trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-04:
Jeg deler ikke den bekymringen, for det er ingen endringer i bevisbyrden. Det som er nytt nå, er at saueeieren må opplyse om besetningsdata for saueholdet. Jeg tror egentlig at forvaltningen nå får et bedre faktagrunnlag, og at den kunnskapen vil gjøre det lettere for forvaltningen å fastsette en korrekt erstatning. Så jeg deler ikke bekymringen. Jeg mener at forskriftsendringen nå gjør dette enklere, og at det nå også blir mindre bruk av skjønn.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-04:
Som jeg redegjorde for i mitt innledende svar, er kravet til skadedokumentasjon nå redusert når de fire grunnleggende kriteriene er oppfylt. Det innebærer at når de fire vilkårene er oppfylt, anses alt tap over normaltap som sannsynliggjort tap til rovvilt. Det betyr at en ikke skal gjennom ytterligere skjønnsutøvelse eller andre momenter før full erstatning tilkjennes. Jeg tror det vil være en forenkling i saksbehandlingen, som kommer både forvaltningen og dyreeierne til gode.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-04:
Luftkvalitetsdirektivet ble vedtatt i EU i 2008 og vedtatt av Stortinget i 2012. ESA har allerede påpekt at flere norske byer i Norge oversteg direktivets grenseverdier i perioden 2008–2012. Dette er en problemstilling regjeringen har arvet, og som vi arbeider med å løse. ESA har gått videre med saken mot Norge for brudd på luftkvalitetsdirektivet og mener at dette er en overtredelse av EØS-lovgivningen. Norge har nylig besvart uttalelsen, og ESA vurderer nå om de skal bringe saken inn for EFTA-domstolen. Veitrafikk er hovedkilden til overskridelsene. Vi jobber langs to konkrete spor for å løse problemet. På lengre sikt skal renere kjøretøy og økt satsing på kollektiv, sykkel og gange bidra til å redusere lokal luftforurensning. På kort sikt skal vi samarbeide med kommunene for å finne løsninger på de mer akutte situasjonene. Kommunene er forurensningsmyndighet for lokal luftkvalitet, med hovedansvar for å iverksette tiltak for å bedre luftkvaliteten og utarbeide tiltaksutredninger. Derfor skal vi samarbeide tett med kommunene. Jeg skal f.eks. møte Oslos miljøbyråd senere i juni. Arbeidet for bedre lokal luftkvalitet er en sak som regjeringen tar på alvor. I svaret til ESA, sendt 26. mai i år, redegjør Norge grundig for pågående og planlagt arbeid for bedre lokal luftkvalitet. Blant annet melder vi at det skal nedsettes en arbeidsgruppe som skal vurdere behovet for ytterligere virkemidler for bedre lokal luftkvalitet. I tillegg vil Miljødirektoratet nå følge opp kommunenes arbeid med luftkvalitet langt tettere. Til slutt: Når det gjelder E18, er det litt misvisende å snakke om 14-felts vei inn til Oslo. Det er her snakk om både lokalveier, motorveifelt og kollektivfelt. Den planlagte utbyggingen skal bl.a. bedre framkommelighet for buss og bidra til mer sammenhengende kollektivnett rundt Oslo. Gjennom klimaforliket fastslås det at veksten i storbyområdene skal skje med kollektiv, sykkel og gange. Det er et viktig mål som vil kunne bidra til å bedre luftkvaliteten på sikt. Regjeringen vil samarbeide med storbyene om de virkemidler som er nødvendige for å nå målene om luftkvalitet og trafikkavvikling.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-04:
Som jeg sa i mitt første svar, er dette en problemstilling vi har arvet fra forrige regjering, som ikke fant gode løsninger på dette. Vi arbeider nå tett med kommunene for å finne løsninger på dette. Det er vi som nå har satt ned en arbeidsgruppe på tvers av flere departementer for å se på ytterligere virkemidler for å bedre lokal luftkvalitet. Det er også vi som har bedt Miljødirektoratet i enda større grad følge opp kommunenes arbeid med tiltaksutredninger på dette feltet. Vi ønsker, sammen med kommunene, som er hovedansvarlige for dette, å finne en løsning på en utfordring som både forrige regjering og denne regjeringen tar på alvor.
Tine Sundtoft (Høyre), 2014-06-04:
Vi er opptatt av, i nært samarbeid med Oslo kommune, å gi Oslos befolkning en god luftkvalitet. Når det gjelder planene om veier vest for Oslo, sa jeg i mitt svar at det bedrer framkommeligheten for buss og bidrar til et mer sammenhengende kollektivnett rundt Oslo. Det er nettopp den type tiltak vi også må ha for å kunne ivareta målsettingen i klimaforliket, som vi er helt enige om: Trafikkveksten skal tas gjennom gange, sykkel eller kollektivtrafikk. Da må vi også ha veier som gjør at bussene kommer fram på en bedre måte, så jeg ser ikke den motsetningen i dette som representanten Eidsvoll Holmås tar opp. Vi er helt enige. Vi skal finne en løsning på dette. Det var en utfordring forrige regjering ikke klarte å finne en løsning på, men vi ønsker et tett samarbeid med Oslo kommune for å løse denne utfordringen.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Det kom brått. «På Høyres landsmøte for noen uker siden uttalte statsråden: «Lærerløftet er ikke bare for skolen, vi må også ha et barnehageløft.» Utdanningsforbundet hadde i forkant av landsmøtet oppfordret statsråden til å ta opp nettopp dette temaet i sin tale, noe vi kan se på utdanningsforbundet.no. Hvordan og hvor har statsråden prioritert dette løftet?»
