Gunnar Kvassheim (Venstre), 2001-04-26:
Statkraft skal spille en sentral rolle i den omfattende restruktureringen av kraftnæringen i Norge og Europa. Det forutsetter en finansiell styrking av foretaket. Regjeringen foreslår å tilføre 6 milliarder kr i ny innskuddskapital samt at det åpnes for ytterligere 10 milliarder kr i økt låne- og garantiramme. I Stortinget er det bred enighet om at Statkraft er en viktig aktør i kraftnæringen. Det er også et klart flertall som ønsker å bruke Statkraft for å utøve offentlig eierskap. Statkrafts arena er det europeiske markedet, med solid posisjon i Norge som et fundament. Innskuddskapitalen og den utvidede låne- og garantirammen som nå diskuteres, skal i all hovedsak brukes til oppkjøp i Norge. Det er antydet at selskapet vil trenge ytterligere 8 milliarder kr i innskuddskapital i 2004 og en utvidelse av låne- og garantirammen. For det sistes vedkommende har det vært antydet en utvidelse på 12 milliarder kr. I sum blir det dermed tale om 36 milliarder kr i innskuddskapital og utvidet låne- og garantiramme over en treårsperiode, som i hovedsak skal brukes til oppkjøp i Norge. Det er i Stortinget klar stemning for å gi Statkraft en finansiell styrking. Høyre og Fremskrittspartiet har ønsket å løse dette ved privatisering. Statkraft skal spille en sentral rolle i Norge. I komiteen har det vært drøftet hvor sentral denne rollen skal være. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre mener det er viktig å foreta en nærmere avklaring av akkurat dette spørsmålet. Målet er et handlekraftig selskap av en viss størrelse. På den andre siden er selskapet i ferd med å få en dominerende posisjon i det norske markedet gjennom sitt direkte og indirekte eierskap. De fire partiene mener at dersom de ytterligere planene om oppkjøp som foreligger, gjennomføres, kan selskapet få en så dominerende posisjon at dette kan undergrave fri konkurranse i markedet. En forutsetter at konkurransemyndighetene følger situasjonen nøye. Det må avklares om Statkrafts rolle i restruktureringen av kraftmarkedet kan undergrave viktige prinsipp ved den dereguleringen av markedet som ble vedtatt i forbindelse med behandlingen av energiloven av 1990. Dersom Statkraft gjennomfører planlagte oppkjøp, vil dominansen bli betydelig forsterket. En vil i løpet av inneværende år kunne komme opp i en situasjon der selskapet har innflytelse på over 60 pst. av kraftproduksjonen. Statkraft vil sitte i de fleste lukkede rom der viktige avgjørelser i kraftnæringen tas. Selskapet får en helt unik posisjon til å samordne og optimalisere egne interesser. Dette er ikke i forbrukernes interesse. Resultatet kan bli høyere strømpris enn det man får i et marked med flere tunge aktører. Vi er ved et veiskille, der politiske myndigheter må foreta en avklaring. En må gjøre seg tanker om hvilket rom det skal skapes for andre aktører i kraftnæringen. Etter mitt syn må det stimuleres til oppbygging av ulik kompetanse, og det må åpnes for mangfold og konkurranse. Vi trenger andre store aktører som kan utøve nasjonalt eierskap på dette viktige området. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet støtter Regjeringens forslag. De legger vekt på at selv om Statkraft er stor i Norge, er de små i Norden, som de mener er det naturlige markedet å forholde seg til. De mener altså at Statkrafts andel av det norske markedet er av mindre interesse. Partiene vil for øvrig redegjøre for sine syn i innlegg fra sine respektive representanter. Venstre ønsker et sterkt Statkraft, vi ønsker at det skal være en sentral aktør i Norge, med et engasjement i utlandet. Men denne sentrale rollen er ikke avhengig av at selskapet er totalt dominerende i Norge. Venstre mener derfor at det må være en forutsetning at kapitalutvidelsen skjer på en måte som ikke blokkerer for at det kan utvikle seg sterke selskaper basert på fylkeskommunalt og kommunalt eierskap. Dette kan ivaretas ved at Statkraft under direkte og indirekte eierskap ikke har innflytelse i mer enn 50 pst. av norsk vannkraftproduksjon. Det