trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-16:
Godkjenning eller tilsagn er det vi egentlig diskuterer i dag, ikke ja eller nei til direktivet, men nå har jo noen inntatt et annet standpunkt. Når Lysbakken kommer inn på isolasjon eller samarbeid og integrering, synes jeg det er en interessant del av diskusjonen, for framover, mot 2030, skal vi antakelig bli en million flere innbyggere. I tillegg får vi en sterkt aldrende befolkning. I det perspektivet tror jeg virkelig at vi har behov for samarbeid og integrering. Vi har i hvert fall behov for å dele kunnskap og kompetanse, og å lære fra andre aktører. Skal vi håndtere den store kapasitetsutfordringen vi kommer til å møte innenfor helsesektoren de neste 15–20 årene, tror jeg vi er nødt til å tenke helt nytt for å skape både hender og hoder og kapasitet til å møte den utfordringen. Da tror jeg også det er lurt at vi har avtalte samarbeidsmønstre, særlig med våre naboland, for å møte denne utfordringen.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-16:
Det nærmer seg jo slutten på en lang dag, men når representanten Otterstad i debatten her sier at vi ikke kan vente på en ungdomshelsestrategi, må vi vel se tilbake åtte år, på hva de rød-grønne ikke gjorde, knyttet til studenthelse. Da har vi råd til å vente på en primæromsorgsmelding, for det er jo litt av den sentrale debatten her – det er jo primæromsorgsansvaret, hvor kommunene har en lovfestet plikt til å gi et tilbud i dag. Så ser vi at studentsamskipnader driver en effektiv og god helse- og velferdstjeneste, finansiert av studentenes egen semesteravgift. Spørsmålet er om vi kan åpne opp for at de kan få drive noe mer. Det ønsker vi å ta med i forbindelse med primæromsorgsmeldinga og debatten der. Når det gjelder fastlegedebatten, er det ikke nødvendigvis sånn at prinsippet om å ha to fastleger er det helt riktige. Det handler om økt legekapasitet, og da handler det også om finansiering av det. Sex- og samfunnssentrene har legetilbud f.eks., så det kan være en måte å styrke legetilbudet for studentene på. En annen måte er en finansiering av alle lokalmedisinske sentre, sånn som Sagene bydel har i Oslo – de har en allmennlegekapasitet utover fastlegekapasiteten, som kanskje også kan være et bedre alternativ. Poenget må være at det er leger som kan jobbe med ungdomshelse, og det har vi ikke spesielt i dag. Sex og Samfunn er antakelig det nærmeste vi har i dag. Nå blir Arbeiderpartiet litt et systemparti, som ikke ser ulikhetene og forskjellene fordi studenthelse er veldig ulikt organisert. Noen plasser er helseforetakene inne og finansierer, mens f.eks. i Gjøvik, som alltid har vært arbeiderpartistyrt, har vi en helsestasjon som er åpen på tirsdag kveld fra kl. 17.00 til kl. 20.00. Der har vi 1 000 elever i videregående skole, vi har 1 000 elever på en fagskole, som kommunen altså har ansvaret for, som ingen fylkeskommuner er med og finansierer, og så har vi 3 500 studenter som oppholder seg i den kommunen, som heller ikke får noe særlig godt tilbud. De har to sykepleiere ansatt i Studentsamskipnaden i Oppland. Det er et veldig forskjellig helsetilbud fra det som studentsamskipnadene i Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger tilbyr. Derfor er det all grunn til å jobbe med både organisering, kapasitet og finansiering, og også med en oppgavefordeling mellom primærhelsetjenesten og studentsamskipnadene i fortsettelsen her. Her har vi en god dialog med regjeringspartiene, og vi føler at det er god grunn til å vente på primærhelsemeldinga og andre meldinger for å få til en bedre oppgavefordeling og finansiering.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-16:
Grunnen til at jeg tar ordet, er at dette i politikken framover er et ansvar for kommunal- og forvaltningskomiteen, og at vi har sagt noe om det i behandlingen av årets budsjett. Men jeg har lyst til å legge til at hvis man skal ha gode eksempler, kan vi også peke på Statens lånekasse, som har gjort dette veldig effektivt og veldig bra. Jeg er veldig glad for det som kontroll- og konstitusjonskomiteen nå foreslår som vedtak. De har hatt en avgrenset oppgave knyttet til det som står i riksrevisjonsrapporten angående helsevesenet, men ved behandling av denne saken i kommunal- og forvaltningskomiteen har Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet fremmet et overordnet forslag, fordi vi mener at det virkelig trengs et overordnet grep på dette området. Jeg kan starte med å gi regjeringen ros på et område, for et område som regjeringen nå har sagt at den skal ha et gjennomgående system på, er byggesaksbehandling i kommunene. Noen snakket om Samhandlingsreformen. Her er det jo mange ting som skal kommuniseres, og er det noe område jeg tror kommunene vil ha få problemer med å bli overstyrt på, er det akkurat dette området – at staten tar et helhetlig grep om hvordan man kan få systemer som snakker med hverandre, både på tvers av sektorer og på tvers av forvaltningsnivåer der det er behov for det. Derfor fremmet vi et forslag der vi ba regjeringen legge fram en helhetlig plan for bruk av felles IKT-løsninger i offentlig sektor på tvers av etater og forvaltningsnivåer. Det ble ikke flertall for det, men jeg vil appellere til det flertallet som er her nå, om å se på hvordan vi kan få dette til, for dette tror jeg alle er enige om at vi trenger. Det er en svær oppgave, men en regjering som har tatt mål av seg til å modernisere offentlig sektor, må jo ha dette som et av sine viktigste redskaper for å få det til. Det kan ikke bare handle om at offentlig sektor skal bli liten, det må også handle om at den faktisk skal fungere, at man tar i bruk de teknologiske hjelpemidlene man har, og at man får det til å fungere på tvers av sektorene. Da sparer man jo både penger og tid også, og det er det ingen av oss som har det minste imot. Men det krever at man tør å ta styringen, at man tør å gå inn og styre på tvers av statlige virksomheter, men også legger noen kraftige føringer på kommunesektoren som gjør at man får fram felles løsninger, slik jeg ser at regjeringen nå har tatt et initiativ til når det gjelder byggesaksbehandlingen. Vi kommer til å komme tilbake til dette framover, men jeg ville si dette, for vi har forsøkt å få Stortinget til å vedta en slik helhetlig plan. Det gikk ikke denne gangen, men neste gang håper jeg at vi med hjelp av kontroll- og konstitusjonskomiteen kan få på plass en bred enighet om det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-16:
