trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-11:
Det er riktig at Venstre og regjeringspartiene nå har hatt et godt samarbeid, men det har også Venstre og Senterpartiet hatt når det gjelder merknadsskrivingen i denne prosessen. Når det gjelder elleve måneders studiestøtte, har Venstre det inne i sitt alternative statsbudsjett. Vi er tilhengere av elleve måneders studiestøtte. Så er det jo slik at når man går inn i en forhandling, får en gjennomslag for noe, og noe får en ikke gjennomslag for. Studentene selv har prioritert elleve måneders studiestøtte og studentboliger likt. Denne gangen fikk vi gjennomslag for studentboliger. Jeg oppfatter det slik at det er de veldig glad for. Veldig glad for det er også vi, som nå kan levere 2 000 studentboliger. Studentene har fått økt kjøpekraft med dette budsjettet, men jeg synes ikke vi skal la det være med det. Jeg synes vi skal ha større ambisjoner på vegne av studentene. Om vi får gjennomslag neste år, er umulig å si nå, men at vi kommer til å kjempe for dette også i neste års budsjett, er jeg rimelig sikker på.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-11:
Venstre og SV deler mange verdier rundt det som går på voksenopplæring, demokratiforståelse osv., og vi ser jo betydningen av at samfunnet vårt får en grundig opplæring i hvordan demokratiet vårt virker, hvordan vi øver innflytelse, enten det skjer gjennom f.eks. folkehøyskoler, som alle sammen har vært opptatt av, eller studieforbund, for den del. Nå ser jeg at representanten legger fram en rekke forslag i dag som sikkert er gode forslag sett fra SVs side, men jeg må si at jeg stiller meg litt undrende til det, for nå har vi jo hatt ganske mange møter i komiteen der vi har diskutert dette budsjettet, uten at forslagene er lagt fram der. En del av demokratiforståelsen handler jo om hvordan man skal få gjennomslag for sine forslag, og at man da gjerne må samarbeide med andre. Jeg lurer på om representanten tenker at det kanskje kan være en idé å spørre f.eks. Studieforbundet om de kan lage et kurs i hvordan man får gjennomslag for sine forslag, og om representanten i så fall vil delta på et slikt kurs.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-11:
Det har vært snakk om basar her før i dag, og det har vært snakk om studieforbund og folkehøgskoler. Som jeg også sa, er ikke vi i Venstre og Kristelig Folkeparti vant til å måtte levere tilbake premien etter at vi har vunnet, men vi pakker den heller ikke inn i gråpapir og legger den på et kott. Vi er tvert imot stolte av de seirene som vi får. Og selv om onde tunger skal ha det til at statsråden sliter litt med brøkregning og ikke får det til, er det én ting jeg har full tiltro til statsråden på, og det er at han forstår det politiske spillet som skjer rundt et budsjettforlik. Og nå har vi i Venstre og Kristelig Folkeparti fått gjennomslag på studieforbundene, og vi har fått gjennomslag på folkehøgskolene. Mitt spørsmål til statsråden er: Forstår statsråden at han ikke kommer til å få et flertall for et budsjett hvis dette ikke ligger på plass neste år?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-11:
Representanten Henriksen spør vel egentlig om det er sånn at regjeringspartiene også kritiserer sin samarbeidspartner Venstre for å lure studentene. Når regjeringspartiene i dag har kritisert Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet for ikke å følge opp med penger til det de har snakket om, elleve måneders studiestøtte, så oppfatter jeg det nettopp som kritikk mot Arbeiderpartiet, og det tar i alle fall denne representanten med knusende ro. Vi har gjort akkurat det samme som Arbeiderpartiet har gjort – lagt inn elleve måneders studiestøtte, men det gir ingen økonomisk virkning dette budsjettåret. Det som er forskjellen, og som jeg synes representanten Asheim ga ganske godt uttrykk for, er nettopp det at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har sittet i åtte år i en flertallsregjering der alle var for det, men det ble ingen penger av det. En så at det ble lagt inn etter at man hadde tapt valget, og før budsjettet ble lagt fram. Det er noen små nyanser der som gjør at jeg ikke umiddelbart vil si at regjeringspartiene kritiserer Venstre for å ha lagt inn studiestøtte. En annen ting er at regjeringspartiene veldig godt vet at Venstre er for elleve måneders studiestøtte, og at vi faktisk kjemper for å få en bedre studiestøtte for studentene. Men det er ikke bare studiestøtte som er viktig for studentene. Jeg synes vi har fått til mye bra på andre områder som har veldig stor betydning for studenter. Det er studentboliger, som vi nå leverer på, helt i tråd med Venstres program – 2 000 studentboliger – et