trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Det er det veldig vanskelig å si når man er midt i en prosess. Som jeg også sa i svaret mitt, er det jo slik at de skal komme tilbake til dette. Det skal være flere alternativer som skal legges frem for styret i Vestre Viken. Jeg har veldig stor forståelse for engasjementet, men det aller viktigste er jo at befolkningen i et område hvor det tross alt er kort vei til sykehus, skal ha et godt sykehustilbud. Det har man i Oslo-regionen. Dette er jo den regionen i landet som har den største tetthet både av leger og spesialister innenfor alle områder. Det er jo viktig at vi gjør dette på en måte som kommer befolkningen til gode. Så har jeg stor forståelse for at man er bekymret for sykehuset sitt. Men det er altså slik at Bærum sykehus skal være et viktig sykehus også fremover. Jeg er helt trygg på at det vil det være. Så får vi følge denne situasjonen nøye.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Jeg legger til grunn at representantens spørsmål kun gjelder utgifter i forbindelse med helsetjenester til utenlandske borgere fra EØS-området. EØS-forordning 1408/71 sikrer EØS-borgere som er omfattet av et avtalelands trygdesystem, rett til nødvendige helsetjenester under midlertidig opphold eller bosetting i andre EØS-land. Pasienten skal få behandling på samme vilkår som pasienter som er medlem av folketrygden. Det skal foretas et refusjonsoppgjør mellom behandlingslandet og det EØS-land hvor pasienten er omfattet av et trygdesystem. Oppgjøret mellom landene skal baseres på faktiske behandlingsutgifter. Landene kan seg imellom avtale andre oppgjørsformer, f.eks. helt eller delvis gi avkall på refusjon. Norge har inngått avtale om avkall på refusjon med enkelte land, bl.a. alle de nordiske landene. Norge har oppgjør med de fleste andre EØS-landene. Ansvaret for gjennomføring av landoppgjørene er lagt til Helseøkonomiforvaltningen, HELFO. HELFO dekker helseforetakenes utgifter og krever refusjon fra det aktuelle EØS-landet. I 2010 krevde HELFO inn 26,5 mill. kr fra andre EØS-land, mot 14,5 mill. kr i 2009. HELFO sender i dag refusjonskrav for sykehusbehandling. Etter det jeg har fått opplyst, er det problematisk å sende refusjonskrav for behandling hos andre behandlergrupper som fastleger, fysioterapeuter, psykologer. Bakgrunnen er hovedsakelig at behandlernes IKT-systemer ikke er tilstrekkelig tilrettelagt for å registrere behandlingsdata om EØS-pasienter. Manglende identifisering i behandlernes IKT-systemer av pasienten, f.eks. om vedkommende er konvensjonspasient, kan føre til at HELFO ikke kan kreve refusjon fra andre EØS-land. Helsedirektoratet har i samarbeid med Arbeids- og velferdsdirektoratet igangsatt utvikling av et IKT-system for landoppgjør. En effektiv innkreving av landoppgjør forutsetter utvikling av behandlernes IKT-systemer. Denne saken vil jeg derfor følge opp. I revidert nasjonalbudsjett for 2011 foreslår regjeringen økte bevilgninger under Arbeids- og velferdsetaten og Helsedirektoratet ved HELFO til utvikling av IKT-systemer som skal gjøre det mulig å sende opplysninger om trygde- og helserettigheter og ordninger elektronisk mellom landene. Den elektroniske utvekslingen skal erstatte dagens manuelle papirblanketter. Målet er at alle fagområdene skal være koblet til IKT-systemet innen 1. mai 2012. Når pasientdirektivet trer i kraft, vil ikke Norge bli ansvarlig for utgifter for EØS-borgere som velger å motta behandling i Norge etter bestemmelsene i direktivet. Pasientrettighetsdirektivet forutsetter at pasienten selv betaler for behandlingen og deretter fremsetter refusjonskrav overfor hjemlandets myndigheter.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Med de tallene vi har fått her, sies det at det i 2010 ble krevd inn 26,5 mill. kr og 14,5 mill. kr i 2009. Det var det jeg sa i svaret mitt. Det er ingen grunn til å tro at ikke dette blir fanget opp. Etter det jeg har fått opplyst senest i dag, sies det at det er gode systemer for å fange opp akkurat denne delen av utgiftene. Når det gjelder fastleger, fysioterapeuter og psykologer, er det slik at den enkelte pasient betaler sin egenandel, som i de aller fleste tilfellene vil utgjøre den største andelen. Men det er ikke gode nok systemer for å fange opp at det her skulle vært krevd refusjon fra andre land. Det er derfor jeg sier at jeg vil følge opp arbeidet videre, for her må dette legges inn i mange datasystemer som fastleger og enkeltbehandlere bruker, for å få et bedre system som også fanger opp denne delen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Det tallet vil jeg nok kunne fremskaffe, men det har jeg faktisk ikke tatt med meg i dag, for det var heller ikke en del av spørsmålet.
Bent Høie (Høyre), 2011-05-18:
«Har norske helsemyndigheter etablert et system som sikrer at Norge får refusjon for utgifter til helsetjenester for utenlandske statsborgere fra EØS-området, i henhold til pasientdirektivet og andre regler for slik refusjon?»
Bent Høie (Høyre), 2011-05-18:
Ut fra det som statsråden svarer, forstår jeg at en oppfatter situasjonen som tilfredsstillende for spesialisthelsetjenesten, men ikke for primærhelsetjenesten. Kan statsråden si noe om på hvilken måte eller i hvor stor grad en regner med at utgifter i spesialisthelsetjenesten for EØS-borgere som ikke er medlem av folketrygden, blir fanget opp i dagens system?
Bent Høie (Høyre), 2011-05-18:
Har statsråden noen oversikt over hvor mye Norge betaler til andre EØS-land for norske borgere som får behandling i EØS-området?
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-05-18:
Spørsmålet er rettet til justisministeren: «EU arbeider for tiden med flere Initatives on Smart Borders, som i sum vil bidra til sikrere grenser og mindre kriminalitet. Ved i større grad å bruke moderne teknologiske løsninger skal det samtidig sikres at Europa fortsatt er tilgjengelig for reisende. Hvilke initiativ har regjeringen tatt for å sikre at Norges utfordringer med grenseoverskridende kriminalitet er ivaretatt i EUs pågående arbeid med sikrere grenser og bedre kontroll med ulovlige innvandrere?»
