Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2001-12-14:
Jeg vil først få rette opp en feil i tallbudsjettet på side 129, kapittel 323 post 78, hvor det skal være 34 907 000 kr. Og på side 130, kapittel 326 post 78 skal det være 54 581 000 kr. Også for kulturbudsjettet er det inngått forlik mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet. Resultatet viser at det i hovedsak er bred enighet om hovedmålene for kulturpolitikken, selv om virkemidlene på enkelte områder er forskjellige. Kunst og kultur er viktig for de fleste mennesker og i ethvert samfunn. Å fremme kunsten og ta vare på kulturarven blir enda viktigere i den tiden vi lever i, fordi den representerer viktige ankerfester i det som ofte blir kalt «den rotete perioden». I det flerkulturelle informasjonssamfunnet er endringene så raske, så store og så uforutsigbare at de for mange fører til økt utrygghet. Samtidig skal kunsten speile samtiden, få oss til å undre oss, provosere og stille spørsmål ved de rådende oppfatninger. Målet for Samarbeidsregjeringens kulturpolitikk er å løfte, fornye og vitalisere norsk kulturliv. Kunst og kultur har en egenverdi og betyr mye for utviklingen av den enkeltes personlighet og livskvalitet. Samtidig er forankring i den nasjonale kulturen viktig for å utvikle fellesskapet. Kunst og kultur bidrar til å gi oss visjoner og utløse kreativitet. Den motvirker fremmedfrykt og bidrar til å skape trygghet i omgang med andre. Målet for kulturpolitikken må være at alle skal ha en mulighet til å oppleve kunst og kultur av høy kvalitet, og selv ha mulighet til å delta i ulike kulturelle aktiviteter. Som et lite kultur- og språkområde utfordres også vår identitet, vårt språk og vår kulturarv på grunn av den økte globaliseringen. Når vi nå skal forme framtiden, er det avgjørende med økt innsats på kultur. Respekten for tradisjon og historie er deler av vår identitet. Både utdanning og utfoldelse må ha som mål best mulig kvalitet. Kulturpolitikkens mål er, som i kjærlighetslivet, «mot rikare mål å trå», som dikteren har uttrykt det. En best mulig kvalitet for barne- og familie- og utdanningspolitikken er grunnleggende viktig, jeg vil si en forutsetning for å oppnå gode resultater i kulturpolitikken. Barn må motiveres, få interesser og lære seg historie og språk for å kunne tilegne seg verdiene i kunsten og kulturlivet. Trygge familier, gode skoler, et stimulerende nærmiljø og sterke lokalsamfunn er en forutsetning for en vellykket kultursatsing. Samarbeidsregjeringens budsjettforslag er et betydelig løft for kulturområdet, og jeg er glad for den brede støtte det har fått i komiteen. Regjeringen legger opp til en opptrappingsplan for kulturinstitusjonene og den profesjonelle kunsten, det folkelige og frivillige lokale kulturlivet og medieområdet. Den offentlige kulturpolitikken skal bidra til å sikre vitaliteten og spennvidden i kulturlivet over hele landet. Nye kunst- og kulturformer må få samme mulighet til offentlig støtte som de mer tradisjonelle uttrykksformene. Og det er viktig å stimulere til et godt samspill mellom profesjonelle kunstnere og amatører. Frivillige organisasjoner må sikres gode og stabile økonomiske betingelser. Idrettslagene er blant våre største frivillige organisasjoner, og både breddeidretten og toppidretten må få gode arbeidsvilkår. En samlet komite mener det er viktig å sikre folk adgang til best mulig kulturtilbud. Ved bevilgninger gjennom ulike fond, i tillegg til direkte støtte til en rekke enkeltprosjekter og satsingsområder, vil det offentlige, i samspill med frivillige organisasjoner og profesjonelle kulturarbeidere, skape gode kulturopplevelser og et aktivt kulturliv. En samlet komite påpeker at festivalene betyr mye for utviklingen av det lokale kulturlivet og for den lokale identiteten. Internasjonal deltagelse bidrar til brobygging og dialog på tvers av grenser. Jeg vil spesielt fremheve den betydelige innsatsen fra frivillige organisasjoner og det lokale engasjementet innenfor kulturområdet. Det er de tusen blomster som blomstrer. Forholdsvis små bevilgninger utløser enormt lokalt engasjement. Flertallet i komiteen, alle unntatt Senterpartiet, mener det er stort behov for flere idrettshaller. Små tilskudd i tillegg til tippemidlene kan bidra til å realisere mange slike haller, også flerbrukshaller. Jeg er glad for at flertallet i komiteen har funnet rom i budsjettet for startbevilgninger til Europas Bluessenter på Notodden, til Hamsun-senteret i Nordland og til Hedmark Teater, og ellers funnet rom for å støtte en rekke små, men viktige aktiviteter, som bl.a. en økning til Dissimilis. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, støtter arbeidet som gjøres med den kulturelle skolesekken. Målsettingen er å gi barn i grunnskolen større adgang til ulike kulturuttrykk og mulighet til å delta aktivt i kulturaktiviteter. Den skal bidra til å skape bedre kontakt og samarbeid mellom skole, kulturinstitusjoner og kunstnere. Satsingen på barn og unge skal være en sentral del av opptrappingen av kulturinnsatsen. Flertallet understreker også betydningen av at den kulturelle skolesekken må ses i sammenheng med musikk- og kulturskoletilbudet i kommunene. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet og Senterpartiet, foreslår å opprette et etableringsstipend for nyutdannede studenter i gruppene billedkunst, ballett, kunsthåndverk og diplomutdanning innen komposisjon og direksjon. Ordningen innføres i første omgang for alle studenter som er berettiget til studiefinansiering gjennom Lånekassen, og som er tilknyttet høyere norske utdanningsinstitusjoner. Og den skal gjelde for avgangsstudentene høsten 2002. Dette er i tråd med et forslag i Sem-erklæringen, og Samarbeidsregjeringen har som mål at stipendordningen etter hvert også skal kunne gjelde for norske studenter i utlandet. Det er viktig å gi barn og unge muligheter til å oppleve og utvikle forståelse for samtidskunst og estetiske kvaliteter. Komiteen legger vekt på å stimulere til samarbeidsprosjekt mellom flere institusjoner og mellom institusjoner og skoler og barnehager om formidling av billedkunst og kunsthåndverk. I denne sammenheng mener flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet, at Riksutstillingene spiller en viktig rolle i å videreutvikle den kulturelle skolesekken. Det samme flertallet mener at samtidskunstfestivalen Momentum på en god måte har løftet norsk bildende kunst internasjonalt, og vil øke bevilgningen til festivalens drift. En samlet komite er tilfreds med at Festspillene i Bergen får et økt tilskudd i forbindelse med 50-årsjubileet i 2002. Komiteens flertall støtter det reformarbeidet som er satt i gang for museene, herunder utvikling av det nasjonale museumsnettverket. Det må skje på en måte som ivaretar det lokale engasjementet og sikrer den faglige kompetansen. Høyre og Kristelig Folkeparti vil understreke viktigheten av å opprettholde en allmennkringkasting med klare kulturforpliktelser. NRK er statseid og lisensfinansiert og har et spesielt ansvar for å opprettholde et variert programtilbud. NRK skal fortsatt ha lisens som en dominerende inntektskilde. Samarbeidsregjeringen vil i tillegg vurdere andre inntektskilder for å gi NRK en bedre mulighet til å møte nye utfordringer. De økonomiske problemene i NRK har vært kjent i lengre tid, og flertallet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, anser det som mest korrekt i forhold til den selvstendige stilling NRK har, at de totale rammevilkår blir grundig vurdert av Stortinget i forbindelse med mediemeldingen som skal behandles i Stortinget til våren. Av hensyn til de spillereglene som gjelder for forholdet mellom NRK som selvstendig institusjon og Stortinget, mener et flertall bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet at det ikke vil være riktig å gripe inn i NRK-styrets ansvarsområde. Kulturministeren har for øvrig varslet en redegjørelse for Stortinget på nyåret om NRKs økonomiske situasjon. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet og Senterpartiet, har sluttet seg til Regjeringens målsetting om å opprettholde mangfold og bredde i norsk presse, og støtter ordningen med pressestøtte. I Sem-erklæringen er det nedfelt at ordningen med direkte statlige overføringer til aviser og publikasjoner som har svak økonomi og konkurransekraft, skal opprettholdes på om lag dagens nivå for å bidra til mangfold og bredde i norsk presse. Budsjettet gir et betydelig løft for kulturområdet. Momsreformen og høye pensjonspremier har imidlertid bidratt til vanskelige forhold for kulturlivet. Økningene i budsjettene for mange institusjoner forsvinner på grunn av økte kostnader. Komiteen ber derfor departementet kartlegge de negative virkningene av momsreformen og vurdere muligheten for en kompensasjon i forbindelse med revidert budsjett eller på et senere tidspunkt. Samarbeidsregjeringens budsjett har bred støtte og vil gi et betydelig løft for kulturen. Det er imidlertid fremdeles store utfordringer på dette området som Regjeringen vil ta tak i etter hvert. Jeg viser for øvrig til merknadene og forslagene i innstillingen.