kjempeviktig tiltak, som de også er veldig fornøyd med. Vi er blitt enige i budsjettforliket om at vi skal ha et pilotprosjekt på Sex og Samfunn-sentre i Stavanger og i Oppland, som er knyttet til studenthelse. Det skal skje i samarbeid med studentsamskipnadene. Venstre hadde i sitt alternative budsjett satt av en pott på 15 mill. kr som samskipnadene kunne søke på for å ha prosjekter knyttet til SHoT-undersøkelsen. Det er en av de tingene jeg tenker i alle fall vi i Venstre vil jobbe videre med. Undersøkelsen viser at det er et mye høyere antall studenter som har alvorlige psykiske symptomplager. Spesielt rammer dette kvinner, og det er noe vi er nødt til å ta på alvor. Selv om vi har fått på plass disse Sex og Samfunn-sentrene to steder, er det noe vi må ha større ambisjoner om å få til, fordi det er viktig for de studentene som sliter med forskjellige ting.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Dersom det er et taktskifte for fagarbeidere og yrkesfag i dette budsjettet, er det i så fall et skifte til en lavere takt. Skal man finne regjeringas yrkesfagløft i dette budsjettet, må man lete med lupe – kanskje med mikroskop. Etter å ha lett ganske lenge, fant vi ut at regjeringa vil ha ett nytt tiltak for yrkesfag i 2015: 8 mill. kr til faglig nettverk. Men når man legger sammen påplussinger og reduksjoner i budsjettet, kommer man fram til et netto kutt på yrkesfagområdet. Da vil jeg spørre representanten Vinje: Er egentlig et netto kutt til yrkesfag i 2015 et løft? Mener representanten Vinje virkelig at et løft er en riktig betegnelse på det som skjer på yrkesfagområdet i budsjettet for 2015?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Jeg vil gjerne gi honnør ikke bare til taleren, for hun er antakeligvis den i dag som har klart å få flest ord inn på 10 minutter, men til Venstre og Kristelig Folkeparti for å ha rettet opp mange av kuttene regjeringa foreslo. Det samme var tilfellet i fjor, og det finnes vel knapt en statsråd som har fått budsjettforslaget sitt så grundig omarbeidet som dette. Vi kan imidlertid stå i samme situasjon igjen til neste år, når budsjettet skal behandles. Venstre og Kristelig Folkeparti må igjen ta nye omkamper, må igjen rette opp feilene fra i fjor – når det gjelder folkehøgskoler, studieforbund, stipend, skolepenger osv. osv. – med den usikkerheten det fører med seg for dem det gjelder. Spørsmålet mitt til Venstre er: Har Kristelig Folkeparti og Venstre nå fått en garanti fra regjeringa eller kunnskapsministeren for at omkampenes tid er forbi, og at kuttene – dem man kjempet tilbake – ikke foreslås på nytt?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Det er et eksempel på såkalt kreativ sitatbruk når representanten Henrik Asheim fra Høyre sier at de rød-grønne kritiserer regjeringa for at de prioriterer etter- og videreutdanning for høyt. Det er rett og slett feil. Det vi kritiserer, er at det stort sett er det eneste de virkelig prioriterer på skoleområdet. Etter- og videreutdanningssatsinga har samlet støtte her. Regjeringa ville fått støtte også til å satse på f.eks. tidlig innsats og yrkesfag i sitt eget budsjett, men det var altså opposisjonen på Stortinget, med Venstre og Kristelig Folkeparti, som måtte sørge for at det kom andre satsinger til regjeringas ene store. For studenter har Arbeiderpartiet en rekke satsinger: psykisk helse, levekår, studentboliger og elleve måneders studiestøtte. Jeg lar meg virkelig forundre over kritikken fra Høyre og Fremskrittspartiet, som altså kritiserer Arbeiderpartiet og de andre rød-grønne for på hvilken måte vi velger å innføre noe Høyre og Fremskrittspartiet er imot. Den helt naturlige måten å innføre elleve måneders studiestøtte på er å gjøre det fra studieåret 2015/2016, altså for hele studieåret, sånn at studentene faktisk vet hva de har å forholde seg til. Kritikken blir også litt spesiell sett i lys av at Venstre foreslår nøyaktig det samme som de rød-grønne, altså fra studieåret 2015/2016. Når representanten Bente Thorsen sier at man med et slikt forslag lurer studentene, er det en kritikk som også rammer regjeringas egen samarbeidspartner, Venstre. Det hadde vært interessant å vite hvordan Venstre stiller seg til at regjeringa påstår at de er med på å lure studentene. Jeg vil også minne Høyre og Fremskrittspartiet om at de stemte ned vårt forslag om økt studiestøtte i fjor. De kommer til å stemme det ned i år – vi kommer til å fortsette å foreslå det, fordi vi er på studentenes lag. Så til studentboliger: Etter forliket har antall studentboliger som får tilskudd, økt. Det er veldig bra. Jeg vil bare bemerke to ting. For det første: Antallet har økt, men dette er antageligvis den laveste summen som er