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi vet at hver tredje ansatt i barnehagen har utdanning som lærer, og mange av de spørsmålene jeg har stilt om barnehager, har statsråden vært nødt til å bortforklare, eller så har han skjøvet ansvaret over på den forrige regjeringa, eller så har han fortalt Stortinget om alt som skal gjennomgås og ses på på nytt. Men her forteller han altså hva som står i det inneværende årets budsjettet. Jeg har likevel lyst til å si: På nettsiden til Utdanningsforbundet kan vi lese hva Røe Isaksen har sagt om barnehager og kunnskap. Han sier tydelig at de har startet arbeidet med å styrke barnehageloven, og at de inkluderer barnehagene i lærerløftet. Da er det ikke rart at vi ønsker å få vite hvordan og hvor dette skal gjøres. Nå er han i posisjon til å si noe om det han selv sier er nødvendig. Skal de pengene som ligger i lærerløftet, deles med barnehagene, eller kommer det friske penger til dem? Skal de eventuelt øremerkes til barnehagene?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Det mangler allerede 1 mrd. kr i barnehagesektoren. De kuttene som regjeringa gjør – særlig når det gjelder utbygging – vil ikke akkurat rekruttere fagfolk og tiltrekke seg ny kompetanse, eller gjøre at folk vil ta den studieplassen som utdanner til jobb i en barnehagesektor som nedbygges, slik vi ser det. Vi har hatt mange kampanjer for å rekruttere folk til sektoren, som statsråden også sier, og god kommuneøkonomi var noe som den rød-grønne regjeringa var opptatt av. Den utålmodigheten vi så i opposisjon, fra statsrådens side, mangler – i hvert fall etter mitt syn – litt nå. Kan han fortelle meg hva de visste i opposisjon om de tiltakene som var nødvendige, og som statsråden refererer til, som dere nå må sjekke ut mer om? Kan statsråden si noe om hvilke konkrete tiltak han ser for seg videre, og som han har lovet Utdanningsforbundet i lærerløftet? Jeg tror at ingen her er uenige om at regjeringa har gjennomgangskraft, men gjennomføringskraften er vi nok helt i tvil om.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Takk for det første av mange spørsmål i denne spørretimen. Det er hyggelig å få komme til Stortinget og få fortelle litt om regjeringens resultater. Vi har aldri brukt mer penger på kvalitet i barnehagene enn nå. Hvorfor er det viktig? Jo, det er viktig fordi nøkkelen til kvalitet – vi vet at kvalitetsforskjellene i barnehagene er store – er personalet. Det er barnehagelærerne, de med fagbrev og de andre i barnehagen. For å være helt konkret, er det i årets budsjett 200 flere plasser til arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning, sammenliknet med i 2013. Det er 150 flere plasser til en nasjonal lederutdanning for styrere i barnehager, sammenliknet med 2013, som var det siste året de rød-grønne satt med makten. Det er 570 plasser totalt til studieplasser for kompetanseheving for assistenter i barnehage, som er et program på 30 studiepoeng – for å nevne noe.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Kvalitetsløftet og barnehagelærerløftet i barnehagen er regjeringen i gang med. I den sammenheng er det to ting som er viktig, som jeg beskrev i årets budsjett: Det første som er viktig, er at vi gir etterutdanning, videreutdanning og mulighet for å utvikle seg lokalt i barnehagene. Det er regjeringen i gang med. Det er satt av penger til det på årets budsjett – et budsjett hvor vi aldri tidligere har brukt mer på kvalitet i barnehagen. Det andre er å få flere barnehagelærere inn. Ifølge SSB er det ca. 4 400 barnehagelærere i manko. Det klarer vi ikke å fylle opp over natten. Det tror jeg at Arbeiderpartiet og regjeringen er enige om. Men da må vi gjøre nettopp som regjeringen gjør: satse på f.eks. arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning, hvor det er 200 ekstra plasser i år, sammenliknet med i fjor. Den satsingen har jeg en ambisjon om å fortsette med i budsjettene som kommer.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Som sagt: Kvalitetssatsingen i barnehagen er i gang, og jeg har en ambisjon om å fortsette med den. Det er 200 ekstra plasser i år, sammenliknet med i fjor, og dette er statlige midler. Det er riktignok en forskjell på lærerløftet og barnehagelærerløftet ved at vikarutgiftene ikke er dekket i barnehagelærerløftet, men nå er det statlige penger, som går til f.eks. at flere skal kunne jobbe i barnehage, samtidig som de tar barnehagelærerutdannelse. 200 flere plasser er et viktig bidrag. Det er 150 flere plasser i år sammenliknet med i fjor til nasjonal lederutdanning for styrere i barnehager. Det er et direkte bidrag til kvaliteten i barnehagene. Jeg vil ikke stå i Stortinget og si at dermed er kvalitetsløftet i barnehagene ferdig. Vi har nemlig tenkt å sitte i regjering i flere år, og derfor gjentar jeg: Jeg er både utålmodig og har enda høyere ambisjoner på dette feltet, men at regjeringen er i gang med å levere – det kan det ikke være noen tvil om.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg er opptatt av både barn og likestilling, så det er hyggelig å få svare på spørsmålet som rette statsråd. Barn i grunnskolealder har rett til grunnskoleopplæring hvis det er sannsynlig at barnet skal være i Norge i mer enn tre måneder. Når oppholdet har vart i tre måneder, inntrer plikten til grunnskoleopplæring. Det er skoleeier, altså kommunene, som har ansvaret for all grunnskoleopplæring. Regjeringen er opptatt av at elever med kort botid i Norge får et godt opplæringstilbud, slik at de raskt kan lære seg norsk og følge ordinær undervisning. Dette gjelder alle elever, uansett innvandringsårsak. Lovverket åpner opp for at kommunene kan gi nyankomne elever opplæring i et særskilt tilrettelagt innføringstilbud i inntil to år. Målet for opplæring i et innføringstilbud er at elevene så raskt som mulig skal lære seg norsk, bli i stand til å nå kompetansemålene i Kunnskapsløftet og følge den ordinære opplæringen. Grunnskoleelever har rett til å gå på nærskolen sin, dvs. på den skolen som ligger nærmest hjemmet, eller på den skolen i nærmiljøet som eleven sogner til. Nyankomne elever i grunnskolealder har rett til å gå på nærskolen, med mindre de velger å takke ja til et innføringstilbud for nyankomne elever på en annen skole enn nærskolen. Når grunnskoleeleven ikke lenger går i et innføringstilbud, har eleven rett til å gå på nærskolen. Innføringstilbud kan gis i egne klasser på en skole eller i delvis integrerte tilbud i en klasse. Store kommuner oppretter gjerne innføringsskoler