SV sitter ikke i samferdselskomiteen, så da må vi forklare hvordan vi vil stemme. I denne saken vil vi stemme for innstillingen, men jeg har behov for å komme med en stemmeforklaring til romertallsvedtak I. Det ligger veldig mange gode forslag til omprioriteringer i dette romertallsvedtaket, som SV støtter og kommer til å stemme for, men SV er imot oppstart av grunnerverv for E18 Ramstadsletta–Lysaker. Vi kommer derfor i nysalderingen for 2014, som skal skje på torsdag, til å fremme forslag om å gå imot grunnerverv for E18 Ramstadsletta–Lysaker. Det ligger som en forutsetning for stemmegivingen vår i dag. Vi kommer også til å støtte VII. Ellers har jeg bare én kort bemerkning, og det gjelder strekningen E16 Kongsvinger–Slomarka, som det er knyttet ganske mange merknader til. Det gjelder dette prinsippet om hvorvidt man skal betale bompenger når man ikke bruker vegen. SV er for bompenger, men vi synes det er et veldig vanskelig prinsipp, og det gjør det veldig vanskelig å få noen aksept for det når folk som i praksis ikke skal bruke vegen, blir pålagt å betale bompenger. Det er vanskelig å forsvare det, synes jeg. Her mener jeg vi må anstrenge oss mer for å unngå det. Man kan sikkert argumentere med at også de som bor sånn til at de får en avlastning på vegen de bruker, har en viss nytte av den nye vegen. Det kan jeg nok se at er et poeng, men jeg forstår dem som ikke har tenkt å bruke vegen i det hele tatt, og som likevel nå må betale bompenger for den. Det ville også være helt bakvendt for dem å skulle bruke den vegen. Jeg er født og oppvokst i det området, så jeg kjenner området veldig godt. Så jeg tror vi er nødt til å se på hvordan vi kan få til ordninger som gjør at den bompengeinnkrevingen vi har, føles helt rettferdig og rimelig, og at de som bruker vegen, betaler for den, mens de som ikke bruker vegen, ikke betaler.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-16:
Jeg vil også takke komiteen, for den har sett at dette er et viktig bidrag for å nå sektormål på klimaområdet. Det er flere som har vist til at offentlig sektor er nødt til å begynne å bruke sin kjøpekraft på denne måten, altså når offentlig sektor kjøper og bestiller, men også når det gjelder ulike typer bevillinger. Så både til bevillinger og til bevilgninger må det være klimakrav i framtida. I kommunal- og forvaltningskomiteen steller vi med offentlig sektor, og der må jeg si at det er en samlet komité som er mye mer entydig positiv til at det offentlige skal spille en veldig sterk pådriverrolle gjennom offentlige innkjøp, men selvsagt også hvordan man agerer ellers for å drive fram denne type ny teknologi, og bidra til at den blir kommersielt viktigere framover. Det er jo sånn markedsmekanismen kan brukes – til å nå positive ting. Så jeg er veldig fornøyd med det. Jeg vil også på vegne av Heikki Eidsvoll Holmås takke for det. Det som jeg imidlertid er mer bekymret for, er at det er et parti som ikke er med på dette. Det er ganske spesielt, særlig fordi det partiet har samferdselsministeren, som nå blir pålagt å gjennomføre dette. Vi hørte nå representanten Godskesens innlegg, som er helt i strid med det Fremskrittspartiet er med på i kommunal- og forvaltningskomiteen, der de er med på at det er behov for et grønt skifte, og at det offentlige skal bidra til det. Derfor blir det interessant å høre hva samferdselsministeren sier om dette forslaget, om han er klar til å følge det opp og gjennomføre det, og om han mener at dette er et nødvendig bidrag for at den sektoren som samferdselsministeren har ansvaret for, også når sine klimamål, i henhold til behovene som er for reduserte klimautslipp, men også med tanke på klimaforliket, som setter helt klare krav til at sektorene må nå mål på sine områder.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-16:
Det er helt riktig at statsråden er nødt til å gjennomføre disse kravene, slik at det faktisk blir en bedring. Men noe av ansvaret som statsråden da har, er punkt 1 å bidra til å få på plass den infrastrukturen som skal til for at disse bilene skal ha mulighet til å kjøre, og punkt 2 å sette en veldig klar tidsfrist, for det vet vi fungerer. Når man setter en klar tidsfrist, er det mulig å nå den, og da skjer det også teknologiutviklinger, og man får flere biltyper å velge mellom – som har vært et av ankepunktene mot dette forslaget nå. Det er jo slik at det offentlige er en svært stor kunde og har veldig stor innkjøpskraft. Ser statsråden helt klart at det er uhyre viktig hvordan den kjøpekraften inn i ulike markeder blir brukt til fordel for klimavennlige alternativer?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-16:
Jeg er veldig enig i mye av det representanten Elvestuen sa, men jeg tror også representanten Elvestuen vet utmerket godt at SV har vært en pådriver for dette hele tida, akkurat som Venstre har vært i Oslo. Det er helt riktig at det er byer og områder som går foran. Jeg reagerte også da statsråden sa at det ikke er viktig for Norge å ta en lederrolle i dette. Selvfølgelig er det viktig for Norge å ta en lederrolle i dette. Norge har en sterk kjøpekraft, det kan vi se bare på den elbilpolitikken vi har ført her i Norge. Den har vært med på å drive fram en elbilutvikling som veldig mange ikke trodde skulle skje, og det skjer jo fordi man bruker virkemidler for å oppnå en ønsket virkning. Derfor bekymrer det meg litt at statsråden virker såpass tilbakeholden som det han gjør, men jeg håper at han ikke bare ser alle motforestillingene her, men også ser hvordan Norge kan påvirke dette framover, for han må også på sine