Raymond Robertsen (Høyre), 2005-06-02:
St.meld. nr. 27 har fått en positiv mottakelse både i fagmiljøet og under behandlingen i komiteen. Komiteen står sammen om de fleste merknader som er positive til Regjeringens forslag. Før jeg går videre i innlegget mitt, tror jeg det er viktig å understreke at dagens fengselsundervisning er god, og at man får et godt og verdig tilbud i norske fengsler allerede i dag. Opplæringen for innsatte i norske fengsler skal forbedres. For å nå dette målet skal det gis bedre muligheter til tilpasset opplæring, det skal legges større vekt på yrkesfagopplæring, og en bedre oppfølging etter fengselsoppholdet skal sikres. Høyre mener det er positivt at meldingen er så klar både på situasjonsbeskrivelsen og på virkemidler for å gi en bedre fengselsundervisning. De viktigste virkemidlene er å sikre at innholdet i opplæringen er likeverdig, og at den gir samme kompetanse som skoleverket ellers. I meldingen foreslås det at dagens modell for forvaltningssamarbeid videreføres. Prinsippet om at nærliggende skole får ansvaret for opplæringen i fengselet, skal videreføres. Dette har vist seg å være en god organisering, som fungerer veldig godt. Fengselsundervisningen kan på denne måten dra nytte av et større utvalg av lærere og dermed få større bredde i sine tilbud, da det er stor variasjon mellom ønsker og behov hos de innsatte. For Høyre er det positivt at et bredt flertall støtter denne modellen, og at det brede flertallet også er enig i at det overordnede ansvaret ligger hos Utdanningsdepartementet. De yrkesfaglige opplæringstilbudene har fått en bred omtale i meldingen. Det må bli et utvidet og bedre samarbeid mellom skolen i fengselet og arbeidsdriften. Dette samarbeidet er ikke på langt nær godt nok enkelte steder. Arbeidsdriften skal også være kompetansebyggende, og nær kontakt med skolen er ofte nødvendig og naturlig. Det er viktig å understreke den muligheten som ligger i at flere av verkstedene er godkjente lærebedrifter. Dette gjøres det i for liten grad bruk av. Flertallet understreker også behovet for kompetanseutvikling og kompetanseheving for lærerne i fengslene. Regjeringen gjennomfører en rekordsatsing på kompetanseheving i skoleverket gjennom Kunnskapsløftet. Denne kompetansehevingen må også fengselslærerne ta del i. IKT har også stor betydning i fengselsundervisningen. Fra Høyres side vil vi understreke viktigheten av at det finnes gode løsninger som tilfredsstiller både de pedagogiske og de sikkerhetsmessige utfordringene. I Norge brukes frigang i liten grad. Høyre er enig i at fengslene kan vurdere frigang for innsatte som kan ha nytte av det i opplæringen. Det må understrekes at en vurdering må bygge på den innsattes behov og sikkerhet for øvrige borgere. Det er naturlig å anta at frigang i hovedsak må skje fra åpne fengsler. Høyre er derfor ikke enig med venstresiden, som ønsker en ukritisk bruk av frigang som virkemiddel. 13 av 47 fengsler har i dag ikke opplæringstilbud. Undersøkelser bekrefter at det er et stort behov for opplæring i de fengslene som i dag ikke har et tilbud. Man har også økt antallet soningsplasser, uten at rammene for undervisning har økt i takt med det. Det er grunn til å peke på dette faktum, siden det uten tvil er slik at god opplæring øker muligheten for et liv uten kriminalitet etter endt soning. Jeg vil derfor vise til en merknad der Høyre er med, hvor man ber om at det utarbeides en plan for å sikre at det blir gitt opplæring både ved fengsler som i dag ikke har opplæring, og der det er manglende kapasitet. St.meld. nr. 27 peker fremover. Fengselsundervisningens betydning understrekes og settes inn i den rette sammenheng. Det er derfor med stor tilfredshet jeg konstaterer den store enigheten både om faktabeskrivelsen og om de foreslåtte tiltak for å gi en bedre undervisning for økt kompetanse blant de innsatte.