Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-05-05:
Jeg takker for interpellasjonen, som gir meg en god anledning til å diskutere forholdene for forskning og høyere utdanning på Svalbard også med Stortinget. Forskning og utdanning utgjør, som også interpellanten nevnte, en svært viktig del av Regjeringens nordområdestrategi. I norsk svalbardpolitikk har forskning og høyere utdanning etter hvert bygd seg opp til å bli en særdeles viktig aktivitet. I den senere tid har det vært rettet stor oppmerksomhet mot forskningsaktivitet i og knyttet til nordområdene generelt og Svalbard spesielt. Dette har sammenheng med, forhold som også interpellanten var inne på, områdets unike muligheter for forskning knyttet til klima og miljø. Norge har internasjonalt ledende miljøer innenfor klima- og polarforskning og andre fagområder som er relevante for nordområdene, både i nord og i andre deler av landet. Samtidig har nordområdene naturgitte fortrinn for å drive forskning, overvåking og kartleggingsvirksomhet knyttet til disse feltene. Dessuten er rammene rundt slik forskning utbedret de senere årene, bl.a. gjennom utbygging av god infrastruktur og øremerkede stipendiatstillinger. Det internasjonale polaråret, som faktisk er lenger enn et år, startet i 2007 og avsluttes faktisk i år. Regjeringen har totalt bevilget 320 mill. kr til Det internasjonale polaråret. Nå er en i ferd med å samle inn data, noe som er veldig spennende. Det internasjonale polaråret har gitt det internasjonale forskningssamarbeidet på Svalbard et løft. Med dette som utgangspunkt ønsker Regjeringen å videreutvikle forskningsaktivitet i nordområdene og på Svalbard. Både Regjeringens plattform for det videre nordområdearbeidet, «Nye byggesteiner i nord. Neste trinn i Regjeringens nordområdestrategi», og de to nylig framlagte stortingsmeldingene, svalbardmeldingen og forskningsmeldingen, legger dette perspektivet til grunn. Først litt om nordområdene generelt: Kunnskap er et hovedområde i Regjeringens nordområdestrategi. Vi har behov for forskningsbasert kunnskap for bedre å kunne gripe muligheter og møte utfordringer knyttet til bl.a. klimaendringer og miljø som vi står overfor både i nord og ellers i verden. I årene som kommer, skal nordområdeforskningen videreutvikles der vi har gode miljøer og naturgitte fortrinn. Blant annet vil Regjeringen videreutvikle kunnskap om klima og miljø. Med «Nye byggesteiner i nord» presenterer Regjeringen omfattende prosjekter som vil imøtekomme kunnskapsbehovene på dette området. Et eksempel på et slikt prosjekt er videreutviklingen av kunnskapsmiljøene i Tromsø til et internasjonalt ledende senter for forskning på klima og miljø i nordområdene. Dessuten ønsker Regjeringen å styrke forskningen på områder av betydning for innovasjon, verdiskaping og næringsutvikling i nord. Forskningsinfrastruktur er en grunnleggende forutsetning for forskning. Strategiske satsinger på infrastruktur vil legge forholdene bedre til rette for de gode miljøene vi har, og det vil gjøre det mer attraktivt for internasjonale forskere å komme til oss. Bedre infrastruktur kan dessuten gi ringvirkninger i form av innovasjon og næringsutvikling. Forskningsinfrastruktur er derfor et viktig element i vårt videre nordområdearbeid. I Regjeringens satsing er nordområdene ikke avgrenset til norske områder. Internasjonalt samarbeid er derfor av stor betydning. Russland står i en særstilling som samarbeidspartner i nord, men også de øvrige sirkumpolare nasjonene, medlemmene av Arktisk Råd og sentrale EU-land er viktige samarbeidspartnere. Regjeringen vil fortsette å utvikle internasjonalt samarbeid knyttet til nordområdene. Så litt om Svalbard spesielt og den problemstillingen som interpellanten reiser. Forskning er en av hovedpilarene for norsk virksomhet på Svalbard, ved siden av andre aktiviteter som kulldrift og reiseliv, og forskning inngår derfor som et viktig element i bosettingen på øygruppen og i forvaltningen av den. Stortinget skal snart diskutere svalbardmeldingen, og der går Regjeringens syn fram når det gjelder balansen og utviklingsmulighetene mellom det som er næringsvirksomhet, og det som er forskning og utdanning. Men det er ingen tvil om at forskning også i framtiden skal være en av bærebjelkene i norsk svalbardpolitikk. De senere årene har vi sett en videreutvikling av Svalbard som internasjonal forskningsplattform. Beliggenheten i et lett tilgjengelig høyarktisk område gir unike muligheter for naturvitenskapelig forskning, bl.a. forskning på klimaendringer. Forskningsmiljøer på Svalbard har levert data og detaljer til FNs internasjonale klimapanel – bare for å nevne ett eksempel. Dette gjør Svalbard til en attraktiv forskningsarena også for utenlandske forskere, og det