trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-11:
Eg synest gjerne Kenneth Svendsen skulle ta seg sjølv i nakken. Det er ingen gong etterslepet på transport har auka så mye som då han hadde budsjett saman med Bondevik. Det einaste han fekk til, var ei rundkjøring i Fauske – nei, tre rundkjøringar var det vel gjerne. Elles var det éin million til vegvedlikehald, og etterslepet auka og auka. Så kvifor han står her og skrik og okkar seg, har ikkje eg noka forståing for. Tvert imot må du ta ansvar når du har ansvar, gut! Det lærte i alle fall eg som lite barn. Så eit par ord til om Nord-Noreg. Tromsbanen har vore nemnd av fleire. NEW Corridor har vore nemnd. SV er positive til begge og ønskjer sjølvsagt å gå vidare med dei. Me jobbar med dei i forhold til NTP som ei viktig problemstilling. Det er jo eit av desse områda der me ikkje har jernbane, Sahl, og det vil eg gjerne ha. Eg ville gjerne hatt eit OL òg, eg, men no blei det jo ikkje noko OL, for Oslo-mafiaen tok knekken på OL – då meiner eg i pressa. Så til ei sak som me stadig kjem tilbake til – Rygge. Eg må seia eg blir litt fortvila når eg hører Engeset og Holten Hjemdal stå her og seia at no må Regjeringa ta ansvar. For eitt år sidan kom de og sa at nei da, det kjem ikkje nokon omkamp her. Det blir ikkje nokon omkamp om denne saka, tvert imot – nei, det blir dette, det kjem ikkje noko meir. Så går flyplassen dårleg, og då seier de at det er Regjeringas ansvar, no må me ha fleire passasjerar. Nei, de må nok ta ansvar. SV har vore knalltydelege på at me ikkje ville det som blei gjort sist. Så kjem de no og driv omkamp på ei sak på denne måten. Eg må seia at det står liten respekt av ein sånn måte å driva politikk på. Så må eg òg spørja desse frå Høgre og Kristeleg Folkeparti, som er med i klimaforliket. Er det sånn at flyplassen på Rygge skal redusera flytrafikken på Gardermoen, eller skal han auka flytrafikken i Noreg? Ein kan på ein måte ikkje velja begge delar. Og er det sånn å forstå at ein meiner at tog, f.eks. lyntog i Göteborg, er lurt, og er det lurt i Noreg, som ein har meint så langt fordi ein ønskjer å ta klimaansvar? Skal ein då satsa meir på å byggja ut store flyplassar for å få meir flytrafikk? Eg forstår ikkje korleis dette heng i hop. Eg er mest overraska over at ein ikkje tenkjer på krysssubsidiering, at ein ikkje tenkjer på klima, og at ein ikkje står for det ein sa for eitt år sidan, då ein sa at «this is it!» No kjem ein altså med ein omkamp. Det beklagar eg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-11:
Det blir argumentert for at ein skal sleppa å bruka Gardermoen og dermed spara drivstoff, og det er ein god miljøpolitisk grunn for å skifta meining, seier Venstre. Men då må det vera ein enorm vekst på flyplassen på Rygge, sånn at ein kan tena pengar. Ein akkumulerer altså då allikevel meir trafikk og meir forureining. Så logikken i dette forstår eg ikkje dersom ein skal bruka klimaet for å argumentera for det. Ein annan ting er det som Engeset og Holten Hjemdal argumenterer for – ein omkamp, fordi dei meiner at dette er lurt for Østfold. Men når det gjeld klimaet, heng det ikkje på greip i det heile.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Det er jo hyggelig å høre at komitélederen i hvert fall anerkjenner at tilstanden på norske veier og i norsk samferdsel ville ha vært en helt annen hvis det hadde vært de borgerlige partiene som hadde fått viljen sin, og han ikke hadde vært med på å få til et forlik med de rød-grønne partiene. Så har vi endelig fått konstatert at også Fremskrittspartiet mener det. Men det er også spennende å høre at nestlederen i Fremskrittspartiet nå er fornøyd og stolt over at han ikke kutter i jernbanen. Betyr det da at han innser at den politikken som Fremskrittspartiet tidligere har bedrevet, var feil, at det var feil å legge inn de store kuttene i norsk jernbane? Jeg må også spørre om hvorfor det nå ligger inne et kutt på 200 mill. kr på den statlige kjøpsordningen, som jo vil bety et redusert tilbud og en dårligere miljøpolitikk.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Representanten Helleland er inne på eID her, og han har engasjert seg sterkt i den saken før. Han hadde bl.a. en interpellasjon tidligere i år hvor han sier: «Min interpellasjon i dag er et uttrykk for utålmodighet.» Han spør når statsråden vil ha elektronisk ID klar for lansering her til lands, og sier at fornyingsministeren burde hatt større ambisjoner enn dette, og sier at «det vet jeg at ministeren har, men tempoet har manglet». Det Høyre anser som det absolutt avgjørende skrittet, er å innføre en nasjonal eID, og jeg antar da ganske raskt. Da er det litt merkelig at Høyre kutter 40 pst. i Direktoratet for forvaltning og IKT. Det er vel neppe det lureste du kan gjøre å rasere et helt direktorat, hvis du ønsker eID raskt. Er det ikke bedre at folk får gjøre jobben sin enn at de må gjennom store omstillinger? Eller er det slik at Høyre er mer opptatt av ideologi og anbudsutsetting enn å få innført eID?