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-05-18:
Veldig mange av de tiltakene som ble listet opp, er utmerkede. Nå gikk spørsmålet mer konkret på hvilke initiativ vi har tatt overfor EU. Det kan statsråden sikkert utdype siden han ikke rakk det i sitt første svar. Siden statsråden var inne på Danmarks situasjon, vil jeg også be statsråden si litt om hvordan han vurderer en mer ordinær grensekontroll. Den kan ha to effekter, nemlig at Danmark blir en buffer og avtar noe av trykket mot Norge, men det kan også bety at smuglerruter legges om, og at land som ikke har slik kontroll, kan komme i en frihavnsproblematikk. Hvilke av disse effektene tror statsråden vil være sterkest?
Michael Tetzschner (Høyre), 2011-05-18:
Jeg takker for svaret, men jeg tror jeg må spisse spørsmålet når det gjelder det nye danske grenseregimet, ytterligere ett hakk: Anser statsråden det for å være en fordel hvis vi kan legge til grunn at det blir en økt oppdagelsesrisiko for illegale varer ført over landjorden til Danmark?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Regjeringa har tatt en rekke initiativ for å styrke politiet og tollmyndighetens kamp mot grenseoverskridende kriminalitet, og jeg skal prøve å ta noen av dem nå. La meg derfor også innledningsvis nevne at den avtalen som nylig er inngått mellom regjeringa i Danmark, Dansk Folkeparti og Kristendemokratene om å trappe opp tollmyndighetenes kontrollarbeid på grenseovergangsstedene, nettopp viser til de norske erfaringene med hensyn til samarbeid mellom politi og toll i grenseområdene. Jeg vil så nevne noen av de viktigste tiltakene regjeringa har gjort innen det pågående arbeidet med sikrere grenser og bedre kontroll med ulovlig innvandring. Politiets tiltak for å bekjempe ulovlig innvandring på territoriet ble i 2010 styrket gjennom en egen tiltakspakke som er videreført i 2011 – for øvrig bredt støttet her i Stortinget. Tiltakspakken omfatter bl.a.: en styrking av Østfold politidistrikt med 28 årsverk for å gjennomføre økt kontroll i grenseområdene og for økt innsats mot menneskesmugling og menneskehandel en styrking av Østfold og Romerike politidistrikter etableringen av Nasjonalt identitets- og dokumentasjonssenter, som ble opprettet høsten 2010 Videre vil jeg peke på den store innsatsen som utføres av tollmyndigheten på våre indre grenser, bl.a. mot Sverige, for å stanse og avdekke forsøk på smugling. Fra 1. januar 2010 har Justisdepartementet dessuten gitt særlige retningslinjer for samarbeid toll og politi, bl.a. for situasjoner der det under tollkontroll avdekkes forsøk på ulovlig innvandring over de indre grenser. Så vil jeg si noe om tiltak knyttet til kontrollen på våre ytre grenser, dvs. mot land som ikke er med i Schengen-samarbeidet. Justisdepartementet har gitt Politidirektoratet i oppdrag å forberede innkjøp og utplassering av utstyr for elektronisk lesing og kontroll av reisedokumenter, herunder et antall kontrollbokser for sjølbetjent grensekontroll, såkalt eGtates, som i første omgang vil betjene norske og andre EU/Schengen-borgere ved ut- og innreise. Med dette følger Norge utviklingen innen EU/Schengen og verden for øvrig med sikte på en sikrere og mer kosteffektiv grensekontroll forankret i globale standarder for elektroniske reisedokumenter. I løpet av høsten vil Norge ha på plass første del av det såkalte Visa Information System, VIS, som en del av EU/Schengens felles system for kontroll av visuminnehavere. Vi møter i den såkalte Mixed Committee i rådet i Brussel og har tatt aktivt del i prosessen når det gjelder både VIS og andre registre, som Schengen Information System. VIS vil, når det er ferdig utbygget, innebære at alle visuminnehavere vil bli kontrollert ved innreise til samtlige EU/Schengen-land. Jeg vil også vise til, så langt tida rekker, at vi har sluttet oss til EUs rådsbeslutning om etablering av et felles system for kontroll av inn- og utreise i Schengen-området, det såkalte «entry/exit», samt EUROSUR, som er et felles system for overvåkning av Schengens landegrenser mot øst, samt samtlige sjøgrenser. Vi deltar svært aktivt både i embetsverket og politisk i utviklingen av dette.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Dette er et omfattende spørsmål, men jeg skal prøve å svare på noe av det. Det er en viktig problemstilling som tas opp, og det kan bidra til at vi kan få en avklaring av hva danskene faktisk gjør. Slik jeg oppfatter forliket mellom regjeringa i Danmark og de politiske partiene som er nevnt i mitt hovedsvar, dreier det seg i veldig stor grad om forsterket tollkontroll. I den grad det utfordrer de frihetene som er vernet i Schengen-reglementet, får danskene svare for det. Men det er interessant at man nettopp peker på at man ønsker for det første en forsterket tollkontroll og for det andre bedre samarbeid mellom toll og politi, slik man nettopp gjør det i Norge. Jeg mener at det er helt avgjørende, for vi ser ikke på dem som kommer ved Svinesund, om de skal begå kriminelle handlinger i Norge. Vi er helt avhengige av at politiet kan bruke mange slags typer metoder for å forhindre nettopp dette. Så er jeg av den oppfatning, når man spør om hvilke initiativ norske myndigheter har tatt, at det er en rekke initiativ, bl.a. inn mot VIS-reglementet, men også CIS, som er helt avgjørende for at Norge skal være med i dette samarbeidet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Svaret er åpenbart ja. Jeg må si at det hadde vært viktig om vi fikk debatten i rett spor, noe jeg faktisk mener at spørreren bidrar til, for etter min oppfatning – slik jeg leser det danske forslaget – dreier det seg om en ganske klassisk forsterket tollkontroll, samtidig som man ser på hvilke muligheter politiet har til å komme inn der det foreligger skjellig grunn til mistanke om straffbare handlinger. Det er jo det vi har gjort i Østfold, vi har drevet med det over flere år, men valgt å forsterke, slik at man har et apparat som kan tre inn når man har mistanke om menneskesmugling, og når man har mistanke om smugling av narkotika eller annen type kriminell atferd. Men det er helt åpenbart at jo mer medlemslandene i Schengensamarbeidet vokter sine indre grenser i forhold til bl.a. den helt legitime og legale tollkontrollen, desto mindre kriminalitet og mindre byrder får landene i randsonene, deriblant Norge.