trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Grunde Almeland (Venstre), 2019-12-10:
Mye har vært sagt om kommuneøkonomien, men jeg vil likevel poengtere at det også handler om hvordan lokalpolitikere prioriterer. For under den samme rammen og med de samme vilkårene ser vi faktisk også ute i Kommune-Norge at det er forskjell på hvordan partiene prioriterer. I replikkvekslingen tidligere i dag trakk jeg fram Stavanger som et eksempel der både SV, Arbeiderpartiet og resten av flertallet har vært med på å bruke nettopp kultur og frivillighet som en salderingspost, ikke fordi de måtte, men fordi de prioriterte andre ting. Stavanger ble trukket fram som et eksempel bare fordi det er det nyeste eksempelet. Så ble jeg kritisert av representanten Trettebergstuen for at hun ikke klarte å finne noen Venstre-kommuner der man kunne vise til prioriteringer, men kreativiteten hadde ikke trengt å være så stor, man kunne bare sett på hva Venstre gjorde i nettopp Stavanger rett før dette nye flertallet tok over. Jeg kan også peke på min egen by, her i Oslo, der vi også ser at flere kulturorganisasjoner og -institusjoner får kutt, ikke minst rundt omkring i flere av bydelene hvor Arbeiderpartiet har vært med på å styre. Der er det nettopp frivilligheten som prioriteres bort. Det er noe med dette – reelle prioriteringer. Men grunnen til at flere av oss i posisjonen reagerer når opposisjonen angriper ordninger som gaveforsterkningsordningen, er ikke at den ordningen er det eneste saliggjørende, men at den er et eksempel på hvordan vi ser at man også kan bruke næringslivet for å bygge opp kulturen – ikke for å erstatte det offentliges ansvar, ikke for å erstatte vårt ansvar for å ha et godt kulturliv, men for å være med på å bidra til å bygge det opp. I en trang kommuneøkonomisituasjon burde nettopp det være et velkomment initiativ. Som Venstre-representant må jeg si at god gründerpolitikk også er god kunstnerpolitikk. Og er det noe denne regjeringen, ledet an av Venstre, kan bedre enn opposisjonen, er det nettopp det. For mens opposisjonen øker skattetrykket og reverserer rabatten på gründerkapital, gjør de ingenting for å styrke de ordningene som er viktigst for småbedrifter og for dem som driver for seg selv, som kunstnerne ofte gjør. De bruker ikke én ekstra krone på Kapitalfunn-ordningen, SkatteFUNN-ordningen eller opsjonsordningen. Summen av dette blir mindre investeringsvilje i privat sektor, noe som ikke kommer kunstnerne til gode. Man må se disse tingene i sammenheng, og næringslivet kan også være med og bidra til å bygge opp et godt og sterkt norsk kulturliv.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Representanten snakket om likestillingspolitikk. Stortinget skal få anledning til å diskutere LHBTI-politikken i morgen, og jeg tipper at det blir en debatt med store ord og mange flotte visjoner. I dag behandler vi rammeverket for hvilken likestilling vi utfører i praksis. Organisasjonene på LHBTI-feltet, som FRI, Skeiv Verden, Skeiv Ungdom, Salam osv., som hver eneste dag gjør den virkelig viktige jobben der ute hvor folk jobber og bor, med å jobbe med holdningsskapende arbeid, vet vi at jobber i motvind nå, for de blir angrepet. De forteller om en hverdag som blir stadig vanskeligere fordi bevilgningene har stått stille og noen har fått kutt under denne regjeringen. Hva synes representanten Almeland om at disse organisasjonene sier at det blir vanskeligere og ikke lettere å jobbe med holdningsskapende arbeid under denne regjeringen?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Som nevnt i mitt innlegg vinner antifeminist- og anti-LHBTI-krefter terreng rundt oss. Kvinners rettigheter innskrenkes – minoriteter trues. Vi ser også her hjemme at LHBTI-bevegelsen er under angrep. Den siste tiden har bl.a. vi politikere på Stortinget – sikkert representanter for regjeringen også – fått en rekke e-post og brev fra kristenkonservative som mener at barn ikke skal lære om kjønnsidentitet og ulike seksuelle legninger, altså mangfold, i skolen og i barnehagen. Hammerfest kommune har til og med blitt politianmeldt av Kristelig Folkeparti lokalt for å ha fasilitert Rosa kompetanse-kurset til FRI. For de som ikke vet hva det er, kurser de offentlig ansatte og bedrifter i kjønns- og seksualitetsmangfold og er finansiert av Helsedirektoratet, Utdanningsdirektoratet, Bufdir og Politidirektoratet. Arbeiderpartiet har foreslått mer penger til Rosa kompetanse. Hva synes likestillingsministeren om at Kristelig Folkeparti lokalt anmelder en kommune for å ville legge til rette for læring og mangfold?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Jeg deler statsrådens glede over at dette med kjønns- og seksualitetsmangfold endelig er på plass i de nye læreplanene, for det så mørkt ut en stund. Det var slik at LHBTI-organisasjonene som er opptatt av dette, måtte protestere høylytt og offentlig, for i det siste utkastet var det ikke på plass. Så kom det på plass, men veldig mange har lurt på hva som her har skjedd – om det er krefter i regjeringen som egentlig ikke ville ha dette inn i læreplanene. Nå er det på plass, men det var altså ingen selvfølge. Jeg er også glad for at likestillingsministeren tar avstand fra at Kristelig Folkeparti lokalt har anmeldt Hammerfest kommune for å legge til rette for at barn kan lære om mangfold i skolen. Men dette er problemet med dagens regjering. Vi har en likestillingsminister som er liberal, men vi har andre krefter i regjeringen, f.eks. barne- og familieministeren, som også sitter her, som helst ikke vil snakke om alt dette. Han tilhører et parti der det i hvert fall er forskjell på liv og lære – på det partiet gjør lokalt, og det regjeringen mener sentralt. Forstår likestillingsministeren at dette skaper usikkerhet og ugreie blant dem som er opptatt av LHBTI-politikk lokalt?