Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-12-08:
Da statsbudsjettet for 2009 ble lagt fram, inneholdt det mange bidrag som styrker miljøprofilen i budsjettet sammenliknet med foregående år. Det skulle også bare mangle. Regjeringen har til disposisjon rekordmye penger, og vi har lagt bak oss et år med sterk fokusering på klima- og miljøarbeid og et klart uttrykt krav om politisk lederskap og større satsing på klima. Klimaforliket som det ble enighet om i vinter, la også føringer for betydelige oppjusteringer av beløpene på en rekke områder i budsjettet. Det er også en del av forklaringen på at vi har fått en styrket miljøprofil i budsjettet. Klimaforliket var god drahjelp for miljøvernministeren og for andre statsråder i budsjettarbeidet. Når det er sagt, hadde Venstre ventet en enda mer kraftfull satsing for å vise at Norge skal ha en ledende rolle i å utvikle lavutslippssamfunnet. Vi hadde hatt behov for en helhetlig offensiv med utslippsreduserende tiltak, en kraftfull satsing på fornybar energiproduksjon og satsing – ikke hvileskjær – innenfor høyere utdanning samt et forskningsløft som kunne bidra til å gi oss bærekraftige løsninger på ulike samfunnsområder. Det mangler også en innretning og et trykk i næringspolitikken som kunne vise at Regjeringen ville bruke denne som et viktig redskap i klimaarbeidet. Venstres alternative statsbudsjett preges av en offensiv klimapolitikk, hvor også forskning og grønn næringspolitikk er prioriterte satsingsområder. Når Regjeringen nå skal lage sin krisepakke, er mitt råd at man ser til Venstres alternative budsjett. Der er det mange gode eksempler på hvordan man kan få en offensiv både innenfor næringspolitikken og klimapolitikken. Et eksempel er Klimatek, et fond som Venstre ønsker å bruke til å satse på klimagründere og bedrifter som skal bidra til å løse klimautfordringene. Venstres alternative budsjett styrker miljøsatsingen med flere milliarder kroner sammenliknet med det som Regjeringen legger opp til. Vi har en mer kraftfull satsing på kollektivtransport. Vi setter av 28 milliarder kr mer til forskningsfond for å utvikle kunnskaps- og lavutslippssamfunnet, og vi legger opp til et skatteskifte på bortimot 3 milliarder kr for å få skifte mellom rød og grønn skatt. I tillegg til dette har vi 10 milliarder kr mer til Energifondet enn det Regjeringen legger opp til. Det er mye positivt på Miljøverndepartementets budsjett. Etter flere år med svake budsjett er det en klar forbedring. Dette muliggjør økt satsing på flere viktige områder, og det ønsker Venstre velkommen. Men det er fortsatt områder som ligger til akters. Venstre har derfor i sitt alternative budsjett økt satsingen på Miljøverndepartementet med over 100 mill. kr, og dette kommer da i tillegg til de andre miljøsatsingene som vi allerede har redegjort for. Dette er nødvendig fordi det er flere områder på Miljøverndepartementets budsjett som ikke har fått den oppmerksomhet og det løft som det både var grunn til å forvente, og som det er behov for. Ett eksempel er friluftspolitikken, som ikke er prioritert. Regjeringen har brukt bra med midler til erverv av eiendommer, men det mangler en helhetlig politikk som inkluderer satsing på å drifte områder og på aktivitet. Venstre setter av 40 mill. kr mer til friluftspolitikken. Vi kritiserer Regjeringen for at den mangler en helhetlig offensiv politikk der friluftspolitikken brukes som en del av det forebyggende arbeidet, og med større tyngde enn det som er tilfellet i dag. Vi peker også på at kulturminnepolitikken mangler en offensiv, og at den ikke når målet om at Kulturminnefondet skal ha 1,4 milliarder kr som fondskapital i 2009. Det tar Venstre konsekvensen av og øker avsetningen med 200 mill. kr. Venstres alternative budsjett gir også mer penger til miljøovervåking, mer penger til tiltak for villaksen og mer penger til opprydding av gift i fjorder og havner, et område Regjeringen har sagt at den skal satse på, men der det faktisk kuttes i bevilgningene. Det som også kommer klart fram, er at Regjeringens miljøpolitikk og energipolitikk hemmes av indre uenighet i Regjeringen. Det er åpenbart forklaringen på at biomangfoldloven ikke kommer. Det settes av flere midler til arbeid med biologisk mangfold, men det trengs også et lovverk som gir et sterkt vern for å unngå den utviklingen vi har i dag, med bortfall av arter. Dette leveres ikke. Det er stadig mer som tyder på at det skyldes intern uenighet, der SV og Senterpartiet utgjør ytterpunktene i den debatten og tautrekkingen som foregår. Slik er det sikkert også angående lov om motorferdsel i utmark, som skulle ha vært levert for lenge siden. Vi ser