Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Regjeringen har lagt fram forslag om å innføre særskilt ventetidsgaranti for barn og unge med psykiske lidelser og unge rusmiddelavhengige under 23 år. Komiteen understreker at dette er utsatte og sårbare grupper, og at erfaring viser at disse hittil ikke alltid har fått et tilfredsstillende tilbud innenfor spesialisthelsetjenesten. I Dokument nr. 3:7 for 2006-2007, Riksrevisjonens undersøkelse av tilbudet til barn og unge med psykiske problemer, kom det sterk kritikk av mange forhold – det gjelder både ventetid, behandlingskvalitet, mangel på tilgjengelige data samt en rekke andre forhold. Undersøkelsen viste også at tjenestene varierte sterkt fra region til region, og også innenfor samme region. Pasientrettighetsloven § 2-2 fastsetter at når en pasient er henvist til sykehus eller spesialistpoliklinikk, har pasienten rett til å få sin helsetilstand vurdert innen 30 dager. For barn og unge under 23 år vil fristen for vurdering nå settes til maks ti dager. Dersom pasienten har rett til nødvendig helsehjelp, skal det også fastsettes en individuell frist for når denne hjelpen senest skal gis. Når det gjelder barn og unge under 23 år, skal det fortsatt settes en individuell frist, men ingen skal nå behøve å vente mer enn 65 virkedager. Det ligger også i saken at maksimalfristen vil bli vurdert satt lavere når forutsetningene ligger til rette for det. Dersom behandlingsfristen oversittes, skal pasienten få rett til behandling ved andre helseforetak, private behandlingssteder eller i utlandet. Det innføres også en plikt for de regionale helseforetakene til å utpeke det nødvendige antall institusjoner eller avdelinger som skal ha plikt til å motta pasienter som trenger akutt eller øyeblikkelig rusbehandling. Rask og tidlig behandling kan bidra til å hindre et langt liv med sykdom, rus og kriminalitet, og manglende behandlingstilbud kan derfor ha store menneskelige og samfunnsmessige konsekvenser. En enstemmig komite går derfor inn for å innføre en ventetidsgaranti både for vurdering av helsetilstanden og for videre behandling. Komiteens flertall, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, mener at det er behov for en større bredde og flere spesialiserte behandlingstilbud. Disse pasientene må få en reell rett til å velge mellom flere alternativer under fritt sykehusvalg, og ikke bare når det oppstår fristbrudd. Disse partienes medlemmer har registrert Regjeringens og helseforetakenes motvilje mot å la behandlingstrengende benytte private avtalespesialister og døgnbaserte behandlingstilbud, noe som vil være nødvendig for å innfri dagens vedtak – hvis ikke dette skal få uønskede vridningseffekter. En samlet komite viser til det positive tilbudet som gis ved Capio Anoreksi Senter i Fredrikstad, og mener at dette er et tilbud som må fortsette å eksistere. Klinikken har søkt om å bli godkjent som sykehus, og ønsker å komme inn under fritt sykehusvalg, men vil med dagens ordning også være avhengig av avtale med helseforetakene. Komiteen har påpekt viktigheten av å opprettholde forskjellige behandlings- og rehabiliteringstilbud til rusavhengige. Det gjelder både LAR og legemiddelfrie tilbud med rehabilitering. Fremskrittspartiet mener at det også skal kunne benyttes institusjoner uten faste avtaler med helseforetakene. Komiteens flertall, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, påpeker at det mangler mye fagkompetanse i DPS-ene og i kommunene, og at det fremdeles er stor mangel på lege- og psykologspesialister. Man forventer en effektivisering av det offentlige behandlingstilbudet ved at arbeidstiden i større grad brukes til pasientrettet virksomhet. Disse partienes medlemmer mener også at sykehusets økonomi i for stor grad styrer tilbudet som gis, noe som fører til en for høy terskel for å få spesialiserte eller døgnbaserte tilbud. En samlet komite mener det er viktig at vurderingen foretas av psykiater eller psykologspesialist. Komiteen mener en fortsatt styrking av kompetansen i kommunene må videreføres, og at det må vurderes å videreføre en fortsatt øremerket satsing innenfor psykiatrien. Uten store endringer i behandlingstilbudet ser medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre en fare for at antallet som får innfridd rett til behandling, og kvaliteten på behandlingen, tilpasses det eksisterende behandlingstilbudet, og ikke omvendt. Det forventes ikke direkte økonomiske konsekvenser som følge av innføringen av ventetidsgaranti, men Fremskrittspartiet stiller seg tvilende til dette og har derfor i sitt alternative budsjett lagt inn 100 mill. kr ekstra i psykiatrimidler rettet mot barn og unge. Komiteens flertall, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, forutsetter at Regjeringen følger opp med de nødvendige bevilgninger for å sikre at en slik garanti ikke får negative konsekvenser for andre aldersgrupper innenfor samme diagnosegruppe, og ber om at forskriften legges fram for Stortinget før den iverksettes. Jeg vil også ta opp forslaget som Fremskrittspartiet har i saken.