Heidi Greni (Senterpartiet), 2019-11-27:
Kommuner og fylkeskommuner sørger for de grunnleggende velferdstjenestene til alle innbyggerne i hele landet. De har fått ansvaret for stadig flere oppgaver og økte kostnader for å sikre tjenester til innbyggerne, men det vises ikke i regjeringens budsjett for 2020. Regjeringens statsbudsjett gir ikke kostnadsdekning til alle oppgavene som pålegges kommunene. Det er den trangeste rammen vi har hatt for Kommune-Norge på 15 år, og det meldes om kutt, nedskjæringer, nedlegginger av skoler, og at det må brukes fond for å klare å komme over kneika fram til det forhåpentligvis er en annen finansiering fra 2021. Blant annet kan vi nevne økte kostnader knyttet til ansvaret for ressurskrevende tjenester. Det har påført kommunene ca. 1 mrd. kr i økte kostnader de siste fire årene. I noen kommuner har denne kommunale utgiften økt så kraftig at kommunene vurderer å innføre eiendomsskatt for å finansiere det. Tenk dere hvilken personlig belastning det er for den enkeltbrukeren som da får «skylda» når regningen for eiendomsskatten kommer i posten til innbyggerne. Det er en uholdbar situasjon. Staten må sikre forutsigbar finansiering av ressurskrevende tjenester, ikke skyve kostnaden over på kommunene. Det er en rekke andre økte utgifter som kommunene ikke får kompensert. Jeg kan nevne bemanningsnorm for barnehage, store økninger i pleie og omsorg, endringen i arbeidsavklaringspengeordningen, som har ført til at flere trenger sosialstønad, osv. Samtidig som kommunene pålegges flere oppgaver, får de mindre å rutte med og reduserte inntektsmuligheter. Nivået på eiendomsskatt er historisk høyt, og rekordmange kommuner har innført eiendomsskatt i perioden med regjeringen Solberg. Regjeringens politikk har en stor del av skylden for dette. Kommunene har ikke fått tilstrekkelig overføring til å håndtere de utgiftene de har, og regjeringen velter det over på innbyggerne. Den beste måten å få bort eiendomsskatten på, er å øke overføringene til kommunene, slik at de kan gjøre nødvendige investeringer og tilby gode tjenester til innbyggerne – uten eiendomsskatt. Senterpartiet har prioritert en betydelig styrking av kommune- og fylkesøkonomien i sitt alternative budsjett for 2020. Med 2,5 mrd. kr til kommunene og 1,9 mrd. kr til fylkeskommunene styrker vi tjenestene til innbyggerne. En aktiv distriktspolitikk med mål om at folk skal kunne bo og arbeide i hele landet er avgjørende for å sikre vekst og verdiskaping i hele landet. Mye av verdiskapingen i Norge skjer i Distrikts-Norge. Skal det bo folk i hele landet, må storsamfunnet sørge for trygghet, tjenester og arbeidsplasser i hele landet. Tjenester som politi, ambulanse og fødetilbud er like viktig og nødvendig for folk som bor i bygd som i by. Utdanningstilbud og grunnleggende infrastruktur som veg, ferje, bredbånd og kollektivtransport er en forutsetning for at vi skal lykkes med å videreutvikle hele landet vårt. Organisering av statlige arbeidsplasser er selvsagt også en faktor for å lykkes med å ta hele landet i bruk. Siste forslag i rekken av sentraliseringstiltak er at de kommunale skattekontorene skal legges ned og overføres til skatteetaten. Erfaring fra Danmark tyder på at det slettes ikke vil være smart. Dersom innkrevingsprosenten går ned, betyr det tapte inntekter for fellesskapet, og det betyr tapte kompetansearbeidsplasser i distriktene. Regjeringens klokkertro på at stordrift alltid er løsningen, harmonerer dårlig med slik folk er bosatt her i landet. Stortinget burde satt kommunene i stand til å sørge for gode tjenester i stedet for å tre nye runder med kommunesammenslåing ned over hodet på lokale folkevalgte. Omfordeling fra små til store kommuner via inntektssystemet bidrar til økte ulikheter mellom kommunene. Senterpartiet mener statens overføring til kommunene skal sørge for at kommunene kan tilby likeverdige tjenester, uansett hvor hen man bor i landet. Det mest uforståelige i dette budsjettet er det voldsomme kuttet til fylkeskommunene. Fylkene får ikke midler til å løse de nye oppgavene, og avklaringen av finansiering av fylkesvegadministrasjonen kom altfor sent. Fortsatt skal ikke fylkene få dekket kostnadene til alt nødvendig utstyr og heller ikke omstillingskostnader. Dette vil gå ut over tjenestene fylkene har fått ansvar for. Det er helt uforståelig at de nå skal få et redusert økonomisk handlingsrom samtidig som regjeringens uttalte mål visstnok er å ønske å styrke fylkeskommunens ansvar.