trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-11-15:
Denne saken har for så vidt mange likhetstrekk med en sak Venstre fremmet i vår, om å gi omsorgslønn til pårørende til funksjonshemmede barn. Dette forslaget innebærer også at de pårørende får en omsorgslønn som det er mulig å leve av. Vi har alle historier om folk vi kjenner som sliter i hverdagen og nesten gir opp, fordi omsorgsoppgavene er i ferd med å bli for store for dem. Vi er klar over at det er mange som sliter i samfunnet på forskjellige måter, og at det er mange som kunne ha fortjent lønn for de omsorgsoppgavene de gjør. Omsorgslønn er en ordning som er i bruk, men undersøkelser som er gjort, tyder på at den er stadig mindre i bruk mange steder. Det kan tyde på at ikke så mange er klar over at ordningen eksisterer. Noen jeg snakket med, trodde faktisk at de hadde rett til omsorgslønn. De søkte, men fikk avslag. Det er også svært forskjellig nivå på omsorgslønnen, og mange får avslag. For Venstre er det alltid et poeng å finne løsninger som er gode for det enkelte individ og for den enkelte familie, på en minst mulig byråkratisk måte. For dem som ønsker det, bør det legges opp til gode ordninger. Ordningene skal selvfølgelig ikke fortrenge oppbyggingen av gode institusjoner eller annet tilrettelagt tilbud. Det er viktig at ordningen er mest mulig kjønnsnøytral, slik at flest mulig kan dra nytte av den. En slik ordning vil også gjøre hverdagen enklere for de pårørende. Jeg forventer at intensjonene i forslaget tas vare på når Regjeringen kommer tilbake med sin oppfølging av arbeidsgruppens rapport.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-11-15:
Bare noen få korte merknader fra min side. La meg først og fremst si at jeg selvfølgelig har merket meg det store engasjementet som er omkring disse spørsmålene i Stortinget. Jeg merker meg at engasjementet er like stort både i opposisjon og i posisjon. Så vil jeg bare veldig kort bekrefte at vi nå har fått denne rapporten i departementet fra det som så fint heter en interdepartemental arbeidsgruppe, altså at det er folk fra flere departement som sitter og tenker i lag. Vi ser nå på den, og jeg ber om forståelse for at jeg ikke nå kan redegjøre for helheten i det. Jeg har bare lyst til å si at vi allerede nå klart ser at noen forslag vil vi følge opp umiddelbart. Vi vil sende forslag til lovendringer på høring allerede til våren. Det betyr jo at når høringen er ferdig, må vi selvfølgelig komme til Stortinget med en lovproposisjon. Da vil jo Stortinget og komiteen få anledning til å se på deler av dette umiddelbart. Samtidig er det viktig å understreke, og det tror jeg alle er klar over, at en del av de aktuelle forslagene vil jo åpenbart medføre store kostnader. De vil ha provenybetydning. Vi kan jo være positive til forslagene, men vi er nødt til å evne å finansiere konsekvensene av dem. Vi kommer altså ikke utenom at vi da må se disse i budsjettsammenheng. Det vil jeg tro at det også er stor forståelse for her i salen. Det betyr jo at vi vil kunne håndtere noe raskt, gjøre klare forbedringer raskt. Andre ting vil vi måtte bruke lengre tid på. Men som sagt, det engasjementet som er i komiteen og i salen, gjør inntrykk, og gir grunnlag for å legge stor vekt på dette arbeidet.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-05-10:
Jeg har gleden av på vegne av representantene André Oktay Dahl, Martin Engeset, Bent Høie og meg selv å fremme forslag om endring i folketrygdloven vedrørende adgang til å informere NAV ved mistanke om trygdemisbruk.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Kommunal- og forvaltningskomiteen har behandlet Ot.prp. nr. 14 for 2006-2007, som handler om kontroll med fylkeskommunenes økonomi fram til forvaltningsreformens ikrafttredelse. Departementet har sett det som hensiktsmessig å sikre at fylkeskommunene ikke foretar uheldige økonomiske disposisjoner, eller foretar strategiske tilpasninger i forbindelse med forvaltningsreformen. Departementet foreslår lovlighetskontroll av årsbudsjettvedtaket til samtlige fylkeskommuner fra og med budsjettåret 2007 og fram til forvaltningsreformen trer i kraft, dvs. til og med budsjettåret 2009. Dette innebærer at alle fylkeskommuner må ha godkjenning fra staten for å ta opp lån, eller for å inngå langsiktige leieavtaler. For å sikre statlig kontroll foreslås det en endring i kommuneloven som innebærer at alle fylkeskommuner blir registrert i ROBEK etter kommuneloven § 60 nr. 3. Komiteen har tillit til at lokale tillitsvalgte opptrer på en forsvarlig måte, og mener at fylkeskommunene vil opptre ansvarlig med hensyn til planer og investeringer i perioden fram til forvaltningsreformen trer i kraft. Flere fylkeskommuner er inne i en periode med sterkt økende elevtall i videregående skoler, noe som medfører behov for å investere i skolebygg. Dette vil medføre økning av lånegjeld, som er helt naturlig ut fra den demografiske utviklingen og fylkeskommunenes økonomiske bæreevne. En samlet komite mener at det i perioden 2007–2009 må gis rom for slike investeringer, uten at det kan sies å være taktiske disposisjoner før forvaltningsreformen. Videre gir komiteen uttrykk for at departementet ikke skal legge begrensninger på investeringsnivået i fylkeskommunene generelt. Fylkeskommunene skal fritt kunne disponere sine oppsparte midler, aksjer, eiendommer og fond. Videre står fylkeskommunene fritt til å kunne overføre verdier som eierskap i kraftaksjer til kommunene. Et stort flertall i komiteen, bestående av regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, støtter lovforslaget, og forutsetter at departementet utøver denne kontrollen på en slik måte at det ikke oppfattes som en urimelig overprøving av det lokale selvstyret. Dette lovforslaget må ses på som en sikring mot taktiske disposisjoner, og ikke som en manglende tillit til det lokale selvstyret. Med dette vil jeg anbefale flertallsinnstillingen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Høyre og Fremskrittspartiet har tillit til og tro på lokaldemokratiet, og ønsker ikke å begrense disposisjonsmulighetene til lokalpolitikerne i det tidsrommet som ble nevnt av saksordføreren – noen vil kalle det en vingeklipping. Fortsatt har vi tiltro til lokalpolitikerne. Fremskrittspartiet og Høyre ønsker å stemme imot dette lovforslaget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-05-10:
President! Det er 24 imot.
