trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Jeg er klar over at kveldene kan bli sene denne uken, så jeg burde kanskje avstått. Jeg må si at jeg er en smule forundret når jeg hører Fremskrittspartiets innlegg som går på både økonomi – det prosjektet som vi har til behandling nå – generell økonomisk politikk osv. Så hvis det mot formodning skulle bli et annet flertall i september neste år, skal jammen både Hareide, Høie og andre få mye å kjempe med når det gjelder finansiering av veiprosjekter i Norge. Vi har hørt fire–fem innlegg av representanter fra Fremskrittspartiet i dag som har hver sin måte å se finansieringen av dette prosjektet på, og hvordan man skal gjøre det framover. Det er ganske utrolig. Når det gjelder veiprosjekter, står vi her med det aller største prosjektet, økonomisk, man vedtar i Norge, og et parti som hevder at de skal være seriøse på dette området, men som har en lettsindig omgang med hvordan man skal finansiere det. Det skulle vært interessant å være til stede på gruppemøtet til Fremskrittspartiet da de diskuterte saken. Jeg kan nevne hva Per Sandberg sa til Rogalands Avis 5. september 2009. Jeg pleier ikke å ha for vane å sitere alt mulig fra Stortingets talerstol, men dette er ikke alt mulig, det er nestlederen i Fremskrittspartiet som sier følgende: «Å bygge vei for framtiden er mulig. Alt det kommer an på er politisk vilje. Og utfordringene man har på transportsiden på Nord-Jæren kan løses ved å bygge bedre veier.» Ja, bedre kunne det heller ikke blitt sagt. Men når man får denne saken til behandling i Stortinget, er ord gjort til noe annet. Man skal høre mye før ørene detter av, er et gammelt, godt uttrykk på Vestlandet. Det som er viktig for oss – vil jeg bare også si – er at Fremskrittspartiet i dag tar fram et privat konsulentselskap som har vurdert økonomien i prosjektet. Ja, det er riktig, det er satt ut, men det er vi som skal ta den suverene avgjørelsen her i Stortinget om hvordan disse vurderingene skal settes opp mot hverandre, det er vi som tar den endelige beslutningen. Det synes jeg det er viktig å minne Stortinget på nå i den videre behandlingen av denne saken. Jeg ser det som helt klart hva det politiske flertallet kommer til å gjøre i dag.
Kjell Arvid Svendsen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-12:
Dette er en stor dag. Det er en merkedag for Ryfylke, og ikke bare for Ryfylke, men for Nord-Jæren og Rogaland. Det har, som det er blitt understreket, vært stor lokal enighet om prosjektet. Det har vært et topprioritert prosjekt i Rogaland over mange år. Noen har vært inne på at det er noen som får lengre vei, og sånn er det. For Rogaland har dette vært et så viktig prosjekt at de faktisk sier at de tar det selv, og det er ikke første gangen. For oss i Kristelig Folkeparti og for andre har det ikke bare vært et veiprosjekt, men et regionalt utviklingsprosjekt, der vi virkelig får mulighet til å ta nye områder i bruk. Vi får utvidet bolig- og arbeidsmarkedet, og – som det også ble sagt – presset på dyrket mark kan bli mindre på Nord-Jæren. Når det gjelder hvor lenge man har arbeidet med veiprosjekter, har noen av oss i Rogaland holdt på siden 1980-tallet med å lage en transportpakke for fylket, der svært mange ledd var med, og der det var flere byggeklosser, som det ble sagt. Tilknytningen til Ryfylke var en av dem. Det første prosjektet ble tatt i bruk allerede for 20 år siden. Det var Rennfast. Og du verden, da jeg hørte på Fremskrittspartiet i dag, var det nesten som å høre de samme bekymringene for hvor farlig det var, og hvordan vi skulle kjøre nede i disse tunnelene. Det var drepen, og det var all verdens greier. Det ble brukt veldig harde ord av dem som var imot. Det har gått utrolig godt, og prosjektet ble betalt ned på kortere tid. Et annet prosjekt i dette er Finnfast, som ble tatt i bruk for tre år siden. Trafikken der er det dobbelte av det prognosene lå an til, og bompengepakken har allerede gått ned med 50 kr. Så det å tenke nytt, tenke store tanker, tror jeg er greit. Det må være flott at en faktisk gjør det. I Rogaland gjør en det selv, og de tar kostnaden. Da skulle det nesten bare mangle om en ikke skulle la dem få muligheten. Representanten Hallgeir Langeland har ikke garantert, men han har sagt at Rennfast, nei, Finnfast – nei, nå går det rundt med alle disse fastene – Ryfast ikke kom, men han har innsett at han er med på et lag. Og mens det faktisk er fremskrittspartirepresentanter lokalt som sier at hvis folket og næringslivet vil ha det, så kan man gå inn for det lokalt, går en imot det her. Det er skuffende. Når innbyggerne selv, kommunene og næringslivet vil ha det og vil ta regningen, så skal de ikke få det. Jeg er glad for at dette prosjektet har stort flertall i denne salen og blir vedtatt i dag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Etter å ha hørt på foregående taler begynner jeg å lure på hva alle de som fyller opp e-postkassa mi, mener, for de mener tydeligvis ikke det samme som foregående taler. Jeg synes det er interessant når saksordføreren sier at dette er et delvis spleiselag. 