Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-06-17:
I dette representantforslaget fra SV foreslås det en varig kompensasjonsordning for uføre for å redusere det økonomiske tapet enkelte har fått etter innføringen av uførereformen. Forslagsstillerne hevder at når uføre taper på reformen, er det i strid med Stortingets forutsetninger for reformen. Forslagsstillerne støtter regjeringens overgangsordning, men SV mener at denne ikke er omfattende nok, og ber derfor om utvidede og varige kompensasjonsordninger. Uførereformen ble vedtatt av et enstemmig storting i 2011 og trådte i kraft 1. januar i år. Reformen er et politisk felleseie. Formålet med reformen var å gjøre det enklere å kombinere arbeid og uføretrygd for dem som har et varierende sykdomsforløp, men som greier å jobbe i perioder. Samtidig skulle uførereformen sikre en god inntekt for dem som ikke er i stand til å stå i arbeid. Den nye ytelsen skattlegges nå som lønn, og for å kompensere for økt skatt har den nye bruttoytelsen blitt høyere enn den gamle uførepensjonen. I skatteproposisjonen som ble lagt fram i 2012–2013 av Stoltenberg II-regjeringen, fremgikk det at noen ville komme noe dårligere ut med reformen – og jeg siterer fra innstillingen: «Økt skatt som følge av skattelegging som lønnsinntekt kompenseres med økt brutto uføreytelse, slik at nye uføre i snitt kommer noe bedre ut enn med dagens skatteregler. Personer med andre inntekter og/eller andre fradrag enn standardfradrag vil kunne få noe høyere eller lavere inntekt etter skatt som følge av at ytelser blir skattlagt som lønn. Personer med høyere inntektsnivå, og som i dag ikke omfattes av skatteberegningsreglene, vil komme dårligere ut.» I forbindelse med statsbudsjettet for 2015 foreslo derfor regjeringen Solberg en overgangsordning, slik at gjennomføring av reformen skulle bli lettere for dem som ville tape mest på omleggingen, særlig var det med tanke på uføre med lav ytelse og stor gjeld. Dette forslaget fikk enstemmig tilslutning i Stortinget. Komiteens medlemmer fikk på starten av året mange henvendelser fra uføretrygdede som fikk mindre utbetalt etter innføringen av reformen. Komiteen tok derfor initiativ til debatt i Stortinget om implementering av reformen og den videre oppfølging. Tall fra Skattedirektoratet viser at 188 000 uføre har fått en økning i nettoinntekten etter innføring av reformen, mens 127 000 har fått noe redusert nettoinntekt. For de aller fleste av dem som har fått en redusert nettoinntekt på over 6 000 kr per år, slår overgangsordningen inn. 14 000 personer omfattes ikke av overgangsordningen, og de vil tape noe mer enn 6 000 kr i året. Det gjelder personer som har tjenestepensjon eller annen pensjon som ikke er fra folketrygden, jf. det jeg siterte, og som det ble redegjort for i Prop. 1 LS for 2012–2013. Flertallet i komiteen er tilfreds med at regjeringen i revidert statsbudsjett har foreslått å utvide overgangsordningen ved å redusere grensen for nedgang i inntekt for dem som omfattes, fra 6 000 kr til 4 000 kr per år . Med forslaget vil ca. 10 000 flere uføre få skattefradrag, og de 30 000 som allerede omfattes av overgangsordningen, vil få ytterligere skattelettelser. De som vil komme bedre ut, er de med lavest inntekt – dagens minstepensjonister med gjeld, uføre med lav og middels uførepensjon som også mottar tjenestepensjon, uføre med barnetillegg, graderte uføre med lavere uføregrad enn to tredjedeler og gifte uføre med lav sats på særtillegget. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet støtter regjeringens forslag i revidert budsjett for 2015 om utvidelse av overgangsordningen for uføre med gjeld, men Arbeiderpartiet viser samtidig til sitt eget forslag til revidert budsjett for 2015. En enstemmig komité er enig med forslagsstillerne i at regjeringen må se på velferdsordningene og pleie- og omsorgstjenestene hvor bruttoinntekten blir lagt til grunn for betaling av egenandeler, for å unngå at uføre får høyere egenandeler på grunn av høyere brutto ytelse. I forhold til den statlige bostøtteordningen er komiteen fornøyd med at kommunal- og moderniseringsministeren har redegjort for hvordan regjeringen planlegger å fremme egen sak i Stortinget som skal sikre at ingen vil tape bostøtte som følge av uførereformen, jf. Dokument nr. 15:780 for 2014–2015. Uførereformen og skatteomleggingen er kompleks. Det er ikke mulig å få full oversikt over skattemessige konsekvenser og andre konsekvenser av reformen før skatteoppgjøret for 2015 er ferdigbehandlet. Komiteen er enstemmig i denne saken med unntak av SV. Avslutningsvis vil jeg si at jeg er glad for at partiene står sammen om uførereformen. I initiativdebatten var vi tydelige på at vi ville følge med på utviklingen og sette inn tiltak hvis det oppstår eventuelle utilsiktede virkninger.