Gudmund Restad (Senterpartiet), 1999-03-02:
Med min bakgrunn som tidligere leder av Stortingets kontrollkomite, som det het den gangen, tar jeg Riksrevisjonens antegnelser absolutt på alvor, og jeg prioriterer høyt i mitt departement at antegnelsene skal bli fulgt opp så raskt som mulig. Departementet er opptatt av at påpekte problemer fra Riksrevisjonens antegnelser på våre områder løses så raskt som mulig, og at etatene setter av tilstrekkelig ressurser til dette. Vi har derfor etablert en tett og systematisk oppfølging av antegnelsene med jevnlig rapportering. Antegnelsene er i tillegg gjenstand for særskilt omtale i tildelingsbrevene til underliggende etater og er fast tema på årsmøtene og andre kontaktmøter med etatene. Jeg skal bare kort kommentere de temaer som er tatt opp på Finansdepartementets område. Jeg har merket meg at både komitelederen og for så vidt flere av de øvrige fra komiteen som har hatt ordet, har pekt på problemene i forbindelse med det nye økonomireglementet. Komitelederen stilte spørsmålet om man har hatt et for høyt ambisjonsnivå, og om det kanskje er blitt noe for stort hastverk i den saken. Men han understreket også at dette ikke var ment som noen direkte kritikk av Finansdepartementet, og at det kanskje er et felles ansvar vi må ta. Komitelederen pekte på ett problem, nemlig at man kanskje har en noe manglende kompetanse i de etatene som er omfattet av økonomireglementet. Jeg skal derfor kort kommentere det som ble sagt. Jeg viser først til Finansdepartementets seneste redegjørelse om denne saken for Riksrevisjonen, som er gjengitt på side 33 i Dokument nr. 1. Finansdepartementet har til det følgende korte tilleggskommentarer: Det er fortsatt knyttet usikkerhet til hvorvidt skatteetatens økonomitjenesteprosjekt vil bli fullført som planlagt innen utgangen av året, men departementet ser fremdeles ingen grunn til å revidere mål og framdriftsplan for prosjektet. Skattedirektoratet gir dette arbeidet høy prioritet. Departementet vil gi en nærmere orientering om prosjektet i forbindelse med fremleggelsen av revidert nasjonalbudsjett. Problemene knyttet til de negative konsekvenser av prosjektet for skattefogdkontorenes løpende regnskapsføring og rapportering synes nå å være færre og mindre enn før. Skatteetaten har iverksatt en rekke tiltak for å sikre tilfredsstillende kvalitet på dette arbeidet, og Skattedirektoratet har en tett oppfølging av skattefogdkontorene på dette området. Litt også om konsernkontoordningen og innbetaling av merverdiavgift og avstemmingen her: Skattedirektoratet har fra og med 18. januar i år tatt i bruk en ny maskinell rutine for behandling av merverdiavgiftstransaksjoner. Dette medfører at alle transaksjoner legges inn elektronisk. Skattedirektoratet opplyser at det er foretatt kontroller som viser at alle transaksjoner som er overført elektronisk fra betalingsformidlerne, er lastet inn i systemet, og at summene stemmer. Det gjenstår imidlertid fremdeles noe arbeid i forbindelse med kontroll av tidligere innbetalinger. Så skal jeg si noen få ord om skatte- og avgiftsmessig behandling av bokettersynsrapporter, som er et tredje tema som omhandles i Dokument nr. 1. Finansdepartementet har i tildelingsbrev til skatteetaten for 1999 påpekt viktigheten av at det fortsatt arbeides målrettet for å få ned saksbehandlingstiden for bokettersynsrapportene. Departementet har forutsatt at Skattedirektoratet følger særskilt opp ubehandlede rapporter som er eldre enn tre år, jf. vårt brev til Riksrevisjonen av 28. juli 1998. Det er nå opplyst fra Skattedirektoratet at restansene pr. 31. desember 1997 er redusert fra 1 425 080 000 kr til 286 338 000 kr. En stor del av nedgangen skyldes to saker ved Akershus fylkesskattekontor. Den ene saken, som beløp seg til 409 mill. kr, var til behandling i lagmannsretten i mai 1998. Den andre saken, som var en sak av samme art, var stilt i bero