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Jeg legger merke til at det er mange representanter fra opposisjonen, særlig Fremskrittspartiet, som mener at denne regjeringen ikke gjør en forskjell. Jeg vil jo si at når vi bevilger 100 mill. kr til å ruste opp i Oslotunnelen og signalanlegget på Oslo S, slik at ting blir bedre der, så utgjør det en forskjell. Når vi følger opp det med å bevilge ytterligere 200 mill. kr der, gjør det en forskjell. Penger går det an å se på som uttrykk for «forskjell gjort», så blir det kanskje litt lettere å skjønne det. Det er ikke skryt, men realiteter. Men det er kanskje det som er så irriterende for opposisjonspartiene at man blir nødt til å gå opp her og heve stemmen til det slitsomme. Samferdsel er blitt gjort til et «personlig ansvar» av denne regjeringen, ble det sagt, fordi man må betale bompenger. Per Sandberg gikk så langt som til å si at det var lett for representanten Wickholm når han kunne bruke andre folks penger. Vel, jeg lurer på hvilke penger det er Per Sandberg bruker når han bruker mange milliarder kroner på veibygging gjennom andre tiltak i dette landet. Jeg regner med at det ikke går av egen konto, men at det enten er fellesskapets oljeinntekter, skatteinntekter eller andre avgifter som går til å betale det. Uansett er det penger som det norske fellesskapet eier sammen, og som vi i denne sal bestemmer hvordan vi skal bruke. Penger som er samlet inn i en kurv langs en vei, er ikke noe mindre verdt enn penger som er tatt inn over skatteseddelen. Jeg skjønner ikke hvorfor representanten Sandberg og andre i Fremskrittspartiet har så veldig vanskelig for å skjønne det. Så får jeg kritikk fra representanten Sortevik fordi jeg ikke har lest merknadene, eller hva han nå oppfordret til å gjøre. Poenget mitt er at Fremskrittspartiet kutter i belønningsordningen. De gir uttrykk for at de ikke har tro på pisk og gulrot for å få til bedre trafikkavvikling i Oslo. Her tror man bare på gulrot. Men dette henger sammen, for vi er nødt til å kunne sperre noen gater, slik at bussen kan kjøre fortere igjennom, og at mange hundre mennesker som sitter i buss, skal slippe å stå i kø, for at bussen skal bli mer attraktiv, og for at det å kjøre kollektivt skal bli mer attraktivt. Fremskrittspartiet og Sortevik viser gjennom den merknaden at de ikke har forstått, ikke har tatt inn over seg den veldig viktige analysen som bl.a. kommer fram i forslaget til Nasjonal transportplan, at det ikke går an å bygge seg ut av trafikkproblemene i byene. Det er ikke nok areal til å bygge store veier her i Oslo sentrum til å kunne avvikle all trafikken hvis vi ikke sørger for at noen mennesker kommer seg over på buss, trikk eller T-bane, og da er vi nødt til å premiere disse.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Det må ha irritert representanten Asmyhr kraftig at jeg påpekte fra denne talerstolen at det ikke er noe mer moralsk å bruke skattepenger, avgiftspenger eller oljepenger til å bygge vei enn det er å bruke bompenger. Det er gjerne de samme folkene som har betalt dem, og det er staten som setter pengene ut i livet og sørger for at det bygges infrastruktur. Asmyhr vil ha goder for de pengene han betaler som bilist, og det skal han få. For flere folk som bruker kollektivtrafikk, betyr mindre kø på veiene, altså får bilistene noe igjen for det de betaler for. Men jeg synes prinsippet om at det er de som betaler, er de som skal få noe igjen, er litt rart. Jeg har ennå ikke sett i Fremskrittspartiets budsjett at de som betaler alkoholavgift, er de som skal få denne tilbake, eller det er de som betaler tobakksavgift, som skal få denne tilbake. Det kunne være interessant for noen av oss, tenker jeg. Jeg reagerer også på å bli tillagt meninger jeg ikke har, om at jeg ikke er for veier i det hele tatt.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Representanten Rudihagen innledet med å si at regjeringspartiene hadde skrevet ganske lite, og at det var opposisjonen som skrev. Det er for så vidt riktig. Det er på en måte opposisjonens mulighet til å synliggjøre politikken når vi har en budsjettbehandling. Samtidig var representanten Rudihagen i innlegget sitt nå mye mindre offensiv når det gjaldt alternativ finansiering, OPS-prosjektfinansiering, enn det vi har hørt representanten har vært ellers. Når en går igjennom budsjettinnstillingen, finner jeg egentlig bare ett nytt punkt som regjeringspartiene har lagt fram, og det er kapittelet «Likestilling». Da er spørsmålet om det er det nye satsingsområdet. Det står bl.a. at det er behov for «å fremme likestilling i transportpolitikken», og at kvinner kjører bil i mindre grad enn menn, osv. Hvilke tiltak ønsker regjeringspartiene å komme med, og vil dette bli et hovedsatsingsområde i NTP?
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Det er ikke representanten Helleland som styrer Høyres finanspolitikk, men han har jo en viss innflytelse. Jeg vil tro at i en situasjon der landets økonomi kneler, der bedrifter må si opp folk, der det er mangel på nye jobber, vil det være naturlig å bruke noe ekstra midler. Det har Høyre gjort før. Vi bruker også motkonjunkturtiltak når det er nødvendig, og handlingsregelen er ikke en regel som en skal forholde seg til helt slavisk når det går nedover med økonomien. Det som er forskjellen mellom Høyre og Fremskrittspartiet i denne saken, er jo at Fremskrittspartiet ønsker å bryte handlingsregelen hvert år, hele tiden, hver eneste dag, og ønsker å bruke mer oljepenger uansett om det er gode eller dårlige tider. Vi ønsker å sette inn ekstra offentlige ressurser når næringslivet sliter, når den enkelte står i fare for å miste jobben, og det er en politikk som jeg tror er riktig.