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Jeg må bare si at jeg opplevde dette som noe av det aller, aller mest meningsfulle jeg kunne gjøre i min karriere, før jeg, jeg holdt på å si, viklet meg inn i Justisdepartementet. For er det en gruppe mennesker som virkelig trenger å få juridisk bistand, er det nettopp denne. Avstanden mellom det å ha rett og få rett er veldig stor, og avstanden mellom de politiske debatter vi ofte har rundt denne type sosial armod og de politiske løsningene som forfektes, er veldig stor. Så i en tid hvor man kanskje ønsker å løse det meste med å bygge flere fengsler og få flere politifolk og flere straffehjemler, syns jeg det er desto viktigere at vi har tiltak som kan bidra sosialt til å løfte folk som sliter, men ikke minst også ha en kritisk røst, sjøl om vi som sitter med makta, ikke bestandig er enige med dem som kommer med innspill i debatten.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
La det ikke herske noen tvil om hva jeg mener: Hvorfor etablerer man kompetansesenter – er ikke det for å få ut kunnskap, få mer viten? Og er det ett felt som er fylt av myter og misforståelser, og for så vidt også en del fakta, som bidrar til at vi sporer av når det gjelder mye av debatten, ja så er det nettopp dette feltet. Så der trenger vi både kompetanse og formidling av kompetanse ut – helt åpenbart. Så er ikke jeg sikker på om mine kollegaer i Arbeiderpartiet er riktig sitert når det gjelder det som ble skrevet i Dagbladet – det får andre svare for. Det aner meg at overskriftene noen ganger løper løpsk. Men det andre, som jeg syns er desto viktigere, er at vi trenger en offentlig debatt rundt dette som forutsetter at vi må tåle at kompetansen kommer fram, men man må også tåle at man er uenig i de beskrivelser som gis. Det har det f.eks. vært rundt utviklingen av prostitusjonsomfanget i Oslo, om det går opp eller ned etter at diverse lovforbud er presentert og implementert. Den debatten må begge parter tåle. Det er det som gjør resultatet best.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Finanskrisen avdekket betydelige svakheter og mangler i finansmarkedsregulering og tilsyn i mange land. Det var jo kanskje ett av hovedproblemene. Siden høsten 2008 har myndigheter over hele verden arbeidet aktivt med tiltak for å dempe de umiddelbare virkninger av krisen og med mer langsiktige systemendringer. De viktigste prosessene globalt skjer i regi av G20 og Baselkomiteen for banktilsyn. Baselkomiteen for banktilsyn har vedtatt nye retningslinjer for strengere kapital- og likviditetskrav for banker, de såkalte Basel III-standardene, 16. desember 2010. EU-kommisjonen arbeider, som representanten Sanner viser til, med en tredje revisjon av de såkalte kapitalkravsdirektivene, i tråd med Basel III-anbefalingene. Finanstilsynet har vurdert konsekvensene av strengere krav til kvalitet på kapitalen i bankene i det nye Basel III-regelverket og det korresponderende kommende CRD IV-regelverket som begrenset for norske banker. Finanstilsynet har i en pressemelding 13. september uttalt: «Norske regler har alltid stilt strenge krav til kvaliteten for egenkapitalen, og derfor vil de nye reglene ikke medføre vesentlige utfordringer for norske banker.» Når det gjelder nye krav til omfang av ansvarlig kapital, har vi bl.a. opplyst følgende i Finansmarknadsmeldinga 2010, Meld. St. 21 for 2010–2011, – det står på s. 41 og 42, jeg brukte 17. mai-kvelden på å lese det; det var spennende: «Endringane i kapitalkrava som følgjer av framlegga frå Baselkomiteen og forventa endringar i EU-reglane, kjem truleg i liten grad til å innebera auka kapitalbehov hos norske bankar av di norske bankar allereie langt på veg oppfyller Basel III-krava, jf. figur 3.3.» Norske myndigheter var tidlig ute med å innføre strenge regler for kapital og likviditet og har over mange år lagt vekt på å ha et robust regelverk som omfatter alle finansinstitusjoner og hele finansmarkedet, og som bidrar til god soliditet i finansnæringa. Som en del av EØS-samarbeidet er norske myndigheter representert i arbeidsgrupper under EU-kommisjonen som forbereder nytt regelverk på finansområdet. Norge deltar også som observatør, med talerett, i EUs bankkomité, The European Banking Committee. I tråd med dette er Finanstilsynet og Finansdepartementet representert i arbeidsgruppen under EU-kommisjonen som arbeider med utkast til de såkalte CRD IV-reglene. Det er et stort arbeid. Vi deltar aktivt i dette arbeidet for å ivareta norske interesser. Vi har bl.a. tatt opp muligheten for raskere innføring av de nye kravene samt bedre vertslandskontroll med filialers likviditetsstyring, noe finanskrisen tydelig viste at det var behov for. Det er et stort engasjement blant alle EU- og EØS-land i denne gruppen og bred enighet om at soliditets- og likviditetsregelverket i EU må styrkes i lys av finanskrisen. Jeg viser også til at finansministeren har orientert Stortinget om norsk deltakelse i internasjonal regelverksutvikling både i nasjonalbudsjettet for 2010 og 2011 og i Finansmarknadsmeldinga for 2009 og 2010. Et viktig formål med det samlede regelverk det nå arbeides med, er både å øke og bedre kvaliteten på den ansvarlige kapitalen i europeiske banker.