Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2006-12-05:
Fremskrittspartiet ønsker en forsvarspolitikk og et forsvar som bygger på utfordringer vi står overfor i dagens og morgendagens samfunn. Videre må Forsvaret være av en slik karakter at det lett kan tilpasses ulike trusselbilder. Dette kan best sikres ved å beholde et grunnleggende forsvar med kjerneoppgaver på norsk jord, men med kapasiteter til å delta i operasjoner også andre steder. Nord-Norge er et satsingsområde, framholder Regjeringen i Soria Moria-erklæringen. Det stemmer ikke, i hvert fall ikke når det gjelder forsvar. Så langt har vi sett lite eller ingenting til det. Det skuffer noen hver, ikke minst befolkningen i Nord-Norge. Med det framlagte budsjettforslaget fra Regjeringen og forsvarssjefens dystre spådommer om innskrenkninger og nedleggelser er det ingen tvil om at det i størst utstrekning vil ramme Nord-Norge. Vår sikkerhetspolitiske situasjon kan bli kompleks med tanke på vår geopolitiske situasjon og ressursmessige forhold. I de senere år er det som kjent oppdaget store og verdifulle forekomster av olje og gass i de store havområdene som er vårt ansvarsområde – dette i tillegg til de rike fiskeriforekomstene. Uavklarte grenseforhold øker risikoen for konflikter og kriser. Vår tilstedeværelse i nordområdene, inklusive Finnmark, er derfor av ytterste viktighet. Regjeringens budsjettforslag er derfor svært skuffende. Bilaterale forsterkningsavtaler utgjør en viktig sikkerhets- og forsvarspolitisk hjørnestein for Norge. Spesielt viktig er det å videreutvikle det strategiske partnerskap med USA. Norge som nasjon må derfor bidra til at relasjonene, ikke minst til USA, må håndteres slik at båndene styrkes. Fremskrittspartiet vil også peke på viktigheten av å finne et troverdig forsvarspolitisk samarbeid med EU. Fremskrittspartiet er genuint opptatt av at Norge i størst mulig grad skal kunne ha et forsvar med bredest mulig forankring i befolkningen, og mener at det best sikres gjennom et vernepliktsforsvar. Det er viktig å stimulere til at flest mulig gjennomfører førstegangstjenesten, og at førstegangstjenesten er meningsfull. Tegn kan tyde på at frivillig sesjon for kvinner kan gi gode resultater og vil muligens kunne sikre flere kvinnelige vernepliktige soldater og flere kvinner som vil kunne tenke seg en framtid i Forsvaret. Den største utfordringen for på sikt å kunne beholde kvinnene ligger nok her hos Forsvaret selv. Her har Forsvaret en viktig jobb å gjøre. Jeg håper for øvrig at dette vil bidra til å dempe Arbeiderpartiets kvoteringsiver. For øvrig er antallet vernepliktige nå nede på et nivå som nærmest kan karakteriseres som uforsvarlig. De ansatte i Forsvaret, både militære og sivile, må sikres forutsigbarhet. Slik er det ikke i dag. Med det forsvarsbudsjettet Regjeringen har lagt fram, og med de konsekvenser forsvarssjefen peker på det vil få, går personellet i Forsvaret på ny inn i en usikkerhetsperiode. Vi må ikke glemme at den største enkeltfaktoren i Forsvaret er personellet. Fremskrittspartiet mener vi trenger militært nærvær i ulike deler av landet, med tanke på så vel strategiske verdier som sikring av forankring av videreføring av folkeforsvaret. Fremskrittspartiet ønsker å opprette et utenlandsbudsjett hvor de store anskaffelsene til Forsvaret blir foretatt utenfor Norges grenser, slik at dette ikke påvirker ordinære investeringsbudsjetter. Fremskrittspartiet ser det som naturlig at framtidige store materiellanskaffelser fra utlandet finansieres på denne måten. Vi ønsker derfor å bevilge 2 milliarder kr til innkjøp av militært materiell i dette utenlandsbudsjettet. Hæren teller i dag 5 600 personell og er kraftig preget av omlegging fra invasjonsforsvar til mobile og mindre, men skarpe enheter. Fremskrittspartiet er opptatt av at Hæren må få tilbake forutsigbarhet i sine budsjetter, slik at de oppdrag som er pålagt, kan løses. De senere års budsjetter har undergravet nettopp dette. For å opprettholde et troverdig forsvar med de utfordringer Hæren har, må dette komme på plass. Samtidig som det er en klar