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Frivilligheten er noe av det fineste ved det norske samfunnet – de tusener på tusener som gir av sin tid og sine ressurser for at andre skal ha det bra. Frivilligsentralene er ofte samlingspunktet for frivilligheten i de fleste kommuner. Ja, det er også et sted som fungerer som en sosial møteplass. Nå har regjeringen endret finansieringsmodellen for frivilligsentralene, lagt det inn i rammen, og det betyr store kutt for distriktskommunene – sentralisering og økende forskjeller også på dette området. Veldig mange av frivilligsentralene i distriktskommunene står nå i fare for kutt eller nedleggelse: Lesja, Nord-Odal, Kongsvinger, Tynset, Grue – jeg kunne listet opp veldig mange kommuner, også Flesberg, Hole og Ål i representantens eget hjemfylke. Hva vil representanten si til alle dem som nå står i fare for å miste frivilligsentralen sin på grunn av høyreregjeringens kutt?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Ja, vi er motstandere av regjeringens prosjekt. For det første har regjeringen begynt reformen i feil ende med først å tegne opp kartet, og så diskutere hva slags rolle og hva slags oppgaver de nye regionene skulle ha. Man burde begynt i en annen ende. Det er ikke sånn at det er om å gjøre å dele oppgaver ut til kommunene og til regionene; man må gjøre det der det er hensiktsmessig. Da ekspertutvalget kom med sine anbefalinger, og da regjeringen begynte å snakke om hva man skulle gjøre, så vi nok en gang at det var et uttrykk for regjeringens syn på kulturfeltet: Det var ikke så farlig. For kulturen skulle ta en forholdsmessig stor del av belastningen med å bli flyttet ut. Nå er det heldigvis slik at man har gått i dialog med fylkene og de nye regionene, men fra Arbeiderpartiets side advarer vi mot ikke å lytte til kulturlivet selv, som er sterkt imot å bryte opp en allerede svak infrastruktur. Vi i Arbeiderpartiet har en annen løsning: Vi vil ha mer ansvar ut til regionene, men vi trenger ikke å flytte det vi har, vi kan bygge opp noe nytt, og derfor har vi foreslått nye regionale kulturfond.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Jeg har ikke utslett eller pustebesvær, men ja – vi er motstandere av gaveforsterkningsordningen. Slik representanten legger det fram nå, høres det ut som at for hver krone en institusjon får i spons, oppstår det bare helt nye, friske statlige penger helt plutselig og utenfor alt annet som skal gå inn og forsterke den private gaven. Sånn er det jo ikke. Poenget er at gaveforsterkningsordningen ble gitt over statsbudsjettet – nå er den dyttet over på tippemidlene, dessverre – det er statlige penger til noe private donorer bestemmer at det skal gå til, istedenfor at det kunne bli brukt rettferdig på noe annet. Det er det som er hele problemet. Ingen er imot at folk gir private gaver til institusjonene, men vi er imot at de statlige pengene skal dirigeres etter det, for det er urettferdig. Det er de store institusjonene i sentrale strøk som stikker av med disse midlene, og det blir forholdsmessig lite igjen til de små institusjonene som kanskje ikke er like attraktive, eller som befinner seg i distriktene. Vi ville brukt de statlige midlene på en mer rettferdig måte.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
For Arbeiderpartiet er det en selvfølge at kultur ikke bare er noe Stortinget og staten og regjeringen skal ha et sterkt ansvar for, men som man også skal prioritere lokalt og regionalt. Det gjør man stort sett også i Arbeiderparti-styrte kommuner. Jeg kunne hatt gleden av å nevne hvordan det går i Venstre-kommuner, men det er jo nesten ingen igjen av dem, så jeg får ikke anledning til det. Representanten trekker fram et lite kutt i en enkeltkommune. Det er kanskje et godt eksempel på det som er hele problemet med dagens situasjon: den trangeste kommuneøkonomien på femten år med denne regjeringen samtidig som kulturbudsjettet står nesten stille. Dette er hele grunnen til at Arbeiderpartiet er skeptisk til å flytte mer ut til kommunene: Vi ser at det er kunst og kultur som først ryker når det blir trangere – og det blir det under denne regjeringen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Representanten sa flere ganger at Fremskrittspartiet er imot elitekultur og nevnte flere ganger motstand mot kulturbyråkrater. Kan representanten gi meg ett konkret eksempel på hva Fremskrittspartiet mener er elitekultur? Og hvilke kulturbyråkrater er det Fremskrittspartiet vil til livs?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Kan representanten da komme med et konkret eksempel på en sånn elitefinkultur som blir påtvunget folk?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Som en litt samlende kommentar til mange av innleggene fra posisjonen i dag er det nesten litt fristende å be dem komme seg ut og se på virkeligheten. Det er en del merkelige ting som blir sagt, og merkelige kommentarer som blir knyttet til dette budsjettet, f.eks. på hele frivillighetsområdet. Har man ikke fått med seg de store bekymringene og de store protestene fra frivilligsentralene i de fleste kommuner? Alt som kan krype og gå av frivillighet, protesterer på dette. E-post-innboksene våre fylles med rette opp. Mediene er fulle av bekymringer fordi man på nok et område foretar en sentralisering og øker forskjellene mellom by og land. Frivilligsentralene i små kommuner i distriktene står i fare for å bli lagt ned eller må tåle såpass store kutt at de må redusere aktiviteten sin drastisk – mens her blir det bare sagt at alt er fint og flott, at frivilligsentralene fortsatt skal finnes, og at det til og med finnes noen private. Hva hjelper det for frivilligsentralen i Grue, på Tolga eller i Ås at det finnes en privat frivilligsentral som går godt et sted når de selv står i fare for å bli lagt ned? Det spiller ingen rolle at det er færre kommuner på ROBEK-listen når de fleste kommunestyrerepresentanter nå i høst sitter og vedtar store, smertefulle kutt i kommunebudsjetter som ikke går opp. Det er det dårligste kommuneøkonomiopplegget på 15 år. Bare i Mjøsbyene, der jeg kommer fra, må man nå kutte for en halv milliard kroner. Det er dette som er en av grunnene til at Arbeiderpartiet advarer mot den såkalte regionaliseringsplanen regjeringen har knyttet til kulturoppgavene. Vi ser at