betyr at tilførte midler kan brukes til oppkjøp i selskaper hvor Statkraft allerede er inne, det kan brukes til engasjement i utlandet eller til omstrukturering ved at en selger seg ut i noen selskaper for å gå inn i andre. Det har ikke vært vilje til å legge inn en slik forutsetning under komitebehandlingen, og Venstre kommer derfor til å stemme mot at selskapet skal tilføres ny kapital. Det er flertall for å tilføre ny kapital til Statkraft, det nye er at det er et meget knapt flertall som gjør dette uten forbehold og etter den anbefaling som Regjeringen legger fram. Under komitebehandlingen var konkurransesituasjonen på det norske kraftmarkedet og Konkurransetilsynets rolle tema. Regjeringen og flertallet mener altså at det er feil å snakke om et norsk marked i denne sammenheng. Etter at komiteen var ferdig med sitt arbeid, ble vi gjort kjent med at Konkurransetilsynet i forbindelse med Statkrafts erverv av aksjer i Vestfold Kraft og Skiensfjordens kommunale kraftselskap uttaler at man er bekymret for at Statkraft er i ferd med å få kontroll over en så betydelig andel av den regulerbare produksjonen at markedsmakt kan utøves i Sør-Norge. Det var ikke kjent for komiteen da vi foretok vår behandling. Og det er for øvrig verdt å merke seg at mens Regjeringen og flertallet ikke vil forholde seg til et norsk marked, er altså Konkurransetilsynet opptatt av det sørnorske markedet. Konkurransetilsynets bekymring har kommet til uttrykk også på annen måte og etter at komiteen avgav sin innstilling. I et intervju med TV 2 uttaler en representant for Konkurransetilsynet at man er kritisk til at Statkraft tilføres nye milliarder og mer makt. Man mener at når en aktør har en så stor makt i markedet, kan det igjen føre til høyere pris. Dette er altså innvendinger fra Konkurransetilsynet når det gjelder den alminnelige, generelle situasjonen og Statkrafts generelle situasjon i markedet, og ikke en ytring i forhold til en konkret oppkjøpssak. Denne skepsisen deles også av andre. Statistisk sentralbyrå ved forsker Tor A. Johnsen sier at Statkraft er en gjøkunge i et ellers velfungerende konkurransemarked, og selskapet kan bli en monopolist i deler av strømmarkedet. Svekkes konkurransen, kan det gi høyere priser. Johnsen viser til at Konkurransetilsynet skal behandle hver enkelt sak når den kommer på bordet, men det er grunn til å være føre var, sier representanten for Statistisk sentralbyrå. Det vil være meget vanskelig å dele opp igjen Statkraft senere, hvis man alt har tillatt en sammenslåing eller et oppkjøp. Jeg mener også at denne skepsisen har bred utbredelse i bransjen, og viser i den forbindelse til at administrerende direktør i Bergen Energi, Bill Schjelderup, sier til TV 2-nyhetene at tilførsel av 16 milliarder kr til Statkraft vil ha en langsiktig, permanent påvirkning av prisutviklingen i Norge – altså ikke det enkelte oppkjøp, men den generelle tildeling av kapital vil ha denne virkning. Dette er en problemstilling som burde ha vært belyst og grundigere behandlet både av Regjeringen og komiteen. Det er mulig komiteen ikke har gjort jobben sin godt nok på dette punktet, men alle innspill som ble gitt i forhold til Regjeringen for å få belyst konkurransesituasjonen, ble avvist med at det var uinteressant hva som var bildet i det norske markedet. En bidrog ikke til å skape innsikt i de generelle innvendingene som departementet da var kjent med, og som Konkurransetilsynet hadde gitt uttrykk for i forbindelse med tidligere oppkjøp. Jeg er skuffet over at det ikke er et flertall som vil sette rammer for Statkrafts plass i det norske markedet. Jeg vil understreke at Venstre ikke vil styre Statkraft i forhold til enkeltoppkjøp, det må Statkraft ha frihet til å prioritere innenfor den rammen som jeg mener burde ha vært satt. Konkurransetilsynet og andre vil nok sørge for at det blir oppmerksomhet rundt Statkrafts rolle i kraftnæringen. Selv om selskapet tilføres midler, er det et åpent spørsmål om Statkraft kan gjennomføre sine oppkjøpsplaner i Norge slik de nå er kjent.