trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-12-15:
All skatt har en kostnad, det er det ingen tvil om. Når vi da skal diskutere hvor man skal gjøre lettelser, og hvor man skal videreføre skattenivået, mente vi at vi burde se på det som har gitt størst effekt. Vår vurdering er at det gir størst effekt å forbedre avskrivningsregelverket for industrien, å la være å gjennomføre en del av de skjerpelsene i gebyrer som regjeringen har valgt å fremme, og også å forsterke de tiltakene man har overfor fiskeri, jordbruk og skogbruk. Vi bruker skattepolitikken aktivt, men vi har mer målrettede skatteletter som treffer industrien og transportnæringen direkte, mens Fremskrittspartiet har valgt en mer passiv form, en formuesskatt som vi tror ikke vil gi den samme effekten som en mer aktiv skattepolitikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-12-15:
For det første er det viktig å være litt presis, for vi øker ikke satsen sammenliknet med det vi la fram i statsbudsjettet for i fjor. Vi bare viderefører den satsen vi selv la fram i statsbudsjettet for 2013. Det vi gjør i vårt alternative budsjett i år, er å øke bunnfradraget til 1,5 mill. kr. Så har vårt historiske utgangspunkt vært hvordan vi skal klare å skjerme den arbeidende kapitalen i formuesbeskatningen. Det har vært det samme utgangspunktet som Kristelig Folkeparti har. Det har vist seg vanskelig å gjennomføre i praksis, men det har vært vårt utgangspunkt. I år har vi vært opptatt av å se på ulike deler av norsk industri og norsk verdiskaping. Så har vi ment at det har vært et mer treffsikkert virkemiddel å bedre avskrivingssatser, redusere gebyrer og gjøre mer konkrete tiltak som treffer verdiskapingen direkte. Det har vært en prioritering vi har gjort, noe vi tror kommer til å skape mer verdier enn en generell lettelse i formuesskatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-12-15:
Det er en klassisk øvelse fra Sveinung Rotevatn til enhver tid å prøve å smalne inn Senterpartiets politikk. Det lever vi veldig godt med. Når det gjelder politikken for selvstendig næringsdrivende i budsjettet, er det flere viktige tiltak. Ett av de områdene vi mener er svært viktige framover, er veksten vi ser i netthandel. Det er mange gründere rundt omkring i hele landet som satser nettopp på den vekstnæringen dette er. Derfor er det Venstre gjør, fullstendig uforståelig for oss. De bare setter en ny sats på 350 kr uten at de har peiling på hvilke utslag det gir for den vekstnæringen dette er. Vi ser hvilken revolusjon vi står overfor i den digitale verdenen eller når det gjelder medier, vi kommer til å stå overfor den samme revolusjonen når det gjelder handel. At man da skal svekke konkurransevilkårene for norske aktører, norske selvstendig næringsdrivende, kontra utenlandske, er for oss helt uforståelig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-12-15:
Det er sant. Det ble litt dårlig tid. Da tar jeg opp forslagene nå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-12-15:
Tidligere i dag merket vi oss at Fremskrittspartiet har kommet med mye nytale i skatte- og avgiftspolitikken. Partiet var en gang kjent for å være for sterk nedsettelse av skatter og avgifter. Nå er partiet kjent for å ha som sin store seier å kjempe gjennom at man ikke skal indeksregulere bensinprisen. Jeg har et spørsmål til avgiftsministeren: Kan hun redegjøre for når det sist gang ble innført en avgift som kun hadde ett eneste formål – å gi økt proveny til statskassen?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Tvert imot, skatte- og avgiftsopplegget til Arbeiderpartiet tar oss i riktig retning, og det fikk vi også senest bekreftet i den OECD-rapporten som jeg nevnte i innlegget mitt. Den slår helt klart fast at de teoriene som Høyre har holdt seg med i alle år, altså at skattelettelse til de aller rikeste skal sildre ned til oss alle og bidra til mer investeringer og arbeidsplasser, ikke fungerer. Det som tvert imot viser seg å fungere, er målrettede tiltak mot dem med lite, og lavlønnsgrupper. OECD slår helt klart fast at det er det som bidrar til vekst og utvikling i et samfunn. Jeg synes det er rart at Høyre og regjeringen ikke tar inn over seg denne nye forskningen, men altså holder seg med tanker og retorikk som ble introdusert tidlig på 1980-tallet av Reagan og Thatcher.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Det er ikke bare Arbeiderpartiet som har latt seg inspirere og begeistre av Thomas Piketty. Det har også store deler av Norge og store deler av verden. Jeg tror at Pikettys tanker og ideer rører ved noe grunnleggende i de fleste mennesker, nemlig at de som har mye, skal bidra til at også de som har lite fra sitt utgangspunkt i livet, skal få de samme mulighetene og sjansene. Når representanten spør om Arbeiderpartiet støtter en progressiv beskatning, er svaret: Selvsagt, det har Arbeiderpartiet alltid gjort, og det er fordi Arbeiderpartiet mener at det er en riktig og god økonomisk politikk, i tråd med rapporter fra OECD, og i tråd med Piketty, at man tar inn mer penger fra dem som tjener mest, og bruker dem målrettet for å bedre situasjonen for dem som har minst i samfunnet.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Som jeg også sa i mitt innlegg, finnes det ikke et perfekt skattesystem. Jeg – i min privatøkonomi – finner selvfølgelig også den skatten som er lagt på meg, utfordrende. Det hadde vært betydelig enklere å leve mitt liv dersom den skatten hadde vært borte. Men for å bidra til samfunnet synes jeg det er ålreit med den typen beskatning. På samme måte vil det også være sånn for bedrifter, for eiere, at det ideelt sett, akkurat for dem, kan føles utfordrende. Men skal vi ha et samfunn hvor vi skaper muligheter for alle, er alle også nødt til å bidra i et bredt spleiselag. Da gjelder det å finne den rette innretningen, den rette balansen, som gjør det mulig.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
