Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2008-06-16:
Det uregistrerte, urapporterte og ulovlige uttaket av fisk i Barentshavet og Norskehavet har vært et sentralt tema for drøftingene i Den blandede norsk-russiske fiskerikommisjon de siste årene. Selv om avtalepartene så langt ikke har blitt enige når det gjelder omfanget av det uregistrerte og ulovlige uttaket, er norske og russiske fiskerimyndigheter enige om at problemet er alvorlig. På bakgrunn av dette har Riksrevisjonen og Den russiske føderasjons riksrevisjon gjennomført en parallell revisjon av forvaltningen av fiskeressursene i Barentshavet og Norskehavet. Meg bekjent er dette en nyvinning i revisjonsarbeidet innenfor denne sektoren, som også vil bli fulgt opp overfor andre sektorer i framtiden. Målet med undersøkelsen har vært å vurdere måloppnåelsen og effektiviteten av nasjonal oppfølging og gjennomføring av bilaterale avtaler mellom Russland og Norge, og ikke minst vedtak fattet av Den blandede norsk-russiske fiskerikommisjon. Et forsiktig anslag over totaluttaket av torsk i Barentshavet og Norskehavet viser et overfiske på over 100 000 tonn i 2005. Dette minimumsanslaget innebærer at hver fjerde torsk som tas ut av Barentshavet og Norskehavet, blir tatt utenom fastsatt kvote, noe som understreker denne sakens store betydning. Undersøkelsen viser at russiske fartøy står for en betydelig del av det uregistrerte uttaket. Det ulovlige og uregistrerte fisket gir seg utslag i reduserte nasjonale kvoter, og medfører et dårligere driftsgrunnlag også for den norske fiskeflåten, noe som også er særdeles viktig å ta med. Situasjonen er alvorlig både av hensyn til rettssikkerhet og av markeds- og omdømmehensyn. Det ulovlige fisket straffer de aktører som driver lovlig, det er ødeleggende for markedet og for næringens omdømme. Vi vet at markedstrender medfører noe økt fokus på bærekraft og lovlig fiske. Undersøkelsen viser at russiske myndigheter i liten grad har fulgt opp enkelte kommisjonsvedtak, bl.a. i forhold til informasjonsutveksling med norske fiskerimyndigheter om satellittsporing, omlasting og landing i tredjeland. Komiteen beklager at disse sentrale tiltakene for å løse utfordringene med ulovlig fiske og omlasting i Barentshavet og Norskehavet ikke er fulgt opp av russiske myndigheter. Norske myndigheter må derfor i enda sterkere grad enn før tilstrebe bedre samhandling for å få dette på plass. Komiteen mener det er viktig at Norge viderefører og forsterker sin positive rolle som pådriver i denne sammenhengen. Av undersøkelsen går det videre fram at den norske ressurskontrollen er bredt anlagt og i all hovedsak fungerer etter hensikten. Den norske kvotekontrollen er grunnleggende for ressurskontrollen. Undersøkelsen viser at både Fiskeridirektoratet og salgslagene har bidratt til å styrke kvotekontrollen i løpet av de siste årene. Samtidig viser undersøkelsen at det fortsatt er rom for å styrke kvotekontrollen og bedre avregningen av enkeltkvoter og totalkvoter. Komiteen mener det er viktig med en enhetlig praksis og forvaltning, og at salgslagene har en viktig kontrollfunksjon innenfor norsk fiskeriforvaltning. Komiteen forutsetter at salgslagenes kontroller utover kvotekontrollen avklares, for å sikre lik praksis på området. Det forutsettes ikke minst at alle salgslag følger opp sine kontrollforpliktelser. Riksrevisjonen påpeker videre at for å sikre bedre kontroll med fangstuttaket nord for 62. breddegrad, skal utenlandske fartøy melde seg til Kystvakten for kontroll på ett av sju kontrollpunkter ved avslutning av fiske i norsk sone. Denne ordningen gjelder også ved fiske i territorialfarvannet ved Svalbard, men omfatter ikke fiskevernsonen rundt Svalbard. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen stiller spørsmål ved om dette gir svakere kontroll i fiskevernsonen enn i de andre farvannene som er omfattet av ordningen. Komiteen understreker at Fiskeri- og kystdepartementet må sikre at kontrollen i fiskevernsonen rundt Svalbard er like god som i øvrige norske jurisdiksjonsområder. Norge har vært et foregangsland når det gjelder å utvikle internasjonale bestemmelser for bruk av såkalte administrative sanksjoner mot utenlandske fartøy. Når det gjelder utenlandske fartøy som deltar i ulovlig, urapportert og uregulert fiske, har komiteen merket seg at det har vært begrenset bruk av sanksjoner som nektelse eller tilbakekalling av lisens, eventuelt kombinert med en «svarteliste». Komiteen vil understreke at administrative sanksjoner er et viktig virkemiddel norske myndigheter har til rådighet når en flaggstat ikke oppfyller sine flaggstatsforpliktelser, eller når fartøy og foretak deltar i ulovlig eller uregistrert fiske. Komiteen mener således at regelverket må videreutvikles når det gjelder slike sanksjonsmidler. Riksrevisjonen understreker viktigheten av at de nye norske lovhjemlene blir anvendt i de tilfellene hvor de internasjonale bestemmelsene på området ikke er tilstrekkelige. De nye norske lovhjemlene går lenger enn de internasjonale, slik at det også foreligger adgang til å treffe unilaterale administrative tiltak etter en nasjonal internrettslig vurdering mot utenlandske fartøy. Komiteen støtter Riksrevisjonens synspunkt, at de nye norske hjemlene må anvendes i de tilfeller hvor de internasjonale bestemmelsene på området ikke er tilstrekkelige. Avslutningsvis vil jeg anbefale komiteens innstilling.