trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
La meg bare først si at jeg er veldig for private gaver til kulturinstitusjonene. Jeg er også enig i at man burde gjøre mer for å åpne for det, og at det kanskje i kulturlivet ikke alltid er på en måte comme il faut å ta imot slike penger. Det mener jeg er en feil holdning. Men det vi diskuterer her, er om statens penger skal følge de private. Jeg fikk noen helt konkrete oppspill fra representanten Grimstad. Det ene var om disse stiftelsene skulle slutte å gi gaver. Nei, selvfølgelig ikke. De kan ikke slutte å gi gaver, for det ligger i selve formålet deres at pengene skal deles ut til gode formål. Statens gaveforsterkningsordning spiller ingen rolle for hvorvidt de gir pengene eller ikke, for de er pålagt i stiftelsens kjerne og formål å gi disse pengene bort. Skal vi smøre tynt utover hele landet, spør representanten Grimstad. Nei, vi skal ikke det. Vi skal smøre tykt utover hele landet, for hele landet skal ta del i et godt kulturliv, ikke bare de store institusjonene i de største byene, som får de største gavene.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Det er påfallende at partiet som mener de er distriktenes parti, ikke har tillit til at politikerne lokalt kan prioritere der hvor skoen trykker mest. Det er den enkelte kommune som er best i stand til å prioritere sine egne ressurser og tiltak der behovet og nytten er størst, og det er viktig at kommunene har frihet til å vurdere hvordan de samlede tilbudene til utsatte barn best kan styres og organiseres, om det trengs flere ansatte i barnevernet, eller om innsatsen bør settes inn andre steder. Brukerundersøkelser viser at det ikke er forskjell i brukeropplevelsen på tvers av organisasjonsform på institusjonene. Hva er da representantens begrunnelse for at Senterpartiet nå går i ledtog med SV og Rødt med sin motstand mot private og ikke minst ideelle tjenesteleverandører, som representanten var inne på i sitt innlegg?
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Jeg vil tilbake til NOU-en om private aktører i velferdsstaten, som representanten har vært innom flere ganger allerede, og vil oppfordre ham til å lese hele rapporten når han først skal trekke sine konklusjoner av den. Noen av funnene i rapporten handler nemlig om, som han har vært inne på, at 20 pst. av velferdstjenestene i dag – helt riktig – leveres av private og ideelle aktører, og disse omsetter for 30 mrd. kr. Og ja, de har et overskudd på 3,7 pst. Erfaringstallene tilsier at den tilsvarende driften i offentlig regi er mye mer kostbar enn de 3,7 pst., og selv kommuner må jo ha overskudd et år for å sette av til fond for å kunne møte vanskelige tider året etter. Så aktører uten overskudd er jo en illusjon. Kan representanten forklare hvordan man skal klare å bytte ut 20 pst. av tilbudet vi her snakker om, og ikke minst hvordan dette skal forsvares i et brukerperspektiv?
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Alle barn i Norge skal ha de samme mulighetene og den samme friheten til å skape sin egen framtid. Å sikre mulighet for alle er derfor regjeringens mål. Og barna er det viktigste, som Giske sa, og det gjenspeiles også tydelig i regjeringens politikk i flere departementer. I oktober la regjeringen fram en samarbeidsstrategi som skal fremme deltakelse og styrke muligheten for barn i lavinntektsfamilier. Strategien tar for seg tiltak som gir barn like muligheter som sine jevnaldrende til å gjennomføre utdanning, ha gode og trygge boforhold, delta i organiserte fritidsaktiviteter og få bedre tilgang til helsetjenester. Det skjer mye godt arbeid som følge av bevilgninger fra Nasjonal tilskuddsordning for å inkludere barn og unge. Denne ordningen var på om lag 100 mill. kr i 2014 og er nå mer enn tredoblet. Mye av det gode arbeidet skjer i regi av frivillige organisasjoner i samarbeid med stat, kommuner og næringsliv. La meg få trekke fram Barnas Stasjon, som Blå Kors driver som et tilbud til familier med barn opp til tolv år i sårbare livssituasjoner, ofte knyttet til lavinntektsutfordringer, psykisk helse og rus. I høst har jeg besøkt deres tilbud både i Fredrikstad og på Grünerløkka her i Oslo. Det var sterke menneskemøter, som man ikke glemmer. Harde og tøffe liv har fått håp og struktur gjennom den støtten de har fått. Det handler om å bli sett, og det handler om å bli verdsatt. Blå Kors ønsker å etablere flere filialer av Barnas Stasjon rundt om i landet, og regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ber i en merknad om at dette kan komme i betraktning ved behandling av framtidige søknader fra organisasjonen. Voksende gjeld og manglende oversikt over egen økonomi kan for mange være første skritt ut i et økonomisk uføre. Derfor er det gledelig å se at volumet i forbrukslån har sunket vesentlig etter at gjeldsregistrene ble innført 1. juli i fjor. Bankene peker nettopp på gjeldsregistrene som den fremste årsaken til nedgangen. Bankene og ikke minst forbrukerne får en bedre oversikt over egen økonomi. Stortinget har tidligere bedt regjeringen vurdere utvidelse av gjeldsregistrene til å omfatte all gjeld. Regjeringen har varslet en evaluering i 2021, og regjeringspartiene ber da om en vurdering for å utvide registrene til å omfatte nettopp all gjeld, til å innlemme folkefinansieringsplattformen i regelverket og gi forbrukerne anledning til å gi samtykke til at bankene viser gjeldsinformasjon i forbrukernes nettbanker. Den aller viktigste faktoren for å sikre at færrest mulig barn vokser opp i familier med vedvarende lavinntekt, er å hjelpe flest mulig inn i arbeidslivet og bidra til at flest mulig klarer å mestre sin egen økonomi.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Koronaen har preget året og vil prege store deler av det kommende året. Derfor har regjeringen utarbeidet flere kompensasjonsordninger. Som det har vært nevnt, har det så langt i år vært brukt 5,5 mrd. kr, og det er planlagt brukt 2,5 mrd. kr til neste år – på 15 måneder altså 8 mrd. kr. I tillegg kommer ordninger hos finans, næring og Nav – så trolig minst 10 mrd. kr på 15 måneder. På tross av Trettebergstuens karakteristikker som «sent», «huller» og «kortsiktig» må åpenbart noen treffe. Ikke noe annet land i verden er i nærheten av å kompensere kultur, idrett og frivillighet på dette nivået, tross mye kraftigere nedstenging. Representanten er stadig ute med uttalelser som «Kulturministeren opptrer passivt. Det bekymrer meg at Abid Raja ikke går ut og beroliger kulturlivet» – og jeg kunne valgt mange andre. Mener representanten virkelig at regjeringen ikke har stilt opp for den sektoren vi har ansvar for, og hvordan ville Arbeiderpartiet løst dette på en annen måte?