områder oppfylle klimaforlikets målsettinger. Da trenger man å ha denne type virkemidler i verktøykassa si, slik at man kan få ned utslippene på alle områder. Da må det også legges penger på bordet i framtidige budsjett, slik at det blir ladestasjoner og infrastruktur for denne bilparken også, så det blir enkelt og lettvint for dem som bruker denne type biler framover. Vi er nødt til å ha slike krav framover for både privatbiler og bilparken generelt. Da er tidsfrister helt nødvendig, for det har vist seg at hvis man ikke setter tidsfrister, får man ikke gjennomført denne type teknologiskift, men med tidsfrister har bl.a. norsk industri vist at de har fått fram klima- og miljøvennlige løsninger på områder der andre har spådd at det ikke var mulig. Men det var mulig fordi man visste at rammebetingelsene var på denne måten, og da hadde man lyst til å være med i business og ikke være «out of business». Så dette funker.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Men det er det som er svaret: Pasienten kan søke om forhåndstilsagn, som også representanten trakk fram. Konsekvensen av Arbeiderpartiets forslag er at pasienten automatisk hadde fått et avslag, med en byråkratisk begrunnelse om at dessverre, du glemte å søke i forkant, du hadde egentlig hatt rett til å få dekket kostnaden, men fordi du var så uheldig å ikke søke i forkant, fikk du avslag. Jeg tror at pasienten heller vil sette pris på vår modell: å ha muligheten til å få prøvd sin sak, og har en rett til å få dekket kostnaden, vil en få dekket kostnaden.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Nå er jeg spent, president.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Det forslaget som ble fremmet av forrige regjering, hjemlet en forskrift der en kunne kreve forhåndsgodkjenning som en forutsetning for å få dekket kostnadene. Det vi foreslår, er at en kan få et forhåndstilsagn, hvis en ønsker det. Men man kan også få dekket kostnadene i etterkant, hvis en har hatt utgifter som en har rett til å få dekket etter direktivet. Man kan søke i etterkant uten å ha søkt om forhåndstilsagn. Det er forskjellen mellom disse to forslagene.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Det er ikke noe problem med det. Derfor foreslår vi også en forhåndstilsagnsordning. Men jeg synes det er problematisk at pasienter skal få avslag i etterkant hvis de av ulike grunner ikke fikk søkt i forkant, selv om de hadde hatt rett til å få dekket kostnadene.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Denne saken som vi har til behandling i Stortinget i dag, redegjør for hvordan regjeringen har tenkt å gjennomføre denne ordningen. Så har det parallelt vært et forslag ute på høring knyttet til forskriften, som også er offentlig og tilgjengelig for alle, og som jeg refererte til i mitt innlegg. De pasientorganisasjonene som har uttalt seg om den, er fornøyd med at regjeringen har gått bort fra kravet om forhåndsgodkjenning, og de synes at ordningen med mulighet for forhåndstilsagn framstår som en rimelig ordning.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Det som er realiteten, er at Norge er en del av EØS-avtalen. Jeg vet at SV og Senterpartiet ikke er begeistret for det, men det er vi, og det regner jeg med er grunnen til at forrige regjering – som SV og Senterpartiet satt i – fremmet forslag om implementering av dette direktivet og gjorde de nødvendige lovendringer som krevdes for å implementere det. Det omhandler sykehusbehandling. En forhåndsgodkjenningsordning kunne ikke bli brukt – som man kanskje har fått inntrykk av i noen av innleggene her – til å nekte pasienter å reise ut til EU-området for å få pasientbehandling, på generelt grunnlag av at det er mer multiresistente bakterier i EU. Det ville ikke vært mulig, ifølge direktivet, og det er derfor en feil påstand.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Det er verdt å minne om at det var et enstemmig storting som gikk inn for å implementere dette direktivet i norsk rett. Hovedforskjellen er knyttet til spørsmålet om krav om forhåndsgodkjenning. Jeg har ikke i den debatten brukt en argumentasjon knyttet til at dette er noe vi er tvunget til. Tvert imot er jeg veldig tydelig på at dette er en endring som jeg mener er fornuftig. Da jeg jobbet med oppfølgingen av Prop. 118 L for 2012–2013, som var fremmet av forrige regjering, tenkte jeg: Vil det være mulig for meg som helse- og omsorgsminister å forsvare overfor en pasient at han har fått avslag fordi han ikke søkte på forhånd? Mitt enkle svar på det var: Nei, det syntes jeg var en veldig dårlig situasjon å komme i. Derfor tok jeg initiativ til de endringene som vi sendte på høring, og som vi ber om tilsagn i Stortinget i dag til å kunne gjennomføre. Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon skriver i sin høringsuttalelse til dette forslaget, og da omtaler de også forslag fra den forrige regjeringen, at de var skuffet over det forslaget Helse- og omsorgsdepartementet la fram i proposisjon 118 L, og som senere ble vedtatt i Stortinget. De oppfattet at krav om forhåndsgodkjenning til sykehusbehandling i et annet EØS-land gjorde det svært vanskelig for pasienter å kunne velge et slikt alternativ. De fortsetter med å si at de støtter forslaget. De synes det er fornuftig, det som den nåværende regjeringen har sendt på høring, og understreker ikke minst betydningen for pasienter med sjeldne tilstander. Jeg synes det er lurt å lytte til pasientene i denne saken. Når det gjelder spørsmålet om multiresistente bakterier, er det et veldig stort og alvorlig spørsmål. Ved siden av den aktuelle situasjonen knyttet til ebola i Vest-Afrika er det den saken jeg prioriterer høyest å jobbe med internasjonalt. Vi jobber nå også med oppfølgingen av ekspertgruppers anbefalinger nasjonalt om hvilke nye tiltak vi skal sette inn der, men det er ikke minst også et spørsmål som må løses internasjonalt. Det jeg ikke tror er et svar på multiresistens, er en idé om at en skal stenge landegrensene for mennesker som vil reise på ferie – et område hvor vi virkelig utsetter oss for fare for multiresistens, er på våre ferieturer til Thailand og andre land – hindre mennesker i å søke helsehjelp i andre land, eller stenge landegrensene for import av matvarer. Det er også ganske bred enighet om at nasjonal isolasjon ikke gir svaret på utfordringene knyttet til multiresistente bakterier. Det gjør nasjonale tiltak i kombinasjon med internasjonalt arbeid. På mange måter er dette parallelt til klimautfordringene: Det er mange paralleller mellom klimautfordringene og spørsmålet knyttet til multiresistente bakterier, men nasjonal isolasjon er ikke svar på noen av de to spørsmålene.