Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-02-03:
Jeg vil starte med å si at det å være politiker i denne perioden er veldig kjekt, fordi det gir muligheter for gjennomslag for alle partier her i denne sal. Det viser alle de forslagene som vi står sammen om. Det synes jeg personlig er veldig positivt. Men så til denne saken: Vi trenger et kunnskapsløft for naturen. Et kunnskapsløft vil bidra til at vi får på plass kunnskap om den mest verdifulle naturen vi har, natur som er spesielt viktig å ta vare på for å bevare biologisk mangfold. I dag er situasjonen den at tre av fire av de mest verdifulle naturområdene i Norge ikke er kartlagt. Norge mangler dermed et solid og tilgjengelig kunnskapsgrunnlag om hvor den trua naturen finnes. Skal vi få det til, må vi kartlegge naturen vår, både for arter og for naturtyper. Kunnskapsbasert forvaltning av naturen krever at verdiene er kartlagt, slik at man vet hva som finnes hvor. Allerede så tidlig som i 1997 var det et politisk mål at alle kommuner skulle ha gjennomført kartlegging og verdisetting av det biologiske mangfoldet på kommunens arealer innen 2004. I 2007 var ca. 27 000 lokaliteter på fastlandet kartfestet. I dag er det rundt 51 000 som er kartlagt. Dette ville tilsvart nesten 40 pst. dekning etter 2007-tallene, men det har i mellomtida kommet inn nye naturtyper som ikke var kjent som verdifulle i 2007. I tillegg tilsier internasjonale forpliktelser at flere naturtyper bør kartlegges. På denne bakgrunn anslo Miljøfaglig Utredning i oktober 2013 at 25 pst. dekning av viktige naturtyper er et rimelig anslag på landsbasis. På artsnivå er kunnskapen sannsynligvis enda dårligere. Dekningsgraden av verdifull natur har dermed stått nesten på stedet hvil siden 2007. Ifølge naturmangfoldloven § 8 skal offentlige beslutninger som berører biologisk mangfold, baseres på kunnskap. I tillegg skal føre-var-prinsippet ligge til grunn. Bedre kunnskap vil, i tillegg til å sikre naturverdier, redusere konflikter og øke hastigheten i planprosesser på grunn av større forutsigbarhet. Kunnskaper om naturverdier vil ofte gjøre det mulig å finne tilpasninger som reduserer konflikter. SABIMA, Norsk Industri, Norsk Bergindustri og Byggenæringens Landsforening tok i vår initiativ til å få et kunnskapsløft for naturen. Hvorfor finner en så spesiell allianse, må vi vel si, sammen? Jo, all erfaring tilsier at når en har kunnskap om naturverdier i starten av en planprosess, vil det ofte være mulig å finne alternativer og tilpasninger som reduserer konfliktpunkt, eller endog fjerner dem helt – raskere beslutninger i byggeprosesser og mindre av at trua natur forsinker og fordyrer bygging av veier og boliger. Hastigheten i planprosesser vil samtidig øke fordi gode kartlegginger av naturverdiene fort kan ta tid. De er ofte årstidsbestemt og kan kreve en del planlegging. Naturen har både en egenverdi og yter oss verdifulle tjenester. Vi er forpliktet til etter både nasjonalt lovverk og internasjonale avtaler å ta vare på naturmangfoldet. Derfor må vi vite hvor naturverdiene eksisterer. Når vi vet det, kan planleggingen ta hensyn til dette og bidra til at fremtidige generasjoner får nyte det biologiske mangfoldet. Kartlegging vil være fundamentet for kunnskapsbasert forvaltning. Det er derfor i alles interesse at naturtypene i Norge kartlegges langt bedre enn i dag. Jeg er glad for at vi i budsjettavtalen fikk gjennomslag for 25 mill. kr til et kunnskapsløft for natur. Det er en start, og jeg håper vi kan øke satsinga i åra fremover.