Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-06-14:
Posten står overfor store utfordringer. Konkurransen om postkundene er stadig økende, og kundene stiller stadig større krav til tilbudet av posttjenester, tilgjengelighet og lavere priser. Skranketrafikken i ekspedisjonsnettet har gått betydelig ned de senere årene, og denne utviklingen ventes å fortsette og innebærer et vesentlig inntektsbortfall. Den teknologiske utviklingen, særlig med hensyn til utviklingen av elektronisk handel, innebærer store utfordringer for Posten, samtidig som nye muligheter åpner seg. De som i størst mulig grad klarer å tilfredsstille kundenes behov til lavest mulig pris, vil være de som overlever. Posten må derfor styrke sin konkurransedyktighet ved et mer fleksibelt ekspedisjonsnett der kostnadene er tilpasset inntektene, og der det tas hensyn til endrede kundebehov. Det tradisjonelle ekspedisjonsnettet blir av stadig mindre betydning for Postens evne til å kunne tilby sine tjenester, og nettet er i dag preget av høye kostnader og reduserte inntekter. Det er derfor viktig at ekspedisjonsnettet til enhver tid tilpasses behovene for en stasjonær posttjeneste og behovet for en forsvarlig økonomi for selskapet. Jeg ser omleggingen av ekspedisjonsnettet, som styret og bedriftsforsamlingen i Posten går inn for, som et helt nødvendig ledd i moderniseringen av Posten. Den offensive satsingen på bedre tilgjengelighet gjennom økning av antall poststeder og utvidelse av åpningstidene, sammen med en nødvendig kostnadseffektivisering, er av avgjørende betydning for at Posten skal kunne overleve i konkurranse med andre postoperatører. Jeg er derfor glad for at det er politisk enighet om at Posten kan gjennomføre den planlagte omleggingen av ekspedisjonsnettet, og jeg vil understreke at det har vært avgjørende for meg at det kan gjøres uten å redusere servicekravene. Jeg har tro på at omleggingen vil gi Posten et ekspedisjonsnett som er fleksibelt nok til å møte både dagens og morgendagens utfordringer – og det i en situasjon der det er knyttet betydelig usikkerhet til framtiden for Posten. I tillegg til de forhold jeg allerede har nevnt, vil det før eller siden komme et vesentlig fall i Postens inntekter som følge av redusert brevmengde. Elektronisk kommunikasjon vil på et eller annet tidspunkt måtte bidra til dette. Samtidig har EU-kommisjonen nylig i et nytt direktivutkast fremmet forslag om økt konkurranse på postområdet ved å redusere monopolområdet. Det er ennå for tidlig å si hva innholdet i det endelige direktivet blir, og hvordan dette vil bli implementert i Norge. Vi kan ikke se bort fra at omfanget av monopolområdet på sikt vil bli redusert også i Norge, med derav følgende inntektsbortfall for Posten. Jeg vil komme tilbake til disse problemstillingene i stortingsmeldingen om Postens virksomhet, som skal legges fram til høsten. Omleggingen av ekspedisjonsnettet er imidlertid ett av tiltakene til Posten for å møte disse utfordringene. Omleggingen av ekspedisjonsnettet vil innebære at antall poststeder øker med minst 200 i forhold til i dag. I tillegg vil satsingen på økt kontraktsdrift mange steder innebære utvidede åpningstider. Økningene vil komme både i byområder og i distrikter. Oppgraderingen av mellom 300 og 450 postkontorer til Posthandel vil innebære en økning av det totale tjenestetilbudet til kundene i de områder der Posthandel blir etablert. Satsingen på skreddersydde løsninger for større bedrifter gjennom Posten Bedrift vil kunne innebære en betydelig forbedring av servicetilbudet overfor disse kundene. Tjenestetilbudet ved Post i Butikk og offentlige servicekontorer skal være slik at det minst oppfyller konsesjonskravene. Derved skal tjenestetilbudet sikres også i de områder der ordinære postkontorer erstattes av Post i Butikk og/eller offentlige servicekontorer. I tillegg vil det stasjonære ekspedisjonsnettet bli supplert av landposttjenesten og en utvidet telefontjeneste, Posten Kontaktsenter. Jeg legger derfor til grunn at omleggingen vil komme det store flertall av kunder til gode i form av bedre tilgjengelighet og et tilbud som er bedre tilpasset den enkeltes behov. Det er en klar forutsetning både fra Postens og Regjeringens side at servicekravene i konsesjonen til Posten vil bli oppfylt også etter omleggingen. Alle basistjenestene og grunnleggende banktjenester skal være tilgjengelige i alle landets kommuner, og i hver kommune skal det være minst ett postkontor – Posthandel – eller kontraktspostkontor – Post i Butikk eller offentlig servicekontor – som tilbyr alle basistjenester og grunnleggende banktjenester. Også øvrige servicekrav i konsesjonen med hensyn til tjenestetilbud, framsendingstider, postomdeling mv. skal fortsatt oppfylles. Omleggingen av ekspedisjonsnettet vil legge grunnlaget for å kunne satse på alternative betjeningsformer som i større grad oppfyller kundenes krav og