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Selvfølgelig mener jeg ikke det. Jeg er veldig fornøyd med mye av den jobben som studentsamskipnaden gjør med å gi studentene gode velferds- og helsetilbud. Det er et arbeid jeg har fulgt veldig tett i hele min tid som aktiv lokalpolitiker og som stortingsrepresentant, og jeg setter stor pris på det og mener det er viktig. Men det må på ingen som helst måte frata vertskommunene ansvar for å tilby også studentene nødvendige helsetjenester. Så jeg er veldig glad for den positive innstillingen som også komiteen har i innstillingen, til studentsamskipnadens helsetilbud, men det er viktig at vi gjennom det ikke fratar kommunene det lovpålagte ansvaret de har for å gi også studentbefolkningen sin et godt helsetilbud.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Jeg mener ikke at det er noen motsetning, men jeg er nok mer tvilende til at det er dokumentasjon på at det er fordi tilbudet er i studentsamskipnaden, at det har så stor effekt. Det er kanskje vel så mye fordi det er et tilgjengelig tilbud. Jeg tror det er vesentlig at vi sikrer at befolkningen har et lett tilgjengelig tilbud, der en unngår unødvendig venting, også når en har psykiske helseutfordringer. Det er grunnen til at vi er så tydelige fra både regjeringens side og de to samarbeidspartienes, Kristelig Folkepartis og Venstres, side, på at vi er nødt til å ha et helt annet løft for tilbudet innenfor psykisk helse i kommunene enn det vi har sett de siste årene. Det er selvfølgelig veldig bra det tilbudet som gis i samskipnadene også. Det er ikke noe motsetningsforhold mellom disse tilbudene, men jeg tror kanskje at en mer dyptgående analyse av suksessen vil vise at det ikke minst også handler om tilgjengeligheten. Den tilgjengeligheten ønsker jeg også at vi skal jobbe for å kunne tilby resten av befolkningen, og kommunene har selvfølgelig også et ansvar for studentenes helsetilbud.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Nei, vi ønsker å redusere ventetiden for å få hjelp innenfor det psykiske helsetilbudet, og derfor ønsker vi også å bygge opp tilbudet i kommunene. Det er også en av årsakene til at regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre har blitt enige om en betydelig satsing – langt mer enn den forrige regjeringen gjorde – for å bygge opp tilbudet innenfor psykisk helse lokalt. I tillegg skal jeg legge fram en stortingsmelding om primærhelsetjenestene, der vi bl.a. skal reversere den profesjonsnøytrale kommunale helse- og omsorgstjenesteloven og stille et lovkrav om psykisk helsetilbud i kommunene. Samtidig har vi blitt enige om å etablere en egen ungdomshelsestrategi, der vi virkelig skal løfte fram betydningen av å ha en ungdomstenkning gjennom hele helsetjenesten, deriblant også et godt helsetilbud til studentene.
Bent Høie (Høyre), 2014-12-16:
Som representanten Toppe er klar over, inneholder dette spørsmålet litt ulike elementer. Det første er det jeg også sa i svaret på det skriftlige spørsmålet, og som jeg nå må ta etter hukommelsen, nemlig at den årlige kostnaden vil være på om lag 400 kr for kvinner i den aldersgruppen, 19–25 år. I en norsk sammenheng kan ikke det ses på som et veldig høyt beløp, og da er det jo alltid et prioriteringsspørsmål om hva vi skal bruke helseressursene på. Her er det snakk om å bruke såpass mye penger – opp mot 70 mill. kr, tror jeg – på å gi gratis prevensjon til en gruppe som i utgangspunktet er helt frisk og fertil. Et annet spørsmål handler om bruken av andre typer prevensjonsmidler, f.eks. kondom. Jeg blir bekymret hvis vi stadig vekk legger opp til en politikk som innebærer at det alltid er damenes og jentenes ansvar å sørge for prevensjon, for da taper vi også kampen mot f.eks. kjønnssykdommer.
Abid Raja (Venstre), 2014-12-16:
Jeg vil aller først benytte anledningen til å takke saksordføreren og ikke minst min medforslagsstiller, Heikki Eidsvoll Holmås, for forslaget. Jeg er selvfølgelig veldig glad for at Venstre i denne saken, og for så vidt også i en sak som kommer litt senere, om bildelingsordning, får gjennomslag. Dette gjennomslaget betyr at lokale og regionale myndigheter får to nye virkemidler for å styrke bymiljøet og nå klimamålene vi alle i fellesskap har forpliktet oss til. Det er viktig. Transportsektoren står for 26 pst. av norske klimagassutslipp. Mens Norges totale klimagassutslipp har økt med 5 pst. siden 1990, har utslippene fra transportsektoren økt med hele 27 pst. For å nå målene i klimaforliket om samlet reduksjon av utslippene og at transportveksten i byområdene skal tas med sykkel, kollektivtrafikk og gange, trengs det flere virkemidler. Miljøkrav til drosjenæringen er et av dem. SV og Venstre har gått sammen om å fremme forslaget, og det får støtte av et bredt flertall. Det er bra. Klimaforliket trenger at vi samarbeider for å finne tiltak for å nå målene vi har satt i fellesskap. Med dette vedtaket blir det mulig for fylkeskommunene å sette krav om at nye drosjer er lav- eller nullutslippsbiler. Med utviklingen av teknologi som har vært for biler den siste tiden, herunder utvikling av plug-in hybrider, vil det være mulig å stille miljøkrav til taxi. Nå har vi både elbiler, hydrogenbiler, plug-in hybridbiler, og det vil også komme flere muligheter. Dette vil være med på å redusere klimagassutslippene og bedre byluften, samtidig som en vil kunne drive drosjenæring.