André N. Skjelstad (Venstre), 2007-11-07:
På vegne av representantene Gunnar Kvassheim, Gunvald Ludvigsen og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om nasjonalt kompetansesenter for å motvirke helseskade knyttet til kjemikaliebruk.
Bent Høie (Høyre), 2007-11-07:
På vegne av stortingsrepresentantene Jan Tore Sanner, Elisabeth Aspaker, Ine Marie Eriksen Søreide og undertegnede vil jeg sette fram forslag om modernisering av statens bygge- og eiendomsvirksomhet.
Bent Høie (Høyre), 2007-11-07:
«Administrasjonen i Helse Vest har igjen fremmet et forslag om organiseringen av det nevrokirurgiske tilbudet i regionen som strider mot vedtakene i Helse Stavanger. Helse Vest mener i innstillingen at vedtaket endelig bør vedtas av et foretaksmøte. Vil statsråden sørge for å få en endelig beslutning i denne saken som også får tilslutning i Helse Stavanger?»
Bent Høie (Høyre), 2007-11-07:
I dag er det blitt kjent at det sannsynligvis foreligger en feil i Sosial- og helsedirektoratets rapport. Den bygger på to amerikanske undersøkelser. Den ene av disse undersøkelsene er korrekt gjengitt og fremstiller helt klart at Universitetssykehuset i Stavanger tilhører den halvparten av sykehus som har et antall operasjoner som gir lav dødelighet i forhold til størrelsen, altså den øvre halvparten. Den andre undersøkelsen hadde en annen konklusjonen. Nå viser det seg imidlertid at den andre undersøkelsen i rapporten faktisk opererer med en kommafeil. Når denne rettes opp, tilhører Universitetssykehuset i Stavanger den øvre halvdelen også i forhold til den delen av rapporten. Det vil si at begge undersøkelsene i rapporten konkluderer med at antallet operasjoner på Universitetssykehuset i Stavanger er faglig forsvarlig. Vil helseministeren sørge for at denne feilen blir rettet opp, før hun eventuelt tar endelig stilling til denne saken?
Bent Høie (Høyre), 2007-11-07:
Jeg er glad for at helseministeren nå bekrefter at hun vil ta et endelig standpunkt i saken, og være den som tar den endelige avgjørelsen gjennom et foretaksmøte. Det har vært et samlet krav fra stavangerregionen i veldig lang tid, for dette er en sak av så stor betydning at den hører hjemme i et foretaksmøte. Vil statsråden da stå på det standpunktet hun har hatt tidligere, at Universitetssykehuset i Stavanger skal ha et godt nevrokirurgisk tilbud? Vil det tilbudet innebære at det skal være planlagt operasjoner som sørger for at en har den kompetansen til stede som er nødvendig for å kunne ta de akutte tilfellene?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-11-07:
Jeg har et spørsmål til utenriksministeren. Nå om dagen virker det som om representanter fra regjeringspartiene har tenkt å gå oss i den tradisjonelle opposisjonen i næringen om hvem som er mest i opposisjon til utenriksministerens politikk. I denne konkurransen har vi som mål å være den konstruktive opposisjonen. I forrige måned holdt utenriksministeren et foredrag i Oslo Militære Samfund hvor han bl.a. sa: «Behovet for å ha en styrket militær tilstedeværelse i nordområdene handler om det naturlige nærvær enhver kyststat må ha i vår moderne tid når trafikken øker og flere flokker mot våre farvann.» Meget godt sagt! Vi kan sette to streker under denne konklusjonen. Utenriksministeren har markert seg som en nordområdeminister. Det er et stort engasjement og mange løfter. Som utenriksministeren selv sier, er styrket militær tilstedeværelse i nord viktig. Mandag kom forsvarsstudien. Den skal behandles på behørig måte. Men siden utenriksministeren tenker mye på disse spørsmålene og er opptatt av dem – han er kunnskapsrik på området – kunne det være interessant å få vite hvordan den utviklingen vi nå ser i Forsvaret, ikke minst eksemplifisert av forsvarsstudien, harmonerer med utenriksministerens mål om en styrket militær tilstedeværelse i nord. Er det ikke slik at så lenge Forsvaret nedprioriteres som i dag, blir utenriksministerens erklærte mål kun en illusjon?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-11-07:
Jeg takker for svaret. Jeg er enig med utenriksministeren i at vi trenger en helhet. Og det militære er kun ett virkemiddel – men likevel et viktig virkemiddel. Det er riktig at deler av Forsvaret kanskje nå skal se mer mot nord, men den utviklingen som vi f.eks. ser for Sjøforsvaret, som er så viktig for å overvåke de store havområdene, er bekymringsfull. Vi deler den bekymring som SVs forsvarspolitiske talsmann, Bjørn Jacobsen, uttrykte i Klassekampen i går: Når man konsentrerer Sjøforsvaret til Bergen og foreslår en nedleggelse av Olavsvern, hvordan vil det harmonere med å kunne være operativ og agere i nord? Og er ikke utenriksministeren enig i at vi trenger et sjøforsvar som dekker ikke minst de sårbare kystområdene vi her snakker om, nettopp med bakgrunn i de utfordringer på miljøsiden og den generelle økende aktiviteten i nord som utenriksministeren godt har beskrevet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Først vil jeg si at det er ingen opposisjon til Regjeringens utenrikspolitikk i Regjeringen. Regjeringen står sterkt samlet om den, og det kommer til uttrykk nærmest daglig. Så vil jeg si at jeg setter pris på at representanten leser mine foredrag i Oslo Militære Samfund så grundig. Jeg synes kanskje han burde lest enda grundigere, for å se på tegningen av utfordringene i nord som et sammensatt bilde, der vi går fra en virkelighet hvor vi fokuserte på én militær trussel, til en sammensatt virkelighet av mange risikofaktorer, inklusiv den militære, hvor energi, transport, fisk, klimaendringer og økt oppmerksomhet er en del av hele bildet. Det krever et bredt spekter av svar fra norsk side, og godt samkjør mellom sivile politiske og militære midler. Jeg tror ikke det militære redskapet er hovedsvaret på Norges utfordringer i nord. Derfor har jeg i mitt foredrag forsøkt å få fram et balansert budskap, at i en kyststat med ansvar for havområder med stor oppmerksomhet, potensiell rivalitet og mye å holde rede på, hører de militære hjemme. Gjennomgangstonen i både forsvarsstudien og forsvarspolitisk utvalg er å vektlegge og nyansere nordområdenes nye betydning. Jeg ser fram til en stor politisk debatt i Norge der alle sider favner bredt i å utforme retningslinjene for norsk forsvars-, utenriks- og sikkerhetspolitikk i disse områdene i årene som kommer. Og det er jo en tone, både hos forsvarssjefen og hos forsvarspolitisk utvalg, der man vektlegger nordområdene på en ny måte, med fokus på de områdene hvor Norge har mest å følge med på i sine nærområder. Så jeg finner, kanskje ikke overraskende, at den prioriteringen vi gjør på nordområdene, det sammensatte bildet og forsøket på å møte dette med en rad av virkemidler, inklusiv militært nærvær, samsvarer godt med det analytiske og faglige arbeid som forsvarsmyndigheter og politiske myndigheter gjør når de ser framover for Norges forsvar.