eller innføringsklasser, mens små kommuner integrerer elevene i ordinære klasser med særskilt språkopplæring. Innføringsklasser – eller mottaksklasser, som spørsmålsstilleren kaller det – opprettes ofte på nærskolen til de nyankomne elevene eller på enkelte skoler i kommunen. Det er opp til den enkelte kommune å velge om de vil ha et innføringstilbud, hvor dette eventuelt skal være – samt innhold og organisering. Kunnskapsdepartementet ser på bruk av innføringstilbud som nyttig, da det setter elevene i stand til å lære norsk og delta i den ordinære opplæringen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg forstår absolutt problemstillingen. Vi kunne hatt lange, gode og interessante diskusjoner om dette. Det spørsmålet jeg må forholde meg til, er hvorvidt vi skal endre kommunenes ansvar i dag, og at staten – UDI, Mangfoldsdirektoratet eller andre – skal gå inn og styre kommunene mer enn i dag. Jeg mener det ikke er en god idé. Jeg mener det er bedre å overlate ansvaret til kommunen. Så må kommunen – lokalpolitikerne – ta ansvaret for å integrere og ta opp nettopp den type spørsmål som representanten Bøhler tar opp. Jeg vil si at diskusjonen om hva som er en hensiktsmessig måte å løse dette på, håper jeg jo at kommunene har. Men det er en diskusjon som burde foregå i kommunestyrene eller i bystyresalen i Oslo, og som staten ikke burde gå inn i og overprøve gjennom nasjonale ordninger.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Her beveger vi oss over på et område som ikke er mitt ansvar, nemlig UDI og bosetting av flyktninger. Jeg må forholde meg til hva som er den utdanningspolitiske delen av det. Et av spørsmålene som automatisk kommer da – siden jeg ikke kan svare på spørsmål om bosetting – er: Når man først er bosatt, skal man da i utgangspunktet ha rett til å gå på nærskolen? Det har vært et viktig prinsipp i Norge at man mener at små elever, selv i de kommunene som tillater foreldrene å velge annerledes, skal ha rett til å gå på nærskolen. Men så har kommunene igjen mulighet til å opprette dette på andre skoler også. Jeg ser ikke noe utdanningspolitisk ved det eller noe staten burde gjøre med den utdanningspolitiske siden av det, så spørsmålet om UDIs rolle må jeg nesten henvise videre til relevant statsråd.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Regjeringen tar sikte på å innføre en femårig lærerutdanning fra 2017.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
For det første, når jeg sier at regjeringen tar sikte på å gjøre dette fra 2017 – gjerne i 2017 og gjerne før også – så er det en ganske klar tidsfrist. Så punkt to: Nettopp fordi dette er en stor reform, må vi jo starte tidlig. Man kan si en av utfordringene er at det er litt uklart hvorvidt dette har vært Arbeiderpartiets politikk. Arbeiderpartiet har noen ganger gitt inntrykk av at man ønsker mastergradsutdanning, andre ganger har man sagt at man ønsker flere femårige lærerutdanningsløp, andre ganger har man vært veldig kritisk til det. Regjeringen setter nå i gang, og dette vil få store konsekvenser. Det må lages en rammeplan, institusjonene må tilpasse seg, flere av høgskolene som i dag har lærerutdanning, må bygge opp også egne fagmiljøer for det. Det vil ta litt tid, men regjeringen er i gang, og vi kommer ikke til å levere dette valgløftet med å si at ingenting skal skje før neste stortingsperiode. Dette arbeidet er i gang, vi starter nå og leverer på valgløftene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
En masteroppgave er per definisjon forskningsbasert. Så skal man skrive en masteroppgave, er det en forskningsbasert masteroppgave – punktum. Jeg er helt enig i at praksissjokket er et kjempestort problem, men spørsmålet tilbake til Arbeiderpartiet – som han ikke behøver å svare på – er: Mener man f.eks. at de som har femårig lærerutdanning ved Universitetet i Tromsø, er mindre egnet til å gå inn i skolen? Mener man at de som har femårig masterutdanning fra Universitetet i Agder, er mindre egnet til å gå inn i skolen? Ifølge masterforskriften skal en masteroppgave i dag være på mellom 20 og 30 studiepoeng. Det spiser ikke opp en toårig masterutdanning, det spiser ikke opp en femårig masterutdanning. I beste fall spiser det opp deler av et siste halvår. At det skal være en motsetning mellom regjeringens ambisjon om å heve kvaliteten i skolen, innføre en masterutdanning for alle lærere, gi mulighet til faglig fordypning og samtidig ha tett kontakt med arbeidslivet og være i praksis, må man være arbeiderpartirepresentant for å skjønne. Dessuten er nettopp en sentral del av forskningen i de fleste masteroppgaver å bevege seg ut. Det er f.eks. å dra til en skole og se hvordan undervisningen fungerer der, hvordan forholdet mellom lærer og elev fungerer, hvordan matematikken eller norsken fungerer. Her er det ingen motsetning, bare hos Arbeiderpartiet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Vi har aldri brukt mer penger på kvalitet og innhold i barnehagene enn vi gjør i årets budsjett. Barnehagelærerløftet er i gang, og kjernen, nøkkelen til høyere kvalitet i barnehagene, er de ansatte som er der, både barnehagelærerne, de som har fagbrev, og de andre. Hvis man tar en titt på hva regjeringen faktisk har gjort, er ett eksempel arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning: I 2013, altså i fjor, var det 143 plasser, i år er det 343 plasser. Nå er ikke regning min aller, aller sterkeste side, men dette skulle tilsi at det har vært mer enn en dobling. Dette er statlige penger. Det er blitt 150 flere plasser til nasjonal lederutdanning for styrere. Dette er satsing på kvalitet. Økte bevilgninger fra 2013 til 2014 til å drive lagbygging og kompetanseutvikling i skolen bygger kvalitet. Økte bevilgninger i statsbudsjettet, fra denne regjeringen, fra 2013 til 2014 vil sikre at enda flere som har et fagbrev, får en mulighet til å ta lærerutdanning. Alt dette er et viktig bidrag til kvalitet. Så har jeg tidligere i denne sal opp til flere ganger svart på beregningene med kontantstøtte og barnehage og viser til tidligere svar som er grundig redegjort for i stortingssalen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Ambisjonene våre er høyere. Det er merkelig at de rød-grønne partiene av og til sier at kvalitetsambisjonene i barnehagene er for lave, når denne regjeringen har brukt mer penger enn den foregående regjeringen på det. Og vi har heller ikke planer om å slutte. Det er ikke sånn at kvalitetssatsingen i barnehagene er over med budsjettet i 2014 – vi har tenkt å sitte lenge. Kvalitet i barnehagene er et av de viktigste satsingsområdene til denne regjeringen. Så er jeg helt enig i at det er viktig å motivere flere til å jobbe i barnehagene. Økt likebehandling mellom private og offentlige barnehager har det vært tverrpolitisk enighet om. Kristin Halvorsen, tidligere kunnskapsminister, sa også at man skulle ha økt likebehandling mellom offentlige og private barnehager. De tok ett steg i den retningen. Lønns- og arbeidsvilkår og pensjon er det opp til partene å forhandle om. Det er ryddigst også at det er sånn. Den forrige regjeringens store grep var å ha en rekrutteringskampanje i barnehagen. Den har fått noe kritikk, men har også hatt mye godt for seg. Vi fortsatte den i år. Men det er ikke gitt at det er den beste måten å fortsette på.