Abid Raja (Venstre), 2014-12-16:
Jeg har forstått det slik at enkelte i Fremskrittspartiet ikke tror på klimaendringene. Jeg vet også at enkelte i Fremskrittspartiet tror at klimaendringene finnes, men at de ikke er menneskeskapte. Jeg tror de fleste i Fremskrittspartiet er enige om at dieselbiler på vinterstid skaper luftkvalitet som fører til helseplager. Sånn sett vil dette forslaget bidra til at helseplager i storbyene, hvor trafikken er økende, vil gå ned. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvordan planlegger statsråden å være pådriver? Jeg tror at han som jeg er opptatt av at drosjenæringen skal fortsette å være en næring, eksistere og kunne ha gode rammebetingelser. Hvordan kan vi tilrettelegge, slik at vi får bygd f.eks. flere hydrogenstasjoner? Toyota har laget en god bil som man kunne kjøre her i Oslo og i andre storbyer i Norge. Og ikke minst: Hvordan kan vi få ned avgiften man betaler når man hurtiglader en bil? Man sparer tid ved å hurtiglade, men man må betale en større avgift fordi man rett og slett sparer tid. Hvordan vil statsråden være en sterk bidragsyter, slik at vi får på plass en god næring og samtidig får ned utslippene i byene?
Abid Raja (Venstre), 2014-12-16:
Jeg trykket som bare det, men det hjalp ikke.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet, men når representanten her tar opp helt nye forslag for komiteen, må jeg foreta en viss klargjøring med tanke på behandlingen. Komiteen er altså enstemmig i den innstillingen som ligger her. Det har vært en bred høring på forslaget, og 26 høringsinstanser har kommet med innspill. Det er kun fire som er negative, elleve av høringsinstansene støtter forslaget, åtte har ingen merknad, og tre har både for- og motargumenter i sine svar. Det som er viktig for oss, er at dette er en justering i tilknytning til den nye politiregisterloven som trådte i kraft. Det var sånn at botidskravet som grunnlag for vandelsvurderingen av utenlandske statsborgere som søker om kjøreseddel for å utføre persontransport på vei, fulgte fram til 1. juli 2014 av håndhevingsinstruksen fra Politidirektoratet. Men etter at den nye politiregisterloven trådte i kraft, er det krav om at sånne bestemmelser da må følge lov eller forskrift. Det er derfor dette forslaget ligger her, for å fortsette akkurat med det samme som har vært hele tiden, og, som sagt, det er en enstemmig komite som står bak dette. Det er veldig viktig at vi ikke gjør dette til en debatt om tredjelandsborgere utenfor EØS og Europa, det er ingen innvandringsdebatt. Og det er viktig for oss å se at det er hold i det som ligger her med hensyn til lovverket, og det er det som har ligget der hele tiden. Det er bare det at selve saken da datt mellom to stoler, for å si det sånn, og vi må nå fange det opp etter at den nye politiregisterloven trådte i kraft.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Dette er en saldering, en regulering, en justering – det høres nesten ut som Pompel og Pilt. Men det er jo det vi har nå. Det er alt det uforutsette som skjer i løpet av et år, og på slutten av året må vi foreta denne salderingen. Ta for eksempel flommen på Vestlandet. Det er klart at det kreves å ta noen grep innenfor den rammen som ble satt i vedtaket i desember i fjor. For eksempel ser vi også behovet for kapital til drift av jernbane, istedenfor investeringskapital som man ikke har klart å bruke. Sånne justeringer finner sted hver desember. Så det er ikke så mye å si i forhold til dette, men jeg vil bare presisere: En hel komité merker seg at en etablering av et utbyggingsselskap for vei er på trappene. Det samme gjelder dette interimsstyret. Det er ikke noe mer å si – jeg trenger ikke trekke ut tiden lenger enn det. Dette er en god saldering, og det må til.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Vi har jo vært med og diskutert denne saken, men i komiteen vår sitter ikke SV, og SV har som kjent kommet med forslag på bordet i dag, som representanten nettopp har referert. I den høringa som har vært, har det vært noen innsigelser mot forslaget som nettopp går på tredjeland – med tanke på mulighet for løyve – det er jo en innskjerping i forhold til i dag. Med forslaget til SV ønsker man å åpne for at man kan nytte skjønn når det gjelder å åpne for tredjeland. Vi ser også at både store organisasjoner som LO og for så vidt subsidiært NHO Transport påpeker den mangelen som ligger i forslaget, og påpeker det minuset som ligger akkurat relatert til disse partene. Så en viss oppmyking, en mulighet for en sånn vurdering, synes i hvert fall vi i Arbeiderpartiet er fornuftig, så vi vil gå for forslagene som er framsatt av SV i dag.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
I Prop. 32 S forlenges innkrevingsperioden for E18 gjennom hele Vestfold med fem år, fra 15 til 20 år. Dette gjøres for å kunne sette ned bomsatsene fra 88 kr til 57 kr. Fremskrittspartiet gikk til valg på at de skulle fjerne alle bomstasjonene. Realiteten er en helt annen. Bomometeret til TV 2 viser nå snart 9,5 mrd. kr. Fremskrittsparti-ministeren har også lagt fram nye vegprosjekter med nesten 10 mrd. kr i nye bompengeprosjekter. Så når man ikke har lyktes med det man gikk til valg på, kommer man med alternative forslag som totalt sett gir mer i bompenger til bilistene i Vestfold. TV 2 har anslått merkostnadene til 1,8 mrd. kr i ekstra kostnader. Jeg har registrert at ministeren har påstått at dette regnestykket er feil, og mitt spørsmål er da: Hva er ekstrakostnadene totalt for bilistene ved å forlenge bompengeinnkrevingen med fem år?