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Senterpartiets alternative budsjett innebærer en økning i bruk av oljepenger på 29 mrd. kr – like mye ekstra som Arbeiderpartiet og Rødt når vi legger det sammen. Økningen i budsjettet er delvis gjort med det jeg vil definere som monopolpenger når de foreslår kutt i byråkrati på 2,1 mrd. kr totalt, hvorav 56,5 mill. kr skal tas i Kulturdepartementet. 18,5 mill. kr av disse igjen tas i administrasjonen til Norsk kulturråd, som kan bety en nedleggelse av kontorene i Trondheim og Bodø. Det er det samme Kulturrådet som i disse dager saksbehandler søknader kommet inn under pandemien, og som sørger for at pengene kommer ut. Jeg lurer på hva Senterpartiet tenker om at deres avbyråkratisering av kulturlivet i realiteten fører til en nedbygging av kulturens infrastruktur, og at dette er et alternativt kulturbudsjett som verken distriktene eller byene får glede av.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
Da Solberg-regjeringen overtok, ble 0,5 mrd. kr av spilloverskuddet tildelt til kulturformål. Tildelingen til kultur er nå på over 800 mill. kr. Enkelte formål er overført fra statsbudsjettet til spillmidlene, noe som igjen har gitt økt handlingsrom i de ordinære budsjettene. Spilloverskuddet varierer, som vi vet, fra år til år, og derfor kan formålene som finansieres av spillmidlene også variere. SV foreslår i sitt alternative budsjett en utfasing av aktørene som ikke direkte jobber med den brede kulturfrivilligheten – hva nå det måtte være. Kan representanten bidra til å oppklare hva eller hvem den brede kulturfrivilligheten er, og ikke minst hvorfor SV foreslår primært å fjerne organisasjoner og tiltak som er prosjektbaserte, som kanskje krever minst forutsigbarhet fra ordningen?
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-17:
A-magasinet hadde i november en stor reportasje om ungdom som deler opplevelser med rus, sex og selvskading på Snapchat. Flere av ungdommene har titusenvis av følgere som heiagjeng. Sårbare barn er også sårbare i sosiale medier, og vi kan ikke lenger la barn og unge være alene på nettet. Hvordan disse skal beskyttes, er noe vi må ta på største alvor. Aftenposten har fortalt oss om et usunt og skadelig miljø på nettet, og nå handler det om å få kanalisert det ropet om hjelp til noen som kan være i stand til å hjelpe. Vi har rett og slett ikke fulgt godt nok med i utviklingen, som har gått veldig fort, og mange gode initiativ er kanskje heller ikke samordnet tilstrekkelig. I Høyre har vi en gruppe som jobber med morgendagens ungdomspolitikk, og en tryggere digital hverdag for barn og ungdom er ett satsingsområde. Vi må sørge for at arbeidet for å sikre barn en trygg digital hverdag blir godt samordnet, vi må sikre at barn har god nok kompetanse til å ha en trygg digital hverdag, og vi må sikre at barn får god hjelp når de opplever negative hendelser digitalt. Også foreldre, institusjoner og de som jobber med barn og unge, må gis kunnskap og settes i stand til å bidra. Ifølge ferske tall fra Ungdata-undersøkelsen har 40 pst. av jentene og 24 pst. av guttene på videregående skole det siste året blitt utsatt for uønsket seksuell oppmerksomhet eller trakassering. Mange har pekt på dette over lang tid, bl.a. i rapporten Alle kjenner noen som har opplevd det, der ungdommene snakker om sine egne opplevelser. Barn og unge må få håndteringskompetansen de trenger for å skille mellom hva som er greit, og hva som ikke er greit. Dette var også tema i rapporten Ungdom om digitale medier, som Barneombudet mottok sommeren 2019. Jeg tar opp dette i denne debatten fordi regjeringen har avsatt 1 mill. kr til arbeidet med å utvikle og implementere en nasjonal strategi for nettopp barn og medier, og det er bra. Samtidig er det viktig å påpeke at det i dag er over 20 statlige etater, herunder seks departementer, som har et overlappende ansvar. Jeg er derfor glad for at en samlet komité ble med på å understreke at man må få på plass én felles strategi som skal sikre koordineringen, og at man ber regjeringen vurdere at ett departement får det overordnede ansvaret for å sikre en tydelig forankring i politisk ledelse.
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Jeg kommer til å nevne kvinnelige gründere i mitt innlegg. Høyre er veldig opptatt av økonomisk likestilling mellom kjønnene, og da er kvinnelige gründere utrolig viktige for at kvinner også skal kunne skape sin egen arbeidsplass, skape en framtid for seg selv. Omsorgssektoren er det vi liker å kalle en kvinnedominert sektor. 450 000 kvinner er sysselsatt i helse- og sosialsektoren. Hvorfor ønsker SV å begrense kvinners mulighet til å skape bedrifter ved å ekskludere omsorgstjenester, og mener virkelig Øvstegård at en privatpraktiserende hjemmehjelp er en velferdsprofitør?