At et parti som Venstre ikke ser at man kan holde et nivå, men gjøre endringer innenfor nivået, synes jeg er merkelig. Venstre har jo i all sin tid utmerket seg ved å ha en god sosial profil. De har i den senere tid også vært opptatt av klima og miljø og snakket mye om det som mange kaller for grønn skatteveksling, en veksling jeg oppfatter som at man skal flytte skatteinntekter fra en del av systemet over i en annen. Om Rotevatn da vil være på nivået eller ikke, vet jeg ikke, men det at man gjør endringer, tilpasninger, i systemet for å få til en god modell, tror jeg ikke Rotevatn egentlig synes er så merkelig, og ikke så lite konservativt heller. Det er nettopp det som i stor grad har skjedd under Arbeiderpartiets regjeringstid, under Stoltenberg. Når det kommer til det siste spørsmålet fra Rotevatn, kommer jeg gjerne tilbake til det i et senere innlegg.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
… så vil representanten gjerne ta opp de forslag som Arbeiderpartiet fremmer i innstillingen.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Det er mye man kunne spurt Fremskrittspartiet og representanten Limi om: skattenivå, hva folk flest egentlig sitter igjen med, lettelser i lommeboka, osv., men vi har vært innom disse temaene før. I stedet har jeg lyst til å si at Arbeiderpartiet har merket seg representanten Limi som en rolig og sindig kar med en god tilnærming til skattereform. OECD har rangert selskapsskatten som den mest skadelige for norsk næringsliv. Gode rammevilkår er det viktigste for bedriftene – ved siden av et skattesystem som holder gjennom valg, gjennom ulike statsministre og finansministre. Er representanten Limi enig i at det viktigste er å få gjort noe med selskapsskatten, samtidig som vi klarer å beholde et skattenivå som gjør at vi kan sørge for at folk flest har en god velferd i dette landet?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Den 21. mai i fjor var Siv Jensen skuffet over at Høyre kom med løfte om et tak på 25 mrd. kr i skattelette i året. Jensen uttalte til ANB: «Jeg registrerer at skatte- og avgiftsnivået ikke lenger er så viktig for Høyre. Det er en ærlig sak. Men for oss er det viktig». Jensen argumenter i saken for at fjerning av formuesskatten ville spist opp hele rommet for skattelette innenfor de 25 milliardene. Videre sa hun at i en regjering hvor Fremskrittspartiet er med, burde redusert skatte- og avgiftsnivå for det brede lag av befolkningen være viktig. Fasiteten er at budsjettet står til stryk, for Jensen er jo ikke i nærheten av taket til Høyre, noe Arbeiderpartiet for så vidt er fornøyd med. 2,6 mill. nordmenn med inntekt under 400 000 kr, får 1 000 kr eller mindre i skattelette. De med inntekt på mer enn 2 mill. kr får i snitt en skattelette på 38 400 kr. Kan statsråd Jensen svare på om hun tror at noe av grunnen til at Fremskrittspartiet nå opplever sine dårligste målinger siden 1990-tallet, er at velgerne hennes føler seg ført bak lyset?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Vi kan registrere at Arbeiderpartiet nå har fått en ny økonomisk mentor, en fransk samfunnsøkonom og forfatter, Thomas Piketty. Et av hans radikale forslag er en global progressiv formuesskatt, for øvrig med de samme satser som man allerede har i Frankrike. Han foreslår imidlertid også 80 pst. inntektsskatt og er en av de få som forsvarer den høye inntektsskatten på 75 pst. som man har i Frankrike, et land som for øvrig sliter med både økonomi og statsfinanser. Men det mest oppsiktsvekkende er at han foreslår at Norge bør gi bort Statens pensjonsfond utland til gode formål fordi vi ikke trenger oljeformuen. Da blir mitt spørsmål til representanten Wickholm: Støtter han Pikettys betraktninger og forslag rundt progressiv inntektsskatt og at SPU bør omgjøres til et veldedighetsfond?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Jeg takker for rosende omtale fra representanten Wickholm. Til spørsmålet om selskapsskatt og om reduksjoner i den er det viktigste, er svaret at dessverre er ikke hverdagen så enkel, dette er mer komplekst. Hvis man snakker med små og mellomstore bedrifter i Norge, vil de være, og er, ganske tydelige på at formuesskatten er en urimelig beskatning av norsk eierskap. Problemene for små og mellomstore bedrifter er at de har formuesskatt og avgifter som må betales uavhengig av bedriftens inntjening, men selskapsskatten blir først en utfordring når man går med overskudd. Her må man tenke bredt og gjøre flere ting for å sikre gode rammebetingelser for næringslivet i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Som representanten Slagsvold Vedum utmerket godt vet, er Fremskrittspartiet fortsatt for sterk nedsettelse av skatter og avgifter og mindre offentlige inngrep – la det ikke være noen tvil om det. Så er situasjonen den – som man også vet – at vi er i et regjeringssamarbeid med Høyre. Regjeringen er i mindretall i Stortinget. Vi må sikre flertall i Stortinget, og det gjør vi ved å få til gode avtaler med Kristelig Folkeparti og Venstre. Da vil det ikke alltid være slik at Fremskrittspartiets primærpolitikk får gjennomslag i forhandlingene. Da må man gi og ta, og så må man få et resultat som er bedre enn det som ville vært alternativet med Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Det blir veldig smalt å henge seg opp i ett fradrag eller én avgift. Det man ser på i det som er budsjettavtalen for 2015, er jo helheten, og det gis betydelige skatte- og avgiftslettelser, ikke minst på bilavgiftene, som også vil komme pendlerne til gode. Så det er mange fordeler der for dem som har lang reiseavstand mellom hjem og jobb, og ikke minst for dem som er avhengige av å bruke bilen. Scheel-utvalget skal vi nok få mye tid til å diskutere, men det er klart at de påpeker en del utfordringer i norsk økonomi og kommer med en del forslag til hvordan man bør innrette skattesystemet, og så er det mye i de forslagene som er politisk veldig vanskelig å akseptere.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Norge er vel ikke blant de land som har det laveste skattenivået verken i Europa eller i verden for øvrig, og jeg tror heller ikke vi er i stand til å vinne en internasjonal skattekonkurranse. Det som er utfordringen i dag, er at økonomien og kapitalen er global. Det betyr at vi må ha rammebetingelser i Norge som er noenlunde likestilte med rammebetingelsene i de landene som våre bedrifter og vårt næringsliv skal konkurrere med. Da er det slik at skal vi fremme også privat eierskap, skal vi få investeringer inn i nyskaping og utvikling av bedrifter i Norge, ja, så må vi fjerne formuesskatten, som er en diskriminering av norsk eierskap. Det er den klare tilbakemeldingen som kommer fra dem det berører.