trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Eg kan kanskje starte med å svare på det siste først. I Stortinget ligg det eit oppmodingsvedtak som går på nettopp dette med å få til forenkla godkjenningsordningar for bubilar. Ein del av det ansvaret ligg hos Finansdepartementet, faktisk det meste av det, og sjølv om det kunne ha vore freistande å ha vore både finansminister og samferdselsminister samtidig, er det ikkje sånn, så der må eg jobbe saman med finansministeren nettopp for å sjå på gode løysingar på det området. Så er eg opptatt av det representanten Bård Hoksrud også tar opp: Me ønskjer å ha tilgjengelegheit for trafikkstasjonane. Det er gjort eit betydeleg arbeid no knytt til korona og smitterestriksjonar. Me stengde i realiteten landet ned, og da blei det tatt ned veldig mykje på kort sikt. Så har me vore opptatt av å sikre å ta det opp igjen. Da skal det skje innanfor smittevernfagleg rådgiving, men eg vil sjølvsagt sjå på at me får størst mogleg openheit.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
For eksempel dette med bubilar: Det er ofte dei som sel bubilar, som må vise fram bilane, og eg håper at det ikkje tar for lang tid før me slepp å dra innom trafikkstasjonen med bubilar. Dette er seriøse aktørar som driv godt. Det meiner eg det bør jobbast for. Me har sett kva slags digital revolusjon me har vore gjennom her – tenk om nokon hadde sagt til meg for eitt år sidan at òg me i denne salen skulle bli så gode digitalt som me har blitt det siste året. Så her kan det skje ganske mykje, f.eks., som representanten Mossleth peiker på, med webkamera – godkjenning av eksempelvis traktorar på den måten. Her trur eg det er fleire moglegheiter. Statens vegvesen har vist evne til nettopp å jobbe godt digitalt, så her trur eg det er mange moglegheiter, og det er dei moglegheitene eg ber Statens vegvesen no jobbe godt med vidare.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Det kom eit forslag frå Statens vegvesen som nettopp gjekk på dette med MC, og då me såg på det forslaget, valde me faktisk å sjå bort frå det faglege rådet me fekk frå Statens vegvesen, og leggje MC-opplæring og moglegheit til det nærare folk, fordi me synest det er viktig at det er i nærleiken. Eg har sjølv vakse opp i Distrikts-Noreg. Eg trur nok at tilbodet på ein del av desse stasjonane har vore minst like godt i Distrikts-Noreg som i ein del av byområda i Noreg. Det kan me vere bevisst, men det er òg ein fordel som har vore for Distrikts-Noreg som me er opptatt av å vareta. Me går ikkje vidare med strukturendringar no. No er det innhaldsmessige føringar me jobbar vidare med, og her har eg og Statens vegvesen fått ein marsjordre om å jobbe vidare med digitalisering og sjå på den typen betre løysingar. Når me har greidd det, kan me kome tilbake til struktur, men det vil naturleg nok ta noka tid.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Ja, det meiner eg. Så trur eg òg det er viktig å forstå at når me frå staten si side vurderer den typen endringar, må me ikkje berre sjå på kva som er staten si rekning, me må òg sjå på rekninga for folk der ute som må dra lenger, og for bedrifter som må reise lenger. Samtidig må me heller ikkje gå i den fella at ingen endringar skal vere ei moglegheit. Eg la merke til at representanten Arne Nævra nemnde Posten. Posten er eit eksempel på eit selskap som har vore i omstilling nesten kontinuerleg i 20 år og har gjort det på ein ganske imponerande god måte. Eg jobba sjølv i Posten heime på postkontoret på Rubbestadneset. Det forsvann for 15 år sidan, men paradoksalt nok trur eg at dei som bur i heimbygda mi, er meir fornøgde med posttilbodet i dag, fordi det er i nærleiken av butikken, det er lengre opningstid, og ein bruker Posten mindre i dag enn ein f.eks. gjorde for 20 år sidan.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Eg vil også takke for ein god debatt, men eg har lyst til å understreke at regjeringa aldri har føreslått å leggje ned Mysen trafikkstasjon. Ja, me reduserte tilbodet. No legg me det på is. Det blir ingen strukturendringar, og me ser på innhaldet. Det går me i gang med med ein gong, saman med Statens vegvesen. Men Sverre Myrli synest nesten synd på Statens vegvesen – når me har meir enn dobla vegløyvingane på sju år. Me har fått Nye Vegar også. Eg vil seie at det har vore ein innovasjon og ei fornying også for Statens vegvesen. Det er litt som då TV 2 kom. Då blei NRK betydeleg betre, og det er eigentleg akkurat det same me har sett for vegutbygging. I dag har Statens vegvesen større, fleire og meir spennande prosjekt enn nokon gong. Også på denne delen jobbar dei utruleg godt med digitalisering og innovasjon, og dei har levert på effektiviseringskravet som me allereie har sett. Så er det jo slik at ein del av dei som jobba der, har gått til fylka, men det var fordi fylka fekk 45 000 km med fylkesvegar i 2010 og har ansvar for det. Det er også naturleg at dei har tilsette som følgjer det opp. Eg opplever at det er eit veldig godt samarbeid mellom fylka og Statens vegvesen etter den overgangen. Eg opplever ein offensiv etat som det er ingen grunn til å synast synd på.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-02-02:
De ulike variantene av regjeringen Solberg har de siste årene gjort det til sin paradegrein å sentralisere en rekke tjenester under dekke av effektivisering og digitalisering. Effektivisering for dem som har fått tjenestene lenger vekk, har det vært lite snakk om. I dag snakker vi om trafikkstasjoner. Gjennom flere år har regjeringen kommet med en rekke forslag som innebærer nedleggelse av trafikkstasjoner og reduksjon av tilbudene hos disse. Ved hjelp av innleide konsulenter har regjeringen brukt masse penger og ressurser på å utrede uten at løsningene har kommet på plass, noe vi også har fått bekreftet i dag. Like ofte som regjeringspartiene har lagt fram sine alternative forslag om sentralisering av trafikkstasjonene, har Senterpartiet protestert, nettopp fordi regjeringens forslag om sentralisering av trafikkstasjoner føyer seg inn i rekken av forslag som fører til dårligere tjenester for folk rundt om i landet. Jeg er neppe alene om å ha fått mange henvendelser fra folk og næringsliv som ble bekymret da forslaget om nedleggelse av trafikkstasjonene ble lagt fram. Som representant fra Østfold har det gjort inntrykk å se det lokale engasjementet, også fra regjeringspartienes representanter, som har blitt vist for trafikkstasjonen på Mysen. Innbyggere og næringsliv har protestert, gått i fakkeltog, hatt underskriftsaksjoner og tverrpolitiske aksjoner. Et tydeligere signal om at denne regjeringen ikke er på linje med innbyggerne og næringslivet, får vi ikke. Det står også i motstrid til lovnadene fra Høyre om at store kommuner skulle få lov til å beholde statlige tjenester. Det slo iallfall ikke til i Indre Østfold, om vi skal ta utgangspunkt i regjeringens opprinnelige forslag. Når regjeringspartiene nå legger fram forslag om å avvente planlagte nedleggelser eller reduksjon av tjenestetilbudet ved trafikkstasjonene, er det grunn til midlertidig lettelse. Men vi må ikke glemme at denne kampen må fortsette. Regjeringens utsettelse av sine planer om nedleggelse minner oss om behovet for en ny regjering som velger å se hele landet, se folk og se næringslivets behov. Det betyr en ny regjering med Senterpartiet fra og med høsten, som kan stå som en garantist for at viktige tjenester som trafikkstasjonene ikke legges ned, men utvikles til beste for folk og næringsliv i hele landet.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-02-02:
Det norske nettet består av både små og store aktører. For tre år siden vedtok Stortinget å sette grensen for funksjonelt skille ved 30 000 abonnenter. Den gangen sto Senterpartiet sammen med bl.a. Kristelig Folkeparti. Den gang sa Kristelig Folkepartis Tore Storehaug det ganske godt fra denne talerstolen: «Det er nokre som seier at i tilnærminga vår til EU-direktiv blir vi meir katolske enn paven.» Videre sa Storehaug at han mente at «dei må basere seg på gode, forretningsmessige løysingar, og ikkje på unødvendig byråkrati.» Etter det har Kristelig Folkeparti dessverre gått i regjering, og vi har fått regjeringens omkamp i dag, hvor man ønsker å redusere denne grensen fra 30 000 til 10 000 abonnenter. Det er smått meningsløst. Det vil skape ytterligere byråkrati og fordyrende ledd som igjen vil belastes kundene. Det er heller ingen grunn til at Norge skal ha strengere regler enn Europa for øvrig. Det er allerede i dag strenge krav til juridisk og økonomisk separasjon for å fremme konkurranse og sikre nøytralitet for nettselskap. Det finnes ingen kjente brudd på disse grunnleggende prinsippene. Regjeringens forslag er i praksis en teoretisk løsning på et ikke-eksisterende problem. Et funksjonelt skille vil hindre samdrift og ressursutnyttelse mellom nettvirksomhetene og den øvrige virksomheten. I praksis vil dette særlig ramme små og mellomstore selskap, som vil måtte utvide styre og administrasjon. Som representanten Halleland fra Fremskrittspartiet sa, fikser selskapene det godt selv hvis de har behov for fusjon eller samarbeid. Hvorfor Fremskrittspartiet skal byråkratisere dette med lovpålegg overfor selskapene, er smått uforståelig. Sånn vi ser det, har regjeringen heller ikke vurdert eiers styringsrett. Et funksjonelt skille av selskap vil medføre at eier ikke lenger vil kunne disponere sine ressurser på en optimal måte. Lovforslaget griper dermed urimelig inn i eiernes styringsrett. Vi snakker her om en bransje som domineres av lokale eiere, samvirkeforetak og kommunale foretak, hvor det er stort samsvar mellom kundenes og eiernes interesser og derfor ikke grunn til å begrense eiernes mulighet og rett til å styre selskapene i tråd med lokale mål. Det er greit å minne om at de samme selskapene i dag skal ha et funksjonelt skille, mens man tidligere i dag i dagligvaredebatten ikke ville ha et regnskapsmessig og administrativt skille mellom kjede og grossistledd, en bransje som er mye mer maktkonsentrert enn det denne bransjen er. Dette er reint ideologisk. Det er en kamp for å samle det norske nettet i flest mulig store selskaper.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-02-02:
Statsråden sa at dette ville gi besparelse og effektivitet på sikt. Meg bekjent driver også en del av de mindre nettselskapene veldig effektivt og er blant de mest effektive i landet i sine kategorier. Vi ser vel også at når det gjelder beredskap og brudd, er det ofte slik at det er færre brudd i de små selskapene enn det er i de store. Så spørsmålet er: Hvor skal denne besparelsen og effektiviteten skje? Skal det skje på beredskapssiden? Er det slik at man i framtiden skal belage seg på å få flere brudd og lengre brudd, eller er det slik at man skal spare inn på lønningssekretærene og de administrative kostnadene i selskapene? Det ble også sagt her at de små selskapene ikke har mulighet til å være innovative og ta i bruk ny teknologi. Meg bekjent var de små selskapene like tidlig ute med AMS-teknologi som de store. Så hvor skal denne besparelsen og effektiviteten tas?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-02-02:
Det er nettopp strømkunden som også er vårt anliggende her. Det er sånn at disse selskapene stort sett er samvirkeforetak eller eid av kommunale virksomheter. Det betyr at det er en lokal forankring. Så vidt jeg vet, er det veldig mange av disse, enten samvirkeforetakene eller kommunene, som har tatt beslutninger om å beholde mindre selskap nettopp fordi man anser at den lokale beredskapen er bedre, kjennskapen til linjenettet er bedre. Det er også i strømkundens tjeneste at man unngår brudd. Så nok en gang: Hvor skal den effektiviteten tas? Er det sånn at statsråden synes det er greit at vi får hyppigere brudd og lengre brudd, eller er det på andre områder vi skal finne effektivitet ved større selskaper?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-02:
Joda, det var stor ståhei og full jubel fra Høyre, Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet i Indre Østfold i lokalaviser og på sosiale medier for noen dager siden. Faktisk ganske mange dager før komiteen avga sin innstilling, sto det å lese at nå reddet de trafikkstasjonen på Mysen. Da tenkte jeg og mange med meg at det var bra. Jeg var til og med i ferd med å trykke «liker» på innlegget fra Høyre-representantene i Indre Østfold og tenkte at nå har det ordnet seg, og det skal de ha skryt for. Men det var jo ikke sånn. Trafikkstasjonen på Mysen var ikke reddet. Høyreregjeringen og Fremskrittspartiets dødsdom over trafikkstasjonen – og trafikkstasjonene – består. Avlivingen skal bare avventes litt, slik det står i innstillingen. Man skal «avvente», står det. Trafikkstasjonene og tilbudet til næringsliv og innbyggere er fremdeles plassert i stolen. Høyre og Fremskrittspartiet skal bare «avvente» med å slå på strømmen – antagelig ikke fordi strømmen er dyr for tiden, for det er den jo, men fordi det er et valg snart. Fremskrittspartiet og Høyre har altså skjønt at de har en dårlig sak, og nå skal de prøve å redde seg selv fra seg selv, for dette er et eget forslag, som det har vært nevnt her tidligere i dag, som de har kommet med, og så har de forstått at det slo så dårlig an at nå må de prøve å redde sitt eget skinn ved å si at de ikke skal legge ned disse trafikkstasjonene nå, de skal bare avvente det litt. Men legges ned skal de. Det er et premiss i det forslaget som regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i dag kommer til å stemme for. Dette er bare nok en spiker i kista til distriktspolitikken. Høyreregjeringen og Fremskrittspartiet forstår ikke distriktene. De sentraliserer, og de legger ned. Tingretter og skattekontor er nevnt her. Ja, de la til og med ned hele Østfold og flyttet det inn i en konstruksjon som de kalte Viken, og som ingen egentlig skjønner vitsen og poenget med å ha. Derfor mener jeg helt og fullt at Arbeiderpartiets forslag, der det bare slås fast at tilbudet på både Mysen trafikkstasjon og andre trafikkstasjoner skal bestå – punktum, ingen usikkerhet og ingen tvil – er det aller beste forslaget for disse trafikkstasjonene og tilbudene der. Men det blir det med Fremskrittspartiets stemmer dessverre ikke flertall for i denne sal.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-02-02:
Jeg ble beskyldt for å både sutre og drive med skremselspropaganda. Jeg tror det var et par andre karakteristikker også som kom, som jeg ikke fikk med meg helt i farta. Men det er helt tydelig at det er taktikken. Når vi pirker på Fremskrittspartiet og høyreregjeringen når de faktisk gjør noe de angrer på, og som de forsto ikke ble bra, forsøker de å redde sitt eget skinn. Og når vi pirker på dem og forteller at det er slik det henger sammen, er de best i klassen til å drive med egen sutring og direkte feilinformasjon. For det var nettopp å legge ned Mysen trafikkstasjon og en rekke andre Fremskrittspartiet og høyreregjeringen i utgangspunktet ønsket å gjøre. Men så fikk de kalde føtter, eller hva de nå fikk, for de skjønte at dette ble folk forbanna på. De skjønte at folk ble forbanna når de ble fratatt tilbudet i sitt nærmiljø, i sitt lokalsamfunn, og skjønte at Fremskrittspartiet og høyreregjeringen sendte regningen til vanlige folk, for de måtte bruke timer, ta halve og hele dager fri fra jobben for å reise og få utført ting som man måtte møte opp for å få gjort. Da de skjønte det, forsøkte de å slippe unna. Dødsdommen, for å kalle det det, over trafikkstasjonen på Mysen, med det vedtaket flertallet, altså Fremskrittspartiet og regjeringspartiene, her har kommet fram til, står fast. De skal bare vente litt med å skru ut den siste sikringen i skapet før de flytter hele greia til Ski, eller hvor det nå var de skulle flytte det. Det er det som er realitetene med det vedtaket som ligger her i dag. Man skal bare avvente den planlagte nedleggingen av f.eks. Mysen trafikkstasjon. Fremskrittspartiet og Høyre driver en ren demontering av tilbudene til næringslivet og lokalbefolkningen ute i distriktene. Vi har nevnt andre eksempler før her i kveld, som tingretter og skattekontor. Nå diskuterer vi trafikkstasjoner. Da sentraliserer man, og så sender man altså regningen av gårde til vanlige folk. Det er det man faktisk gjør, og det er dessverre det Fremskrittspartiet i dag sørger for at det er et flertall for å fortsette å gjøre. Vi kan bare slå fast at Fremskrittspartiet som stødig støttehjul for regjeringen står fast. Fremskrittspartiet kunne sørget for et ryddig opplegg for Mysen trafikkstasjon og andre trafikkstasjoner her i kveld. Det velger de altså ikke å gjøre, og det er synd for tilbudet i distriktet, det er synd for innbyggerne som trenger disse tjenestene nær der de bor.