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det er lovende at Bjørn Jacobsen og Morten Høglund begynner å finne sammen i disse spørsmålene(munterhet i salen) (munterhet i salen) Jeg vil selvfølgelig ikke begynne en diskusjon, like lite som jeg tror noen andre er i posisjon for det nå, om base mot base, fort mot fort, i denne sammenhengen. Det kommer til å bli en heftig debatt med mange interesser både av distriktspolitiske, forsvarspolitiske og sikkerhetspolitiske perspektiver. Men at begge disse studiene peker mot nordområdene, mener jeg er et klart tegn. Så vil jeg legge til at nærvær på havet er viktig. Å ha en oppdatert, moderne marine er viktig for Norge – med havområder seks ganger landområdet i størrelse. Men det finnes altså ifølge admiral Grytting ved Landsdelskommando Nord-Norge ikke én utfordring i nord som bare er militær, og der bare det militære er svaret. Vi skal som kyststat av vår størrelse, med den viktige NATO-forankringen vi har, være veldig varsomme med å definere at det militære er svaret og det eneste Norge viser når det gjelder kystforvaltning, ressursforvaltning osv. Men dette får vi altså omfattende debatt om i månedene som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Detaljene i det spørsmålet bør kunnskapsministeren svare på, mener jeg, som rette faglig ansvarlige for universiteter og høgskoler. Jeg tror vi kommer veldig feil ut om vi sier at det er satsingen fra år til år på budsjettene ved enkelte universiteter som avgjør om Norge har kunnskap til å møte nordområdeutfordringene. Jeg har vektlagt hele tiden at nordområdesatsingen ikke er en Øst-Finnmark-satsing, det er ikke en Finnmark- Troms-, Nordland-satsing, det er en norsk nordeuropeisk satsing på det som skjer i nord. At Norge besitter kunnskap om ressursforvaltning, energiutvikling, fiskeri, klima, miljø i nord, og at vi bør være i fremste klasse på det, er navet i nordområdesatsingen. Så tror jeg vi skal klare over tid å sørge for at våre læresteder er i stand til å være i front på det, fra de nye næringene som bioprospektering, hvor vi er i ferd med å få på plass et nytt kunnskapsprogram mellom næringsliv og forskning, og så skal vi nok se på forskningsbudsjettene og utdanningsbudsjettene framover at vi er i stand til å forvalte det både faglig og i samarbeid med kunnskapsnettverkene også i næringslivet og i resten av det offentlige.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det interessante er at nå kommer man fra sentrum–høyre-siden i norsk politikk og roper på penger, subsidier, som svaret på nordområdeutfordringene. Det er ikke denne regjeringens holdning. Vi må satse på gode prosjekter, utvikling over tid. Vi har i vår tid satt av friske penger til nordområdeprosjekter. Skulle vi lage Telemark-budsjett for nordområdet, vet representanten Sahl at hvis vi legger sammen bare økningen i kommuneøkonomien, er vi i titallsmilliardklassen. Vi har satt av over en halv milliard kroner til konkrete nordområdeprosjekter, og jeg er stolt av den oppsummeringen av tiltak vi har i St.prp. nr. 1 på det. Utenriksdepartementet er en minoritetshaver i det, fordi vi naturlig nok ikke har prosjekter, slik som de andre departementene har. Jeg tror vi står for rundt 20 pst. av de midlene. Men de vil over tid være stimulanser til å komme videre både når det gjelder kunnskap, næringsutvikling og det som det på mitt område jo handler veldig mye om, det diplomatiske arbeidet mot andre land. Det koster gudskjelov lite penger, og vi er da i stand til å få mye politisk oppmerksomhet og gjennomslag ved den måten vi engasjerer naboland i regionen på, og andre som er interessert.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det er ikke riktig at jeg sa at jeg ikke var urolig. Jeg sa at vi ikke har grunn til å se det øvelsesmønsteret som rettet mot oss. Det er en forskjell i det. Men det er klart at det at Russland nå har et mye mer aktivt øvelsesmønster i luften, på vannet og under vannet, er et uttrykk for at Russland er framoverlent, de er tilbake til mønsteret de var i tidligere. Det må vi følge meget nøye, og Norge som nabostat til Russland ser dette som en utvikling vi skal ha et meget nøkternt syn på. Jeg får også anledning til i NATOs Råd i neste uke å orientere om våre perspektiver på nordområdene, også fra det perspektivet. Er jeg urolig? Samarbeid og fasthet er linjen i norsk Russland-politikk. Det er jeg helt enig i. Er jeg urolig for at det står dårlig til med fastheten? Det er jeg ikke urolig for. Vi er faste i fisken i nord. Vi kan vise oss fram både med en konsekvent adferd i måten vi håndhever myndighet på og måten vi er til stede på på havet, og hele debatten om forsvaret i framtiden vil også ta form av den utfordringen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Jeg går ut fra at representanten Width ikke angriper forsvarssjefens rett til på faglig grunnlag å fremme sitt syn på den situasjonen han ser. Det er et integrert dokument som han leverer, og som han hefter for, og som han kan ta æren for, alt ettersom man måtte se det. Jeg gjentar da at Norge nå skal ha en grundig prosess, politisk, faglig og militært, om hvordan vi bør innrette Forsvaret i tiden som kommer. Jeg gjentar også: Der vil nordområdene være sentrale fordi Norge er en kyststat, fordi vi har den naboen vi har, fordi vi har den alliansetilknytningen vi har. Så vil ikke jeg gi meg inn på å kommentere den ene basen mot den andre basen, den andre garnisonen mot den tredje garnisonen. Jeg har ikke grunnlag for det. Men jeg tror jeg kan være sikker på at de politiske holdningene i Norge har så stort fellesgods at nordområdene er viktige for oss. Det er der vi møter utfordringer som krever et sammensatt nærvær av politisk, militær og sivil aktivitet. Det kommer igjen til å danne grunnlaget for en bred konsensus i Stortinget.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-11-07:
Nordområdesatsingen til Regjeringa handler jo om mange løfter og stadig nye skuffelser. Representanten før meg tok opp ett aspekt av det, nemlig i forhold til Forsvaret. Men det finnes jo også andre aspekter, og statsråden selv har ved flere anledninger uttrykt at kunnskap og forskning skal være navet i nordområdesatsingen. Det gjentok også statsråden nå i sitt forrige svar, nemlig at det finnes flere ting enn forsvar som er viktig for nordområdene, også kunnskap. Da er det veldig merkelig å bivåne det vi nå ser i forhold til universiteter og høgskoler nettopp i de tre nordligste fylkene, som altså i budsjettet for 2007 har måttet tåle kutt i titallsmillionerklassen. Det er jo fristende å spørre utenriksministeren hvordan det kan ha seg at man gjør den prioriteringen, og hvordan det da skal være en satsing på nordområdene hvis selve navet i hjulet faller ut.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Kristelig Folkeparti er enig med utenriksministeren når han drar opp det breie perspektivet for nordområdesatsingen, og det var også utgangspunktet da strategien ble presentert i Tromsø, med et større antall statsråder på nordnorsk jord enn noensinne. Dessverre, sett fra Kristelig Folkepartis synspunkt, er dette i stor grad blitt utenriksministerens område. Det viser seg også når det gjelder oppsummeringen som er gjort i budsjettproposisjonen for Utenriksdepartementet. Der viser man altså til at det man har klart å få til på nordområdesatsingen, er 196 mill. kr. Det samme kunne jeg ha funnet for Telemark fylke og kalt det for en Telemark-satsing. Mitt spørsmål er: Hvor er det blitt av det breie perspektivet? Folk i Nord-Norge lurer på hvor det er blitt av de andre statsrådene som skulle være med og bidra til at dette skulle bli en reell og kraftig Nord-Norge-satsing.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Vi har nok ikke glemt hva det vil si å sitte i regjering. I møte med samferdselsstatsråden blir vi til stadighet påminnet om det, så vi får ikke anledning til å glemme det, for å si det slik. Jeg skal bore litt mer i det vi må gjøre før høyhastighetssatsingen kommer. Det forutsettes nemlig fra det tyske konsulentselskapet at det som ligger i NTP framover, skal være gjennomført, før en kan få satt i gang høyhastighetssatsingen. Da handler det om dobbeltspor i vestkorridoren, fullføring av Vestfoldbanen, sammenkobling med Sørlandsbanen, bygging av Ringerikstunnelen, nytt dobbeltspor Oslo–Ski og dobbeltspor Eidsvoll–Hamar, alt på plass før 2020. Dette er en gedigen utfordring, det ser også Kristelig Folkeparti. Mitt spørsmål til ministeren er derfor: Er det mulig å løse dette uten at vi finner tilbake til Soria Moria-tanken med prosjektfinansiering og midler utover de årlige budsjetter?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Jeg er svært glad for at ministeren nå gav uttrykk for det som vi har vært opptatt av i Kristelig Folkeparti, nemlig at skal vi realisere høyfartstog, må vi i framtiden se på muligheter for en annen finansieringsform. Men som jeg sa i mitt forrige spørsmål: Skal vi realisere de allerede eksisterende planer, slik at grunnlaget skal være der for å komme i gang med høyhastighetstog, tror Kristelig Folkeparti vi også der må lete etter nye måter å investere på. Da er det en glimrende idé å ta opp igjen Soria Moria-tanken om prosjektfinansiering, som også Høyre påpeker her. Så uttrykte ministeren seg slik at hun sannsynligvis ikke får anledning til å være med på høyhastighetssatsingen i Norge. Det kan vel denne representanten også underskrive på. Men jeg lurer på: Det er vel ikke slik at vi ikke vil få noen signaler i NTP omkring dette? For det er uhyre viktig at det gis noen signaler om i hvilken retning det går.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Det er godt at vi kan avslutte en hektisk spørretime med god stemning og en følelse av at vi er på et positivt spor. Jeg oppfattet også svaret fra ministeren når det gjelder OPS, som vi i grunnen har vært innom i flere spørsmålsrunder, som positivt i den forstand at man skal vurdere de ulike positive sidene av dette. Det har vært nevnt flere ting her, som hurtig framføring. Det har vært snakk om økonomi, der det nok ikke er så veldig mye å vinne. Men det er én side til som jeg vil spørre ministeren om, og det gjelder det ansvaret som en entreprenør får for å vedlikeholde veien i 20 år etter at veien er bygd. Hva har det å si for kvaliteten? Vi har opplevd i den senere tid, særlig med tunnelene, at kvaliteten på byggingen ikke har vært så god. Er det slik at denne rapporten viser noe om at kvaliteten blir bedre når den samme entreprenøren har ansvaret for oppfølgingen?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-11-07:
Som nevnt hadde utenriksministeren en tale i Oslo Militære Samfund 10. oktober i år der han framholdt at han ikke var urolig for den økte russiske flyaktiviteten i nord. Han framholdt videre at behovet for å ha en styrket militær tilstedeværelse i nordområdene handlet om det naturlige nærvær enhver kyststat må ha i vår moderne tid. Dette synes jeg ikke vitner om noen erkjennelse av at det strategiske landskapet i nordområdene er i rask endring i og med den russiske gjenopprustningen. Jeg mener at vårt forhold til Russland bør bygge på to elementer: samarbeid og fasthet. Deler utenriksministeren min bekymring for at vår evne til å vise fasthet er i ferd med å svekkes, gitt nedbyggingen av Forsvaret beskrevet i Forsvarsstudie 07?