man velter stadig flere oppgaver over på regionene og kommunene. Kanskje følger pengene med i et par år, slik at det er synlig, men så gjør de ikke det, og alt går i det samme sluket. Hva er det som taper når kultur skal settes opp mot lovpålagte oppgaver som handler om liv og helse, i en stadig trangere økonomi, for det er det det blir under denne regjeringen? Vi har sett det før. Den kulturelle spaserstokken forsvant da den ble lagt inn i rammen. Nå skjer det samme med frivilligsentralene. Vi vil ikke at dette skal skje. Vi er for et større regionalt og lokalt engasjement for kulturoppgaver, men da må vi bygge det opp nedenfra, ikke demontere det statlige virkemiddelapparatet og splitte det opp. Det er derfor Arbeiderpartiet har en annen vei, en annen plan. Vi vil bygge det opp. Vi vil ha regionale kulturfond. Det er det som gir mulighet for opprettelse av nye oppgaver lokalt. Gaveforsterkningsordningen er ikke rettferdig bruk av statlige penger. Er man en riking som f.eks. har en stiftelse, kan man gi penger til sin egen stiftelse, og det utløser statsstøtte. Det er urettferdig bruk av penger.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Nå kjenner ikke jeg det konkrete eksempelet, og når det gjelder tilskuddene over det budsjettet, er det kultur- og likestillingsministerens ansvar. Hun kan sikkert svare godt på det. Når representanten påstår at det kuttes, sitter hun og rister på hodet, så det betyr vel at det ikke stemmer. Når det gjelder FRI, har vi også vært opptatt av det, og som representanten Grunde Almeland sa i sitt innlegg, ble tilskuddet økt i Stortinget nå, nettopp fordi det å ha kompetanse hos de ansatte om hvordan en møter barn og unge med ulike legninger, er utrolig viktig. Som representanten var inne på, vet vi at mange opplever at det å være homofil, det å vokse opp og være usikker på egen legning, er krevende for veldig mange. Derfor er jeg, som barne- og familieminister og som KrF-leder, opptatt av at vi skal møte dem på en god og trygg måte. Derfor mener jeg at det budsjettet vi har lagt fram, er godt på dette feltet, og det er jeg helt sikker på at likestillingsministeren vil snakke mer om siden.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Nå har jeg vel svart på dette spørsmålet en rekke ganger i denne sal, men jeg skjønner at det må gjentas veldig mange ganger for at det skal gå inn. Dette er et forslag som jeg selv stemte for, og et forslag som jeg er i full gang med å følge opp. Vi er opptatt av å styrke de ideelles situasjon, og som representanten Gleditsch Lossius var inne på i sitt innlegg – de ideelle tilfører et mangfold, sammen med private, sammen med offentlige, for å gi et best mulig tilbud til de mest sårbare ungene. Vi jobber med å finne ut hvordan vi skal øke andelen ideelle på en best mulig måte. Jeg vil understreke at når vi snakker om sårbare barn, er jeg skeptisk til å flytte dem rundt bare for at vi skal oppfylle politiske målsettinger. Hvis et barn bor i en offentlig eller privat institusjon og det fungerer veldig godt, mener jeg det vil være uheldig å flytte det bare for å oppfylle dette vedtaket. Dette er et krav fram til 2025, og det skal vi nå. Vi legger føringer for det. Et av kravene jeg stiller, er at når Bufdir skal velge ut, så skal de velge ideelle foran kommersielle. Dette følges opp i praksis, og vi jobber iherdig med selve forslaget.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Det er en virkelighetsbeskrivelse som jeg tar sterkt avstand fra. Er det noe jeg bruker tid på i departementet, så er det barnevern, nettopp fordi det er viktig, og fordi det er et felt som jeg har vært opptatt av i lang, lang tid – det å bekjempe vold og overgrep, det å sikre at barn får en trygg oppvekst. Det er viktig for meg som politiker. Derfor er jeg glad for at bemanningen i det kommunale barnevernet har gått opp. Ja, vi bruker ikke øremerking, heller ikke på normen, som Arbeiderpartiet foreslår, og som de ikke klarer å si hvordan skal fungere i praksis. Men kommunene tar det ansvaret som de har, og det er jeg veldig glad for. Det er kommunalt, og de må jo få lov til å ta det ansvaret. Vi gjennomfører en kompetansesatsing. Nå er den på 90 mill. kr for neste år. Det er en stor satsing, som betyr enormt mye for å løfte kompetansen i barnevernet. Og ja, jeg har vært tydelig på at det er store utfordringer i barnevernet. Det er jo derfor vi gjennomfører felt etter felt etter felt for å løfte det. Dette er jeg helt sikker på at vi ikke kommer til å klare i løpet av denne perioden. Det er et langsiktig arbeid, og derfor kommer jeg til å komme med nye saker når det gjelder krav til kompetanse, når det gjelder fosterhjem, osv. osv., for dette er et felt som vi jobber iherdig med.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Tusen takk for et veldig viktig spørsmål. Jeg er glad for at opposisjonen følger med. Jeg tror vi trenger en utålmodig opposisjon, et utålmodig storting, for at vi skal lykkes med et best mulig barnevern. Fosterhjem er en veldig viktig del også av det arbeidet, fordi en vet at det er der de aller fleste barna bor når en må gå til det skritt som en omsorgsovertakelse er. Det er vel bare ca. 900 som bor på institusjon. For ikke lenge siden kom det en NOU knyttet til fosterhjem. Der er vi veldig godt i gang med arbeidet, og som representanten peker på, er vilkårene man får som fosterforeldre, et av de viktige punktene. Der står det – apropos den offentlige/private diskusjonen som er – at vilkårene er mye bedre når det gjelder de private. Det må vi også jobbe med når kommunene skal overta et større ansvar gjennom barnevernsreformen fra 2022. Men jeg vil understreke at det jeg får mye tilbakemeldinger på, og som jeg er veldig opptatt av, er oppfølgingen og veiledningen av fosterhjemmene. Det å ta på seg den viktige, store oppgaven fordrer at det offentlige stiller veldig godt opp, sånn at en får den hjelpen en trenger for å kunne forbli fosterforeldre, og at barna skal slippe å måtte bytte hjem.