Helge Orten (Høyre), 2021-02-02:
Jeg må innrømme at det er litt fascinerende å høre måten forslaget vårt blir tolket på. Det vi er opptatt av når det gjelder trafikkstasjonene, er å fortsette det gode arbeidet Statens vegvesen allerede har vært i gang med i flere år, med å utvikle dette tilbudet til beste for innbyggerne rundt omkring i det ganske land. Når det snakkes om sentralisering: For en tid tilbake solgte jeg en bil. Da satt jeg i min egen stue sammen med kjøper av den bilen og omregistrerte og solgte den i løpet av 5 minutter. Det var en oppgave man måtte reise inn til en trafikkstasjon for å løse tidligere. Det er nettopp en sånn type utviklingsgrep det er viktig at vi fortsetter med, fortsetter å flytte tilbudet over til hver enkelt, så man kan løse det fra sin egen stue, istedenfor at man må møte opp en spesiell plass for å få løse den oppgaven. Noe stort nærmere enn det går det vel ikke an å komme. Å kalle det sentralisering syns jeg er en spesiell beskrivelse. Det er nettopp en sånn type ting vi må fortsette å ha et trykk på. Jeg opplever at Statens vegvesen i dette tilfellet har gjort en god jobb over mange år nettopp med å utvikle det tilbudet på trafikkstasjonene. Det ønsker vi å fortsette med. Ergo kan vi heller ikke, etter min oppfatning, låse oss inn i en evigvarende struktur. Jeg har lyst til å utfordre opposisjonen, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, lite grann på de 73 forslagene de foreslår i denne saken – ett forslag for hver enkelt trafikkstasjon, som skal videreføres med de funksjoner og tjenester trafikkstasjonen hadde før pågående omorganisering. Betyr det at vi skal avlyse enhver tilbudsforbedring som gjør at det endrer noe på den funksjons- og oppgavesammensetningen som er på den trafikkstasjonen? Er det slik at verden skal stå bom stille med disse 73 forslagene helt til Stortinget skal ha en ny sak der man eventuelt skal vedta en eller annen ny funksjon? Jeg mener det blir nesten å hermetisere og, som representanten Jegstad sa, kanskje gå litt baklengs inn i framtida, rett og slett fordi vi ser at vi er nødt til å være i en konstant utviklingsmodus. Folk må få lov til å kunne få et bedre tjenestetilbud når det ligger til rette for det. Men vi sier også i vårt forslag at vi mener det er for tidlig nå å gjøre noen vesentlige strukturgrep fordi vi ikke har kommet langt nok i den tilbudsforbedringen. Det er det som står i vårt forslag. Det mener jeg er en reell måte å håndtere det på, en måte som også gjør at vi fortsatt kan være i en konstruktiv utviklingsmodus når det gjelder disse trafikkstasjonene, men at vi nå ikke gjør noen endringer i tilbudsstrukturen og strukturen for øvrig, rett og slett fordi vi må komme oss et hakk lenger i å forbedre tjenestetilbudet til folk. Da kan vi heller ta en ny vurdering av det.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-02-02:
Jeg reagerte på samme måte som Lauvås fortalte at han reagerte, da jeg så medieopplegget fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, hvor de nå påsto at de hadde reddet en rekke trafikkstasjoner. Det var veldig bra, tenkte jeg, men stor var skuffelsen da vi så forslaget i komitéinnstillingen fra de samme partiene. Nei – de har ikke reddet trafikkstasjonene, det står ikke noe om å sikre noen trafikkstasjoner eller å ikke legge ned, det står «avvente planlagte nedleggelser». Hvis en har fått dødsdommen og venter på henrettelsen, og så blir dommen utsatt noen måneder, er en jo ikke reddet. Kanskje det er en hjelp og bra i noen måneder, men en er ikke reddet. Og sånn er det her også. Det er ingen trafikkstasjoner som er reddet. Så er alle enige om at det er bra med ny teknologi. Helge Orten pratet om at han hadde sittet i stua da han omregistrerte en bil. Det er veldig bra. Alle er for det. Det er ikke det det er snakk om, men mye av tjenestene må en gjøre fysisk på trafikkstasjonen. Jeg tror det tar lang tid før en kan kjøre opp digitalt. En må møte opp på en trafikkstasjon. Det er det det er snakk om. Og det var altså Fremskrittspartiet som satte i gang dette. Svart på hvitt fikk Statens vegvesen i oppdrag fra samferdselsminister Dale å omstrukturere ved bl.a. å legge ned trafikkstasjoner. Det går det ikke an å prate seg bort fra, uansett hvor høyt en hever stemmen. Dette skapte stort engasjement, og jeg må si at tilbakemeldingene var unisone: Folk var motstandere av dette lokalt, i tillegg til kommuner, regionråd og andre. Næringslivet var imot det. Transportbedrifter, trafikkskoler og kjøreskoler var veldig imot det. Ungdom som skulle ta førerkort, var kraftig imot nedleggelse av trafikkstasjonene. Og de ansatte i Statens vegvesen var bekymret for kompetanseflukt, som vi også hørte Kirsti Leirtrø så fint beskrive. Dette var rett og slett dårlige forslag fra Fremskrittspartiet og regjeringen. Derfor hadde det vært på sin plass om vi i dag kunne fått vedtatt at nedleggelsene skal stoppes. Det gjør vi ikke. Det blir ikke flertall for de forslagene Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har lagt fram. I stedet selger regjeringspartiene og Fremskrittspartiet dette som at de har reddet trafikkstasjonene, men de har altså bare avventet nedleggelsene noe.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-02-02:
Til regjeringspartienes talere som er så bekymret, skal jeg komme med en erkjennelse: Hvis vi kommer dit at ingen trenger å møte opp på en trafikkstasjon for å få utført noen tjenester, at ingen møter opp på trafikkstasjonene og de ansatte der sitter dag etter dag, uke etter uke, uten en eneste besøkende, da vil det være riktig å legge ned trafikkstasjonene. Men vi er ikke der. Det er stort behov for trafikkstasjonene, noe jeg redegjorde for i det første innlegget mitt. Så må jeg si til Jon Gunnes: Jo, Mysen trafikkstasjon var foreslått nedlagt, fullstendig. Hvis han tar seg bryet med å lese forslaget fra Statens vegvesen til Samferdselsdepartementet i rapporten fra mai 2019, vil han se at det står: Mysen trafikkstasjon anbefales lagt ned fra 2023. Det var svaret fra Statens vegvesen på den bestillingen Fremskrittsparti-statsråden ga om å kutte antall trafikkstasjoner. Så skjønner jeg litt mer etter dagens debatt. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet sender ut pressemelding, og går ut i avisene, om at de ikke skal legge ned trafikkstasjoner, men talere her i dag har jo argumentert varmt for nedleggelse. Vi andre er nærmest blitt latterliggjort fordi vi ikke vil legge ned trafikkstasjoner. «Avvente planlagte nedleggelser» – ja, da vil de jo legge dem ned. De skal bare vente litt. Johnsen brukte til og med begrepet «i påvente». Ja, da skjer det jo. Er det ikke da mer ærlig å si at ja, vi skal legge ned trafikkstasjoner, men vi skal bare vente lite grann. Det regjeringspartiene burde bekymre seg mer over enn forslagene og innleggene fra opposisjonen, er hvordan denne regjeringen behandler, og har behandlet, Statens vegvesen – en viktig etat for vegutbygging, for kollektivtrafikk, for å ta i bruk ny teknologi og for arbeidet med trafikksikkerhet og med å få ned antall trafikkulykker, en etat som opplever kraftige kutt under denne regjeringen, og som mister svært mange ansatte. Dette burde regjeringen og regjeringspartiene virkelig være opptatt av og gjøre noe med. Jeg gjentar det jeg sa i mitt første innlegg: Forslaget fra regjeringen om å legge ned et stort antall trafikkstasjoner møtte unison motstand, enten det var i Drøbak, i Sauda, i Lakselv eller andre steder der jeg har vært på besøk. Så vil jeg helt til slutt si: Hvis det er så vanskelig å registrerer bobiler som Fremskrittspartiets talere har gitt uttrykk for her i dag, begriper jeg ikke hvorfor Fremskrittspartiet ikke gjorde noe med det da de hadde samferdselsministeren og finansministeren i nesten sju år.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-02:
Dette har vært en merkelig sak å sitte i salen og følge. Jeg trodde dette var en gladsak. Jeg har oppfattet det sånn at vi ikke skal legge ned trafikkstasjoner i Norge. Jeg trodde det var intensjonen til både opposisjonen og nå Fremskrittspartiet og regjeringen. Maken til sutring! Jeg trodde vi skulle være glade. Det er nesten så jeg blir litt bekymret for hva som hadde skjedd hvis en ikke hadde fått flertall. Da måtte det blitt sutring, da! Arbeiderpartiet opptrer akkurat som om de har eierskap til å opprettholde eller legge ned trafikkstasjoner i dette landet. Vi må ta inn over oss at vi er i en verden som endrer seg. For Fremskrittspartiets del har vi vært bekymret spesielt for det behovet næringslivet har for en desentralisert struktur på trafikkstasjonene våre. Vi må se på konsekvensene, og vi må ta inn over oss at det kan ha stor betydning for mange at vi opprettholder trafikkstasjonene. Når verden endrer seg for oss andre, trenger selvfølgelig ikke SV bekymre seg for det, for de har jo mer eller mindre en målsetting om å stoppe all utvikling. Men samfunnet må og skal være effektivt. Når vi legger opp til endringer, er det veldig viktig at vi kjenner til konsekvensene for næringslivet og for personene. I Rogaland berørte denne prosessen både Dalane og Sauda. Det er ingen tvil om at dette fikk store konsekvenser. Jeg er veldig glad i dag for at vi kan sikre at disse stasjonene fortsatt blir opprettholdt, før vi kjenner til alle konsekvensene, og at en får kompensert for eventuelle konsekvenser ved bortfall av stasjonene. For Sauda med sin yrkessjåføropplæring ville en sånn flytting få store konsekvenser. Det ser for Sauda betydelig bedre ut i dag. Det er jeg veldig glad for, og så synes jeg det er veldig kjedelig at jeg er en av få som synes det er veldig bra.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-02:
Samfunnet vårt står foran en stor omstilling, og kraftsektoren er ikke noe unntak, snarere tvert imot. Skal vi lykkes framover, er det mange bransjer og sektorer som må både samarbeide og yte optimalt. Vi skal elektrifisere mye framover, og det skal flyttes mye kraft rundt omkring. Til det trenger vi solide selskaper med kunnskap, kompetanse og ikke minst kapital. Rundt oss har vi organisert oss så effektivt som mulig, og derfor har vi også monopolsituasjoner på mange områder. Kraftlinjer er et av dem. Som samfunnet i liten grad er tjent med to parallelle veibaner, vannforsyning eller renovasjon, er vi i like liten grad tjent med å ha flere konkurrerende nett. Det er samfunnsøkonomisk lurt, men det følger også med et stort ansvar når vi legger opp til sånne ordninger. En monopolsituasjon kan fort bli en situasjon hvor en ikke lenger ser innovasjon, effektivisering, kunnskapsinnhenting eller forståelse for at en trenger utvikling og vekst. Så er det nå engang sånn at noen klarer alltid å levere, skille seg positivt ut og levere gode resultater. For disse er det alltid beklagelig å få et unødvendig pålegg, men dessverre – det finnes flere andre selskaper som ikke gjør det. Et skille mellom selskaper som produserer kraft, og dem som leverer nett, er helt naturlig. Skal vi få en effekt ut av det, mener Fremskrittspartiet at det også er helt naturlig at en skiller på personer som skal utføre arbeidet. Vi har sett lignende situasjoner i renovasjonsbransjen, da offentlig eide selskaper plutselig skulle begynne å ta inn næringsavfall, hvor de selv bedyret at de klarte å skille monopoldelen fra konkurransedelen. Mange selskaper gjorde nok også det, men det skapte situasjoner som ikke var bra, og sånn vil vi ikke ha det. Vi ser heldigvis mange fusjoner i dag. Jeg tror det er både viktig og rett. Vi ser store selskaper slå seg sammen, vi ser mindre selskaper slå seg sammen med større selskaper, og vi ser også at det er mange som har valgt å samarbeide. Jeg er overbevist om at dette vil være en god utvikling, og ser få grunner til at vi skal skille regelverket ut fra størrelsene på selskapene. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag om at et funksjonelt skille skal gjelde alle selskapene, men vi oppnår antakelig ikke flertall for dette. Vi kommer subsidiært til å støtte en grense på kravene til funksjonelt skille – at de skal gjelde for nettforetak som har flere enn 10 000 nettkunder. Dermed tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-02:
Jeg tror statsråden og jeg er mer enige i sak enn hva som egentlig framkommer i forslaget til vedtak. Jeg tror vi er enige om at vi vil skille selskapene som produserer kraft, og de som disponerer nett, fra hverandre, og at et skille også skal gjelde personer. Men selv om det er formålstjenlig med et slikt skille, ser vi at det er en del negative konsekvenser som blir dratt fram ved de mindre selskapene – for det første at de har mangel på kompetanse og kunnskap og ikke minst kapital. Men om flertallet nå får det som de vil, vil jo gjerne de mindre selskapene få pålagt større kostnader. Er det da slik at statsråden er bekymret for at innstillingen differensierer på konkurransekraften til næringslivet, avhengig av hvor de er etablert?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-02-02:
Jeg må si jeg reagerte veldig sterkt på innlegget til representanten Lauvås. Snakk om å se spøkelser ved høylys dag, og snakk om å drive med skremselspropaganda! Det var en voldsom retorikk. Jeg kan berolige representanten fra Østfold med at trafikkstasjonene kommer til å bestå, og Mysen trafikkstasjon kommer til å bestå så lenge folk flest har bruk for den og behov for den. Men det er overraskende at Lauvås tydeligvis fortsatt ønsker å opprettholde trafikkstasjoner som ingen bruker og ingen har bruk for – det er i hvert fall sånn man kan tolke innlegget og retorikken til Lauvås. Det som er hele poenget her, er at det kan bli teknologisk endring, en teknologisk utvikling som virkelig gjør at man kan få tjenester hjem der man bor, for å bruke Senterpartiets retorikk, og ikke bare hjem der man bor, men hjem i stua si, hjem i sofaen sin, hvor man sitter ved pc-en og får løst alle oppgaver man trenger. Man kan typegodkjenne bobiler, som Fremskrittspartiet har fått gjennomslag for, så man slipper å reise fra Mysen til Sarpsborg, eller hvor man må reise hen, for å få godkjent en bobil. Når det blir en forenkling som virkelig gjør hverdagen enklere for folk flest, er det kanskje ikke behov for alle de trafikkstasjonene. Da er det kanskje tillatt å tenke litt nytt og annerledes, og da bør det også være tillatt å se på strukturen, slik som regjeringen har gjort. Men i påvente av at disse endringene er gjennomført, og i påvente av at man kan få et bedre tilbud til brukeren, for det er det som er poenget, å få et bedre tilbud til folk flest – og vi har sett at vi ikke er der ennå – har Fremskrittspartiet vært tydelig på at trafikkstasjonene skal bestå. Og vi har aldri sagt, slik som Lauvås prøver å framstille det, at vi skal legge ned de og de trafikkstasjonene. Det er et faglig forslag basert på krav om innsparinger og effektivisering av Vegvesenet og etaten. Det er ganske uansvarlig hvis vi som politikere ikke krever at store offentlige etater med tusenvis av ansatte skal omstille seg og effektivisere, at de skal fortsette å drive sånn de alltid har drevet, uten noe krav til å tenke nytt og annerledes og effektivisere – se litt framover. Det er rett og slett uansvarlig. Men jeg forstår at Arbeiderpartiet ønsker å drive sånn, og da forstår jeg også hvorfor Arbeiderpartiet trenger å øke skatter og avgifter for både folk flest og de såkalt rike, som de er så flinke til å gjenta gang på gang i media. For hvis man skal finansiere alle de ulønnsomme prosjektene og alle tiltak som folk flest ikke har bruk for, må skattene økes vesentlig. Men vi er veldig glad for at trafikkstasjonene nå består. Vi er veldig glad for at folk flest kan fortsette å få et tilbud på de trafikkstasjonene som er der. Og det skal vi i Fremskrittspartiet sørge for fortsetter også i framtiden, så lenge det er behov for det, så lenge folk flest bruker dem, og så lenge det er et marked der ute, for å si det på den måten.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-02-02:
Jeg må si at jeg forstår rett og slett ikke helt innleggene eller retorikken til Arbeiderpartiets representanter. Det minner meg litt om tom retorikk i litt Donald Trump-aktige floskler. Jeg er litt usikker på om representanten Lauvås egentlig hørte etter hva jeg sa i stad. Han har i hvert fall framført budskapet sitt to ganger, i to innlegg: at vi redder vårt eget skinn, at vi har fått kritikk for at vi snur, og at vi vingler etter hva vi har fått kritikk for. Hvis noen skal kritisere noen, burde Arbeiderpartiet kritisere sine egne ordførere, for det eneste vi har gjort, er det samme som mange Arbeiderparti- og også Senterparti-ordførere faktisk gjør rundt i hele landet. I budsjettforhandlinger kommer de gjerne med generelle føringer til administrasjonen: De skal ha kutt, de skal ha innsparinger, men så kommer administrasjonen med f.eks. innsparinger og kutt på helse og eldre, og da sier politikerne nei, der skal vi ikke kutte. Det er det samme som har skjedd i denne saken. Vi har bedt om kutt og innsparinger, så har det kommet kutt, og vi har fått klare tilbakemeldinger fra folk. Den fantastiske bobilforhandleren på Mysen, som har forretningen sin vegg i vegg med trafikkstasjonen, og som jeg regner med at representanten Lauvås har vært og besøkt, var veldig tydelig på at hvis de mister trafikkstasjonen der, må han bruke nesten et dagsverk på hver eneste bobil han skal registrere. Det har vi kommunisert tydelig til samferdselsministeren, og vi har fått positiv tilbakemelding på det. Vi har også tatt opp og fått vedtatt på Stortinget at visingen av hver enkelt bobil skal opphøre. Jeg håper at samferdselsministeren kan få framskyndet det ganske raskt, for det er nettopp å gi bedre tilbud, bedre service og bedre tjenester til folk. Representanten Sandtrøen har nå forlatt salen, men han snakker om sentralisering og privatisering. Det er den tomme retorikken som gjentas gang på gang fra venstresiden. Det er litt artig da å nevne at i Tynset ville faktisk trafikkstasjonen blitt styrket hvis denne reformen hadde blitt gjennomført slik den var foreslått. Det blir den ikke. Så har vi etablert helsearkivet. Dagens regjering, med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, har, da Fremskrittspartiet var med, etablert Norsk helsearkiv på Tynset med 50–60 arbeidsplasser. Og vi har etablert Nye Veier på Hamar. Så at vi driver med sentralisering – det var en retorikk som representanten Sandtrøen brukte – stemmer i hvert fall ikke for Hedmarks del. Vi har heller flyttet ut statlige arbeidsplasser til Hedmark i stedet for å flytte dem inn til Oslo. Når det gjelder direktørlønner – det var også en påstand fra Arbeiderpartiet og Sandtrøen – har jeg lyst til å minne om at den direktøren som tjente mest av alle i statlige selskap da vi kom i regjering i 2013, var NSB-sjefen. Der var lønnsnivået, med pensjoner og alle godtgjørelser, ca. tre ganger så høyt som det vi la oss på da vi ansatte Nye Veier-direktøren. Jeg ser fram til at regjeringen sørger for bobileffektivisering med registreringer, så vi slipper å vise bobiler, og da er det også flere som får tjenester nær der de bor, hos bobilforhandlerne.