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Jeg registrerer at ministeren ikke har fått Fremskrittsparti-kalkulatoren til å virke og ikke vil gi meg noen tall. Regjeringen har også varslet et forslag til en rentekompensasjonsordning for bompengelån, som han også sa i sitt innlegg. Arbeiderpartiet er positiv til å drøfte og se på fornuftige endringer og justeringer av beregningstekniske renter for bompengelån. Det har vi allerede vist i flere saker. Men når det gjelder den nye rentekompensasjonsordningen, avventer vi en sak om det. Dette ser ut som en ny og byråkratisk måte å ordne dette på, som man i stedet kunne ha løst ved å øke bevilgningene. For kompensasjonen må jo nødvendigvis hentes fra statsbudsjettet, og da ville man hatt en reell mulighet til å diskutere om ekstrapengene heller burde gått til mer veg og bane. Jeg har derfor følgende spørsmål til ministeren: Når vil saken om rentekompensasjonsordningen komme til Stortinget? Og hvordan skal den finansieres?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Bare kort: Påstanden her er at det nesten er slik at Arbeiderpartiet ikke ønsker å bygge veg. Det er faktisk tvert imot, det er jo det vi sier – at man i en sak burde åpne også for det prinsippet. Her har ministeren fulgt et prinsipp der man kun går for å redusere takstene eller kutte ned på innkrevingstida. Jeg registrerer også at ministeren ikke vil svare på hvordan han skal finansiere denne rentekompensasjonsordningen, så jeg kan gjerne spørre ham igjen: Er det gjort noen beregninger på hvor mye dette utgjør i rentekompensasjon? Og hvorledes vil man finansiere dette?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Jeg skal være kort, men når det blir påstått ting som ikke er riktig, er jeg nødt til å rette opp i det. Det er vitterlig sånn at ministeren prøver å framstå her med at man overoppfyller samferdselsbudsjettet og andre budsjett. Vi har nettopp vedtatt rammene for årets budsjett, og da var det vitterlig ikke sånn. Da var det faktisk sånn at Arbeiderpartiet hadde 1,5 mrd. kr mer til samferdsel enn Fremskrittspartiet, og man kunne se langt etter de 45 mrd. kr som Fremskrittspartiet for et år siden sa at de skulle løfte inn i samferdsel. Jeg synes ministeren, når han står på talerstolen her, burde opptre litt mer ryddig i forhold til hva satsingene var. Jeg vil også minne om at vi i tillegg hadde betydelig høyere ramme til kommunene og fylkeskommunene, som ikke minst er viktige for den sektoren vi diskuterer i dag – for at både kommuner og fylkeskommuner er i stand til både å vedlikeholde og bygge ut veiene sine.
Helge Orten (Høyre), 2014-12-16:
Jeg vil også takke Stortinget for en interessant debatt. Jeg vil gjerne kalle det interessant, for det har blitt en frisk debatt om en proposisjon hvor vi stort sett er enige om det aller meste, bortsett fra fv. 545, der flertallet går inn for å utvide bompengeperioden med ytterligere to år. Det er litt interessant – nå må jeg kanskje formulere meg slik at jeg blir siste taler i dag – at når vi på E18 i Vestfold følger lokale ønsker, reduserer bompengesatsene og øker nedbetalingstida noe, lager et opplegg som er i tråd med det fylkeskommunen og andre lokale instanser ønsker, blir vi kritisert for det. Det som skjer i etterkant i kveld, når vi skal votere, er at alle kommer til å stemme for. Det er en merkelig situasjon. Når det gjelder E18 i Østfold, kom det sterk kritikk for at vi bruker noen statlige kroner på å prøve å få til et spleiselag for å løse et problem. Så blir vi kritisert for det, men når vi skal votere i kveld, stemmer alle sammen for. På E16 gjør vi også forbedringer i forhold til det opprinnelige opplegget, og så blir vi også kritisert for det. Så skal vi votere i kveld, og så stemmer alle sammen for. Det er en veldig pussig debatt. – Jeg vet ikke om pussig er et parlamentarisk uttrykk, men jeg prøver meg likevel. – Det er en veldig pussig debatt fordi vi lager en debatt ut av en proposisjon hvor vi strengt tatt er enige om det aller meste, bortsett fra ett punkt der det er snakk om å øke bompengeperioden på fv. 545. Så lager vi en stor debatt ut av noe som vi stort sett er enige om, og som alle sammen kommer til å stemme for i salen senere. Det ble en interessant debatt, og jeg takker for debatten. Som saksordfører var det interessant å få lov til å lede dette, slik at vi nå kan se slutten på det i stortingsbehandlinga.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Statsråden har rett i at han og denne regjeringa kuttar bompengar. Dei har sidan dei kom i regjering, kutta bompengar med, så langt eg har funne ut – altså sparte bompengar for bilistane grunna ny politikk – 1,65 mrd. kr. På same tida har dei òg lagt fram for oss – me har vedteke, og dei har tilrådd – auke i bompengar til 9,741 mrd. kr. Altså: Netto 8,91 mrd. kr meir i bompengar skal folk som køyrer bil, betala nå etter at dei kom i regjering. Fylkesveg 545 Fitjar-Stord vert dratt fram som den store saka – 49,5 mill. kr. Me får høyra frå statsråden at Arbeidarpartiet er prinsipplaust. Det ser ut som det er eit fleirtal i denne salen som går inn for dette. Er stortingsfleirtalet prinsipplaust, ifølgje statsråden?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Eg har ikkje utfordra statsråden på dette; eg har lest og referert summar ut frå slik som me har rekna det i hop, etter at Framstegspartiet kom i regjering. Då synest eg ikkje det er rett å ta dette tilbake på oss. Mitt hovudpoeng er at i denne 545-saka så har me jo argumentert for at me varetek nytteprinsippet.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Eg vil først berre seia at Arbeidarpartiet sjølvsagt òg står bak og støtter dette forslaget om å gje fylkeskommunane moglegheit til å stilla miljøkrav. Samferdselsministeren og klima- og miljøministeren skreiv 29. oktober ein kronikk som heiter Framkommelighet + miljøtiltak = Klimapolitikk for fremtiden. Der står det veldig mykje, bl.a: «Vi bor i et langstrakt land. For noen vil bilen være det rasjonelle valget. Derfor vil vi stimulere til at flere kan velge kjøretøy med mer miljøvennlig teknologi.» Mitt spørsmål er: Kva for konkrete stimuli ser statsråden for seg overfor drosjenæringa spesifikt?