Jan Olav Olsen (Høyre), 2004-10-21:
Ot.prp. nr. 64 og innstillingen som vi behandler i dag, må glede alle som er opptatt av kvalitet i skolen og av reell valgfrihet for elever også i videregående opplæring. Vi får nå en lov som gir samme muligheter i videregående opplæring som i grunnskolen. Det har vært etterlyst av mange, ikke minst av elever. Nå kommer det. Innhold og kvalitet skal være godkjenningsgrunnlag uavhengig av formål. Det er en fornuftig endring. Det vil helt klart åpne for et bredere spekter, og det vil gi økt valgfrihet. Lovforslaget er blitt godt mottatt i friskolekretser og blant mange foreldre og elever, og det er gledelig at proposisjonen i all hovedsak blir vedtatt i dag. For Høyre og regjeringspartiene har det likevel vært nødvendig å presisere noen punkter, og jeg skal få kommentere noen av disse. For det første – igjen – voksne elever uten rett: På noen skoler og innenfor noen fag er det i dag i hovedsak voksne elever uten rett. Det kunne være en reell fare for at utdanningen innen noen viktige fagområder ikke ville ha nok elever til å kunne fortsette virksomheten hvis ordlyden i proposisjonen ble tolket slik som den kunne leses, nemlig at friskolene ikke kunne ta opp voksne uten rett. Flertallet i komiteen legger til grunn at denne endringen ikke skal gjelde eksisterende skoler som i dag etter sin godkjenning kan ta inn voksne elever uten rett. Flertallet legger også til grunn det faktiske antallet elever i inneværende skoleår. For Høyre har dette vært en viktig presisering. Uten denne kunne gartnerutdanningen, bl.a. ved Gjennestad Gartnerskole, ha stått i fare. Det samme gjelder utdanningen innenfor en del små og verneverdige fag, som i hovedsak har elever i godt voksen alder. Begrensningen til dagens skoler og dagens elevtall må selvsagt ikke være til hinder for at andre skoler kan søke departementet om dispensasjon fra den generelle regelen hvis behovet kan dokumenteres. Det er også gjort en endring i § 1-4 som gjelder adgang for skolene til å drive annen virksomhet. Vi har ment at det er viktig at skolene skal få adgang til å drive slik virksomhet uten å måtte opprette et eget rettssubjekt. Det er selvsagt en forutsetning at denne «annen virksomhet» er nært knyttet til skolevirksomheten, og at det er skolevirksomheten som utgjør den større del av den totale virksomheten. Vi vet at for en del skoler er slik virksomhet – det kan være hagesenter, oppdrett, praksisopplæring og andre ting – en viktig del av det totale læringsmiljøet. Jeg vil tro at dette er en viktig presisering i loven. Flertallet har også gjennom en merknad funnet det nødvendig å presisere paragrafene om skolepenger. Det er en del skoler, bl.a. Montessoriskoler i Oslo-området, som i dag har dispensasjon fra bestemmelsen om at skolepengene ikke kan utgjøre mer enn 15 pst. av tilskuddsgrunnlaget, fordi det pedagogiske opplegget i seg selv er fordyrende. Selv om disse skolene ikke har et motstykke i tilsvarende offentlig skole i nærmiljøet, er det en selvfølge at også disse skolene må kunne søke departementet om dispensasjon fra bestemmelsen. Jeg oppfatter det som selvsagt at disse skolene, som altså i dag har dispensasjon, også vil få det når det nå søkes i henhold til denne nye loven.