Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2008-10-06:
Mora mi var ei klok dame. Som syttiåring og bestemor engasjerte hun seg i fredsarbeid og kampen mot atomvåpen. Hun var ikke alene. På åttitallet var vi mange som gikk i tog og mobiliserte mot atomopprustning. Og det førte faktisk fram til viktige nedrustningsavtaler, som INF-avtalen, som har bidratt til fjerning av 80 pst. av USAs og Russlands mellomdistanseraketter. Vi må så innrømme at vi trodde at atomnedrustninga gikk sin gang, og vi la inn årene. Men «Bestemødrene på Stortingsplassen», sammen med Nei til Atomvåpen og fredsbevegelsen, fortsatte sitt utrettelige arbeid. Stor ros til dem! For nå viser det seg at 1990-tallet var tiåret da verdens ledere ikke brukte mulighetene til å sikre fred og videre nedrustning. Kofi Annan sier at verden gikk i søvne inn i ny opprustning. I gårsdagens Dagbladet advarte Madeleine Albright mot atomopprustning. Under George W. Bushs ledelse har USA sagt opp ABM-avtalen og gått i spissen for en vanvittig opprustning. USA har doblet forsvarsbudsjettet sitt siden 2001 og står nå for utrolige 48 pst. av verdens samlede militærutgifter, finansiert med lånte penger. Militærøkonomien er en viktig del av USAs finansielle problem. Nytt våpenkappløp drevet fram av våpenindustrien og ideen om at kampen mot terror skal vinnes med militærmakt heller enn diplomati og multilateralt arbeid, er en av våre største utfordringer og står i veien for å løse fattigdomsproblem, matvarekrise og klimaspørsmål. Er det noe verden ikke trenger i dag, er det en ny kjernefysisk og konvensjonell opprustning. Derfor er det så viktig å hindre den Europa-baserte delen av det amerikanske rakettskjoldet og samtidig støtte opp under de amerikanske og europeiske krefter for øvrig som er imot hele missilforsvaret. Utplasseringa av det amerikanske rakettsystemet på Russlands dørstokk vil provosere, noe som gir de russiske haukene større spillerom på hjemmebane. Når det gjelder konfliktnivået mellom USA og NATO på den ene siden og Russland på den andre siden, spiller den videre utviklinga av USAs rakettskjold en geopolitisk rolle. Men viktigst av alt: Vi står i fare for at nedrustningsarbeidet stopper opp, og at vi får ny opprustning. Bruk av atomvåpen kan aldri legitimeres. Jobben for forbud mot atomvåpen må intensiveres. Vi kan lære av arbeidet med å forby klasevåpen og landminer. Atomvåpnene må avskaffes, også fordi det oppstår irreversible skader på miljøet ved utvikling, testing, bruk og destruksjon av atomvåpen. Det er i det hele tatt viktig å se på militarisering i et klima-, miljø- og utviklingsperspektiv, for det første fordi verdens militære forbruk utgjør 1 300 milliarder dollar pr. år - en vanvittig sløsing og misbruk av muligheter og et av de meste alvorlige hindrene for å nå bærekraftig utvikling. Vesten bruker faktisk 85 ganger mer på militær forskning og utvikling enn på forskning på og utvikling av fornybar energi. Det betyr færre kloke hoder til å løse de store utfordringene. For det andre: CO2- og metanutslippene fra militær sektor er gigantiske. Militær sektor står for to tredjedeler av verdens utslipp av KFK-gasser. Utviklingsutvalget har satt søkelyset på sammenhengen mellom fattigdom og krig og konflikt. Krig og væpnet konflikt er en av hovedårsakene til fattigdom. Væpnet konflikt fører til stor økonomisk utarming for folk og land som blir rammet. Vi ser det i Afghanistan, og vi ser det i Afrika. Våpenindustrien er vinneren. Militarisering, krig og konflikt stjeler ressursene fra de store utfordringene - klima, matvarekrise og fattigdomsbekjempelse. Det trengs nå at noen modige land går foran. Norge gjorde det ved å starte arbeidet med å forby klasevåpen, Norge har gjort det ved å fronte motstanden mot rakettskjoldet. SV mener at det nå må gjøres et enda større arbeid for å endre NATOs atomvåpenstrategi og avskaffe atomvåpen. Vi har simpelthen ikke råd til en ny borgerlig norsk regjering som ikke vil ta dette arbeidet på alvor, det viser holdningen i rakettskjoldsaken. Derfor vil SV arbeide hardt for en ny rød-grønn regjering.