Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-22:
Først av alt vil jeg takke saksordføreren for grundig gjennomgang og presentasjon av saken. Forskrift om nasjonal grense for udokumentert fravær ble innført fra og med dette skoleåret. Fraværsregelen har blitt diskutert både lenge og grundig. Resultatet av høringen om saken viste at av de 357 høringssvarene ga 70 pst. støtte til innføring av en fraværsgrense. Blant disse høringssvarene var det stor støtte fra lærerne og skolene som hadde sendt direkte høringssvar. Nærmere ni av ti lærere og syv av ti skoler som uttalte seg, støttet opp om innføring av en fraværsgrense. Dette viser at det er stor enighet om at det var behov for et tydeligere regelverk enn det som var. Et annet eksempel er det som Norsk Lektorlag viser til på sine nettsider. Det er at relativt mange faglærere med det gamle regelverket følte seg presset til å sette standpunktkarakterer på elever selv om de mente at de ikke hadde godt nok grunnlag for dette. Ved å opprettholde det nye regelverket med øvre grense for udokumentert fravær unngår vi at regelverk uthules, og at det blir ulik behandling av elevene, som i eksemplet jeg nettopp viste til, der lærere følte seg presset til å sette karakterer uten at de hadde grunnlag for dette. Fremskrittspartiet mener at det er positivt at Arbeiderpartiet, Høyre og Senterpartiet sammen med Fremskrittspartiet ble enige om at det var gode grunner til å innføre en nasjonal grense for fravær. Det er viktig at elevene lærer seg at oppmøte er viktig. Elevene har en selvstendig plikt til å gjøre det beste ut av skolegangen, både av hensyn til seg selv, til klassemiljøet, til læreren og til foreldrene og resten av samfunnet. Elevene må lære å ta fornuftige valg, og at valg har konsekvenser. Fraværsreglene bidrar til dette, mener vi. De siste årene har fraværet økt på hver eneste videregående skole i Oslo. I snitt var hver elev i Oslo-skolen borte en hel måned av skoleåret. Fraværsprosenten har vært på over 10, men nå får vi melding fra skoler landet rundt om at fraværet har gått merkbart ned etter innføringen av reglene. Vi ser derfor fram til å evaluere ordningen når den har fått virke en tid. Så langt virker det som om regelen fungerer etter intensjonen, og det er gledelig. Til tider høres det ut som om det ikke er lov å være borte fra skolen. Jeg må bare understreke at det er udokumentert fravær som det slås ned på. Sykdom, politisk arbeid og en rekke andre ting er fremdeles lov. Innstrammingen i fraværsreglementet går ut over dem som skulker, det går ikke ut over dem som har dokumentert fravær. Samtidig som strengere regelverk er innført, er også varsling til foreldre om fravær dersom eleven ikke er myndig, blitt et aktuelt tema. Innføring av en tydelig fraværsgrense kan også være en fordel for elever som sliter og har problemer, ved at skolen hurtigere kommer tettere på eleven. Fraværsgrensen gjør at skolen nå må ta elevenes fravær mer på alvor ved tidlig å ta kontakt med elever for å finne ut hvorfor de er borte fra skolen, og sammen komme fram til hva som må gjøres for at eleven skal kunne fullføre sin utdanning. Vi i Fremskrittspartiet vil også understreke viktigheten av både klare regler og et visst skjønn for rektorer når det gjelder praktiseringen av fraværsregelen. Dette er ivaretatt i forskriften ved at rektor kan vurdere om eleven skal få vurdering selv om en har hatt 15 pst. fravær. Fraværsgrensen vil følges opp med forskning og evalueres etter tre år, i tråd med Stortingets anmodning. Fremskrittspartiet har også tillit til at regjeringen nøye følger med på både den løpende utviklingen og hvordan skolene praktiserer det nye regelverket. Inntil en god evaluering er foretatt, vil vi være varsomme med å tukle for mye med det innførte reglementet.