Tine Sundtoft (Høyre), 2014-12-18:
Representanten Bøhler setter lys på en viktig problemstilling, nemlig kvaliteten på luften vi puster inn i byene. Som representanten Bøhler viser til, har ESA åpnet sak mot Norge for brudd på grenseverdiene i luftkvalitetsdirektivet. Saken om luftkvalitet i byene er ikke ny, og vi har i flere år hatt utfordringer knyttet til lokal luftkvalitet i norske byer. Norge mottok den 2. november 2011 et brev fra ESA, der ESA pekte på at Norge de siste fem årene hadde rapportert flere overskridelser av grenseverdiene for lokal luftkvalitet. Den 6. november 2013 mottok Norge et formelt åpningsbrev for brudd på luftkvalitetsdirektivet. Norge besvarte åpningsbrevet den 13. januar 2014. Den 26. mars 2014 mottok Norge en grunngitt uttalelse. Denne ble besvart av Norge den 26. mai 2014. Norge har dermed hatt omfattende kontakt med ESA i denne saken, og det er i Norges svarbrev til ESA gjort grundig rede for Norges arbeid med lokal luftkvalitet. Imidlertid ble det i går kjent at ESA har besluttet å bringe saken inn for EFTA-domstolen. Dette vil i så fall være den første rettssaken mot Norge i EFTA-domstolen på miljøområdet. ESAs påstand om at grenseverdiene for luftkvalitet ved flere anledninger har vært overskredet i byene, bestrides ikke av Norge, og vi vil følge opp denne saken på best mulig måte. Arbeidet med lokal luftkvalitet er viktig uavhengig av ESA-saken. I 2014 ser det foreløpig ut til at det ikke blir overskridelser av grenseverdiene for svevestøv de fleste steder, men fortsatt betydelige overskridelser av NO2 i Oslo. Dårlig luftkvalitet i byene våre medfører helsekonsekvenser for menneskene som oppholder seg der. Eksponering av lokal luftforurensning utløser og forverrer sykdommer, først og fremst i luftveiene og i hjerte-/karsystemet. Det er også stadig sterkere holdepunkter for at luftforurensning kan påvirke nervesystemet og sykdommer som diabetes. Helserisikoen knyttet til lokal luftforurensning avhenger av hvor høy konsentrasjonen av de forurensende stoffene er, og hvor lenge vi blir utsatt for stoffene. Veitrafikk er hovedkilden til overskridelsene av grenseverdiene for lokal luftkvalitet. Veitrafikk er også en av hovedkildene til klimagassutslipp i Norge i dag. På lengre sikt vil renere kjøretøy og økt satsing på kollektiv, sykkel og gange bidra til å redusere lokal luftforurensning og klimagassutslipp. Det er gjennomført en rekke tiltak for å redusere konsentrasjonene av svevestøv, bl.a. piggdekkgebyr, krav til partikkelrensing på alle nye kjøretøy, miljøfartsgrenser, økt renhold m.m. De nye utslippskravene til kjøretøy, Euro 6, ser foreløpig ut til å ha en gunstig effekt på NO2-utslippene fra nye kjøretøy. Spesielt for tunge kjøretøy viser målinger under reell kjøring positive resultater. Det er særlig Oslo som har store overskridelser av årsmiddelverdien for NO2. Beregninger fra Transportøkonomisk institutt viser at utslippene av NO2 i Oslo-området med en naturlig utskifting av kjøretøyene vil reduseres fra 2015, og at gjeldende grenseverdier for NO2 vil kunne bli overholdt innen en tiårsperiode. Det er likevel et faktum at luftkvaliteten i byene er en utfordring som har helsemessige konsekvenser her og nå. Derfor er det viktig at det også arbeides med tiltak som kan innføres og ha effekt på kortere sikt. Kommunene er forurensningsmyndighet for lokal luftkvalitet og skal bl.a. sørge for at tiltaksutredninger utarbeides. Samtidig har anleggseiere som bidrar vesentlig til fare for overskridelse av grenseverdiene, en selvstendig plikt til å gjennomføre nødvendige tiltak. Kommunene som forurensningsmyndighet har imidlertid et overordnet ansvar for å sikre at tiltak blir iverksatt og kan bl.a. gi anleggseier pålegg om å iverksette tiltak. Staten har i tillegg en viktig rolle i å tilrettelegge for at kommunene og andre anleggseiere har tilstrekkelig med virkemidler til å iverksette effektive tiltak. Det er i de senere år åpnet for å innføre virkemidler som køprising, forhøyede bompenger på dager med høy luftforurensning, miljøfartsgrense og midlertidig trafikkregulerende tiltak ved fare for overskridelser av grenseverdiene. For å redusere problemene med svevestøv har kommunene også mulighet til å vedta piggdekkgebyr. I budsjettet for 2015 har denne regjeringen avsatt midler til bymiljøavtalene, og i tråd med regjeringsplattformen vil vi finansiere 50 pst. av utbyggingen av viktige kollektivtransportløsninger i de største byene. Flere byer jobber aktivt på dette området og har tatt i bruk virkemidler som står til rådighet. Eksempelvis har Kristiansand og Trondheim innført tidsdifferensierte bompenger. I Bergen og Oslo har man innført piggdekkgebyr. Regjeringen prioriterer nå å finne gode løsninger og styrke arbeidet med luftkvalitet i byene. Miljødirektoratet følger bl.a. kommunenes arbeid med tiltaksutredninger tettere. Som en del av oppfølgingen er det satt frister for når kommunene skal levere sine tiltaksutredninger. Miljødirektoratet har også nylig utarbeidet en veileder for utarbeidelse av tiltaksutredninger. Ved utarbeidelse av tiltaksutredningene må kommunene forholde seg til de virkemidler det er adgang til å innføre innenfor dagens regelverk. Flere kommuner har etterlyst ytterligere og mer målrettede virkemidler for å kunne løse problemene knyttet til lokal luftkvalitet, særlig rettet mot å redusere utslippene av NO2. Regjeringen har derfor startet et arbeid for å vurdere hvordan man kan nå EUs grenseverdier, samt vurdere hvilke virkemidler det eventuelt vil være hensiktsmessig å innføre. En rekke ulike virkemidler og tiltak vurderes, herunder om det bør legges til rette for at kommunene kan velge å innføre lavutslippssoner og om det bør innføres dieselforbud på dager med høy luftforurensning, samt spørsmålet om å åpne opp for å stille miljøkrav til drosjenæringen. Jeg er opptatt av å komme fram til effektive virkemidler for å løse problemene knyttet til lokal luftkvalitet. Krav om at nye drosjer benytter lav- eller nullutslippsteknologi når teknologien tilsier dette, er en del av vår politiske plattform. Det er derfor besluttet at det raskt iverksettes et lovendringsarbeid for å gi kommunene og fylkeskommunene rettslig grunnlag for å stille krav til drosjenæringen om lav- eller nullutslippsteknologi. Dette er i tråd med forslag fra Venstre som ble behandlet i Stortinget den 16. desember i år. Oslo kommune har etterspurt mulighet til å stille slike krav til drosjenæringen. I tillegg vil Samferdselsdepartementet raskt iverksette et lovendringsarbeid i samråd med Klima- og miljødepartementet for å videreutvikle et felles trafikantbetalingssystem i by. Ett regelverk for trafikantbetaling i by vil på sikt kunne gjøre det mulig å etablere miljødifferensiering i et allerede eksisterende bompengesystem. Det vil imidlertid fortsatt være en rekke tekniske utfordringer knyttet til å ta i bruk miljødifferensierte takster i byområdene.