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Det siste representanten Langeland snakket om, har dessverre blitt fjernet fra våre budsjettkapitler – hvis det var eID han snakket om; jeg syntes det var el-ID, så jeg var litt i tvil. Men eID er noe jeg absolutt er positiv til, men det kuttet som er foretatt på kommunalbudsjettet, går jo på det nye direktoratet i Florø, der vi ønsker en helt annen løsning, ved nærmest å sette Statskonsult ut på anbud. Nok om det. Når det gjelder det andre – mer marked, mer privatisering – vil jeg si at hvis Langeland med det mener at vi ønsker å stimulere økonomien gjennom skattelettelse, er det riktig. Noe av det som vel næringslivet unisont har pekt på, er at de to grepene Regjeringen gjorde i dette budsjettet for å tekkes SV – det var antakelig ingen andre som bad om det – nemlig å øke arveavgiften for de familieledede bedriftene og skjerpe formuesskatten for dem med ganske stor formue, vil bidra til det motsatte av det Langeland og jeg ønsker, nemlig økt verdiskaping i årene framover.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Jeg konstaterer at representanter fra posisjonspartiene har klart å finne ett punkt å ta Høyre på – det er det punktet som vi har fjernet fra våre budsjettkapitler, og som vi har overført til kommunalkomiteen. Det kuttet redegjorde jeg for i min svarreplikk til Langeland, så jeg regner med at representanten Wickholm hørte det. Det er ikke slik at en må ha svære offentlige direktorat for å kunne iverksette en eID for å etablere Minside. Jeg så at statsråden var på fjernsynet i går og skulle forklare folk hva PIN-koder er. Det er bra. Det er viktig å få folk til ta dette i bruk, og det er også viktig at vi skaper løsninger. Vi har pekt på løsninger, bl.a. de bankene bruker, som i alle fall kan være gode overgangsordninger inntil en har et tryggere system. Jeg tror bank-ID fungerer såpass trygt at folk flest tar sjansen på å bruke det når de skal ta ut penger i banken. Da måtte det også være mulig å kunne hente ut offentlig informasjon gjennom et sånt system, og at en også får en elektronisk signatur. Men som sagt – dette hører ikke til vårt budsjettkapittel, representant Wickholm. Jeg tar opp det forslaget som Høyre har, og de forslagene vi har sammen med Kristelig Folkeparti og/eller Venstre.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Etter å ha lest igjennom budsjettforslaget som vi har til behandling i transportkomiteen, er det vel egentlig lite grunnlag for replikker i det hele tatt. For av det budsjettet som vi behandler, med en totalramme på 29 milliarder kr, er det 45 mill. kr som er statsråd Grande Røys’ ansvar i denne budsjettbehandlingen. Allikevel: Det er et viktig område, og det er viktig at vi får fart på moderniseringen av Norge. Fornyingsdepartementet har ikke akkurat bidratt til så mye fornying. Men jeg så at statsråden var på tv i går for å forklare det PIN-kodesystemet som nå er sendt ut, som framstår som litt uforståelig for folk flest. Hva gjør Regjeringen nå for at dette skal være noe som alle kan ta i bruk? Er det nok å sende ut et skjema med noen PIN-koder og si at dette kan man bruke her og der? Det er svært mange i befolkningen som ikke har den elektroniske kompetansen som er nødvendig.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Det var godt å få fastslått at det å konkurranseutsette virksomheten i Vegvesenet og frigjøre Mesta har gitt innsparinger, men mye av det har gått bort ved at både olje- og asfaltpriser har økt så kraftig at funksjonskontraktene har blitt dyrere. Når en hører på Torstein Rudihagen, får en jo av og til inntrykk av at han skulle ønske – det har han vel også sagt – at det ikke var gjort, altså at Mesta var skilt ut. Da er jo spørsmålet til regjeringspartiene: Hvorfor er ikke Mesta da tatt tilbake og inn i folden i Vegvesenet, hvis det hadde vært så mye bedre? Jeg har ikke opplevd at Regjeringen har omgjort noen av de reformene som ble innført i forrige periode, men de har heller ikke kommet med noen nye. Så var det til klimakamerat Langeland, som var bekymret for flytrafikken på Rygge. Det Langeland sikkert vet, er at de aller fleste flyene på Rygge går sørover. Det vil si at hvis man flyr fra Rygge og er fra Østfold, slipper man å kjøre mange mil opp til Gardermoen, og man slipper å fly ned igjen. Og det vil si at man sparer tusenvis av liter drivstoff for hver eneste avgang, og derfor er Rygge et veldig godt alternativ for svært mange i Østlandsregionen. Hvis man i tillegg får fart på jernbaneutbyggingen med Oslo–Ski, vil Rygge bli et enda bedre klimaalternativ framover. Så ble representanten Tenden og jeg beskyldt for å sutre, av solstrålen fra Stange. Nå så jeg at solstrålen nettopp forlot bygningen, så da er det vanskelig å ta direkte tak i det, men det blir vel referert. Da jeg var liten, lærte bestemoren min meg et stev da jeg gråt, og det begynte slik: «Ikkje sutra e og ikkje gret e». Resten skal jeg ta ved en annen, passende anledning! Men jeg synes at det å komme med forslag til nye løsninger, som opposisjonen har gjort, det å foreslå en alternativ politikk, ikke er sutring. Det å be om samarbeid og brede løsninger i transportpolitikken er ikke sutring. Det er politikk, det er parlamentarisme, det er debatt – noe som det er blitt stadig mindre rom for med denne regjeringen, med den debattformen vi har nå, der opposisjonen fremmer forslag på forslag, men blir møtt med en kald skulder. Jeg hadde håpet på litt mer imøtekommenhet. Jeg hadde håpet at de som er for at Rygge skal få fjernet passasjertaket sitt, kunne stemme for det. Jeg hadde håpet at vi kunne fått en reell votering over enkelte saker. Men det blir det ingenting av.
Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Jeg skal være kort. På bakgrunn av det representanten Tenden sa om at hun ville støtte forslag nr. 21, fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti om Rygge lufthavn, og også på bakgrunn av de signaler vi har fått, iallfall halvveis, om at enkelte kunne tenke seg å stemme for det forslaget, ber jeg rett og slett om at det blir votert separat over forslag nr. 21.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Vi får prøve å komme oss inn på fast land igjen. Representanten Rudihagen understreket at Arbeiderpartiet har mest tro på penger i samferdselssektoren. Det har også Kristelig Folkeparti. Men vi har også tro på at ved å organisere oss på et litt annet vis, ved å endre litt på finansieringsstruktur, kan det være mulig å få mer ut av pengene. Vi har flere ganger utfordret samferdselsministeren når det gjelder dette, og har fått til svar at hun ikke har noen motforestillinger mot å prøve verken nye finansieringsordninger eller å endre på struktur. Men det har ikke kommet noe på det området. Det er da vi i Kristelig Folkeparti stiller oss spørsmålet: Er det Arbeiderpartiet som er proppen her, slik at vi ikke får endringer verken i finansieringsordninger eller i struktur?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Jeg merket meg at representanten Langeland sa at han var opptatt av å bygge gang- og sykkelveier. Men han vil ikke være med på en samlet opposisjons forslag om en belønningsordning for å sikre trygge skoleveier. Langeland, undertegnede og hele komiteen har vært på mange komitéreiser i løpet at perioden, og vi har møtt foreldre med barn og barnevogner langs veiene som viser sin frustrasjon over at man har et betydelig antall veier, gjerne skoleveier, som ikke har gang- og sykkelvei. Vi var f.eks. i Aust-Agder og stanset på E18 ved en skole, der Langeland gav høylytt uttrykk for at man ikke skulle bruke barn for å få nye veier. Hva er representanten Langelands forhold til at man må bygge noe ny vei dersom man skal få gang- og sykkelvei?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Ja, jeg vil ta opp forslagene fra Kristelig Folkeparti og Venstre.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Hvem som oppfyller sin egen NTP, kan vi jo stille spørsmål om ut fra de listene vi har fått over prosjekter som ikke er gjennomført. Representanten Tor-Arne Strøm har utallige ganger minnet meg på disse luftmilliardene. Jeg har i ettertid skrytt av den sittende regjering fordi den har oppfylt NTP når det gjelder midler. Men jeg er svært skuffet over oppfølgingen når det gjelder Nord-Norge. Jeg skal komme tilbake til det i et eget innlegg. Men jeg tror jeg vil si det slik: Når det gjelder bevilgningene til Nord-Norge i løpet av denne perioden, har vi ikke vært i nærheten av luftmilliarder engang, på tross av at vi har tidenes satsing på samferdsel. Og det vil jeg tro at representanten Tor-Arne Strøm også føler seg betydelig ansvarlig for.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Jeg takker for den velvillige innstilling som representanten Sandberg har overfor Kristelig Folkeparti når det gjelder den jobben som vi har gjort nå i løpet av denne perioden med å forsøke å tenke nytt når det gjelder finansieringsformer, og når det gjelder struktur. Hvem som har tilnærmet seg hverandre, kan man stille spørsmål ved. Kristelig Folkeparti ønsker å få en mer effektiv utnyttelse av de midlene vi bruker i transportsektoren, og jeg er glad for at en samlet opposisjon nå faktisk står bak det. Når det gjelder det å samle alt i én transportetat, har ikke Kristelig Folkeparti tatt stilling til det på det nåværende tidspunkt. Men det vi har diskutert, er om det er tjenlig at vi har samferdselen langs kysten og samferdselen på land fordelt på to departementer. Så det kan vi nok komme tilbake til på sikt.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Hvis representanten Langeland viser til den jobben vi har gjort på samferdselssektoren, og at vi forholder oss til det, er det utelukkende et forsøk fra Kristelig Folkeparti på først og fremst å få til en mer effektiv framføring av særlig store prosjekter. Det har med finansieringsløsninger å gjøre, det har å gjøre med at man skal ha en avklart finansiering når prosjektet settes i gang. Og hvis man får problemer underveis, skal man ha en statlig låneordning som man kan ty til for å slippe å vente på et eventuelt nytt budsjett. I tillegg tror vi at det er mulig å tjene på å gjøre samferdselsetatene om til statsforetak, slik at de får en noe større frihet innenfor rammer til å bruke pengene på en mer fornuftig måte, samtidig som de blir egne rettssubjekter som kan ta opp lån, enten av det statlige lånefondet eller i det private markedet. Noe mer er det egentlig ikke som ligger i de nye utfordringene vi har pekt på.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Senterpartiet har i tidligere sammenhenger vært opptatt av å ta vare på Redningsselskapet. Nå har Redningsselskapets sentralstyre nylig besluttet å ta to av de 26 fast bemannede skøytene ut av beredskapen for 2009, og de sier at salg av båter kan bli aktuelt i den økonomiske situasjonen som de er i, og på grunn av de kuttene som ble gjort i budsjettene fra den sittende regjering når det gjelder Redningsselskapet. Selskapet bruker altså 300 mill. kr samlet på drift av sjøredningstjenesten. Transportøkonomisk institutt beregnet i 2005 at selskapets innsats årlig utgjør 1 milliard kr i direkte samfunnsnytte. Mitt spørsmål til Senterpartiet er om man er fornøyd med den utviklingen i budsjettene som vi nå opplever når det gjelder Redningsselskapet. Er det sånn at man har kommet i dårlig selskap med et parti som ikke er så opptatt av frivillige organisasjoner?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Det går mot slutten av en fireårsperiode med rød-grønn regjering og med statsråd Navarsete på samferdsel. Jeg har flere ganger gitt ros til ministeren for å være offensiv, og det står jeg ved. Samtidig må jeg konstatere at Regjeringen har vist svært liten vilje til å komme opposisjonen i møte. Alle gode forslag stemmes ned på ren refleks, og når det sendes skriftlige spørsmål til statsråden, har faktisk undertegnede opplevd at før svaret kommer fram til representanten, står det om det i avisene. Vi hadde en debatt om fornying tidligere denne uken som nærmest var en boikottoperasjon fra de rød-grønne representantene. Statsråden måtte møte, men det var intet nytt. Det var nærmest bortkastet tid. Mitt spørsmål til statsråden er: Er statsråden fornøyd med det samarbeidsklimaet som er blitt skapt mellom opposisjonen og posisjonen innenfor samferdsel denne perioden?