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-11-07:
«I høstens valgkamp ble det kunngjort at flere av de lokale trafikkstasjonene skal bestå, en positiv nyhet for distriktene. Brukertilgjengelighet og et helhetlig tilbud er viktig for innbyggerne. Trafikkstasjonen i Flekkefjord har ti ansatte. De får beholde sine tilbud, men disse er betydelig redusert mht. hallkontroll og oppkjøring av motorsykkel og traktor, som nå må skje i Kristiansand. Kan statsråden gi trafikkstasjonen et mer helhetlig innhold med mulighet for ambulerende sensor eller nevnte sertifikater på stedet?»
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-11-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Dette var positive signaler, og jeg vil gjerne følge opp litt det siste du nevnte. Trafikkstasjoner har som nevnt fått et gradvis redusert tilbud, og det gir mindre brukertilgjengelighet. Nettopp i Lista- og Flekkefjord-regionene har dette ført til at oppkjøring på motorsykkel må skje i Kristiansand eller i Egersund, som innebærer en kjørelengde på 15–20 mil, fordi man altså ikke har sensor. Dette er en samfunnsøkonomisk og miljømessig dårlig løsning, synes jeg. Du nevnte at det kunne være mulighet for en ambulerende sensor. Vil vedkommende kunne komme til Flekkefjord noen dager pr. måned og foreta den nødvendige oppkjøringen? Dette ville være en konstruktiv og fleksibel løsning for veldig mange trafikkstasjoner i Norge.
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2007-11-07:
Jeg tar med meg svaret fra statsråden til distriktene. Det er positivt. Det er et viktig signal til befolkningen at de lokale trafikkstasjonene består. Men en bygning må jo også ha et innhold. Et redusert tilbud, gjerne med åpningstid tre dager pr. uke, har skapt usikkerhet for framtiden flere steder. Hvilke planer og visjoner er det for framtidens trafikkstasjoner?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-11-07:
I likhet med hva Norge gjør, må man forvente at også andre nasjoner følger nøye med på Norges forsvars- og basestruktur. I lys av at Russland nå driver en flyaktivitet langs norskekysten som vi ikke har sett maken til siden sovjettiden, og ikke bare det, men også en aktiv marineaktivitet og en strategisk oppbygging av landstridskreftene i sine nordområder, virker det underlig at Norge bygger ned basestrukturen lengst nord i landet, for øvrig noe som må være i strid med Soria Moria-erklæringen. Skal man i henhold til FS 07 følge forsvarssjefens forslag om nedleggelse av baser i nord, vil vi i vårt nordligste fylke kun sitte igjen med grensevakten og Heimevernet. Synes utenriksministeren dette er et fornuftig utenriks- og forsvarspolitisk signal å sende til vår største nabo i øst, i relasjon til hva de nå gjør?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-11-07:
Mitt spørsmål går til justisministeren. Siden framleggelsen av statsbudsjettet har justisministeren benyttet enhver anledning til å skryte av politibudsjettet. Mot bedre vitende har statsråden gang på gang vist til at Politiets Fellesforbund skal være meget fornøyd. Sannheten er at politiets største fagforening sendte ut to pressemeldinger da budsjettet kom. Den siste har statsråden, forståelig nok, forsøkt å tie i hjel, for der redegjøres det for at det mangler om lag 120 mill. kr i 2008 på å videreføre årets driftsnivå. Alle som kan lese budsjetter, har oppdaget at i politiets driftsbudsjett – etter at man har kledd av ulike øremerkinger – er det faktisk mindre igjen til lønn i 2008 enn i år. En realnedgang på vel 100 mill. kr er svært alvorlig, noe som ble bekreftet i et møte med Oslos politimester i går, som opplyser at han til neste år må holde over 100 stillinger ubesatt. Justisministeren feilinformerer folk, og problemene er i ferd med å tårne seg opp i Politi-Norge. «Ikke regn med hjelp i natt – politiet sover» hadde Nordlys på førstesiden for kort tid siden. Kioskeier sperret inne bevæpnet tyv. Politiet måtte kjøre 140 km. Trafikkoffer ble liggende i veien i nesten to timer før politiet kom. Listen over utilfredsstillende forhold kunne ha vært gjort lang. Poenget er at det er ikke lenger noen selvfølge at folk skal få hjelp hos politiet når de trenger det. Nye arbeidstidsbestemmelser fra denne sommeren presser budsjettene ytterligere. Vaktsamarbeidsområdene blir større, utrykningstiden lenger. Politiet advarer nå selv mot at utrykningsterskelen er blitt altfor høy. Vi må være forberedt på et rasende publikum når utrykningstiden kryper opp mot halvannen time, uttaler politiet i Rogaland. Det glansbildet Storberget har prøvd å tegne, kjenner politiet seg nå ikke igjen i. Så hvordan vil justisministeren forklare at et regnestykke Politiets Fellesforbund har foretatt, viser at politiet med Regjeringens forslag til budsjett for neste år får en nedgang i driftsmidler på 120 mill. kr, med de konsekvensene dette får for politiet i Oslo og distriktene?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-11-07:
Det er bra at det tas opp flere på Politihøgskolen, men det er ikke bra at politiet til neste år får et driftsbudsjett som gjør at svært mange stillinger fortsatt vil stå ubesatt. Det er korrekt at det kommer ut flere politifolk i framtiden, men det ligger også en mulighet i å ha en mer aktiv seniorpolitikk. Det er mulig å ansette flere sivile i politiet for å avlaste politifolk for sivile oppgaver og la dem konsentrere seg om det de skal gjøre: rykke ut når publikum trenger det, etterforske hverdagskriminalitet, drive mer forebyggende arbeid. Dette er salderingsposter når vi snakker med politifolk nå. Så jeg etterlyser igjen: Hva er det statsråden da vil foreta seg i 2008 som skal motvirke at publikum får nei når de ringer til politiet? Hvordan skal han bake et større justisbudsjett for å sikre at folk får den hjelpen de trenger hos politiet i 2008?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-11-07:
Tilliten til politiet avhenger av at politiet evner å reagere. Samarbeid mellom politiet og andre offentlige etater, som trygdeetaten og tolletaten, er kolossalt viktig for å avdekke og effektivt kunne forfølge kriminelle forhold. I møte med Oslos politimester i går hørte vi at han hadde hatt en dialog med trygdeetaten om at de ikke måtte anmelde flere saker enn det Oslo-politiet kunne greie å ta seg av. Samtidig har vi denne høsten hørt om to tilfeller hvor Tollvesenet varslet politiet – ett tilfelle gjaldt et rekordbeslag av dopingmidler og et annet tilfelle noen rumenere som var i besittelse av minibanksvindelutstyr. I begge tilfellene svarte politiet at de ikke hadde kapasitet – de kunne ikke rykke ut, de kunne ikke følge opp sakene. Mener statsråden at dette er tilfredsstillende? Hva vil han gjøre for at vi skal få til et bedre samarbeid mellom offentlige etater – slik at ikke en etat avdekker det som kan være kriminelle forhold, mens politiet på den andre siden ikke evner å følge opp?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det skal godt gjøres å lese forslaget til statsbudsjett for justissektoren på den måten som spørreren nå gjør. Det er altså et budsjett som foreslår en økning til justissektoren på nærmere 1,9 milliarder kr. Jeg forstår veldig godt at selv Politiets Fellesforbund i sin første pressemelding skriver at dette er justisministeren på rett vei. Det er 1,9 milliarder kr som skal bidra til å øke nettopp politikraften i hele landet, og som skal bidra til ganske så store investeringer, investeringer som vi ikke har sett maken til på justissektorens område. Det er Regjeringa stolt av. Man tar nå grep både lovmessig og økonomisk for å få på plass en stor DNA-reform. Den er finansiert gjennom det budsjettforslaget som ligger der, med over 60 mill. kr. Det at man nå legger nærmere 400 mill. kr på bordet for at norsk politi, også politiet i Oslo, skal kunne få et helt nytt nødssamband, er helt avgjørende for den politikraften vi forventer oss. Det at vi tar grep i forhold til gjenger, og den gruppa som er etablert i forhold til prostituerte og menneskehandelsakene i Oslo, er helt åpenbart viktige satsinger. Det som er utfordringen vår, er at vi trenger flere politifolk. Det er nærmere 50 ledige stillinger i Oslo som man ønsker å bemanne, og som man faktisk har midler til. Går man inn på landsbasis, er det mellom 80 og 160 ledige stillinger som man ikke får nok søkere til. Ett av problemene der er nettopp at man i 2003 og 2004 tok opp for få politistudenter, slik at vi har fått for få uteksaminerte politifolk. Der syns jeg nok at særlig Høyre skal gå i seg sjøl i forhold til de vedtak de gjorde da de sjøl satt i regjering, og være glad for at Regjeringa nå har valgt å kjøre maks opptak på Politihøgskolen, med over 430 studenter, som vil kunne bidra til at vi i framtida vil stå i en helt annen situasjon enn den vi ser i dag.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
For det første har Regjeringa en forpliktelse i forhold til å lage gode politibudsjetter. Det er jo derfor vi skaper vekst i politibudsjettene. Allerede i revidert nasjonalbudsjett for vel et halvt år siden foreslo vi en økning til Oslo-politiet, som da fikk 30 mill. kr i økning, man fikk finansiert opp de utgiftene man hadde i forbindelse med NATO-toppmøtet, man fikk ekstrapenger til utlendingsforvaltning, så det er ikke korrekt at Oslo-politiet har noen kutt i sine budsjetter. Det siste kuttet vi så i forhold til Oslo-politiet, var Bondevik II-regjeringas siste forslag til statsbudsjett. Det samme gjelder politiet for øvrig. Når vi ser på økningen til politi og påtalemyndighet i løpet av de siste tre årene, inkludert 2008-budsjettet, er det altså en økning til politi og påtalemyndighet på nærmere en halv milliard kroner. Jeg har vanskeligheter med å se at det kan beskrives som kutt i økonomien til politiet. Det bidrar til at vi får våpen, vester og biler på plass, samtidig som vi skal rekruttere inn både seniorer og også flere sivile for å avlaste og få flere politifolk ut i gatene, slik vi alle er enige om.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det er en rimelig akademisk problemstilling, for å være helt ærlig. I dette ganske så mangslungne landet med forholdsvis store avstander er det vanskelig å sette én standard responstid. Det kan slå galt ut i alle slags retninger. Det jeg har sagt, og som også Stortinget har sluttet seg til, er at vi skal ha en gjennomgang i forhold til det å få responstida i norsk politi ned. Derfor er det så viktig det Regjeringa nå gjør, at man både styrker driftskapasiteten i politiet og utdanner flere politifolk, slik at man faktisk har folk til å rykke ut når noen krever det. Det er også viktig at vi i mye større grad får på plass en mulighet for at sivile kan ta seg av sivile politioppgaver, slik at de mer politiære oppgavene kan foretas av utdannede polititjenestemenn. Jeg er også overbevist om at den DNA-satsingen vi nå får, som vi iverksetter fra 1. august neste år, vil bidra til å frigjøre politikapasitet lokalt, man vil kunne få treff raskere, raskere oppklaring, slik at man faktisk kan drive ute i gatene, slik vi alle ønsker.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Som jeg orienterte Stortinget om i går i en interpellasjonsdebatt, er det mange ting vi kan gjøre og skal gjøre for å få flere seniorer til å bli stående i sine stillinger. Det er viktig for å få økt antallet politifolk, men det er også viktig fordi seniorene besitter en erfaringskompetanse som jeg tror norsk politi trenger mer og mer av. Det vi har pekt på, er at vi ønsker å bruke bl.a. lønn som virkemiddel for å få flere seniorer til å stå i stilling. Vi ønsker også å bruke arbeidstid og ferieordninger for å få flere seniorer til å stå i stilling, og vi ser nå på mulighetene for også en annen type arbeidsfordeling slik at det blir mer attraktivt for dem som har vært i politietaten lenge, å stå lenger i stilling. Jeg sa også i Stortinget i går at dette er tiltak som vi skal komme tilbake til Stortinget med så raskt som mulig. Vi er helt avhengig av det for nettopp å få opp bemanningskapasiteten. Men det viktigste for framtidens politibemanning er tross alt hvor mange politifolk vi utdanner. Og der har vi et problem, for det uteksamineres altfor få i dag. Derfor tror jeg det er et viktig skritt Regjeringa har tatt, når man øker opptaket så massivt som vi har gjort hittil.