internasjonale nærværet er økende både i Longyearbyen og i Ny-Ålesund. Norge har ledende polarforskningsmiljøer både på Svalbard og i andre deler av landet. Det er i første rekke UNIS og Norsk Polarinstitutt som gir norsk forskning tilhold på Svalbard. Disse institusjonene skal også i framtiden bidra til at forskning er en viktig del av norsk virksomhet på Svalbard. Interpellanten uttrykker bekymring for at UNIS skal redusere sin virksomhet. UNIS spiller en meget sentral rolle i videreføringen av den norske polarforskningstradisjonen, i utviklingen av Svalbard som forskningsplattform og i å representere og sikre norske interesser i Arktis. Gjennom sin virksomhet bidrar UNIS, som altså er Universitetssenteret på Svalbard, til å sikre rekrutteringen til forskning og næringsutvikling i arktiske områder i en tid da oppmerksomheten i stigende grad rettes nordover. Siden opprettelsen har UNIS utviklet seg og vokst betraktelig, hovedsakelig på bakgrunn av statlige bevilgninger. Både undervisning og forskning er styrket, herunder virksomhet med ekstern finansiering. Det er i 2009-budsjettet bevilget 82 mill. kr til UNIS. Dette skal bidra til en aktivitet på om lag 120 studentårsverk. Departementet forutsetter at virksomheten drives innenfor rammen av budsjettet, og et eget styre er satt til å passe på også det forholdet. Så har UNIS selv lagt opp til en noe større aktivitet enn denne rammen tilsier, som bl.a. innebærer kjøp av boliger til ansatte. Selskapet har en vanskelig økonomisk situasjon på grunn av lav fri egenkapital og presset likviditet. Dette er hovedsakelig knyttet til betjening av lån til kjøp av boliger for ansatte, men også fordi UNIS ikke får dekket alle kostnader på prosjekter de utfører for eller i samarbeid med andre. For å få budsjettet i balanse tar UNIS sikte på å redusere staben med fem personer i løpet av 2009. Dette skal skje ved naturlig avgang. Videre vil UNIS redusere kurstilbudet betraktelig fra høsten 2009, og det skal utredes alternative løsninger på behovet for å tilby boliger til ansatte. Her er vi inne i en god dialog med UNIS fra departementets side. Tiltakene UNIS vil sette i verk, antas å stabilisere den økonomiske situasjonen. UNIS er og skal være en viktig institusjon med aktivitet av meget høy faglig kvalitet, attraktiv så vel for utlendinger som for nordmenn. Dimensjoneringen vil imidlertid avhenge av bevilgninger, og det vil selvsagt Regjeringen komme tilbake til i budsjettprosessen. Og som i enhver budsjettsituasjon er det noen rammer man må forholde seg til. Som nevnt skaper Svalbards beliggenhet unike muligheter. Oppgradering av eksisterende infrastruktur og investering i ny infrastruktur er vesentlig for enda bedre å kunne utnytte øygruppens naturgitte fortrinn. Her vil prosjektet Svalbard Integrated Arctic Earth Observing System, som går under navnet SIOS, spille en vesentlig rolle. UNIS har gjort en fantastisk bra innsats i å få fram denne satsingen. SIOS er en paneuropeisk infrastruktursatsing som i 2008 ble inkludert på det oppdaterte europeiske veikartet for infrastruktur, nemlig ESFRI. Prosjektet vil innebære både oppgradering av eksisterende infrastruktur og investering i ny infrastruktur som skal sikre innhenting av data fra de fire sfærene landjord, hav, is og luft. Videre skal det etableres et kunnskapssenter som gjør datagrunnlaget tilgjengelig. SIOS vil bidra til forbedret vitenskapelig utbytte av måle- og forskningsaktiviteten på Svalbard og redusere risikoen for overlapping og unødig slitasje på det svært sårbare miljøet. Prosjektet er et viktig tiltak for å fremme internasjonalt forskningssamarbeid og koordinering på Svalbard. Økt aktivitet og internasjonalisering gjør det nødvendig å styrke norsk faglig ledelse og nærvær på Svalbard samt å styrke koordinering og samarbeid. Svalbardmeldingen omtaler flere tiltak som vil imøtekomme disse behovene. Regjeringen ønsker å styrke Norges forskningsråds rolle og nærvær på Svalbard gjennom en administrativ videreutvikling av Svalbard Science Forum. Regjeringen vil også vurdere andre tiltak, slik som egne midler til bilateralt og multilateralt forskningssamarbeid. Norge har både naturgitte fortrinn, gode rammevilkår i form av infrastruktur og internasjonalt ledende miljøer innen nordområde- og svalbardforskningen. Og jeg vil understreke at Regjeringen likevel legger vekt på at vi skal videreutvikle forskning i og for nordområdene generelt, og at vi skal videreutvikle Svalbard som internasjonal forskningsplattform spesielt. Forskning skal være et vesentlig element i både nordområdepolitikken og svalbardpolitikken i årene som kommer. På denne måten skal vi befeste vår posisjon som en ledende nasjon innen forskningen i og for nordområdene og på og om Svalbard.