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Vi har en offensiv kyst- og fiskeriminister, og jeg gleder meg særlig over løsningen for Stamsund havn. Jeg er veldig takknemlig for det. Det er en annen sak jeg gjerne vil nevne, og det er Stad skipstunnel. Vi opplever et stort engasjement for Stad skipstunnel, og det er mange spente langs kysten som lurer på hva som blir den endelige konklusjonen. Opposisjonen har samlet seg om å be om at vi får en sak til Stortinget så snart som mulig, i hvert i løpet av våren 2009. Det vi er urolig for, er det som står i proposisjonen – og det som er sagt – at man skal komme tilbake i 2009. Det kan bety at det vil gå over valget, at det eventuelt blir en valgkampsak, eller at en ny regjering får ansvaret. Det er store beløp det er snakk om her. Mitt spørsmål er: Får vi en sak om Stad skipstunnel i løpet av våren 2009?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
Det var en flott oppfordring vi fikk fra representanten Eirin Faldet om ikke å drive med sutring, men om å være optimister. Opposisjonen er også optimister og peker på utfordringer. Jeg sitter nå i den tredje perioden, og har opplevd to opposisjoner. Jeg oppfatter ikke at det å peke på utfordringer er sutring. Det kan tvert imot være optimisme i forhold til det en ønsker for egen landsdel. Derfor har jeg nå tatt ordet for å si litt om det som var tenkt å skulle være nordområdesatsing. 1. desember 2006 presenterte Regjeringen sin nordområdepolitikk i Tromsø, med statsminister og utenriksminister og, som de selv sa, med et større antall ministre på nordnorsk jord enn noen gang tidligere. Og jeg tror at to av de ministrene som er her nå, var til stede der. Så har vi passert 1. desember 2008, og vi har fått et fint hefte med oppsummering av nordområdetiltakene. Det er veldig bra. Men det som står i heftet, er i stor grad en opplisting av det som uansett ville ha stått i de ulike budsjettene for nordområdene. For siste år er det ett prosjekt fra samferdselsministeren, og så er det noen flere fra fiskeri- og kystministeren. Dette står ikke i stil med de lovnadene som ble gitt 1. desember 2006 når det gjelder nordområdet. Spesielt når det gjelder samferdselsområdet, har vi etter mitt skjønn ikke hatt en nordområdesatsing, men vi har hatt en slags nordområdestillstand. Statsråd Navarsete begrunnet det med at det var manglende prosjekter i Nasjonal transportplan – og det er det den forrige regjeringen som har skylden for. Men jeg kan da vise til et glitrende eksempel fra fiskeri- og kystministeren, som plutselig fant ut at man kunne prioritere om, og så la man inn Stamsund havn. Det var etter mitt skjønn ypperlig, og det beviser at Nasjonal transportplan er en retningsgivende handlingsplan, og ikke en plan som man, når man ser skjevfordelinger, ikke kan rette opp. Det mener jeg at det har vært all grunn til å gjøre for Nord-Norge. Her har også de rød-grønnes representanter på nordlandsbenken etter mitt skjønn et ansvar. Men nå får vi sjansen, for vi skal få en tiltakspakke fra Regjeringen. Det er gledelig, og det skal vi samarbeide om. Da ligger mulighetene der til også å tilgodese Nord-Norge med gode prosjekter. Jeg vil nevne E6 gjennom hele landsdelen, krysningsspor på Nordlandsbanen, rassikring gjennom hele landsdelen – og så er jeg veldig enig med Bendiks H. Arnesen når det gjelder jernbanen. Her kan Tromsbanen etter mitt skjønn være et spennende prosjekt, i hvert fall må man nå kunne få gjort en skikkelig utredning av den.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det er interessant å høre på representanten Langelands hyllest av hva Regjeringen har fått til. Jeg har i hvert fall i tre år nå registrert at representanten Langeland både på inn- og utpust prater fantastisk om hva denne regjeringen skal gjøre, og har gjort, på jernbane, ikke minst når det gjelder høyhastighetstog, som er en av Langelands store fanesaker. Da blir det litt rart når den samme Langeland i dag faktisk skal være med på å legge ned en jernbanestrekning. For et parti som SV, som sier at de er opptatt av jernbane og til og med skal bygge høyhastighetsbane til flerfoldig hundre milliarder kroner, må det være rart at man skal legge ned en strekning som trenger 6 mill. kr for å kunne drive ut 2009 – altså Bratsbergbanen i Telemark. Det kan jo ikke være tvil om at troverdigheten til SV ikke minst har fått seg en knekk, kanskje til og med mistet en skinne eller to, når man ser at en som skryter hemningsløst av hva man får til på jernbane, er i ferd med å legge ned en jernbanestrekning.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Representanten Klinge sier at denne regjeringen satser offensivt, og hun var også veldig opptatt av trafikksikkerhet. Spørsmålet blir da: Mener man at 30 km ny midtdeler på to- og trefelts eksisterende vei er en offensiv satsing, når behovet er 520 km? For meg er det i hvert fall ikke mye offensiv satsing. Representanten Klinge var også inne på at budsjettet for 2009 er et offensivt budsjett. Ja, det er et offensivt budsjett med 29 brutte løfter i hvert fall, ifølge en liste som står på side 19 i innstillingen fra transport- og kommunikasjonskomiteen. Jeg kunne tenke meg å høre om representanten Klinge vil si noe om man har tenkt å følge opp de 29 brutte løftene med bevilgninger til disse 29 veiprosjektene som Regjeringen har hatt i forbindelse med Nasjonal transportplan.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Statsråden sa i innlegget sitt at dette er et offensivt budsjett, som gjør at en er godt forberedt på å møte 2009. Det blir jo da noe merkelig at man til stadighet opplever nye pressemeldinger og nye telefakser fra regjeringskontorene om at man skal satse videre, men man må bare vente litt og komme tilbake. Da er det vel mye som tyder på at en med dette budsjettet kanskje ikke er like godt forberedt på å møte de utfordringene vi står overfor i 2009. Jeg registrerer også at statsråden alltid skryter hemningsløst av alt som blir gjort på veivedlikehold. Det er bra at det skjer mye på veivedlikehold, men hvordan kan det da ha seg, når man nå sier at man overoppfyller, og at man er opptatt av å følge opp veivedlikeholdet, at behovet for veivedlikehold nå øker med over 1 milliard kr, på tross av den «fantastiske» satsingen til Regjeringen? Eller er det kanskje slik at det ikke er en fantastisk satsing, men et etterslep som er så stort at selv med ytterligere bevilgninger fortsetter vedlikeholdsetterslepet å øke, på tross av at samferdselsministeren alltid står på talerstolen og skryter av hvor mye man har fått til på veivedlikehold?