trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2020-03-11:
Det er her eg sporar litt av. Statsråden legg jo til grunn at det kunnskapsgrunnlaget som låg i denne ramma, på ein måte skal vera tungtvegande i vegen vidare. Og mykje av grunnlaget for spørsmålet kjem jo nettopp på bakgrunn av at situasjonen som har oppstått etter at regjeringa skrota nasjonal rammeplan for vindkraft, er ganske uavklart og uoversiktleg. Korleis og i kva grad vil kommunane og det lokale folkevalde nivået ta del i dei nye konsesjonsbehandlingane? Og ikkje minst: Kva politikk vil statsråden og regjeringa leggja til grunn i den vidare utbygginga av vindkraft på land?
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2020-03-11:
Eg lytta til statsråden, og eg trur det er veldig klokt å koma til Stortinget og få forankra desse spørsmåla, og det vil òg vera heilt avgjerande for potensiell framtidig vindkraft. Statsråden nemnde sjølv dette møtet i dag, som var eit innspelsmøte, og som no er avlyst. Samtidig går arbeidet sin gang. Er statsråden trygg på at alle desse innspela som skulle verta presenterte i møtet i dag, faktisk vil få den forankringa som er naudsynt, i det vidare arbeidet?
Tina Bru (Høyre), 2020-03-11:
Regjeringen har som kjent ikke gått videre med NVEs forslag til en nasjonal ramme for vindkraft med utpeking av områder som egnet for vindkraft på land. Et stort flertall av kommunene ønsket ikke at deres kommune skulle være omfattet av disse områdene. Forslaget til nasjonal ramme inneholdt også et omfattende kunnskapsgrunnlag som det er god grunn til at vi tar med oss videre. I høringen kom kommunene med nyttige refleksjoner rundt videre utbygging av vindkraft. Olje- og energidepartementet fikk innspill om hvordan konsesjonsbehandlingen av vindkraft kan forbedres når det gjelder både prosess og innhold. Mange kommuner pekte også på at det er viktig med mer produksjon av fornybar kraft for å kunne legge til rette for elektrifiseringen av stadig flere samfunnssektorer og for å stimulere til næringsutvikling i distriktene. Vindkraft har skapt debatt. Det er mange spørsmål knyttet til vindkraft fremover. Hvordan skal vi få til en god nok lokal og regional forankring? Hvordan skal vi håndtere ulike krav til miljø og sørge for at de som bor og ferdes i de områdene som kan bli berørt, tas godt nok hensyn til? Hva er fordelene, både lokalt og nasjonalt, med vindkraft? Dette er temaer vi trenger en avklart og forutsigbar politikk for. Regjeringen tar derfor sikte på å legge frem en stortingsmelding om konsesjonssystemet for vindkraft før sommeren. Meldingen vil inneholde temaer som tidsfrister, deltakelse og involvering, konsekvensutredninger og hvordan vi best mulig skal sikre miljø- og naturhensyn. I dag inviterte jeg til et bredt innspillsmøte om vindkraft, som vi dessverre var nødt til å avlyse som følge av situasjonen med koronaviruset. Men jeg planlegger også å besøke noen av de områdene med mest vindkraftutbygging i landet. Da vil jeg lytte til dem som var mest berørt under de forskjellige fasene av konsesjonsbehandlingen, og få vite mer om de lokale virkningene etter en utbygging. Vi er nå i en fase med mye utbygging av vindkraft. Det er en konsekvens av konsesjoner gitt under både denne regjeringen og den forrige. Det er knyttet til elsertifikat-systemet, som det har vært bred politisk oppslutning om. I årene etter 2021 vil det bli lite vindkraftutbygging, rett og slett fordi nye prosjekter ikke har kommet langt nok i prosessen med å få konsesjon. Jeg ser frem til å diskutere hvordan vi i årene som kommer, skal få til et best mulig system for konsesjonsbehandling av nye vindkraftprosjekter, dvs. et system som gjør at vi kan avveie viktige hensyn på en god måte og sikre en solid lokal og regional forankring.
Tina Bru (Høyre), 2020-03-11:
Selv om det var mye motstand mot den nasjonale rammen som sådan og de ulike områdene som var pekt ut som egnet og mindre egnet til utbygging, opplever jeg at det er ganske bred tilslutning til at kunnskapsgrunnlaget som fremkom av det arbeidet, er nyttig for veien fremover, uansett hvordan det skal bli. Men det er også nettopp derfor jeg nå har varslet en stortingsmelding, for jeg føler at en stortingsmelding er den beste måten å sikre en bred, åpen prosess på. Det gir også alle partiene på Stortinget en mulighet til å delta i den politikkutviklingen. Jeg mener – og ønsker – at lokal forankring er viktig. Det er svært sjelden at det har blitt gitt konsesjoner mot lokale ønsker, og hva kommunen mener, er utrolig viktig også fremover, men vi må også ha med de andre interessene i dette spørsmålet. Jeg gleder meg til å diskutere den meldingen når den kommer til Stortinget. Vi har allerede varslet ulike ting vi ser på i den forbindelse, og jeg er sikker på at vi kan få en god politikk for veien fremover som sikrer at vi ivaretar begge hensynene, altså at det fortsatt er mulig å bygge ut vindkraft i Norge, men at vi også har lokal forankring.