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Denne regjeringens likestillingspolitikk er omfattende og bred, og det holdt ikke med 5 minutter engang for å komme med problembeskrivelsen som denne regjeringen ønsker å løse. Jeg synes det er interessant å høre SVs perspektiv på denne regjeringens likestillingspolitikk. Det kunne ikke vært lenger fra sannheten og det som er reelt. Jeg føler at vi har andre løsninger på utfordringene som jeg mener likestillingsfeltet er godt tjent med. Vi er også opptatt av hele stillinger. Derfor ønsker vi mer lokale forhandlinger i arbeidslivet og ser at dette i større grad medfører flere hele stillinger. Vi ønsker også å åpne opp for mer fleksibel turnus, for i mange av de yrkene der man ikke oppnår hele stillinger, er det behov for fleksible turnuser, nettopp for å sikre at man i større grad kan ha hele stillinger for at timelister skal gå opp for de ansatte. Vi jobber for lik lønn. Det er lovfestet, det er krav til kartlegging, og det er krav til rapportering. De ansatte har også i større grad rett til å vite hva andre personer i samme selskap med samme stilling tjener når de skal inn i lønnsforhandlinger. Videre har vi veldig mange tiltak for å jobbe for likestilling og sikre tiltak som er med på å styrke kvinners rett til å delta i arbeidslivet. Vi har billigere barnehager for lavinntektsfamilier. Dette er viktig for å kunne sørge for at kvinner, og spesielt kvinner med minoritetsbakgrunn, skal ha en åpning for å komme inn i arbeidslivet. Vi har vedtatt en ny felles likestillings- og diskrimineringslov, vi satser på menn i helse, jenter i teknologi, og vi ser på utfordringene med et kjønnsdelt arbeidsliv med flere øyne inn i flere departementer, nettopp for å kunne takle disse utfordringene. Vi har målsatt kjønnsbalanse i statlige selskaper og direktorater, vi jobber for å ha kjønnsnøytrale titler. Denne regjeringen har innført en handlingsplan mot negativ sosial kontroll nettopp fordi vi ser det i andre deler av samfunnet, hvor likestillingsutfordringene kanskje er større og mer inngripende enn i majoritetsbefolkningen. Vi styrker språkopplæringen for minoritetskvinner, vi har styrket opptrappingsplanen mot vold og overgrep, nettopp fordi kvinner og barn og unge er de som opplever vold og overgrep som verst. Denne regjeringen har lansert seks punkter for en bedre kvinnehelse, vi har innført lavterskeltilbud for håndheving av forbudet mot seksuell trakassering. Nettopp fordi arbeidslivet skal være en trygg og god arena for kvinner, velger vi å takle dette.
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Som min kollega Pettersen prøvde å tydeliggjøre med sitt spørsmål, virker det på meg som at uansett hvor mange milliarder som ble lagt på bordet, ville Trettebergstuen kommet med nettopp den beskrivelsen av regjeringens arbeid. Hun er tidlig ute og langer ut med kritikk – selv om vi andre føler at vi har en regjering som i stor grad har valgt å gå kulturlivet i møte i denne svært krevende situasjonen. I statsbudsjettet har Arbeiderpartiet én milliard mer til kultur, men velger ikke å støtte gaveforsterkningsordningen, som er med på å bidra til at flere private også kan være med og gi til kulturlivet.
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Kuttet til Kulturrådet på 18,5 mill. kr er en del av et totalt kutt på nesten 200 mill. kr på Senterpartiets alternative kulturbudsjett – til tross for at Senterpartiet i sitt alternativ til finansiering bruker 29 mrd. oljekroner til å glasere budsjettet. Hvor mange oljekroner måtte Senterpartiets budsjett inneholde for at den opprinnelige rammen til kultur skulle blitt beholdt?
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Representanten Øvstegård kritiserer regjeringen for at den under hele denne krisen har løpt etter for å finansiere, og at det har vært ad hoc, med hull og tull. Kulturlivet har altså gjennom denne krisen fått nesten 8 mrd. kr, og jeg opplever at regjeringen har manøvrert seg godt, tatt imot innspill på veien og vært villig til å rette seg etter dem. Mener SV at de forsto denne krisen bedre enn alle andre?
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Kultur er det limet som evner å binde samfunnet sammen med opplevelser og fellesskap. Film og andre audiovisuelle produksjoner er viktige kulturelle kommunikasjonsmidler og kunstneriske uttrykksformer. Høyre ønsker en filmpolitikk der det legges til rette for at det produseres audiovisuelt innhold på norsk og samisk av høy kvalitet som er tilgjengelig for et bredt publikum. Derfor er det bra at både Samisk Filminstitutt og Norsk filminstitutt er styrket i alle budsjett under denne regjeringen – også dette. Filmfondet, som er styrket med 25 mill. kr, ble også styrket med tiltaksmidler som følge av pandemien. Film- og mediebransjen er i kontinuerlig utvikling, bl.a. som følge av den digitale utviklingen, og statens virkemidler på dette området må utformes sånn at de bidrar til en innovativ og konkurransedyktig film- og mediebransje, i takt med de endrede utfordringene i bransjen. I år har situasjonen vi befinner oss i, også medført at man måtte sikre filmbransjen, sånn at innspillinger som tidligere var planlagt i utlandet, har kunnet bli spilt inn i Norge. Selv om forslag til endring i finansieringsordning er på høring og strengt tatt ikke er en del av denne debatten, ønsker jeg å påpeke at det ikke er et ønske fra Høyre at filmfinansieringen skal bli for ensidig styrt, og at vi som konsekvens kanskje mister mangfold og geografisk spredning av produksjoner. Regjeringens framlagte nordområdemelding peker også på hvor viktig det er at folk kjenner seg igjen i de historiene som blir fortalt på filmlerretet, og at viktige historiske hendelser som blir grunnlag for film og serier, også er en del av vår felles historie og identitet som folk lengter etter at skal produseres og settes opp på filmlerretet. Videre er jeg glad for at hele komiteen stilte seg bak en fellesmerknad som går på at arkivsektoren på sikt skal styrkes og gjøres mer framtidsrettet. Det er min oppfatning at arkivsektoren er avgjørende ikke bare for å sikre rettssikkerheten i samfunnet, men også for at vi skal få en bedre digitalisering, der vi i framtiden kan dra nytte av godt digitalt arkiv i kommuner og stat, som legger til rette for en mer effektiv saksbehandling og sikker forvaltning. Videre, i avslutningen av mitt innlegg, ønsker jeg å takke hele komiteen for et godt og hardt arbeid med budsjettet, og jeg ønsker alle sammen en riktig god jul.