brukt på studentboliger på mange år, på grunn av at tilskuddsmodellen er endret. Det betyr at de store kostnadene kommer i neste budsjett, og det er da den store testen vil komme. Det Arbeiderpartiet da lurer på, er om vi kan gi studenter, samskipnader og andre forutsigbarhet for at denne satsinga fortsetter, og at vi kommer til å øke – ikke bare fortsette, men øke – satsinga opp til 3 000 boliger i året. Arbeiderpartiet har foreslått en opptrappingsplan som skal sikre det, sånn at vi tar bygging av studentboliger opp i politikkens elitedivisjon, en forpliktende satsing som kan bidra til å løse problemet. Det foreslo vi i vår – det ble stemt ned. Det foreslår vi også i år – det blir sannsynligvis stemt ned, men vi kommer til å fortsette å foreslå det, fordi vi er på studentenes lag.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Representanten Asheims kreative sitatbruk begynner snart å bli så omfattende at jeg må be ham ta med dokumentasjon i salen på alle påstandene han kommer med, f.eks. om bostipend. Trond Giske skrev på hjemmesiden til Arbeiderpartiet, etter at statsbudsjettet ble lagt fram, at regjeringa hadde én stor satsing – etter- og videreutdanning. Sjøl lærernes utdanning måtte elevene betale for gjennom kuttene regjeringa gjorde. Det er naturlig at Arbeiderpartiet også vil ha flere satsinger, og det synliggjør vi gjennom vårt alternative budsjett. At vi også bruker mer penger og justerer summene etter forliket, er ikke så veldig rart når regjeringa finner hundrevis av millioner i endrede anslag, bygg osv. Selvfølgelig skal også Arbeiderpartiet bruke dem. Det er ikke slik at det er Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstres private penger, eller mener kanskje representanten Asheim at vi skulle ta dem ut av budsjettet og brukt dem på handlegate i London? Så vil jeg til slutt si: Jeg registrerer at representanten Nybø er blitt så glad i Fremskrittspartiet at hun tar med knusende ro at representanten Thorsen fra Fremskrittspartiet karakteriserte også Venstres forslag som å lure studentene. Da må jeg bare avslutte med å sitere Prøysen: «Det nytter deg æiller å filosofere På åffer et kvinnfolk tæk ændre enn deg»
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Representanten Vinje har sjøl sagt at dette er et godt budsjett for forskning, og vi vet bl.a. at flere hundre millioner kroner går til kontingent for å delta i EUs Horizon 2020. Alle tiltakene som representanten ramset opp i forbindelse med det som regjeringa kaller et yrkesfagløft, er ikke noe som denne regjeringa har funnet på sjøl. Det er noe som Stortinget vedtok i juni i 2013. Derfor er vi så ivrige etter å få høre hva de egentlig legger i dette yrkesfagløftet. Det er flott at de har økt lærlingtilskuddet, men 8 mill. kr er ikke akkurat rare summen. Jeg har lyst til å spørre representanten: Hvordan mener representanten at 8 mill. kr til spesifikke tiltak kan defineres som et yrkesfagløft? Det vises bl.a. til en hospiteringsordning. Det er ordninger som den videregående skolen faktisk gjennomførte også for over 30 år siden.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg er vel representant og ikke representante, men sånn kan det gå! Som representanten Thorsen sjøl sa, har verken budsjettforslaget fra regjeringa eller forliket bidratt til noe yrkesfagløft. Det er, som representanten understreket, en videreføring fra i fjor, og jeg deler representantens forventninger om at de vedtakene som representanten Thorsen sjøl var med på for halvannet år siden, skal bli realisert. Representanten Vinje dro tidligere her opp både praksisbrev, gjennomgang av studieprogram, vekslingsmodell, yrkesretting av fellesfag og hospitering osv., og det er faktisk de vedtakene som representanten Thorsen sjøl var med på å vedta. Jeg lurer på om representanten er tilfreds med at det såkalte yrkesfagløftet er brutt og redusert til utdanning av lærere og en økning i lærlingtilskuddet.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Senterpartiet har under hele sitt arbeid i den rød-grønne fraksjonen, som samarbeidet i den rød-grønne regjeringa, arbeidet for å øke lærlingtilskuddet. Vi synes det er fantastisk flott at man har greid å øke lærlingtilskuddet, og vi støtter det. Vi har også, som man ser av vårt program, bekreftet at vi skal øke lærlingtilskuddet. Vi har også andre ordninger som vi ønsker å satse på. Jeg synes det er flott at man øker lærlingtilskuddet, men jeg synes det er litt skuffende at det er så små summer som den blå-blå regjeringa kommer med når det gjelder satsinga på yrkesfagene. Jeg håper at det er flere enn jeg som kan snakke yrkesfagene opp, slik at vi kan få en massiv satsing på det i neste års budsjett.