Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-20:
Først vil jeg takke interpellanten for å ta opp en viktig problemstilling. Det er skuffende og tankevekkende at vi endte opp med en valgdeltakelse på 60 pst. ved kommunevalget. Enda mer nedslående er det at det var bare vel halvparten som stemte fylkestingsvalget. Det er positivt at vi allerede nå, rett etter valget, får en debatt om hva som kan gjøres for å snu den negative trenden. Som Njåstad var inne på, er synkende valgdeltakelse en trend vi har levd med gjennom flere tiår. Det er prøvd en god del tiltak for å øke valgdeltakelsen. Mange titalls millioner kroner er satt inn i markedsføringstiltak. Ulike forsøksordninger har vært satt i gang. Vi må bare konstatere at resultatene har uteblitt. I 2011 og 2013 gjennomførte vi forsøk med elektronisk valg. Tolv kommuner deltok. Det var en god del av velgerne som valgte å stemme fra pc-en, men valgdeltakelsen i forsøkskommunene skilte seg ikke ut fra andre kommuner. E-valget er grundig evaluert. Det foreligger en fyldig rapport som forteller at det er vanskelig å vise til resultat i retning av økt valgdeltakelse som følge av ordningen. Det er likevel mulig å forsvare e-valg ut fra at det gjør det lettere for en del grupper å bruke stemmeretten sin. Men det er også mulig å reise motforestillinger. Én ting er kontrollen med at valget skal være personlig og hemmelig. En annen motforestilling er at gjennomføring av valg skal skje i det offentlige rom. Det har en verdi at vi forvalter demokratiet vårt på en åpen måte ved å gi en viss ramme av offentlighet og fellesskap rundt valget. Evaluering av e-valgene i 2011 og 2013 viste at fleste velgerne i kommunene som deltok, ikke visste at kommunen deres var med i forsøket. Det er altså fullt mulig å mene at forsøket må gjentas over lengre tid for at det skal bli innarbeidet at det er en aktuell måte å stemme på. Likevel tror jeg at resultatet viser oss at e-valg ikke er særlig betydningsfullt for valgdeltakelsen. Jeg har prøvd å finne ut om det er et fast mønster for høy eller lav valgdeltakelse kommunene imellom. Det er store variasjoner, 10–15 pst., og det er mye. Og det er regionale forskjeller. Valgdeltakelse fylker og landsdeler imellom varierer mye, men det er vanskelig å finne ut om det er noen variasjoner mellom by og land eller mellom store og små kommuner. Det er forsket mye på valg. Bernt Aardals valganalyser er viktige for vår innsikt i ulike sider ved valgresultatet. Han la fram en rapport om valgdeltakelse og lokaldemokrati i 2002. Noen av funnene kan kanskje være aktuelle også i dag. Et av funnene i undersøkelsen er at hjemmesitterne ikke er de samme fra valg til valg. Cirka 40 pst. deltok ikke i to påfølgende kommunevalg, men bare 12 pst. av velgerne var hjemmesittere ved begge disse valgene. Undersøkelsen hadde også en vurdering av allmenne kjennetegn ved kommuner med høy valgdeltakelse. Denne analysen viste at det er i kommuner som er store bidragsytere i nasjonale innsamlingsaksjoner, som har et aktivt religiøst liv, og som har lav skilsmisseprosent og en aldrende befolkning – altså kommuner med tradisjonelle verdier – vi finner høyest valgdeltakelse. Så vil noen her i salen kanskje si at vi får heller leve med noen hjemmesittere enn at vi skal jobbe aktivt for at alle kommunene våre skal utvikle seg i en slik retning på alle de nevnte områdene. Hva kan gjøres for å øke valgdeltakelsen, særlig ved lokalvalg? For det første er det store forskjeller kommunene imellom. Har vi noen undersøkelser som viser hva som blir gjort i de kommunene der de lykkes? Kan vi se på beste praksis og prøve å overføre det til andre kommuner? Ved kommunevalg har velgerne stor innflytelse på hvem partiene skal få valgt inn i kommunestyret, men vi har innskrenket personvalget gjennom at det ikke lenger kan strykes. Vi kan gi listekandidater tilleggsstemme, men ikke stryke. Jeg registrerer at noen vil ha tilbake den gamle ordningen med stryking. Det ønsker ikke jeg. Dagens ordning gir god mulighet til å påvirke, og stryking vil være svært negativt, fordi vi vet at det stort sett er kvinner og ungdom som blir strøket. Jeg tror også det vil gjøre rekrutteringen til lokalpolitikken vanskeligere. Jeg er også skeptisk til forslaget om en felles valgdag. I lokalvalg er det lokale saker og lokale kandidater som skal være i fokus, og jeg tror at hvis vi får en felles valgdag, vil lokalvalgkampen drukne i de nasjonale sakene, og det ønsker ikke Senterpartiet.