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Som kjent vedtok Redningsselskapet i går at de vil gå inn for å legge ned to av de bemannede båtene langs kysten vår. Det kunne være interessant å spørre statsråden om hvordan hun ser på den situasjonen og hvordan hun vil håndtere det i forhold til beredskapen langs kysten vår i 2009. Videre er jeg enig i at det er bra at det skjer en del ting når det gjelder oljevernberedskap. Men vi er gjort oppmerksom på at deler av det oljevernutstyret som man i dag har, er i strid med lovverket om helse, miljø og sikkerhet når det gjelder dem som skal utføre det arbeidet. Jeg kunne godt tenke meg at statsråden kunne bekrefte, eller forhåpentligvis helst avkrefte at det er tilfellet at en del av det utstyret man vil bruke under oljevernberedskap, ikke er i tråd med det lovverket man har.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det var greit at statsråden sluttet der hun sluttet, for jeg har fortsatt lyst til å utfordre statsråden på dette med 100 pst. bredbåndsdekning. Statsråden og Regjeringen har vært ganske klare og tydelige på at man skal ha 100 pst. dekning, og det er det som er forutsetningen fra Regjeringen. Nå ser man at man har kuttet bort den posten hvor man tidligere bevilget midler til Høykom, som nettopp skulle sikre at der markedet ikke selv klarer å få det til, skal man stille opp med statlige midler. Det er vel litt sånn at det er Teleplans sak som ligger til grunn, og at den går mer på kommunenivå og ikke helt ned på individnivå. Spørsmålet er: Er statsråden fornøyd med bredbåndsdekningen i forhold til kapasiteten som man nå har på plass, og er det derfor man har stoppet å komme med ytterligere bevilgninger? Eller ser statsråden at man må få på plass mer midler for å få en høyere kapasitet og sørge for at det blir 100 pst. dekning?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Representanten Faldet var opptatt av begeistring, og jeg kan begeistre representanten Faldet med at å reise til Nordreisa, vil hun, når Fremskrittspartiet har makten, fortsatt kunne ha muligheten til å gjøre, bare hun ikke har tenkt å reise fra flyplassene på Stord, på Notodden eller i Skien, for Regjeringen har jo ikke ønsket at disse flyplassene skal få lov til å komme inn i Avinors kryssubsidieringssystem slik som det er i dag. Men Fremskrittspartiet ønsker at de flyplassene skal få betalt på samme måte som de andre flyplassene som er inne i dette systemet, men da i form av en statlig betaling, på samme måte som Hurtigruten og med personkjøp på jernbane. Jeg er også glad for at flere representanter nå har vært innom Telemark, for jeg skal også komme med en liten julehilsen, som representanten Oppebøen Hansen gjorde. Jeg er enig i veldig mye av det representanten Oppebøen Hansen sa om de utfordringene fylket står overfor, og jeg synes det er bra at statsråden klarte å komme med noe, selv om det kom litt etter at budsjettet faktisk var framlagt, og det ble så mye spetakkel at jeg tror kanskje at både statsråden og andre i regjeringsapparatet så at det ikke var noen annen mulighet enn at man måtte komme med noe. Men 15 mill. kr til et prosjekt til 3,6 milliarder kr er jo langt unna det som trengs for å få på plass en skikkelig jernbaneforbindelse mellom Grenland og Oslo, Lillehammer og Halden. Så skryter Regjeringen hemningsløst av all satsingen på trafikksikkerhet. Når det gjelder midtdelere, har jeg registrert at man er veldig opptatt av at man skal få på plass 30 km nye midtdelere på eksisterende to- og trefelts vei. Ja, det er veldig bra. Men det er faktisk slik at på en del av disse strekningene skal man altså ikke ha ordentlige midtdelere, men man skal ha en sånn liten plastikksak langs veikanten som man har testet ut enkelte steder. Det er ikke fordi det er det beste tiltaket, men det er fordi man ikke har råd til å bygge skikkelige, ordentlige midtdelere på de 30 km vei som Regjeringen nå legger opp til at man skal få på plass. Jeg er glad for at det kommer strakstiltak til Telemark, men jeg skulle jo gjerne sett at det kom i form av skikkelige midtdelere på hele den strekningen som man nå har sagt at man skal gjøre noe med. Jeg synes også det er trist at Regjeringen ikke ser behovet for å få på plass planfrie kryss. Slik som aksjonsgruppene har jobbet for E18, med de utfordringer man har der, og spesielt i Bamble i Telemark, synes jeg det er synd at ikke statsråden har jobbet for å få dette på plass. Til slutt, fordi jeg føler at det er stor forskjell på oppfatningen her i denne sal blant regjeringspartiene og flertallspartiene og oppfatningen ute: I dag skal Telemark fylkeskommune vedta sitt fylkesbudsjett, og man legger altså opp til å kutte over 22 mill. kr på samferdsel, for det har ikke blitt slik denne regjeringen prøver å framstille det som, at kommunene og fylkeskommunene har fått så mye penger. Dette vil virkelig ramme veivedlikehold og investeringer på vei i Telemark i 2009.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det blir jo spennende å se i referatet hva statsråden faktisk sa. Slik jeg oppfattet det, sa hun at hun var glad for at Kristelig Folkeparti stod fram med troverdighet og sannhet. Og hvis ikke det betyr at man da beskylder de andre – som man kritiserer – for ikke å gjøre det, så er det i hvert fall det jeg oppfattet at statsråden gjorde, og det synes jeg er trist. Til sist: Når man hører på statsråden, som sier at de satser så mye, og de gjør så mye, så forstår jeg det ikke. Når alle fra regjeringspartiene i denne salen sier at vi skal gjøre mer, når statsministeren har sagt at det bare er å sette i gang, skjønner jeg ikke at man ikke kan være med på å gå for de forslagene og faktisk sette i gang prosjektet – gjøre det med én gang og ikke vente til godt over nyåret.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-12-11:
Det er riktig, som Langeland sier, at vi har et klimaforlik med Høyre og SV bl.a., og det er vi glad for. Jeg regner også med at SV er glad for at opposisjonen presset det klimaforliket i riktig retning, bl.a. når det gjelder belønningsordningen. Det er også enighet om en annen stor sak som kommer til å bety mye for Norge framover hvis vi håndterer den riktig, og det er nettopp utbyggingen av et framtidsrettet jernbanenett for Norge, med de hastigheter som folk vil kreve i framtiden. Også i denne sammenheng framstår Langeland som Regjeringens fremste forsvarer. Jeg lurer derfor på om han i dag kan gi oss svar på om de analyser og rapporter som så langt er lagt fram, og som komiteen bad om i fjorårets merknader, er et tilfredsstillende beslutningsgrunnlag for den prosessen vi skal i gang med i forbindelse med NTP?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-12-11:
Denne statsråden har hatt en utvikling som er bemerkelsesverdig og beklagelig. Selvskrytet er blitt dominerende. Stoltenbergs innsettingsløfte om å lytte til opposisjonen er blitt fullstendig fraværende, men kanskje mer alvorlig er det at hun har fått påtale for ordbruken og respekten for Stortinget. I en debatt på mandag tok jeg opp at denne regjeringen bl.a. har fått mer penger ved opprettelsen av Mesta. Da svarte statsråden: «( …) det er ingen som greier å finne dokumentasjon og leggje fram kvar innsparingane er.» ( …) To år tidligere uttalte den samme statsråden på LO Stats kartellkonferanse ordrett: «Etableringa av Mesta førte til full konkurranseutsetjing av alle produksjonsoppgåver. Som det går fram av statsbudsjettet for 2007 er det rekna med at konkurranseutsetjinga frå og med 2007 gir ein årleg gevinst på 580 millionar kroner.» Hvilken av statsrådene skal Stortinget her lytte til?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-12-11:
Siden jeg var litt kritisk til et annet medlem av denne regjeringen tidligere i debatten, skal jeg prøve å være litt hyggelig nå. Jeg synes Helga Pedersen har samarbeidet veldig godt med Stortinget og med komiteen i saken om U-864. Hun stoppet saken, sendte saken tilbake, og vi fikk fram det materialet som nå foreligger, som ligger på hennes bord til vurdering. Det skal hun ha skryt for. Jeg er litt opptatt av omdømmevirkningene og de vurderingene som mange innenfor fiskerinæringen har gjort av dette. At det er teknisk mulig å la den ligge, og at det er teknisk mulig å heve den, har vi nå fått en bekreftelse på. Det er et kostnadsspørsmål. Men det er også et omdømmespørsmål for en viktig næring for Norge. I det perspektivet kan kanskje den differansen kostnadmessig være mindre vesentlig. Da har jeg lyst til å spørre statsråden, som ikke bare er kystminister, men som også er fiskeriminister: Vil hun la fiskeriministerens hjerte avgjøre denne saken?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-12-11:
Jeg må si jeg er litt overrasket over statsråd Navarsete og Senterpartiets omtale tidligere i debatten av privat sektor og private løsninger. For hva hører vi? Jo, vi hører en forherligelse av statlige og offentlige løsninger som man skal lete en stund etter i andre partier. Så i sannhet har Senterpartiet beveget seg et betydelig stykke de senere år. Jeg registrerer også at statsråden i løpet av dagen har funnet de pengene som jeg etterlyste i replikkordskiftet, og at hun har funnet dem i kostnadsvekst knyttet til bl.a. funksjonskontraktene. Det har jeg også i løpet av dagen, men jeg har ikke samme konklusjon som statsråden av den grunn. For det er ikke bare driftsoppgavene og vedlikeholdsoppgavene som har blitt dyrere – nei, det er nettopp det som er grunnen til at man ikke greier å oppfylle Nasjonal transportplan på kilometer, på strekninger osv., men at man greier det i kroner og øre. Det har vi snakket om mange ganger. Og det å skylde på at vi har et anbudsregime med funksjonskontrakter som da har spist opp denne gevinsten, synes jeg er en dårlig unnskyldning. I Statens vegvesens virksomhet hadde man selvfølgelig også tidligere en rekke private kontrakter både på vedlikehold, drift og investering. Det vet alle som har vært med på dette en stund. Så må jeg få lov til å replisere tilbake til representanten Gullvåg som nok fikk det litt tungt etter debatten på mandag, hvor jeg fant å sette spørsmålstegn ved hans objektivitet i forhold til opprettelsen av Mesta. Da trakk han fram at jeg uttalte meg om hva en borgerlig regjering måtte foreta seg i forrige periode – men jeg oppfattet det nesten som om han syntes det var underlig at jeg var ærlig på det spørsmålet. Det skal ikke representanten synes. Det var slik det var. Men det han glemte å si, var at det var helt nødvendig å stimulere privat sektor i et slikt omfang – vi hadde ikke den dobbeltmuligheten som denne regjeringen har hatt. Den stimuleringen har bl.a. gitt en skatteinngang til dette landet som har vært helt formidabel, faktisk slik at når det gjelder fjorårets budsjett, brukte vi ikke mer enn 2,8 milliarder kr av Statens pensjonsfond – Utland, og av den salderingsproposisjonen vi skal behandle om en uke, går det fram at det kun blir benyttet 8 milliarder kr. Det er resultatet av den forrige regjeringens arbeid.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Da Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Fremskrittspartiet plusset på NTP-en med 2,2 milliarder pr. år, kalte representanten Jan Sahl det for populisme og luftmilliarder. Det ser ut til at de er gode å ha nå. Er det slik å forstå at når det gjelder samferdselsutfordringer og lovnader, er det bedre å håndtere det i opposisjon enn i posisjon? Hvorfor løste man ikke noen av disse problemstillingene og utfordringene da man hadde muligheten? Man klarte ikke å følge opp sin egen NTP – dette har jo ikke kommet over natten. Vi er i gang, men det var ikke nok på det tidspunktet. Det hadde vært greit å få en skikkelig avklaring på det nå.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Det er bestandig spennende med en samferdselsdebatt, og den øker bare på. Jeg synes å høre i dag at noen fra opposisjonen har funnet et nytt argument for at man ikke har klart å følge opp Nasjonal transportplan. Det samme argumentet brukes også for at kommuneøkonomien var mer eller mindre rasert. Man har tatt fram nå her i dag at man hadde ikke nok penger – det var det som var årsaken til at man ikke fikk oppfylt den nasjonale transportplanen man hadde, og de ambisjonene man hadde lagt inn der. Men det er faktisk et veldig enkelt svar på det: Hvorfor var man så veldig opptatt av å gi skattelette i milliardklassen? Hadde det ikke vært lurt å bruke de pengene til å bygge ut infrastruktur, også i forhold til kommuneøkonomien osv.? Man kan gå litt tilbake og se på tallene. Det var en forvitring av kommunene, det var en forvitring av jernbanen, det var en forvitring av veinettet, osv. osv. Sånn kunne jeg ha fortsatt. Så her hadde man muligheten. Jeg synes faktisk at man kunne ha vært så ærlig å si at nei, vi ønsker å gi skattelette. Det synes jeg er en ærlig sak. Man får ikke både