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Vi har laget vårt alternative budsjett slik Senterpartiet mener det er viktig å bruke pengene. Vi har en litt annen prioritering enn de andre rød-grønne partiene, men som representanten ser sjøl, ønsker vi å prioritere videregående opplæring og grunnskoleopplæringa. Vi har bl.a. også lagt inn et tilskudd på 100 mill. kr ekstra til leirskole, fordi vi er lei av at elever rundt omkring i de ulike kommunene ikke får komme på leirskole. Vi har også lagt inn en sum til obligatorisk arbeidslivsfag for alle i ungdomsskolen, for vi mener det er viktig. Vi ser det som viktig at hele mennesket skal utdannes, ikke bare det som det gis karakterer på i skolen.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg synes vi fikk godt gjennomslag i den rød-grønne regjeringa innenfor skolebudsjettet. Vi fikk bl.a. gjennomslag for at vi skulle iverksette valgfag – i godt samarbeid, men med grundig forarbeid – så det slår vi oss på brystet av. Vi har også bidratt sterkt til at vi har fått på plass arbeidslivsfaget i ungdomsskolen, som er et mini yrkesfag, som vi mener at alle ungdomsskoleelever skal få ta del i. Vi fikk lansert ideen om å utarbeide en stortingsmelding om yrkesfagene. Vi sto også bak ideen om å legge fram en melding om ungdomsskolen. Så jeg synes vi har satt gode fotavtrykk når det gjelder de praktiske fagenes stilling i skolen. Så var vi nødt til å vente til evalueringen av Kunnskapsløftet – vi også – for å se om yrkesfagene hadde nytt godt av den nye reformen, noe det viste seg at de ikke hadde. Derfor ble disse vedtakene gjort i forbindelse med behandlingen av Meld. St. 20 for 2012–2013 i fjor.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg vil ikke si at leirskoler eller arbeidslivsfag ikke har noe med yrkesfag å gjøre, for vi er av den oppfatning at kompetanse er mer enn fellesfagene. Det handler om å gjøre folk til hele mennesker. Leirskole er viktig sånn sett. Arbeidslivsfag er viktig sånn sett. Det er mini yrkesfag. Man skal forberede seg til yrkesfagene på videregående skole. Vi har lagt fram vårt alternative budsjett nå, slik vi mener at disse pengene bør brukes. Og så er det slik, akkurat som representanten Thorsen har opplevd, at man kan få gjennomslag for noe man ønsker. Men jeg har også vært til stede når representanten Thorsen sjøl har innrømmet at hun synes at budsjettet ble bedre etter et samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti. Vi kan vel si det sånn at vi kommer til å kjempe videre for yrkesfagenes og de praktiske fagenes stilling når vi kommer i regjering i 2017.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Budsjettforslaget viser at Venstre og de blå-blå partiene ser ut til å ha funnet hverandre i prioriteringa av forskning. Innenfor områder rettet mot ikke-formell utdanning er det derimot verre, noe som representanten sjøl har vært inne på. I likhet med Senterpartiet foreslår Venstre langt mer til utdanning enn det regjeringa gjør. Venstre fikk plusset på noen hundre millioner på det budsjettforslaget som var lagt fram. Jeg har lyst til å spørre representanten: Hvorfor valgte dere ikke da å prioritere elleve måneders studiestøtte? Vil Venstre akseptere et nytt budsjettforslag – uten at det inneholder forslag om innføring av elleve måneders studiestøtte?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Først har jeg lyst å si at jeg er glad for å høre at statsråden innrømmer at satsinga på yrkesfag fortsatt er en start, og jeg håper at regjeringa kan legge om retorikken sin og slutte å prate om et «yrkesfagløft». Når det er sagt, foreslo regjeringa i budsjettet sitt kutt til all ikke-formell kompetanse. Voksenopplæringen, folkehøgskolene og studieforbundene fikk dramatiske kutt, og i tillegg foreslår regjeringa behovsprøvd bostipend, og at det også skal behovsprøves opp mot lærlingelønn. Etter Senterpartiets mening er dette kutt som viser at regjeringa ikke er opptatt av sosial og geografisk utjevning. Jeg synes også at regjeringa har en snever definisjon av kompetanse, nemlig at kompetanse er det som gir studiepoeng eller karakterer. Det som utvikler karakter, er ikke så viktig. Mener statsråden at det kun er formell kompetanse som har verdi, og som fortjener statlig støtte? Hvis ikke: På hvilken måte ønsker statsråden å styrke områder som ikke kan måles i karakterer og studiepoeng?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Jeg lurte på om statsråden kunne redegjøre for hvorfor regjeringa ønsker å avvikle ordninga med tilskudd til private kirkebygg, all den tid den er veldig opptatt av tilskudd til private skolebygg. Så vet vi at det har vært saker i media om rot med medlemsregistrering både i Den norske kirke og innenfor Den katolske kirke. Jeg lurte på hvilke tiltak som er iverksatt for å rydde opp, for å få likeverdighet og orden med hensyn til medlemsregistrering og tilskuddene.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2014-12-11:
Senterpartiets budsjett ble av Norsk studentorganisasjon i en blogg beskrevet som svært sterk på studentvelferd. Vi er, som Teskjekjerringa, små, men vi er ikke rådløse. Vi er opptatt av innhold og kvalitet for studentene i det vi foreslår, og ikke bare av kvantitet. Vi ønsker at de som velger å studere, skal få tid og anledning til å gjøre det, og det betyr at vi må sørge for at studentene har økonomi som gjør at de ikke må ha full jobb ved siden av studiene. To av de viktigste bidragene til dette er å øke studiestøtten og sørge for studentboliger som gir rimelige leiepriser. Den rød-grønne regjeringa trappet opp studentboligbyggingen betraktelig. Bondevik II-regjeringa foreslo i sitt siste budsjett penger til 314 studentboliger. Utbyggingen hadde ligget jevnt på rundt 300 nye boliger i året. Året etter, da den rød-grønne regjeringa tok over, ble dette tallet fordoblet, til 606, og siden har dette tallet faktisk økt jevnt. I budsjettet for 2013 var tallet 1 065, og det ble økt til 1 438 i revidert budsjett i 2013. Byggingen av studentboliger har tredoblet seg under den rød-grønne regjeringa. Alle partier her kjemper vel litt om hvem som skal bevilge mest til studentboliger, men vi har i hvert fall i vårt forslag økt dette tallet ytterligere. For vi har en ambisjon om å øke antallet studentboliger og viser dette også i budsjettet vårt. Hvis det er sånn at en lover en utbygging av 2 000–3 000 nye studentboliger i året, som regjeringa faktisk har gjort, så må jo dette vises i budsjettene. Vi vet at høye boutgifter er et av hindrene for ungdommer som ønsker å studere. Et annet økonomisk hinder er studiestøtten. Vi gikk til valg på å øke studiestøtten til elleve måneder, og vi viser at vi ønsker dette også i årets budsjett. Det betyr at studentene ville ha fått ca. 11 000 kr mer i året fra 2016, i tillegg til at den lønnsjusteres. I høst fikk vi også en undersøkelse om studenters helse og trivsel. Hver femte student oppgir at de har psykiske plager. Det er dobbelt så høyt som for befolkningen ellers i samme aldersgruppe. Vi er bekymret for dette og har derfor foreslått 10 mill. kr til tiltak for psykisk helse for studenter. I tillegg kommer vår satsing på helsestasjoner og skolehelsetjenesten, som representanten Toppe vil komme tilbake til. Men jeg håper Stortinget støtter forslaget om å sette i gang en ny levekårsundersøkelse blant studenter, slik at det blir flertall for det forslaget.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Faktum er at Stavanger kommune fikk mer med denne regjeringens budsjett enn hva de fikk med de rød-grønnes budsjett. I tillegg har Rogaland fylke fått adskillig flere millioner med denne regjeringens budsjett. På toppen av det hele er det et faktum når det gjelder kommunetilskudd, at de samlede inntektene, som veksten gir, er på 7,8 mrd. kr., og av dette er 4,7 mrd. kr frie inntekter. Det tilsvarer 1,5 pst., noe som er på nivå med veksten senere år. Faktum er at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen sikrer et større handlingsrom for kommunene i forhold til de senere år, fordi demografikostnadene anslås å være lavere. Men det som forbauser mer, er at Arbeiderpartiet, som har 10 mrd. kr mer å bruke, ikke bruker mer penger på skole-, utdannings- og forskningsbudsjettet enn de gjør. Det er de som har det desidert laveste budsjettet.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Jeg vil takke for spørsmålet. At tusenvis av elever blir mobbet i skolen, er helt uakseptabelt i Fremskrittspartiets øyne. Mobbing har store konsekvenser og kan i verste fall ødelegge livet til mange skoleelever. I enkelte tilfeller får det også fatale følger, med dødelig utfall. Fremskrittspartiet mener at mobbing og ufin oppførsel kontinuerlig skal følges opp og slås ned på av alle voksne i skolen. Skole-Norge må ta på alvor opplæringsloven § 9a-3, der det helt tydelig framgår at skolene skal jobbe aktivt og systematisk for å fremme et godt skolemiljø. Skoleeiere, skoleledelse og skolens ansatte bør ansvarliggjøres mye tydeligere når det gjelder mobbearbeid, og Fremskrittspartiet mener at det er mobberne som skal bytte skole i mobbesaker. I dag finnes det også et utall anti-mobbeprogrammer. Vi vet i langt mindre grad hva som virker, og derfor er vi glad for at kunnskapsministeren vår vil ha en gjennomgang og se hva som virker.