Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-22:
Jeg vil først gi velfortjent ros til representantene bak forslaget for at de har tatt opp dette viktige temaet. Samtidig ser vi at det blir gjort veldig mye på feltet, som vil kunne gi flere mulighet til både å kunne ta utdanning i utlandet og få godkjent en slik utdanning. Stortinget behandlet i 2009 St.meld. nr.14 for 2008–2009, Internasjonalisering av utdanning. Denne meldingen inneholder mye godt, og jeg vil rose regjeringen for å ha kommet med en så grundig og god melding. Mye er på gang, men det som nå er viktig, er å komme i gang med en praktisk, operativ satsing på området. Her er Fremskrittspartiet utålmodig. Den dominerende verdiskapingen i Norge skjer innenfor områdene olje og gass, maritim og marin, biotek og finans. Alt dette er internasjonale og kompetanseavhengige områder. Globaliseringen og internasjonaliseringen gir enorme muligheter, men det er lenge siden vi trodde jorden var flat. I dag vet vi at jorden er rund, og at den også er svært kupert. Kultur- og språkforskjeller mellom regioner, land og verdensdeler er ofte store, men ikke uoverstigelige hindre. For å makte å komme seg over hindrene kreves internasjonal erfaring, kompetanse og kulturforståelse. Norske utdanningsmyndigheter må legge til rette for og oppfordre norske elever, studenter og lærekrefter til å benytte seg av de mulighetene som finnes. Vi i Fremskrittspartiet vil understreke viktigheten av at internasjonalisering og elev- og studentutveksling skjer på alle utdanningsnivåer. Det kan være minst like nyttig for næringslivet at elever på yrkesfag får internasjonal erfaring som at kommende akademikere får det. Satsingen på internasjonalisering må intensiveres. Vi har sett en økning i antall utenlandsstudenter, men denne har en klar sammenheng med den generelle økningen i studentmassen i Norge som vi har sett de siste årene. Så andelen som tar studier i utlandet, har egentlig ikke økt. Manglende støtte til førsteåret av bachelorgrader i ikke-vestlige land er noe av forklaringen på nedgangen i antall helgradsstudenter til disse landene. Mange studenter må velge bort disse landene dersom de ikke kan betale for førsteåret selv. Lånekassen gir verken lån eller stipend til førsteåret av bachelorgrader i ikke-vestlige land. Dette har Fremskrittspartiet ivaretatt i sitt alternative budsjett, og det satser vi på at representanten Wickholm registrerer. Det er et framskritt at det nå er mulig for flere å studere i BRIC-landene, men vi må videre. Neste skritt vil være å gi støtte til førsteåret av studier også i andre land som er strategisk og økonomisk viktige for Norge, som Japan, Chile, Argentina, Malaysia og USA. Utdanning må bidra til bred internasjonal kompetanse, dannelse, språkferdigheter og kulturforståelse. Dette er innsikt som etterspørres i alle deler av samfunns- og næringsliv. Den viktigste kunnskapsoverføring mellom land skjer fortsatt ved at folk flytter på seg. Derfor bør ambisjonen være å legge til rette for at flere norske elever, studenter og forskere kan reise til andre land, og at vi kan ta imot flere hos oss. Det er viktig å få norske studenter ut, men globalisering går begge veier. Et lite land som Norge er avhengig av innovasjon og verdiskaping, og da må vi også tiltrekke oss kloke hoder fra utlandet. Ofte synes jeg mange nordmenn utviser en ukledelig selvgodhet og arroganse i møte med folk fra andre land. Vi henviser til FN-kåringer om at Norge er verdens beste land å bo i, den norske modellen osv., og framstår som litt både overgitt og sjokkert over at ikke alle tyskere, amerikanere og indere synes Norge er et Utopia. Vi må innse at det er behov for flere tiltak som mer målrettet vil tiltrekke spesiell kompetanse til Norge. Det er nemlig ingen selvfølge at den kompetente arbeidskraften søker seg til Norge. Dette er urovekkende, særlig i en tid da behovet for arbeidskraft i Norge er stort. Vi må derfor ha flere tanker i hodet samtidig. Våre skal ut, men vi vil òg ha mange av de andre til Norge for å dra nytte av dem. Avslutningsvis vil jeg peke på at det er greit at departementet jobber og har fokus på dette tema. Fremskrittspartiet vil likevel understreke at det er viktig med politisk forankring, og vil derfor fremdeles påpeke behovet for en egen melding om internasjonalisering i utdanning og arbeid – at det vil være nyttig. Det kan være greit med to andre meldinger som er bebudet, men en egen melding på området er det virkelig behov for.