Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-05-09:
Tørresdal begynte med å si at det de siste dagene har vært en intens kamp og store overskrifter om landbruk og kommuneøkonomi. Det syns jeg er fint. Vi har jo en intens kamp også om utdanning og forskning, og det skal dere vite, at våre statsråder står på for det. Det er viktig å ha store ambisjoner når det gjelder forskning, og jeg må si at vår statsråd absolutt har det. Hun har jo akkurat understreka at dette med å heve forskningsinnsatsen slik at Norge skal ligge på 3 pst. av BNP, står ved lag. Så det er bra. Samtidig veit vi at en fortsatt høg vekst i Norges BNP innebærer en kraftig økning i forskningsinnsatsen for at 3 pst.-målet skal nås. Jeg vet ikke om det blir for å forsvare oss, men det skal i hvert fall sies at Norge ikke er det eneste landet som opplever at det er krevende å nå 3 pst.-målet og det offentlige målet innen 2010. EU-landene ligger samla fortsatt på 1,9 pst. av BNP, omtrent på samme nivå som da 3 pst.-målet ble satt opp i 2002. Mange land, bl.a. Sverige, Danmark, Frankrike, Tyskland, Storbritannia og Nederland, opplever nedgang i offentlig forskningsinnsats som andel av BNP. Dette skal sjølsagt ikke være noen sovepute for oss. Alle landa arbeider sjølsagt hardt for å nå måla sine, men det kan jo være greit at det er flere land enn Norge som er opptatt av denne problematikken, og som faktisk deler de utfordringene som vi også har. I alle sammenhenger er det viktig å få mye igjen for ressurser som settes inn. Slik er det naturligvis også på forskningsområdet, og hele komiteen står da også rimeligvis sammen om at det er viktig å få mye igjen for den ressursinnsatsen som settes inn, og at det må vektlegges i sterkere grad i framtida. Dette vil innebære en omfordeling, institusjonelle endringer og nye incentiver som oppfordrer til økt FoU-innsats. Kvalitet og prioritering av forskninga må vektlegges i større grad. Det er nødvendig med satsing på høyere utdanning og forskning, ikke bare for å realisere det tverrpolitiske målet om kunnskapssamfunnet, men også for å finne løsninger på sentrale samfunnsproblemer. Norge vil etter all sannsynlighet bli et høykostnadsland i overskuelig framtid, og det er derfor viktig at det satses på kompetanse og kunnskap for å trygge næringsgrunnlaget i Norge i åra som kommer. Dette setter store krav til at forskningspolitikken er nyskapende, og at de grep som blir gjort av Stortinget og av andre offentlige organer, bidrar til å heve FoU-innsatsen enda mer. Jeg kjenner ikke til ryktene om SkatteFUNN, men jeg syns det er interessant å merke seg at Statistisk sentralbyrå nylig har evaluert SkatteFUNN-ordninga og funnet ut at ordninga i hovedsak har vært veldig vellykka, og at den virker etter hensikten. Det er bra, og det er mange som har vært opptatt av denne ordninga, og som har hatt nytte av den. Det er derfor viktig at den videre utviklinga av ordninga ses i sammenheng med denne evalueringa. Det er også verdt å merke seg at i denne stortingsperioden har de offentlige forskningsmidlene økt med til sammen 3,5 milliarder kr. Som jeg nevnte innledningsvis, er de offentlige forskningsbevilgningene fullt på høyde med bevilgningene i land vi samarbeider/konkurrerer med. På mange områder har faktisk norsk forskning hatt god framgang, f.eks. økte antallet vitenskapelige artikler fra norske forskere med hele 40 pst. fra 2002 til 2006. Forslaget fra Venstre om flerårig budsjettering er interessant, men det hører hjemme i en annen sammenheng. Det har jo også vært debattert tidligere, og da ble det også slik at et flertall ikke gikk inn for dette. Sånn er det - vi ønsker alle mer forutsigbarhet, men når det kommer til stykket, er det vanskelig å få til. Jeg vil slutte meg til alle som har forventninger til den varsla stortingsmeldinga om forskerrekruttering som blir lagt fram i løpet av 2008, der behovet for fornya satsing på forskerutdanninga skal bli drøfta.