettighetshaveren, dvs. barnet, oppfatter det som et gode. Venstre foreslår altså å lovfeste ettervernet, men de foreslår ikke å lovfeste det for barn under 18 år. Er det ikke i en slik sammenheng unaturlig å gi kommunene en større forpliktelse overfor dem som er myndige, enn overfor de ungene som er under 18 år, og som er mindreårige?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg tillater meg å ta en oppfølgende replikk til representanten Skei Grande. Det er veldig interessant å se at da Venstre sjøl satt i regjering, senest for tre år siden, gikk regjeringen deres imot et slikt forslag. Vi vet jo at etter at de tre nåværende regjeringspartiene tok over, har antall ungdom som får rett til ettervern, blitt doblet. Det er mange flere i dag som får ettervern enn det var under Bondevik II-regjeringen. Jeg lurer på: Hva er det som har endret seg siden vi fikk en ny regjering? Er det bare det at vi har fått en ny regjering, eller har Venstre fått en ny politikk?
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
I forlenginga av spørsmålet frå representanten Hansen vil eg stille eit spørsmål knytt til lovfesting av retten til ettervern, for i merknader i innstillinga er det tydeleg at Framstegspartiet er for å lovfeste retten til ettervern her og no, men at dei er skeptiske og har mange gode motførestellingar, som kjem til uttrykk både i forslags form og i merknader. Dei seier bl.a. at det «er en komplisert og sammensatt sak som bør utredes». Det blir følgt opp med gode og kritiske innvendingar som taler for at dette kanskje ikkje er den beste løysinga for å sikre eit godt tilbod til folk mellom 18 og 23 år. Spørsmålet mitt er derfor om det er slik at Framstegspartiet er for å lovfeste ettervern, eller om dei er mot å lovfeste ettervern, eller om dei er litt for og litt mot, avhengig av kva som til kvar tid måtte vere mest bekvemt og populært.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
I førre periode gjekk dåverande statsråd Laila Dåvøy og Kristeleg Folkeparti mot å lovfeste retten til ettervern. Kristeleg Folkeparti hadde gode argument for det. Representanten Molvær Grimstad bad om ikkje å bli kritisert for at Kristeleg Folkeparti meiner ein ting i posisjon og noko anna i opposisjon, så det skal eg ikkje gjere. Men eg skal stille spørsmål om dei argumenta som Kristeleg Folkeparti og Dåvøy den gongen brukte: Er ikkje lovfesting av ettervern ein god idé, eller er argumenta i dag så dårlege at Kristeleg Folkeparti har funne grunn til å endre standpunkt?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg vil på det sterkeste advare mot de insinuasjonene som representanten Woldseth her kommer med. Det er mange velfungerende fosterhjem som synes det er vanskelig at det stadig er besøk fra tilsynsføreren. Vi skal ikke mistenkeliggjøre dem som synes det. Vi vil allikevel ha som mål at vi skal ha en tilsynsfører i alle hjem, for rettssikkerheten er, som jeg også sa i mitt innlegg, det avgjørende her. Når det gjelder det å vurdere et uavhengig tilsyn, mener vi at dette med uavhengighet er godt nok ivaretatt i dag. Hvis vi ser på Fremskrittspartiets samlede forslag, ønsker dette partiet stadig å nedbygge de ressursene man bruker på å gi barn omsorg. Det er ett område man ønsker å tilføre økte ressurser, og det er tilsynet. Vi er av den oppfatning at tilsynet skal være sterkt, men vi vil ta sterkt avstand fra de kuttforslagene som Fremskrittspartiet foreslår, som vil føre til at barn får dårligere omsorg i Norge.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Ett av de områdene vi har satset på, er å bedre skoleringstilbudet til dem som blir fosterforeldre. Fosterforeldrene selv er fornøyd med at vi har styrket denne delen. De mener at dette er en kvalitativ forbedring av tilbudet til fosterhjem, og at de settes i bedre stand til å møte de mange utfordringene man møter som fosterforeldre. Så vi er på vei på dette området. Når det gjelder de sosiale rettighetene, har vi altså et samarbeid om dette, og det er helt riktig som representanten Molvær Grimstad er inne på, at sosiale rettigheter er en forutsetning for å rekruttere flere fosterhjem. Hjelp til flere tider enn kun kontortid er også veldig viktig. Derfor har vi gitt Bufdir i oppdrag å utforme et tilbud som er bedre tilrettelagt for at man kan få hjelp når barn og unge er hjemme fra skolen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg er uenig i at vi har et barnevern som går i feil retning. De virkelig store grepene ble det lagt grunnlag for av Laila Dåvøy, som var barne- og familieminister i forrige periode, og det er dette vi i stor grad følger opp. Jeg mener at de grepene vi gjør nå, er en forlengelse av dette. Vi ønsker å benytte oss av fosterhjem i langt større grad og å styrke fosterhjemmene. Min prioritering handler om å øke fosterhjemmenes evne til å ta imot barn. Men først og fremst er det en forskjell på denne regjeringen og forrige regjering i ønsket om å styrke barnevernet økonomisk. Den forrige regjering la grunnlaget for en stor reform som det ikke ble betalt for, fordi man prioriterte skattelette øverst. Derfor er jeg glad for at vi følger opp det som var den forrige regjeringens hovedgrep, men at vi også tilfører barnevernet flere penger, slik at vi får hjulpet de barna som trenger det aller mest.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-04-29:
Jeg er enig med representanten Skei Grande i at det er mange som bryr seg. Det å rekruttere tilsynsførere har vært et viktig arbeid for Regjeringen. Vi har maktet å få opp antall tilsynsførere. Vi har fått flere fosterhjem. Og vi har i denne perioden også klart å rekruttere tilsynsførere. Så jeg mener at dette har å gjøre med å gå ut og fortelle folk om den viktige jobben det er å være tilsynsfører, men også det viktige arbeidet det er å ha samtaler med barn. Mye av virksomheten har ikke vært tiltrekkelig sensitiv i forhold til å forstå barnets behov. Vi må sørge for at tilsynsrollen fungerer sånn at barn som ikke har det godt i fosterhjem, kan få fortelle det til tilsynsføreren. Det er et veldig stort ansvar tilsynsførerne har, og derfor mener jeg at det er vår oppgave å gi dem bedre kompetanse og også mer råd i vanskelige situasjoner som den enkelte tilsynsfører står oppe i.