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Som jeg har sagt tidligere i dag, og som jeg også sa i Stortinget i går, arbeider Regjeringa med å få flere sivile inn som kan avlaste de politiutdannede tjenestemennene. Så det er en strategi jeg mener er helt nødvendig nå. Jeg er også enig med spørreren i at kampen om tryggheten skjer hver dag, den skjer nå. Derfor er vedtaket som ble gjort i 2003–2004 når det gjelder opptak ved Politihøyskolen, det vi nå høster frukter av. Det var et lavt opptak. Derfor er det viktig at vi får opp opptaket. Jeg har også lyst til å si at Regjeringa i disse dager jobber med å se på mulighetene for å utvide opptaket på Politihøgskolen – utover det allerede høye opptaket. Det er jo maksimalt i forhold til hva kapasiteten på Politihøgskolen er. Slik situasjonen – og behovet – er, er vi helt avhengige av det, særlig sett opp mot de nye arbeidstidsbestemmelsene i politiet. Vi trenger også tiltak nå. Det er derfor vi mener at det å få flere sivile inn, vil være viktig, samtidig som vi har en aktiv satsing(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Det er jo ikke slik at man ikke har fremmet tiltak i forslaget til statsbudsjett for neste år som går på at man skal ha flere ansatte i politiet, snarere tvert imot. Det er det jeg har prøvd å forklare. Vi har jo rettet opp kutt som Høyre bidrog til – bl.a. overfor Oslo-politiet – i det siste statsbudsjettet da de satt i regjering. Man har senest i revidert nasjonalbudsjett økt bevilgningene når det gjelder driftssituasjonen i politiet generelt, men også til Oslo-politiet. Det er en vekst som vi ønsker å videreføre neste år. Jeg mener at satsingen på 60–70 mill. kr ikke er å hoppe fra tue til tue, som representanten Sanner sier. Vi er altså i gang med en stor reform som gjelder DNA-satsing, som vil bidra til å frigjøre ressurser i politidistriktene, og som man selvfølgelig kan bruke til å øke bemanningen. Men når vi er i en situasjon hvor det er mangel på politifolk, er vi nødt til å finne løsninger med sivile for å avlaste. Det arbeidet er allerede i gang. Vi har bl.a. igangsatt arrestprosjekter i en del(presidenten klubber) politidistrikter hvor vi tar inn sivile. Så her jobbes det.(Presidenten klubber.) (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Beklager!
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Jeg er enig i at i de sakene hvor gjerningsmannen er kjent, hvor spørsmålet om straffskyld er rimelig klart, og hvor det er begått alvorlige straffbare handlinger, skal politiet selvfølgelig iretteføre det. De enkelttilfellene som er trukket fram – uten å gå nevneverdig inn i dem, det har jeg ikke kompetanse eller mulighet til å gjøre – er ikke heldige for politiet. Vi har altså en situasjon i både politiet og kriminalomsorgen – jeg vil også nevne den – der man faktisk oppklarer flere saker. Man gjør det raskere, mer effektivt og, etter mitt skjønn, også bedre. Det har vært en utvikling som også den forrige regjeringa skal ha ære for, og som bidrar til at vi får fram også den siden av politiets og justissektorens virksomhet når man skal vurdere hva slags tillit man skal ha til sektoren. Det er viktig. Det samme gjelder kriminalomsorgen, hvor vi ofte hører om de få sviktene som skjer, enten det er en rømning eller bruk av narkotika i fengsel. Men situasjonen ute i kriminalomsorgen blir stadig bedre. Soningskøen er nå mer enn halvert, til tross for at Regjeringa ikke løslater fangene tidligere. Vi har strammet inn med hensyn til praksis, viser de siste tall. Det er viktig at man har et helhetsblikk på det å vurdere tillit og resultater opp mot både politi og kriminalomsorg. Denne sektoren er så til de grader avhengig av tillit at vi skal være særdeles på vakt mot slike utslag som vi har sett i avisene i det siste. Jeg håper og tror at nettopp de tiltakene som nå blir satt i verk for å bedre oppklaringsprosenten – særlig DNA-satsingen – vil gjøre politiet bedre i stand til å oppklare mer av den kriminaliteten som bør oppklares.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Jeg kan garantere at vi skal gjøre alt som står i vår makt for å angripe denne typen alvorlig kriminalitet. Jeg er glad for at Stortinget stod samlet rundt siste budsjettsatsing når det gjelder å styrke nettopp innsatsen til Kripos, særlig med tanke på å oppklare de sakene som dreier seg om overgrep mot barn og avdekke flere av dem som står bak bl.a. overgrepsbilder. Der har Regjeringa særlig gjort to ting som vi synes er viktige. For det første tar vi sikte på å etablere en politistasjon på nettet – dette er det bevilget særskilte midler til – som skal arbeide aktivt for å avdekke hvem som står bak overgrepsbilder, og vi har intensivert det internasjonale samarbeidet, bl.a. ved å styrke Interpols arbeid i Lyon med mellom 2 og 3 mill. kr, nettopp rettet inn mot dette arbeidet. Jeg er glad for at det ser ut til at man i den siste saken nå har et bedre grep rundt så alvorlige saker som dette faktisk er, enn det vi har hatt tidligere.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Jeg tror at vi må vurdere politiets kraft og ressurser ut fra et bredere perspektiv enn bare å se på de konkrete politimessige bevilgningene. De øker. Det er det ingen tvil om. Det er kanskje vondt å innse for opposisjonen, men det er slik at politibevilgningene har økt. Så er det også helt avgjørende å gi politiet bedre redskap til å oppklare mer kriminalitet. Jeg har nevnt DNA, som er en kjempesatsing fra vår side, og jeg har nevnt nødnettet. Det må investeres i sikkerhetsutstyr og våpen, men også i biler. Vi skal komme à jour med våpen og vester innen 2008. Jeg har mange ganger nevnt at vi vil øke opptaket, og jeg tror også det er viktig å se på hvordan vi organiserer det politimessige arbeidet. De grep som er gjort for å bekjempe gjengkriminalitet i Oslo, som har vært viktig for Regjeringa, har bidratt til at man har kommet i posisjon når det gjelder svært alvorlig kriminalitet, på en annen måte enn man kanskje tradisjonelt har gjort tidligere, særlig i forhold til det å kunne inndra penger og følge pengestrømmen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