8 pst. er det fylkeskommunene og to kommuner som skal betale, 92 pst. er det bilistene som skal betale. Bilistene skal altså betale 4,8 mrd. kr for å få bygd en vei som det koster 5,2 mrd. kr å bygge, og så skal vi betale 4,7 mrd. kr bare i renteutgifter og 400 mill. kr på toppen av det. Så står alle her og sier at dette er kjempebra – det er nesten hallelujastemning. Når statsråden i stad ikke ville svare på Arne Sorteviks spørsmål, har jeg lyst til å stille det en gang til. Arne Sortevik stilte følgende spørsmål: «Jeg vil be statsråden svare på hvor mange av de øvrige bompengeprosjektene som i denne periode har vært fremmet, har en KS2-rapport som klart fraråder gjennomføring av prosjektet?» Jeg håper at statsråden kan svare på det. Jeg synes det er viktig å ha med seg, for Fremskrittspartiet har vært positive, men vi har også sagt at vi ønsker å se konsekvensene av KS2-rapporten når den kommer. Blant annet i innstillingen til Nasjonal transportplan var vi veldig tydelige på at vi ville se det. Det har vi nå også fått, med en konklusjon som sier at dette må vi ikke finne på å gå for. Jeg håper jeg tar feil, men jeg er redd for at jeg om noen år kan si: Hva var det jeg sa? Jeg håper det ikke blir tilfellet. Jeg har lyst til å si hva representanten Knut Arild Hareide sa til VG i går. Det endte som et lite pip fra talerstolen i dag, men i går sa han at det er svært kritikkverdig at informasjonen om de 130 mrd. kr i vedlikeholdskostnader ikke var lagt fram for Stortinget. Representanten Øyvind Halleraker fra Høyre var også veldig tydelig i VG i går om at Meltveit Kleppa gjør det som Kjell Opseth gjorde i tidligere tider, men jeg har ikke hørt det i debatten i dag. Jeg skjønner at det kanskje er fordi man nå skal prøve å bare framstille dette som et hallelujaprosjekt. Jeg tror ikke det er det. Jeg tror man kommer tilbake om noen år og sier at dessverre, dette var et dårlig alternativ. Fremskrittspartiet er, som vi sier i innstillingen, og som vi har sagt hele tiden, ikke imot å få på plass en fastlandsforbindelse, men vi mener at man må finne et bedre alternativ. Med en KS2 som så til de grader sier at dette bør man ikke gå for, mener vi at vi som et ansvarlig veiparti som er opptatt av å bygge mer vei, må lytte til det. Det er altså den siste rapporten som klart og tydelig anbefaler nei.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Jeg kunne ikke dy meg da saksordføreren begynte å prate om knekkpunkt og kollektivandel. Det er jo det som er noe av den store utfordringen rundt prosjektet, og som KS2 faktisk tar inn over seg, og det er trafikken og trafikkmengden. Jeg tror også ganske klart at det er utfordringer med det. Som representanten Sortevik sa, at beregningene med TASS 5 er tilnærmet verdiløse ettersom både modellbrukerne og etterfølgende trafikkseminar har definert bort alle sammenhenger mellom bompengenivå, reisemønster og reisemiddelvalg. Det er ganske sterk kost i forhold til dette prosjektet. Til representanten Langeland, som sa at nå må man stå opp for noe. Vi står faktisk opp for noe, fordi vi mener at med de tingene som er kommet fram i denne saken, er det mange utfordringer som gjør at man velger å si nei til det framlagte forslaget, men vi ønsker å få på plass en fastlandsforbindelse til Ryfast. Men jeg er jo spent på om representanten Langeland, som er imot prosjektet, som har kjempet imot prosjektet i all tid, kommer til å stemme for prosjektet i dag, eller om han kanskje ikke kommer til å være til stede i dag. Det kan være interessant om representanten Langeland kommer til å stå opp for noe. Så har jeg lyst til å si til noe av den siste informasjonen som har kommet fram de siste dagene, og det er at det er rundt 130 mill. kr i vedlikeholdskostnader bare for de to tunnelene. Det er mer penger enn alt det mitt hjemfylke får til samferdsel i løpet av et år til fylkesveinettet – og det er for to tunneler. Sånn tror jeg nok det er for mange andre fylker også, som får mye mindre enn 130 mill. kr til å gjøre investeringer og vedlikehold på veinettet sitt. Så jeg skjønner at mange reagerer da. 2,6 mrd. kr – selvfølgelig må vi, hvis dette vedtaket blir fattet, sørge for å vedlikeholde tunnelene og sørge for at de er trygge å kjøre i. Men jeg er redd for at vi kommer til å se kostnadssprekk på kostnadssprekk på dette prosjektet. Det kommer til å bli dyrt, og dessverre vil det være innbyggerne i hele Rogaland som sannsynligvis må ta regningen når fylkeskommunen må stille opp for garantien sin på 6 mrd. kr. Jeg håper jeg tar feil, men jeg er redd for at jeg om noen år, som jeg sa i mitt tidligere innlegg, kommer til å si: Hva var det jeg sa? Det gikk sånn som jeg fryktet, men ikke som jeg håper. For jeg håper selvfølgelig, og jeg er glad for hver meter asfalt. Men jeg tror at dette er et sjansespill. Jeg er usikker på om vi har valgt en god løsning, spesielt når det gjelder kvalitetssikringen og den rapporten som kommer derfra, som er så klar og tydelig, og til og med etter at Vegdirektoratet har lagt fram sitt, og brukt noen få linjer i proposisjonen på hvorfor de bare blankt avviser KS2. Men det betyr jo at vi heretter ikke behøver bruke millioner av kroner i året på KS2 eller KS1, for det er noe regjeringen ikke velger å ta hensyn til allikevel.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Vi får nå noen saker som tilsynelatende ser ut til å være bare en liten orientering, eller en samleproposisjon. Men Autosys, der kostnadsoverslaget nå har gått fra 250 mill. kr til over 760 mill. kr, har enorme overskridelser. Det begynner å nærme seg tendenser i Forsvaret, der vi har sett store overskridelser. Ikke nok med det: Vi opplever store overskridelser i prosjektene i Oslopakke 3, fra 53 mrd. kr, som er den opprinnelige Oslopakke 3, til 99 mrd. kr i det siste overslaget. Hva gjør statsråden for å ha kontroll med det man holder på med, hvordan sikrer man seg mot bare å komme ut med noen tilfeldige tall, hvilke konsekvenser får det for dem som holder på med dette – og i tillegg – hvordan får man lov til å låne 900 mill. kr som man egentlig ikke har rett til å låne? Det er egentlig tre ganske alvorlige forhold som ligger i denne samleproposisjonen, som ser ut til å være en enkel sak å få igjennom i Stortinget.