Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2000-11-30:
Grunnlaget for reformer i merverdiavgiftssystemet ble lagt i Storvik-utvalgets innstilling allerede i 1990. Det å utvide skatt på forbruk til også å gjelde tjenester, har allikevel ført til at mange regjeringer har kvidd seg for å legge fram reformen. Den perioden vi søkte om medlemskap i EU og de pålegg et eventuelt EU-medlemskap ville ha gitt oss, gav også ventetid i forhold til momsreformen. I de seneste år har utsettelsen muligens vært knyttet til de mange hensyn flerparti-mindretallsregjeringer må ta. Derfor har det til syvende og sist blitt regjeringen Stoltenberg som fremmer denne nødvendige reformen. Den gamle momsloven var moden for modernisering. Det regelverket vi har operert med inntil i dag, er i liten grad endret siden merverdiavgiftsloven ble vedtatt i 1969. Siden den gang har nye omsetningsformer, som f.eks. elektronisk handel, kommet til. Fordi det er viktig at et avgiftssystem skal være nøytralt, er det også vesentlig at lovverket ikke gjør forskjell på bl.a. elektronisk handel og annen handel. Vårt forbruksmønster har også forandret seg. Tjenestenes andel av forbruket har økt fra 39 pst. av samlet privat forbruk i 1978 til 46 pst. i 1999. Målsettingen for Arbeiderpartiet er å arbeide for reformer i skatte- og avgiftspolitikken, slik at en får et bredere skattegrunnlag, enklere regler og færre smutthull. Prinsippet bak merverdiavgiftssystemet er at det skal være en generell, ikke konkurransevridende avgift på forbruk. Vårt gamle regelverk manglet den fleksibilitet og tilpasningsdyktighet som er påkrevd for å kunne følge opp den generelle samfunnsutviklingen. En gjennomføring av en speilvending av momssystemet til i utgangspunktet å gjelde alt forbruk, både varer og tjenester, har i virkelighetens verden ført til at det ideelle må tilpasses det mulige. I Arbeiderpartiets opprinnelige forslag var det lagt opp til unntak for tjenesteområder som helt eller delvis subsidieres av det offentlige. Dette var helsetjenester, sosiale tjenester, undervisningstjenester, idrett og kultur. Tillat meg å si at pågangen fra et mangfold av interessegrupper har vært stor og detaljorientert. Ingen skal kunne si at næringslivsorganisasjoner ikke følger med i de politiske svingningene innenfor avgiftspolitikken! Noen av deres påpekinger har vært logiske og svært forståelige, andre mer kompliserte og krevende. Arbeiderpartiet har, som når det gjelder budsjettet for øvrig, blitt enig med sentrumspartiene om et fremtidig momssystem. Den største prinsipielle endringen knytter seg til differensiert moms på mat med en sats på 12 pst. Finansieringen av halv matmoms, men også andre justeringer i budsjettet, bl.a. nedsetting av drivstoffavgiftene, har skjedd ved en økning av den generelle momssatsen til 24 pst. For meg som kommer fra grensefylket Hedmark, er lettelser i både drivstoffavgift og mat viktige grep i forhold til det en har sett fram til nå, nemlig en dramatisk økende grensehandel. At vi i tillegg også fritar reiseliv, vil være av stor betydning for en meget konkurranseutsatt distriktsnæring. Jeg har lyst til å nevne at fritak for persontransport også medfører at skiheiser får fritak for moms, noe som er helt nødvendig for å sikre denne delen av reiselivet. Det lovverket vi nå vedtar, stiller store krav til departementets utforming av forskrifter fram mot 1. juli 2001. Vi vil sikkert i debatten her i dag møte mange morsomheter knyttet til en krevende avgrensing bl.a. for mat. Her er det ikke minst opp til departementet å velge formuleringer som ikke unødig bringer oss inn i medias vitsesider. Når det gjelder innholdet i reiselivsbegrepet, tror jeg også det vil finne sin avklaring i departementets kommunikasjon med stortingsflertallet. En rekke nye næringsdrivende vil bli merverdiavgiftspliktige etter denne behandlingen i Stortinget. Det er nok nødvendig med en viss tid fra vi her i Stortinget vedtar loven, til den blir iverksatt. Flertallet slutter seg derfor til Regjeringens forslag om at utvidelsen av merverdiavgiften gjennomføres fra 1. juli 2001.