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Senterpartiet er veldig opptatt av å ta hele landet i bruk, og de er veldig opptatt av distriktene. Fortrinnsvis gjennom politiske vedtak og bruk av offentlige midler skal man fremme næringsutvikling og vekst og få investeringer. Med det utgangspunktet og hvis dette virkelig betyr mye for Senterpartiet, er mitt spørsmål til representanten Slagsvold Vedum hvorfor man da i realiteten viderefører og forverrer en formuesskattprofil som i realiteten vil bidra til at man flytter enda mer kapital fra distriktene og inn i investeringer i sentrale strøk.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Det var mye i innlegget om formuesskatt – og lovprisning, vil jeg nesten si, fra representanten Wickholm av alle gode effekter av formuesskatten. Det står jo litt i kontrast til det som mange i Arbeiderpartiet selv har sagt har vært utfordringer med formuesskatten, om de heter Trond Giske, Lisbeth Berg-Hansen – eller Jonas Gahr Støre, for den del. Siden representanten nevnte Piketty, var det jo i paneldebatten etter Piketty, hvor også Gahr Støre deltok, at han sa at de ser klare utfordringer med både arveavgift og formuesskatt. Så nå etter Wickholms innlegg er jeg litt i tvil om det overhodet er noen utfordringer, men da spør jeg: Hvilke utfordringer er det Arbeiderpartiet egentlig ser med formuesskatten?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Jeg kan gi den garantien at vi skal gå inn i den saken veldig nøye. Representanten Hagebakken har rett i at vi har skepsis knyttet til å overføre det ansvaret fra kommune til stat av flere grunner, som for så vidt har vært drøftet allerede i debatten. Vi tåler en høring, vi tåler å høre argumentene både for og mot, og de regner jeg med kommer i rikt monn. Så skal vi fatte en endelig beslutning i Kristelig Folkeparti når vi har hatt høringen og eventuelt fått en innstilling fra regjeringen. Men utgangspunktet er som det har vært, at det bør ligge på kommunalt nivå. Så har jeg lyst til å si at forrige regjering var en ganske kraftig pådriver for å sentralisere mange skattekontor. Det skjedde i rikt monn i den statlige delen av skattekontorene, også under forrige regjering.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Når det gjelder om det er en reell nykomling eller ikke, var det så vidt jeg vet, noe som ble fremmet av Bratteli-regjeringen i sin tid, så da er den vel ikke helt ny. Den ble vel trukket tilbake på 1970-tallet en gang, fordi den ikke falt helt i god jord. Jeg regner med at når Finansdepartementet nå får tid til å sette rammeverket for en slik avgift, skal vi sørge for at den ivaretar miljøhensyn, for det er også slik at produksjonen av en del av plastposene ikke er miljøvennlig, snarere tvert imot. Så gjelder det å sørge for at de plastposene som produseres miljøvennlig, også får avgrenset avgift, slik at de ikke blir belastet unødvendig. Hvorvidt det skal legges på produsenten eller ikke, synes jeg vi nå skal ta oss tid til å vurdere, slik at det blir et håndterlig og godt system.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Jeg er først og fremst glad for at representanten Slagsvold Vedum har funnet enkelte lyspunkter i dette budsjettet. Det gleder meg. Takk for generøsiteten på frivillighetens vegne. Og så fikk vi i hvert fall sørget for midler til 4H, hvis det var det representanten Slagsvold Vedum tenkte på, som gjør at de ikke skal komme skadelidende ut av dette. Om de absolutt må ha kontor sammen med Fylkesmannen, blir for meg litt underordnet såfremt man bevarer det gode samarbeidet som har vært mellom embetene og f.eks. denne organisasjonen. Når det gjelder tobakk og sprit, for å ta det, er jeg glad for at Senterpartiet og Kristelig Folkeparti i fellesskap fremmet et forslag som nå gjør at det vurderes hvordan taxfree-ordningen faktisk skal fungere. Jeg er veldig åpen for flere samarbeidsmønstre når det gjelder akkurat den saken.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Jeg er helt enig med Trygve Slagsvold Vedum i at det er ingen grense for hvor bra dette forliket på mange måter er. Jeg har lyst til å spørre hvordan Senterpartiet prinsipielt tenker om formuesskatt, for jeg oppfatter at Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har hatt et likt utgangspunkt om at den arbeidende kapitalen ikke burde beskattes, men at det som tas ut på private hender, skal kunne beskattes. Så hadde Senterpartiet før siste valg et utspill hvor man ønsket å øke bunnfradraget opp mot 2,5 mill. kr, mens man ikke varslet at man ville øke satsene samtidig. I dette budsjettet øker man bunnfradraget, men man øker også satsen såpass kraftig at det er mer penger inn i statskassen enn før. Hva er det primære utgangspunktet for Senterpartiet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Finansministeren var inne på rammevilkårene som norske selskaper for så vidt har. Vi snakker av og til også om rammevilkårene for internasjonale selskaper. Et problem som er stadig mer framtredende, er det man kan kalle skatte-shopping fra internasjonale selskaper. Vi har eksempler på mange tunge selskaper som har en betydelig omsetning i Norge, men det er vanskelig å se om de overhodet legger igjen noen skattekroner i vårt land. Scheel-utvalget er bl.a. inne på dette. Mitt spørsmål er: Vil regjeringen – for så vidt uavhengig av Scheel-utvalget – sette inn krefter for å sørge for, i den grad vi kan nasjonalt, å tette igjen skattehull som bidrar til at de som legger igjen økonomisk aktivitet i dette landet, også skal være med og dele litt på skattebyrden?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-12-15:
Det blir mange store debatter som nå dras opp, så selv om representanten Lundteigens innlegg er veldig interessant – det er jeg enig i – går jeg tilbake til det som er utgangspunktet for representantforslaget. Vi fra Kristelig Folkepartis side ser, som det har vært nevnt, veldig positivt på mange av forslagene. Vi har, som det er sagt, også et representantforslag liggende i finanskomiteen som omhandler en del av de samme temaene. Vi skal ha en høring like over nyttår, og jeg vil fra Kristelig Folkepartis side si at vi ønsker et bredt samarbeid for å komme fram til vedtak som kan bety noe i kampen mot sosial dumping og arbeidslivskriminalitet. Jeg oppfattet representanten Wenstøbs innlegg slik at det også gjelder for regjeringspartiene, og da imøteser vi det felles arbeidet som kan videreføres når finanskomiteen arbeider med det representantforslaget som jeg har nevnt. Men staten og det offentlige har to roller. Vi har en rolle som lovgiver, og den skal vi benytte oss av, men vi har også en rolle som aktør. Og når det gjelder rollen som aktør, er det mye å hente, etter min mening. Jeg viser til representanten Lise Christoffersens innlegg. Der var det hentet forslag fra Skien. Man kan også hente forslag fra Oslo som viser at det offentlige tar grep for å sørge for at de arbeidsgivere som opptrer seriøst, også er de som får oppdrag. Det påligger oss, og det påligger alle statlige etater som kjøper for milliarder av kroner hvert eneste år. Det samme gjelder for kommuner. Til syvende og sist er det alle som taper dersom vi ikke har et ordnet arbeidsliv: Det er arbeidstakerne, det er de seriøse arbeidsgiverne, og det er samfunnet som helhet. Derfor nøler jeg ikke med å si at den utviklingen man ser tendenser til, er en svulst på arbeidslivsmarkedet, som vi må bekjempe, og vi bekjemper den best i fellesskap. Jeg håper vi kan stå sammen om det når vi etter hvert kan få vedtak dannet av et flertall.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Når vi har en sak om skatter og avgifter, er det litt interessant å dvele litt ved hvordan vi får dem inn. Norske kommuner er blant de aller beste i verden når det gjelder å kreve inn skatt. Så er det iverksatt en prosess – og det er satt litt politisk tyngde bak, slik jeg har inntrykk av – med tanke på at skatteoppkrevingen skal overføres til staten og samtidig sentraliseres i ganske stor grad i forhold til i dag. Jeg har fått inntrykk av at Kristelig Folkeparti er mot dette, at Venstre også er mot det, og vi på rød-grønn side er krystallklare nå som før. Kan Syversen gi en garanti for at han stopper denne prosessen, og helst så fort som mulig?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Jeg vet at det pågår prosesser i så måte som det vil bli interessant å se hvordan vil utvikle seg. Så til årets nykommer, plastposeavgiften. «Dette er ingen miljøavgift, men en avgift kun ment som inntekt til staten.» Dette sier Jaana Røine, som er direktør i Grønt Punkt Norge, om årets nykommer. I dag gjenvinnes det og samles inn over 80 pst. av plastemballasjen, og det er bra. Plastemballasjebransjen har sjøl laget en avgift som går til å støtte opp under de aktørene som driver med resirkulering. Den avtalen, den ordningen, står nå i fare, og da blir dette veldig negativt miljømessig. Jeg reagerer også på at staten bare bryter en avtale en her har med bransjen. Til slutt mitt spørsmål: Mener Syversen det er riktig å pålegge produsentene avgiftsplikten, noe som betyr store ekstrakostnader?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-12-15:
I 2009 innførte de rød-grønne med Senterpartiet i spissen avgift på biodiesel. En av konsekvensene ble da at Norges eneste biodieselfabrikk, Uniol i Fredrikstad, permitterte alle sine ansatte. Samtidig fikk Norske Skogs plan om å bygge en splitter ny fabrikk for biodiesel på Follum et kraftig skudd for baugen. Nå fjerner regjeringen avgiften, og Norges Skogeierforbund uttalte i forbindelse med budsjettavtalen at vi på relativt få år har hatt en rekke industrinedleggelser innenfor skognæringen i Norge, og at vi med statsbudsjettet og samarbeidsavtalen nå har lagt de viktigste elementene på plass for å utløse milliardinvesteringer i produksjon av biodrivstoff basert på norske skogressurser. Er Senterpartiet enig med samarbeidspartiene og Norges Skogeierforbund i at statsbudsjettet og samarbeidsavtalen representerer et taktskifte i satsingen på norsk skogindustri, skogsarbeidsplasser og kompetanse innenfor en viktig norsk næring?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-12-15:
I SVs alternative budsjett foreslår de å innføre merverdiavgift for finansielle tjenester og begrunner dette med at unntaket for merverdiavgift for finansbransjen gjør finanstjenestene særlig lønnsomme. Da lurer jeg på om SV har glemt hvem som betaler merverdiavgiften, for merverdiavgiften er en forbrukeravgift som bedrifter og enkeltpersonforetak krever inn på vegne av staten. Når jeg selger tjenester via mitt enkeltpersonforetak Dreampilot – ja, jeg angrer på det navnet, men jeg var ung og visste ikke bedre – så legger jeg på merverdiavgift når jeg fakturer ut, men kan trekke fra på kostnader jeg selv har. Merverdiavgiften betales fullt og helt av sluttkunden. SV har altså foreslått å gjøre alle finansielle tjenester 25 pst. dyrere for helt vanlige folk, på alt fra å betale matvarene en kjøper i butikk, til å betale regningen via nettbanken. Jeg lurer selvsagt på: Hvorfor det?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Stoltenberg-regjeringen hadde i 2006 en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene, som jo resulterte i en omlegging av bilavgiftene i favør av mer miljøvennlige biler og drivstoff. Det har ført til en reduksjon i gjennomsnittlig CO2-utslipp fra bilparken på om lag 30 pst. siden da. Solberg-regjeringen har også varslet en slik gjennomgang i revidert neste år. Det er naturlig å forvente at også denne gjennomgangen vil gå i favør av miljøvennlige biler og drivstoff. Men det er det motsatte vi har sett i forslaget fra de to regjeringspartiene i budsjettforslaget for neste år. Da vil jeg gjerne spørre representanten hvilke forventninger Venstre og representanten har til denne helhetlige gjennomgangen av bilavgiftene – om de forventer det samme som oss andre, nemlig at det skal være i favør av miljøvennlige biler og drivstoff, eller om det går i den samme retningen som budsjettforslaget fra de samme partiene gjorde.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Finansministeren var i sitt innlegg inne på lettelsene i bilavgiftene. Samtidig har vi nå hørt en stund at regjeringen jobber med en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene. Mange venter på hva det skal resultere i, og kanskje fikk vi et svar på det i forslaget fra regjeringspartiene i budsjettet, der hovedforslaget var avgiftslettelser på fossilt drivstoff. Men mange har forventninger om noe annet, om en videreføring av det som Stoltenberg-regjeringen startet opp med, nemlig en omlegging i favør av mer miljøvennlige biler og drivstoff. Og da må jeg spørre, som jeg også spurte Venstre om, kanskje mer direkte: Hva er målsettingen med denne helhetlige gjennomgangen? Er det å få en miljøvennlig bilpark, bruk av mer miljøvennlige biler og drivstoff?
