Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-02-25:
La meg bare innledningsvis bemerke at jeg tror ikke noe annet tiltak – kanskje bortsett fra tilskuddsordningen til varmepumper og pelletskaminer og energistyringssystemer – har fått en større oppmerksomhet i pressen denne vinteren når det gjelder å bedre situasjonen i kraftmarkedet, enn nettopp dette tiltaket om et toprissystem på strøm. I forhold til de forventninger som nå stilles, må jeg også si, under henvisning til det representantene Vaggen Malvik og Inger S. Enger nå sa når det gjaldt glede over at dette forslaget om et toprissystem på el nå har fått et gjennomslag: Spørsmålet om differensiert elavgift er blitt tatt opp og vurdert ved flere anledninger de senere årene. Første gang var etter den anstrengte situasjonen i kraftmarkedet i 1996 – da Jens Stoltenberg var energiminister – med lite tilsig til vannkraftverkene og høye kraftpriser. Spørsmålet ble også drøftet i tilknytning til St. meld. nr. 29 for 1998-99, energimeldingen, som ble lagt fram av daværende statsråd Arnstad – bare som en kommentar til at dette har Senterpartiet kjempet for i mange år, som representanten Inger S. Enger sa. Etter dette ble det nedsatt en interdepartemental arbeidsgruppe for å se på saken. Man ville gjøre dette grundig. I rapporten, som heter «Vurdering av progressiv el-avgift», av juni 2000, framhevet arbeidsgruppen at et progressivt avgiftssystem ville medføre store administrative kostnader. Kontrollkostnadene ville også være høye, fordi det må påregnes stor aktivitet hos forbrukerne for å unngå det progressive leddet, f.eks. gjennom å splitte opp strømforbruket på flere målere, slik som også representanten Vaksdal har vist til. Utredningene viser også at en progressiv elavgift ville kunne gi utilsiktede fordelingsvirkninger. Eksempelvis er elforbruket gjennomsnittlig høyere i familier med flere barn og i husholdninger bosatt i hus med stort oppvarmingsbehov, f.eks. våningshus. Forbruket er også høyere i spredtbebygde områder enn i byene. I rapporten ble det konkludert med at det ikke bør innføres en differensiert elavgift. Hovedpunktene i denne rapporten ble det redegjort for i statsbudsjettet for 2001. En samlet finanskomite tok i Budsjett-innst. S. nr. 1 for 2000-2001 redegjørelsen om en progressiv elavgift til orientering. Stortinget hadde ingen merknader til dette. Nå ber altså Stortinget Regjeringen om å utrede ulike modeller for avgifter på strøm og eventuelt legge fram forslag om dette i revidert nasjonalbudsjett for 2003. Det vil jeg gjøre. Det er flere mulige utforminger av en slik differensiert elavgift. De viktigste skillelinjene er knyttet opp mot graden av differensiering og antall ledd i en differensiert avgift. I tillegg ser jeg at komiteen i sin innstilling peker på et mulig tilleggskriterium basert på ulik avgift for boliger og fritidshus og hytter. De berørte departementene er nå i gang med å forberede en tilbakemelding til Stortinget i revidert nasjonalbudsjett på disse punktene. Jeg ser også i komiteinnstillingen at differensiert pris over døgnet er trukket fram som en modell i denne sammenheng. Her vil jeg vise til svar på Dokument nr. 8:139 for 2001-2002, om toveiskommunikasjon, som Stortinget nettopp har drøftet. Jeg har uttalt meg positivt om en ny gjennomgang av et system med differensiert elavgift. Jeg tror det er nyttig for å minne om de argumenter og innvendinger som har vært, men også for å se på nye muligheter som kan ha dukket opp. Men jeg er nødt til å vise til de innvendinger som er framkommet tidligere til slike løsninger, og som en bakgrunn for å kunne lete etter en ordning uten de ulemper som har heftet ved tidligere forslag. En videre diskusjon av dette får vi ta når det foreligger en slik gjennomgang, i revidert nasjonalbudsjett.