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Jeg er nok ganske sikker på at for EU-retten vil det bety betydelig mer enn det vil bety for vår egen nasjonale rett på dette området. Men jeg er overbevist om at finansministeren – og jeg skal også ta det med til ham – ivaretar den kontakten med aktører i finansmarkedet som representanten Sanner etterlyser. Hvis man går til Finansmarknadsmeldinga – jeg oppga nettopp sidene 41 og 42 – framgår det der i hvert fall en beskrivelse av hvor mange norske banker som vil bli berørt av de foreslåtte terskler som man setter i det nye regelverket. Om man legger det nye kjernekapitalkravet på 6 pst. til grunn, pluss det nye bevaringsbufferkravet, så er det to banker i Norge som ikke oppfyller det. Hvis man i tillegg legger – her er det fag jeg ikke nødvendigvis forstår, men det står jo her – et maksimalt motsyklisk bufferkrav på 2,5 pst., er det noen flere banker som kommer inn, antakelig fire–fem banker, noe som, i hvert fall fra Finansdepartementets side, tilkjennegir at disse nye reglene ikke vil få noen store konsekvenser.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Det kan jeg si meg helt enig i. Generelt – når vi jobber med denne type direktivsaker, og også saker mot EU – er det sjelden at alenegang er noe særlig lønnsomt, både med hensyn til hva slags resultater vi vil ha, og til hvordan de nye reglene som måtte komme, fungerer. Det gjelder jo ikke bare krav til kapital. Det gjelder ikke minst den saken som går på spørsmålet om innskuddsgaranti, hvor den innsatsen som jeg forstår finansministeren har lagt for dagen både overfor kommisjonen, overfor EU-parlamentet og ikke minst overfor våre nordiske naboer, er helt avgjørende. Det er avgjort viktig at vi kan få flere med på laget i en sånn sak.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Finansdepartementet er godt kjent med EU-kommisjonens forslag. Forslaget går ut på å etablere felles EU-regler for å beregne skattegrunnlaget for enkeltselskaper og konserner med virksomhet i EU. Dette kan innebære en forenkling, særlig for selskaper og konserner med virksomhet i flere EU-land. Fastsettelsen av skattegrunnlaget skal skje i et av landene der virksomheten er etablert. Skattegrunnlaget vil så bli fordelt mellom de involverte EU-landene etter en formel som bygger på landenes andel av virksomhetens arbeidsinnsats, kapital og omsetning. Reglene er valgfrie, dvs. at skattyterne fortsatt kan velge ligning etter de nasjonale skattereglene. Forslaget gjelder bare fastsettelsen av skattegrunnlaget, ikke skattesatsene. Hvert land står fritt til å skattlegge sin andel av det beregnede skattegrunnlaget med sin nasjonale selskapsskattesats. Direktiver eller forordninger på rettsområdet skatt inngår ikke i EØS-avtalen. Et endelig direktiv på dette området inngår derfor ikke i EØS-avtalen og skal ikke implementeres av Norge. Norge har imidlertid fulgt prosessen med utvikling av dette direktivet som har pågått siden 2001, og er i likhet med for annen rettsutvikling på skatteområdet godt kjent med innholdet i det nye direktivforslaget. For Norge vil et felles skattegrunnlag i EU først og fremst få betydning for beskatningen i utlandet av inntekter som opptjenes i filialer av norske selskaper i EU-land. Slike filialer vil etter forslaget kunne omfattes av reglene. Filialinntekter kan imidlertid, avhengig av skatteavtalen med det aktuelle EU-landet, ofte skattlegges også i Norge. Da må Norge gi fradrag i norsk skatt for skatten som er betalt i utlandet. Indirekte kan kommisjonens forslag derfor få betydning for norske skatteinntekter, men det gjelder også for alle andre slags skatteregelendringer i utlandet. Finansdepartementet vil følge denne saken videre. Det er verdt å merke seg at det foreløpig bare foreligger et forslag fra kommisjonen, som er begynnelsen på en politisk prosess i EU. Det er en lang vei fram mot et endelig direktiv – og ikke en helt enkel sak heller – som eventuelt må vedtas med enstemmighet i Rådet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Det er jeg helt enig i, og jeg er viss på at finansministeren er helt enig i det. For det første følger man prosessen, men det er et stykke fram. Det er jo ikke noe argument for ikke å følge den, for det vi ofte hører i denne type saker, er at man kommer for seint inn. Man må være med så tidlig som mulig. Sjøl om man ikke er rettslig forpliktet til å implementere dette, slik man er med andre EØS-akter, så er det altså slik at filialinntektene og fastsettelsen av filialinntektenes skatt vil ha indirekte betydning for Norge. For – som jeg sa i mitt hovedinnlegg – det vil kunne innebære at størrelsen på fradraget når man skal beregne den norske skatten, blir større eller mindre, og derfor har det betydning. Det er det som gjør at det er – som også representanten var inne på – viktig at man følger denne prosessen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Jeg vil bare veldig kort si meg enig i det. Jeg tror nok representanten har et poeng: Dette er et komplisert fellesskapsforetagende. Man diskuterer ikke skattesatser. Man diskuterer altså skattegrunnlaget, og vi vet at det kan en jo ha mer enn nok problemer med å få sydd sammen nasjonalt. Så det blir spennende å se, for å si det mildt. Det andre er at dette er prosesser som jeg tror det er veldig viktig at man følger, ikke minst med hensyn til framtidige provenyer for oss sjøl, men også med henblikk på hva slags type næringslovgivning vi får internasjonalt etter hvert. Dette er, som representanten påpekte, viktige instrumenter for å sikre større grad av likebehandling og forenkling, slik at det går an å drive virksomhet over landegrensene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-05-18:
Jeg vil få stille justisministeren et spørsmål, og han svarer da på vegne av finansministeren. Spørsmålet lyder: «EUs varslede nye kapitalkravdirektiv, CRD IV, vil få store konsekvenser for norsk finansnæring og for norske finansmarkeder. Hvilke konkrete innspill har regjeringen gitt EU for å fremme norske interesser i saken?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-05-18:
Nå er dette finansministerens område, så jeg vil være noe mer varsom i de oppfølgende spørsmålene. Jeg er enig med statsråden i at tilsyn og kapitaldekning er viktige problemstillinger i forhold til å unngå tilsvarende kriser som finanskrisen i fremtiden og også å sikre god kvalitet på den kapitalen som da inngår i kapitaldekningen. Når det gjelder hvilke konsekvenser det nye direktivet vil ha for Norge og vår finansnæring, registrerer jeg at det i utredningen fra Finanskriseutvalget sto: «CRD IV vil innebære vesentlig høyere minstekrav til risikovektet kapitaldekning enn det som følger av gjeldende EU-rett.» Og videre at det vil få «stor betydning for norsk lovgivning og norske finansinstitusjoner». Så jeg vil bare forsikre meg om at statsråden og regjeringen også sørger for å ha god dialog med næringen når man vurderer konsekvensene det vil kunne ha for Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-05-18:
La meg bare avslutningsvis understreke at jeg deler oppfatningen at det er viktig å få dette på plass. En av de diskusjonene som vil komme, og som statsråden også refererte til i sitt første svar, er om man skal gå raskere frem. Der har finansministeren tidligere varslet at man i så fall vil være opptatt av at Norden skal gå samlet fordi en norsk alenegang, eller at Norge alene strammer til reglene, også vil kunne innebære en negativ konkurransefordel for vår finansnæring. Så det blir bare en avsluttende merknad fra min side å understreke at man i dette arbeidet også ivaretar hensynet til konkurransekraften for vår finansnæring. Vi er tjent med at vår næring kan konkurrere både på eget marked og også på det mer internasjonale markedet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-05-18:
Jeg har et spørsmål til finansministeren, som jeg skjønner skal besvares av justisministeren: «EU-kommisjonen la 16. mars fram et forslag om Common Consolidated Corporate Tax Base. Forslaget innebærer forenkling av skattereglene for selskap med aktivitet i flere EU-land som er beregnet å innebære 2 mrd. euro i årlige forenklingsbesparelser. På den annen side kan forslaget anses å bryte med nærhetsprinsippet, og redusere medlemslandenes muligheter til å føre en ønsket skattepolitikk. Hvilken holdning, og på hvilken måte har norske myndigheter øvet innflytelse på EUs prosess med regelverket?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-05-18:
Jeg takker statsråden for et grundig svar. Det er jo ikke hans spesialområde, så jeg vil bare gi noen kommentarer. Jeg forsto statsråden sånn at det ikke inngår i EØS-avtalen, slik at Norge ikke blir pålagt å anvende direktivet. Det behøver jo ikke bety at vi ikke kan være tjent med å tilnærme oss det, og i hvert fall følge veldig nøye med i prosessen. Det er jo åpenbart, som statsråden sa, at det kunne komme til å innebære forenkling og besparelser, og at når konserner kan begynne å forholde seg til ett regelverk i stedet for 27 forskjellige regelverk, er det ganske store gevinster her. Norge, med en så utadrettet økonomi, bør være tjent med å følge prosessen veldig tett.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-05-18:
Da tror jeg ikke jeg har noe mer oppfølging enn bare å si at det er viktig at prosessen følges. Det er ikke sånn at man skal harmonisere skattesatser, men man skal harmonisere alt fra avskrivningsregler til alt annet som inngår i skatteberegningen. Det er sånn sett veldig viktig at Norge følger det ganske tett og kan ta ut de gevinstene som eventuelt kan komme fra det. Men det er åpenbart at her strider det mot ens egen mulighet til å bestemme egen skattepolitikk. Det er sikkert en ganske innfløkt sak å få igjennom, også i EU, så vi bør følge tett, og nøye, med.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-05-18:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til landbruks- og matministeren: «På slutten av 1970-tallet ble store deler av Hedmark rammet av billeangrep på skog. Dette medførte store ødeleggelser og store økonomiske tap. Lignende har skjedd andre steder i Norge. Nå er det fare for samme ødeleggelser. Hvordan vil statsråden bidra til at dette ikke skjer, eller at skadene blir så små som mulig?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-05-18:
Jeg takker statsråden for et utfyllende og godt svar. Det oppfølgingsspørsmålet jeg tenkte jeg skulle stille, svarte faktisk statsråden på – og det var altså dette med beredskapsplaner. Det er sånn som statsråden sier, at akkurat nå ser det ikke ut som det blir noen store skader på skogen, kanskje med unntak av Hedmark. Allikevel er det viktig å ha en nasjonal beredskapsplan for hvordan vi møter dette når det kommer neste gang. Da fikk jeg for så vidt svar på det, så det syntes jeg var bra. Jeg tror ikke dette er noe spørsmål som vi skal krangle om, for vi har felles interesser og felles mål på dette. Jeg ønsker heller ikke at det nødvendigvis skal brukes penger på dette. Det er for å opplyse statsråden om hvilken tilstand det kan være i enkelte fylker når det gjelder dette, slik at statsråden er klar over det. Akkurat nå er det jo Hedmark som ser ut til å bli rammet. Så jeg er for så vidt fornøyd med dette svaret. Det er jo store verdier som står på spill. Statsråden kan kanskje si litt om det, for det kan redusere prisen på granvirket med 150 kr til 300 kr pr. m3.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-05-18:
Jeg takker nok en gang for svaret. Det er klart at det er en del mer å gjøre. Nå vet ikke jeg hvor langt man har kommet på forskning på denne type biller og andre insekter som kan skade både skogen og grunnen der skogen står, så jeg håper at statsråden tar dette spørsmålet med videre i sitt arbeid – det tror jeg statsråden gjør, det har jeg tiltro til – og at også dette med beredskapsplan kommer med så godt som mulig. Akkurat nå er det barkbiller vi prater om, men det kan også være andre skadedyr som kan komme og skade skogen og det som ellers vokser og gror i skogen. Det er ikke bare trær vi prater om, men det kan også være humus f.eks., og hvordan den også blir påvirket av dette. Men, som sagt, jeg takker statsråden for svaret, og har den største tiltro til at dette går bra.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-05-18:
På oppdrag fra Landbruks- og matdepartementet utfører Norsk institutt for skog og landskap årlig en registrering av barkbillebestandene i samarbeid med skogbruksmyndighetene i tolv fylker. Billene fanges i feller med feromondispensere som lokkemiddel, slik det er gjort siden 1979. Fangstresultatene er et viktig grunnlag for å bedømme faren for angrep på skogen de kommende år og for å øke kunnskapen om hva som bestemmer variasjonen i billebestandene. Skader fra granbarkbillen oppstår gjerne etter stormfellinger, eller etter år hvor det har vært uvanlig varmt under svermingen på forsommeren. Etter en økning av barkbillenivået over flere år viser overvåkingen for 2010 en gjennomgående nedgang for hele landet. Dette kan trolig forklares med at fjoråret var våtere og kjøligere enn de foregående årene. Hedmark skiller seg ut som eneste fylke med en økning av barkbillenivået. Flyregistreringer viser forekomst av drepte trær i flere kommuner i dette fylket. Varmere og lengre somre kan føre til at barkbillene rekker å formere seg to ganger i løpet av sesongen. Det skjer sjelden eller aldri i Norge i dag. Som følge av de varslede klimaendringer kan dette i framtiden bli regelen snarere enn unntaket i Sør- og Midt-Norge, slik det nå er i Danmark og lenger sør i Europa. Billene yngler i vindfelte trær, i tømmer som ligger igjen i skogen, og i hogstavfall med grov bark. Derfor er god skoghygiene det viktigste mottiltaket vi kan iverksette mot billeangrep. Det er også viktig, særlig på frodig mark, at grana ikke blir stående hogstmoden for lenge. En hurtigere rotasjon av granbestandene kan stedvis være nødvendig for å motvirke katastrofer av granbarkbillen. Jeg mener at gjeldende lover og forskrifter ivaretar hensynene til skoghygiene på en god måte, og at regjeringens aktive skogpolitikk legger opp til at vi skal nyttiggjøre oss det meste av grantømmeret før det forringes av billeangrep. Regionalt følges situasjonen tett av fylkesmennenes landbruksavdelinger og skogbruksmyndighetene i kommunene. Selv om skoghygienen ivaretas i tråd med lover og forskrifter, kan store vindfellinger og varme, tørre somre raskt utløse barkbilleutbrudd. Norsk institutt for skog og landskap har nylig foreslått å etablere en nasjonal beredskapsplan for å kunne være forberedt på en slik situasjon. Som ledd i klimatilpasning av landbruket varsler jeg i den nye stortingsmeldingen om landbruks- og matpolitikken at LMD vil ta initiativ til å koordinere beredskapsplaner som involverer norsk skogbruk. Beredskap i forhold til insektangrep vil bli vurdert i denne sammenheng.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-05-18:
Jeg er helt enig med representanten Bredvold i problemstillingen, og at det er en stor utfordring dersom vi får større angrep av granbarkbillen, som vi kan se for oss i framtiden med varmere klima og med høyere temperaturer. Da er det ikke minst viktig at skogbruket selv følger opp det lovverket, det forskriftsverket, som går på god skoghygiene, for å ta ut og hogge skog tidlig, og unngå at døde trær er i skogen, og at vi dermed får større sjanse for angrep. De beredskapsplanene som det jobbes med, er et viktig tiltak, det er jeg enig med representanten Bredvold i. Det er derfor vi også har jobbet med det nå. Det er klart at her kan det gjøres mye, men forutsetningen er selvsagt fortsatt at det skjer et godt samarbeid mellom myndighetene og næringen selv.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-05-18:
Jeg skal ikke si så mye mer enn at vi skal følge opp, slik som nevnt i mitt første svar. Jeg er opptatt av å se samarbeidet mellom skogeieren og hans ansvar og den offentlige forvaltningen og dens ansvar gjennom lovverk og forskriftsverk, og ikke minst – selvsagt – slik at en planlegger godt for å unngå slike uheldige utslag som kan komme med varmere klima og høyere temperaturer, og de utfordringene vi da får i skogen, som en har andre steder i Europa.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-05-18:
Det er et spørsmål til fornyings-, administrasjons- og kirkeministeren: «EUs anskaffelsesregelverk har egne sanksjonsbestemmelser. Disse sanksjonsbestemmelsene skal implementeres i norsk rett 1. januar 2012. Ulovlige direkteanskaffelser skal etter dette regelverket sanksjoneres ved annullering av kontrakt, og det skal være et klageorgan. Kan statsråden redegjøre for hvordan dette skal skje i Norge, og vil Norges klageorgan, KOFA, få hjemmel til å annullere kontrakter?»
Svein Flåtten (Høyre), 2011-05-18:
Jeg takker for svaret. Jeg ser at det er en komplisert situasjon å bestemme seg for hvordan man skal håndheve dette. Jeg skjønner at statsråden foreløpig ikke har tatt noen stilling til det, men at høringsresultatene antagelig vil være avgjørende. I hvert fall tolker jeg det på den måten. Jeg kunne ha lyst til å spørre til det siste statsråden sier om forsinkelser på EU-siden: Vil det bidra til at vi også vil få forsinkelser med implementeringen her, ikke som følge av vår egen prosess, men som følge av EU-prosessen?