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Når jeg sa at det er ting som går bedre i det norske barnevernet, er det fordi indikatorene viser det. Og så pekte jeg på spesielt når det gjaldt undersøkelser, at en gikk fra – jeg tror det var – 19 pst. fristbrudd til 7 pst. fristbrudd de siste årene. Det mener jeg er positivt. Jeg viste også til at oppfølgingen av fosterhjemmene, der fosterhjemmene selv sier at de opplever god oppfølging, har økt de siste årene – nå husker jeg ikke helt tallene i hodet. Det er ikke dermed sagt at alt er bedre i barnevernet, men det må være lov for de ansatte som gjør en iherdig jobb hver eneste dag, også å få de positive beskjedene, og at en framsnakker det positive de gjør. Derfor er jeg veldig glad for at det er en høyere årlig vekst av antall ansatte under denne regjeringa enn det var under SV og under den rød-grønne regjeringa. Kommunene er opptatt av dette, og når vi f.eks. gir kommunestyrene i oppdrag å drøfte situasjonen og tilstanden i sitt barnevern hvert eneste år, håper og tror jeg at de tar et enda større ansvar, og at det også vil bety at det kommunale barnevernet blir enda bedre.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Jeg er glad for det spørsmålet. Den dokumentaren som TV 2 viste, dokumenterer ting, hendelser og historier som opprører meg, og som jeg mener vi må gjøre mer for å forhindre. I et liberalt demokrati er det ikke sånn at vi kun støtter de trossamfunnene vi liker, og kutter til dem vi ikke liker, men i regelverket som regjeringa har forslått til Stortinget, ligger det nå, som jeg var inne på, klarere føringer knyttet til statsstøtte. Der ligger f.eks. brudd på norsk lov, krenking av barns rettigheter og negativ sosial kontroll som føringer. Men kanskje vel så viktig tror jeg det er at åpenhet ligger der, det at vi skal få mer rapportering av hva som skjer, at fylkesmennene kan følge opp når det er særlige ting som de er opptatt av, for å kunne føre tilsyn med trossamfunnene. For det å bare ta statsstøtte kan også føre til at trossamfunnene blir enda mer lukket, og gjøre det enda verre for medlemmene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Takk for starten av replikken, det setter jeg pris på. Jeg er glad for at representanten også fokuserer på dette, og jeg håper at vi kan finne felles, gode løsninger når det gjelder regelverket. Det som er viktig for meg å presisere, er at den vurderingen som jeg ba Fylkesmannen gjøre når det gjelder Jehovas vitner, er bygget på dagens regelverk. Hvis Stortinget vedtar det lovverket som vi har foreslått, vil det måtte gjennomføres en ny vurdering. Så det å kunne si hva som vil være tilfellet eller ikke, kan ikke jeg gjøre, det vil være opp til Fylkesmannen å gjøre den vurderingen. Men så vil jeg igjen presisere at når et trossamfunn mister statsstøtte, kan det høres ut som at saken da er løst. Men det vil jeg også advare ganske sterkt mot, for mange av disse trossamfunnene har, som TV 2 dokumenterte i går, veldig stor kapital, de har store inntekter, og støtten er ikke så veldig viktig for dem, så konsekvensene av det kan faktisk være det motsatte av det en ønsker å oppnå. Det er et viktig perspektiv å ha med seg når vi skal behandle dette.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Dette er et område som ligger under forsknings- og høyere utdanningsministeren, og jeg har heller ikke lest denne saken, så her kan jeg ikke gi et fullgodt svar. Men jeg deler fullt ut det engasjementet representanten har. Den norske kirke har blitt et selvstendig rettssubjekt, så de skal få lov til å legge sine strategier for rekruttering av prester selv. Det jeg også registrerer, er at veldig mange som har tatt teologiutdannelsen, ikke jobber som prester. Det å sikre muligheter for etter- og videreutdanning for andre til å komme inn i yrket, tenker jeg kan være viktig. Ellers vil jeg si at det at en viderefører et så godt budsjett for Den norske kirke, har betydning for mulighetene til å sikre rekruttering og gode arbeidsvilkår. Jeg deler engasjementet til representanten, og så får folkekirken finne de beste løsningene selv.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Takk for et viktig spørsmål. Et dilemma i denne saken er nettopp det representanten er inne på: at det ikke er godt å vite hva det er, om det er SFO eller et trossamfunn som bare har et fritidstilbud for barn og unge. Åpenhet tenker også jeg er stikkordet, som representanten er inne på, og som han helt sikkert godt vet, er det et kriterium i lovverket som ligger til behandling i Stortinget. Vi tror at nettopp det å rapportere om ulike aktiviteter vil være viktig både for en bevisstgjøring av trossamfunnene på mange felt, og også for å kunne få bedre oversikt. Som jeg sa tidligere, vil det også danne et grunnlag for at fylkesmennene ut fra opplysningene kan vurdere å be om enda mer rapportering. Jeg tror også kommunen bør ha en god dialog med trossamfunn for å vite hva som skjer lokalt.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Jeg kan ikke uttale meg om SVs konkrete forslag fordi jeg sliter litt med å se hva innrammingen skal være. Jeg har kjempet imot døgnåpne barnehager og SFO-tilbud, så den saken er grei. Men en vet jo også at det skjer veldig mange aktiviteter i regi av ulike trossamfunn. Mange steder, inkludert der jeg vokste opp, var de aller fleste i bygda med på ulike aktiviteter på bedehuset. Tårnagentene – det er vel det opplegget til Den norske kirke heter – har jo til og med overnatting i kirken. Jeg skjønner at det er stor forskjell på det og det som eventuelt kan skje her, men det er også viktig at en ikke lager et regelverk som det er umulig å forholde seg til og umulig å føre tilsyn med. Jeg er opptatt av åpenhet for å vite hva som skjer, og jeg legger også et tungt ansvar på dem som skal føre tilsyn. Når en aner at noe bør gjøres, forventer jeg at det gjøres.