Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Budsjettdebattene så langt denne høsten i Stortinget har klargjort at vi har to markante alternativer i norsk politikk, et rød-grønt som vil bygge ut den norske modellen, og et mørkeblått som prioriterer privatisering og skattekutt. For det rød-grønne flertallet er det viktig å bruke de store pengene på de store oppgavene, på dem som trenger det mest, på å sikre arbeid til alle og på å bygge ut velferden. Derfor er også samferdsel en av de store oppgavene som vi vil bruke de store pengene på. En god infrastruktur over hele landet er avgjørende for å sikre verdiskaping og bosetting. En sveip over landet viser at den store samferdselssatsingen som vi startet på da vi tok over i 2005, begynner å vise resultater. Nylig ble en av juvelene i norsk infrastruktur offisielt åpnet: nye Smålenene bru over Glomma, og med det 8 km med ny motorvei på E18 i Østfold. På Grytøya i Troms kunne øyfolket nå i høst ta i bruk den nye Liantunnelen som sikrer Norges mest rasfarlige vei. Dette er et rent rød-grønt prosjekt etter at bygdefolket i ti år hadde kjempet for å få penger til veien. Tidligere i år vedtok Stortinget bygging av ny trasé på rv. 7 mellom Sokna og Ørgenvika. 20 minutter kortere reisetid gir store innsparinger for tungtrafikken, som står for 16 pst. av trafikken på strekningen. Det samme bildet ser vi på banesiden. Komiteen hadde i september et hyggelig besøk på byggearbeidet på den nye tunnelen i Gevingåsen nord for Trondheim, som blir åpnet for trafikk til sommeren. Prosjektet har hatt en effektiv framdrift, nettopp fordi vi har sikret store nok bevilgninger. I 2011 åpner det nye dobbeltsporet mellom Lysaker og Asker. Det betyr at de vel 10 millioner passasjerer som benytter seg av tog på denne strekningen, vil få et vesentlig bedre togtilbud enn i dag. Ny fiskerihavn med molo i værharde Gryllefjord vil stå ferdig i 2011, etter en ny stor bevilgning på 2011-budsjettet. Vi, det rød-grønne flertallet, sa vi skulle gjennomføre tidenes samferdselsløft. Vi er i ferd med å gjøre det. Samferdselsbudsjettet er økt med 50 pst. fra 2005. Statens vegvesen omsetter for 14 mrd. kr mer i 2010 enn det de gjorde i 2005. Vi har økt budsjettet til Jernbaneverket med 67 pst. siden vi overtok. Vi har tredoblet investeringen i bane. Når vi er ferdig med 2011, er anslaget at vi vil ha åpnet 70 mil med ny riksvei og 27 kilometer med nye dobbeltspor. 50 stasjoner er oppgradert. Fra 2006 til 2009 ble 262 kilometer med gang- og sykkelvei tilrettelagt for gående og syklende langs riksveier. Vi er stolte over løftet vi har begynt på, men vi er ikke fornøyde. Vi har fortsatt store utfordringer, og vi er utålmodige etter å komme videre. Derfor er jeg glad for at regjeringen sikrer nye 2,8 mrd. kr til samferdsel i 2011. Det sikrer oppstart av vel 20 nye veiprosjekter. Alle er prosjekter som har vært kjempet fram over flere år. Dette sikrer framdriften i en rekke store og viktige baneprosjekter, men viktigst: Det gir en sterk satsing på drift og vedlikehold. Regionvegsjefen i Midt-Norge, Berit Brendskag Lied, jublet i avisspaltene da årets statsbudsjett ble kjent. «Dette er jeg kjempefornøyd med.»(…) (…) Hun burde vite det. Med dette budsjettet stopper vi forfallet på riksveiene, og vi begynner å ta igjen etterslepet. Vi vil asfaltere 1 000 nye kilometer, som er litt lenger enn fra Arne Sorteviks hjemsted i Bergen til jobben i Oslo og hjem igjen. Vi skal sette i gang seks nye rassikringsprosjekter og bruke mer enn 1 mrd. kr til rassikring neste år, en økning på nesten 25 pst. I fjorårets budsjettdebatt fikk vi mye ufortjent kritikk for ikke å ha fulgt opp rassatsingen vår. Den kritikken har forstummet i år. Det er avgjørende for det rød-grønne flertallet å få togtrafikken mer pålitelig og å øke driftsstabiliteten. Derfor følger regjeringen også i 2011 opp budsjettløftet for jernbanen, som ble startet i 2005. Vi øker drifts- og vedlikeholdsbudsjettet også neste år og har allerede sprengt NTP-rammen. Vi opprettholder investeringstakten. Vi skal ta ansvar for de problemene togtrafikken har opplevd under den rød-grønne regjeringen, men vi tar ikke ansvar for den store belastningen jernbanen ble påført under Bondevik II-regjeringen, med sviktende budsjetter – som var langt under halvparten så store som det budsjettet vi skal vedta i dag – og med omorganiseringsprosesser som vi i dag betaler dyrt for, bl.a. fordi