Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2016-04-07:
Det er, som saksordføreren var inne på, forholdsvis stor enighet i saken, så jeg tenkte jeg bare skulle gjøre en visitt innom et par av merknadene fra Senterpartiet og SV. Men la meg begynne med at regjeringen vil skape pasientens helsetjeneste. Pasienten settes i sentrum, ventetider skal ned, og kvaliteten skal heves. Det norske samfunnet vil gjennomgå store endringer fram mot 2030. Utvikling i folketall, alderssammensetning i befolkningen, endringer i sykdomsbildet og folks forventninger til kvalitet og standard vil få stor betydning for planlegging av framtidens helsetjenester. Å etablere, omstille og utvikle spesialhelsetjenester tar tid. Dette vet representantene fra Senterpartiet og SV godt, da de – i regjering – allerede i Meld. St. 16 for 2010–2011, Nasjonal helse- og omsorgsplan 2011–2015 skisserte variasjonene mellom helseregionene i bruk av avtalespesialister. Riksrevisjonen kommer i sin kontrollrapport med anbefalinger til Helse- og omsorgsdepartementet vedrørende de regionale helseforetaks bruk av avtalespesialister. Dette har regjeringen allerede tatt tak i. Vi må utnytte psykologer og legespesialisters kapasitet mer, også de private som har avtaler med det offentlige. Målet er å redusere ventetider og gi god behandling til pasienten. Vi holder det vi lover i regjeringserklæringen, og legger nå til rette for at det skal bli flere avtalespesialister, og at avtalespesialistene skal brukes mer. Dette sa helse- og omsorgsminister Bent Høie da han ble forelagt Riksrevisjonens rapport. I regjeringens politiske plattform står det bl.a. at regjeringen vil utvide antallet hjemler for avtalespesialister og benytte avtalespesialister mer. På denne bakgrunn ble det i 2014 gjennomført en dialogprosess om avtalespesialistordningen mellom Helse- og omsorgsdepartementet, Den norske legeforening, Norsk psykologforening og de regionale helseforetakene. I dialogen ble bl.a. avtaleverk, rapportering og finansiering satt på dagsordenen, bl.a. endringer i gjeldende inntektssystem. De rammeavtaler som er inngått mellom de regionale helseforetakene og de to foreningene, ble reforhandlet høsten 2015 og trådte i kraft i januar i år. Arbeidet med et forsøksprosjekt der avtalespesialistene skal vurdere og tildele pasientrettigheter har startet. Det tas sikte på å starte opp forsøksprosjektet i 2017. Så Senterpartiet og SVs forventninger er allerede innfridd. Avtalespesialistene er privatpraktiserende leger eller psykologer som får driftstilskudd fra staten. Avtalespesialister vurderer og behandler tilstander som ikke krever innleggelse tilsvarende sykehusenes poliklinikker. Avtalespesialisten kan tilby vurdering og behandling ved henvisning fra fastlege. Uten henvisning gjelder ikke spesialistens driftsavtale, og man må selv dekke behandling. Helse Sør-Øst har i dag 1 100 avtalespesialister fordelt på 2,8 millioner innbyggere, dvs. 2 550 innbyggere per avtalespesialist. Helse Vest har 300 avtalespesialister fordelt på 1,1 million innbyggere, dvs. 3 667 innbyggere per avtalespesialist. Helse Midt-Norge har 145 avtalespesialister fordelt på 710 000 innbyggere, dvs. 4 897 per avtalespesialist. Helse Nord har 85 avtalespesialister fordelt på 481 000 innbyggere, dvs. 6 559 per avtalespesialist. Mange vil si at vi har verdens beste ambulansetjeneste: biler, båter, helikoptre og fly – hjelpen kommer. De som trenger det, kommer til et sykehus som kan hjelpe. Den medisinske utviklingen i dag er meget avansert, og det trengs ulike spesialister. For å gi den beste behandlingen samler vi fagfolkene i høykompetente miljøer og nettverk slik at pasienten får den beste behandlingen. Vi løser geografi med teknologi. Vi er langt framme på teknologi. Røntgenbilder tatt ett sted sendes til en spesialist et annet sted, som kan tolke dem. Vi tenker langsiktig og helhetlig, og vi har satt oss mål. Snart er vi der. Når helgelendingen blir syk i Finnmark, vil finnmarksykehuset kunne slå opp i hans eller hennes journal. Helse Nord er først ute med å ta i bruk denne teknologien.