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Denne representanten er faktisk fornøyd så langt med yrkesfagløftet til regjeringen. Bakgrunnen for det er at det utføres mange ulike oppgaver som er i tråd med det som representanten Tingelstad Wøien og jeg selv var med og vedtok. Men ting tar som kjent tid, og nå jobbes det altså i regjeringen med en gjennomgang av tilbudet og strukturen i videregående opplæring for å sikre ungdom en fagutdanning som er etterspurt i arbeidslivet. Vi jobber med å finne ut hvordan – ikke om – praksisbrev skal kunne tilbys i alle fylker til ungdom som står i fare for å falle ut av videregående opplæring, og det er sendt på høring ny forskrift til et prosjekt for fagfordypning. I tillegg er det satt ned et utvalg som går gjennom de ulike teoretiske fagene for å gjøre dem mer praksisrettet.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Takk for et godt og viktig spørsmål. Fremskrittspartiet og regjeringen er på lik linje med Venstre veldig opptatt av å legge til rette for at vi skal ha mange nok og godt nok kvalifiserte lærere i skolen. Vi vet også at det i dag er mange som har utdanning innen humanistiske fag, samfunnsfag og realfag, og at disse kun mangler praktisk-pedagogisk utdanning for å bli kvalifiserte som lærere. Jeg vet også at departementet har hatt en gjennomgang av PPU, og jeg forventer faktisk at det vil komme endringer som legger til rette for en god praksisrelatert PPU. som stimulerer til at man kan bygge på med en praktisk-pedagogisk utdanning for så å bli kvalifisert lærer. I tillegg vet vi at det er mange med lærerutdanning som ikke arbeider i skolen. Fjerning av tidstyver og det at det nå legges til rette for at lærerne får flere karrieremuligheter i skolen, vil jeg også håpe er med på å få flere inn i skolen, og at de blir værende i skolen. Jeg er glad for de 50 mill. kr som kom, og forventer at de også vil medføre at vi får flere kvalifiserte lærere.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Norge bruker store ressurser på utdanning sammenlignet med andre land. Ifølge internasjonale undersøkelser er vi blant de landene som har høyest lærertetthet. Likevel ligger vi kun midt på treet når det gjelder resultater i skolen. Det finnes heller ikke noen entydige forskningsresultat som viser at høyere lærertetthet gir bedre læringsresultater for elevene. For Fremskrittspartiet er det viktigste å sette inn ekstra lærerressurser der det er behov for det, i tillegg til tidlig innsats. Spørsmålet blir da: Hva slags forskning begrunner Kristelig Folkeparti sin satsing på økt lærertetthet i?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Representanten Tingelstad Wøien brukte det meste av innlegget sitt til å snakke om yrkesfag, og det er positivt. Fremskrittspartiet og regjeringen er, på lik linje med Senterpartiet, opptatt av at vi skal ha en videregående opplæring hvor det gis stort rom for fleksibilitet, og at ulike modeller fra veksling mellom opplæring i bedrifter og skoler skal kunne være et alternativ til ordinær yrkesfagutdanning. Det jeg registrerer, er at Senterpartiet bruker langt mer penger på videregående opplæring nå når de er i opposisjon, enn de gjorde da de var i posisjon. Da er spørsmålet mitt: Hva er grunnen til dette?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Jeg tillater meg igjen å stille samme spørsmålet til representanten, for jeg registrerte ikke noe som helst svar på det. Jeg synes det er fint at Senterpartiet prioriterer nærskoler, men det har svært lite med satsing på yrkesfag i videregående å gjøre. Det jeg lurer på da, er rett og slett: Er det noen endringer i samfunnet, eller er det i Senterpartiet det har skjedd noen endringer, som gjør at Senterpartiet vil bruke langt mer penger på yrkesfag i videregående? Hva er det som ligger til grunn for dette?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Fremskrittspartiet og Venstre – og representanten Nybø – er enige om at folkehøgskolene er en viktig del av utdanningssystemet vårt, men vi er mindre enige om at skoleslaget skal ha statstilskudd for å drifte kortkurs, der de fleste deltakerne er mellom 40 og 70 år. Det er viktig å understreke at verken Fremskrittspartiet eller regjeringen vil hindre skolene i å tilby kortkurs. En del av kortkursene som tilbys i dag, er studiereiser til utlandet. Dette konkurrerer med andre tilbydere, som ikke får statsstøtte. Det er også to folkehøgskoler som driver seniortilbud. Disse tilbyr kurs til næringslivet og har fått store kunder som f.eks. Statoil og Avinor. Som representanten kjenner til, er det ofte slik at det er prisen som er avgjørende for å få tilslaget, og andre, ofte små private tilbydere, har ikke mulighet til å matche tilbudet som disse to skolene med statsstøtte gir. Hva er det da som gjør at Venstre vil opprettholde støtte til kortkurs, som er så tydelig konkurransevridende overfor norsk næringsliv?