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Statsråden satt i rommet – jeg satt i rommet sammen med alle de andre. Jeg mener at kommunebudsjettet også er forsvarlig. Det er vel, hvis jeg ikke husker feil, omtrent den samme veksten som har vært i gjennomsnitt de siste årene. Ambisjonene er veldig høye på barnehagefeltet. Men vi har nok en annen innfallsvinkel enn de rød-grønne, for der de rød-grønne var ganske ensidig opptatt av kvantitet, er vi også opptatt av kvalitet. Jeg mener at en av de største utfordringene i barnehagene er at det er for store kvalitetsforskjeller mellom barnehagene. Da er nøkkelen de ansatte. Min ambisjon er ikke bare å levere budsjett i 2014 – min og regjeringens ambisjon er å levere et budsjett i 2015, 2016 og 2017 også. Kvalitetsløftet i barnehagen må vi ha som ambisjon at skal fortsette. Så det er ikke noen mangel på ambisjoner – vi har også startet med å levere og leverer mer enn det de rød-grønne gjorde når det gjelder kvalitet i barnehagen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Siden det dreier seg om andre yrkesgrupper i skolen, er det mest naturlige her å samarbeide med andre departementer. I 2014 har helseministeren satt av 100 mill. kr til å ansette flere psykologer til å jobbe med ungdom i videregående opplæring, nettopp fordi man vet at flere psykologer som kan jobbe direkte inn mot videregående skole, er et viktig bidrag både for at lærerne skal få mer albuerom, mer tid, og et viktig bidrag til å få ned, eller i hvert fall få behandlet og oppdaget, psykiske helseproblemer blant ungdom. Vi har videre foreslått ytterligere styrking av helsestasjonene og skolehelsetjenesten med 200 mill. kr i kommuneproposisjonen. De er riktignok ikke øremerkede, men allikevel er det et veldig tydelig signal fra regjeringen om at vi også ønsker flere helsesøstre inn. Så det har regjeringen gjort konkret til nå. Og vi har tre år til på å gjøre enda mer.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Hvis man skal gjøre noe med det psykososiale miljøet i skolen, må man se på f.eks. flere psykologer. Vi har sittet i åtte måneder, og den foreløpige fasiten har jeg allerede lest opp – 100 mill. kr til å ansette flere psykologer til å jobbe med ungdom i videregående opplæring. Det er et helt konkret bidrag. I tillegg ligger en styrking av helsesøstertjenesten og helsestasjonstjenesten inne i budsjettet for neste år. Så er jeg helt enig i – og jeg har sagt det flere ganger i denne salen – at det er et problem at særlig de siste åtte årene har lærerne rapportert om mer byråkrati og flere tidstyver. Det er godt mulig at tallet 50 000 stemmer, men opplevelsen ute i skolen er at det har blitt mer byråkrati og flere tidstyver. Vi overtok en rapport – jeg skal ikke si at den hadde blitt lagt i skuffen, men i hvert fall hadde det ikke kommet noe konkret oppfølgingsarbeid av den – og nå er vi i gang sammen med KS og bestemte skoler med å konkretisere hva som er tidstyvene. Så må vi komme tilbake til hvordan vi skal fjerne dem.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
263 mill. kr ekstra til et lærerløft, inkludert etter- og videreutdanningsmidlene, er ikke litt mer. Det er en kraftig økning. Når et historisk antall lærere nå får plass, er det ikke bare fordi lærerne er ivrige på det. Det er fordi vi har gitt kommunene penger til å gjøre det, bl.a. gjennom å øke satsen for statens andel til 60 pst. på alle videreutdanninger og 75 pst. på matematikk og naturfag. Spørsmålet var i utgangspunktet hva regjeringen har gjort etter åtte måneder. Jeg mener at vi ikke bare er godt i gang. Vi har også levert på flere områder som psykologer og skolehelsetjeneste. Det er viktig. Så har vi også tre år på å følge opp resten av plattformen, bl.a. formuleringene om å få flere yrkesgrupper inn. Ved siden av det som allerede er gjort, ved siden av at det nå kommer flere psykologer for å jobbe i videregående opplæring, og ved siden av at vi styrker skolehelsetjenesten, har vi enda høyere ambisjoner.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Næringsministeren og statsministeren har varslet en strategi for de maritime næringene våren 2015. Den kommer også Kunnskapsdepartementet til å være med på og gi klare og sterke bidrag til, nettopp fordi problemstillingen som tas opp, med maritim utdanning, dreier seg om et område der vi har store problemer. Vi har fortsatt ikke god nok rekruttering. Det er også strukturelle problemer som vi burde gjøre noe med og adressere bedre enn i dag. Så det korte svaret er: 2015.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Da vi kom inn i departementet, hadde det sittet en annen regjering der før. Den regjeringen hadde satt ned et fagskoleutvalg. Faktisk var det mange utvalg som ble satt ned av den foregående regjeringen – mange veldig nær opp til valget, etter valget og nær opp til regjeringsskiftet. Da kan man godt si at vi burde avsluttet det utvalget som den foregående regjeringen hadde satt ned, men der synes jeg faktisk Kristin Halvorsen hadde mange gode problemstillinger som fortjente å bli diskutert. Så har vi ikke satt i gang noen utredning av de tekniske fagskolene og statens finansieringsansvar. Det står i vår plattform.