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Det syns jeg er gripende dumt. Jeg mener at dette er prosjekter som er bra – bra for å løfte alle de ungene som lever i disse brytningene, og bra for å styrke de individene det er snakk om. Det er nettopp derfor vi i regjeringa nå har lagt fram nye læreplaner der dette er blitt fokusert på. Som likestillingsminister er jeg veldig glad for at alle innvendingene og innspillene som kom fra de skeive bevegelsene, har blitt tatt inn i arbeidet med læreplaner, for vi skal ha en skole som gjør at alle sammen, uansett hvilken identitet man vokser opp med, skal få muligheten til å utvikle seg og bli et helt og fullt menneske ut fra den man er.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Som samordningsminister på dette feltet har jeg ikke oppfattet det som veldig vanskelig, så kanskje folk ikke er så ille som Arbeiderpartiet tror. For det andre: Det var ikke krefter i regjeringa som prøvde å stoppe de grepene som regjeringa har tatt. Det var derimot regjeringa som grep inn overfor et byråkrati som ønsket å minimalisere læreplanene. Jeg skjønner at mange av faginstansene vi har, ønsket læreplaner som ikke var så omfangsrike. Men dette var et politisk grep som regjeringa tok fordi vi ønsket å styrke de rettighetene i læreplanene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Takk for spørsmålet. Dette er et spørsmål som vi jobber aktivt med i regjeringa for å finne gode løsninger på – det er strengt tatt under barne- og familieministerens ansvar – og vi har fått pålegg fra våre europeiske partnere som er med og av og til drar oss i riktig retning mot et mer fritt, liberalt og åpent samfunn. Det kan godt hende at vi må finne løsninger med det regelverket som vi har i Europa på dette feltet. Jeg håper at vi får til det viktige likestillingsgrepet det er å ha sjølstendig uttaksrett, men hvordan vi skal gjøre det, må vi komme tilbake til.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Nei, det er ikke statsråden fornøyd med. Derfor jobber vi nå med å finne en løsning som gjør at Salam skal kvalifisere seg til å kunne søke støtte gjennom Bufdir-ordningene, som alle de andre skeive organisasjonene gjør. Det håper jeg vi skal finne løsninger på, for de gjør en veldig god innsats. Vi er imponert over den frivillige innsatsen de har gjort, og vi syns de burde kvalifisert seg til å kunne søke sammen med de andre. Det jobber vi med å finne gode løsninger på.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Vi har ikke kuttet i disse pottene. Man har hatt vanlig lønns- og prisstigning og ikke snev av ABE-kutt, som noen er veldig engstelige for, i disse pottene. Men jeg ser også at organisasjonene får mer å jobbe med. Det er viktig for oss å støtte de frivillige organisasjonene, for vi tror de har noe spesielt å tilføre på dette feltet. Så vi jobber med å finne gode ordninger for de frivillige organisasjonene. Vi har også har tatt inn over oss den spesielle situasjonen Salam er i, og vi håper at vi kanskje får gjort noe med det før julen ringes inn.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
For meg handler kulturpolitikk både om hvilke verdier man legger til grunn, og om hvordan man styrer kunst og kultur, som legger grunnlag for at det skal være et mangfold av både uttrykksformer og meninger. Dypest sett mener jeg at all kunst og kultur er ytringer, så dette er ytringsfrihetspolitikk. Derfor er det også et poeng å spre makt. Det som ligger i kulturmeldingen, er at det ikke bare er i denne salen man skal forvalte makt innenfor kulturen, det er et poeng at makt spres innenfor kulturfeltet. Det er derfor vi praktiserer armlengdes avstand når det gjelder Kulturrådet, det er derfor vi ønsker armlengdes avstand når det gjelder Mediestøtterådet, det er derfor vi nå ønsker å lage samarbeidsavtaler med fylkene for å flytte mer makt ut til dem, sånn at de kan bli mer aktive utviklere av det regionale kulturlivet. Der vil jeg ha flere drivkrefter, jeg vil ha mer spredning av makt. Dermed er det feil å ønske at mest mulig makt og mest mulig penger skal være her. Jeg ønsker å gi penger ut til regionene også.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Jeg har stor medfølelse med og forståelse for at de som har jobbet på lisenskontoret, skal gjennom en stor omstilling når vi faktisk bestemmer oss for ikke å kreve inn lisens lenger. Men vi opprettholder ikke lisensavdelingen av den grunn. Det vi i stedet har gjort, er at vi har opprettet 80 nye stillinger, men det er ikke en ren overdragelse fra NRK til Nasjonalbiblioteket. Det vi har tilbudt, er opplæring til ansatte, og vi har tilbudt dem veiledning for å kunne søke på de nye jobbene vi oppretter. Vi har også prøvd å bruke alle de virkemidlene vi har som en god arbeidsgiver fra NRKs side, på å ta vare på folk og finne alternativt arbeid for dem. Sånne omstillinger er ganske tøffe, men 80 stillinger mener jeg er en god start. Det er ikke alltid vi har fått til den typen løft fra Nasjonalbibliotekets side, så det ligger et grunnlag her(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Vi jobber tett både med NRK og med Nasjonalbiblioteket for å få til gode overganger. Så må jeg jo si at jeg syns det er flott at det er mange søkere til denne typen jobber, for vi trenger gode fagfolk. Mo i Rana er også et område som ikke har så veldig høy arbeidsledighet, så det skal være mulig å lage gode overganger for folk. Vi jobber sammen med NRK og vi jobber sammen med Nasjonalbiblioteket for at de skal følge opp de ansatte på en god måte. Hvis noen av de ansatte mener at det ikke er godt nok, skal vi styrke den dialogen framover, for vi er opptatt av å behandle folk ordentlig.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Dette faller ikke helt under mitt konstitusjonelle område, men ettersom Ola Elvestuen gjør en viktig jobb for Norge og for verden i Madrid akkurat nå, skal jeg likevel prøve å svare på spørsmålet. Det er soleklart at vi har en utfordring framover med å ta vare på de kulturminnene vi har. Jeg er glad for at Senterpartiet alltid har vært på parti med Venstre ved også å se her at dette er en form for gaveforsterkning, der vi bidrar til også å få private penger inn i kulturminner, som er helt avgjørende, og den borgerlige regjeringa har vært med og virkelig løftet Kulturminnefondet. De problemstillingene som har kommet opp i den høringsrunden som har vært, skal utkvitteres videre når vi kommer med en kulturminnemelding om kun kort tid, la oss si våren 2020. Vi har fått 117 skriftlige innspill til hvordan vi bør ta grepene framover for å kunne forvalte dette på en god måte, og jeg er sikker på at klima- og miljøministeren kommer til å komme tilbake med gode svar til representanten på dette området da.