For det første er det et ressursmessig spørsmål. Derfor mener jeg igjen at det er viktig at man styrker politiets budsjetter og gir mulighet for økt bemanning, slik vi har vært inne på tidligere i dag. Samtidig har vi en utfordring i forhold til det tverrsektorielle samarbeidet mellom politi, trygdeetat og skatteetat, men jeg vil også si i forhold til barnevernsmyndigheter, hvor man ofte har sett på bl.a. taushetspliktsregler som et hinder for samarbeid. Jeg mener at vi må bryte ned de grensene i større grad enn tidligere, enten det er reelle grenser som står i lovverket, eller det er grenser vi har i hodene våre, at vi innbiller oss at det er slik. Jeg vil f.eks. trekke fram etableringen av Barnas Hus i Norge. Der samarbeider politiet med andre myndigheter nettopp for å avdekke og hjelpe i forbindelse med overgrep mot barn. Det er et veldig godt eksempel på hvordan man kan få mer effekt ikke bare i politietterforskningen, men også i rehabiliteringen. Det kan være en god modell for andre områder i kriminalitetsbekjempelsen. Vi åpner to Barnas Hus nå før jul.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
I Soria Moria-erklæringen og også i Regjeringas første gjerninger det første året markerte vi veldig tydelig at den maktutøvelsen som politiet er satt til å håndtere i Norge, skal håndteres av politiet som offentlig etat. Jeg mener at dette prinsippet bare er blitt viktigere og viktigere, særlig i en tid da vi ser at kriminalitetsbildet blir mer komplisert, og i mange tilfeller også mer alvorlig. Men det er også viktig fordi vi ser at politiet håndterer metoder og midler som gjør sitt til at det kreves særlig kompetanse og særlig aktpågivenhet i forhold til en så viktig tvangsutøvelse. Derfor mener jeg det er helt uakseptabelt å tenke seg en retning hvor vi utvikler bl.a. borgervern for å ta oss av alvorlige kriminelle handlinger. Dette er det offentliges oppgave. Det er Regjeringas oppgave, det er min oppgave. Det er derfor det er så viktig å styrke denne innsatsen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2007-11-07:
Ressursmangelen i politiet er svært bekymringsverdig. Trange driftsbudsjetter har tvunget fram vaktsamarbeid og stadig større distrikter. Dette fører igjen til lang utrykningstid ved alvorlige ulykker og ved grov kriminalitet. Igjen er dette noe som går ut over folks tillit til politiet og folks trygghet. Statsråden har vært svært uvillig til å si noe om responstid. Hver gang Fremskrittspartiet tar dette opp, er han uvillig til å angi en responstid. Da blir mitt spørsmål til justisministeren i dag: Hva mener statsråden er en uakseptabel responstid?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2007-11-07:
Dette skal ikke bli en budsjettdebatt. Likevel har Regjeringen et mål om å oppklare 36 pst. av kriminalsakene i landet. Det vil si at 64 pst. av sakene ikke vil bli oppklart. Når det gjelder politibemanning, er vi dårligst i Norden. Både Sverige og Danmark ligger mye høyere enn oss. Det er flott at justisministeren nå satser på å øke opptaket på Politihøgskolen. Men det må også være ressurser til å ansette disse politifolkene når de er ferdig utdannet. Det har ikke det norske politiet råd til i dag. I en høring med Oslos politisjef i går kom det fram at Oslo-politiet må redusere bemanningen hvis de skal holde seg på 2007-nivå. Mitt spørsmål til justisministeren blir da: Hva vil justisministeren gjøre for at politiet i Norge i alle fall skal holdes på 2007-nivå?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Jeg tror ikke det er noen tvil om at justisministeren har stor vilje til å satse på politiet. Spørsmålet er jo om evnen er der i tilsvarende grad. Og når justisministeren nevner Bondevik II-regjeringens budsjett, tror jeg at jeg rett og slett kan henvise til det budsjettet Stoltenberg-regjeringen har lagt fram, hvor den selv gir en oversikt over hva som er bevilget. I Bondevik-regjeringens siste år ble det en realvekst på 3 pst. på justissektoren. Etter denne regjeringens eget skriv i budsjettet er realveksten nede på 1 pst. Og jeg tror ikke man skal til mange politidistrikter for å se at driftssituasjonen er uhyre vanskelig. Så mitt spørsmål: Når det er slik at Finn Abrahamsen finner å måtte gå av i politiet i en alder av 59 år – han er i sin beste alder, sier han selv – og politiet synes det er greit at han går av, hva kan vi gjøre for å sørge for at de som ønsker å jobbe i politiet, som har erfaring og kapasitet, faktisk blir i politiet til beste for oss alle?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-11-07:
Jeg skal gi justisministeren anledning til å snakke litt mer. Tillit nyter norsk politi, heldigvis, men i for mange tilfeller kan ikke politiet gi den bistanden som innbyggerne trenger, og som de faktisk har grunn til å forvente. Jeg skal nevne to eksempler, som bl.a. TV 2 har presentert. En jernvarehandler som gang på gang har tatt kriminelle på fersken, får den kriminelle til å skrive under på at han erkjenner forholdet. Like fullt henlegges anmeldelsen – ikke én gang, men alle gangene. Et annet eksempel, som er enda ferskere: En organisasjon som i utgangspunktet skal arbeide med integrering, får betydelige offentlige midler til dette. Integreringsdirektoratet merker at her misbrukes det offentlige midler. De gransker, bruker mye tid og krefter på det, og anmelder. Så kan vi se på fjernsynet at politiet i Oslo sier sorry, de prioriterer ikke den type saker, og henlegger saken. Mitt spørsmål til justisministeren blir derfor: Føler ikke også han at det går en grense for hva folk vil akseptere før det går på rettsfølelsen løs, når kriminelle faktisk ikke straffes, men indirekte belønnes for de ugjerninger som er begått? Er justisministeren enig i at vi nå, uavhengig av regjeringer og budsjetter, er i en situasjon der vi er farlig nær en grense hvor vi setter folks alminnelige rettsfølelse på en alvorlig prøve?