Aase Simonsen (Høyre), 2021-02-02:
Proposisjonen som er til behandling i dag, har sitt opphav i det arbeidet som ble utført av Reiten-utvalget tilbake i 2014, der anbefalingen var å innskjerpe reglene for å sikre nettselskapenes nøytralitet og for å hindre at den store graden av integrasjon mellom monopolvirksomhet og konkurranseutsatt virksomhet, som var dagens bilde på den tiden, ikke måtte stå i veien for en mer hensiktsmessig nettstruktur. Selv om det er bare seks år siden, var altså ingen nettselskaper eiermessig skilt fra produksjon eller kraftsalg på den tiden, og selskapene drev med mye i tillegg til nett. Det var lett å se at en slik organisering for framtiden ville kunne by på utfordringer. Det kunne hindre spesialisering, og det ville kunne skape problemer knyttet til nøytralitet og kryssubsidiering. Med den framtiden man så for seg med stadig mer elektrifisering, og med de behov og nødvendige forsterkninger som måtte til i nettet med det, meldte bekymringene seg om hvorvidt små selskaper ville klare å tiltrekke seg nok og viktig kompetanse. Dette dreier seg om samfunnssikkerhet og vår evne til å møte en stadig mer elektrifisert hverdag for framtiden. I dag har alle nettselskaper krav om selskapsmessig skille, og debatten om funksjonelt skille har vært en levende diskusjon i lengre tid. Det er viktig at vi nå endelig får fastslått hvor mange abonnenter som skal til for at et funksjonelt skille skal etableres. Vi ser at de store aktørene i bransjen for lengst har sett at dette er veien å gå, og de har tilpasset seg dette i organisasjon og form. De mindre selskapene har hatt denne uforutsigbarheten hengende over seg, og jeg tror at en slik uforutsigbarhet nok er langt mer krevende å forholde seg til enn en beslutning som gir dem grunnlag for hvordan selskapet skal organiseres i årene framover. Vi i Høyre håper nå at det blir ro omkring denne diskusjonen, som har bølget fram og tilbake, og med det starten på det som ligger framfor oss, ikke minst at de beslutningene som blir tatt her i dag, står seg over tid, og at ikke selskapene opplever seg som kasteballer i et politisk spill der reversering og omkamper får prege bildet. Det er ingen tjent med, aller minst selskapene selv, som nå trenger å bruke kreftene på å utvikle selskapene og ikke bruke tiden på evige omorganiseringer.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Dette er ei sak som går langt tilbake, som fleire av representantane før meg har vore inne på, og der Stortinget har fatta lovvedtak som gjer at gjeldande lov i dag har ei grense på 0. Det har vore tydeleg gjennom heile denne stortingsperioden at det har vore eit fleirtal som har ønskt å setje den grensa noko høgare enn det, noko Kristeleg Folkeparti òg meinte då lova blei vedteken tilbake i 2015. No har vi forhandla på Granavolden, og vi har kome fram til eit kompromiss der den grensa no blir sett til 10 000. Det meiner eg er ei god løysing, og det er ei god løysing fordi ein då klarar å halde dei to tankane ein skal ha, i hovudet på same tid. På den eine sida har vi sørgt for eit regelverk som gjer at reguleringane og reglane som nettselskapa skal følgje, i større grad er like, og som gjer at det er ein større grad av likebehandling. På den andre sida tek vi inn over oss den situasjonen som er særnorsk, nemleg at det er mange små selskap, og at i selskap som har få kundar og låg omsetning, blir det eit krav om funksjonelt skilje. Det vil vere ei uforholdsmessig stor ulempe. Då har vi kome fram til eit kompromiss, og eg synest det er eit godt kompromiss, som også gjer at den lova som gjeld i dag, blir endra, dersom vi får fleirtal for det. No er det varsla sekundær støtte til det. Det meiner eg er bra, og det vil gjere at vi endar opp med eit regelverk som også tek inn over seg den situasjonen som fleire små selskap står i. Det er ei god løysing, og eg er glad for at dei forslaga no ligg an til å få fleirtal.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Dette er forhåpentligvis siste kapittel i en lang historie – der regjeringens mål hele tiden har vært å gjøre endringer til beste for norske strømkunder. Fordi nettselskapene er monopoler og kundene ikke har mulighet til selv å velge leverandør, er det ekstra viktig å sørge for at nettselskapene drives med mest mulig effektivitet. De siste årene har vi sett at flere mindre nettselskap har slått seg sammen i større enheter. Dette skaper ofte stordriftsfordeler, som igjen gir lavere nettkostnader til fordel for kundene. Det mener jeg er positivt. Større nettselskap vil også være bedre rustet til å ta i bruk nye teknologiske og markedsbaserte løsninger som kan bidra til bedre og billigere tjenester for kundene. Samtidig er det viktig å understreke at regjeringen ikke har fremmet et forslag om krav til at nettselskaper skal fusjonere. Dette bestemmes fortsatt av nettselskapene og deres eiere. Regjeringen har heller ikke lagt skjul på at det funksjonelle skillet vil kunne gi økte kostnader for de enkelte energiselskapene på kort sikt. Imidlertid vil stordriftsfordeler og økt effektivitet gi besparelser over tid. Forslaget om funksjonelt skille har skapt mye debatt. Regjeringen foreslår nå endringer i reglene for det funksjonelle skillet, slik at kravet kun gjelder selskap med flere enn 10 000 unike kunder. Dette vil skåne de aller minste nettselskapene, som slipper kostnadene ved å gjennomføre et slikt skille. Endring møter som regel motstand, og det har vi sett også i denne saken. Jeg er likevel ikke i tvil om at det er riktig å gjennomføre disse endringene, og at en nedre grense på 10 000 kunder også er et fornuftig politisk kompromiss. Jeg er derfor svært overrasket over at Arbeiderpartiet velger å lytte mer til nettselskapene enn til strømkundene når de foreslår en grense på 100 000 kunder. Inspirasjonen til dette forslaget har Arbeiderpartiet funnet i et EU-direktiv, men realiteten er at den norske selskapsstrukturen er helt annerledes enn den europeiske, og at en slik grense i praksis nuller ut hele formålet med lovendringen. Jeg håper derfor at flertallet i Stortinget vil slutte seg til en grense på 10 000 kunder – en grense som både ivaretar strømkundene og sikrer unntak for de aller minste nettselskapene.