Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Saken vi nå behandler, er en samleproposisjon fra Finansdepartementet med forslag til endringer i bokføringsloven, verdipapirhandelloven, eiendomsmeglingsloven m.m. Komiteen slutter seg stort sett til forslagene i proposisjonen på de fleste områdene, men er delt i synet på spørsmålet om hvor lang lagringstid av dokumenter det skal være krav om i bokføringsloven. Jeg vil knytte noen kommentarer til nettopp det spørsmålet samt kommentere forslaget til endringer i eiendomsmeglingsloven. Når det gjelder spørsmålet om hvor lang lagringstid det skal være for dokumenter under bokføringsloven, tar flertallet i komiteen til etterretning at regjeringen nå ikke foreslår endring til kravet om ti års oppbevaringstid for primærdokumenter som kommer inn under bokføringsloven. Dette er i tråd med anbefalingene fra Skattedirektoratet og Økokrim og støttes av et stort flertall av høringsinstansene inkludert Helse- og omsorgsdepartementet, Justisdepartementet, Kunnskapsdepartementet, Nav, Konkurransetilsynet, LO, Revisorforeningen, Riksadvokaten og Sparebankforeningen. Bakgrunnen for at dokumentene skal oppbevares såpass lenge, er etter flertallets mening at det skal bidra til å sikre dokumentasjon så lenge det kan være saklig behov for å kontrollere dem. I arbeidet med å avdekke og etterforske organisert økonomisk kriminalitet er dette vesentlig, og flertallet har merket seg Økokrims klare anbefaling i saken, der de nettopp peker på at oppbevaringstiden både generelt og i en rekke eksempler har hatt betydning for å bekjempe nettopp økonomisk kriminalitet. Flertallet viser også til at det må være samsvar mellom kravet til oppbevaring av dokumenter og foreldelsesfristen i skatte- og strafferettslige saker. Flertallet er samtidig opptatt av sin målsetting om forenkling for næringslivet, slik vi var da vi f.eks. fjernet kravet til pliktig revisjon av årsregnskapet for de minste selskapene. Det sentrale spørsmålet vedrørende oppbevaringstiden er om nytten av kravet om ti års oppbevaringstid står i rimelig forhold til kostnadene som kravet innebærer for de bokføringspliktige. Mindretallet i komiteen peker i sine merknader på kostnadene de mener næringslivet blir påført ved krav om ti års oppbevaringstid av regnskapsdokumenter, og foreslår å redusere den til fem år. Dette støttes av flere høringsinstanser, som Datatilsynet, HSH, NARF og NHO. Begrunnelsen for mindretallets syn og forslag vil andre ta opp. Komiteen er imidlertid samstemt i at dagens papirdokumenter etter hvert vil erstattes med andre oppbevaringsmedium, og er positiv til at det nå presiseres at det er valgfrihet i forhold til oppbevaringsmedium. Komiteen mener dette vil bidra til å redusere næringslivets oppbevaringskostnader. Den andre lovendringen jeg vil knytte noen kommentarer til, er eiendomsmeglerloven. Da lov om eiendomsmegling ble vedtatt her i Stortinget i 2007, medførte det vesentlige endringer sammenlignet med tidligere lov. Blant annet ble kompetansekravene til dem som arbeider som meglere, skjerpet. Loven justeres i denne omgangen også på dette området, ved at det i forskriftshjemmel gis adgang til at medhjelper i en viss periode kan arbeide uten å ha bestått eksamen som eiendomsmegler. En slik ordning vil etter departementets vurdering møte et behov for større fleksibilitet ved ansettelser av medhjelpere i eiendomsmeglerbransjen, samtidig som medhjelper før eksamen vil kunne opparbeide seg relevant kunnskap og erfaring. Komiteen peker i sin merknad på at intensjonen med eksamen er å heve kompetansenivået i bransjen, og mener derfor det er avgjørende at den nye hjemmelen ikke fører til utstrakt bruk av midlertidige ansettelser av medhjelpere uten eksamen. Utover disse kommentarene slutter komiteen seg til proposisjonen. Mindretallet vil ta opp sitt forslag. Jeg legger hermed fram saken.