Marianne Haukland (Høyre), 2020-12-17:
Jeg tror ikke vi har den største uenigheten, men når man i lokalaviser og i media land og strand rundt i innlegg blir beskyldt for kun å bry seg om kulturlivet i Oslo når man ønsker å fremme en viktig ordning som gaveinsentivordningen, blir man veldig provosert. Jeg har visst hele tiden siden jeg kom inn på Stortinget, at Finnmark har ligget veldig lavt når det kommer til søknader til gaveforsterkningsordningen, og har tatt det som en del av mitt oppdrag å opplyse litt mer om denne ordningen til kulturlivet. Jeg oppfatter at det var veldig lite informasjon om dette. Jeg vet ikke om det skyldes at de fleste ordførere og fylkesråd for kultur har vært fra Arbeiderpartiet og kanskje ikke ønsket å få denne ordningen fram i lyset, men jeg har i hvert fall gjort det til min oppgave å sørge for at flere søker. Jeg har fulgt med på listene over søkere til gaveforsterkning, og jeg ser at hvert eneste år er det nye organisasjoner som kommer opp på søkerlista, og som søker på bakgrunn av gaver de har fått. Jeg tror flere og flere blir mer bevisste på å bruke denne ordningen, og når jeg møter kulturlivet og vi snakker om det å få inn private givere i budsjettene, er de kanskje mer åpne for det i dag enn man var før, rett og slett fordi de ser at det er mer naturlig bidrag til kulturen også i Nord-Norge – også i Finnmark – enn det kanskje har vært før. Det var det jeg ønsket å si.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg deler virkelig ikke den virkelighetsbeskrivelsen til representanten. Dette er et budsjett som ikke minst bruker store penger på å hjelpe de aller minste barna. Tenk på økningen i barnetrygden i denne perioden: 8 200 kr – et fantastisk løft. Og jeg har sterk tro på fritidskortet, der vi skal gi barn mellom 6 og 18 år mulighet til å kunne få delta i faste, organiserte aktiviteter. Derfor reagerer jeg på at Arbeiderpartiet bare tar vekk pengene, fjerner forsøksordningene. Dette er et prosjekt som vi har stor tro på, og som vi skal rulle videre ut. Men jeg deler bekymringen til representanten knyttet til negativ sosial kontroll. Derfor har vi i lovverket, med den nye trossamfunnsloven, skjerpet rapporteringen, men også kontrollfunksjonen med at vi skal sikre at de som deltar i trossamfunn, skal ha det bra der. Det er så mye fantastisk som skjer i regi av ulike trossamfunn, men det er også viktig at vi har tilsyn med dem. Når det gjelder de ulike prioriteringene, er det mange gode formål som jeg gjerne skulle hatt inne. Så er det til slutt en prioritering, og dessverre fikk vi ikke penger til dem i denne runden.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Først vil jeg si at vi har utvidet rettighetene knyttet til å få barnehageplass fra da representanten selv styrte landet. Vi har vært opptatt av å utvide antallet barnehageplasser, for jeg er enig i at reell valgfrihet handler om muligheten til å kunne velge barnehage eller kontantstøtte. Arbeiderpartiet vil fjerne valgfriheten når de vil avvikle kontantstøtten, og har stor mistillit til alle familier – at de velger feil for sine egne unger. Den beslutningen må familiene selv få lov til å ta. Jeg er opptatt av at dette budsjettet er med på å styrke mulighetene for dem som har lav inntekt. Det regnestykket representanten selv viste til, er at den økte barnetrygden da tydeligvis blir på 155 kr. Men det betyr noe for dem som har dårlig økonomi. I tillegg snakker representanten som om behovsprøving er noe farlig, eller noe som skader dem som har lav inntekt. Nei, nettopp behovsprøvingen knyttet til barnehage gjør at de som har lavest inntekt, kan få gratis kjernetid, og at de kan få reduserte satser. Det betyr at de som har minst, får mer, og det synes jeg er et godt prinsipp.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Som jeg sa til representanten sist også, er det et tiltak som jeg synes har mye bra ved seg. Så vil det alltid være et spørsmål om hvilke tiltak som skal få midler over statsbudsjettet. Når representanten sier at det lå inne i Fremskrittspartiets alternative budsjett, var det iallfall ikke motstand fra meg som gjorde at de ikke endte med å få bevilgninger da budsjettforliket lå der. Dette vil være et prioriteringsspørsmål i de framtidige budsjettene, og dem er også representanten delaktig i å utforme.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg skal følge opp Hjelpekilden og se om det er noe vi kan gjøre, men det er jo Stortinget som bevilger penger. Men jeg skal undersøke saken. Når det gjelder trossamfunnsloven, var det som vi diskuterte i vår da den ble vedtatt, at det vedtaket som ble fattet om § 6 – som det er mange viktige argumenter knyttet til – måtte utredes først. Det er vi i full gang med. Jeg tør ikke love noe eksakt tidspunkt, men jeg ser en tydelig marsjordre i merknad fra komiteen, og jeg skal gjøre mitt ytterste for å imøtekomme den. Men det er noen krevende hensyn, som representanten er godt kjent med, så vi må være sikre på at vi lander dette på en god måte.