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Jeg synes det er bra at statsråden og Statens vegvesen nå tar tak i problemene med Autosys, fordi det er kjempeviktig å få et ordentlig system på plass. Det er mange som bruker det, og det er viktig at opplysningene her faktisk er riktige. Jeg synes allikevel det er spesielt at man også klarer å få overskridelser som gjør at kostnadene blir over tre ganger så store. Det er ganske mye – og det kommer bare som en liten del av en totalitet i en samleproposisjon. Det er store overskridelser det er snakk om. Så har jeg lyst til å komme tilbake til Oslopakke 3. Det er ganske interessant det som ligger her, og jeg synes at det er interessant at man nå sannsynligvis er i ferd med å inngå et forlik som sier at 60 pst. av inntektene fra bilistene skal gå til kollektivtransport. Det høres bra ut. Jeg hørte det fra talerstolen her i går i forbindelse med klimaforliket, og jeg hører det i dag, hvor fantastisk viktig det er at folk skal begynne å reise kollektivt: Ja, tenk hvis folk hadde gjort det. Tenk hvis alle som kjører bil inn til denne byen hadde sluttet med det – i morgen – og begynt å reise kollektivt. For det første ville det i det hele tatt ikke vært plass på det kollektivtilbudet man har. For det andre ville alt stoppe helt opp – fordi bilistene skal stå for 60 pst., eller nå 50 pst., av finansieringen av kollektivtilbudet i denne byen. Under og etter finanskrisen så man faktisk det som virkelig klarte å redusere biltrafikken – det var finanskrisen. Da gikk passeringene gjennom bomstasjonene i Oslo ned med 5 pst. Det er vel ingenting annet som noen gang har klart å redusere bompasseringene så mye. Da synes jeg det er litt spesielt at det nå bare enkelt og greit kommer fram at man har latt Fjellinjen fått lov til å låne 900 mill. kr utover de rammene som er satt i denne sal. Det ser ikke ut til at det har medført veldig mye annet enn at man har sagt til Statens vegvesen at de nå må ordne opp i dette. Det er ganske alvorlig, det er mye penger. Hvis man da sier at det kanskje er 3–4 pst. rente, blir det 4 mill. kr per 100 mill. kr – hvis det er 4 pst. rente. Det betyr at et sted mellom 35 og 36 mill. kr hvert år går ut i renteutgifter på et lån som man egentlig ikke hadde lov til å ta opp. Jeg synes det er utrolig spesielt, og jeg synes det er utrolig alvorlig at det bare kommer som en liten del av en samleproposisjon. Men jeg skjønner at det er en grei måte å få alt sammen inn i en smørje, og så får man behandlet det som en sak i stedet for å ta det på alvor, som man burde gjøre. Som sagt er det kjempealvorlig.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-06-12:
Jeg har lyst til å starte med å gratulere Ryfylke og Rogaland med dagen. Det er en god dag! Vi skal senere i dag i denne salen gjøre vedtak i en sak som jeg også gleder meg mye til, saken om Hålogalandsbrua, som kommer i nordenden av mitt fylke. I går gjorde vi vedtak som gjaldt en veistrekning i Valdres, der de også trenger det. Det har vært mange gode prosjekter. Uken før var det Tresfjord i Møre og Romsdal. På løpende bånd har det vært prosjekter som skal bygge landet tettere sammen, og som skal gi befolkningen mulighet til å bo og arbeide – og til å pendle langs ulike strekninger. Det er godt å tilhøre en regjeringsfraksjon som vil gjøre det. Ryfast vil gi et ferjefritt veisamband mellom Ryfylke og Nord-Jæren. Det vil bli en helt annen tid for den befolkningen og det næringslivet som tilhører denne regionen. Det vil nettopp bygge landet tettere sammen og gjøre at det tunge næringslivet man har der, får mulighet til å utnytte ferdselsårene på en mye bedre måte. Og det vil innebære en helt ny tid for pendlerne, som bruker mye tid på nettopp å pendle. Når det er et så stort prosjekt og en så stor oppslutning om bompengefinansiering og lokale bidrag, sier det at her vil man noe, her ønsker man lokalt. Jeg har i likhet med mange andre mottatt mailer fra ulike hold, som har vært skeptiske. Samtidig er det en stor andel mennesker som vil ha dette, og som mener at det er godt. Jeg synes det er spesielt at Fremskrittspartiet går imot dette prosjektet, når de lokalt har vært for. Jeg synes også det er litt spesielt at man vil sende dette ut på en ny ørkenvandring, med nye konseptvalgutredninger og KS2, som tar tid. Vi har i hvert fall ikke i en del andre saker sett at det var momentet – man ønsket å gå raskt i gang med aktiviteten. Til slutt: Jeg er glad for at det er et stort og solid flertall i denne salen som går inn for Ryfastprosjektet. Nå blir det bygging – det er bare å glede seg til det!
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-06-12:
Jeg ønsker å takke for en god debatt. Det er alltid interessant å høre ulike vinklinger på saker. Det er også alltid interessant å høre på Fremskrittspartiet som av og til svinger seg til de store høyder i bompengediskusjonen, og som egentlig er alene om sitt standpunkt i Stortinget. Det ble de rød-grønne representanten Svendsen vinklet det til, men jeg minner om at egentlig er det vel ingen i salen som støtter Fremskrittspartiet i akkurat denne saken. Så har jeg lyst til å si at det grepet vi nå gjør, er med å bygge opp under det logistikknutepunktet som Narvik allerede er, og det vil styrkes framover. Med de grepene som vi nå gjør ved utbyggingen på Narvik havn fram mot Framnesterminalen, er man også godt i gang med å oppruste den biten når det gjelder jernbane. Ofotbanen blir det neste store grepet, som representanten Geir-Ketil Hansen var inne på. Så vil jeg minne om at det nå er viktig at det lokale næringslivet forbedrer seg på å være kontraktdyktig når det gjelder å få tak i de midlene som nå legges på bordet, sikrer seg at man har muligheten til delkontrakter og større kontrakter og kaster seg inn i de mulighetene som foreligger, slik at man får mest mulig igjen av de midlene som kommer. Rutetrafikken fra Harstad/Narvik lufthavn, Evenes, tror jeg nå kommer til å bli styrket med de grepene som tas. Det er et sterkt ønske fra næringslivet om å få bedret ruteforbindelsen til Bodø, og også mot Helgeland, og fra Evenes mot Hammerfest. Det er noe som vi skal bidra til å pushe fram. Men jeg tror også at litt av dynamikken blir annerledes når Framneslia blir lagt ned. En liten replikk med hensyn til Avinor: Jeg oppfatter ikke at Avinor ser på det man velger av løsninger, som noe problem. Les forslaget fra Avinor i etatsforslaget til ny Nasjonal transportplan, så ser man nettopp det. Helt avslutningsvis har jeg igjen lyst til å minne om at dette har vært et samarbeidsprosjekt fra a til å, der man i stor grad har vært enig tverrpolitisk, løftet det lokalt, regionalt, i fylkene rundt og sørget for at man har stått samlet bak de grep som er gjort. Det er ikke bare enkeltpersoner, det er ikke bare enkeltpartier – at man har stått sammen og løftet i felles flokk, har gjort at man har lyktes med dette på såpass kort tid som man har gjort. Det er det som er viktig, og det er det vi må huske på når vi skal jobbe framover mot Nasjonal transportplan. Vi trenger fortsatt å løfte sammen. Det er da vi når fram. Så fortsatt: Gratulerer med dagen også til dem som sitter og ser på – det er en flott dag å markere Hålogalandsbrua.