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Regjeringen har med statsbudsjettet lagt fram tidenes satsing på kunnskap, forskning og utvikling. Arbeiderpartiet la fram sitt alternative budsjett, og de imponerte slett ikke med sitt ordinære budsjett, i hvert fall. Men det kom seg i deres reviderte budsjett, der de tok etter og gjorde det samme som regjeringspartiene og samarbeidspartiene Venstre og Kristelig Folkeparti gjorde. Flere av representantene fra Arbeiderpartiet har i dag trukket fram kommunerammen, og samtidig skrøt de av at de tidligere styrket kommuneøkonomien. Men jeg vil minne om at en god og målrettet skolepolitikk er mer enn kommuneøkonomi, og budsjettavtalen gir en reell vekst i samlede inntekter til kommunene på 7,8 mrd. kr. Av veksten er 4,7 mrd. kr frie inntekter. Det tilsvarer 1,5 pst., noe som er på nivå med veksten de senere år. Jeg registrerer også at Arbeiderpartiets ordfører i Fauske, Siv Anita Johnsen Brekke, synes kommuneøkonomien for neste år høres bra ut. Arbeiderpartiet foreslår å øke skattene med 10 mrd. kr, men bevilger likevel 16 mrd. kr mindre enn regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre på rammeområdet. Jeg er fornøyd med at regjeringen gir skattelette til arbeidslivet og til at folk kan få beholde mer av egne penger. Samtidig er vi i stand til å levere et godt utdannings- og forskningsbudsjett som sikrer dagens og framtidens utvikling. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen prioriterer studentene og la i fjor inn en økning av studiestøtten på nesten to prosentpoeng over prisvekst. Nå legger regjeringen inn en økning på ytterligere ett prosentpoeng over prisvekst. Arbeiderpartiet fant ikke rom til å øke mer enn forventet prisvekst i noen av sine budsjetter da de satt og styrte. Arbeiderpartiet foreslår for andre år på rad elleve måneders studiestøtte, men legger ikke en eneste krone på bordet. Det er tydelig at Arbeiderpartiet endrer mening straks de går fra posisjon til opposisjon. Nå er Arbeiderpartiet i opposisjon og hadde en reell mulighet til å vise at de virkelig mener å gi studentene elleve måneders studiestøtte, men det ligger ikke én krone på bordet. Slik jeg ser det, er dette rett og slett å lure studentene. I den siste rød-grønne perioden ble det ikke bevilget penger til en eneste ny stipendiatstilling. Med årets budsjettforslag er det på litt over ett år bevilget penger til nesten 300 stipendiatstillinger. Dette illustrerer tydelig et taktskifte i utdanningspolitikken. Vi vet også at læreren er den aller viktigste for elevens læring. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet nå prøver å framstille regjeringens offensive lærersatsing som en videreføring av deres politikk. La meg understreke at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen med årets budsjett nesten tredobler antallet lærere som får tilbud om videreutdanning.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-11:
Det var representanten Henriksens kommentar om elleve måneders studiestøtte til studentene som fikk meg til å ta ordet. Jeg må si det er en veldig imponerende omsorg som Arbeiderpartiet nå viser overfor studentene, når de er i opposisjon. Det er bare så sørgelig synd at de ikke brukte samme muligheten og hadde den omsorgen da de satt med makten i åtte år, for da hadde de full mulighet til å gjennomføre dette. For at representanten Henriksen skal få det inn med teskjeer, tror jeg det er viktig å presisere at det er forskjell på Venstre og Arbeiderpartiet. Venstre har ikke sittet i posisjon, som har medført at de har kunnet innvilge elleve måneders studentstøtte. Det har derimot Arbeiderpartiet og de andre rød-grønne gjort. Dermed skyter du spurv med kanoner når du beskylder Venstre for å være med på dette. Nå er det også slik at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har økt studiestøtten med 3,1 pst. I tillegg har vi økt frikortgrensen til studentene, i tillegg til at det er enda flere ytelser. Jeg tror at studentene ser hvem som(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
