Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-17:
Dette er den mest omfattende frihandelsavtalen Norge noensinne har inngått, med unntak av EØS-avtalen. Det er en avtale som er av stor betydning for norsk næringsliv. Regjeringen har gjort et solid stykke politisk arbeid for å sikre norske interesser i forhandlingene og for særlig å sikre fortsatt gode vilkår både for sjømatnæringen og for jordbruket. I avveiningene rundt de begrensede kvotene på tollfrie jordbruksprodukter som er innrømmet Storbritannia fra norsk side, er det lagt avgjørende vekt på å skjerme de grasbaserte produksjonene. Denne regjeringen står opp for importvernet av norsk landbruk i tråd med Granavolden-plattformen. Det er helt avgjørende for at vi skal kunne ha et levende og aktivt landbruk i hele landet også i framtiden. Landbruket og landbasert matproduksjon er Norges største fastlandsnæring med over 80 000 arbeidsplasser i hele landet. Norge som et høykostland med lite dyrket mark og et klima og en topografi som i utgangspunktet ikke er godt egnet for omfattende jordbruksproduksjon, er helt avhengig av å kunne være beskyttet mot billige importerte jordbruksvarer fra utlandet. Storbritannia er Norges nest viktigste handelspartner etter EU. Derfor var det viktig for regjeringen og for norsk næringsliv at vi nå har fått på plass en god og velfungerende frihandelsavtale med Storbritannia. Det er det landet i verden som mottar mest av norsk eksport, og verdien av denne eksporten utgjør mer enn 22 pst. av Norges samlede eksport. I tillegg til den store handelen med varer og tjenester er det bilaterale forholdet mellom Norge og Storbritannia godt og omfattende. Det dekker et bredt spekter av politikkområder, alt fra handel og økonomi, forsvar og sikkerhet, energi, klima, utviklingspolitikk, polare spørsmål til kultur, idrett og utdanning. Det er om lag 17 000 britiske borgere som er bosatt i Norge, og rundt 30 000 nordmenn er bosatt i Storbritannia. Storbritannia er bl.a. en svært viktig destinasjon for norske studenter. Ikke minst er Storbritannia Norges viktigste europeiske militære allierte. Den sikkerhets- og forsvarspolitiske dimensjonen utgjør også en bærebjelke i vårt overordnede bilaterale forhold. I forbindelse med inngåelsen av denne avtalen er det også verdt å minne om de nære forbindelsene som har vært mellom Norge og Storbritannia gjennom historien. I år 793 ble munkene ved klosteret på Lindisfarne angrepet av norske vikinger, noe som markerte starten på vikingtiden. Det ble en kombinasjon av handel og plyndring, der nordmennene etter hvert tok over styringen av flere områder i Skottland og Irland. Dublin ble grunnlagt av norske vikinger 50 år senere, og impulser fra kristen keltisk kultur nådde våre strender i stadig sterkere grad, gjennom både treller, handelsreisende og misjonærer. Den irske kongsdatteren Sunniva kom med sitt følge til Norge en gang på 900-tallet. Noen i følget gikk i land på øya Kinn, mens Sunniva og de fleste andre gikk i land på øya Selja, som ligger ytterst i Nordfjord i Sogn og Fjordane. Kristendommen i Norge har sterke irske og keltiske røtter, og da Olav den hellige innførte kristenretten på Moster i 1024, var også biskop Grimkjell fra England med som rådgiver i arbeidet med å innarbeide et kristent verdigrunnlag og kultursyn i lovene. Vi kunne nevnt mange flere koblinger mellom Norge og Storbritannia gjennom historien, men den viktigste er kanskje likevel at da Norge fikk sin egen konge i 1905, var det fetteren til to britiske konger, Edvard VIII og Georg VI, som steg i land i Oslo, den unge kong Haakon med sin britiskfødte dronning Maud og vesle kronprins Olav på armen. Derfor var det naturlig at kong Haakon og den norske regjeringen søkte tilflukt i London under annen verdenskrig, da Storbritannia sto opp mot tyranniet, kjempet for vår frihet og siden har vært vår viktigste allierte i Europa. Norge og Storbritannia har sterke historiske bånd som binder oss tett sammen, og vi har en grunnleggende og sammenfallende interesse i en regelstyrt verdensorden tuftet på et felles verdigrunnlag. Våre to lands utenriksdepartementer arbeider nå med en felles erklæring om det bilaterale samarbeidet mellom Storbritannia og Norge. Erklæringen slår fast at samarbeidet er tuftet på et felles verdigrunnlag, og det blir nedfelt et prinsipp om regelmessige konsultasjoner på politisk nivå. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at regjeringen har loset i land en trygg og forutsigbar avtale for norsk næringsliv som ikke minst ivaretar hensynet til landbruk og marine næringer. Også de maritime næringene er godt ivaretatt. Vi er ekstra glad for at de lange forbindelsene mellom våre folk videreføres gjennom et bredt bilateralt samarbeid, inkludert det som har med sikkerhet og forsvarspolitikk å gjøre. Norge og Storbritannia vil føre videre sitt gode og nære forhold som naboland – historisk, politisk og økonomisk – også inn i framtiden.