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg så for øvrig nettopp at det kom et pushvarsel om at EMD avviste den ene saken det i dag var ventet en dom på, så det betyr at det ikke er alle saker Norge blir dømt på i EMD, selv om det vel var mer prosessuelle grunner til at de avviste saken. Jeg tør ikke å kommentere de uttalelsene representanten viser til. Jeg har tiltro til at EMD gjør en grundig vurdering i de ulike sakene. Jeg er kjent med at de ønsker en forenklet behandling av de gjenstående sakene – det er vel bare tre dommere som skal behandle dem – og at det kan føre til økt risiko for at en blir dømt, ut fra tidligere praksis med en sånn type behandling. Men jeg har stor tillit til at det vil gjøres gode vurderinger knyttet til de spørsmålene. Når det gjelder erstatning, må jeg innrømme at jeg ikke er helt sikker på hvilken post og kostnad det vil ha. Det er noe vi eventuelt må komme tilbake til hvis det krever mer bevilgninger, men det tror jeg skal gå greit innenfor både ymseposten og andre poster på budsjettet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg har i alle fall ikke oversikten i hodet her jeg står nå, så det må jeg eventuelt undersøke. Det er også en balanse når det gjelder hvor mye rapportering og byråkrati en skal skape i de ulike ordningene. Her er det jo lokal handlefrihet. Men jeg vet at det er veldig mange kommuner som følger de veiledende satsene, og så vet jeg at det er andre kommuner som beregner det sånn SV og Kristelig Folkeparti ønsker, ved f.eks. å holde barnetrygden utenom når en beregner inntektsgrunnlaget. Det jeg også er opptatt av knyttet til denne saken, er at selv om vi ikke har fått gjennomslag for det vi ønsket, er det i alle fall et veldig viktig poeng at vi sender et tydelig signal til kommunene om at de må ta hensyn til dette. Jeg er også klar over, ut fra det har jeg hørt fra andre kommunepolitikere, at de regner barnetrygden inn, men øker sosialhjelpssatsen, sånn at de regner den inn på en annen måte. Det betyr at det gjøres på ulike måter lokalt. Mitt ønske er at lokalpolitikerne da tar et ansvar for å sikre at disse ungene, som kan være i en veldig sårbar situasjon, får et best mulig utgangspunkt for å sikres en trygg og god oppvekst.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Målet for tros- og livssynspolitikken er å legge til rette for at tros- og livssynsfrihet kan utøves i praksis, og at vi skaper et livssynsåpent samfunn. Utviklingen av et flerreligiøst og mangfoldig samfunn øker behovet for dialog og et oppdatert lovverk som kan speile det flerkulturelle samfunnet vi har. Stortinget vedtok våren 2020 en ny og modernisert trossamfunnslov. Loven skal gi større frihet til Den norske kirke, som en naturlig følge av at statskirken som sådan er avviklet. Den norske kirke skal fortsatt være en landsdekkende, selvstendig og demokratisk folkekirke. Det er viktig for regjeringa at nivået på rammetilskuddet gjør det mulig å innfri målene gjennom tilstedeværelse med prestetjeneste, trosopplæring og diakonalt arbeid i hele landet, samt å ivareta det kirkelige demokratiet. Rammetilskuddet på om lag 2,3 mrd. kr i statsbudsjettet for 2021 vil, sammen med midlene de får fra kommunene, gjøre at Den norske kirke kan oppfylle nettopp disse målene. De eldre kirkebyggene er blant våre viktigste kulturminner, og mange er i altfor dårlig stand. Vi har de to siste årene bevilget 112 mill. kr til bevaring av kulturhistorisk viktige kirkebygg. Det ser nå ut til å bli gjennomslag for 60 mill. kr til formålet i 2021. Vi ser at det er et samlet storting som står bak ønsket om å sikre denne kulturarven også for framtidige generasjoner. Det er vi glade for. Etter 200 år uten avklaring utmeislet regjeringa i stortingsmeldinga om Opplysningsvesenets fond en løsning der eiendelene i fondet blir delt mellom Den norske kirke og staten. Meldinga ble behandlet av Stortinget våren 2020, og innstillinga blir fulgt opp i departementet. Planen vår er å legge fram en sak om dette til Stortinget nå til våren. Verdiene i fondet legger grunnlaget for en vesentlig styrket innsats for istandsetting og sikring av kirkene framover. Regjeringa vil føre en aktivt støttende tros- og livssynspolitikk. Tros- og livssynssamfunnene er viktige fellesskap i lokalmiljøene og tilbyr bl.a. aktiviteter for barn og unge og omsorgs- og hjelpetjenester. Dette er ikke minst viktig i den vanskelige tida som vi er inne i nå. Den nye loven har bakgrunn i behovet for å forenkle de ulike ordningene som i dag gjelder for de offentlige tilskuddene til tros- og livssynssamfunn. Fra 1. januar 2021 vil kommunene ikke lenger ha finansieringsansvar for tros- og livssynssamfunnene utenom Den norske kirke. Samfunnene vil da få et samlet tilskudd fra staten. Det innebærer en forenkling for samfunnene, for staten og for kommunene. En ny digital portal for registrering av tros- og livssynssamfunn og krav om tilskudd innebærer en ytterligere forenkling. Vi går inn i 2021 med et bedre regelverk og bedre finansieringsløsninger for området. Det er jeg glad for.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Det interessante er jo at hvis representanten hadde fått gjennomslag for å sette en grense på 500, hadde det vært enklere å føre kontroll og tilsyn med organisasjonene, fordi de hadde vært mange færre. Det betyr at det hadde vært veldig mange trossamfunn en hadde sluppet å føre tilsyn med eller hatt noen kontroll med, fordi de ikke får støtte fra staten. Det betyr at situasjonen kunne blitt mye verre for de menneskene det gjelder. Jeg tror at nettopp den ordningen vi har, med et helt nytt lovverk, er bra, for det er ikke riktig, som representanten sier, at vi ikke er villige til å gjøre noe med det. Det nye lovverket er tydeligere på at en kan miste støtten, at den kan bli holdt tilbake, eller at en kan bli trukket i støtte dersom en bryter norsk lov, selvfølgelig, men det er også en rekke andre tydelige krav på hva som skal til for å kunne miste støtten. Så har vi sagt at det er fylkesmennene som skal føre kontroll og tilsyn gjennom en tydelig rapportering som skal være enkel for trossamfunnene, men de må også rapportere på veldig mye. Jeg tror det nye lovverket kommer til å føre til en helt annen situasjon og forhåpentligvis gjennom den dialogen også ta tak i ting som eventuelt er feil.