Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2015-12-14:
Den amerikanske forfatteren McLaughlin skrev at en stolt mann kan lære å vise ydmykhet, men han vil fortsatt være stolt av det. Jeg skal selvfølgelig forsøke å være ydmyk i mitt innlegg, men jeg kommer til å fortelle mye godt om regjeringens arbeid på helse- og omsorgsfeltet. Det er uten tvil resultater jeg er stolt av. Vi har et viktig mål, og det er å skape pasientens helsetjeneste. Jeg hører stadig flere fagfolk og pasienter bruke akkurat det samme utrykket. Det forteller at vi er i ferd med å lykkes med å skape pasientens helsetjeneste. Vi lykkes med å flytte makt fra systemet til pasienten. Det handler om gode møter med helse- og omsorgstjenestene, enten man er pasient, bruker eller pårørende. Vår målsetting er at pasienter skal være aktivt deltakende i beslutninger om egen helse og behandling. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi levert på mange av våre felles løfter til velgerne før valget. Mange av disse sakene har vi kjempet sammen for i opposisjon og mindretall her på Stortinget i en årrekke. Pakkeforløp for kreft, rettighetsfesting av BPA, rett til kontaktlege for alvorlig syke og innføring av fritt behandlingsvalg er konkrete saker og reformer vi har kjempet fram. Vi har kjempet dem fram fordi de svarte på virkelige utfordringer som virkelige mennesker opplever i sine møter med helsetjenesten. For eksempel er fritt behandlingsvalg langt fra noen prestisjereform, men tvert imot et svar på et system der alvorlig syke pasienter med rett på behandling ble gående og vente på hjelp selv om ledig kapasitet sto tilgjengelig. Retten til kontaktlege er ikke bare en rettighet på et papir, men resultatet av et uholdbart system der alvorlig syke ble kasteballer i systemet, følte seg i villrede om veien videre og møtte stadig nye eksempler på det som Per Fugelli kalte «engangslegene». Etter litt over to år i regjering har vi lagt fram meldinger og planer med konkrete tiltak på nesten alle deler av helse- og omsorgssektoren. Det er ingen tvil om at vi er i ferd med å ta hele helsetjenesten opp til vurdering, og at det betyr at det skjer et markant helsepolitisk skifte i Norge med vår regjering. Budsjettet for 2016 er regjeringens og samarbeidspartienes tredje budsjett og forsterker profilen som viser at helse- og omsorgsfeltet er blant disse partienes viktigste satsinger. Det er ikke bare en liste av tiltak og reformer som viser at vår politikk gir resultater – tallenes tale er også klar. Vi har gitt større frihet til sykehusene, og det gir kortere ventetid for pasientene. Vi styrker i 2016 sykehusbudsjettene med i overkant av 2,7 mrd. kr. Kombinasjonen av reformer, betydelig økte bevilgninger og nye løsninger har etter regjeringsskiftet gitt resultater. Ventetidene går nedover og ligger nå an til i år å være på samme nivå som året da den rød-grønne regjeringen overtok. Ventetidsøkningene de påførte pasientene, er reversert. Det betyr at færre mennesker må vente unødvendig lenge på helt nødvendig behandling. Årsaken er at sykehusene har fått frihet til å behandle flere pasienter fordi aktivitetstaket er fjernet, og fordi det nå kjøpes mer ledig kapasitet hos private og anbud brukes. Effektive pakkeforløp sikrer gode pasientforløp og rasjonell bruk av spesialisthelsetjenesten. Vi er opptatt av valgfrihet for pasientene. Derfor vil vi ta alle gode krefter i bruk. Vi mener at mangfold bidrar til valgfrihet, innovasjon, kvalitet og effektivitet. På rusfeltet har det bidratt til at ventetiden nå har gått ned med 13 dager – nesten to uker. Det er viktige dager, som kan bety et være eller ikke være for en rusavhengig som er motivert for behandling. Ventetidene går ned fordi regjeringens første marsjordre i det første budsjettet til helseforetakene etter regjeringsskiftet var kjøp av flere behandlingsplasser hos ideelle og private og gjeninnføring av regelen om høyere vekst i psykisk helse og rus enn i somatikken. Så har vi i år innført pasientreformen fritt behandlingsvalg, som endelig gir rusavhengige og psykisk syke med rett til behandling selv mulighet til å få bestemme hvor behandlingen skal skje. Rusavhengige og psykisk syke er blant de første pasientgruppene som får denne valgfriheten. I min nabokommune Hurdal ligger Norges første private sykehus som kan tilby medisinfri behandling for psykisk syke. Lokalavisen Eidsvoll Ullensaker Blad skrev en reportasje om det lenge etterlengtede, medisinfrie alternativet i Hurdal. Facebook-artikkelen er til nå anbefalt av 25 900, og antallet