Per Steinar Osmundnes (Kristelig Folkeparti), 2003-06-05:
Gjennom Dokument nr. 8:89 ønskjer eit utval av representantar frå Sosialistisk Venstreparti at lov om helseføretak blir endra slik at ho inneheld ei føresegn om ein nasjonal helseplan. Kristeleg Folkeparti meiner, som forslagsstillarane og ein samla komite, at det er nødvendig med overordna nasjonal helseplanlegging. Vidare er vi opptekne av at det skal vere ei heilskapleg styring av og eit tydeleg lovfesta ansvar for spesialisthelsetenesta. Likeverdig tilgang til viktige helsetenester krev ei sterk nasjonal styring av helsetenesta. For Kristeleg Folkeparti er det viktig at folkevalde organ må vareta heilskapen i spesialisthelsetenesta. Ei god politisk styring vil sørgje for at vi får ei helseteneste som utviklar seg etter liner gitt av nasjonale politiske organ. Det er derfor viktig at Stortinget får moglegheit til å trekkje opp dei overordna prinsipielle linene for utviklinga av helsetenesta. Dette er avgjerande for å sikre at den nasjonale heilskapen blir vareteken på folkevalt nivå. Men dette omsynet står ikkje i kontrast til at dei utøvande føretaka har ansvar og nødvendig fullmakt til å realisere helsetenestene i tråd med dei politiske føringane som Stortinget gir, og i tråd med dei krava som er skisserte i helseføretakslova. Helseføretakslova pålegg dei regionale helseføretaka å sørgje for at befolkninga blir tilbydd nødvendige spesialisthelsetenester. Dette betyr at dei regionale helseføretaka skal planleggje tenestene, slik at sørgje for-ansvaret blir vareteke av omsyn til befolkninga sine behov. På overordna plan blir denne planleggingsfunksjonen utøvd i samspel med dei nasjonale politiske styresmaktene. Kvart år skal dei regionale helseføretaka utarbeide ei melding om plan for verksemda i føretaket. Ein slik plan er av strategisk og overordna karakter og viser klare hovudtrekk i framtidig drift innanfor dei rammene som er gitt av staten som eigar. Styringsdokumentet frå Helsedepartementet gjer greie for nasjonale mål og for omsynet som dei regionale helseføretaka skal vareta gjennom si verksemd, samtidig som det blir stilt klare krav til resultatmål. Kvart år blir det også rapportert frå helseføretaka om deira resultat, ut frå dei gitte styringskrava. I desse planane kjem eventuelle større strukturelle endringar fram. Slik Kristeleg Folkeparti ser det, vil større strukturelle endringar i sjukehussektoren og større endringar i sjukehustilbodet vedkome ålmenta. Gjennom desse planane kan departementet identifisere kva saker som er av vesentleg betydning, og som dermed skal behandlast i føretaksmøtet. Det er her det er mogleg å gripe inn politisk. Dei same planane er utgangspunktet for ein fyldig plan og for meldingsdelen som kjem i St.prp. nr. 1, som blir lagd fram kvart år. Her får Stortinget vite om utviklinga og planane for spesialisthelsetenesta. Stortinget har derfor i samband med statsbudsjettet høve til å behandle og kommentere dette. Dagens eksisterande reglar og verkemiddel legg derfor til rette for ein kontinuerlig plan- og styringsprosess. Intensjonen i forslaget er derfor vareteken, slik Kristeleg Folkeparti ser det. Kristeleg Folkeparti sitt overordna mål om likeverdig tilgang til viktige helsetenester føreset at det behovet nasjonale styresmakter har for kontroll med utviklinga av spesialisthelsetenesta blir vareteke også i framtida. Ein må derfor heile tida sørgje for at vi har dei instrumenta som trengst for å nå dette målet. Vi meiner at dagens situasjon er tilfredsstillande.