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Grunnen til at vi landet på 50, var at 500 ville bety at veldig mange trossamfunn ville miste støtte. Det er mange trossamfunn med under 500 medlemmer som gjør et fantastisk viktig arbeid i sitt lokalsamfunn og betyr enormt mye for sine medlemmer. Så det handler om at vi ser på trossamfunnene som en samfunnsskapende kraft som tilfører samfunnet mye positivt. Men jeg mener likevel at vi som stat har et ansvar for også å passe på de trossamfunnene som ikke får støtte fra den norske stat. Jeg står her og kjemper for tros- og livssynsfrihet i dette landet, men jeg er opptatt av at medlemmene i de ulike trossamfunn skal ha det godt der de er. Derfor mener jeg at det ikke er noe i veien for at man har en grense på 50, og at staten skal følge med, bl.a. gjennom rapportering, for vi vil få mer oversikt nå enn det vi ville fått hvis vi hadde gått for 500. Og hvis en er bekymret for noe, skal fylkesmennene gå inn og føre tilsyn. Så jeg mener at den ordningen vi har, både er bra for tros- og livssynsfriheten og også for dem som opplever negativ sosial kontroll.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Det er helt riktig at jeg skulle ønske at det kuttet ikke skjedde. Derfor har jeg kjempet for hver eneste krone som går til vedlikehold av kirker, og det kommer jeg til å gjøre også framover. Men som representanten vet veldig godt, er etterslepet veldig mye større, så det betyr bare at vi ikke klarer å nå så mye som vi hadde håpet neste år. Men det vil forhåpentligvis komme enda større bevilgninger i budsjettene framover. Jeg kommer ikke minst til å følge opp det jeg snakket om i mitt innlegg, om Opplysningsvesenets fond, i samarbeid med kommunene, for kommunene skal fremdeles ha dette ansvaret, vi må jo huske på det, og også at det er ekstraordinært at vi gjør dette, for det var en helt annen tid under de rød-grønne. Nå kommer vi med penger. 112 mill. kr er allerede bevilget, og det kommer 60 mill. kr til. Det er fordi vi har et stort engasjement at vi bevilger penger. Når en får til det med Opplysningsvesenets fond, vil det kunne komme milliarder de neste årene, for å nå enten steinkirker eller andre viktige verneverdige kulturkirker. Så jeg er glad for at et samlet storting har sluttet seg til dette, for det må følges opp.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Jeg kan dessverre ikke si det, for det er kunnskapsministeren som følger opp de vedtakene. Jeg har ikke fullstendig oversikt over hvordan det arbeidet ligger an, men jeg kan understreke at det er et viktig tema. Det er viktig at barn er trygge, at de selvsagt får lov til å delta i trossamfunn og mange flotte aktiviteter som skjer der på ettermiddagen, men dette må gjøres på en god og trygg måte. Det er jeg helt sikker på at kunnskapsministeren følger opp.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-17:
Når en går tilbake til meldingen vi la fram om OVF, er det klart at der hadde vi diskusjonen om Kirken skulle få hele fondet, om staten skulle ta hele fondet, eller om vi skulle finne mellomløsninger. Vi valgte en modell som sa at alle verdiene skal tilfalle Kirken. Der ble beslutningen tatt. Men så er det åpenbart at det er mange av verdiene, enten det er bygg, skog eller kraftverk, som Kirken ikke har noen interesse av å overta. Akkurat i den fordelingen er Kirken med på å velge ut hvilke av de ulike eiendommene eller verdiene som har spesiell verdi for Kirken, og så vil fordelingen gå etter det. Når det er avklart, vil resten av verdiene tilfalle staten, og så må vi ta diskusjonen om hvordan disse skal brukes. Jeg er blitt kontaktet av ordførere og andre som ønsker en kremtomt midt i sentrum, men det vil være en debatt som vil komme senere. Når vi kommer med en lovsak til Stortinget nå til våren, kan det være at en begynner å ta disse diskusjonene, men først og fremst i etterkant.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Jeg tror mitt syn på kontantstøtten er klart, også Granavolden-plattformens syn på dette er klart, og som statsråd står jeg selvfølgelig for regjeringens samlede politikk. Jeg tror også jeg må bruke litt tid på å anerkjenne at vi ikke må grave oss ned her. Vi må hele tiden huske at vi faktisk er verdens nest beste land på likestilling, og utviklingen går i rett retning. Jeg hørte i det tidligere ordskiftet at man var inne på kvinneandel for deltidsansatte, og helt siden man begynte å måle dette i 1972, har andelen kvinner som har vært deltidsansatt, aldri vært lavere enn nå. Den andelen har altså sunket fra vi kom inn i maktposisjon som borgerlig regjering. Fra 2013, da andelen deltidsansatte kvinner var på 40 pst., har den nå sunket til 36, og andelen heltidsansatte kvinner har økt fra 60 til 63 pst. Det er hele 76 000 flere kvinner som er kommet inn i heltidsstillinger på grunn av dette. Så likestillingspolitikken i Norge er bra. Mitt syn på kontantstøtte er klart. Det er også regjeringens syn, og som kulturminister fører jeg regjeringens politikk.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Representanten var innom tre temaer, og jeg tror jeg svarte at mitt syn på kontantstøtteordningen ligger fast. Der er det mange artikler å lese på nettet, så det kan representanten bruke litt tid på å google seg fram til. Synet mitt på det er ikke endret. Når det gjelder det med at det er Arbeiderpartiets politikk som føres av denne regjeringen, vil jeg tilbakevise det. Nå har det altså vært en borgerlig regjering ved makten siden 2013, og det er den borgerlige regjeringen som har styrt landet. Det er vår politikk som styrer dette landet. Det er ikke sånn at det er Arbeiderpartiets linje som ligger her. Jeg tror man også fra den siden må anerkjenne at kvinneandelen i statlige lederstillinger faktisk har økt, andelen deltidsansatte kvinner har gått ned, og andelen heltidsansatte kvinner har gått opp. Dette er politikk som faktisk virker. Det er ikke sånn at de sosialistiske partiene har monopol på likestillingspolitikk, de borgerlige partiene er også opptatt av likestilling. Når det gjelder konverteringsterapi, er det et arbeid som pågår. Dette har jeg redegjort for i en spørretime her tidligere også, og det er et grundig utredningsarbeid som skal gjøres. Venstres syn på det er helt klart, og det tror jeg også representanten kjenner til. Straks den utredningen er ferdig, vil vi på egnet måte redegjøre for regjeringens syn på det.