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Nå ble jeg litt usikker på hva spørsmålet var. Det hørtes på den ene side ut som representanten var uenig i at man skulle ha en statlig finansiering av fagskolene. På den annen side hørtes det ut som hun var veldig opptatt av at regjeringen veldig raskt skulle gjøre det hun var uenig i. Det er riktig at det står i vår plattform at vi skal gjeninnføre en statlig finansiering av fagskolene. Det er fordi vi mener at finansieringsgrunnlaget er for usikkert i dag, og vi mener at det både er ryddigere og gir bedre mulighet for fagskolene å ha en stabil, langsiktig, statlig finansiering. Det står i vår regjeringsplattform, og det kommer vi til å følge opp. Når det gjelder spørsmålet om Sjøkrigsskolen, er det et spørsmål som jeg eventuelt må komme tilbake med et skriftlig svar på, dersom representanten ønsker det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Diskusjonen om kvalitet i barnehagen har jeg svart på nå i flere omganger, så jeg bare viser til de svarene og de tallene som er der. Det kom en ny barnehagelærerutdanning under den foregående regjeringen. Den er akkurat innført. Det er oppnevnt en følgegruppe som følger den, for å se hvordan implementeringen har vært, og jeg mener at vi skal la den få virke. Vi skal selvfølgelig evaluere, men jeg mener at vi ikke skal kullkaste den nå og innføre en helt ny barnehagelærerutdanning igjen når det kom i 2012.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Det er to forskjellige ordninger. Det er én ordning for skolen. Det er den ordningen som representanten refererer til. Så er det kvalitetsløftpengene i barnehagen. Hvis man tar samlepotten som er på 170 mill. kr, har vi aldri brukt mer, det har aldri vært mer. Det er andre typer ordninger, f.eks. dem jeg har henvist til tidligere, med arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning og den type ting. Der ligger det nå en økning på 60 mill. kr fra 2013 til 2014.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg tenker at når en ny regjering kommer, viderefører man noen prioriteringer. Det er et aktivt politisk valg. Jeg har flere ganger i denne salen fått kritikk fra partier som er uenig i regjeringens prioriteringer, hvilke saker vi har valgt å prioritere ned, og hvilke saker vi har vagt å prioritere opp. Så når vi viderefører en satsing og til og med styrker den, mener jeg det er helt naturlig – når vi har tatt et aktivt politisk valg – at det da er vår politikk i vårt budsjett som vi legger frem. Da tar jeg utgangspunkt i det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Regjeringen vil styrke det forebyggende arbeidet rettet mot barn og unge. Samarbeidet mellom skolen og helsetjenesten er viktig for å forebygge og på et tidlig tidspunkt fange opp barn og unge som trenger hjelp fra helsetjenesten. Nyere forskning peker på en tydelig sammenheng mellom psykisk helse og læring, og at psykiske vansker er en viktig årsak til frafallet i videregående opplæring. For nettopp å styrke kommunale tjenester til barn og unge og personer med rus og psykiske problemer vil regjeringen i 2015 øke veksten i kommunenes frie inntekter med 400 mill. kr. Midlene fordeles ikke flatt utover, men tildeles etter fordelingsnøkler som skal ivareta kommunenes behov – innbyggernes behov – på en best mulig måte. Vi forventer at kommunepolitikerne er like opptatt av å tilby gode helsetjenester til barn og unge som vi rikspolitikerne er. Jeg føler meg trygg på at kommunene er seg sitt ansvar bevisst. Den innretningen vi har valgt, gir tydelige signaler til kommunene, samtidig som den bidrar til minst mulig byråkrati. Det er kommunene som kjenner sine innbyggeres behov best og er nærmest til å fordele omfang av og bredde i tjenestetilbudet. I midten av juni foreligger KOSTRA-tallene over kommunenes ressurstilgang, prioriteringer og måloppnåelse. Disse kan gi oss en god indikasjon på hvordan kommunene har innrettet seg. Vi vil følge nøye med på hvordan pengene blir brukt. Barn og unge er et viktig satsingsområde for denne regjeringen. For å styrke helsetjenestetilbudet til disse gruppene vil regjeringen ta i bruk hele virkemiddelapparatet. Tilbudet til barn og unge vil være et av flere viktige tema i regjeringens melding til Stortinget om fremtidens primærhelsetjeneste i den kommende stortingsmeldingen om folkehelsepolitikken. Barn og unge er en viktig målgruppe også i denne meldingen. Gode oppvekstvilkår og tidlig innsats er av stor betydning for helsen senere i livet. Regjeringen er i gang med en revisjon av helsestasjons- og skolehelseforskriften. Denne skal tydeliggjøre innholdet i tjenesten og kommunenes ansvar. Samtidig arbeider Helsedirektoratet med faglige retningslinjer på området. Retningslinjene er viktige og vil fortelle hva vi kan forvente av tjenesten i årene fremover.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
For det første er det selvfølgelig ikke statsrådens lærere, selv om jeg er veldig opptatt av lærerne. Det er klart at øremerking eller ikke alltid er et dilemma. Det er selvfølgelig et kommuneopplegg hvor man som lokalpolitiker må prioritere – man må velge noe og satse mindre på noe annet. Det er politikkens natur. Og så er øremerking selvfølgelig alltid et dilemma. Hvis vi skal ha en politikk hvor vi både ønsker å ha noen nasjonale satsinger, som regjeringen legger opp til her med skolehelsetjeneste og helsesøstertjenesten, og samtidig ønsker at kommunene skal ha rom til å finne lokale tilbud, at man ikke skal gjøre det for byråkratisk, og ikke minst redusere den totale andelen ordentlige bundne, øremerkede midler fra staten, må man ta disse valgene. Jeg mener at regjeringen på denne måten ivaretar behovet for kommunene til å finne gode lokale løsninger, samtidig som det er en tydelig satsing.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg mener at nettopp det forslaget regjeringen har lagt frem nå, viser at vi prioriterer skolehelsetjeneste. Dette er et løft, og det gir kommunene mulighet til å bygge ut skolehelsetjenesten, helsesøstertjenesten og helsestasjonen. Selvfølgelig er kommunepolitikere også opptatt av det. Dette var en av de første sakene jeg engasjerte meg i, faktisk sammen med unge arbeiderpartirepresentanter, i Porsgrunn kommunestyre for å få en bedre helsesøstertjeneste – det er kommunens ansvar – inn på de videregående skolene. Jeg mener både at kommuneopplegget gir rom for satsinger på velferd, kvalitet, forbedre skoler og gode omsorgstjenester, og at denne satsing helt klart vil bidra til å styrke helsesøster- og helsestasjonstilbudet i kommunene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Vi praktiserer og bruker det norske trepartssamarbeidet. Jeg synes at det at vi har en god kontakt mellom staten, de ansattes organisasjoner, fagforeningene og arbeidsgiverne er en viktig verdi. Det betyr ikke at man er enige om alt, ofte vil man være uenige, men det betyr at vi kan samarbeide om de tingene vi mener er viktig. Vi har en god dialog med Utdanningsforbundet, vi