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Spørsmålet mitt er nok i samme gate som forrige talers, men likevel blir det ikke helt klart for meg, for når SV foreslo denne avgiften i sitt alternative budsjett, var den omtalt i proposisjon og kun en skisse til en avgiftsutvidelse. Det gjenstår betydelig utredningsarbeid for et slikt forslag før det eventuelt kan sendes ut på høring. Jeg synes – med respekt å melde – at SV kunne ventet litt med å legge dette inn i sitt budsjett, for slik jeg kan tolke det, er det faktisk slik – som også Heidi Nordby Lunde var inne på – at denne avgiften vil bli belastende for låntagere og ikke minst for ungdom som skal etablere seg. Så spørsmålet må bli: Hvorfor haster det slik for SV å innføre denne avgiften?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-15:
Miljøpartiet De Grønne er i utgangspunktet enig med Deng Xiaoping i at det ikke gjør noe at noen blir rike, og at noen blir rike først, og vi har ingenting imot at folk tjener penger, bare det de tjener penger på, er grønt. Men Miljøpartiet De Grønne er også helt klare på at økte ulikheter i ethvert samfunn er «nedmuntrende» for folks vilje til å gjøre en innsats, og vi har ingen tro på at det gir vesentlige fordeler på noe som helst område å premiere folk som har veldig mye fra før. Det er ikke det samme som å ville kverke de rike eller ta penger fra folk, men det er å ta det elementære faktum alvorlig at folk ønsker en rimelig premiering av innsats, ikke en premiering som er tilfeldig styrt av at noen har mye penger fra før av eller tilfeldigvis sitter i yrker som kaster veldig mye av seg.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-15:
Representanten Rotevatn har for det første rett i at Venstre og Miljøpartiet De Grønne har samme målsetting på svært mange områder når det gjelder klima- og miljøpolitikken. Han har også rett i at det på kort sikt er betydelige utfordringer knyttet til å utfordre vekstpolitikken. Men vekstpolitikken handler om klima. Den handler også om noe enda mer grunnleggende, nemlig jordas ressurssituasjon. Og det er fortsatt ingen tvil om at den økonomiske vekstutviklingen som vi ser på jorda i dag, fører til en behandling av de ressursene vi har, som ikke er holdbar på lang sikt. Det spørsmålet som da gjenstår, er påstanden om at løsningen på vekstens problemer er fortsatt vekst, og det er et spørsmål som ikke minst Venstre må jobbe mer med å gi et svar på. Det Miljøpartiet De Grønne gjør, er å stille spørsmålet mye tydeligere og la være å svare helt sikkert i utgangspunktet. Vi tror at også Venstre vil måtte være med på å tenke gjennom de langsiktige konsekvensene av tradisjonell økonomisk vekst for jordas ressurser, og vi tror at Venstre og Miljøpartiet De Grønne har mye å snakke om der.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-15:
For Miljøpartiet De Grønne er det mest grunnleggende spørsmålet hva som er forutsetningene for å skape en økonomisk vekst av den typen som vi ser for oss nå. Miljøpartiet De Grønne understreker at vekst kan tolkes på så mange måter. Vi er ikke et parti som ønsker å bremse kvalitetsutvikling, kunnskapsutvikling og annen framgang i samfunnet, tvert imot, men vi ser at den måten vekstmodellene i dag er innrettet på, spiser av jordas livsgrunnlag på en måte som ikke kan fortsette. Vi er enig i at også bruken av resultatet av veksten er et vesentlig spørsmål. Der skiller nok Miljøpartiet De Grønne og SV seg til dels litt fra hverandre, fordi vi er langt mer offensive med hensyn til å stimulere et nytt privat næringsliv enn det jeg oppfatter at miljøpartiet SV er. Men jeg tror, som sagt, først og fremst at det er spørsmålet om forutsetningene for veksten som er det viktige.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-15:
Miljøpartiet De Grønne har jo gått inn i norsk politikk og i Stortinget med et meget klart forsett om å heve seg over og utfordre begge sider av blokkpolitikken, så vi er selvfølgelig meget mistenksomme overfor alle forslag om direkte allianser med enkeltpartier her i Stortinget. Men mandatet for alliansen til representanten Snorre Serigstad Valen var såpass bredt at jeg tror jeg kan slutte meg til det i tiltro til at også andre partier vil kunne slutte seg til et sånt mandat.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2014-12-15:
Det skatte- og avgiftsopplegget som regjeringa foreslo, og som flertallet på Stortinget i dag kommer til å vedta, vil gjøre at de aller rikeste i Norge blir enda rikere. 27 pst. av skattekuttene som Høyre og Fremskrittspartiet foreslår, går til de under 0,1 pst. rikeste i landet. Som representanten sa i sitt innlegg, vil vi se et Norge med voksende ulikhet. Jeg vil utfordre representanten fra Miljøpartiet De Grønne på hvordan han tror disse økte ulikhetene vil påvirke den nasjonale klimadugnaden Norge trenger. Vi kan jo ikke nøye oss med at bare 0,1 pst., altså de rikeste i Norge, skal bidra – vi trenger at alle motiveres til å delta. Jeg er usikker på om de som har minst, vil motiveres til å ta gode klimavalg når de nå får enda mindre. Tror Miljøpartiet De Grønne at økte ulikheter i Norge vil gjøre den store nasjonale klimadugnaden vanskeligere?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Den største forskjellen i det politiske Norge for tiden går mellom dem som tror at skatte- og avgiftsreduksjoner virker positivt på økonomien, og dem som mener at skatte- og avgiftsskjerpelser er riktig. Alle de tre rød-grønne partiene har skjerpet skatte- og avgiftstrykket betydelig i forhold til det nivået vi har i dag, og det vil jo selvfølgelig få konsekvenser – det vil få konsekvenser for næringslivets evne til å reinvestere og til å skape nye arbeidsplasser. Jeg mener at vi i den tiden vi nå går inn i, som kommer til å kreve omstilling av et samlet norsk næringsliv, må klare å ha fokus på hvilke rammebetingelser vi skal ha som sørger for konkurranseevne for vårt næringsliv. Da må vi også være villige til å se på skattesystemet, og derfor er det en viktig ambisjon for denne regjeringen å redusere det samlede skatte- og avgiftsnivået.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
