Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2012-01-30:
Jeg er veldig glad for at interpellanten tar opp denne debatten, og at vi får en god debatt knyttet til sykefraværet og ikke minst om IA-avtalen. Jeg er helt enig med interpellanten i at sykefravær er uheldig for bedriftene, men spesielt for den som blir rammet av en sykdom. Jeg tror vi alle i denne salen er svært opptatt av at vi ønsker å ha et lavest mulig sykefravær og størst mulig jobbnærvær. Men la meg også presisere at de som er syke og har en diagnose, ikke skal presses tilbake på arbeid hvis de ikke er i stand til å gå på arbeid. Likevel tror jeg nok vi ønsker at vi er mest mulig friske alle sammen og kan delta i arbeidslivet. Da vi holdt på med IA-avtalen, da den ble ført i pennen og i debattene i det åpne rom vinteren 2010, hørte vi ord som stadig gikk igjen. Vi vil gjøre mer av det vi vet fungerer, sa statsministeren. Vi har også hørt det i denne debatten, at den nye IA-avtalen bygger på at vi gjør mer av det som fungerer. Spørsmålet mitt blir: Vet vi hva som fungerer? Vet vi helt hva, og kan vi dokumentere hva som fungerer? Ifølge E24 den 6. desember 2011 kommer det frem at vi bruker 1,2 mrd. kr på IA-avtalen i 2012, men at det ikke er foretatt noen undersøkelser som viser at IA-arbeidet har en dokumentert effekt. Det er i alle fall det forsker Simen Markussen ved Frischsenteret hevder. Meg bekjent er Markussen en av landets fremste forskere på nettopp sykefravær. Det blir også trukket frem hvor viktige dialogmøtene er. Markussen peker bl.a. på at vi kjenner svært lite til om dialogmøtene har noen effekt i det hele tatt. Tvert imot peker Markussen på at noen svenske undersøkelser viser det motsatte. Jeg er enig i at tett oppfølging er viktig og nøkkelen til å få ned sykefraværet. Jeg er enig i at gradert sykmelding var et viktig, riktig og fornuftig tiltak for å få ned sykefraværet og øke jobbnærværet hos folk. Det var enstemmighet i Stortinget om de sanksjonene som ble innført, som interpellanten også peker på, ikke fordi vi skulle ha mer rapportering, mer byråkrati og merkostnader, men fordi vi ville ha et økt fokus på dette arbeidet. Så vet vi hva som fungerer, noe som også er dokumentert internasjonalt, og som er dokumentert ved Frischsenteret. Ny arbeidsgivermodell, som har vært diskutert, kunne hatt en effekt. Det var dokumentert, men det ble ikke innført fordi vi ikke har systemer i Norge til å kunne gjennomføre den. Jeg synes det er et paradoks at det tiltaket som partene er enige om, og som man kan dokumentere ville ha fungert for å få ned sykefraværet enda mer, har man ikke systemer til å gjennomføre. Derfor er det viktig at vi også fokuserer på og sørger for at vi har systemer som kan gjennomføre det som politisk er ønskelig, slik at det ikke blir sånn at politikken blir laget basert på de systemene vi har. Jeg kunne godt tenkt meg å utfordre statsråden i det siste minuttet jeg har, på om det kunne vært en idé å iverksette en kost–nytte-analyse, en undersøkelse, av IA-arbeidet. Jeg synes det er rart at ikke departementet allerede har startet det arbeidet. Der kunne man eventuelt ha fått inn et uavhengig revisjonsfirma som laget en oversikt over alle de statlige midlene vi bruker på dette, og også beregnet merkostnadene for rapporteringen og administrasjonen hos bedriftene. De kunne ikke minst dokumentert det og satt ned en forskningsgruppe som hadde begynt å se på om det er dokumenterbare effekter. IA-avtalen har nå levd i ti år uten at vi kan dokumentere om virkemidlene fungerer eller ikke. Jeg vil til slutt si jeg har forståelse for at det er vanskelig å finne ut om de enkelte tiltakene fungerer eller ikke, fordi sykefravær er komplisert. Det spørs også hvilken diagnose du har, og hvilken sykdom du lider av, som gjør at man ikke kan gi noe ensartet svar, og som kanskje også krever mer dokumentasjon.