Tina Bru (Høyre), 2020-03-11:
Jeg synes selvfølgelig det var veldig synd at vi ikke fikk ha det møtet. Jeg har også planer om å reise ut regionalt for å ha møter også andre steder enn i Oo, for å si det sånn. Mange har også sendt skriftlige innspill. Det er alle velkommen til å gjøre, og jeg kommer til å lese dem nøye og sikre at vi får en god involvering også i prosessen fremover. Jeg tror det er helt avgjørende. Nå vil også Stortinget få mulighet til å ha sin egen prosess. Det er selvfølgelig fullt mulig og ønskelig at Stortinget også har høringer om denne saken når den kommer, og jeg er ikke i tvil om at vi skal få hørt alle. Jeg synes det er bra at Senterpartiet også har et engasjement for vindkraft. Jeg skulle kanskje ønske at også engasjementet for at det fortsatt er god grunn til – og behov for – å kunne bygge ut noe mer vindkraft i fremtiden, var litt mer til stede i det Senterpartiet er ute og kommuniserer, f.eks. at dette er  viktig verdiskaping for distriktene, det betyr mye for både bønder og grunneiere. Det synes jeg kanskje er et perspektiv som mangler litt i den innfallsvinkelen som Senterpartiet har valgt i denne debatten.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-04-07:
På vegne av representantene Per-Willy Amundsen, Roy Steffensen, Bjørnar Laabak og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om nye virkemidler for bekjempelse av kriminalitet.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Også denne gangen er det på sin plass å si takk til komiteens medlemmer for et smidig arbeid. La meg igjen også si at denne saken også viser at Stortinget er i stand til hurtig og effektivt å effektuere de lovsakene som kommer fra regjeringen i en krevende tid. Det er en samlet komité som står bak innstillingen, unntatt når det gjelder § 3, der et av partiene har et avvikende synspunkt. Jeg antar at de redegjør for det. Komiteen deler regjeringens vurdering om at det kan komme situasjoner der det er formaliteter i gjeldende lovverk som det kan være vanskelig eller ikke forsvarlig å oppfylle slik situasjonen er, og at det derfor kan være grunnlag for å gjøre unntak fra regelverk i dag – det være seg kommunelov, partilov eller andre lover – slik at vi kan unngå negative konsekvenser som kan oppstå. Komiteen slutter seg til regjeringens vurderinger i all hovedsak, men på ett punkt har komiteen i sin innstilling en annen oppfatning enn regjeringen, og det gjelder § 2 i den omtalte loven – muligheten til å delegere myndighet til å inngå interkommunalt samarbeid. Det er en samlet komité som mener at det ikke er godtgjort på en god måte hvilke konkrete problemer eller negative konsekvenser man søker å unngå. Komiteen har bemerket at selv om det kan finnes hypotetiske problemstillinger, var prinsippet om at kommunestyret selv skal inngå slikt samarbeid, en del av diskusjonen da vi laget ny kommunelov for et par år siden. Det er et tungtveiende prinsipp, og det, sammen med at vi har en ordning her i landet der vi tar utgangspunkt i generalistkommuneprinsippet, altså at alle kommuner skal ha de samme oppgavene, gjør at komiteen ikke vil støtte regjeringen når det gjelder § 2, men støtter de resterende paragrafene. Med det vil jeg tilrå innstillingen.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Statsråden berørte i sitt innlegg nettopp en del av begrunnelsen for at man skal være forsiktig med skriftlig saksbehandling, nemlig møteprinsippet – det som sikrer at norske innbyggere har anledning til også å følge debattene og diskusjonene som går i kommunestyret. I forlengelsen av det hadde det vært greit om statsråden for det første kunne si noe om hvilket regelverk som nå vil gjelde for skriftlig saksbehandling og fjernmøter. Er det et krav at kommunens innbyggere skal kunne følge dem? Det andre er om han har synspunkter på eller råd til kommunene om hvordan de bør organisere dette, sånn at også kommunene, i en vanskelig tid og med tidvis ganske inngripende tiltak overfor sine egne innbyggere, lar innbyggerne følge den debatten som går i kommunestyret?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Statsråden oppfattet spørsmålet korrekt, men bare for å være helt sikker: Er det da slik at statsråden mener at det ved fjernmøter skal være anledning for kommunens innbyggere til å kunne følge den debatten også digitalt?
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-04-07:
Jeg slutter meg til saksordførerens fremstilling av denne saken og er glad for at vi har hatt en bred enighet. Jeg opplevde at regjeringens invitasjon til også å åpne for en videre adgang til delegasjon for interkommunalt samarbeid var en føre-var-tenkning i en situasjon hvor utviklingen går fort, og hvor det kanskje er litt vanskelig å forutse hva som kan komme til å dukke opp. For oss har det ikke vært noen stor sak å slutte seg til det som var de øvrige partienes standpunkt på dette. Det er en avveining, rett og slett, av hvor langt man skal gå i delegasjonsmuligheten. De ordningene vi nå slutter oss til, burde gi et godt utgangspunkt for de behovene vi står overfor. Jeg takker også for samarbeidet, og jeg mener at det nettopp i en unntakssituasjon, hvor vi gjør raske behandlinger, er viktig at vi har et bredt parlamentarisk grunnlag, og at det er bred enighet om det vi gjør. Det understreker den dugnaden vi snakker om nå om dagen, og det gir den nødvendige tilliten til at det å arbeide med unntakslover og unntaksbestemmelser faktisk fungerer, og at det oppleves som tillitvekkende i befolkningen.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-04-07:
Hvis jeg forstår spørsmålet riktig, handler dette om hvordan fjernmøter skal avvikles. Det er i og for seg den enkelte kommune som bestemmer akkurat hvordan fjernmøter skal avvikles, men det vil være de ordinære reglene for avvikling av kommunestyremøter som ligger til grunn også ved fjernmøter, bortsett fra at man da møtes digitalt. Det opplever jeg at de kommunene som har tatt dette i bruk, løser på en veldig god måte, og at man får vedtatt de sakene som skal vedtas, og hatt de debattene som man bør ha, i den situasjonen vi står i nå.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-04-07:
Det kan være teknisk vanskelig å gjøre det tilgjengelig i sanntid, men det er ikke teknisk vanskelig å gjøre debatten tilgjengelig i ettertid, slik at kommunene faktisk kan følge hva som ble sagt på møtet. Men her vil det ofte være noen begrensninger på hva som er mulig å få til, når man f.eks. har et kommunestyremøte som avvikles på Teams eller annen plattform.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Komiteen har vedtatt et begrenset debattopplegg, så jeg skal, som saksordfører og talsperson for Arbeiderpartiet, nevne de viktigste hovedpunktene i det samme innlegget. Stortinget behandler i denne saken forslag til endringer i tre lover: sosialtjenesteloven, folketrygdloven og trygderettsloven. Proposisjonen ble fremmet i statsråd fredag den 3. april 2020. Som saksordfører vil jeg rette en stor takk til komiteen, til komiteens og Stortingets sekretariat og til politisk ledelse og ansatte i departementet for iherdig innsats for å komme i mål med saken i tide. Samtidig retter hele komiteen en takk til alle dem som nå står på, både i offentlig og i privat sektor, for å sikre folk ytelser og nødvendige tjenester. Kort fortalt gjelder forslagene en endring i sosialtjenesteloven § 51 a, som oppfølging av stortingsvedtak av 16. mars i år. Regjeringa sikres her fullmakt til å kunne fastsette midlertidig forskrift om unntak fra aktivitetsplikt for økonomisk stønad og bestemmelsene om kvalifiseringsprogram, herunder forlengelse, som for andre midlertidige ytelser. Det foreslås også en adgang til å kunne utsette refusjon i ytelser fra folketrygden til kommunene. Det foreslås endringer i folketrygdloven som muliggjør en automatisert og ubyråkratisk saksbehandling i den pressede situasjonen Nav nå står i, som kan sikre folk nødvendig livsopphold så raskt som mulig. Den tredje lovendringen gjelder muligheten for digital saksforberedelse til trygderetten. En enstemmig komité støtter regjeringas forslag. Vi har noen merknader der vi viser til at behovet for personvern må hensyntas, og til at kommunene må få refundert det de eventuelt forskutterer via sosialhjelpen, så raskt som mulig. Vedlagt innstillingen ligger et brev fra Arbeiderpartiet til statsråden. Vi mener at det fortsatt er mange grupper som risikerer å falle utenfor de ekstraordinære stønadsordningene. Ett eksempel er personer som har mistet arbeidsavklaringspenger og nå er i karantene, altså AAP-karantene. Vi er bekymret for det statsråden viser til, at det for personer som står helt uten inntekt, vil kunne ta lang tid å få ordinære søknader og klager behandlet. Statsråden har foreløpig ikke hatt kapasitet til å besvare de spørsmålene vi har stilt. Det har vi stor forståelse for og vil komme tilbake til disse spørsmålene på egnet måte når vi får svar. Flertallet i komiteen fremmer forslag om å utvide sosialtjenesteloven til å omfatte også de gruppene som fortsatt risikerer å falle utenfor alt. I tillegg fremmer Arbeiderpartiet to mindretallsforslag sammen med SV. Når det gjelder det ene forslaget, er vi litt forundret over at en samlet komité ikke kan være med på å vurdere skjerpede sanksjoner mot dem som utnytter den situasjonen vi alle står i nå, til å berike seg gjennom å jukse med de nye reglene. Jeg tar herved opp de mindretallsforslagene som Arbeiderpartiet er en del av.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Mange som nå brått står helt uten inntekt, tar kontakt med oss. Vi har gode svar til noen, men ikke til alle. Noen av henvendelsene gjelder mange hundre musikanter og artister som står helt uten inntekt. Fondet for utøvende kunstnere har 5 mill. kr til utdeling, mens det er søkt om 12,5 mill. kr. Næringsdrivende og frilansere er nå inne i dagpengeordningen med 16 karantenedager. Nav melder om etterskuddsvis betaling, slik at utbetaling for april skjer i mai. De det gjelder, er forespeilet utbetaling i juni. Stortinget behandler i dag kontantstøtte for bedrifter. Noen har enkeltpersonforetak som kan omfattes av kontantstøtte fra og med mars. Henvendelsene nå gjelder først og fremst tidspunkt for utbetaling, siden det er et stort problem for mange å være helt uten inntekt fra mars til mai, eventuelt til juni. Kan statsråden svare på hvordan de som nå er i akutt krise, kan få akutt hjelp, eventuelt forskudd på forventet utbetaling?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg hadde for sikkerhets skyld sendt inn spørsmålet på forhånd. Jeg har et spørsmål til, som ikke er sendt inn på forhånd, men jeg venter heller ikke et utfyllende svar her og nå, bare at statsråden på en måte tar det med seg. Det gjelder interkommunale Nav-kontor. Da vi behandlet Nav-meldingen i forrige periode, ønsket flertallet en sammenslåing, til større, mer robuste Nav-kontor. Et av virkemidlene for å få til det var å fjerne den statlige bemanningsgarantien. Noen kommuner har fulgt oppfordringen og lagd interkommunale Nav-kontor, bl.a. i Hallingdal. Men det byr, i disse tider med reiserestriksjoner, på en utfordring når det gjelder tilgjengeligheten til den statlige delen av Nav. Er det en problemstilling regjeringa har vurdert, eller kan statsråden si noe om det er en problemstilling man kan tenke seg å se nærmere på?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-04-07:
Jeg vil takke saksordfører Lise Christoffersen for en meget solid jobb, nok en gang. Nav – Arbeids- og velferdsetaten – i kommunene er utrolig viktig. Det er utrolig viktig at det fungerer godt, at det er raske utbetalinger, og det er Stortingets ansvar å legge til rette for dette i ei tid hvor de blir utsatt for et utrolig sterkt press. Vi må derfor ha raskere behandling, men det må ikke samtidig føre til at noen taper rettigheter som de ville hatt under en ordinær behandling. Sosialtjenesteloven § 51 a er foreslått endret, slik at aktivitetskrav tas vekk i forbindelse med sosialhjelp og kvalifiseringsprogrammet, og en forlenger de tidsavgrensede ytelsene, f.eks. når det gjelder arbeidsavklaringspenger, med seks måneder. Sosialhjelp kan unntaksvis få en forenklet behandling, og det er vesentlig. Vi har fått meldinger om at det bør kunne forenkles i enkelte tilfeller, slik at sosialetaten sikrer folk penger til å kjøpe mat og medisiner som en ekstrem unntaksordning. Folketrygdloven § 25-16 gis en utvidet forskriftshjemmel til en automatisk saksbehandling, f.eks. i forbindelse med dagpenger, som er enormt krevende i disse tider. Der har Arbeiderpartiet og Senterpartiet kommet med en egen merknad hvor en ber regjeringen snarest foreslå endringer, sånn at taushetsplikten for relevante registerdata både i og mellom etater oppheves, slik at