har en god dialog med andre lærerorganisasjoner, og vi har også en god dialog med KS. Så er KS i en spesiell situasjon – KS er kommunenes arbeidsgiverorganisasjon og har sine standpunkter som legges av styret, hvor alle partier er inkludert, også Arbeiderpartiet. Konkret vil jeg peke på tre ting som jeg mener er viktig for å heve læreryrkets status. Jeg mener at videreutdanning er en avgjørende del av det. Det er helt klart at ungdom, når de skal velge utdanning, er opptatt av lønn, men de er også opptatt av utviklende arbeidsplasser. Det å ha et stort, tydelig og klart videreutdanningsløft, som gir mulighet til faglig påfyll, er en del av det. Så har vi vært veldig opptatt av karriereveier i skolen. Det arbeidet er vi i gang med. Målet er at vi skal ha et system hvor lærerne ikke bare – for å sette det på spissen – må ut av klasserommet for å få seg en karriere, men at man har flere karrieretrinn på skolen. Det siste jeg har lyst til å trekke frem, er masterutdanning for lærere. Jeg tror nettopp det at man styrker lærerutdanningen ytterligere, gir en høyere status også for læreren. Jeg ser at flere også reagerer på dagens nyhet med å si at dette er veldig spennende. Flere unge mennesker reagerer også med å si at dette gjør det enda mer attraktivt å søke seg inn på lærerstudiet og søke seg til en karriere i skolen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg takker for spørsmålet. Det er en veldig god anledning til å få gjenta poenger, og også komme med nye. Vi har økt lærlingtilskuddet. Vi har tilført 262 mill. kr ekstra til et lærerløft, inkludert et videreutdanningsløft – Arbeiderpartiet sier nå at de er for det, og det er jo vel og bra når Arbeiderpartiet kommer tuslende etter. Vi har økt programmet for basiskompetanse i arbeidslivet, fordi arbeidslivet er en av de sentrale utdanningsarenaene. Det er kanskje ikke det avisene skriver mest om, men det er en viktig satsing for oss. Vi har styrket rammene til universitetene med 100 mill. kr ekstra gjennom resultatbasert omfordeling – for å nevne noe. Jeg kan nevne en siste nyhet også: I revidert budsjett gjeninnførte vi ordningen med pc-er til elever med lese- og skrivevansker – som de rød-grønne av en eller annen uforståelig grunn tok bort – til stor glede for dem med lese- og skrivevansker i Norge.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Lærlingtilskuddet er jo tilskuddet som går til lærlinger. Det er økt med ca. 3 500 kr for lærlingplasser – det er tilskuddet som er økt. Jeg kan også nevne flere andre tiltak. Den rød-grønne regjeringen satte dørene på vidt gap for fravær i den videregående opplæringen. Det har vi sagt at vi skal reversere. Dette kommer jo, men det tar noen måneder. Vi kommer helt sikkert til å ha debatter om dette også i fremtiden. Så vil jeg gjenta at vi ikke kommer til å starte med gjennomføringen av masterutdanning, som Giske nå sier er helt greit, i 2017. Dette skal skje, og det kommer til å starte før det. Så har Arbeiderpartiets stortingsgruppe og Høyres stortingsgruppe stilt flere spørsmål om stimuleringsordningen for nye lærebedrifter. De er besvart. Hvis Stortinget har flere spørsmål om det, kan de selvfølgelig sende inn flere spørsmål, og da skal vi svare på dem etter beste evne.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Jeg synes det er veldig bra at representanten tar opp også denne typen spørsmål. Jeg leste saken om Amelie, og for meg, som jeg tror det er for de aller fleste andre, er det veldig synd at en ung jente som har både talent og høye ambisjoner, ikke får gå på den skolen hun ønsker. Så over til det politiske. I regjeringsplattformen står det at vi ønsker fritt skolevalg på tvers av fylkesgrensene, men altså for elever i videregående skole. I grunnskolen er prinsippet at det er kommunene som har ansvaret og kommunene som betaler, og kommunene har ingen forpliktelse til å betale for gjesteplasser i andre fylker. Grunnen til at man behandler grunnskolen annerledes er bl.a. at man der har et mye tydeligere nærskoleprinsipp. Jeg kan dessverre ikke love at jeg vil innføre en ordning hvor kommunene skal ha plikt til å betale for gjesteplasser i andre kommuner.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Hadde det enda vært så vel at alt som sto i Høyres program, trengte man ikke noen støtte for å gjennomføre – da hadde det vært greit. Det er mulig jeg tar feil, men jeg har ikke registrert at Arbeiderpartiet ønsker en annen ordning enn dagens ordning. Men så stiller man spørsmålet: Burde kommunene forsøke å løse disse problemene? Det er helt klart at dagens regelverk gir full mulighet for kommunene til å løse denne typen utfordringer. Men jeg mener at det er rimelig at det er kommunens ansvar. Jeg må jo si at selv om regjeringen skulle komme tilbake med en sak som endret regelverket – jeg skal ikke utelukke det, men det står ikke i plattformen, ergo er det ikke et av våre viktigste, prioriterte områder – ville det dessverre i dette tilfellet være for sent for Amelie fra Bærum.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-04:
Dette er en debatt og en setting hvor jeg er som kunnskapsminister, så jeg må jo svare på hva som er mulighetene i dagens regelverk, og eventuelle planer for å endre det regelverket. Men så er det jo ikke i det hele tatt vanskelig å ha sympati med Amelie. Det er ikke vanskelig å se hennes ønske, hennes talent og hennes ambisjon. Men det er jo en debatt som kommunestyret i Bærum må ta. Det er selvfølgelig vanskelig i slike enkeltsaker, for vi skulle vel alle av og til ønske at reglene var slik at det ikke fantes skoleeiere og ikke fantes kommuner, og at vi som rikspolitikere kunne gripe inn og styre alle saker som vi ønsket. Men dette er en debatt – med dagens regelverk – som tilhører kommunen. Det er kommunen som må bestemme.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-04:
Jeg beklager at jeg hadde sett feil på spørsmålsrekkefølgen. Men her er i hvert fall spørsmålet mitt til klima- og miljøministeren: «I brev av 26. mars 2014 advarer ESA regjeringen om at den vil kunne reise sak for EFTA-domstolen for brudd på luftkvalitetsdirektivet om ikke regjeringen legger fram en plan for å gjøre noe med den helseskadelige luftkvaliteten som finnes i flere byer, men særlig i Oslo. Så langt har ikke regjeringen vist vilje til å gjøre noe med hovedproblemet, som er biltrafikken, men prioriterer i stedet utbygging av ny inntil 14-felts E18 som vil forverre helseproblemene. Hva svarer statsråden ESA og Oslos befolkning?»