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Boksatsingen som vi har hatt i år, har vært en stor suksess når det gjelder å åpne markeder for mange norske forfattere og få til det, og vi tror vi nå har passert over 1 000 litteraturarrangementer i Norge gjennom bokåret. Men det vi også valgte å gjøre i bokåret, var å legge fram en ny bibliotekstrategi. Den har ganske store forpliktelser framover, og det handler også om den første bibliotekstrategien, der nettopp skolebibliotek, folkebibliotek og universitetsbibliotek sammen går inn i en strategi der vi vil løfte hele bibliotekbransjen videre. Den forrige strategien, som også var veldig vellykket, åpnet jo for bibliotekene som møteplass. Nå styrker vi dannelse og lesing gjennom den nye bibliotekstrategien. Jeg ser for meg at vi må jobbe sammen med bransjen om hvordan vi skal styrke lesingen framover, så vi har begynt på en dialog med forlagene og mange av de andre aktørene for å få til gode prosjekter framover,(presidenten klubber) der vi kanskje kan jobbe sammen for å få til gode leseprosjekt. (presidenten klubber)
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Nå kom kommunalministeren til salen. Det var et passende tidspunkt, så da kan sikkert noen av de tingene besvares. Jeg skal fort prøve å si noe om hvilke prosesser vi har satt i gang når det gjelder det spørsmålet representanten Lundteigen hadde. Dette budsjettet har den største digitaliseringssatsingen i historien. Vi kan nå være i front i verden med å få digitalisert den norske kulturarven, og på få år kan vi være à jour med veldig mange viktige databaser. Men det pågår også mange andre, parallelle, prosesser – noen som departementet har en klar styring med, og noen som vi har stor tillit til at de ulike arkivinstansene våre skal jobbe med. Vi prøver også å få til et sterkere samarbeid og en klar ansvarsdeling mellom Nasjonalbiblioteket og Nasjonalarkivet, for de har begge viktige roller i å komme i mål med dette. Så har vi satt i gang et arkivlovutvalg, som har levert sin innstilling til regjeringa, og som vi nå har på høring for å finne ut hvordan vi skal få til en rekkefølgebestemmelse i hvordan vi kommer til Stortinget med de ulike lovendringene. Det er en så stor og fundamental endring i måten å tenke arkiv på at vi må gjøre dette skrittvis hvis vi skal klare å komme i mål. Jeg er også kjent med at Arkivverket sjøl har laget en utredning som går på antall lokaliseringer og hvor de skal være. Den har vi ikke tatt noen som helst stilling til. Det er en intern vurdering, og vi kommer til å ta stilling når det kommer på vårt bord. Men vi må la vårt arkivverk vurdere disse ulike lokaliseringene uten at vi skal instruere dem fra dag én, så vi kommer vi tilbake til fordelingen mellom de ulike lokaliseringene. Så vil jeg bare si to ting om tall og fakta i denne debatten som jeg syns har vært litt leit. Man snakker hele tiden om kutt der man har påplussinger. Jeg synes helt ærlig at vi kan diskutere uenigheter i kulturbudsjettet, men av og til lurer jeg på om jeg hadde vært bedre til å skrive opposisjonsinnleggene enn opposisjonen har vært, for opposisjonen finner på kutt som ikke finnes. Momskompensasjonen har vi en svær økning på. Idretten fikk for noen dager siden 94,1 mill. kr mer i momskompensasjon. Jeg tror ikke idretten oppfatter det som et kutt. Vi har doblet pengebruken til frivilligsentraler, og vi har hatt en stor oppbygging av mange av disse støtteordningene. Ta oss gjerne der vi er uenige, men ikke påstå at vi har kuttet i ting der vi helt systematisk har bygd opp.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-12-10:
Ut fra mitt minne siterte jeg rett fra innstillingen om at Arbeiderpartiet var enig med oss om at frivillighet var et av de områdene det var viktig at kommunene fikk mer styringsrett over. Og jeg må bare si at litt fordi vi trodde dette ville skape motstand, har vi gått inn og doblet støtta – så overgangen skulle bli mindre, at det skulle bli mer penger, at det skulle bli lettere å gjøre det. Jeg er litt opprørt over de mange negative tilbakemeldingene og at man aldri bryr seg om dem som aldri har råd til en flybillett til Oslo, alle dem som jobber med frivillighet på andre måter, alle de kommunene som ikke har vært så heldig å få en frivilligsentral, selv om vi har økt med nesten 100 stykker, fordi de jobber frivillig på andre måter. Vi, som er politikere i dette landet, skal sørge for å ta ansvar for hele dette spektret av folk, også dem som aldri har tunge interessegrupper bak seg som kan være med og stå på for at de skal ha alt bevart som det er. Jeg er opptatt av at vi skal ha mest mulig frivillighet, at frivilligheten ikke skal være styrt av staten, at frivilligheten skal bygges nedenfra. Det å tro at man fra denne sal kan bestemme det eneste saliggjørende for hva som er god frivillighetspolitikk i kommunene, kan jeg ikke være enig i. Man kan ha vurdert mange ganger hvordan disse overgangsordningene skal være, og hvordan det er, får kommunalministeren svare på. Men vi har hele tida ment at et bredt flertall har ment at frivillighetspolitikk blir best bygd nedenfra. Det å framstille 80 mill. kr pluss som et minus, er ganske kreativt. Jeg mener heller at opposisjonen kan kjefte på oss for ting vi virkelig ikke har plusset på, for det fins poster. Jeg kan hjelpe opposisjonen med å finne de postene hvis det er veldig problematisk for dem å finne poster vi ikke har plusset på, men momskompensasjonen har vi plusset på. Det er bare å ta et enkelt Google-søk, som jeg satt og gjorde på min mobil her, på hvor mye mer organisasjonene nå får. Jeg nevnte at det var over 94 mill. kr til idretten i momskompensasjon. Med et enkelt søk fant jeg at kunstforeningene var superhappy over at de fikk mange hundre tusen kroner ekstra i momskompensasjon i år fordi det er plusset på så mye. Det går ikke an å framstille 80 mill. kr i pluss som et minus. Det er ganske kreativ bokføring.