Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 1999-11-26:
Kristelig Folkeparti har vært og er opptatt av familiepolitikk og barns oppvekstvilkår. Årtusenskiftet som nærmer seg, gir et godt utgangspunkt for refleksjon og diskusjon, ikke minst en fornyet gjennomtenkning av hva som er de viktige og grunnleggende verdiene som vi må ta vare på om vi skal videreutvikle et godt og varmt samfunn. Århundret vi legger bak oss, har vært preget av store forandringer i privatsfæren. Økt likestilling mellom kjønnene, kvinners yrkesdeltakelse utenfor hjemmet og et godt utbygd omsorgstilbud for barn utenfor hjemmet er tydelige utviklingstrekk som har endret familielivet i Norge. Denne utviklingen har ført mye godt med seg, men har også gitt oss, som gjerne kaller oss postmoderne mennesker, nye utfordringer. Disse utfordringene tar Kristelig Folkeparti alvorlig. Likestilling mellom kjønnene, herunder selvstendige fedrerettigheter, videreføring av kontantstøtten, full barnehagedekning og barnetrygd for nye aldersgrupper er gode tiltak i møte med framtidens utfordringer for barnefamiliene. Et bredt spekter av valgfrie ordninger for barnefamiliene er noe av styrken ved årets budsjett. Nylig har Kristelig Folkeparti fått «æren» for den nye feministdebatten i Norge. Cathrine Sandnes, en av redaktørene av «Matriark», sa under lanseringen av boka i høst at feminismedebatten delvis har blomstret opp igjen på grunn av Bondevik-regjeringen, som holder kontantstøttefakkelen høyt. Likestillingsdebatten er en debatt som må tas om igjen og om igjen. Vi som har fulgt likestillingsdebatten over tid, vet det. Jeg er glad for at også Kristelig Folkeparti har bidratt til bevisstgjøring av nye generasjoner menn og kvinner. I dette lys er kontantstøttedebatten av stor betydning for flere enn barna som nyter godt av mer tid med mor eller far. Den har også ført til økt bevissthet omkring menneskeverdet. Regjeringen har som målsetting at alle instanser skal arbeide med likestilling på sine fagområder. For eksempel ønsker Regjeringen flere kvinner inn i ledende stillinger. Det er vanskeligere å vedta likestilling i hjemmet. Men noe kan gjøres for å tilrettelegge for fars deltakelse i hjemmet, i tillegg til det som gjøres for å stimulere mor til lederstillinger utenfor hjemmet. I årets budsjett tar vi ett langt skritt i riktig retning på dette området ved å gi fedre rett til fødsels- og adopsjonspenger basert på egen opptjening og stillingsbrøk. Dette er en viktig reform først og fremst for barna, som med dette har mulighet til en bedre kontakt med sine fedre. Flere fedre vil kunne få glede av nærmere kontakt med sine barn i tidlig alder. Vi er også svært glad for at vi i budsjettsamarbeidet med Arbeiderpartiet har funnet rom for 8 000 nye barnehageplasser, og vi ser fram til at Regjeringen legger fram en barnehagemelding om få uker. Kristelig Folkeparti har som målsetting å gi foreldre valgfrihet når det gjelder barnetilsyn. Kontantstøtten er lovfestet. Nå gjenstår å få full barnehagedekning. Kristelig Folkeparti er ikke fornøyd med familiepolitikken før full barnehagedekning er oppnådd. Barnetrygden er overmoden for revidering. Barnetrygden stopper i dag ved 16 år. De aller fleste barn går på skole og forsørges av sine foreldre også etter at de har fylt 16 år. Forsørgerplikten etter barneloven varer til barnet er 18 år. For det store flertallet av barnefamiliene er barnetrygden fortsatt den viktigste overføringsordningen. Regjeringen har fått kritikk for å redusere barnetrygden noe pr. måned for å kunne utvide barnetrygden med to år. Jeg tror de fleste som har små barn nå, vil glede seg over at de får barnetrygd også for 16- og 17-åringen når den tid kommer. Det er faktisk ikke slik at familier med tenåringsbarn nødvendigvis har nedbetalt boliglån og studielån. Bortsett fra perioden med barnehageutgifter er det vel ingen periode som koster barnefamilier mer enn årene med tenåringsbarn på barnerommet, med behov for bøker til videregående skole, mat, klær, kinobilletter osv. Det er slik at intet statsbudsjett kan vedta lykkelige kjernefamilier og trygge barn. Heldigvis. Men vi har et ansvar for å tilrettelegge for gode oppvekstvilkår innenfor nye kulturelle rammevilkår. Det har vi fått til i årets budsjett.