Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2001-10-25:
Vi går inn i en tid med store utfordringer og store muligheter. Det er nå vi har sjansen til å legge grunnlag for ny verdiskaping, en verdiskaping som igjen skal legge grunnlaget for fremtiden. For å oppnå dette trenger vi ny kurs og en ny politikk. Samarbeidsregjeringen har som målsetting at den norske forskningsinnsatsen skal opp på gjennomsnittlig OECD-nivå innen år 2005. Dette er en ambisiøs målsetting, men likevel en realistisk målsetting. Ved å satse både på grunnforskningen ved universitetene og samtidig satse mye sterkere på den bedriftsbaserte forskningen, vil man se at målet kan nås raskere enn forventet. Mange av bedriftene som etableres i årene fremover, vil være kunnskapsbaserte. Bedriftene vil derfor ha bruk for flere mennesker med utdanning og høy kompetanse. Men de vil også være avhengig av solide forsknings- og teknologimiljøer. Den bedriftsbaserte forskningen i Norge er betydelig lavere enn hos våre handelspartnere. Derfor er det utrolig viktig at vi ikke bare har en tilskuddsordning til forskning i bedriftene, men at vi også innfører skattefradrag for bedriftenes forskning- og utviklingsutgifter. Dette vil stimulere til at bedriftene i større grad tar initiativ til egen forskning eller til kjøp av forskningstjenester. Jeg er glad for at det i Sem-erklæringen så klart kommer fram at den nye regjering akter å følge opp Hervik-utvalgets innstilling på dette området. Norge er et land med rike naturressurser som må utnyttes. Ny teknologi, kombinert med lokal innsikt og erfaring, gir de ressursbaserte næringene et betydelig potensial. Ved å bygge på en bærekraftig forvaltning av ressursene er det viktig at vi satser på å føre en nyskapings- og forskningspolitikk som gjør det mulig å hente ut det enorme verdiskapingspotensialet som ligger f.eks. i fiskeriene og i oppdrettsnæringene. En vekst innenfor havbruksnæringene vil også ha stor betydning for bosettingen og utviklingen i distriktene. For at man skal kunne dra nytte av de ressursene som ligger langs hele vår langstrakte kyst, er det viktig at havet er rent. Derfor er det gledelig at miljøstatsråden allerede har grepet fatt i problemene med utslippene fra Sellafield-anlegget i Storbritannia. Dersom disse utslippene får fortsette, kan de i verste fall sette en stopper for det meste av næringsvirksomhet langs norskekysten, og dermed sette en stopper for en av våre viktigste fremtidsnæringer, nemlig fiskeri- og havbruksnæringen. Et sterkt og konkurransedyktig næringsliv er en forutsetning for en videreutvikling av det norske velferdssamfunn. Den internasjonale utviklingen innebærer økt konkurranse for norsk næringsliv, og i fremtiden vil det være veksten i næringene langs kysten og i Fastlands-Norge som blir bestemmende for velferdsutviklingen. For å unngå at de beste næringene flytter til land med bedre konkurransemessige rammevilkår, er det nødvendig gradvis å redusere det samlede skatte- og avgiftsnivået. Regjeringens utgangspunkt er at samfunnet må oppmuntre og legge til rette for mennesker som har pågangsmot og skaperevne. Det må bli mer attraktivt å starte egen virksomhet. For å gi småbedriftene og nyetablerere gode vilkår må kostbare reguleringer fjernes og skatte- og avgiftstrykket reduseres. Skjemaveldet, upraktiske regler og forskrifter skaper store problemer for den enkelte bedrift. Målsettingen om konkurransedyktige rammebetingelser må gjennomsyre alt det offentlige gjør. Noen av de viktigste grepene vi kan gjøre for å styrke det private eierskapet i Norge, er å trappe ned formuesbeskatningen samtidig som vi fjerner utbytteskatten. Å satse på miljø, utdanning og forskning er det mest fremtidsrettede vi kan gjøre for de kommende generasjoner. Det er nettopp det Regjeringens erklæring satser på.