i budsjettinnstillingen at Arbeiderpartiet og SV ikke får følge av Senterpartiet i en merknad om målsettingen for å sikre allmennheten tilgang til fiske i vassdrag, der det offentlige bidrar med å bygge opp laksebestanden. Her er det Kristelig Folkeparti og Venstre som sikrer flertall for den merknaden som to av regjeringspartiene er med på. Jeg har lyst til å si litt om Olje- og energidepartementets budsjett. Før jeg gjør det, har jeg et klart ønske om å si at den nyheten, som vi nå hører, om at departementsråden i Olje- og energidepartementet går av som følge av aksjehandel, tegner et bilde som jeg håper at statsråden vil redegjøre for i dag. Det er meget alvorlig. Det er stor tillit til norsk embetsverk. Dette er et steg tilbake i så måte, og det er en rolleblanding i Olje- og energidepartementet når det gjelder eierskap og rammevilkår for virksomheter, som er av en slik karakter at mye tyder på at det er tid for en opprydding. Jeg håper statsråden får anledning til å komme inn på hvilke konsekvenser han mener det som har skjedd, skal få for det videre arbeidet i departementet. Olje- og energidepartementet leverer ikke det trykket som er nødvendig for å utløse det store potensialet som ligger her. For eksempel er det fortsatt slik at vi er blant de dårligste i Europa når det gjelder fornybar energiproduksjon og rammevilkår. Det er pinlig å høre at norske statsråder reiser til Brüssel for å drive lobbyisme for å slippe billigere fra EUs fornybardirektiv enn det andre land i Europa er villige til å pålegge seg. Det er helt uforståelig med de store mulighetene vi har knyttet til levering av fornybar energi-produksjon. Venstre plusser på Energifondet for å få en mer kraftfull satsing på dette området. Etter vår vurdering har ikke Olje- og energidepartementet levert et alternativ som kan matche grønne sertifikater, som det ser ut som det skal dra ut med før vi får en ordning med Sverige. Den forestående behandlingen av forvaltningsplanen for nordområdene kommer til å bli en hovedsak for alle som er opptatt av miljø- og energispørsmål i den kommende perioden. Regjeringen har bidratt med mer til kartlegging av oljeressursene enn til miljøkartlegging. Oljenæringens Landsforening jublet da de i budsjettet fikk 200 mill. kr til seismiske undersøkelser, mens miljøbevegelsen slo fast at man fortsatt ikke har levert det som er nødvendig for å gjøre jobben med miljøkartlegging. Venstre tar konsekvensen av dette i sitt alternative budsjett og setter av flere midler til miljøkartlegging. Også på dette området ser vi at regjeringspartiene er sterkt uenige, med SV og Senterpartiet som sier nei takk til aktivitet i Lofoten- og Vesterålen-området, mens Arbeiderpartiet ivrer sterkt for dette. Jeg imøteser med forventning en orientering fra olje- og energiministeren om hvordan han vurderer spørsmålet om petroleumsfrie områder rundt Lofoten og Vesterålen. Avslutningsvis har jeg lyst til å henlede oppmerksomheten på en konkret sak som Stortinget har hatt interesse for i flere år. I 2005 la de nåværende regjeringspartiene sammen med Kystpartiet fram en klar bestilling om anleggsbidrag i 2006 til en ny kabelforbindelse til Træna, Værøy og Røst, slik at disse lokalsamfunnene skulle få den kabelforbindelsen de trenger for å kunne ta i bruk sitt næringspotensial, ikke minst knyttet til fiskeindustrien. Her har Regjeringen ikke levert det som Stortinget har hatt grunn til å forvente. Tidligere statsråd Haga svarte på et spørsmål fra meg at denne problemstillingen skulle bli avklart i forbindelse med budsjettet for 2009. Det har ikke skjedd. Nå står man i fare for at industriutvidelsen i disse kommunene stopper opp fordi man ikke har fått et bidrag til framføring av kabel. Så har jeg lyst til å uttrykke glede over at Olje- og energidepartementet i dag sender ut en pressemelding der de sier at avgjørelser i forbindelse med mini- og mikrokraftverk nå vil bli lagt til fylkeskommunen. Det er et forslag som Kristelig Folkeparti og Venstre har hatt i denne sal, og som har blitt nedstemt, bl.a. av regjeringspartiene. Vi mener dette er en god avveining for å effektivisere behandlingen, og det ivaretar helhetlige miljøhensyn som fylkeskommunen kan ta. Det er bedre at det kommer sent enn aldri, og jeg ser fram til effekten dette skal ha. Vi er i en situasjon der det i fjor var en økning i klimagassutslippene i Norge med 3 pst. Det er behov for å ta et krafttak, og det er bare å erkjenne at Regjeringen ikke benyttet anledningen til å gjøre det i sitt alternativ. Jeg mener å kunne slå fast i dette innlegget at Venstres budsjett er mye bedre tilpasset den utfordringen vi står overfor på dette området.