i påvente av denne domsavgjørelsen. Denne saken utgjorde 450 mill. kr. Her ble fastsettelsen foretatt i november 1998. For øvrig vil Skattedirektoratet følge opp restansesituasjonen løpende gjennom 1999. Som nevnt i brevvekslingen med Riksrevisjonen, er også departementet opptatt av at statistikkgrunnlaget for henleggelser av bokettersynsrapporter og annullering av bokettersynsoppdrag bedres. I påvente av standardiserte, maskinelle løsninger har Skattedirektoratet bedt fylkesskattekontorene i sin rapportering for 1998 gjennomgå statistikken og foreta et slikt skille for 1998, dette også for å få en oversikt over om Skattedirektoratets vurdering av forholdet mellom henlagte rapporter og annullerte bokettersynsoppdrag er i tråd med den omtalte stikkprøven som ble foretatt ved et representativt fylkesskattekontor med mange henleggelser. Til nå har Skattedirektoratet mottatt slike rapporter fra ni fylker. Disse viser at det er annullert bokettersynsoppdrag i 162 tilfeller og henlagte rapporter i 21 tilfeller. Resultatet av rapporteringen så langt viser, etter Skattedirektoratets vurdering, den samme tendensen som den omtalte stikkprøven. De henlagte rapportene gjelder for øvrig i det vesentlige såkalte nullrapporter, konkurstilfeller og tilfeller hvor det er kommet inn opplysninger som gjør at saken ikke følges videre opp. Komiteen forutsetter at det etableres et system for rapportering av rapportrestanser med hensyn til skatteoppkrevernes arbeidsgiverkontroller. Jeg kan opplyse at Skattedirektoratet har satt i verk et slikt registreringssystem fra 1. januar i år. Det fjerde som er nevnt på Finansdepartementets område, er produktavgift og arbeidsgiveravgift i fiskerinæringen. Her er det bare å opplyse at ansvaret for produktavgiften er overført fra Finansdepartementet til Fiskeridepartementet med virkning fra 1. november 1998. Finansdepartementet har oversendt kontroll- og konstitusjonskomiteens merknader til Fiskeridepartementet for oppfølging. Så er det reist sterk kritikk både fra komitelederen og andre når det gjelder et område som riktignok ikke sorterer under Finansdepartementet, men som gjelder Sjøfartsdirektoratets regnskap, som heller ikke for 1997 lot seg revidere. Jeg har stor forståelse for den skarpe kritikken som er kommet fram i Dokument nr. 1. Og siden nærings- og handelsministeren på grunn av reise er forhindret fra å være til stede her, skal jeg forsøke å ivareta hans interesser og forsikre at disse antegnelsene tas meget alvorlig i Nærings- og handelsdepartementet. Arbeidet med å styrke økonomiforvaltningen er, ifølge det jeg har fått opplyst fra Nærings- og handelsdepartementet, et omfattende og ressurskrevende arbeid. Bemanning og kompetanse er styrket i departementet og i Sjøfartsdirektoratet. Sjøfartsdirektoratet har i samarbeid med departementet laget en handlingsplan for å rette opp direktoratets økonomiforvaltning og implementere alle kravene i økonomireglementet. I løpet av 1998 er det lagt ned et betydelig arbeid i Sjøfartsdirektoratet bl.a. ved utvikling av nye retningslinjer og rutiner på regnskapsområdet, kompetanseheving av personalet og omorganisering av økonomifunksjonen for bedre å avklare ansvarsforhold. Som følge av dette er flere av de manglene som Riksrevisjonen tok opp i forbindelse med framleggelsen av direktoratets 1997-regnskap, allerede rettet opp. Regnskapet for 1998 er avlagt og avstemt. Arbeidet med å rette opp øvrige forhold og styrke regnskapsområdet generelt fortsetter i 1999. Blant annet vil kompetanseheving nødvendigvis ta noe tid, da dette først og fremst erverves gjennom det daglige regnskapsarbeidet. Tilsvarende er arbeidet med å rette opp departementets egen økonomiforvaltning også høyt prioritert internt. Mange av forholdene ble rettet opp etter Riksrevisjonens gjennomgang av 1997-regnskapet, slik at 1998-regnskapet kan avlegges uten å være beheftet med slike mangler.