Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2011-12-20:
Nysalderinga er en justering av revidert budsjett, eller en justering ut fra erfarte tall. Som flere har vært inne på, er nøkkeltallene svært store. Det strukturelt oljekorrigerte underskuddet for 2011 er nå vurdert til 99 mrd. kr, hele 9,8 mrd. kr mindre enn budsjettert med i nasjonalbudsjettet. Videre er det oljekorrigerte underskuddet i 2011 anslått til 84,2 mrd. kr, og det er en reduksjon på hele 50,8 mrd. kr. Det som flere har vært inne på, og som regjeringspartiene arbeider videre med og Finansdepartementet er svært opptatt av, er å få bedre analyser for å vise dette. Samtidig vil jeg si at det er ganske krevende å budsjettere i en situasjon hvor norsk økonomi er i den konjunkturfasen som den er i, og det er likeledes vanskelig å budsjettere dersom vi skulle komme i en motsatt konjunkturfase. Som flere har vært inne på, er dette krevende spørsmål, men likevel er avvikene så store at det må påkalle større oppmerksomhet i det akademiske, statistiske og faglige miljøet i Finansdepartementet. Ellers er det flere som på talerstolen her gjentatte ganger presenterer Norge som et aksjeselskap. Jeg har ikke sagt det så mange ganger før, men jeg vil si det nå: De som presenterer Norge som et aksjeselskap, synes jeg har en ganske begrenset forståelse av hva slags samfunn vi skal lede. Jeg synes vi en gang kunne ta en diskusjon rundt det, om det er den rette beskrivelsen av Norge at det er et aksjeselskap. Hvis vi skal gå inn på selskapsform, hadde det vært mye mer naturlig for meg i hvert fall å kalle det for et andelslag. Netto overførsel til Statens pensjonsfond utland er på 268,3 mrd. kr, og med den situasjonen som vi nå har i verdensøkonomien, blir det en stadig mer krevende utfordring å sikre at de pengene har den tilstrekkelige trygghet. Det er en oppfatning hos stadig flere innbyggere, og spesielt hos dem som støtter de rød-grønne partiene, at vi bør bruke noe mer av disse ledige midlene til å investere i fast infrastruktur i Norge. Så er spørsmålet hvordan vi gjør det. Jeg har tidligere fra denne talerstolen, i finansdebatten, tatt opp behovet for å se på hvordan NTP-systemet – altså Nasjonal transportplan – i forhold til havner, farleder, statlige veier og jernbane fungerer. Jeg tror at der må en revidere systemet, slik at prosjektene blir tatt inn i konsekvensjustert budsjett. Dermed får en større mulighet til å få det realisert, med tanke på en satsing på å videreutvikle velferdsordningene, noe som er en viktig prioritering. Så vil jeg fokusere på næringslivet og den historisk høye aktiviteten som nå er i olje- og gassektoren. Vi i Senterpartiet og regjeringa er veldig opptatt av stabile forhold for olje- og gassektoren, fordi det betyr svært mye for oss. Men slik som det nå er, er det en høy aktivitet, og regnskapsmessig vurderer fagfolk at det blir enda høyere enn det som er budsjettert. Dette kan i enda større grad bli en sovepute når det gjelder å utvikle det fastlandsbaserte næringslivet, og den balansen må vi i større grad gå inn på. Så til slutt garantiprovisjon: Det er gitt nordiske lånetilsagn innenfor IMF, hvor Norges andel var 240 mill. euro til Island. Det er uklart om Island vil be om ytterligere utbetaling av de nordiske lånene, og det er interessant at Island satte i gang devaluering, bedret konkurranseevnen, innførte kapitalkontroll, gjorde at en kunne ha en egen pengepolitikk, og satset på den islandske stayer i arbeidsevne. Islendingene gjør det godt. Helt til slutt tilfeldige utgifter. Merutgiftene til pensjoner/lønn mv. der staten er part i oppgjøret, utgjør 7 988 mill. kr i 2011. Det er behov for at det ved ethvert lønnsoppgjør og ved enhver pensjonsordning blir offentliggjort for det norske folk hva som er kostnaden når staten, kommunene eller statlig foretak er part, slik at vi får fram konsekvensene av oppgjørene. Det er en viktig del av den informasjonen som trengs for å fatte rette beslutninger i nåtid, ikke bare at vi ser det i ettertid.