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Takk til statsråden for svaret. Eg oppfatta at statsråden i sitt hovudinnlegg eigentleg var veldig positiv til dette og positiv til forslaget. Eg kunne tenkt meg å spørja: Er det sånn at statsråden synest at hans partikollegaer som sit i komiteen, like så godt berre kunne gått inn for det, i og med at statsråden seier han vil gjera så mykje med det?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Denne saka dreiar seg om å opna for nye løysingar. Folk tek nye og miljøvennlege val i kvardagen, og det er eit folkeleg miljøengasjement som me må leggja til rette for. I 2013 foreslo representantar frå Arbeidarpartiet at Oslo kommune skulle leggja betre til rette for slike bildelingsordningar. Det er vedteke i samferdsels- og miljøkomiteen å utarbeide ein bildelingsstrategi for kommunen, og mange av partia stiller seg bak. Her går lokalpolitikarane føre oss. Samferdselsbyråd Guri Melby seier at dei er klare til leggja til rette for offentlege parkeringsplassar dersom dei får forskrifter og nye skilt for bildeling på plass. Derfor hastar det med å få dette inn i parkeringsforskriftene. Mitt spørsmål til statsråden vert då: Vil statsråden sikra at forskrifta kjem på plass, slik at Oslo kan gå i gang med å laga reserverte plassar for bildeling alt neste år? Det gjeld for den del òg Bergen, som hungrar etter det.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2014-12-16:
Då må eg seia at eg er glad. Eg er glad for at det no vert sagt at dette skal på plass no i 2015. Eg er òg glad for at eit samla storting er for denne løysinga og for andre løysingar, som representanten Elvestuen var inne på, som går litt i same gate, men som gjev kommunane og fylka moglegheiter til å ta desse vala sjølv, og å gjera tiltak som gjer det betre miljømessig og trafikalt i byane.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-12-16:
Jeg skal bare knytte noen få betraktninger til det som foreligger av endringer i statsbudsjettet på Samferdselsdepartementets område for 2014. Senterpartiet slutter seg i stor grad til forslagene som foreligger, men har noen kritiske merknader i saken, som framgår av innstillingen. Det er etter Senterpartiets syn viktig at vi klarer å følge opp bevilgningene til flomskadene på Vestlandet i høst, og det foreligger jo forslag om å gjøre det. Det er bevilget 10 mill. kr til akuttiltak under og rett etter flommen. Det er viktig at vi også i fortsettelsen følger opp med nødvendige bevilgninger for å sette i stand og for å forhindre nye flomskader. Det er viktig at vi både klarer å forebygge ras, og at vi kan være raskt ute med tiltak for å rette opp når det skjer. Det er ingen tvil om at det er ganske krevende for dem som bor i områder der det er rasutsatt. Det er også krevende for næringslivet med tanke på forutsigbarhet når det gjelder transport. Så rassikring er et utrolig viktig område, som vi må prioritere i framtiden. Senterpartiet er veldig positiv til at regjeringen følger opp det som lå i Nasjonal transportplan om å effektivisere bompengesektoren og redusere antall bompengeselskaper. Det var en av de tingene som Nasjonal transportplan pekte veldig tydelig på. At man følger opp det så bra, er vi tilfreds med, og vi har tro på at det vil være et godt virkemiddel i framtiden.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-12-16:
Det er viktig å sikre bedre luftkvalitet i byene. Det er det lokale klimaarbeidet som kommunene og fylkeskommunene står for, som spiller en rolle på mange områder. Å gi kommunesektoren større handlingsrom lokalt for å bedre luftkvaliteten og bidra til styrket klimafokus er riktig. Senterpartiet mener imidlertid at hensynet til taxinæringen tilsier at vi ikke kan gå for fort fram. Kostnadsøkningen kan bli så stor at det vil virke negativt for næringen. Mange steder i landet er det fortsatt sånn at det ikke er godt nok utbygd med lade- eller påfyllingsstasjoner – hvis vi snakker om den typen biler – og da vil valget være svært vanskelig å følge opp når det gjelder en del av bilparken. Det er også et sammenfall at særlig den delen av taxinæringen som kjører lange turer, ikke da får den muligheten til påfylling av f.eks. strøm på strekningen, og det i de samme områdene der taxinæringen sliter med lønnsomhet og det kanskje bare er enkeltpersonbedrifter. Derfor mener Senterpartiet at det er viktig å sikre forutsigbare og hensiktsmessige overgangsordninger for taxinæringen, og at man ikke går for fort fram, sånn at det er mulig for næringen å være med på et klimaløft som vi alle egentlig mener er fornuftig.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2014-12-16:
En av de tingene som er nødvendig for at dette skal bli praktisk gjennomførbart, er at det blir ladestasjoner og påfyllingsstasjoner etter hvert som det kommer hydrogenbiler. Hvordan vil statsråden se til at man greier å få bygd ut dette på landsbasis, sånn at det er mulig å kjøre over lange distanser rundt omkring der det er mer spredt bygd og man ikke har de mulighetene som er i dag?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Det er interessant at TV 2s bomometer blir tatt opp, for det viser jo nettopp omfanget av bompengeprosjekter som ble vedtatt under forrige regjering. Dagens regjering har fjernet bompenger på sju strekninger, vi har bevilget penger for å redusere gjelden i flere prosjekter, som kan få ned takstene eller nedbetalingstiden, og vi jobber med en bompengereform som har som mål å redusere dette ytterligere. Jeg registrerer at i dagens debatt går Arbeiderpartiet imot å fjerne bompenger et sted, slik at det en kritiserer regjeringen for ikke å gjøre, stemmer en selv for og er med på å lage et flertall for at ikke skal kunne skje. Når det gjelder E18 i Vestfold, er det et trafikksikkerhetstiltak i all hovedsak, et trafikksikkerhetstiltak som alle partiene i Vestfold ser nødvendigheten av, men som dessverre Arbeiderpartiet og Senterpartiet har skapt spill om her. For meg er det viktig å prøve å lede trafikken vekk fra skoler, barnehager og handlegater, som vi vil få til nettopp ved å ha lavere takst. Det vi også ser på, er at dynamikken ved å få en lavere takst betyr at flere vil velge å bruke motorveien i stedet for lokalveier, og da er det fornuftig, og da får en også tatt inn mye av de pengene en taper på ikke å ha høyere bomtakster.