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-04:
Oslos befolkning ber ikke om en arbeidsgruppe. Oslos befolkning ber om konkrete tiltak som gjør at de skal slippe å puste inn helseskadelig luft. Den helseskadelige luften er verst for Oslos befolkning. I Bergen har man hatt en positiv utvikling med en nedgang i forurensning som er et mål. I Oslo har vi ikke sett noe tilsvarende. Hvilke konkrete tiltak og grep er det miljøministeren – etter å ha tenkt seg om siden sist gang vi snakket med henne – kommer til å foreslå for Oslos befolkning?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-04:
Fagetaten i Oslo kommune har i høringsuttalelsene knyttet opp mot deler av reguleringsplanen fra nabokommunen Bærum, bl.a. trukket fram den helseskadelige luften, og at veien som er planlagt, vil komme til å gjøre at man ikke når de målsettingene som er satt i luftkvalitetsdirektivet. Da vil jeg spørre statsråden: Er det sånn at statsråden vil gjennomføre utbygging av veier som bidrar til dårligere luftkvalitet og ytterligere skader hos Oslos befolkning, og ytterligere bryter ESAs anbefalinger, eller er det sånn at statsråden vil si at vi gjør det som trengs for å sørge for at Oslos befolkning får en luft som ikke er helseskadelig, og som gjør at vi følger de lover vi har vedtatt her?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
De siste år har medført flere flommer, bl.a. i Gudbrandsdalen. Sammen med den kunnskapen vi har om klimaendringene og økte nedbørsmengder, gjør dette at samfunnssikkerhet bør ha høy prioritet når spørsmål om masseuttak fra elver behandles. I Gudbrandsdalslågen har oppsamling av grus og sand i elven over tid økt flompotensialet i dalføret. Hensynet til flomdemping må allikevel veies opp mot andre hensyn som miljø og sikkerhet andre steder langs vassdraget. Miljøhensyn vil være viktig i behandlingen av saker om sikringstiltak, også masseuttak. Dette er fordi fysiske endringer i og rundt vassdragene påvirker leveområder for planter og dyr, ikke minst storørreten, som jeg oppfatter at lokalbefolkningen også er opptatt av. Norges vassdrags- og energidirektorat og Fylkesmannen vurderer de endringer som et sikringsanlegg eller et masseuttak vil påføre vassdragsmiljøet. Ved god planlegging og teknisk gjennomføring er det mulig å foreta masseuttak som ivaretar både flomhensyn og fiskeriinteresser. Det krever imidlertid god samhandling mellom berørte statlige myndigheter og lokale aktører. Jeg – og sikkert også representanten – er kjent med at en helhetlig forvaltningsplan for Lågen er under utarbeiding. Det er viktig å se ting i sammenheng, og planen vil bidra til dette. Samfunnssikkerhet vil være et viktig hensyn i denne planen, og den vil legge til rette for koordinert, effektiv og rask saksbehandling av denne typen saker. I noen tilfeller, også før planen er ferdig, vil det selvfølgelig være både riktig og nødvendig å gjennomføre tiltak, og det er jeg opptatt av å legge til rette for gjennom effektiv saksbehandling på dette området.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Statsråden er enig med representanten i at det er viktig å beskytte både liv og verdier langs Lågen. Jeg kjenner meg imidlertid ikke igjen i den beskrivelsen som jeg vel hørte antydninger til, at det ikke handles allerede – for det gjøres. Det er også anledning til å søke om masseuttak. Det er i så fall noe som forvaltningen har ansvaret for å gi tillatelse til, og det skjer allerede i dag. Så har jeg lyst til å si at sist periode sendte Olje- og energidepartementet ut et brev – med tittelen: Utdyping av vassdragsløp som flomsikring – hvor det ble understreket at samfunnssikkerhet må vektlegges tyngre ved behandling av søknader om masseuttak. Det er viktig å få på plass en helhetlig forvaltningsplan. Den vil kunne bidra til bedre presisjon og raskere saksbehandling i framtiden. Men det er ikke slik at myndighetene venter til denne planen kommer – og sitter med hendene i fanget til den er på plass.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg kan bekrefte at det nok ikke er spesielt klokt å drive saksbehandling fra Stortingets talerstol. NVE har en viktig rolle å spille i dette. NVE har i en tid nå vært tungt til stede når det gjelder Lågen, og vil jobbe videre med det. NVE har ansvaret for å prioritere de statlige midlene og den innsatsen som staten gjør i forbindelse med flom- og skredsikring. De har også et forvaltningsansvar for den typen aktivitet i norske vassdrag som et masseuttak vil medføre. Som sagt, det er ikke slik at det faktum at det arbeides med en helhetlig forvaltningsplan, betyr at ingenting skal gjøres i perioden fram til planen er ferdig. Jeg er veldig glad for at vi tilsynelatende er enige om at det er et godt prinsipp.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål, nå til kunnskapsministeren: «I kommuner som Oslo plasseres ofte mottaksklasser på skoler hvor det er en høy andel elever med minoritetsbakgrunn. Dette kan gå ut over mulighetene til å få et norskspråklig skolemiljø i lek, læring og samvær til beste både for elevene i mottaksklasser og elevene som går på skolen fra før. Denne situasjonen oppstår særlig i byer hvor det er relativt kort avstand mellom skoler med høy og lav minoritetsandel. Vil statsråden be UDI samarbeide med kommunene for å finne bedre løsninger på plassering av mottaksklasser?