behov. Blant annet vil Posten i stadig større grad tilby henting og levering av brev- og pakkepost hos kundene. Videre vil det kunne satses mer på å videreutvikle eksisterende tjenester og utvikle nye. Det er også viktig at de samfunnspålagte tjenestene tilbys på en så kostnadseffektiv måte som mulig, og ifølge Posten vil omleggingen på sikt også redusere omfanget av statlig kjøp av ulønnsomme tjenester. Som det framgår av meldingen, intensiverer Regjeringen arbeidet med etablering av offentlige servicekontorer. Det er nylig nedsatt et statssekretærutvalg som skal lede gjennomføringen. Utvalget skal særlig arbeide med å legge til rette for den statlige deltakelsen i offentlige servicekontorer. I samarbeid med berørte departementer, etater og virksomheter skal det utvikles en samlet «pakke» når det gjelder hvilke tjenester som kan legges til slike kontorer, utgiftsdelingen mellom de etater som deltar, og etableringen av de rutiner som ivaretar kravene til kvalitet i saksbehandlingen. Det er lagt til grunn at dette utvalget bør legge fram en samlet pakke for Regjeringen så raskt som overhodet mulig, og i alle fall i løpet av 2000. Det er en målsetting at det etableres offentlige servicekontorer i flest mulig kommuner, og Regjeringen vil vurdere om det kan være aktuelt med økonomisk eller annen bistand til kommuner/statlige etater ved etablering av slike kontorer. Posten har tilbudt kommunene/staten overtakelse av lokaler og ansatte til bruk for offentlige servicekontorer. Dessuten vil et slikt servicekontor kunne tilby grunnleggende post- og banktjenester. Tilbudet fra Posten vil bli nøye gjennomgått i tiden framover og vil kunne være sentralt i forbindelse med etableringen av servicekontorer. For Postens vedkommende er det viktig at det relativt raskt avklares i hvilken utstrekning staten og/eller kommunene er interessert i å nyttiggjøre seg tilbudet om overtakelse av lokaler og ansatte. Dette bør det være mulig å få klarlagt innen utgangen av 2000. Videre bør det så raskt som mulig avklares hvor det er aktuelt å tilby posttjenester via offentlig servicekontor, slik at Posten kan ta høyde for dette i sine videre planer. Jeg vil også understreke at alternativet til tilbud av posttjenester ved offentlige servicekontorer er Post i Butikk. Dersom posttjenester ikke blir tilgjengelige ved et offentlig servicekontor i kommunen, vil tjenestene bli tilbudt ved en butikk e.l. på stedet. Det er derfor ikke riktig, som Høyre og Fremskrittspartiet hevder i sin mindretallsmerknad, at stedet blir uten ekspedisjonssted hvis kommunen ikke overtar driften av posten gjennom et offentlig servicekontor. I denne forbindelse vil jeg for øvrig også minne om at det av konsesjonen til Posten går klart fram at det i hver kommune skal være minst ett postkontor eller kontraktspostkontor, dvs. et ekspedisjonssted som tilbyr basistjenester og grunnleggende banktjenester. I en rekke kommuner vil det etter omleggingen dessuten fortsatt være postkontor drevet av Posten selv. Omleggingen av ekspedisjonsnettet vil, som det går fram av stortingsmeldingen, få betydelige personalmessige konsekvenser. Hittil har overtallige i Posten i stor utstrekning kunnet tilbys alternativt arbeid i Posten. Dette vil ikke være mulig i samme grad som tidligere. Posten har også et sterkt behov for å redusere personalkostnadene. Det må derfor forventes at mange ansatte vil måtte sies opp på grunn av omleggingen, og mange andre ansatte vil på en eller annen måte bli berørt. Dette innebærer store utfordringer for Posten, de ansatte i selskapet og berørte kommuner. Særlig i distriktene vil konsekvensene bli merkbare. Det er derfor viktig at det er inngått en omstillingsavtale mellom Posten og personalorganisasjonene, og at Posten har vedtatt å etablere en omstillingsenhet som bl.a. vil være en støtte i arbeidet med nedbemanning og bidra til administrering og samordning av ulike virkemidler. Videre er det viktig at arbeidet med omleggingen skjer med stor åpenhet overfor de ansatte, og at de ansatte blir trukket inn og holdt løpende orientert om arbeidet med saken, samt at berørte kommuner trekkes med i den videre prosessen. Dette er også understreket av samferdselskomiteens flertall. Det føles tungt at så mange ansatte går en svært tøff tid i møte. Mange får harde belastninger. Det skulle jeg svært gjerne unngått. Men disse belastningene er dessverre uunngåelige når vi vil sikre at Posten i framtiden skal bli en god bedrift med trygge arbeidsplasser. Påstanden fra Høyre og Fremskrittspartiet om at det er en stor overtallighet i Posten, er ikke riktig. Det er de bebudede endringene av ekspedisjonsnettet som gir omstillingsbehovet. De går imot omstillingsenheten, samtidig som det vises til en vellykket omstilling i Telenor. Jeg tør minne om at et av de sentrale elementer i omstillingen av Telenor var nettopp omstillingsenheten Telenor Nye Muligheter.