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Dette dreier seg ikke om ikke å ville, for det er ingen tvil om at man trenger en forbindelse mellom Ryfylke, Sandnes, Stavanger og Jæren. Det vil fremme næringsliv, vekst og bosetting, så det er ingen tvil om at dette er et veldig viktig prosjekt. Det er heller ingen tvil om at det er et av våre største veiprosjekt. Da kan man jo undres over at man – når dette er et av våre største og viktigste veiprosjekt – faktisk ikke hører på sin egen kvalitetssikring av prosjektet. Vi opplever at statsråden står og smiler av spørsmålet om hvorfor man ikke følger opp den kvalitetssikringsrapporten som ligger på bordet. Vi opplever også at store deler av vedlikeholdet av tunnelen er borte fra hele meldingen. Når vi vet at en forsiktig prognose tilsier at vi på 20 år vil ha et vedlikehold på i hvert fall 2,5 – kanskje 3 – mrd. kr, er det penger vi snakker om. Det er ikke småmynter i lomma. Det Fremskrittspartiet ønsker, er faktisk å ha et føre-var-prinsipp. Vi har mye å lære av mange prosjekter i Norge når det gjelder veiutbygging. Oslofjordtunnelen er et godt eksempel – det er vel nær sagt knapt et døgn uten at det er en bil som har et stort problem der. Ja, prosjektet er viktig og bør gjennomføres, men ikke med den løsningen som foreligger i dag. Det er forunderlig å se at man i dette tilfellet kan fravike fra veinormene, men hvis man begynner å snakke om sikkerhet på andre utbygginger, er det faktisk den eksisterende ÅDT-en man skal forholde seg til. Jeg må også si at jeg opplever det som litt sært når representanten Halleraker begynner å sammenligne Fremskrittspartiets holdninger når det gjelder kvalitetsrapporter; sammenligner Ryfastprosjektet med ubåten på utsiden av Fedje. Det var ikke en veldig god sammenligning, var det vel?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Ja, det er helt riktig det, Fremskrittspartiet ønsker ikke å bygge i strandsonen langs hele Mjøsa – det er helt riktig. Det er heller ikke lett å forholde seg til ubåten, da det foreligger rimelig mange utredninger. Dette er et viktig prosjekt, men spørsmålet dreier seg jo om: Er prosjektet så viktig at vi ikke kan være føre var, eller er det slik at det skal gjennomføres for enhver pris? Skal det bli slik at vi skal sitte på Stortinget og avvike fra kvalitetssikringer ut fra hvilket fylke vi er bosatt i? Er det det som skal bli framtiden vår? Det vil ikke bli veldig objektivt. Men lederen i Kristelig Folkeparti, Knut Arild Hareide, var veldig fornøyd med at de statlige andelene er null – dette blir et kjempeprosjekt! Ja, de statlige andelene var null. Men bilistenes andel blir på 92 pst. Av et samlet beløp på 5,2 mrd. kr skal bilistene betale 4,84 mrd. kr. I tillegg skal bilistene betale 4,7 mrd. kr i meromkostninger. Til sammen skal bilistene betale 9,94 mrd. kr – og den statlige andelen er null. Jeg registrerer at lederen i Kristelig Folkeparti er fornøyd med summen som staten bidrar med. Jeg er ikke sikker på om bilistene er like fornøyd.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Jeg er veldig enig med samferdselsministeren: Dette er et fantastisk flott samferdselsprosjekt. Det vil løfte hele regionen. Men så er det finansieringen. I dette tilfellet ser vi at bilistene må betale 1 810 mill. kr for å kunne betale 860 mill. kr, som man krever i bompengeandel. 960 mill. kr forsvinner i renter og omkostninger. Mener statsråden at det er en fornuftig forvaltning av andres penger når halvparten forsvinner?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-06-12:
Nå er vi kommet langt ut i debatten, jeg har sittet og hørt på dette, og jeg har aldri hørt på maken til debatt. Den har vært engasjerende. Dette er en voldsomt viktig sak både for Rogaland, for private og for næringslivet – i det hele tatt. Nå har vi tydeligvis kommet så langt ut i debatten at sakligheten skal jeg frita meg selv fra å beskrive. Men jeg må i alle fall si såpass at lavmål er et fint ord på det som har foregått. Jeg har sjelden og aldri hørt en så unison forsamling angripe Fremskrittspartiet – og det på grunn av at det nå er kommet en KS2, konsekvensutredning 2, som viser at dette ikke er et like enkelt prosjekt bare å sette i gang, selv om vi har aldri så mye lyst til det. Her er vi ansvarlige – dersom det skulle skje et eller annet, er vi faktisk ansvarlige for det. Og jeg har ikke hørt at noen har kommet med saklige og gode argumenter for å imøtekomme det som KS2 viser. Det forbauser meg. Jeg må si at jeg er overgitt over at det går an av samtlige partier å ta så lett på så krasse, alvorlige advarsler som kommer fram. Hvorfor i all verden kommer de som har utredet KS2 med disse advarslene – er det fordi de har egeninteresse av det? Bør vi ikke ta dette på alvor og gjøre noe med det? La meg slå fast: Fremskrittspartiet vil altså ha en forbindelse til Ryfylke. Det er helt sikkert. Så kan vi svartmale så mye vi vil det konkrete forslaget til Fremskrittspartiet. Det vil jeg sitere, og det lyder som følger: «Stortinget anbefaler ikke at rv. 13 Ryfylkesambandet(Ryfast) bygges som foreslått i Prop. 109 S(2011–2012) (Ryfast) (2011–2012) Dette er kjempeviktig, men for Fremskrittspartiet er det viktigste oppi dette at vi skal ha en trygg og sikker fjordkryssing. At vi da skal ri kjepphester her og snakke om hvor mange år dette er blitt jobbet med, og i det hele tatt bare hoppe på noe for å få en løsning, er rett og slett å gamble litt for mye. Det er jeg i alle fall glad for at Fremskrittspartiet ikke gjør. Så håper jeg enda at folk har mulighet til å snu.