man kvittet seg med helt nødvendig fagkompetanse. Det rød-grønne flertallet er opptatt av å ha en helhetlig tilnærming til samferdselspolitikken. Derfor er trafikksikkerhet særdeles viktig for oss. En helhetlig tilnærming betyr at man må fokusere på hele trafikksystemet, på både trafikant, kjøretøy og vei. I fjor ble 212 personer drept på norske veier. Dette er det laveste antall drepte siden midten av 1950-tallet. Det viser at mange viktige grep er tatt for å sikre veiene. Men fortsatt er det 212 for mange. Tilbake sitter sønderknuste familier og venner. I medfølelse med dem skal vi fokusere enda mer på sikkerhet på veiene våre. Vedlikeholdssatsingen på 580 mill. kr til vei er en viktig trafikktrygging, rasmilliarden likeså. Jeg er også glad for at vi funnet 20 mill. kr ekstra, slik at vi neste år får bygd 25 kilometer med midtdelere, som er et effektivt trafikksikkerhetstiltak på veier med stor trafikk. Desto mer lei meg blir jeg når jeg ser Fremskrittspartiets og Høyres tilnærming til trafikksikkerhet. Disse to partiene foreslår å avskaffe ordningen med gjennomsnittsfartsmålinger, på tross av svært positive erfaringer. Det er ufattelig for meg at de to blå partiene sier nei til et tiltak som vil medføre en reduksjon av antall drepte og hardt skadde på 20–40 pst. Jeg er glad for at regjeringen klart uttrykker at den vil utforme et regelverk som sikrer alle unger som tar skolebuss, rett til sitteplass og setebelte. Selv om det er mange fylkeskommuner som har stilt disse kravene i anbudsrunden for skoleskyss, er det uholdbart at det fortsatt er unger som fraktes usikret. Derfor vil jeg understreke at dette er en sak der vi snarest må få på plass et regelverk som sikrer alle unger i skolebuss, unntatt dem som fraktes med bybuss. Selv om det står i budsjettet at krav om sitteplasser og setebelter i skolebuss skal komme på plass i forbindelse med utlysning av nye anbud og senest skoleåret 2015/2016, må ikke det bety at vi skal vente så lenge. For Arbeiderpartiet er dette en viktig sak, og vi ønsker derfor en forsering av prosessen. Den økte aktiviteten i havområdene i nord fører til større behov for overvåking. Et viktig punkt i regjeringens nordområdesatsing er etableringen av et helhetlig overvåkings- og varslingssystem for de nordlige havområdene, det såkalte BarentsWatch. Derfor markerer de 20 mill. kr som bevilges i 2011, oppstarten på et viktig miljøprosjekt, gjennom etableringen av den åpne delen i Tromsø. Også på Fiskeri- og kystdepartementets område følges opptrappingsplanen for NTP, med mer penger til gode fiskerihavner for å sprenge bort farlige skjær. Et viktig tiltak er ytterligere reduksjon i kystgebyret, slik at vi gjør det mer attraktivt å frakte gods på kjøl framfor på vei. Regjeringen har lagt fram et budsjettforslag som innebærer en videreføring av samferdselsløftet innenfor ansvarlige økonomiske rammer. Dessverre gjelder ikke prinsippet om ansvarlighet de to største opposisjonspartienes budsjettforslag. Med sine 30–50 foreslåtte OPS-prosjekter i løpet av ti år legger Høyre opp til et kredittkortbudsjett. Høyres forslag ville medført at hele veibudsjettet over tid ville bli bundet opp i avdrag. Dette er ikke en ansvarlig økonomisk politikk. I Storbritannia og Sverige ser vi at Høyres allierte nå faser ut bruken av OPS, rett og slett fordi de har bundet opp for mye av budsjettene og etterlatt seg for lite handlingsrom for dagens politikere. Fremskrittspartiet vil bygge veier for 48 mrd. kr mer enn regjeringen i 2011. Jeg er veldig enig i svaret komitélederen hadde på replikken fra Fremskrittspartiet. Ikke bare er det lånte penger og lånte fjær Fremskrittspartiet flotter seg med, men partiet vil også fullstendig sprenge kapasiteten i anleggssektoren med sitt budsjettforslag. Og jeg synes jo det er interessant å se at mellom de to partiene som hevder at de nå har funnet hverandre, er det et sprik på 59 mrd. kr. Da synes jeg Knut Arild Hareides uttalelse i forbindelse med budsjettfremleggelsen var mer edruelig. Han sa: «Ikke så verst, Kleppa.» Når det er sagt, må jeg si at jeg skjønner Høyres og Fremskrittspartiets behov for å lage budsjetter utenfor budsjettet og finansiere sine samferdselssatsinger med luftige utenlandsbudsjett, fonds og private investorer. Når statsbudsjettet skal finansiere store skattekutt, blir det ikke mange penger igjen til de store oppgavene. Med dette anbefaler jeg komiteens innstillinger.