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Jeg trykket faktisk «like» på representantens Facebook-innlegg. Jeg tror jeg så det i dag. Jeg sa jeg tror vi alle må være enige om at samværssabotasje er en uting. Representanten er inne på veldig mange gode ting. Under koronasituasjonen er regjeringen urolig for at likestillingen kan få en liten knekk. Dette skal jeg redegjøre for i den neste likestillingspolitiske redegjørelsen neste år, for da har vi forhåpentligvis mer oversikt. Men vi er bekymret for at vold i hjemmet kan øke. Det kan føre til økt isolasjon, og det kan føre til mer vold. Vi kjenner i alle fall til at det i enkelte innvandrermiljøer er et annet syn på kvinner og jentebarn, og at patriarken i huset styrer på en helt annen måte. På verdensbasis vet vi at likestillingen får seg en ordentlig knekk når det oppstår en krise. Vi vet f.eks. at det i verden daglig giftes bort 33 000 jenter som er under myndighetsalder, og vi vet at under krisene rammer det ekstra hardt. Jeg skal i alle fall føre den debatten sammen med Fremskrittspartiet og øvrige i Stortinget og forsøke å bidra til at vi fokuserer på menn, men at vi også opprettholder fokuset på kvinner.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
For det første er det viktig at vi målbærer hvor vi står politisk i dette, verdimessig. Jeg tror vi må være enige om at samværssabotasje er en uting. I den grad det finnes avtaler eller det er domstolspålagt at man har krav på samvær, har barn i ellers trygge familier godt av å ha kontakt med begge foreldrene. Det skal vi være enige om. Venstre og regjeringen har for så vidt også vært opptatt av pappapolitikken. Det er viktig at barn har kontakt med sine fedre. Derfor har vi hatt en pappaperm som vi heldigvis har innført og økt. Jeg er veldig glad for at representanten er opptatt av handlingsplanen mot vold i nære relasjoner. Jeg kan forsikre om at det er også justisministeren. Jeg vil si at de menn som slår sine koner, som slår sine samboere, som slår sine barn, er feige menn, og den typen vold i nære relasjoner skal vi ha nulltoleranse for. Jeg mener vi har mange tiltak for dette, men helt til vi har nådd nullvisjonen, må vi fortsette å ha ulike tiltak. Jeg ser også fram til at vi skal lage den nye handlingsplanen.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Jeg tror enkelte av disse spørsmålene ligger under Ropstads konstitusjonelle ansvar, så jeg skal ikke gå helt inn i detaljene på dette. Jeg tror det er noen forskjeller når det gjelder diskrimineringsreglene for de geistlige stillingene, altså rett og slett de som handler om prester og de som har religiøst oppdrag, men det er også ulike regler som gjelder f.eks. om man har stillinger innen styre og stell. Det er helt åpenbart at vi har en utrolig lang vei å gå med tanke på å komme til full likestilling i enkelte trossamfunn. Dette gjelder flere trossamfunn, men representanten nevnte muslimske, så la meg ta dem. Det er helt åpenbart at man er milevis unna å komme dit at man nærmer seg det vi i Norge kjenner som likestilling, også innenfor trossamfunnene. Negativ sosial kontroll har vi nå sett NRK dokumentere gjelder flere typer trossamfunn, flere steder i Norge. Det er ting som vi ikke helt har hatt øynene åpne for, men vi vet at især er dette et stort problem i mange muslimske miljøer. Kampen mot dette har regjeringen en aktiv politikk på, og det kommer vi til å ha også i fortsettelsen.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Representanten var inne på Venstres syn, så la meg si dette som Venstres nestleder: Venstres syn på konverteringsterapi er tindrende klart – det er moralsk og etisk uakseptabelt. Jeg vil gå så langt som å si at enkelte av de eksemplene som vi har sett, er forkastelige. Fra regjeringens side handler det om en juridisk utredning. Hva er juridisk riktig å gjøre innenfor Grunnlovens bestemmelser? Hva er juridisk riktig og mulig å gjøre innenfor menneskerettslige forpliktelser, som også Norge er forpliktet til? Det er denne utredningen vi må gjøre, for hvis vi bare kunne sagt hvor vi står moralsk og etisk, kunne vi ha gått feil av gårde. Så jeg tror representanten må ha med seg dette inn i julen, at Venstres syn på konverteringsterapi ligger helt fast, det er i tråd med det både Grunde Almeland, Ketil Kjenseth og Trine Skei Grande har sagt. Det har nå også jeg sagt. Så skal dette utredes juridisk, og da må vi se på hvilket handlingsrom vi har. Når den utredningen er ferdig, vil regjeringen tilkjennegi sitt syn på det på egnet vis.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Det er en pussig situasjon, for jeg tror det er første gang jeg hører opposisjonen si at milliarder som regjeringen stiller opp med, ikke hjelper. Hva annet skal hjelpe? Tomprat og tomme ord? Denne regjeringen prioriterer kultursektoren ikke bare med ord, vi prioriterer den med milliarder – 5,5 mrd. kr alene fra kulturbudsjettet. Jeg hørte at representanten var oppe på talerstolen og sa at vi var sent ute. Sent? Det var 12. mars at koronaen inntraff, og seks dager senere, allerede 18. mars – det er bare å google det – var vi ute og presenterte 900 mill. kr til kultursektoren. Jeg vil ikke si at det er sent. Man kunne kanskje tenke at man skulle vært der før koronaen inntraff, men jeg tror ingen kunne forutse at koronaen skulle inntreffe. Og når opposisjonen klager over at vi stiller opp med milliarder, er jeg jo veldig usikker på hva mer man trenger. Jeg tror det kultursektoren trenger mer enn noe annet, er at vi stiller opp med milliarder. Vi har skapt forutsigbarhet for dem gjennom hele krisen, og det gjør vi også for neste halvår, når vi stiller opp med nye 2,5 mrd. kr for de neste seks månedene.