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Dette er ikke bare en gledens dag for nordlendinger, også vi fra Troms jubler i dag. Som mange har sagt før meg, er Hålogalandsbrua et av de aller, aller viktigste samferdselsprosjektene i nord, som vil knytte hele landsdelen tettere sammen. Kommuner fra både Nordland og Troms har vært representert i styringsgruppa for Hålogalandsbrua. Når det gjelder kommunene våre i Sør-Troms, er Narvik den nærmeste og viktigste byen, så dette er et veldig viktig prosjekt også for oss i Troms. Derfor har også Troms fylke prioritert bruprosjektet høyt i sine innspill til Nasjonal transportplan. Det er mange som har nevnt at strekningen i dag er en veldig ulykkesbelastet strekning. Det er ekstremt krevende forhold for tungtrafikken, og dette er en strekning som er uhyre viktig for næringsliv og for befolkningen i nord. Ifølge beregninger som Statens vegvesen har foretatt, har strekningen Narvik–Tromsø en godsmengde som er tre ganger større enn alle andre strekninger i Nord-Norge. Også strekningene Narvik–Harstad og Narvik–Sortland har mye godstransport, og det er nettopp brua over Rombaksfjorden som utgjør stammen eller aksen i dette. Som bl.a. representanten Geir-Ketil Hansen var inne på, vil godsmengden nordover på trailer antageligvis bare øke, fordi vi også har høye ambisjoner om å bygge ut Ofotbanen på bakgrunn av det behovet vi har for å øke kapasiteten for å kunne frakte mer gods på Ofotbanen. Det meste av godset fraktes videre fra Narvik med vogntog, i hovedsak nordover og vestover. Transporten er en vesentlig kostnad for næringslivet i nord når det gjelder både tid og penger, og nettopp derfor er byggingen av den nye brua det mest samfunnsnyttige prosjektet som kan igangsettes i Nord-Norge. Jeg er ikke bekymret for Avinors inntekter, i motsetning til representanten Fredriksen. Jeg tror det er veldig stor grunn til å tro at dette vil bidra til å øke aktiviteten over Harstad/Narvik lufthavn, Evenes. Nå har Statoil bestemt seg for å legge driftsorganisasjonen for Aasta Hansteen-prosjektet til Harstad. Dette kommer til å føre til at aktiviteten over flyplassen vil øke. Jeg tror vi kommer til å se langt flere direkteruter fra flyplassen, jeg tror vi kommer til å se en økt regularitet, og jeg tror det kommer til å føre til at det blir langt mer attraktivt enn i dag å benytte Harstad/Narvik lufthavn, Evenes. I sum tror jeg det kommer til å komme også Avinor til gode, særlig når reisetiden fra Narvik til Evenes nå reduseres med 20 minutter. Jeg vil også veldig gjerne få gratulere alle i nord med dagen – dette er en milepæl.
Siri Hov Eggen (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Sommeren 2006 inngikk et bredt spekter av politiske partier det nå omtalte Oslopakke 3-forliket. Alle partier, unntatt Fremskrittspartiet i Akershus og Rødt i Oslo, fant sammen for å løse regionens utfordringer med hensyn til vei-/kollektivtrafikk. Styrken i politiske forlik er at de tåler en politisk storm og et valgskifte eller to. De opphever skillelinjer og ansvarliggjør de partier som går inn i forliket. De nærmeste årene er det en formidabel befolkningsvekst i Oslo og Akershus. Til det trengs det robuste transportsystemer og gode kollektivløsninger. Det siste er vesentlig, fordi regionen trenger bilbegrensende tiltak, og – som flertallsmerknaden påpeker – veksten må tas kollektivt. Så er det sånn i dag at en av fire kroner allerede går fra bompenger til drift av kollektivtrafikk. For noen uker siden ble en ny, revidert Oslopakke 3 presentert av dem som hadde forhandlet. Et forlik kan videreføres, om enn med noe avskalling. I 2006 satte Fremskrittspartiet i Oslo seg til forhandlingsbordet og fant en løsning. De la bort kjepphestene og bidro ganske aktivt til at Oslopakke 3-forliket kunne lanseres. I 2012 var kjepphestene funnet fram, og vi kan dermed så langt registrere at Fremskrittspartiet har meldt sin avgang fra hele Oslopakke 3-forliket. Det føyer seg jo godt inn i rekken av bompengemotstanden de framviser ganske sterkt i denne salen. Derfor er jeg nødt til å si, særlig til Høyre, at uten Arbeiderpartiet ville det altså ikke blitt noen Oslopakke 3, og det krever at Arbeiderpartiet og Høyre også må finne sammen i store saker for å skape framtidsrettede og gode, langsiktige løsninger. I går vedtok vi klimaforliket. I morgen skal Oslo bystyre behandle Oslopakke 3. Neste mandag skal fylkestinget i Akershus behandle Oslopakke 3, og til høsten skal Stortinget ta dette videre i budsjettet. På pressekonferansen for den reviderte pakken ble det sagt at Oslopakke 3 løser ikke alt, men den er helt avgjørende for regionen. Om dette er et riktig skritt i retning av et mer klimavennlig hovedstadsområde, gjenstår å se. Forventningene i salen er store. Så må jeg helt til slutt få si til partiet Høyre og representanten Halleraker at det er besnærende at Høyre nok en gang løfter inn konkurranseutsetting av bompengeselskapet Fjellinjen. Da anbefaler jeg representanten Halleraker og Høyre å ringe sine partikollegaer som styrer i Oslo og Akershus, og si akkurat dette. De har styrt i denne jobben ganske lenge. Det har ikke vært noe stort tema, så jeg anbefaler Høyre å ta det opp. Jeg registrerer at regionen ikke ønsker dette – heller ikke Høyre i Oslo og Akershus ønsker å konkurranseutsette dette selskapet.