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Hovedårsaken til at Arbeiderpartiet foreslo denne grensen på 100 000, er at de i utgangspunktet ikke ønsket det funksjonelle skillet, i motsetning til Høyre og regjeringspartiene, som har ønsket dette helt tilbake til 2016, da vi behandlet dette for første gang. Da gikk Arbeiderpartiet imot alt. Nå lener de seg heller på EU og 100 000, men kjernen er at de ikke ønsker dette. Vi ønsker det fordi vi mener det er bra for strømkundene, og at det på sikt også vil bidra til at flere får billigere nettleie og et mer effektivt strømnett. Sånn sett er ikke det så overraskende. Men setter man grensen på 100 000, vil dette kravet kun omfatte seks selskap. Med andre ord: Da er det det samme som nesten ikke å ha det, og jeg er ikke enig i det. Hvis vi tenker tilbake på historikken, når man etterspør dokumentasjon, finnes det rapporter, bl.a. fra NVE, som viser at de selskapene som har organisert seg på denne måten, også tilbyr en bedre pris til sine kunder og drives mer lønnsomt.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Stortinget vedtok jo kravet om selskapsmessig og funksjonelt skille allerede i 2016. Det har vært en overgangsordning, og man varslet at det skulle tre i kraft 1. januar 2021, så selskapene har hatt svært god tid å tilpasse seg den endringen som kommer. Så hadde man det som skjedde i 2018, med unntaket på 30 000. Granavolden-plattformen i 2019 har også gitt en klar forventning om at dette kom til å komme. Høringsnotatet vi sendte ut sommeren 2020, ga heller ingen grunn til å forvente at det kom til å settes noe høyere punkt enn 10 000. Det er det som har ligget til grunn, og mange har også tilpasset seg det. Så jeg er ikke bekymret for at selskapene ikke har hatt god nok tid. Dette tror jeg kommer til å løse seg helt fint.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
De som i dag har færre enn 10 000 kunder, har kunnet søke om dispensasjon i påvente av hva som skulle skje, men når dette nå blir vedtatt, er det det som vil gjelde.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Jeg satt og hadde det hyggelig med referatet fra forrige gang vi hadde denne debatten i salen, tilbake i 2015, da Tord Lien var statsråd. Da husker jeg at statsråd Tord Lien var veldig tydelig på at man var fullstendig klar over at dette kunne føre til økte kostnader for de minste. Det er selvfølgelig ikke noe man ønsker, men man tror likevel at dette vil gi bedre løsninger på sikt. Tord Lien la den gang ikke la skjul på – han sa det helt åpent og tydelig – at han ikke så det som en ulempe dersom dette førte til at flere slo seg sammen, og at det ga bedre tilbud til kundene. Det skal heller ikke jeg motsette meg, men det er altså ikke det vi stiller krav om her, og det er ikke det som er hensikten. Hensikten er det som representanten Halleland veldig godt gjorde rede for i sitt eget innlegg i saken i stad.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Først vil jeg bare si at jeg er fullstendig klar over og også enig i at det er mange små selskaper som er gode på dette. Det er ikke slik at alle er helt like, eller at alle gjør akkurat det samme. Det finnes både gode og mindre gode eksempler på hvordan man driver. Men kjernen i denne saken handler jo ikke om kostnader og pris, det handler om strømkundene, og det er der vi skiller lag med Senterpartiet. Vi står her på siden med strømforbrukeren. Jeg vet ikke hvor mange ganger jeg har stått i denne salen og vi har hatt debatter om bekymringer for strømpris, som akkurat nå, f.eks., da strømprisen er veldig høy, men det er vanligvis ikke det som er bekymringen. Stort sett er bekymringen prisen på nettleien, at den er høy, og hvordan vi skal få ned den. Dette er et grep for å bidra til det, bidra til lavere nettleie rundt omkring i hele landet. Når man spør om hvor man skal hente inn kostnadene, er jo dette et mer effektivt virkemiddel enn f.eks. å ha omfattende tilsyn og kontroll for å sikre den nøytraliteten som selskapene er nødt til å ha for at alle kunder i hele landet skal ha et likt tilbud og ha samme vilkår.
Tina Bru (Høyre), 2021-02-02:
Reiten-utvalget er egentlig noe av det som er grunnen til at dette kom i utgangspunktet tilbake i 2015. De pekte på dette som en utfordring. Produktivitetskommisjonen har gjort det samme, og det finnes også utallige NVE-rapporter som viser det samme – at det er bedre drift i de selskapene som er større og har gjennomført et slikt skille. Det er det dette handler om. Så nevnte jeg i stad bl.a. at dette handler om at i stedet for å føre omfattende tilsyn er man sikret det gjennom å ha et funksjonelt skille. Vi skal investere enorme beløp i nettet vårt i framtiden. Jeg har også i denne salen, eller for å være helt korrekt kanskje i svar på skriftlige spørsmål, svart på bekymringer om at regionale nettselskap ikke investerer nok i å vedlikeholde nettet, f.eks. Vi er opptatt av å passe på at vi ikke havner i en situasjon der man skyver kostnadene for andre deler av virksomheten over på det som skal være å finansiere nettet og ha det som hovedformål. Det er det som er grunnen til denne lovendringen.