Svein Flåtten (Høyre), 2011-05-18:
Dette er en sak som er svært viktig for norsk næringsliv, kanskje særlig for de litt mindre aktørene som ikke har krefter og ressurser til å ta de kampene man skal ta. Derfor er vi avhengig av at dette blir gjennomført innen den tiden som er fastsatt. Jeg ser jo at mandatet til en viss grad er avhengig av hva som foregår andre steder. Men prøver statsråden å påvirke EØS-komiteen og de organene som der er, slik at det ikke skal bli forsinkelser – sånn at vi også øver et påtrykk og ikke bare sitter og venter på dette?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Et nytt direktiv om håndhevelse av offentlige anskaffelser ble vedtatt i EU i desember 2007. Formålet med det nye direktivet er å gjøre det lettere for leverandører som ikke har nådd opp i konkurransen, å sikre sine rettigheter før offentlige kontrakter inngås. Reglene har særlig fokus på håndhevelse av ulovlige direkte anskaffelser, som regnes som særlig grove overtredelser av regelverket. Det nye direktivet innfører flere sanksjoner, bl.a. sanksjonen «uten virkning». Denne sanksjonen innebærer at forpliktelser etter en inngått kontrakt skal annulleres dersom oppdragsgiver har begått grove brudd på regelverket. Direktivet overlater til nasjonal lovgiver å bestemme om sanksjonene etter direktivet skal ilegges av et administrativt klageorgan eller av domstolene. Gjennomføring av direktivet reiser en rekke problemstillinger, ikke bare på anskaffelsesområdet, men også innenfor erstatnings- og kontraktsretten. Ved kgl. resolusjon av 19. desember 2008 ble det derfor oppnevnt et offentlig utvalg for å utrede og anbefale hvordan det nye håndhevelsesdirektivet skulle gjennomføres i norsk rett. Utvalget leverte sin innstilling, NOU 2010:2 Håndhevelse av offentlige anskaffelser, i april i fjor. Utvalget var delt i synet på om de nye sanksjonene skal legges til domstolene eller til KOFA. Innstillingen har nå vært på høring, og vi har mottatt 108 høringsinnspill. Også høringsinstansene er delt i synet på dette spørsmålet. Dette viser at det er et viktig og vanskelig spørsmål om de nye sanksjonene skal tillegges domstolene eller et administrativt klageorgan. Særlig den nye sanksjonen «uten virkning» er inngripende, både for oppdragsgiver og for oppdragsgivers medkontrahent. En må derfor sikre at tilstrekkelige saksbehandlingsregler og rettssikkerhetsgarantier er til stede i det organet som skal ha den nye kompetansen. Håndhevelsesorganet må også være i stand til fortløpende å håndtere midlertidige forføyninger. Jeg vil komme tilbake til Stortinget i en lovproposisjon med forslag til hvordan direktivet bør gjennomføres i norsk rett, herunder hvordan håndhevelsessystemet bør organiseres i framtiden. Debatten om de nye sanksjonene skal legges til domstolene eller et til administrativt klageorgan, må vi ta når proposisjonen er lagt fram. På grunn av forsinkelser på EU-siden er det nye håndhevelsesdirektivet ennå ikke inntatt i EØS-avtalen. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med proposisjonen så raskt som mulig etter at direktivet er vedtatt i EØS-komiteen.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Vi hadde forventet at saken skulle opp i EØS-komiteen nå 19. eller 20. mai, men den er ikke meldt opp fra EU-siden. Vi har forventninger om at saken kommer opp 1. juli, og da er vi rede til å legge fram en proposisjon for Stortinget ganske snart etter at man har hatt saken gjennom EØS-komiteen. Dersom den tempoplanen holdes fra EUs side, skulle det ikke være noe behov for noen ytterligere utsettelse fra vår side. Men vi er avhengig av at saken er innom EØS-komiteen før vi legger fram en sak for Stortinget.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-05-18:
Jeg kan forsikre representanten Flåtten om at vi øver påtrykk på EU for at vi skal få saken opp til riktig behandling. Og så snart saken har passert de formelle EU-organene og EØS-organene, vil vi legge fram en proposisjon for Stortinget. Jeg kan love Flåtten at det skal vi gjøre uten ugrunnet opphold.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-05-18:
Jeg har følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Samarbeidet om elsertifikatmarkedet med Sverige forutsetter at Norge gjennomfører direktiv 2009/28/EC, fornybardirektivet. Regjeringen har lenge vært klar over at direktivet er EØS-relevant, men har allikevel ennå ikke sluttført forhandlingene med EU om hva som skal være Norges forpliktelser i disse spørsmålene. Når kan vi forvente at en avtale er på plass, og kan investorer til fornybare prosjekter få statsrådens garanti på at elsertifikatmarkedet faktisk etableres som planlagt 1. januar 2012?»
Siri A. Meling (Høyre), 2011-05-18:
Jeg takker statsråden for svaret. Fra Høyres side er vi opptatt av å få en god løsning på plass, men vi føler samtidig en berettiget utålmodighet i forhold til at avtalen burde vært på plass når vi ser på tiden som norske myndigheter har brukt, i forhold til både å begynne forhandlingene og å kjøre prosessen. Det er klart at nå vil jo også EU være klar over at Norge er i tidsnød når det gjelder faktisk å komme i havn. Jeg vet ikke hva statsråden tenker rundt det å oppnå et godt resultat i forhandlingene når EU er veldig klar over at Norge er avhengig av å få til en avtale før elsertifikatmarkedet faktisk trer i kraft, og om Norge på den måten har svekket sin forhandlingsposisjon.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-05-18:
Det å ha langsiktighet, forutsigbarhet, for de store investeringene som vil være innenfor fornybar-energi-sektoren, er helt avgjørende for at investorene faktisk kommer på banen. Og den usikkerheten regjeringen selv har skapt ved i hvert fall tre anledninger – ved endringen som ble gjort i forhold til biodieselavgift, endringen som ble gjort i forhold til løftet om overgangsordninger på elsertifikatmarkedet, og noen vil også si at statsråden skaper litt usikkerhet rundt ambisjoner på offshore vind – gjør at en gjerne blir ekstra sårbar i forhold til innføringen av elsertifikatmarkedet. Så mitt spørsmål er igjen om statsråden da kan garantere at elsertifikatmarkedet faktisk er på plass og trer i kraft 1. januar 2012?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