sidehenvisninger har ifølge journalisten passert 50 000. År etter år har helseforetakene fått beskjed om å etablere medisinfrie behandlingstilbud. Lite har skjedd. Med fritt behandlingsvalg kan institusjoner som Hurdalssjøen Recoverysenter bidra til viktig innovasjon og nytenking, og viktigst av alt: Pasienter i psykisk helsevern som lengter etter en behandlingshverdag uten medisiner, kan få velge seg det. Mange opplever at medisiner sløver dem ned og fratar dem viktig livskvalitet. I Hurdal ønsker de at ernæring, aktivitet og terapeutisk behandling skal være den viktigste medisinen. Men det er altså denne valgfriheten for pasientene, denne innovasjonen og dette mangfoldet Arbeiderpartiet sier de går til valg på å fjerne ved neste stortingsvalg. Da er man ikke pasientens, men systemets politikere. I 2016-budsjettet ser vi den første satsingen innenfor den framlagte opptrappingsplanen for rus, et forpliktende løft for rusomsorgen med 2,4 mrd. kr over fem år, som er historisk. Planen skal ruste kommunene til å styrke sin rusomsorg, for å sikre de livsfarlige overgangene etter behandling og tilbakeføringen til et normalt hverdagsliv. Resultatene i omsorgspolitikken taler også for seg selv. Ikke bare styrker vi kapasiteten gjennom at kommunenes utbyggingstakt, målt gjennom søknader til Husbanken, er nær doblet under denne regjeringen. Vi har også satset på kompetanse i tjenestene, og vi prøver ut nye løsninger der staten tar et større ansvar. Budsjettet for 2016 følger opp meldingen om fremtidens primærhelsetjeneste, som i all hovedsak fikk full tilslutning i Stortinget denne høsten. Bedre kompetanse, satsing på ledelse, mer teamorganisert arbeid og god kvalitet er kjernen i primærhelsemeldingen og i budsjettet. Vår satsing på forebyggende helsearbeid for barn og unge gir resultater. I budsjettet for 2016 er den totale styrkingen, med de tidligere års styrkinger, oppe i 750 mill. kr. Det har også gitt det resultatet at man nå, ifølge KOSTRA, har en utvikling på helsesøstersiden med 441 årsverk. Et budsjett består av store tall og små tall, store saker og små saker. Noen ganger er det de sakene som ikke preger mediebildet, som også viktige for mange. Når regjeringen foreslår et opphentingsprogram i 2016 og 2017 på 72 mill. kr, slik at kvinner opptil 26 år kan gis tilbud om vaksine mot HPV, er det en viktig forebyggende helsesak for mange kvinner. Livmorhalskreft er den vanligste kreftformen hos unge kvinner, og dette viser at vi prioriterer kvinners forebyggende helse. Vi går inn i en julehøytid som for mange preges av lys, varme og gode opplevelser. Men ikke alle har noen rundt seg i hverdagen eller i høytidene. Regjeringen er opptatt av å mobilisere til innsats mot ensomhet og satser i budsjettet 36,8 mill. kr på dette området. Det gir mange frivillige mulighet til å være medmennesker for noen som virkelig trenger det. Budsjettarbeid handler også om prioritering. Jeg tenker da spesielt på den posten i budsjettet som heter medisinsk forbruksmateriell. Det er skapt mye usikkerhet hos stomipasienter og pasienter med inkontinens rundt at noen av produktene, etter forslag fra HELFO, nå flyttes ut av blåreseptordningen. Vi har fått mange henvendelser fra pasienter som frykter at endringen vil gå ut over deres livskvalitet. Allikevel mener vi det er viktig med slike gjennomganger som HELFO nå gjør, for å sikre at vi prioriterer riktig. I HELFOs fagråd har både brukerne og fagmiljøet vært representert, og begrunnelsen for å fjerne produktene er at de ikke brukes i tråd med intensjonen. I tråd med komitéleder Kari Kjønaas Kjos’ innlegg og svar på replikker vil Høyre og Fremskrittspartiet støtte forslag nr. 35, fra SV, som er fremmet i dag. Det er skapt mye usikkerhet rundt dette. Vi tror at pasienter som i dag bruker barrierekluter, som er den største posten, vil kunne få sine produkter knyttet til motvirkning av hudirritasjon og betennelse i huden, via ordningen gjennom andre produkter. Men vi ser at det kan være fornuftig å få en slik gjennomgang eller et slikt svar som SV foreslår i forslag nr. 35. Avslutningsvis; budsjettet for 2016 viser med all tydelighet våre tre viktigste satsinger innen helse: Vi reduserer unødvendig venting på nødvendig behandling. Vi sikrer kvalitet, kapasitet og kompetanse i omsorgen. Vi prioriterer rus og psykisk helse. Det kan være fristende å låne et nytt sitat, denne gangen fra den svenske Göran Persson som sa at jeg er stolt, men ikke fornøyd. Resultatene er bra, men mye gjenstår. Vi har bare så vidt startet med å skape pasientens helsetjeneste.