Erlend Larsen (Høyre), 2019-06-13:
Den som leser folkehelsemeldingen, vil se at det er mange faktorer som påvirker helsen til landets innbyggere. Vi tenker gjerne at kvaliteten på mat og drikke, fysisk aktivitet, tobakk og alkohol er det som først og fremst påvirker folkehelsen. Men folkehelsemeldingen viser at langt flere faktorer betyr svært mye, som f.eks. at barn knekker lesekoden på barneskolen og ikke dropper ut av videregående, men får seg utdannelse og arbeid, at innvandrere får god norskopplæring, blir integrert og kommer ut i arbeid, at myndighetene får til gode avtaler med matvareindustristrien om å redusere mengden salt og sukker i maten som vi kjøper i butikken, livskvalitet, livsglede, psykisk helse og rus, vold og overgrep, smittevern og forebyggende helse, at vi sammen gjør hva vi kan for å redusere ensomhet, men også hvordan kommunene tilrettelegger for turstier og nærmiljø, og innsatsen til alle landets foreninger og lag. Til og med rumlefelt og midtdeler er omtalt som forebyggende tiltak. Det er svært mange instanser som påvirker folkehelsen og gjør sitt for at vi skal nå våre nasjonale mål. Norge skal være blant de tre landene i verden som har høyest levealder, befolkningen skal oppleve flere leveår med god helse og trivsel og med reduserte sosiale helseforskjeller. Vi skal skape et samfunn som fremmer helse i hele befolkningen. Frivillige foreninger og lags innsats med å tilrettelegge for turer og gode opplevelser er gull verdt. Det er ikke mulig for et land som Norge at staten skal utvikle og vedlikeholde alle de turstiene det flotte landet vårt har å tilby. Jeg lar meg stadig imponere over det fantastiske dugnadsarbeidet som blir gjort – stier ryddes og merkes, materialer til gangbroer bæres langt ut i skogen og gjør det mulig for oss andre å gå tørrskodd over myra. Den uselviske dugnadsånden du finner i landet vårt, må gjødsles og videreutvikles. Når kommunene utvikler nye boligområder, bør de samtidig opparbeide turstier og utendørs møteplasser, noe som vil styrke fysisk helse, samtidig som det motvirker ensomhet. Arealplanlegging av uteområdene kan spille en viktig rolle for å skape gode sosiale relasjoner mellom dem som bor og oppholder seg i disse nærmiljøene. Arealplanleggingen bør ha et generasjonsovergripende perspektiv, slik at nærmiljøet tilrettelegges for eldres behov, samtidig som friområdene er utfordrende og spennende nok til at barnebarna synes det er morsomt å være med på turene. Levealderen i Norge har økt kraftig siden begynnelsen av 1900-tallet. En av de viktigste årsakene er vaksiner. I dag er det en holdning blant en del innbyggere at de ikke skal ta vaksiner. Det skremmer meg. Mange av vaksinene vi tilbys, er viktige – ikke minst for oss nordmenn, som reiser så mye som vi gjør til deler av verden hvor det er sykdommer som er utryddet her hos oss. Vaksiner er et viktig tiltak for å beskytte befolkningen mot spredning av smittsom sykdom. Vaksiner var i sin tid ny teknologi, som ga gjennombrudd for folkehelsen. I dag forsker bl.a. Universitetet i Sørøst-Norge på mikrosystemer som kan komme til å styrke folkehelsen. Mikro- og nanoteknologi kan gi tidlig deteksjon av ikke-smittsomme sykdommer som kreft, hjerte- og karsykdommer, lungesykdommen kols og diabetes. Blant annet vil bruk av mikrosystem for analysering av væskebiopsi og bruk av nanoteknologi føre til banebrytende framskritt innen tidlig deteksjon og diagnose av sykdom. Det aller viktigste helsearbeidet er arbeidet for å hindre at folk blir syke. Regjeringen vil legge prinsippet om å forebygge der man kan og reparere der man må, til grunn i folkehelsearbeidet. En god og forebyggende folkehelsepolitikk skal legge til rette for at den enkelte kan ta gode valg for egen helse. God helse og gode levekår henger sammen. Folkehelsearbeidet må legge til rette for en bedre helse for alle. Dette vil også bidra til å redusere sosial ulikhet. Stat, fylke, kommuner, arbeidsgivere og foreningsliv er viktig for å styrke folkehelsen. Men alt koker ned til hver enkelt av oss og de valgene vi tar for vårt eget liv. Hver og en av oss vil alltid sitte igjen med ansvaret for valgene vi tar. Tre millioner nordmenn er ikke så fysisk aktive som helsemyndighetene anbefaler. Tallene skal ned. Vi skal gjøre vårt for at innbyggerne tar gode valg for egen helse, men når alt kommer til alt må den enkelte ta ansvar for sin egen helse. En halvtime med aktivitet hver dag betyr utrolig mye for hver enkelt av oss. Premien for fysisk aktivitet er bl.a. økt velvære, bedre psykisk helse, bedre kontroll med vekten og redusert sannsynlighet for livsstilsykdommer som diabetes type 2, hjerte- og karsykdommer, høyt blodtrykk og enkelte kreftformer. Vi blir med andre ord sjeldnere syke. Økt aktivitetsnivå er den beste investeringen vi kan gjøre i vår egen kropp for bedre helse.