eksempelvis misbruk av permitteringsordningene lettere kan avdekkes. Jeg vil også understreke at de endringene vi nå gjør, kan føre til at kommunene får større utgifter. De skal refunderes etter de ordinære reglene, sånn at kommunene ikke blir sittende med en regning som følge av de endringene vi nå gjør. Til slutt om virkelighetsforståelsen: Folkehelseinstituttet har sagt at vi må påregne tiltak i 18 måneder, dvs. langt ut på høsten i 2021. Det vil altså ta lang tid å få samfunnet til å fungere på en god måte videre. Vi må da sikre rettferdighet i våre ytelser, og vi må sikre omstilling, sånn at vi kommer i normalt gjenge igjen. Både arbeidsformidling, skolering og utdanning på kommunenivå vil være meget viktig, og jeg vil oppfordre alle ordførere til å sette i gang dette arbeidet umiddelbart. Helt til slutt: Prinsippet om dagpenger er viktig å beholde. Det vil være feil å rokke ved prinsippet om dagpenger, slik at man altså kan både få dagpenger og ha inntektsbringende arbeid på samme tid. Det er et grunnleggende brudd på dagpengeprinsippet – et prinsipp vi må holde fast ved. Vi må sikre at dette kan kontrolleres, og vi må sikre at det ikke gis unntaksordninger som gjør at alle vil kreve de samme unntakene.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-04-07:
Jeg vil takke statsråden for den grunnholdningen om rettferdighet som hun legger til grunn– at vi nå er nødt til å ha samfunnets bevågenhet overfor de menneskene som sosialt sett lever ytterst i samfunnet, for å bruke det uttrykket. Personer som trenger ytelser fra Nav, er de mest sårbare for inntektssvikt – som vi nå er oppi – og regjeringa må vise en romslig holdning overfor disse menneskene. Jeg vil også takke for svaret når det gjelder spørsmålet om at kommunene ikke skal komme dårlig ut av dette, hvis kommunene må forskuttere utgifter som staten ordinært skulle hatt. Mitt spørsmål går på forholdet mellom dagpenger og inntektsbringende arbeid. I dag har vi en regel som sier at en får enten dagpenger eller inntektsbringende arbeid. Vi kan ikke bryte med det prinsippet. Det er vanskelig å kontrollere hvis noen bryter med det prinsippet, og det er vanskelig å lage særordninger for enkelte næringer. Hva er statsrådens kommentar til det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-04-07:
Å være fosterforeldre er noe helt annet enn å ta seg lønnet arbeid. Fosterforeldre har en godtgjørelse for sin jobb, og det er en særordning, så det er ikke korrekt – etter min vurdering – å trekke inn det som grunnlag for dette. Matproduksjon er en samfunnskritisk sektor. Alle må ha nok mat og sunn mat hver dag. Jordbruket er gjennomregulert. Det er regulert sånn at både forbrukernes og gårdbrukernes interesser er ivaretatt i et helhetlig samfunnsperspektiv. I den norske modellen har vi familiejordbruket. Vi har fått stadig flere selskapsjordbrukere med egne ansatte, hvor tariffen er sånn at en kan ansette folk lovlig til 123 kr per time, hvis en er over 18 år, til sesongarbeid. Alle vet at en ikke kan leve av en sånn betaling. De som produserer på den måten, får et konkurransefortrinn i forhold til familiejordbruket, som lever med det norske kostnadsnivået. Ser ikke statsråden at det blir et problem hvis en ikke hever lønningene i jordbruket?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-04-07:
Det som er temaet i dag, er ordninger over Nav, hvor dagpenger er en av de viktigste. Dagpenger har blitt en utrolig viktig sikringsordning, og vi har en del bransjer hvor betalingen i Norge er så lav at det er en betydelig del gjestearbeidere. Kjøttskjærere er en del av dem. I Rogaland, det store husdyrfylket, er det ikke blitt utdannet en eneste slakter på mange år. Årsaken er lønns- og arbeidsvilkårene i denne bransjen. Det trengs altså en opprustning av betalingen. Det ligger til partene, men mitt spørsmål gikk på dette: Er det ikke statsrådens vurdering at samfunnskritisk arbeid i jordbruket må, både tariffmessig og dermed også i familiebrukssammenheng, gis en lønnsomhet, gjennom priser og tiltak, som gjør at en kan produsere samtidig som en lever med det norske kostnadsnivået?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-07:
Vi står i en krevende tid, og jeg vil starte dette innlegget med å si tusen takk til alle de ansatte i Nav, som gjør en helt ekstraordinær innsats i disse dager, og en takk også til de ansatte i Arbeids- og sosialdepartementet, som gjennom helgen brukte tid og krefter på å komme med betryggende svar på det som komiteen hadde stilt spørsmål om. Litt senere i dag skal vi bevilge en tiltakspakke på 50 mrd. kr til bedrifter, for å redde arbeidsplasser. Det er viktig og bra, og det vil SV stemme for. Vi må likevel huske på at en må komme med tiltak også for dem som er uten arbeid. Vi må være like innstilt på å gjøre livet lettere for enslige forsørgere og andre som mottar ytelser fra Nav. Det kan ikke være sånn at vi skal være veldig rause med bedrifter, men snu på hver krone når det gjelder enslige forsørgere. Stortinget gjorde følgende vedtak 16. mars i år: «Stortinget ber regjeringen sørge for at tidsavgrensede ytelser, som arbeidsavklaringspenger, får forlenget perioden sin slik at manglende avklaring nå ikke fører til at kvoten på tre år avkortes for mottakerne.» – Det må forstås sånn at det også må gjelde overgangsstønaden. Enslige forsørgere fortjener økonomisk trygghet i det som er en veldig utrygg tid for oss alle. Og vi fra SVs side forventer at regjeringen følger opp Stortingets vedtak når det gjelder dette. Det er flere som ikke får fullført kurs, ikke får fullført de aktivitetene som er en forutsetning for stønaden, og som sånn sett må få forlenget perioden i det vi nå står i. Det denne saken også sier noe om, er viktigheten av å fatte raske vedtak nettopp for å sørge for inntektssikring for dem som har behov for støtte gjennom Nav, gjennom både forenklet og automatisert behandling av sakene. Det er bra, men i denne sammenheng er det viktig å huske på at en skal ivareta alle som har krav på sosiale ytelser, at de får det, og at en også er nøye med å følge opp hvilke ytelser som egner seg, og hvilke ytelser man er nødt til å foreta en skjønnsmessig vurdering av den enkeltes situasjon. Dette er en viktig sak. Det er viktig å sørge for inntektssikring for dem som ikke har jobb, og det må vi jobbe videre med. Dette er en begynnelse, og Stortinget må følge opp dette videre.