La meg først si at jeg mener at både det som regjeringen la frem i budsjettet, og de tiltakene som er blitt vedtatt som følge av budsjettforliket, er gode lettelser i bilavgiftene. Samlet sett gir de betydelige reduksjoner i utgiftene, og det gjør det mulig for helt vanlige familier å fornye bilene sine. En fornyet bilpark i Norge har selvsagt positive konsekvenser også for utslippene. Når vi nå jobber med en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene, så handler det både om å se på den miljømessige siden og om en annen viktig ting, nemlig trygghet. Barnefamilier kjører rundt med det kjæreste de har, og da er det selvfølgelig viktig å legge til rette for at man kan kjøre trygge biler til en overkommelig pris. Så jeg mener at det er balansen i dette som kommer til å være viktig i arbeidet videre nå.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
I forbindelse med tilleggsproposisjonen for 2014 fremmet også regjeringen forslag om å tette noen skattehull, noe vi mener ville være et fremskritt i det fremtidige skattesystemet. I tillegg jobbes det nå ganske offensivt internasjonalt for å få på plass gode avtaler som også bidrar til mer gjennomsiktighet, mer åpenhet og i mindre grad internasjonal skatteplanlegging. Det er bra. Vi undertegnet en avtale i Berlin senest for få uker siden. Det arbeidet mener jeg det er viktig at vi fortsetter å holde oppe trykket på. Jeg mener det er viktig hele tiden å se på hvordan vi kan forbedre den typen regelverk internasjonalt, i tillegg til at vi selvfølgelig også jobber med hvordan vi skal skru sammen vårt eget skattesystem av konkurransemessige årsaker.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
Jeg har ikke hørt den samme nytalen som representanten Slagsvold Vedum har i sitt hode. Sannheten er at Fremskrittspartiet nå som tidligere jobber for å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket i Norge, og det er derfor denne regjeringen har fått gjennomslag for lettelser på 12,5 mrd. kr siden vi tiltrådte. Det får konsekvenser, positivt sett, både for norsk næringsliv og for vanlige folk, og det er et arbeid denne regjeringen kommer til å fortsette med, rett og slett fordi det går en grense for hvor hardt man kan skattlegge både næringer og vanlige folk uten at det får konsekvenser – og fordi vi tilpasser oss i en annen retning. Nå mener jeg at vi alle sammen må evne å heve blikket. Vi går inn i en annen tid, hvor vi må omstille vår økonomi. Vi skal ikke tilbake til en normal, om du vil, som var situasjonen etter finanskrisen. Nå skal vi til en ny normal. Da vil konkurranseevne være helt avgjørende, og jeg håper at Stortinget er villig til å bidra til det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
For det første er jeg glad for at det er flertall i Stortinget for å gjøre noe med grensen for avgiftsfri import, riktignok litt lavere enn det som var regjeringens opprinnelige forslag. Men regjeringen har jo foreslått flere ting som bidrar til å forenkle tollbehandlingen, bl.a. ved at grensen går opp fra 1 000 kr til 3 000 kr, som selvsagt også vil være et veldig positivt bidrag, et forenklende bidrag, og som forhåpentligvis også kommer forbrukerne til gode i det videre arbeidet. Jeg er ikke fremmed for å vurdere innspill og synspunkter fra ulike partier i Stortinget hvis det vil være aktuelt for regjeringen å gjøre ytterligere endringer på dette, men det må vi vurdere inn mot kommende statsbudsjett.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-12-15:
La meg først få lov til å si at av alle de roller SV har prøvd å innta i politikken gjennom de siste årene, er vel rollen som skattelettepartiet den som kler dem minst. Det ser man også i SVs alternative statsbudsjett. Det er en samlet skjerpelse av skatter og avgifter på mangfoldige milliarder kroner. Det er mulig at SV har klart å regne seg frem til en gjennomsnittsfamilie som kommer bedre ut med deres opplegg, men sannheten er at det i sum er en kraftig forverring av rammebetingelsene for norsk næringsliv og en skjerpelse av skatte- og avgiftstrykket samlet sett. Jeg er uenig i det. Jeg mener at vi trenger å redusere skatte- og avgiftstrykket i Norge, og derfor er det viktig å ha en diskusjon, som vi nå får fremover, om hvordan vi skal innrette skattesystemet vårt med sikte på å styrke konkurranseevnen til vårt næringsliv i en tid med betydelig omstilling, og så mener jeg at vi må se på hvordan vi skal gjøre det, slik at vi også klarer å ivareta andre hensyn som det er bred politisk enighet om når det gjelder skattesystemet.
