Borghild Tenden (Venstre), 2011-06-14:
Jeg hørte hva saksordføreren oppfordret til, men Venstre har lagt mye arbeid i merknader og i forslag. Derfor ber jeg om å få redegjøre for dette. Utgangspunktet for Venstres skattepolitikk er at det skal være lønnsomt å arbeide, å spare og å investere i norske bedrifter og arbeidsplasser, og ikke minst bidra til en miljø- og klimavennlig samfunnsutvikling. Derfor er kjernen i Venstres skatte- og avgiftspolitikk et skifte fra rød til grønn skatt. Det skal rett og slett lønne seg å legge om fra forbruk til sparing, fra miljøfiendtlighet til miljøvennlighet. I vårt forslag til revidert nasjonalbudsjett foreslår vi en rekke konkrete tiltak for en vridning fra rød til grønn skatt. Med Venstres skattepolitikk vil det bli mer lønnsomt å arbeide og å skape verdier, mens det vil bli mindre lønnsomt å forurense. Venstre ønsker å legge til rette for et nyskapende næringsliv, hvor flere starter sin egen bedrift. For oss er det faktisk et selvstendig politisk mål at flere gjør nettopp det: starter egen bedrift. Skal vi lykkes med det, må vi legge forholdene bedre til rette for enkeltpersonforetak. Ikke minst gjelder det bedre og likestilte sosiale rettigheter. Ulike statsråder har gjentatte ganger på oppfordring fra Venstre sagt at de vil vurdere å styrke de sosiale rettighetene for selvstendig næringsdrivende. Det har imidlertid ikke skjedd, til tross for at regjeringen i Soria Moria II lovet at både privat tjenestepensjon og skattereform skulle gjennomgås med sikte på å bedre forholdene for de selvstendig næringsdrivende. Derfor har Venstre en rekke forslag i denne innstillingen som vil bedre vilkårene for de selvstendig næringsdrivende – fra bedre sosiale rettigheter, inkludert sykelønn, rett til minstefradrag, redusert trygdeavgift, økt maksimalt sparebeløp i tjenestepensjonsordningen til bedre og mer fornuftige regler når det gjelder innbetaling av skatt og merverdiavgift. Representanten Lundteigen hadde et prisverdig initiativ når det gjelder å endre skatteloven § 12-11 for å styrke de selvstendig næringsdrivendes rettigheter da Stortinget diskuterte evalueringen av skattereformen for kort tid siden. Jeg håper at dette har litt bedre grobunn hos regjeringen enn Venstres mange forslag tilsynelatende har. I høst og vinter gjennomførte Venstre nær tusen bedriftsbesøk. Blant de mange tilbakemeldingene vi fikk, var det noen gjengangere. Det ene var å få ned skjemaveldet. Det andre var å gjøre det enklere å ansette en eller to til i en liten bedrift. Da er selvfølgelig et komplisert regelverk én ting, men det mange også pekte på, var at det er kostnadskrevende å ansette flere, særlig i en usikker oppstartsfase. Venstre foreslår derfor å innføre en ordning der det betales halv arbeidsgiveravgift for ansatte i nystartede bedrifter med inntil fem ansatte de tre første årene virksomheten er i drift. Dette vil gjøre det enklere for nye bedrifter å vokse, i tillegg til at det vil skape flere arbeidsplasser over hele landet. For fremtidens arbeidsplasser er det også avgjørende at det blir flere lærlingplasser. Derfor foreslår Venstre at arbeidsgiveravgiften for lærlinger fjernes fra og med 1. juli d.å. Bedrifter som tar den samfunnsoppgaven det er å drive yrkesopplæring, skal belønnes. Samtidig som Venstre vil gjøre vilkårene for næringslivet bedre, vil vi stimulere til at næringslivet blir mer klima- og miljøvennlig. Gjennom skattesystemet kan det gjøres på to måter – enten ved å øke miljøavgiftene eller ved å innføre differensierte satser som premierer ønsket miljø- og klimavennlig atferd. Venstre foreslår derfor at det innføres en egen «miljøavskrivningssats» i saldogruppe d, slik at det er mulig med en ytterligere avskrivning på 5 pst. dersom investeringen åpenbart gir en miljø- eller klimagevinst. Samme tankegang følger Venstre i SkatteFUNN-ordningen. I dag er det kun 10 pst. av forskningsaktiviteten innenfor SkatteFUNN som kan relateres til klima-/miljø-/energieffektivisering. Dette vil Venstre øke og foreslår derfor at det innføres en egen beløpsgrense i tillegg til slik FoU-aktivitet med henholdsvis 2 mill. kr og 4 mill. kr, avhengig av om forskningen er internt i bedriften eller eksternt utført. Til slutt tar jeg opp Venstres forslag i innstillingen.