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-07:
Denne tiden viser at mange er nødt til å påta seg nye oppgaver, og det synes jeg statsråd Bollestad – jeg holdt nesten på å si Larkin – gjorde på en forbilledlig måte. Jeg vil også benytte anledningen til å ønske statsråd Røe Isaksen riktig god bedring, og si at vi ser fram til å ha ham tilbake i denne salen. Jeg vil spørre litt om dette med overgangsstønad, for det er en viktig del av denne saken for SVs del. Det knytter seg til om man skal få forlenget denne perioden eller ikke. Det forstår jeg at regjeringen vil komme tilbake til, men jeg synes det er viktig – på vei inn i påsken – at noen får noen garantier. Da vil jeg rett og slett spørre statsråden: Vil regjeringen, og ikke minst familiepartiet Kristelig Folkeparti, sikre at de som mottar overgangsstønad, får forlenget den ytelsen?
Eirik Faret Sakariassen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-07:
Nå er det en lang rekke vedtak som blir fattet uten spesielt mye utredning, og man gjør en rekke krisevedtak nettopp fordi tidsaspektet er kort og behovet for avklaring er stort. Det vedtaket som Stortinget fattet 16. mars knyttet til tidsavgrensede ytelser, er SV tydelig på at også må tolkes til å gjelde overgangsstønaden, selv om det er en av ytelsene som ikke er spesifikt omtalt i vedtaket. For SVs del er det et viktig budskap å få formidlet overfor regjeringen i denne salen at vår forståelse er at det ikke avgrenser seg til kun å gjelde arbeidsavklaringspengene, men også denne typen ytelser. Har statsråden forståelse for en sånn tolkning av dette vedtaket?
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Takk til sakordføraren og resten av komiteen for eit grundig og, vil eg seia, hurtig arbeid. I går fekk vi tala som viser at reproduksjonstalet no er nede på 0,7. Dette er veldig gode nyheiter, og det viser at tiltaka vi har sett i verk, har verka. Sjølv om det på ingen måte betyr at krisa er over, er det den viktigaste gladnyheita vi har fått dei siste vekene. I det høvet er det på sin plass å senda ein stor takk til alle som er flinke og følgjer råda frå styresmaktene og rettar seg etter dei pålegga som kjem. Tiltaka vi har sett i verk, kjem med ein kostnad både økonomisk og i livet til einskildmenneske. Dei er likevel heilt nødvendige i den situasjonen vi er i no. Difor: ein stor takk til alle dei som er med på dugnaden. Liv og helse er prioritet nummer éin for oss alle. Difor er det viktig å hugsa den ekstraordinære innsatsen tilsette i helsevesenet, i andre omsorgs- og velferdsetatar, lokalt og nasjonalt, i barnehagar og skular, no gjer. Ein stor takk til alle dei både i offentleg og i privat sektor som no gjennom arbeidsinnsatsen sin bidreg til fellesskapet. Saka vi behandlar, Prop. 72 L for 2019–2020, kjem som eit resultat av pandemien, og som følgje av stor arbeidsbelastning hos Nav. Det er difor behov for automatiske, raske og ubyråkratiske avgjerder når det gjeld unntak frå aktivitetskrav og forlenging av vedtak for stønadsmottakarar etter lov om sosiale tjenester, behovet for å sikra personar som treng inntekt etter folketrygdlova, og dessutan enklare prosedyrar for saksførebuing til Trygderetten. Dette er svært viktig for å sikra at menneske får det dei treng og har krav på i ei tid med stor pågang. Ved auka bruk av automatiske løysingar er det viktig at personvernomsynet vert teke vare på på ein tilfredsstillande måte, slik at ikkje opplysningar kjem på avvegar. Det gjeld særskilt i den mellombelse tilgangen til vidarebehandling av personopplysningar til analyse og tilgangen til mellombels å kunna lasta ned kopiar av basen med a-ordningsinntekter frå skatteetaten. Vi har i denne samanhengen sterk tru på at regjeringa vil ta vare på personvernomsynet på ein god måte i dette arbeidet, og har fått svar frå statsråd Røe Isaksen om at så skal skje.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Pandemien rammer det norske samfunnet hardt. Derfor foreslår regjeringen nødvendige grep for inntektssikring for sårbare grupper og for å forenkle saksbehandlingen i arbeids- og velferdsetaten. Det kan settes vilkår for tildeling av økonomisk stønad etter sosialtjenesteloven. For sosialhjelpsmottakere under 30 år har kommunene en plikt til å stille vilkår om aktivitet med mindre tungtveiende grunner taler imot det. Endringene som regjeringen foreslår, gjelder imidlertid forskrift om unntak for aktivitetsplikt for økonomisk stønad. For kvalifiseringsprogrammet og stønad foreslås det å kunne gjøre unntak fra bestemmelsene i loven om vilkår om aktivitet, herunder også å forlenge perioden. Det er viktig å sørge for at mottakere av økonomisk stønad og deltakere i kvalifiseringsprogrammet sikres fortsatt inntekt i denne vanskelige tiden. Regjeringen foreslår en adgang til å kunne gjøre unntak fra sosialtjenesteloven § 26 – dette for å kunne forenkle dagens prosedyrer når kommunen skal få refusjon fra staten der økonomisk stønad er brukt for å forskuttere en framtidig trygdeytelse. Dette kan bli nødvendig hvis det blir et stort antall slike saker. Regjeringen vil i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett komme tilbake til Stortinget med en samlet vurdering av de økonomiske konsekvensene for kommunesektoren av virusutbruddet. Arbeids- og velferdsetaten har hatt en enorm økning i saksinngangen. Det betyr at det er et stort press på etatens saksbehandlere og digitale tjenester. Arbeids- og velferdsetaten oppbemannes, men uten andre nødvendige tiltak vil det kunne ta mange måneder å behandle krav om livsoppholdsytelser. Vi ber derfor om en hjemmel for midlertidig rettslig grunnlag til bl.a. automatisk saksbehandling og adgang til bruk av personopplysninger ved utvikling og test av IT-systemer i unntakstilfeller. Tiltakene er nødvendige for å sikre berørte personer ytelser til livsopphold. All saksbehandling, inkludert automatisert saksbehandling, skal følge gjeldende lovkrav om forsvarlig saksbehandling. Tiltakene skal gjelde en begrenset periode, men er nødvendige for å håndtere den svært krevende situasjonen etaten står i. Utkast til forskrifter med hjemmel i de foreslåtte lovendringene vil bli sendt på en kort høring før de trer i kraft.