Erik Skutle (Høyre), 2014-12-15:
Komiteen har samvittighetsfullt behandlet Riksrevisjonens rapport, og vi har også vært på befaring på tollstedet Svinesund for å få en orientering om hvordan etaten organiserer sitt arbeid, og hvilke verktøy etaten har for å utføre oppdraget. På dette grunnlaget har komiteen trukket sine konklusjoner, som i denne omgang bare delvis sammenfaller med Riksrevisjonens konklusjoner. Riksrevisjonens undersøkelse er både grundig og relevant, og på mange områder er både tollvesenet, Riksrevisjonen og komiteen enige om at det er svakheter i grensekontrollen, men ikke på alle områder. Det vanlige er at komiteen i stor grad deler Riksrevisjonens merknader og anbefalinger, men jeg tror det er en stor styrke for kontroll- og konstitusjonskomiteens autoritet at vi gjør våre egne, selvstendige og samvittighetsfulle vurderinger, og det har vi gjort i denne saken. Vi merker oss at tollvesenet ikke deler Riksrevisjonens oppfatning av at alvorlige overtredelser ikke prioriteres høyt nok. Basert på den informasjonen komiteen har fått, spesielt med vekt på informasjonen vi fikk på befaringen, er vår vurdering at ressursprioriteringen i tollvesenet er tilfredsstillende. Vi merker oss at Riksrevisjonen mener at beslagene for flere typer valuta og narkotika er lave, noe som er helt korrekt dersom man sammenligner med den totale mengden som er i omløp i Norge. Samtidig merker vi oss at beslagstallene for 2013 var høyere enn for våre nordiske naboland hva gjelder de aller fleste typer narkotika. Vi merker oss Riksrevisjonens bemerkning om at bemanningen i liten grad tilpasses økt trafikk i helger og ferier, men merker oss også at tollvesenet mener at det ligger rent kontrollfaglige begrunnelser til grunn for bemanningen gjennom hele året. Komiteen er også enig i at det må være kontrollfaglige hensyn som er førende for bemanningssituasjonen og vaktplanen. I helger og ferier er det stort sett vanlige folk som krysser grensene, ikke trailere med mye gods. Etter min oppfatning er det et gode i seg selv at grensekryssinger går så smidig som mulig for vanlige folk. Total kontroll av vanlige borgere er ikke mulig og definitivt ikke ønskelig. Vi merker oss også at undersøkelsen viser at det er svakheter når det gjelder IKT, fysiske kontrollfasiliteter ved enkelte grenseoverganger, bruken av mobile skannere og tipskanaler. Komiteen er enig i at dette er svakheter, og vi ber om at det følges opp. I sum har jeg inntrykk av at denne rapporten er nyttig for Toll- og avgiftsdirektoratet på mange områder, selv om direktoratet ikke er enig i alle Riksrevisjonens merknader. Ellers kan det nevnes at dette er en enstemmig avgitt innstilling fra kontroll- og konstitusjonskomiteen, og vi stiller oss bak saksordførerens gode redegjørelse.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Representanten kommer med sterke beskrivelser, beskrivelser som er gitt på en måte som om dette er ting som for få år siden ikke var situasjonen i Norge. Det er bra. Representanten sier at en ikke aksepterer at arbeidslivets egne spilleregler undergraves. Det er bra. Men hvor er analysen? Hvor er analysen av hvorfor det blir sånn? En må jo analysere en situasjon og finne årsakene til en fordervelig utvikling! Hvis en ikke analyserer hvorfor det skjer, kan en jo ikke sette inn de rette tiltakene! Hva er representantens analyse av hvorfor det er blitt sånn som representanten så sterkt beskrev?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Representanten Andersen er oppriktig opptatt av forholdene i arbeidslivet ut fra sin egen fagarbeidererfaring, og det står det stor respekt av. LO-kongressen i 2013 gjorde følgende vedtak: «EØS-avtalen påvirker norsk arbeidsliv og samfunn gjennom beslutninger fattet i EU. LO krever at norske myndigheter går imot begrensninger i retten til kollektive kampmidler, det kollektive forhandlingssystemet og retten til nasjonal lønnsdannelse. ILO-konvensjoner, norske tariffavtaler og norsk arbeidslivslovgivning må gis forrang foran EU-regler. En slik forrang må avklares mellom EØS-avtalens parter.» Mitt spørsmål er enkelt: Er representanten Andersen enig i en slik forrang?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Menneskehandel og den type kriminell aktivitet er alle her enige om er lovstridig. Representanten sa at det var viktig å se på holdninger, på holdningsendringer, men kanskje det viktigste er å beholde og styrke de holdninger vi har hatt – nemlig at en skal betale for det arbeidet en får utført. Mitt spørsmål er: Det er vel noen som tjener på, og noen som taper på sosial dumping. Kunne representanten gi sitt besyv med hvem som tjener på, og hvem som taper på sosial dumping?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Ja, det er mulig å arbeide for å forbedre forholdene innenfor EØS-avtalen. Derfor støtter vi handlingsplanene mot sosial dumping. Det er helt opplagt mulig å arbeide bedre når det gjelder den kriminelle utviklinga og de useriøse aktørene – helt opplagt. Men flere må stille spørsmålene: Hvorfor har det blitt sånn som det nå har blitt? Hvorfor har det skjedd på så få år? Hva er de grunnleggende årsakene? Har det sammenheng med at balansen i arbeidsmarkedet er blitt endret ved at tilførselen av arbeidskraft i enkelte bransjer er så stor at det presser lønns- og arbeidsvilkår nedover? Her bør flere tenke seg om. Det var gjennom østutvidelsen i 2004 og i 2007 at dette skjøt fart, og det er grunn til å se nærmere på det. Derfor har vi også fokus på EØS-avtalen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Dette forslaget er satt opp med tanke på hva som er offentlige innkjøp i