Det er riktig at samarbeidet med Sverige forutsetter at Norge gjennomfører EUs fornybardirektiv. Vår særegne situasjon med en vesentlig høyere fornybarandel enn andre land innebærer imidlertid at direktivet ikke vil ha tilsvarende virkninger for reduksjonen av fossilbasert energiproduksjon i Norge som i EU. Vi har hele tiden vært opptatt av framdriften i arbeidet med fornybardirektivet. Vi deler EUs ambisjoner på fornybar energi, og vi er innstilt på å øke vår fornybarandel utover nivået i 2005. Det er viktig å finne en balansert løsning mellom direktivets krav og Norges særegne situasjon. Så snart vi har en enighet om norske tilpasninger med kommisjonen, vil utkast til EØS-vedtak kunne behandles i EU, og deretter vil EØS-komiteen kunne fatte vedtak. Jeg vil imidlertid understreke at dette ikke bare dreier seg om å bli ferdig med forhandlingene raskest mulig. Det er veldig viktig at vi oppnår forhandlingsløsninger som også reflekterer Norges særegne situasjon på energiområdet. Jeg legger derfor også stor vekt på at vi skal oppnå et best mulig resultat for Norge i forhandlingene med kommisjonen. Jeg er klar over at vi har et krevende løp framfor oss, men jeg føler meg trygg på, som jeg også har kommunisert utad ved flere anledninger, at vi har et EØS-vedtak på plass i god tid før oppstart av sertifikatmarkedet med Sverige 1. desember 2012.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
For å ta det siste først: Nei, jeg føler ikke at vi har svekket vår forhandlingsposisjon. Jeg tenker også at det er viktig for regjeringen i enhver forhandlingssituasjon med EU å forsvare det som er norske interesser, slik at direktiver som skal implementeres, blir gjort på en forstandig og god måte, som jeg også vet at partiet Høyre er opptatt av, ikke minst i forhold til spørsmålet som kommer umiddelbart etter dette. Så mener jeg at vi også har kommunisert svært tydelig at det er viktig for regjeringen å komme i havn med dette i tide til at vi kan få implementert vedtaket og være i stand til å få på plass det felles elsertifikatmarkedet som planlagt 1. januar 2012. Vi bruker nå tiden så godt og så effektivt vi kan for å nå det målet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
Ja, vi har som et klart mål, et klart kommunisert mål fra min side og fra regjeringens side, at vi skal ha et felles elsertifikatmarked med Sverige på plass fra 1. januar 2012. Det arbeider vi som sagt for å nå, og jeg føler meg også trygg på at det kommer til å skje. Jeg er enig i behovet for langsiktighet i energipolitikken. Der mener jeg regjeringen har vært langsiktig og forutsigbar. Vi har nå kommunisert at vi ønsker dette felles sertifikatmarkedet. Vi har nådd fram til en avtale med Sverige, og det kommer til å være et godt og trygt rammeverk rundt utbyggingen av fornybar el i Norge i tiåret som kommer.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
Økodesigndirektivet etablerer en ramme for å fastsette krav til miljøvennlig utforming av energirelaterte produkter. Krav til de enkelte produktgruppene blir fastsatt av kommisjonen i egne forordninger. Det arbeides med å utarbeide økodesignkrav til en rekke ulike produkter. Produkter som skal omsettes innenfor EU/EØS-rammer, må oppfylle de kravene som blir fastsatt. Fra norsk side er NVE tildelt oppdrag om oppfølging av økodesigndirektivet, herunder oppfølging av EUs forarbeid, gjennomføring i Norge, informasjon til det norske markedet og tilsyn. NVE tar hensyn til norske forbrukerinteresser, energisystemet og næringsinteresser i kontakten med EU-systemet. NVE har også rettet stor oppmerksomhet mot å informere norske interesseorganisasjoner og norske produsenter om mulighetene til å delta i og å påvirke de ulike prosessene. I de økodesignforordningene som i dag er fastsatt, benyttes det ikke primærenergifaktorer til å beregne energieffektivitet. Framover kan det komme krav til produkter der en primærenergifaktor benyttes, som spørsmålsstillingen tar opp. Det kan i praktisk favorisere produkter basert på naturgass over produkter basert på elektrisitet. For eksempel sendte kommisjonen sommeren 2010 arbeidsdokumenter om økodesignkrav til varmtvannsberedere ut på høring. Beregningsmetodene var der utformet på en måte som medførte at kravene til større elektriske varmtvannsberedere ble urimelig høye, mens kravene til beredere basert på gass var mindre strenge. Slike krav ville være uheldige for norske forbrukere, da det er svært mange som ikke har mulighet til å benytte andre energibærere enn elektrisitet. Slike krav vil også kunne være uheldige for produsenter av varmtvannsberedere basert på elektrisitet. Både NVE og Olje- og energidepartementet har henvendt seg til kommisjonen om saken. I sitt høringssvar til kommisjonen viste NVE til at kravene i arbeidsdokumentene ikke var tilpasset norske forhold, og at kravene kunne ha uheldige konsekvenser i Norge. Olje- og energidepartementet har tatt opp saken i møte med kommisjonen. I møtet ga kommisjonen klart uttrykk for at forslaget vil bli justert, slik at større elektriske varmtvannsberedere fortsatt skal være tilgjengelige på markedet. I møte i regulatorisk komité for økodesign 11. april i år ble dette igjen framholdt av kommisjonen. NVE vil følge det videre arbeidet med økodesignforordningene tett.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
Jeg er langt på vei enig med representanten i problemstillingen. Selvsagt følger vi dette direktivet og dette arbeidet bredere enn arbeidet spesifikt med varmtvannsberedere. Det ene perspektivet er selvsagt at vi har store produsenter, det er en viktig næringsvei i Norge. Det andre er at vårt energisystem ikke er rigget for å implementere gass i husholdningene i det omfanget som man har i mange andre europeiske land. I dette tilfellet, som i mange andre tilfeller, vil det være vår jobb og vår plikt å sørge for at forordninger og krav fra EU-siden blir tilpasset norske forhold, slik at man får en fornuftig implementering. Så skal jeg ikke fra Stortingets talerstol garantere for hva som kommer til å være innholdet i EUs direktiv i framtiden, det ville i så fall vært svært ambisiøst. Men vi kommer selvsagt til å arbeide etter de retningslinjene som jeg opplever at vi er rimelig samstemte om.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2011-05-18:
Igjen er jeg rimelig enig i utgangspunktet. Vi vil fortsette å arbeide generelt etter de retningslinjene som jeg her trakk opp, både i denne og i de andre sakene. Så er det slik at jeg og representanten nok kan være uenige om Norges tilknytningsform til EU, men er rimelig enige om at vi skal ha en aktiv politikk der vi prøver å påvirke så godt som råd er. Så skal jeg avslutte med å si at også gass etter mitt skjønn vil måtte spille en betydelig rolle i løsningen på Europas klimautfordringer. Mer gass og mindre bruk av kull vil være et betydelig framskritt og et betydelig skritt på veien mot målet om å løse klimautfordringene i Europa.
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-05-18:
«EUs rammedirektiv om økodesign innfører felles krav til økodesign for energirelaterte produkter. EU legger til grunn en primærenergifaktor som i praksis favoriserer gassdrevne produkter over elektrisitetsdrevne produkter. Hvilke konsekvenser mener statsråden dette direktivet vil ha for norske forbrukere og produsenter av produkter som benytter direktevirkende elektrisitet, og hva har statsråden foretatt seg for å få gjennomslag for Norges syn og særstilling i EU-lovgivningen?»