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg har stor forståelse for at dette er usikre tider for mange, òg for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Dette er grupper som ikke ligger inne under de normale dagpengereglene, og som i denne situasjonen har spesielt stor utrygghet. Regjeringen tar sikte på å etablere en ordning for inntektssikring for selvstendig næringsdrivende og frilansere som skal dekke inntil 80 pst. av inntektstapet, opp til 6G. Dette gjøres for å oppfylle intensjonene bak Stortingets vedtak. Det tas sikte på at ordningen skal være etablert og de første utbetalingene for april måned skal kunne komme i første del av mai. Det er altså ikke noe som nå tilsier at disse skal måtte vente til juni med å få utbetaling. Regjeringen har hatt god dialog med partene i arbeidslivet og kunstnerorganisasjonen Creo om ordningen og tidslinjen. Regjeringen la fram et forslag til proposisjon om bevilgningsvedtak fredag 3. april, og detaljene i ordningen vil vi komme tilbake til om kort tid.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg setter veldig stor pris på at jeg ble utfordret på spørsmål på forhånd, slik at jeg fikk tid til å svare på en skikkelig måte – i en situasjon jeg ikke har vært i før. Det spørsmålet representanten stilte nå, gjelder en sak som jeg ser utfordringene med, ikke minst fordi jeg har hatt erfaring som ordfører. Jeg vil ta dette med tilbake, både til departementet og til ham som er statsråd, og be dem se på den utfordringen, for den statlige delen blir også viktigere i Nav-kontorenes ytelse til befolkningen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg antar at dette er et spørsmål om det som ble gjort på landbrukssiden, spesielt. Det ble åpnet for denne sesongen, 2020, fordi våren har kommet, og fordi næringen trengte arbeidskraft fort. Da valgte departementet å bruke en eksisterende ordning for fosterforeldre. Hvis en skulle bruke nye ordninger, ville det kreve en svært stor arbeidskapasitet i Nav, så vi valgte å bruke den eksisterende ordningen. Det var også et behov for å sikre arbeidskraft til spesielt landbruket innen kort tid. Det var begrunnelsen for den tjenesten og den endringen som ble gjort i forskrift, i konsultasjon med arbeidstakernes organisasjoner. Det betyr ikke at arbeidstakerorganisasjonene alltid er enige, men de ble konsultert.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Når det gjelder lønningene i jordbruket, synes jeg det er noe annet enn det vi diskuterer akkurat her og nå, men jeg skal svare på spørsmålet. Det som gjelder tariffavtaler, angår partene i arbeidslivet, og jeg trodde at også Lundteigen hadde respekt for det. Det er heller ikke bare familiebedrifter som driver alene, eller store konserner som har sesongarbeidere. Store deler av landbruket har det, men det er nettopp fordi det er sesongarbeidere. De klarer ikke å ha en tjeneste året rundt, og de er avhengige av det i den perioden de skal dyrke: på våren og i forbindelse med innhøstingen. Vi ser at det også er et behov for sesongarbeidere i slakteribransjen, bl.a. gjelder det kjøttskjærere. Det er de delene av landbruket som spesielt har behov for sesongarbeidere.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg fastholder at det vi gjorde med dagpengene for å sikre arbeidskraft for sesongen 2020 – våren er kommet – var et viktig grep for å sikre arbeidstakere til norsk landbruk nå. Jeg kan være med på å diskutere norsk landbruk generelt og priser og lønninger i en annen setting, men det vi behandler i dag, er en proposisjon hvor vi for en periode – i en spesiell situasjon – gjør endringer for å sikre både arbeidstakere og situasjonen for dem som trenger det aller mest. Det har vi gjort. Samtidig har vi endret dagpengemulighetene for å sikre arbeidskraft til så viktige næringer som landbruket og skogbruket.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg har stor forståelse for behovet for overgangsstønad. Det er en stønadsordning som sikrer inntekt for aleneforeldre i en periode på inntil tre år. Den skal gjelde for et gitt antall måneder. Det er en ordning som på generelt grunnlag er en viktig ordning, uavhengig av den situasjonen vi er i nå, med koronaviruset. Det er nødvendig for en tidsperiode. Men hvorvidt perioden for å motta overgangsstønad skal endres og utvides, mener jeg må utredes nærmere enn ved at jeg skal stå her i salen og si noe om det på kort varsel. Skal det være nødvendig, må det utredes mer enn dette. Da vil eventuelt regjeringen – hvis vi gjør det – komme tilbake igjen til dette i revidert.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-07:
Jeg har iallfall forståelse for de ytelsene som er nevnt i vedtaket av 16. mars, for ellers kan man legge ganske mange tolkninger inn i det vedtaket. Men når det gjelder den ordningen som representanten i utgangspunktet spør om, vil jeg tenke at vi trenger en større utredning av om den skal inkluderes eller ei. Det vil jeg ikke svare ja eller nei på nå, og hvis vi eventuelt skal gjøre det, må vi komme tilbake til det i revidert.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-04-07:
La meg starta med å takka komiteen for raskt utført arbeid. Det er viktig å visa at komiteane kan få sakene unna raskt, og at me òg kan få dei unna raskt sjølv om me er inne i ei høgtid. Innstillinga frå komiteen er samrøystes. Saka gjeld i korte trekk systemet som konkurranselova byggjer opp for Konkurransetilsynet, der det i samband med ulike transaksjonar gjeld fristar som må haldast om Konkurransetilsynet skal gripa inn, f.eks. mot ei samanslåing av to selskap. Lova gjeld òg endring i samansetjinga av konkurranseklagenemnda. Det er viktig, som komiteen òg strekar under i sine merknader, at dette er ei unntakslov. Hovudregelen er at dei gjeldande prosessuelle reglane skal leggjast til grunn så langt som mogleg. Covid-19-pandemien kan gje to utslag. Det eine er i form av sjukefråvær blant dei tilsette i Konkurransetilsynet. Det andre er den økonomiske situasjonen som f.eks. kan gje mange fusjonar, oppkjøp, nedsal osv., som genererer arbeid for tilsynet. Det er viktig at òg slike transaksjonar vert underlagde dei vanlege vurderingane av tilsynet. I § 3 fjerde ledd står det ei fullmakt til å gje ytterlegare forskrifter for konkurranselova og denne prosessuelle fullmaktslova. Eg vil streka under at det må vera ein svært høg terskel for å ta i bruk den føresegna som ligg der, altså å gje ei forskrift som går utover dei sakshandsamingsreglane som ligg i denne lova. Dette har gått fort, og det er oppdaga ein liten feil i § 3 tredje ledd. Der står det «forskriften» to plassar. Det skal stå «loven». Så eg skal sitera § 3 tredje ledd slik det skal vera: «Fristforlengelsen gjelder både saker tilsynet har til behandling ved ikrafttredelsen av denne loven og saker som meldes i perioden loven er i kraft.» Grunnen til at dette kan ha snike seg inn, er at denne lova starta som ei forskrift etter koronalova, og at departementet seinare ønskte å leggja dette fram som ei eiga lov – ei avgjerd eg meiner er klok. Og eg meiner Stortinget har vist at det er fullt ut mogleg å ha ei rask saksbehandling. Med den korrigeringa i lova er det vonleg òg ei lov som vert slik både departementet og Stortinget ynskjer.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-07:
Det er riktig at dette ikke er en drømmesituasjon å være næringsminister i. Samtidig er det ikke vi som har det verst; det er jo alle de som nå kjemper for bedriften sin, alle de som kjemper for arbeidsplassene, og alle de som nå er hjemme og bekymrer seg for om de har en jobb å gå tilbake til. Det er derfor den jobben som regjeringen og Stortinget har gjort, er så viktig, nettopp for å gi den nødhjelpen til disse bedriftene, slik at de kan overleve denne vanskeligste tiden. Men reiselivsbransjen er i en spesiell situasjon, både fordi de merket det fort, og fordi tidsperspektivet er ganske langt. Det viktigste vi har fått på plass nå, er denne utsettelsen. Denne utsettelsen gir for det første disse pakkereisearrangørene litt pusterom, og den gir også oss muligheten til å vurdere situasjonen, til å gå inn og se på disse bedriftene og vurdere hvilke tiltak vi eventuelt kan sette i verk framover.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-07:
Jeg kan for det første forsikre representanten om at vi i dag jobber tett med og har god dialog med organisasjonene som er knyttet til reiselivet, og det ønsker vi å fortsette med. Stortinget har også gitt oss noen oppdrag framover som vi skal vurdere – det nevnes nå bl.a. dansk ordning. Flere ulike tiltak har blitt skissert, og vi skal bruke tiden framover til å vurdere situasjonen og til å vurdere ulike løsninger. Det som disse pakkene fram til nå, altså dagens kompensasjonsordning, hjelper på, er å få dekket faste kostnader. Utfordringen til reiselivet er jo også manglende inntekter, gjerne over lengre tid. Jeg kan ikke stå her nå og si hvilken løsning vi kan komme fram til, jeg kan ikke gi noen garantier her og nå, men jeg kan love at vi skal gjøre det Stortinget har bedt oss om: å vurdere ulike løsninger.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-07:
Det er et godt spørsmål representanten kommer med. Én ting er hvordan denne ene krisepakken kommer til å påvirke strukturen i næringslivet vårt. Hvordan koronasmitten, covid-19, kommer til å påvirke strukturen i næringslivet vårt, er det ingen som kan vite svaret på nå. Vi må se framover. At det er en tøff periode nå, at det kommer til å bli tøft, og at det kommer til å bli vanskelige tider framover – det er helt sikkert. Vi legger nå fram én krisepakke. Jeg minner om at vi tidligere har kommet med andre krisepakker – også for små gründere og vekstbedrifter. Vi har også vært åpne om at vi må se på hvordan det slår an, og at det er åpning for justeringer. De som er pålagt av staten å stenge, har jo ikke den egenandelen som representanten viser til.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-07:
I den situasjonen vi er i nå, og på dette tidspunktet, tror jeg ikke det er lurt å avvise noen verdens ting. For er det noe vi har funnet ut, er det at vi kan ta grep som vi for noen få uker siden ikke trodde det var sannsynlig at vi kunne ta. Samtidig har vi nå innført en rekke krisepakker, og det er nødvendig å løfte blikket litt og se hvordan dette slår ut. Vi kommer selvfølgelig til å følge med på næringslivet vårt, på ulike bransjer, hvilken nytte de har av de vedtakene vi har fattet, men jeg vil legge til at det regjeringen og også Stortinget har gjort, kommer til å bety veldig mye for mange, særlig når det gjelder hjelp til kostnader. Men de står fortsatt uten inntekter, så det er nødhjelp vi gir gjennom denne kompensasjonsordningen. Det er ikke for å kompensere for tapte inntekter; det er kun for å hjelpe til med de faste utgiftene som påløper.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-07:
Regjeringen har lagt fram mange forslag og Stortinget fattet mange vedtak de siste ukene. Det er flere ting som regjeringen skal følge opp, og vi jobber selvfølgelig videre med de oppdragene som Stortinget har gitt oss. Da er det først og fremst revidert nasjonalbudsjett som er neste store milepæl, i alle fall. Det vil gjelde flere av de anmodningsvedtakene som Stortinget har gitt, også knyttet til denne pakken som kommer nå. Så er vi bedt om å vurdere konkrete løsninger. Det vil vi gjøre, det vil vi komme tilbake igjen til Stortinget med.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Ja, jeg vil gjerne ta opp de forslagene, og så vil jeg varsle om at vi stemmer for forslagene nr. 4 og 9.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Jeg er enig i mye av det statsråden sa – det haster å komme med gode tiltak for næringslivet nå, for det er en krevende tid der ute. Vi er enige om egentlig hele ordningen rundt kompensasjon, men det er ett tema som har vært ganske sentralt, og det er utbytte. Vi har jobbet med det kontinuerlig gjennom helgen, og ikke minst har Finansdepartementet og andre bidratt for å prøve å finne løsninger. En av tingene en har diskutert, er muligheten for å gjøre det sånn at det man får av offentlig tilskudd gjennom denne ordningen, kan komme til fradrag for det endelige utbyttegrunnlaget bedriften har. Vi har fått sjekket ut at det er fullt ut teknisk mulig; det vil ikke forstyrre prosessen for utbetaling. Mitt spørsmål til statsråden er da: Støtter statsråden prinsippet om at det ville vært klokt å ha en slik ordning på plass?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Jeg tror heller ikke på noen utbyttefest her for de bedriftene som mottar støtte. Men det er greit å være føre var og være tydelig på at en, der hvor en mottar kompensasjon eller tilskudd, i utgangspunktet bruker de pengene til å styrke bedriften – la pengene være i bedriften, yngle i bedriften, gjøre bedriften kraftig nok til å foreta omstillinger i tiden som kommer, og eventuelt møte konjunkturer som igjen måtte inntreffe. I forslaget vårt har vi egentlig vært veldig forsiktige, for vi sier: «Stortinget ber regjeringen legge fram en vurdering av hvorvidt utbytte i virksomheter som mottar støtte til faste kostnader kan begrenses, gjennom en midlertidig endring i aksjeloven og allmennaksjeloven, hvor støttebeløpet kommer til fradrag før man kommer frem til det endelige utbyttegrunnlaget, f.eks. ved å ta inn «mottatt kompensasjon» i annet ledd, og komme tilbake med dette i rimelig tid før andre utbetaling av støtten.» Vil statsråden ta et initiativ for å få vurdert et slikt forslag politisk, fordi det er en interesse i å få vite om det faktisk er et godt grunnlag for å trekke inn eventuelt noe av et tilskudd, f.eks. for senere anledninger?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Det er ingen tvil om at det er krevende å være næringsminister i disse dager. Næringsministeren påpekte selv den ene næringen som er i en spesiell situasjon. Om de ikke har blitt nedlagt gjennom vedtak, så har mange i hvert fall gjennom reiseråd som er gitt, fått tatt bort hele inntektsgrunnlaget sitt, nemlig reiselivet. Det har vært en ganske lang vei nå – på to og en halv uke – som er usikker nettopp for reiselivet, og hvordan en skal sørge for at de kommer best mulig ut av det. Det er nå tatt opp et forslag om reisegarantifondet, men det er jo ikke tilstrekkelig. Det dekker heller ikke opp dem som kanskje er i den største krisen akkurat nå, pakkereiseselskapene, som står i en ekstremt krevende likvid situasjon. Så har en utsatt det litt i tid, og det er bra, men for de tre månedene må det komme en løsning, for vi kan ikke forvente at pakkereiseselskapene om tre måneder skal kunne klare å betale noe, sett i forhold til det som er løsningen her nå, hvis dette baller på seg. Hvordan ser statsråden for seg en løsning for disse pakkereiseselskapene?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-07:
Jeg har forståelse for at næringsministeren ikke kan gi et konkret svar nå. Men min klare oppfordring er selvfølgelig at næringsministeren i de tre månedene fram til beløpene forfaller, eller til at de skal betale dette, bruker tiden godt og finner en løsning som gjør at den likvide situasjonen for pakkereiseselskapene ikke blir sånn at vi får en rekke konkurser innenfor reiselivet. Da er mitt spørsmål: Kan statsråden garantere for at hun jobber tett med reiselivet og finner en løsning for pakkereiseselskapene i god tid før tre måneder er omme?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-07:
Vi får begynne med litt sprit! Det har vore eit godt samarbeid om dei første pakkene. Det er framleis brei einigheit om hovudgrepa, men spesielt den sosiale dimensjonen ved denne pakka har det vore stor diskusjon rundt, der eg meiner det ville ha vore klokt for regjeringspartia å strekkje seg endå lenger for å sikre legitimiteten i den politikken som blir ført. Når vi har jobba med forslag om utbyte og oppseiingar, har vi sett på kva som har stått i vegen for det, og når det har kome til stykket, har det vore det politiske, altså det som gjeld legitimitet. Så spørsmålet mitt til statsråden er rett og slett: I samband med tidlegare kriser, som finanskrisa, stilte staten krav. Da var det lån ein stilte krav til, men ikkje utbyte. Kva er det som gjer at ein i denne situasjonen, når ein faktisk gir kontantstøtte, ikkje vil vurdere den typen tiltak?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-07:
Det som ligg på bordet nå, er at ein rammer dette inn ved at heilt ordinær løn gjennom utbyte er greitt, at investeringar knytte til eigen verksemd er greitt, og at samfunnsnyttige føremål er greitt. Og dette er det etterkontrollen som skal gi oss svar på. Det var rett og slett for å kome i møte dei motargumenta som har kome gjennom denne diskusjonen, bl.a. frå statsråden, men ikkje eingong med ei sånn handsrekning har regjeringspartia ønskt å innføre den typen avgrensingar. Eg sit med ei kjensle av at ein synest det er frekt å snakke om utbyte i den situasjonen vi er i nå. Det er eg heilt einig i. Det er frekt med utbyte, for det er jo ikkje ein realitet for mange; det er veldig få som vil vere i ein situasjon der det vil vere snakk om utbyte. Men så finst det nokon som har ein sterk økonomi samtidig som dei har eit stort omsetningsfall, og dette opnar opp for at dei kan kome i ein veldig positiv situasjon og bruke krisepakka til privat vinning. Spørsmålet er – ein gong til: Kvifor har ein ikkje ønskt å bevege seg i den retninga?