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Det er veldig positivt at det er mange representanter fra flere partier som snakker om barnevern. Ørmen Johnsen snakker varmt om ting regjeringen gjør, og det er vel ingen i salen som påstår at regjeringen ikke gjør noe. Jeg tror statsråden er engasjert, jeg tror embetsverket er engasjert, jeg tror de enkelte ansatte i både private og offentlige barnevernsinstitusjoner er engasjert og prøver å gjøre en best mulig jobb. Saken er likevel at jobben ikke blir gjort. Det er i hvert fall ikke opposisjonens forslag om at mer av barnevernet bør bli offentlig, som er problemet, for det er jo ikke vedtatt. Høyre og Fremskrittspartiet har styrt i seks år. Det er ikke opposisjonens forslag som gjør at vi stadig vekk taper nye saker i Den europeiske menneskerettsdomstol. Det er Høyre og Fremskrittspartiet som har styrt i seks år. Men det viktigste er at dette heller ikke oppsto da Høyre og Fremskrittspartiet overtok i 2013. Dette er et problem som er mange tiår gammelt, som vi bare kan slutte å diskutere hvem som har skylden for, og heller snakke om hvordan vi løser sammen. Det løses ikke med 10 mill. kr eller 20 mill. kr – det løses antagelig ikke med 200 mill. kr heller. Men det løses med en omfattende reform hvor vi går gjennom hver eneste ordning, tiltak, prosess, institusjon, tilbud og system for å sørge for at ungene er trygge. Resultatet er ikke bra nok. Det er det som burde få oss til å si at ok, statsråd Ropstad har nå hele opposisjonen klar. Vi er med og gjennomfører dette enstemmig hvis han kommer til oss med en skikkelig reform og sier at dette kan vi gjøre sammen. Jeg er helt sikker på at om 5, 10, 15 eller 20 år kommer barnevernet til å eksplodere i ansiktet på oss som en gigantskandale. Det er i ferd med å gjøre det allerede. Men da heter ikke statsråden Anniken Hauglie, da heter statsråden Ropstad. Jeg skjønner ikke hvordan man vil seg selv så vondt som å sitte i en sånn stol som jeg har sittet i i nesten ti år, og ikke si vel, kom igjen, få med alle partiene, la oss gjøre dette sammen, la oss ta et felles løft. Kanskje er det sånn at vi har kommet til et samfunn hvor det er den sterkestes rett som teller. Det er lobbyistene, som kan fortelle oss at vi ikke skal ta inn noe av ekstraoverskuddet som skapes i oppdrettsnæringen, det er de sterke giverne til valgkampene, som sier at de ikke kan betale mer i formuesskatt, eller det er de som har penger til å påvirke oss i salen mest, som har mastergrader, snakker mange språk flytende og kan påvirke og delta i samfunnsdebatten. Barnevernsbarna, Nav-klienter, de fattigste i samfunnet har ingen slike talspersoner hvis ikke vi som sitter i denne salen, er det og tar et felles løft.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Kulturministeren skal ha ros for at hun tar kulturlivet på alvor. Hun har fått til økte bevilgninger på en god del områder, sikkert i en hard kamp i en regjering som har mange ønsker og behov. Nå er det klart for en ny kulturmelding, som kulturministeren varslet. Det var i kulturmeldingen til Valgerd Svarstad Haugland at opposisjonen la sitt grunnlag for Kulturløftet. Vi tok den gamle franske ideen om 1 pst. av statsbudsjettet til kultur, løftet inn av hele kulturlivet, fordi man visste at dette er et sårbart område, hvor interesse- og lobbyorganisasjonene ikke er så sterke, men hvor litt penger gir veldig store resultater. Vil kulturministeren også i sin kulturmelding gå inn for det 1 pst.-målet, slik at hun kan stå sterkere innad i regjeringen, og i samfunnet for øvrig, for å få oppslutning om et kulturløft?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Det er et litt humoristisk paradoks at kulturministeren først holder et langt hovedinnlegg hvor hun skryter av og ramser opp alle påplussingene sine, og så sier hun etterpå at det er farlig med for mange påplussinger, for da blir for mye makt samlet på Kulturdepartementets budsjett. Det er selvfølgelig ikke slik at det hindrer regioner, frivillige eller private fra å gå inn med mer penger til kultur selv om kulturbudsjettet utgjør 1 pst. av statsbudsjettet. Det henger ikke på greip. Men til et annet konkret spørsmål: I forbindelse med mediemeldingen i vår sa en samlet komité at vi forventet at kulturministeren hadde tett dialog for å sikre at de tilsatte i Mo i Rana som mister jobben når lisenskontoret blir lagt om, ivaretas på en god måte, og også at man vurderer andre oppgaver lagt til Mo i Rana, slik at de blir ivaretatt. Nå hører vi fra ansatte at ganske mange av dem frykter å stå på gata når dette avvikles, og at de ikke har fått seg jobb, og mitt spørsmål til kulturministeren er: Hva har hun gjort og hva vil hun gjøre for å ivareta de ansatte som rammes av denne omleggingen?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2019-12-10:
Det er jo fint å håpe, men når det var 450, eller var det 500, søkere til de 80 stillingene som Nasjonalbiblioteket opprettet, og de søkerne selvfølgelig kommer fra hele landet, og – helt riktig – dette ikke kan regnes som noen intern overdragelse eller forrang, krever det desto mer innsats for å sørge for at man får jobb. Opplæring og veiledning er kjempefint, men har man sørget for å få NRK, lokale Nav, andre private bedrifter og andre institusjoner til å sette seg sammen og systematisk kartlegge kompetansen og bidra til at hver enkelt arbeidstaker blir ivaretatt? Det er ingen her i Stortinget som mener at vi skulle opprettholdt lisenskontoret for å holde folk i arbeid. Tvert imot fikk regjeringen støtte for omleggingen av lisensen. Men desto viktigere var det faktisk for en enstemmig komité at det ble lagt stort trykk på å hjelpe folk inn i nytt arbeid. Hva vil statsråden gjøre framover for å hjelpe dem som ennå ikke har kommet inn i ny karriere?
