Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-01-12:
La meg først få slutte meg til Nesviks ros av årets ildsjel. Det er helt riktig, som representanten Nesvik antydet: Han er fra Oslo fylke – fra Furuset. Vi gir vår gratulasjon til det arbeidet han gjør, fra en samlet oslobenk også, det er jeg sikker på. Den ekstraordinære flyktningsituasjonen i Europa krever at det politiske miljøet viser evne til å utforme både nye tiltak og nye politiske løsninger som møter en ny virkelighet. Derfor har det fra Kristelig Folkepartis side også vært viktig å bidra i det tverrpolitiske arbeidet som har gitt dette forliket som vi i dag debatterer og skal vedta. Det er helt nødvendig å ha kontroll med våre grenser og hvem som kommer inn i landet. Det er også viktig at de som nå kommer med et behov for beskyttelse, får det, og at de som ikke har det, raskt sendes ut. Det er nødvendig for å bevare asylinstituttet. Ansvarlighet vil av og til kreve nye politiske grep. Samtidig er det nettopp i møte med store utfordringer, som ofte kommer raskt, at det er som viktigst å holde fast ved enkelte grunnleggende verdier, de verdiene som bygger og bevarer et godt og trygt samfunn: demokrati, ytringsfrihet, rett til å utøve sin tro og rett til å bytte tro, rettsstatsprinsippene og menneskerettighetene, likestilling og likeverd. Vi i denne sal har i en ny grunnlovsparagraf, § 2, for kort tid siden slått fast hva Norge bygger på. Der heter det: «Verdigrunnlaget forblir vår kristne og humanistiske arv. Denne Grunnlov skal sikre demokratiet, rettsstaten og menneskerettighetene.» Det er på denne bakgrunn vi i Kristelig Folkeparti møter de utfordringene vi nå ser. Derfor er det viktig at vi ikke svekker rettssikkerheten i de helt nødvendige bestrebelsene vi har nå, for å forenkle og effektivisere behandlingen av asylsøknader. Det kan bl.a. innebære at man ikke helt kan avskjære asylsøkeres reelle muligheter til å få juridisk bistand. Ikke minst gjelder dette der barn er involvert. Videre ligger det til grunn for alle tiltak vi har støttet, at Norge skal oppfylle sine forpliktelser etter internasjonale konvensjoner og avtaler. Vi forutsetter at regjeringen forsikrer seg om det samme. Jeg nevnte barna, og det har vært snakket om hvordan vi integrerer best. Jeg tror de fleste representanter som har vært ute for å høre med folk i sine respektive kommuner og fylker, har fått en ganske klar tilbakemelding om hvor viktig det er med rask og effektiv integrering av nettopp barn. Da kommer vi ikke utenom et viktig kapittel i dette forliket, som gjelder forholdet til kommunene og økonomien i kommunene. Jeg vil særskilt utfordre regjeringen – statsråden skal jo ha ordet senere i debatten – på nivået som gis kommunene for enslige mindreårige asylsøkere. Vår klare oppfatning er at det økonomiske tilskuddet vi har p.t., i realiteten hindrer at barn kommer ut til kommuner og dermed får en normal oppvekst og kan bli godt integrert. Jeg vil benytte anledningen til å gratulere statsråd Listhaug med nye oppgaver. Det er en stor og viktig oppgave. Statsråden har vært energisk i arbeidet allerede – ikke minst med å fremme og snakke for innstramningstiltak. Jeg kan vel også si at vi i Kristelig Folkeparti forventer at statsråden også tar fatt på arbeidet med å styrke bosetting og integrering med samme iver. Denne avtalen innebærer i realiteten at regjeringen har fått en ganske omfattende verktøykasse til å fremme god integrering i det norske samfunn, alt fra å styrke bosetting og språkopplæring til å få mennesker raskere ut i arbeid og utdanning. Da kunne det være interessant å høre fra statsråden hvilke tiltak hun mener er viktigst å få iverksatt raskt for å fremme integrering, uavhengig av en integreringsmelding som kommer, for noe bør gjøres umiddelbart. Vi har merket oss hvordan frivilligheten er klar til å stille opp – folkehøyskoler, arbeidsliv og den enkelte – i sitt lokalsamfunn. Det er viktig å støtte opp om det gode arbeidet som nå blir gjort i mange av landets kommuner. Jeg er enig med representanten Nesvik i at her er det en nøkkel for vellykket integrering, på både kort og lengre sikt. Vi ønsker å se resultater når det gjelder regjeringens arbeid med nå å kartlegge og få klarlagt kommunenes ekstrakostnader til skole, barnehage, barnevern og helse, og jeg antar at det blir et nært samarbeid med KS. Skal vi lykkes, trenger vi innsats fra alle parter. Frivilligheten må involveres mer enn i dag. Partene i arbeidslivet må involveres, og LO og NHO har allerede gitt positive signaler. Statsministeren var i sin nyttårstale inne på hvordan hver enkelt av oss opptrer for å fremme integrering. Jeg kan si at jeg bor i en bydel i denne byen hvor det er et stort innslag av mennesker med en annen hudfarge, en annen kulturell bakgrunn. Jeg har observert, og deltatt i, hvordan arbeidet gjøres i skolen og ved fritidsaktiviteter – og hvordan det ikke gjøres. Det er helt på det rene at det er utfordringer, men det er også veldig mange gode eksempler. Deltagelse er som regel en nøkkel – språk og vilje til å delta i lokalsamfunnet – og dette bør understrekes fra dag én til dem som kommer, og som forventes å bo i dette landet. Siden andre har vært innom de tragiske hendelsene som kvinner er blitt utsatt for i både Tyskland og Sverige, gir jeg min fulle tilslutning til at det gagner intet å feie slikt under teppet. Det bidrar bare til at man får en bumerang, og man får en debatt som næres av motsetninger fordi man ikke har våget å være ærlig på det som faktisk har skjedd. Vi må vel også erkjenne at det er grunn til raskt å sørge for at man får klarhet i hva de norske verdier er, og hva vi legger til grunn når det gjelder forhold mellom kjønnene i dette landet, ikke minst. Hvor godt vi lykkes, henger sammen med hvor inkluderende vi evner å definere vårt «vi» til å være. Da er tonen i integreringsdebatten ikke likegyldig. Jeg vil gi honnør til statsministeren for både klarhet og raushet i sin omtale av dette feltet i nyttårstalen – klarhet på plikter, klarhet på forventninger, klarhet på rettigheter, men også forventninger til majoritetsbefolkningen, for å få til en god integrering og et ønske om at det skjer i et åpent debattklima hvor det ikke legges noen sensur til grunn. Jeg har også merket meg det høringsnotatet som Justisdepartementet sendte ut ved juletider. I avslutningen der heter det: «Vi fremmer disse høringsforslagene for å begrense ankomster av personer uten rett til beskyttelse.» Men motsatsen til dette – og det er viktig for Kristelig Folkeparti – er at de som har rett til beskyttelse, skal få det. Avslutningsvis har jeg notert meg at den nye statsråden på dette feltet har Ronald Reagan som politisk forbilde. La dette være en positiv hilsen til statsråden fra oss – det Ronald Reagan sa i sin avslutningstale som president i 1989: Uansett hva historien kan si om meg: Når jeg er borte, håper jeg den vil ha registrert at jeg appellerte til folks fremste håp, ikke deres verste frykt – til deres tillit, ikke deres tvil. Vi ønsker regjeringen lykke til med å følge opp et viktig vedtak som vi skal fatte senere i dag.