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Jeg tror representanten har godt av å høre at de stimuleringsordningene vi lager, faktisk brukes. Det har altså kommet inn over 1 700 søknader til stimuleringsordningen. Hva vil representanten svare til alle dem som faktisk har fått innvilget disse søknadene? Hvis representanten hadde fått det som hun ville, at man automatisk, etter å ha lagt inn søknad, hadde fått utbetalt, hadde de ca. 250 avslagene som har kommet, fått disse midlene. Da hadde vi brukt midler på dem som ikke oppfyller vilkårene for å få midler. Det hadde gått ut over alle de andre som har krav på disse midlene, og da det viste seg at den ordningen vi lagde, var på 500 mill. kr, og søknadene som hadde kommet inn, var på nærmere 700 mill. kr – hva gjorde vi da? Vi brukte bare noen knappe dager og sa: Vi øker rammen, og vi øker den til 700 mill. kr. I VG i dag er jeg ute med en nyhet om at den ordningen vi laget, kompensasjonsordningen, som er på 200 mill. kr, viser seg å bli for liten, og jeg har sagt at den kommer til å bli økt til 350 mill. kr – minimum. Kultursektoren trenger milliarder, ikke tomme løfter.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Det er ikke noen grunn til at representanten skal sette kaffen i halsen. Ali Abid er jo her for å kurere gruff! Og vi har jo kurert gruff allerede. Kristin Ørmen Johnsen, komitélederen, var, i samråd med meg, ute allerede dagen budsjettet ble lagt fram, og sa at fordi vi nå står i en krise, er det bedre at vi skaper forutberegnelighet for sektoren. Derfor har komitélederen klokt foreslått at man utsetter det som gjelder fordelingsnøklene. Det er viktig å si at det ble tatt opp i kulturmeldingen. Dette har Stortinget vært kjent med. Stortinget har faktisk vedlagt det protokollen, så vi har fulgt opp noe av det, og så vil vi komme tilbake til det igjen i budsjettet for 2022, men komitélederen var klokt ute med dette allerede samme dag som budsjettet ble lagt fram. Jeg noterer meg det man har funnet godt flertall for, inkludert Venstres støtte til det, i den merknaden.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Jeg vil si at i en krise er det ingen pakke eller ordning som kan lages som er helt perfekt. Når man ser det etter en måned, to måneder, seks måneder, ett år, vil man alltid i etterpåklokskapens lys se hvordan ting burde gjøres. Samtidig er Norge det landet i verden – heldigvis har vi økonomiske muskler til dette, men vi tar stor stolthet i at det er den borgerlige regjeringen som gjør det – som stiller opp med mest midler for kultursektoren. Da ser vi både på det Finansdepartementet lagde, og på Arbeids- og sosialdepartementets ordning for selvstendig næringsdrivende, som jo takket være Fremskrittspartiet har blitt forlenget ut februar. Jeg vil også anerkjenne at budsjettavtalen med Fremskrittspartiet har bidratt til at kulturbudsjettet totalt sett har blitt økt med 20 mill. kr. Det burde vi hatt noen sekunders pause for å anerkjenne. Det er bra, og de har bidratt til at de forslagene vi hadde lagt fram, som f.eks. stipendmidlene til kunstnerne, er blitt beholdt, og det vil jeg rose Fremskrittspartiet for.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Vi jobber hele tiden for å justere og gjøre nødvendige endringer dersom det skulle være behov for det. Jeg har notert meg en del presseoppslag ellers fra SV og Arbeiderpartiet, som kritiserte at Fremskrittspartiet hadde kuttet 10 mill. kr på Kulturrådet. Så ser jeg at Senterpartiet nå står i salen og forsvarer at de vil kutte ytterligere. De vil kutte 18,5 mill. kr på Kulturrådet, som altså står i første rekke for å forvalte disse ordningene – Senterpartiet, som altså er distriktenes parti. Disse midlene som Kulturrådet forvalter nå, kommer jo helt ut til distriktene. Det er jo det disse 1 711 søknadene viser, at de treffer ikke bare storbyene, de treffer hele sektoren, over hele landet. Det er rart at det kanskje største partiet på opposisjonens side – på målingene, iallfall – viser at man vil kutte på dette. Når det gjelder den konkrete saken man tar opp, om Geir Greni, vil jeg si at Stortinget ikke bør saksbehandle enkeltsaker. Kulturrådet har fått i mandat å saksbehandle dette. Det finnes også en uavhengig klagenemnd. Det må man også kunne benytte seg av. Jeg tror det er riktig at vi lar Kulturrådet og en uavhengig klagenemnd behandle sakene, og så får vi komme tilbake til det når det er gjort.
Abid Raja (Venstre), 2020-12-17:
Vi må anerkjenne den innsatsen som Kulturrådet legger ned for å forvalte disse milliardene som vi har stilt opp med, på ansvarlig vis. Hadde det ikke vært på ansvarlig vis, hadde det betydd at en søknad lagt inn er lik automatisk utbetaling. Det ville være å ikke ta på alvor det ansvaret vi har for å formidle fellesskapets penger på en ansvarlig måte. Det er mange som har fått avslag på stimuleringsordningen. Det er også flere som får avslag på kompensasjonsordningen. Store søknader der man har søkt om mye midler, må man derfor ha en revisjon på og gå gjennom. Da blir det også etterlyst dokumentasjon fra Kulturrådets side, og da må aktørene bringe dokumentasjonen på bordet. Fordi en del av disse ordningene har vært rammestyrte ordninger, er det viktig at man har den nødvendige dokumentasjonen på plass, og at saksbehandlingen skjer på korrekt vis. Så jeg tror representanten også bør bruke noen minutter på å anerkjenne den innsatsen Kulturrådet faktisk legger ned for å saksbehandle disse sakene og gjøre det på en ansvarlig og ordentlig måte. Det er ikke en eneste saksbehandler i Kulturrådet som ønsker å bruke lengre tid på hver eneste sak enn det som er strengt tatt nødvendig.