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Jeg har ikke tenkt å forlenge dette så veldig mye. Jeg skal være veldig kort, selv om jeg har tre minutter. Det er én ting som forundrer meg. I går var jeg selv med på klimadebatten her i Stortinget, og ut fra det som Fremskrittspartiet viste ved sin topp Per-Willy Amundsen i den debatten, er jeg nesten glad for at man – nær sagt – ikke kom til bordet. Men det som forundrer meg en del, er at representanten Ketil Solvik-Olsen nå har sutret i to døgn over at han ikke har vært med rundt bordet. Da hadde det vært veldig interessant å få høre om hvorfor han i all verden angriper regjeringspartiene for at han ikke kom med rundt bordet? Hvorfor angriper han ikke sine partnere i opposisjonen for at han ikke kom inntil det bordet? Det har han ikke svart på til dags dato. Og jeg synes faktisk at han nå snart må hoppe ut av sekken – hadde jeg nær sagt – og forklare Stortinget hvorfor han ikke kom med i det gode selskapet, og ikke skylde på regjeringspartiene.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Samferdselsministeren sa i sitt innlegg at det var en gledens dag i Narvik for en stund siden. Ja, det var en gledens kveld den 24. mai. Jeg var en av de rød-grønne som var så heldig å få være til stede da brua ble lansert. Det er også en gledens dag i dag. Forhåpentlig vil det også bli en gledens kveld. Når vi ser opp på galleriet, ser vi at representanter både fra Ofoten-regionen og fra Narvik er til stede for å følge denne debatten. Det viser den interessen man har hatt for dette bruprosjektet i mange år. Det er kanskje litt farlig å gi noen ros. Det har vært en lang vei å gå. Men jeg tror faktisk det er viktig å trekke fram de som har brøytet veien, og da vil jeg bl.a. henlede oppmerksomheten mot tidligere ordfører Odd G. Andreassen og ikke minst også mot en av dem som også var leder i broprosjektet, tidligere samferdselsminister Kjell Opseth. Mye av denne jobben ble gjort i samferdselskomiteen i 2003 eller i 2004 – da satt også undertegnede der – da man fikk inn Hålogalandsbrua som et av de tre store hovedprosjektene i Nordland. Prosjektet E6 Hålogalandsbrua er et godt eksempel på grundig og langsiktig samarbeid. Det gjelder på statlig nivå mellom etater og departement, i Stortinget, i fylkeskommunene Nordland og Troms, mellom kommuner og regioner i nordre Nordland og søndre Troms og ikke minst i vertskommunen Narvik. Det gjelder også Landsdelsutvalget, flere næringsforeninger og fagforeninger på flere nivå. Da tror jeg ikke jeg har glemt noen. I Narvik kommune har ideen om ny bru en lang historie. Begrunnelsen har vært den svært ulykkesbelastede veistrekningen rundt Rombaksfjorden, rasfare på begge sider av fjorden, en sterkt voksende tungtrafikk og ønsket om større nærhet mellom kommunene i Ofoten, Lofoten, Vesterålen og Sør-Troms, og ikke minst for hele Nordland og Nord-Norge, som tidligere nevnt. Her i Stortinget har Hålogalandsbrua vært et tema – som jeg sa – siden 2003, og vært omtalt i våre nasjonale transportplaner, sist i den som ligger på bordet i dag. Dette er en viktig faktor i utviklingen av Narvik som et sentralt trafikknutepunkt på Nordkalotten. Utgangspunktet er den velkjente og viktige malmtransporten over Narvik havn basert på de rike malmforekomstene i Nord-Sverige, og nå også i Nord-Finland. Denne virksomheten vil vokse kraftig, og derfor er det viktig at denne brua kommer på plass, og at den kan åpnes i 2016. Da blir det nok en gledens dag.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Jeg tar ordet i denne saken fordi dette er en sak som er av stor viktighet for en stor region med mange innbyggere, både i Troms, i Nordland og i resten av landsdelen. Dette er en stor dag i nord, som flere har vært inne på. Slike saker har ofte langt større betydning enn bare den enkeltsaken det gjelder. Det er denne saken et meget godt eksempel på. Harstad/Narvik lufthavn, Evenes ligger også i Nordland, selv om innflygingslysene ligger i Skånland kommune i Troms. Harstad/Narvik lufthavn, Evenes er av den største betydning for alle oss som bor i denne store regionen. Derfor er Hålogalandsbrua så viktig – også for Troms, fordi den klart vil styrke lufthavnen på Evenes og gjøre adkomsten til regionen mye lettere. Det å bygge Hålogalandsbrua og samtidig legge ned flyplassen i Narvik vil styrke lufthavnen på Evenes, slik representanten Aspaker var inne på, og som også statsråden nevnte. Jeg har også tro på at denne styrkingen av lufthavnen på Evenes vil bidra til å bedre flytrafikken internt i landsdelen. Denne store regionen, Nordland og Troms, er inne i en god og positiv utvikling. En av de største utfordringene for næringslivet og privatpersoner i denne regionen er flyforbindelsene mellom de forskjellige delene av Nord-Norge. Jeg ser av innstillingen, og hører i dag, at Fremskrittspartiet også i denne saken demonstrerer sin motstand mot bompenger og dermed en rask realisering av dette viktige prosjektet. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet er alene om dette, og at de øvrige partiene på en klar måte sørger for at denne store og viktige regionen i Nord-Norge nå får det løftet som skal til for å utvikle regionen videre. Jeg håper at Fremskrittspartiet tenker over konsekvensene av dette når andre slike saker kommer opp til behandling. Jeg hører ofte at Fremskrittspartiets representanter kritiserer at lite skjer på samferdselssektoren. I dag behandler vi en ny sak som viser at Fremskrittspartiet igjen tar feil i sin svartmaling av de rød-grønne partienes innsats. Derimot frykter jeg sterkt for at gjennomføringstakten ville blitt langt svakere dersom Fremskrittspartiet skulle ha styrt utviklingen. Debattene vi har hørt i dag, bærer tydelig bud om dette, og det vil nok bli lagt merke til i de områdene som er berørt. La oss for all del håpe at Fremskrittspartiet fortsatt forblir i opposisjon.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-06-12:
Dette er en historisk dag, og en gledens dag, for hele Nord-Norge når Stortinget nå vedtar bygging av Hålogalandsbrua. Det er god grunn til å si gratulerer med dagen til folket i nord. Prosjektet er et flaggskip for infrastruktur i nord, og viser at regjeringen med samferdselsministeren, Magnhild Meltveit Kleppa i spissen, er opptatt av denne typen satsing. Denne satsingen vil være et løft for hele regionen og for hele landsdelen, som flere har vært inne på i debatten i dag. Jeg er sikker på at det blir en ny tidsregning i dette området. Det blir før og etter bygging av Hålogalandsbrua. Den vil stå som en merkestein for utvikling for framtidige generasjoner i nord. Dette vil bidra til økt optimisme og framtidstro i regionen, og den vil vise for framtiden at Stortinget og en hel landsdel på alle nivå tok djerve beslutninger. En slik stor satsing på infrastruktur vil bidra til å knytte byene Narvik og Harstad tettere sammen. Dette vil også bidra til kortere reisevei til Tromsø. Det vil gi nye muligheter for samarbeid i regionen, og det vil bidra til nye muligheter for næringslivet. Aksen mellom Harstad, som landsdelens oljehovedstad, og Narvik, som teknologisenter, vil få nye muligheter for utvikling og tettere kobling mellom næringsaktører og kunnskapsmiljø som er viktig for utviklingen i nord. På denne måten er Hålogalandsbrua svært viktig både for tilrettelegging, for næringsutvikling og kunnskapsutvikling i landsdelen. Hålogalandsbrua vil også bidra positivt for mulighet til utvikling i kommunene rundt Narvik. Særlig gjelder dette for nabokommunen i nord, Gratangen. Når brua står ferdig, vil det være mulig å dagpendle inn til Narvik, og kommunen er allerede i gang med tilrettelegging for både nye innbyggere og nye næringsetableringer. Det rår stor optimisme i området. Hålogalandsbrua viser at politisk samarbeid i nord gir resultater, som representanten Janne Sjelmo Nordås sa. Hele Nord-Norge har stått sammen om opprusting av E6 og i særdeleshet om bygging av Hålogalandsbrua. På samme måten som landsdelen har stått sammen om Hålogalandsbrua, er det viktig at landsdelen nå står samlet når en ny Nasjonal transportplan skal utarbeides. Denne planen skal vedtas neste vår, og det er avgjørende at landsdelen samler seg til beste for folk og næringsliv i nord.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2012-06-12:
Dette er åpenbart en vinn-vinn-situasjon for en veldig sterk region i Nord-Norge, den aksen Narvik–Harstad som kanskje er inne i sin aller mest positive utvikling for tiden. Dette er et nytt steg opp og fremover. Dette er et bidrag til spart tid, noe som også gjør regionens konkurranseevne mye bedre. Det betyr at det ligger nye utfordringer foran de ledende politikerne i regionen. Dette er en region som også har vist evne til samarbeid, som flere i tidligere innlegg har påpekt i veldig sterk grad. Det er gitt ros, som vi har lagt merke til ved denne anledningen. Det er kanskje en dag for å gi ros her til standhaftige politikere som har kjempet i årevis, og som har skjønt at et politisk år varer gjerne i 365 dager. En av dem som har gitt rosen en slags egenerklæring, var saksordføreren – med god grunn. Jeg har lyst til å trekke saksordføreren frem i en anledning som dette, som har fulgt saken fra sin tid i fylkeskommunen, i departementet og nå i Stortinget, og har vist evne til å løfte en sak opp og frem. Jeg vil også gi ros for en rask behandling fra regjeringens og Stortingets side. Dette har bidratt til at man nå kan få fattet de nødvendige vedtak, slik at brua står ferdig i 2016. For Evenes lufthavn vil det åpne seg nye muligheter. Tidligere talere har vært inne på at Statoil utvikler oljebyen Harstad. Det kommer til å bli økt trafikkgrunnlag. Uten at jeg vil bli beskyldt for å være en pådriver, kan mye tyde på at på torsdag vil Evenes få vertskapet for en kampflybase, i hvert fall en QRA. Hvis noe av det som står i proposisjonen stemmer, vil det bli betydelig økt aktivitet også gjennom det. Det gjør at flyplassen får mange flere muligheter, også i nasjonal og internasjonal sammenheng, som et knutepunkt for hele denne regionen. Til slutt: Hvis statsråd Meltveit Kleppa er opptatt av sitt ettermæle før hun må gå av neste år, vil hennes nye, store utfordring bli å jobbe like raskt med å få på plass en proposisjon for finansieringen av dobbelspor på Ofotbanen. Dette er en god opptakt, og jeg er sikker på at hun med dagens eksempel er i stand til å fullføre også det prosjektet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-01-12:
På vegne av Borghild Tenden og meg sjøl vil jeg fremme et dokumentforslag om en gjennomgang av forskrifter tilhørende plan- og bygningsloven, med sikte på å gjøre det enklere å leie ut del av egen bolig.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-01-12:
På vegne av representantene Jan Tore Sanner, Arve Kambe og meg selv vil jeg framsette forslag om forskning på de positive effektene av å fjerne formuesskatten.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-01-12:
Jeg vil takke statsråden for hans innlegg, men jeg må samtidig si at det var ikke et innlegg med de store overraskelsene. Det var dessverre heller ikke et innlegg som avdekket at vi må kunne forvente oss en mer pågående, en mer aktiv olje- og energiminister når det gjelder å få opp kapasiteten på kraftutveksling med utlandet. Statsråden refererte til prosjekter som Statnett har planlagt igangsatt nå frem mot 2021, men det forandrer jo ikke det faktum at Statnett har redusert sitt ambisjonsnivå ganske så kraftig. De velger å skyve NorNed 2 i det uvisse, mens forbindelser til Sverige, Tyskland og England utsettes med inntil tre år. De indikerer i sin nettutviklingsplan at det er plass til to kabler på til sammen 2 000 MW effekt – den ene skal være i drift fra 2018, den andre fra 2021. Spørsmålet er jo om dette er et ambisjonsnivå som statsråden, regjeringen og regjeringspartiene – Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti – kan være fornøyd med. Det var altså planlagt og varslet rundt 7 000 MW økt kabelkapasitet med utlandet, men nå vil i beste fall rundt 2 000 MW være på plass i løpet av 2021. I mitt innlegg mistenker jeg at det er politiske motiver som ligger bak, kanskje vel så mye som utfordringer på nettsiden, for det er klart at de kan løses av Statnett og av andre hvis en sørger for prioriteringer og ressurser nok. Vi har en olje- og energiminister som ikke tidligere har synliggjort at han ønsker å øke kapasiteten til utlandet, tvert imot har han i et foredrag han holdt på Blindern, ment at gassen kunne være denne basisen for reguleringskraft til Europa, snarere enn de mulighetene vi har innenfor fornybar energiproduksjon. Så min mistanke til regjeringen og statsråden for å ha mer politiske motiver enn uløselige tekniske problemer for å øke kraftutvekslingen med utlandet har ikke blitt mindre etter det innlegget som statsråden holdt nettopp. Jeg håper at statsråden kan avkrefte det, og at han synliggjør at han ønsker å være mer aktiv fremover for å få på plass en økt forbindelse mot utlandet, større enn den som Statnett nå legger til grunn i sin nettutviklingsplan, kanskje ved å tillate andre aktører enn Statnett å komme på banen.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-01-12:
Jeg vil begynne med å takke for interessante innlegg fra de ulike representantene. Jeg har også lyst til å si at det som nå skjer, er utrolig positivt: Vi får nå en stor satsing på utbygging av ny fornybar energi. Det er riktig som statsråden sier, at vi nå har en utbyggingstakt som er veldig høy innenfor fornybar energi, og med den elsertifikatordningen som er på plass, er det klart at det er stor interesse. Begrensningen ligger kanskje bare i det å sørge for at vi får konsesjonsbehandlet søknadene fort nok til at de kan realiseres innen 2020. At vi får en økt satsing på fornybar produksjon, er positivt, og det er også positivt med den satsingen vi har på infrastrukturbygging på strømnettet vårt i innlandet. Så sier statsråden at den analysen som er gjort av Statnett når det gjelder kapasiteten i nettet, ikke er politiske begrensninger, men fysiske lover. Det kan veldig godt være riktig, som jeg også sa i mitt innlegg, men én ting er det faglige grunnlaget i det som ligger i dagens utgangspunkt når det gjelder vår infrastruktur, en annen ting er hva vi politisk velger å gjøre med det. Det er den spørsmålsstillingen, den utfordringen, vi adresserer til olje- og energiministeren og til regjeringen: Hva velger vi å gjøre med det? Det Statnett nå har valgt, er å redusere sitt ambisjonsnivå i forhold til økt kraftutveksling med utlandet. Vi får en økning frem mot 2021 på rundt 2 000 MW. Høyres ønske var at den skulle være mye høyere, og det lå planer på rundt 7 000 MW. Det er altså et redusert ambisjonsnivå. Dersom olje- og energiministeren velger å legge trykk på å få utbedret det som må utbedres ved å sette seg ned sammen med Statnett, andre myndigheter, andre kraftselskaper og de som har interesser bak kabelprosjekter osv. for å finne alternative løsninger med det fysiske utgangspunktet vi har, så er det fullt mulig hvis det er vilje, og hvis det er prioritering til dette. Så har vi en regjering og en statsråd som ikke legger skjul på at de ønsker at det skal være Statnett som bygger ut og eier utenlandskablene. Det er selvfølgelig et valg. Vi påpeker at det kan være alternativer, nettopp for å få fart på kapasitetsutbyggingen. Hvis det er sånn at statsråden er bekymret for prisutviklingen ved økt kapasitetsutnyttelse, ber jeg statsråden studere den analysen som har tittelen «Framtidig kraftbalanse og -priser i Norge og Norden», utgitt av THEMA Consulting Group, som også ble presentert den 6. desember på Folkets Hus her i Oslo. Den viser at priseffekten av kabler er moderat, så prisfrykten statsråden kanskje har, kan være helt ubegrunnet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-01-12:
Jeg synes ikke det er et dårligere eller et redusert ambisjonsnivå som vi legger oss på når det gjelder utviklingen av ny utvekslingskapasitet med utlandet. Det er nettopp gjennomført et stort arbeid i Midt-Norge – Nea–Järpströmmen – ny, stor overføringskapasitet. Det er under planlegging store prosjekter i nord. Det er under bygging en ny kabel til Nederland. Det er meldt en ny, stor høyspentledning – nordvestlinken til Sverige – og det er sagt at det er kapasitet til ytterligere forbindelser både til England og til Tyskland i løpet av en tiårsperiode. Det er i så fall, ved realisering, en utbyggingstakt av utvekslingskapasitet med utlandet som Norge aldri tidligere har opplevd. Jeg er derfor litt overrasket over at det blir kalt dårlig og «fislat» og lite ambisiøst. Så vil jeg også avvise at det er departementet, statsråden eller regjeringen som har lagt fram Nettutviklingsplanen, lagt fram det som er tekniske begrensninger i sentralnettet vårt. Jeg tror vi alle sammen har lært mye om sentralnettet de siste årene, den siste tiden ikke minst, og jeg regner med at jeg får forståelse i denne salen for at de begrensningene ikke er politisk vedtatt. Det er rett og slett en funksjon av fysiske lover. Sånn vil det fortsette å være også i framtiden. Så står det selvsagt Høyre og representanten Meling helt fritt å øke utvekslingskapasiteten utover den mulighetsstudien som ligger i Statnetts nettutviklingsplan, men det vil i så fall kreve betydelig økte investeringer i sentralnettet, flere høyspentmaster og nye linjetrekk i store deler av landet. Det mener jeg er et fair valg, men da må man også kommunisere hva det vil bety av investeringer og kostnader. Grunnlaget for regjeringens politikk er at nye utenlandskabler skal være samfunnsøkonomisk lønnsomme. Jeg har også lyst til å si at vi nå står overfor et taktskifte i utbyggingstakten på sentralnettet vårt. Det håper jeg å få Stortingets tilslutning til. Vi skal investere mellom 40 mrd. kr og 50 mrd. kr – nødvendige milliarder – i årene som kommer. Det kommer til å kreve at vi trekker i lag, og at vi står sammen om å være klare på behovet for disse investeringene i tiden som kommer. Så skal jeg avslutte med å si at når det gjelder utenlandskabler, er jeg av den oppfatning at det bør være en oppgave som tilligger systemoperatør – altså Statnett i vårt tilfelle – både fordi det er relevant å ha kontroll på dette, og fordi verdiskapingen skal komme fellesskapet og forbrukerne til gode gjennom lavere nettleie.