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Som jeg sa i mitt innlegg, vil dette komme til Stortinget i løpet av 2015, og selvsagt vil dette, som alle andre grep staten gjør, finansieres over statsbudsjettet. Jeg er veldig glad hvis Arbeiderpartiet støtter dette, men det har ikke akkurat vært en veldig tydelig, prinsipiell linje gjennom det som Arbeiderpartiet fremmer. For i denne innstillingen argumenterer Arbeiderpartiet for at en egentlig burde forholdt seg til det som Arbeiderpartiet skrev i innstillingen til NTP, nemlig om å ha enhetlige takst- og rabattordninger. Så kommer en til saken om E16. Da skal en plutselig ikke lenger ha enhetlige takst- og rabattordninger. Det er prinsippløst. For fv. 545 har Arbeiderpartiet snakket lenge om at en må ha nytteprinsippet i bunnen, men på dette prosjektet gjelder ikke det lenger. Det er prinsippløst. Når det gjelder E18 i Vestfold, har vi sagt at vi skal forlenge nedbetalingstiden som et midlertidig tiltak, med en målsetting om en fullstendig reform. Dette er en forsmak på hva reformen kan gjøre: Det vil bety at en vil få lavere takst, mer trafikk på veien, mindre på sideveiene. Arbeiderpartiet har altså ingen alternative forslag, men allikevel utfordrer de og er kritiske i salen. Derfor hadde det vært interessant om Arbeiderpartiet brukte taletiden til å si hva de faktisk vil selv, og ikke bare kritisere alle andre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Dette er det tredje spørsmålet jeg nå fikk – jeg fikk kvittert ut begge de foregående spørsmålene, men spørreren later som om han ikke får svar. Jeg sa altså at rentekompensasjonsordningen ville bli fremmet i 2015. Jeg sa at den ville bli finansiert over statsbudsjettet. Det betyr at det blir en prioritering i statsbudsjettet. Så registrerer jeg også at Arbeiderpartiet legger opp til en debatt der en skal være kritisk til at en ikke får fjernet bompenger – dette er noe som altså Fremskrittspartiet burde skjemmes over, men Arbeiderpartiet kommer altså til å kjempe med nebb og klør mot å redusere bompenger fordi en heller vil bruke pengene annerledes. Det er en diskusjon som jeg tar imot med åpne armer, men det viser jo igjen at Arbeiderpartiet akkurat som i sitt alternative budsjett må øke skatter og avgifter med 10 eller 13 mrd. kr – avhengig av hvordan Arbeiderpartiets kalkulator virker – og finansiere ytterligere tiltak, istedenfor å vise en vilje til å finansiere innenfor de budsjettrammene som regjeringen legger. Det samme gjelder for bompenger: Denne regjeringen bygger mer vei og mer vedlikehold enn den forrige regjeringen, og vi gjør det med mindre bompenger og lavere bilavgifter. Det handler om å prioritere, og det handler om å drive god politikk.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Stortingsflertallet er ikke prinsippløst. Jeg henviste her til fire ulike bompengesaker der Arbeiderpartiet har tatt motstridende standpunkt i samtlige fire saker. Det er prinsippløst. Det de andre partiene har gjort, er derimot å ha en klar linje i alle fire sakene, som i denne Fitjar-saken betyr økte bompenger. Men nå har jeg altså igjen blitt utfordret – for fjerde gang – av Arbeiderpartiet i denne salen på hvorfor ikke Fremskrittspartiet i regjering bidrar til lavere bompengetakster, samtidig som Arbeiderpartiet er veldig fornøyd med at stortingsflertallet går imot å fjerne bompenger. Da må jo Arbeiderpartiet her begynne å si hva de selv mener. Ønsker en å redusere bompengetakster og jobbe med regjeringen for å få til det der vi har foreslått det, eller mener en at en ikke skal redusere bompengetakster? Da bør en heller flagge det standpunktet istedenfor å prøve å spille over hele banen. Det er litt interessant at da vi f.eks. diskuterte E16 Kongsvinger-Slomarka, så hadde altså ikke forrige regjering lagt inn en eneste formildende omstendighet for innbyggerne der, men nå er de plutselig veldig bekymret over det. Da er min undrende tanke: Hva er det Arbeiderpartiet har sett nå, som de ikke så da de faktisk hadde makt og styring selv?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Jeg hører hva Arbeiderpartiet argumenterer med nå, og så bare minner jeg om at i den proposisjonen de selv la fram for et par år siden om akkurat samme sak, da de satt i regjering, så var argumentasjonen stikk motsatt. Det er der det blir prinsippløst, når en i regjering hadde én argumentasjon for et standpunkt, mens en i opposisjon har valgt et helt annet, og når prinsippet varierer fra sak til sak. Men det er helt riktig at Fremskrittspartiet har gått til valg på lavere bompengetakster. Vi har vært alene om det. Vi sitter i en regjering som allikevel har sagt vi skal bygge mer vei enn det som var planlagt, og ha lavere bompengetakster enn det som var planlagt. Jeg synes det er ganske bra for et parti som har 29 representanter i Stortinget, å klare faktisk å vinne fram i en del saker der 140 representanter mener det motsatte. Det betyr også at vi må svelge en del bompenger, sånn er det, men jeg tror også at Arbeiderpartiet kjenner til at en må gi og ta når en skal sitte og styre. Uansett synes jeg det er ganske bra når Arbeiderpartiet også oppsummerer at bilistene altså har spart over én milliard kroner i bompenger, som de ikke ville spart om forrige regjering fortsatte, rett og slett fordi vi har en ny regjering som tenker annerledes. Med bompengereformen på gang vil de gevinstene bli enda større for bilistene.