Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-01-22:
Dette er etter min mening en av de aller viktigste interpellasjoner som jeg har svart på i Stortinget så langt. Nå har vi diskutert veldig mye politiressurser og spørsmålet om hvordan politiet ofte kommer tidsnok for seint, for det er det de gjør. Det er ofte for seint, fordi skaden har skjedd. Vi har altfor lite fokus på hvordan vi kan dempe kriminaliteten i både store og mindre byer. I så måte må jeg si at jeg i veldig stor grad deler representanten Syversens faktiske beskrivelse av situasjonen, men også den politiske beskrivelsen av de utfordringene vi står overfor. Noe av det viktigste vi kan gjøre i kriminalpolitikken, er faktisk å forebygge kriminelle handlinger. Den sammenhengen vi ser mellom alkoholbruk og vold, er en av de mest veldokumenterte sammenhenger vi har på kriminalitetsområdet. Men noen ganger føler jeg at disse sammenhengene blir minst respektert politisk. Vi ser at så vel en økning som en nedgang i voldskriminalitet har nær sammenheng med alkoholkonsum. Sosial- og helsedirektoratet og andre har dokumentert at alkohol er involvert i 60–70 pst. av alle voldstilfeller. Allerede i 2007 sendte politimestrene i distriktene som huser våre fire største byer, brev til sine lokalpolitikere – delvis initiert av meg – der de oppfordrer til at skjenketidene ble regulert fra kl. 03 om natten til kl. 02. De var lei av at verdifull etterforskningstid ble beslaglagt av at de måtte «slåss i gatene». Skjenkekuttet betyr med andre ord både mindre vold og flere ledige ressurser i politiet – kostbare ressurser både kronemessig og menneskelig sett. Politimestrene pekte på at en liberalisering av skjenkepolitikken som var ført flere steder de siste årene, hadde ført til både overdrikking og overskjenking på en tid av døgnet da den sosiale kontrollen var langt mindre enn ellers i døgnet, noe som beslaglegger ressurser hos politiet. Dette synspunktet har jeg selvfølgelig sluttet meg til. Politidirektoratet har primo januar i år rettet en henvendelse til politidistriktene som dekker de største byene, og bedt om opplysninger om voldskriminalitet som kan knyttes til skjenking og utesteder. Samtlige politidistrikter peker på at det er en opphoping av voldsanmeldelser i helgene – spesielt natt til søndag – og at svært mange av voldstilfellene skjer på offentlig sted, ofte i tilknytning til restauranter og skjenkesteder. En stor andel av så vel ofre som gjerningsmenn er påvirket av rusmidler. Disse opplysningene bekreftes for øvrig av tidligere erfaringsmateriale fra politidistriktene. Politidistriktene har på denne bakgrunn argumentert sterkt for innskjerping av skjenketidene, og vist til at de ser en klar sammenheng, som nevnt. Flere av politidistriktene rapporterer også at de har iverksatt tiltak, eller har økt bemanningen, for å forebygge vold og rus i sentrum i helgene. Alkoholloven er et redskap – som også interpellanten var inne på – for å forebygge alkoholproblemer, ikke et redskap for å drive næringspolitikk. Kommunene må se sitt ansvar for salgs- og skjenkepolitikken og kontrollen med salgs- og skjenkestedene i sammenheng med øvrige forebyggingstiltak og i sammenheng med oppfølgingen av dem som har problemer med alkoholbruk – og det er mange. Det er nødvendig at kommunene ser bruken av virkemidler man har etter alkoholloven, i sammenheng med andre virkemidler man har, når det gjelder å forebygge rusmiddelproblemer, bl.a. vold. Mange tiltak er allerede på plass, og en stor del av løsningen vil ligge i å effektivisere bruken av disse tiltakene. Dette er faktisk noe av det viktigste vi kan gjøre lokalt for å skape mer trygghet. Enkelte kommuner innser nå at man har gått for langt i å holde åpent for alkoholservering. Representanten Syversen var inne på flere gode eksempler. Paraplyorganisasjonen Actis har gjort en undersøkelse i de 50 største kommunene, som viser at flere kommuner nå strammer inn. I 21 av de 50 største kommunene har man valgt å redusere skjenketida, og det er veldig bra. Kun én av de undersøkte kommunene gikk inn for lengre skjenketider. I flertallet av kommunene avsluttes alkoholserveringen enten kl. 02 eller tidligere på kvelden. Så nevnte også Syversen et eksempel fra Arendal – som jeg tiltrer; det er illustrerende. Der er åpningstida redusert med én time i vinterhalvåret, og det syns å ha hatt innvirkning i positiv retning på vold og uorden. Som det også ble sagt, har politistasjonssjef Jan Sverre Krogstad sett på tallene, og de viser at det er en betydelig nedgang i antall ordens- og voldssaker etter at skjenketida ble kuttet i høst. Det er vanskelig å være bastant her, men dette er ganske tydelige resultater som