i pose og sekk. Det oppdaget man da man var i posisjon, men det har man ikke oppdaget nå når man er i opposisjon. Så må jeg avlegge Hurtigruten en liten visitt. Jeg synes at representanten Jan Sahl går ganske langt når han anklager Samferdselsdepartementet for både sendrektighet og uthaling i forhold til hurtigruteavtalen. Nå er det mulig at det tok litt lenger tid enn man kunne ønske, men ting tar som sagt tid. Og jeg må minne om at i forrige periode var det faktisk sånn at hvis Bondevik II-regjeringen hadde fått oppslutning for det de ønsket, hadde man smuldret opp hele seilingsmønsteret til Hurtigruten. Det var jo faktisk det som var i ferd med å skje. Men så reddet Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Fremskrittspartiet seilingsmønsteret, og de reddet samfunnsaktør nummer én – Hurtigruten. President, jeg må få lov til å si: Gudskjelov. Vi leverer i forhold til det vi har lovet, og det synes jeg det er viktig å ha med seg. Jeg vil ikke kalle det for sutring, kanskje, men jeg synes faktisk at man legger opp til og gjør det i debatter nå, både inne i denne salen og utenfor denne salen, og man prøver å skape misnøye – misnøye ute, misnøye blant folk. Den strategien tror jeg ikke man lykkes med.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-12-11:
Først til det konkrete spørsmålet om midtdelarar. Midtdelarar er det ein del – ein viktig del, men for så vidt berre ein del – av alle dei trafikksikkerheitstiltaka som vi er nøydde til å gjennomføre. Til det andre spørsmålet: No er det alltid slik i budsjettforhandlingar at vi aldri får plass til alt. Men den retninga og det tempoet som denne regjeringa har hatt på samferdselssatsinga, viser tydeleg at viss vi får tillit og dermed fire nye år, kjem vi absolutt til å oppfylle dei 29 løfta, i tillegg til kanskje 100 eller 200 til.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-12-11:
Denne regjeringa er sjølvsagt oppteken av Redningsselskapet og det arbeidet som dei gjer. No har det på den eine sida vore viktig at dei har gått i seg sjølve og bruker pengane fornuftig. Men på den andre sida vil vi sjølvsagt følgje med situasjonen framover og gjere dei tiltaka som vi ser er nødvendige for at dei skal kunne fortsetje det gode arbeidet som dei gjer.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-12-11:
Nei, det tykkjer eg ikkje er ein god situasjon. Eg har ei klar meining om at vi i budsjettet for 2010 er nøydde til å ha ei skikkeleg satsing nettopp på ferjekaier, slik at arbeidet skal kunne lysast ut på anbod, for det er utruleg viktig for dei ferjefylka som vi har.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-11:
Representanten Klinge nevnte anbudsutlysning i sitt innlegg her i sted. I hjemfylket til representanten har anbudsrunden på fergetilbud ikke kommet i gang for to store regioner fordi det ikke er blitt gitt politiske signal om hvilke kvalitetskrav det skal stilles til fergemateriellet. Framtidens moderne ferger kan kreve større og bedre fergekaier. Det ville være bakstreversk ikke å legge til rette for det for de neste ti årene. Synes representanten Klinge det er en god situasjon at framdriften i anbudsrunden for fergetilbud i Møre og Romsdal har stoppet opp for to store områder?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-11:
Jeg takker for det spørsmålet. Venstre er et miljøparti. Vi er bekymret for at dette ikke går raskt nok. Så er det slik at den forrige regjering var ikke i gullalderen, slik som denne regjeringen. Vi hadde faktisk ikke så mye penger å bruke. Vi handlet etter handlingsregelen, brukte det vi kunne, og drev en ansvarlig politikk, noe som denne regjeringen kan nyte godt av. Vi er bekymret for de vrakene som ligger langs kysten. Derfor ønsker vi å intensivere det arbeidet. Det er det som ligger i det forslaget. Vi håper at Arbeiderpartiet og Irene Johansen vil støtte det forslaget, når det senere skal voteres her i dag.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-11:
Jeg er stolt av de foregående statsrådene. De fikk gjennomført mye. Det jeg angrer litt på nå, er at jeg ikke har brukt det mer i debattene. Men som jeg sa fra talerstolen i sted, hadde jeg faktisk trodd at vi skulle se framover og ikke bakover, men, som sagt, jeg skulle ha dratt opp alle de tiltakene som de to statsrådene innførte, bl.a. konkurranse- og anbudsutsetting, som jeg tror at også representanten Sandberg syntes det var klokt å gjøre. Så er det sånn at jeg stoler på at både Bondevik I-regjeringen og Bondevik II-regjeringen brukte de pengene de syntes de kunne bruke i den situasjonen landet var i. Jeg stoler på det. Så ser jeg nå at vi har mer penger å bruke, og derfor bruker også Venstre mer penger på samferdsel. Vi omprioriterer innenfor handlingsregelen, og vi bruker mer enn Regjeringen gjør. Vi bruker penger når vi har, og så sparer vi når vi ikke føler at vi kan bruke så mye penger.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-11:
Det var mange ting her, men jeg skal prøve å svare på alt sammen. Når det gjelder Ringeriksbanen, ønsker jeg å si at her trenger man 30 mill. kr i planleggingsmidler, og de 30 mill. kr synes jeg faktisk at Hallgeir H. Langeland burde få inn mens han fortsatt sitter i en flertallsregjering. Jeg vet at Buskerud SV var på meg for å spørre om ikke vi kunne bidra, så der har representanten en jobb å gjøre. Når det gjelder flyplasser, gikk jeg til valg på nei til en tredje rullebane på Gardermoen. Det har jeg tenkt å holde. Jeg er spent på hva representanten Langeland greier i denne flertallsregjeringen å gjøre med båndlegging på Gardermoen. Der har han også en jobb å gjøre. Han kan si at vi dropper tredje rullebane, vi båndlegger ikke, slik at vi gjør det enklere og mer forutsigbart for beboerne i nærheten av Gardermoen. Så til privatisering og anbudsutsetting. Ja, vi tror faktisk på at vi kan spare penger på det. Det har vi vist med Gjøvikbanen, og jeg håper at Hallgeir H. Langeland synes det er bra at vi har fått den banen opp å gå.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-12-11:
Jeg har forstått det slik at Regjeringen nå driver og jobber med en del strakstiltak, tiltak på vei og bane som kan settes i gang raskt. Vi i Venstre har jobbet med dette en stund. Det er et møysommelig arbeid, spesielt når man ikke har et helt departement bak seg som kan hjelpe oss i den jobben. Så mitt spørsmål til statsråden er: Er det noen vits i for Venstre å fortsette denne jobben? Vil statsråden høre, og ta imot de gode strakstiltakene og prosjektene som Venstre har liggende?