dreining mot større fokusering på nordområdene, fordrer dette en vesentlig større tilstedeværelse i Nord-Norge, inklusive Finmark. For å sikre dette må Hæren tilføres midler for å kunne ha den nødvendige struktur nettopp i nordområdene. Fremskrittspartiet ønsker derfor å øke overførselen til den spisse enden i Hæren med 472 mill. kr. Forsvaret er, som vel kjent, i ferd med å innføre nye fregatter og MTB-er. Samtidig er det til stadighet aktuelt å nytte fartøy i forbindelse med internasjonale operasjoner. Likeledes er Fremskrittspartiet svært opptatt av at Marinens tilstedeværelse i nordområdene må styrkes vesentlig. Dette medfører store krav til dyktighet, fleksibilitet og materiell. Vi mener det derfor er nødvendig å styrke driftsbudsjettet, slik at utfordringene kan løses på en fornuftig måte. Med de utfordringene Sjøforsvaret har, med bl.a. å utdanne mannskaper til den stadig voksende flåten, ønsker Fremskrittspartiet å øke driftsbudsjettet med 380 mill. kr. Det er imidlertid bekymringsfullt at Marinens slagkraft i mange år framover vil være svært lav. Blant annet er under halvparten av den opprinnelige MTB-flåten operativ. Luftforsvaret er i den situasjonen at fly og mannskaper i stor utstrekning benyttes i utenlandsoperasjoner. Samtidig er det av sikkerhetspolitiske hensyn viktig å ha en operativ flystyrke på norsk jord. Fremskrittspartiet ønsker derfor snarest mulig å gå til innkjøp av nye fly for å bytte ut den aldrende flyparken vi har. Vi er likeledes opptatt av at de tre tilbyderne i forbindelse med anskaffelse av nye jagerfly behandles likt. Utviklings- og samarbeidsavtalen med Lockheed Martin i forbindelse med JSF-flyene har etter vår mening ikke gitt tilfredsstillende resultater for norsk industri. Fremskrittspartiet ønsker derfor å terminere avtalen med de årlige store utbetalingene. Vi foreslår derfor at Stortinget ber Regjeringen å likestille utviklingskontraktene mellom Norge og de tre aktuelle anbyderne. Da innkjøp av nye kampfly krever store uttellinger, foreslår derfor Fremskrittspartiet at konsekvensene av delt innkjøp av nye jagerfly utredes. Forsvaret har videre et stort behov for nye transportfly, og jeg vil vise til tidligere forslag fra Fremskrittspartiet om å framskaffe denne kapasiteten. Også i denne sammenheng er det viktig å ivareta norsk industris interesse. Riktignok vil Norge sammen med andre NATO-land gå til anskaffelse av enkelte C-17 transportfly, men behovet for egne transportfly vil utvilsomt fortsatt være like stort. Behovet for nye overvåkingsfly er også meget stort. Denne kapasiteten er kritisk for overvåking av norske farvann og territorier. Vi anmoder derfor Stortinget om å be Regjeringen utrede en tilstandsrapport både for transport- og overvåkingsflyene våre, og at Regjeringen legger fram en plan for anskaffelse av nye fly. Driftsbudsjettet med alle Luftforsvarets utfordringer vil vi derfor foreslå å heve med 160 mill. kr. Heimevernet står foran store utfordringer og omorganiseringer. Det må tas høyde for nytt materiell og tidsmessig trening i budsjettene, og Fremskrittspartiet ønsker derfor å styrke driftsbudsjettet med 50 mill. kr. Vi ser et klart behov for å bedre Kystvaktens tilstedeværelse langs vår langstrakte kyst. Det har i de senere år vært en negativ utvikling i antall seilingsdøgn, noe som er negativt med hensyn til håndhevelse av norsk suverenitet, særlig i nordområdene. Vi mener det må bevilges mer penger til drift, og ønsker derfor å styrke driftsbudsjettet til Kystvakten med 110 mill. kr. Fremskrittspartiet er enig i at deltakelse i flernasjonale militære operasjoner er et sentralt element i vår forsvars- og sikkerhetspolitikk. Vi mener derfor det er viktig at finansieringen er avklart før oppdragene iverksettes. Det vil ellers kunne få konsekvenser for moderavdelingene til de aktuelle styrkene her hjemme. Vi ser det derfor nødvendig å øke driftsbudsjettet for utenlandsoppdrag med 30 mill. kr. Til slutt vil jeg vise til Fremskrittspartiets alternative budsjett og samtidig ta opp de forslag fra Fremskrittspartiet som er inntatt i innstillingen.