Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2013-06-03:
Forslaget om varsling av fornærmede eller deres etterlatte ved endringer i gjennomføring og opphør av dom på tvungent psykisk helsevern har i seg viktige etiske og juridiske problemstillinger. Det er foreslått nye regler om opplysningsplikt for faglig ansvarlige og unntak fra lovbestemt taushetsplikt knyttet til reglene om besøksforbud i straffeprosessloven. I tillegg er det foreslått regler om nattelåsing av pasientrom. Forholdene til menneskerettighetene er blitt drøftet, og Høyre mener disse er ivaretatt på en forsvarlig måte. Når det gjelder varslingsplikten, mener Høyre – i likhet med flere av høringsinstansene – at varslingsplikten, slik regjeringen har foreslått, ikke bør pålegges den faglig ansvarlige lege, men politi og påtalemyndighet, eller den nye nasjonale koordineringsenheten. Det er ulikt syn på hva varslingsplikten bør omfatte, hvor høy terskelen skal være, og når plikten skal bortfalle. Høyre støtter regjeringens vurderinger om at utgangspunktet for varsling skal være at det har betydning for fornærmede og etterlatte, og videre at avgjørelser eller hendelser som innebærer en endring i risikoen for at de kan treffe på domfelte, bør varsles. En forutsetning er selvsagt at de fornærmede og etterlatte ønsker å bli varslet. Som jeg var inne på innledningsvis, reiser regjeringens forslag om varsling viktige etiske og juridiske problemstillinger. Høyre er opptatt av at tillitsforholdet mellom lege og pasient må ivaretas, og at en ytterligere uthuling av taushetsplikten må være grundig overveid og tydelig avgrenset. Ansvarsområdet til den som har det faglige ansvaret, må være klart definert, og det må legges til rette for at den faglig ansvarlige kan utføre sine oppgaver på en forsvarlig måte. Både Legeforeningen og Kontrollkommisjonen ved Ahus har pekt på viktige spørsmål når det gjelder den som har det faglige ansvaret for pasienten, og deres utvidede ansvarsområde. Høyre mener at loven skal gi den faglig ansvarlige plikt til å varsle påtalemyndighetene, men at det må være påtalemyndighetene som har plikt til å melde fra til pårørende. Kontrollkommisjonen på Ahus har bl.a. uttalt at det psykiske helsevernet etter deres oppfatning – i hvert fall hittil – ikke er organisert eller tilrettelagt for slike juridiske oppgaver som regjeringen har foreslått. Dette vil medføre stor usikkerhet og dårlig praksis rundt bruken av varsling til fornærmede og etterlatte. Høyre vil bidra til å sikre at pasienter under behandling etter psykisk helsevernloven gis forsvarlige og gode helsetjenester, og at forholdet til taushetsplikten og hensynet til fornærmede og etterlatte ivaretas. Vi har derfor sammen med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti fremmet et forslag som vi mener ivaretar disse forholdene. Avslutningsvis vil jeg peke på at mange av høringsinstansene har uttalt seg kritisk til regjeringens forslag om adgang til nattelåsing av pasientrom. Høyre ser på nattelåsing som et tvangstiltak og vil sterkt understreke at det må være et tiltak som kun iverksettes når det anses som helt nødvendig. I disse tilfellene må pasienten få forsvarlig helsefaglig tilsyn og behandling, og pasientens sikkerhet må være godt ivaretatt.