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg takker for svaret. Det som er problemstillingen her, er: Selv i Oslo, hvor det er relativt mange mottaksklasser og mange elever med minoritetsbakgrunn, er det bare et lite antall av skolene som har mottaksklasser. Selv i områder med skoler hvor over 90 pst. av elevene har minoritetsbakgrunn og annet morsmål er oppgitt, ligger det andre skoler ganske tett på som har en mye mindre andel elever med minoritetsbakgrunn. Likevel plasseres mottaksklassene i stor grad på de skolene som har høyest andel elever med minoritetsbakgrunn fra før av. Spørsmålet mitt er egentlig om regjeringen ønsker at UDI, Mangfoldsdirektoratet og andre som jobber for at vi skal lykkes med bosetting, god integrering og rask norskopplæring, skal gjøre mer for å påvirke kommunene til heller å plassere mottaksklassene på fornuftige steder enn på skoler hvor man øker andelen som er svake i norsk. Dette gjelder både i skolegården, i lek og i læring – alle formål – til det beste for begge parter.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg takker for imøtekommende svar og forståelse for problemet. Det jeg tenker, er at i bosettingsprosessen – når stat og kommune samarbeider om å få til en vellykket bosetting og en vellykket integrering – bør det være en del av statens rolle å diskutere med kommunen om man har en rett tankegang rundt dette. Problemet med å lykkes med at elever som har etnisk norsk bakgrunn, ikke flytter fra sine skoler til andre skoler fordi det blir en for høy andel som er svake i norsk, er et felles problem. Også staten bør ha interesse for hvordan vi lykkes med dette rundt i kommunene. Det er å forsterke problemet å plassere mottaksklassene feil – når det tross alt er et lite mindretall av skolene i Oslo som har mottaksklasser. Dette synes jeg bør være noe også staten, som jobber med integrering, interesserer seg for.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg velger å gi representanten Hansen følgende enkle svar: Ja.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Grunnen til at jeg var så klar og tydelig i mitt første svar, er at jeg også har hatt en nær dialog med Nav, departementet har hatt dialog med Nav. Tidligere var det sånn at man ikke anså skoliose som en kronisk sykdom, og ergo kunne man ikke få pleiepenger etter fylte 12 år. Nye legevurderinger som er gjort, viser at selv om man foretar en operasjon, trenger man ikke bli helt frisk. Man kan fortsatt ha de plagene, og da er det viktig at man legger til rette for god rehabilitering og får muligheten til å fungere på en god måte. Derfor har også Nav endret retningslinjene sine sånn at man sørger for at også de over 12 år skal kunne få pleiepenger, forutsatt – naturlig nok – at man fyller vilkårene for pleiepenger. Så har jeg lyst til – hvis representanten Hansen stiller et oppfølgingsspørsmål til – å fortsette på mitt svar.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er en viktig påpekning det representanten Hansen sier. Jeg synes det er viktig å holde trykket oppe på pleiepengesaker, for vi ser også veldig mange alvorlig syke barn som ikke får den hjelpen vi ønsker de skulle ha fått. Derfor har regjeringen varslet at man skal foreta en helhetlig gjennomgang av både pleiepengeordningen og omsorgslønnsordningen. Det står i regjeringsplattformen at vi ønsker å reformere pleiepengeordningen. Vi er i gang med å se på hvordan det kan gjøres. Det er et større, mer omfattende arbeid, og det er viktig at man klarer å få det arbeidet gjort på en sånn måte at man får et godt, funksjonelt regelverk, ikke minst for de sårbare gruppene som trenger det. Jeg vil helt avslutningsvis si at jeg er glad for at representanten reiser dette spørsmålet, for det bevisstgjør oss nok en gang på hvilke utfordringer enkelte mennesker står overfor med ulike diagnoser til enhver tid.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
«I behandlingen av stortingsmeldingen På rett vei – Kvalitet og mangfold i fellesskolen, Meld. St. 20 for 2012–2013, foreslo de nåværende regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet at det skal stadfestes en klar tidsfrist for overgang til en femårig mastergradsbasert grunnskolelærerutdanning. Nå har Høyre og Fremskrittspartiet hatt regjeringsmakt i en hel stortingssesjon, og mitt spørsmål er derfor: Hva er statsrådens klare tidsfrist for overgang til en femårig grunnskolelærerutdanning?»
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg hører hva statsråden sier, men saken er at det har vært ganske massive valgløfter og ganske konkrete forslag fra opposisjonen i Stortinget. Det første partilederne gjorde da de innledet forhandlinger om plattform, var å si at nå blir lærerutdanningen femårig. Det var utrolig enkelt å fikse den gangen, det var eksempelvis bare å se til Finland. I dag, rett før spørretimen og her i salen, blir det løftet bekreftet – naturligvis og selvfølgelig – men først med handling i neste stortingsperiode. Jeg må nesten spørre statsråden: Hva er nytt siden 2013? Hvorfor er det bare en ambisjon å ta sikte på en innføring av en mastergradsutdanning og ikke en klar tidsfrist, sånn som dere tydelig stadfestet i 2013?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg registrerer at det var enkelt å be om en klar tidsfrist i 2013, men at det ikke er fullt så enkelt å be om det i dag. Men vi får la det ligge. «Praksissjokk» er et ord som er funnet opp av norske lærerstudenter og nyutdannede lærere. Praksissjokket oppstår når læreren går fra selv å være på skolebenken til selv å styre klasserommet. Hvordan gjennomfører man et foreldremøte, hva gjør man hvis man har en elev som opplever vanskelige ting, og hvordan skriver man egentlig en IOP – dette er ting som erfares gjennom praksis, og som ikke kan læres i en forelesningssituasjon. Mener statsråden at en forskningsbasert masteroppgave er den beste medisinen for å unngå praksissjokket til nyutdannede lærere?