det er grunn til å glede seg over. I Kristiansand vedtok kommunen at man skulle innføre kl. 02 som maksimal skjenketid. Dette er gjennomført fra 1. august 2008. Politiet har sett at resultatet av denne endringen er at byens sentrum tømmes tidligere, men det har ikke vært noen bestemt og tydelig endring i antall voldstilfeller ennå. Antallet varierer fra måned til måned. I Kristiansund har man gjort det samme, og man har fått positive rapporter. Politiet rapporterer om en vesentlig bedring når det gjelder uorden og vold i byen. Samtidig har politiet og politikerne i Kristiansund sammen tatt initiativ til bl.a. en stengning av steder som serverer mat, helst «fast food», seint på natta, for bl.a. å hindre opphoping etter at festene er over. Dette har også hatt en positiv og gunstig effekt av ganske stort prosentmessig omfang. Det er bl.a. slike erfaringer som har gjort sitt til at flere kommuner nå ser ut til å ta etter – heldigvis. Som svar på interpellantens ene spørsmål vil jeg si at Politidirektoratet i løpet av 2009 vil utarbeide en rapport for å kartlegge effekter og konsekvenser av en slik innskjerping. Jeg vil også vurdere om vi skal sette i verk spesifikke forskningstiltak knyttet til disse erfaringene. Som svar på det andre spørsmålet vil jeg si at vi nå vil utfordre de lokale politirådene til å benytte disse opplysningene, samle dem. Politirådene er nå etablert med stor suksess nærmest over hele landet. Det er etablert over 200 politiråd – et forum for politikere og politiet. Vi vurderer nå å sende ut materiale til disse politirådene, slik at de får tatt opp dette i en større bredde enn det som faktisk er gjort tidligere. Det vil være et veldig viktig tiltak for å få et fortsatt trykk på dette. Det er også grunn til å merke seg at vold og uorden i forbindelse med alkoholbruk, skjenketider og voldskriminalitet ikke er et særnorsk fenomen. Forskningsinstituttet SIRUS har bl.a. hatt en gjennomgang av internasjonal forskningslitteratur og har påpekt at den viser at endringer i skjenketider følges av endringer i voldsomfanget: Når skjenketidene økes, får vi mer vold – og omvendt. Det er helt klart påvist. Vi har flere spesifikke studier som viser en slik sammenheng, bl.a. fra Island, der man i 1999 fjernet skjenketida og åpnet opp for skjenking nærmest døgnet rundt. Det er liberalisert på mange felt på Island, og man har fått svært uheldige utslag. Blant annet er det rapportert om at endringen, og evalueringen av den endringen, viste at politiets utrykninger og andre oppgaver økte vesentlig mer i Reykjavik sentrum – med de fleste skjenkestedene lokalisert der – enn i hele Reykjavik. På akuttmottaket på sykehuset økte antall skader på kvelder og netter i helgene vesentlig etter liberaliseringen. Voldsrelaterte skader økte med 34 pst. Det er dyre tiltak hvis man tenker at det skal sikre at en næring skal vokse. I Storbritannia har man nå opplevd det samme etter liberaliseringen av skjenketida. Og jeg vil også vise til at i Sverige har kriminologen Leif Lenke skrevet en hel doktoravhandling om dette – ved en gjennomgang av 2 000 svenske voldssaker. Han fant ut at skjenket alkohol gir seks til ti ganger sterkere effekt på voldeligheten enn butikkjøp. Voldsrisikoen oppstår oftere når man drikker sammen på offentlig sted enn privat, sammen med folk man kjenner godt. Det har noe med sosial kontroll å gjøre. Ifølge Lenke er den beste måten vi kan motvirke vold på, å begrense skjenking på utestedene ved nattetid. Kriminalitet, bråk og uorden skal etter Regjeringas mening ikke begrense folks frihet og rettmessige livsutfoldelse, verken i byene eller i landet for øvrig. Dette handler med andre ord om frihet og trygghet for de fleste av oss. Når man har skjenketider til kl. 03, har de fleste stedene allerede stengt matserveringen. Enkelte politikere er opptatt av at dette er en frihet som det er viktig å verne om. Frihet har altfor lenge blitt koplet til kommersielle krefters mulighet til å etablere seg og til å drive virksomhet uforstyrret av det offentliges inngripen og regulering. Det er viktig at vi lokalt og sentralt griper fatt i det momentet som er oppstått i Norge i denne type debatt nå, og særlig når det ser ut som også et flertall i befolkningen faktisk støtter opp om dette. Det er også bakgrunnen for at vi fra Regjeringas side ved gjennomgangen av alkoholloven vil vurdere tiltak på flere områder når det gjelder spørsmålet om skjenking, både hva slags rammer man har, og ikke minst hvor raskt og hvor strengt man kan reagere når det skjer brudd på skjenkereglene. Da vil vi kanskje i framtida få et samfunn som ikke bare kommer tidsnok for seint, men som i mye større grad enn nå, kommer tidsnok.