Norge. Det er det vi med rimelighet har mulighet til å kontrollere, så det er det det angår. Det offentlige vet, som alle andre store arbeidsgivere og kjøpere av tjenester og varer, hva som er normen, hva som er det normale i Norge. Derfor presiserer vi dette om å kreve norske lønns- og arbeidsvilkår. Det skulle vært interessant å høre hvilke partier som mener at en ikke skal gjøre det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Det er et interessant og godt spørsmål. Tidligere skulle en ha fast heltids arbeid i Norge før en fikk arbeidstillatelse i Norge, det er et grep som er vesentlig å ha med seg. Det har også vært for en rekke bransjer – og er det fortsatt utenfor EØS-området – slik at en ser på hvilke fagfolk det er en har behov for i Norge, og i hvilket omfang en trenger ulike fagfolk for å dekke det behovet som vi har. Det er tre premisser som kan være viktig å ha med seg i måten en regulerer størrelsen på, og hvem som skal være arbeidsinnvandrer i Norge.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Representanten Rotevatn sier at arbeidet mot sosial dumping er et tverrpolitisk prosjekt. Med dagens Venstre må jeg si at det er bare tilsynelatende. Venstre gjør seg nå til aktiv talsmann for krisetiltaket minstelønn uten å si noe om hvilket nivå en skal ha. I innlegget nå var det ingen analyse av hvorfor vi får en økende sosial dumping, bare at en var opptatt av proteksjonisme. Da kommer spørsmålet mitt: Proteksjonisme er noe som Venstre er veldig imot. Hvorfor vil Venstre opptre proteksjonistisk overfor folk som kommer fra land utenfor EØS-området? Hvorfor er det viktig å sette stengslene der, når begrepet «proteksjonisme» er så sentralt i Venstres ideologi i dag?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
For å bygge Norge trenger vi fagarbeidere som gjennom betaling for arbeid, sosial anseelse og respekt trives og er stolte av faget sitt. Det er den norske tradisjonen. Flere fagarbeideryrker mister nå rekruttering. De mister rekruttering av norske ungdommer som er interesserte i faget. Gode eksempler er murere og malere – ingen land klarer seg uten dyktige murere og malere for å bygge landet. Mitt enkle spørsmål er: Er det faktum at vi mister fagarbeidere, ungdommer i Norge som er interesserte i faget, et problem for statsråden?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Jeg takker for svaret. Jeg er veldig glad for det. Statsråden er real og sier at dette er et problem. Statsråden sier at dette er noe han vil se på. Men hvorfor har det blitt sånn? I løpet av noen få år har anseelsen til malere og murere falt dramatisk. Det skjer så dramatisk fort. Kunne statsråden gi en like klar forklaring på hvorfor anseelsen har falt så fort? Hvorfor er det så lite interessant for norsk ungdom å utdanne seg til murer eller maler?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Det er en stadig påstand om at Norge trenger mer utenlandsk arbeidskraft i framtida. Samtidig er situasjonen den at dagens utenlandske arbeidskraft har en lavere sysselsettingsandel enn den norske. Statsråden har i brev av 19. november sagt følgende til min vararepresentant Gerd Eli Berge: «Sysselsetjingsprosenten blant innvandrarar er lågare enn blant befolkninga elles. Mens sysselsetjingsprosenten blant befolkninga elles er 69,7 prosent, er sysselsetjinga blant innvandrarar om lag 7 prosentpoeng lågare. Innvandrarar har gjennomgåande ein gunstigare alders- og kjønnsprofil enn befolkninga elles når det gjelder sysselsetjing. Ein større del av innvandrarane er i dei aldersgruppene kor sysselsetjinga er høgast, og menn er overrepresentert. Om ein korrigerar sysselsestjinga blant innvandrarar slik at den samsvarar med alders- og kjønnsprofilen til befolkninga elles, finn ein at skilnaden i sysselsetjingsprosent er noko større.» Vi er altså i en situasjon hvor innvandrere har færre betalte arbeidstimer per person enn nordmenn. Ikke minst Arbeiderpartiet har slagordet å skape for å fordele. Skape for å fordele – å skape, det er jo basisen for hele velferdssamfunnet. Og da er vi ved mitt poeng: Ved en lavere sysselsettingsandel skapes det mindre. Samtidig kreves det mer til fordeling for å gi trygge forhold for folk når samfunnsinntekten av arbeid går ned som følge av lavere sysselsettingsandel. Vi er altså inne i en negativ samfunnsspiral som må kartlegges. Dette har store konsekvenser for velferdssamfunnet vårt framover. Det er nå vi legger grunnlaget, og det er nå vi tar beslutningene. Det er i hvert fall viktig å klarlegge det faglige faktum – og det faglige faktum er, slik det nå står, at innvandrere har en lavere sysselsettingsandel, og det skaper store utfordringer framover. Stadig flere fag blir opptatt av dette, og det må drøftes i det norske stortinget.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2014-12-15:
Lavere sysselsettingsandel blant innvandrere er problematisk, men det er et faktum. Det er viktig å si det som det er, og ikke minst er det viktig å si det her, fra Stortingets talerstol, til den økonomiske liberalisten Rotevatn. Liberalisten Rotevatn trenger å høre det fra Stortingets talerstol. Representanten Syversen sa at jeg hadde et interessant innlegg, og det takker jeg for, for finanskomiteens leder må få til en balanse mellom inntekter og utgifter for å finansiere velferdssamfunnet. Det er det vi snakker om. Alle taper på et utrygt arbeidsliv, og det er en svulst som utvikler seg, sa representanten Syversen. Jeg er enig. Det er sterke ord, men jeg er enig. Det har ikke vært slik i mange år, og spørsmålene er da: Hva er drivkreftene? Hvorfor blir det slik? Det er en viktig debatt framover.