Vetle Langedahl (Høyre), 2019-12-10:
Helt siden regionreformen kom, har Arbeiderpartiet kritisert regjeringen for den – at det ble brukt tvang, at oppgavene ikke kom først, og deretter at det ikke ble gitt nok oppgaver. Jeg forstår jo at Arbeiderpartiet er interessert i å ha flest mulig fylkesordførere, og at motstanden mot reformen er et utslag av det. Det jeg imidlertid ikke forstår, er kritikken Arbeiderpartiet nå kommer med, hvor vi blir kritisert for å gi nettopp oppgaver til regionene på kulturfeltet. For meg virker det som om representanten og hennes parti kommer med den vanlige kritikken på autopilot kun for kritikkens del, når de aldri er fornøyd med noe som helst. Derfor spør jeg representanten: Hvis hun kunne flytte noe over til fylkene på kulturområdet i dag, hva ville det vært?
Vetle Langedahl (Høyre), 2019-12-10:
Ingen setter så stor pris på effektivisering og avbyråkratisering som Høyre-folk. Derfor var det også en av de viktigste sakene vi gikk til valg på i 2013. Jeg kan sette pris på at Senterpartiet også er opptatt av det. Men i sitt alternative statsbudsjett legger Senterpartiet inn så store kutt i – la oss kalle det – kulturelt byråkrati, som Kulturrådet og Kulturdepartementet, at det f.eks. innebærer en nedleggelse av distriktskontorene i Kulturrådet. Spørsmålet mitt til Senterpartiet er derfor: Hvorfor kutter man og effektivt legger ned viktige kulturinstitusjoner – eller kulturelt byråkrati, om en vil kalle det det – i distriktene?
Vetle Langedahl (Høyre), 2019-12-10:
Jeg hører representanten si at dette ikke vil gå ut over disse arbeidsplassene i distriktene, at man heller vil kutte i konsulenttjenester. Men faktum er at Senterpartiet kutter nesten 20 mill. kr i Kulturrådets administrasjon. Det medfører nedleggelse av kontorene i Trondheim og Bodø. De kutter totalt 60 mill. kr i byråkrati på kulturbudsjettet. Det er rett og slett ikke mulig å kutte så mye i byråkrati uten at det går ut over arbeidsplasser som er flyttet ut av Oslo. Hvorfor legger Senterpartiet ned utflyttede arbeidsplasser og bygger ned kulturens infrastruktur?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-10:
Barnevernet må bli bedre. Senterpartiet vil styrke familievernet for å forebygge og hjelpe familier. Barnevernet skal bidra til at barn og unge får trygge oppvekstvilkår. Norge har en stolt tradisjon i å ta vare på og beskytte barn, bl.a. med innføring av verdens første barnelov og etablering av verdens første barneombud. Det finnes godt barnevern i dagens Norge, som hjelper og støtter familier og barn med utfordringer. Men det finnes også dårlig barnevern, som kan gjøre skade. Målet må være å utvikle et trygt barnevern for framtiden med høy kvalitet, som har tillit i befolkningen. Folkevalgte må kunne følge opp de lovpålagte oppgavene. Senterpartiet vil styrke fellesskapsløsningene. Vi mener at ansvar og drift av viktige velferdstjenester fortsatt skal ligge hos kommuner og fylkeskommuner, og mener at for utbredt bruk av anbud innen barnevernet er uheldig. Det trengs en styrket bemanning i det kommunale barnevernet, og vi prioriterer 150 mill. kr til det i vårt alternative statsbudsjett. Flere steder er det for stor gjennomtrekk og for høyt sykefravær, for stort arbeidspress og lang saksbehandlingstid. Dette påvirker kvaliteten, arbeidsmiljøet og muligheten til å yte gode og forsvarlige tjenester. Fellesorganisasjonen og Barneombudet har gjentatt at barnevernet må få flere ansatte. Det er derfor uforståelig at regjeringen ikke tar disse signalene på alvor. I forslaget deres til statsbudsjett for 2020 er det få tiltak for å bedre situasjonen, og i representant Langedahls logikk her fra talerstolen nå nettopp har Senterpartiet over 4,4 mrd. kr til kommunal sektor, der mye kan tilfalle barnevernet. Men så enkelt er det ikke. Vi vet at en høy andel barn med tiltak i barnevernet sliter med psykiske lidelser og har et sammensatt behov for helsetjenester. Samtidig kommer det varselsignaler om at tilbudet er for dårlig. Senterpartiet mener psykisk helsehjelp i barnevernet må styrkes, og har lagt inn et representantforslag om saken. Videre er dommene i Den europeiske menneskerettsdomstol samt i tilbakemeldingene fra FNs barnekomité, Riksrevisjonen, Helsetilsynet og Forandringsfabrikken tydelige på at det må flere tiltak til. Det gjelder særlig barns medvirkning, barnevernets kompetanse, håndtering av akuttsaker, samhandling med øvrig hjelpeapparat og kvaliteten i barnevernsinstitusjonene. Barn i barnevernet opplever for mange flyttinger, unødig bruk av tvang, utstrakt bruk av enetiltak og manglende helsetiltak. Regjeringspartiene må erkjenne kritikk som er faglig forankret, med intensjon om å styrke og forbedre barnevernet vårt. Forslaget til ny barnevernslov foretar ikke en helhetlig nok gjennomgang av faglig status, og det vil Senterpartiet følge opp. Vi mener det må tas politisk initiativ til en helhetlig og faglig gjennomgang.