I det borgerlig styrte Stavanger, som er i representanten Thorsens hjemfylke, bruker man allerede i dag mindre enn landsgjennomsnittet på skole. Likevel ligger skolekuttene i Stavanger an til å bli ca. 34 mill. kr i forslaget til budsjett som skal vedtas nå før jul. Dette er bare ett eksempel på en tendens som man ser i hele Kommune-Norge. Er representanten Thorsen tilfreds med at regjeringens kommuneopplegg tvinger lokalpolitikere i hele landet, også i hennes eget hjemfylke, til å kutte mange titalls millioner i skoledrift?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Mobbing er et tema som har opptatt mange denne høsten, bl.a. fordi både elever og foreldre har stått fram og fortalt sine sterke historier i mediene. Vi har undersøkelser som viser at 17 000 barn opplever å bli mobbet. Vi har andre undersøkelser som viser at tallet kanskje er betydelig høyere enn det. Så har både kunnskapsministeren og statsministeren markert seg på en positiv måte i denne saken, og det er jeg veldig glad for. Men hva tenker Fremskrittspartiet er de viktigste tiltakene og virkemidlene vi må se på i kampen mot mobbing og i arbeidet for et trygt og godt læringsmiljø i skolen?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet. Vi jobber nå med å finne en fornuftig innretning på denne bevilgningen, sånn at vi kan sørge for at disse pengene blir brukt på en fornuftig måte og i tråd med intensjonen. Det er Kristelig Folkepartis intensjon, på litt lengre sikt, å få til en nasjonal norm for lærertetthet, sånn at kommunene ikke kan bruke skolen som salderingspost. Da må det selvsagt også følge med penger fra staten, og det er vi villige til å prioritere i budsjettbehandlingene i årene som kommer. Denne saken ligger nå til behandling i Stortinget, i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, og jeg er svært spent på behandlingen der.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Vi bygger det på ulik forskning, både fra Norge og fra utandet. Jeg kan f.eks. nevne OECD-rapporten som kom i høst, som peker på at klassestørrelse har betydning, spesielt for de svakeste elevene som nettopp er de som faller av lasset i 1. og 2. klasse, og som vi er opptatt av å ta vare på. Så er det riktig at Norge bruker mye ressurser på lærere og at vi har en relativt høy lærertetthet, sammenlignet med flere andre OECD-land. Dette skyldes to ting: Det ene er at vi har få spesialskoler, så vi har alle elevene inne i den samme skolen. Da har vi mye spesialundervisning som må påvirke denne statistikken. I tillegg har vi fremdeles mange små skoler i Norge, noe som er med på å trekke dette snittet opp. Men realiteten er at klassestørrelsene gjennom de siste 15 årene har blitt stadig større, og stadig flere går i store klasser. Vi ser samtidig at stadig flere har behov for spesialundervisning.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Dette er ikke en reform for å få flere ufaglærte inn i skolen. Jeg har forståelse for at dette spørsmålet kommer, fordi det vi tar til orde for, er å ansette flere lærere i skolen, samtidig som SSB peker på at vi faktisk står foran en lærermangel. Det vi kommer til å trenge for å fullfinansiere vår satsing og oppfylle den 100 pst., er rundt 1 500 nye årsverk. Så vet vi at vi har rundt 40 000 utdannede lærere i andre yrker i samfunnet vårt som har forlatt skolen og forlatt læreryrket. En av de aller viktigste grunnene til at de har valgt å forlate skolen, er nettopp at de opplever at de har for liten tid til hver elev. Når vi gir lærerne mer tid til hver elev, vil vi gjøre læreryrket mer attraktivt, vi vil kanskje klare å stoppe lekkasjen fra skolen og ut i andre yrker, vi vil få flere til å velge å bli lærere, og vi vil også kanskje lykkes med å få noen av dem som nå er i andre yrker, tilbake til skolen.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Petroleumsnæringen er fremdeles Norges viktigste næring. Jeg mener at det er viktig å opprettholde forskningen også på dette feltet, både for å klare å utnytte ressursene bedre og for å klare å utvinne olje og gass på en mer miljøvennlig måte. Jeg er helt enig i at vi også må forberede oss på en ny tid, der oljenæringen må bli mindre viktig for samfunnet vårt enn det den er i dag, og dette må selvsagt også gjenspeiles i forskningen. Jeg tror at mye av den kompetansen vi i dag har i oljenæringen, kan vi også dra nytte av inn i et grønt skifte i framtiden. Så skal komiteen snart behandle langtidsplanen for forskning. Der er klima og miljø og miljøvennlig energi et av satsingsområdene som trekkes fram. Det synes jeg er veldig positivt.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Senterpartiet har nå lagt bak seg et drøyt år som opposisjonsparti, etter åtte år i regjering, og når man er et lite parti i en flertallsregjering, er det kanskje ikke alltid like enkelt å få synliggjort hva som er ens egen primærpolitikk på alle områder. Jeg har også merket meg at Senterpartiet nå snakker mye om yrkesfag. Det synes jeg er veldig flott, for det er, som jeg nevnte i mitt innlegg, en av de virkelig store utfordringene som vi er nødt til å ta på alvor. Men jeg vil gjerne høre litt om hva representanten vil trekke fram som Senterpartiets viktigste gjennomslag i skole- og utdanningspolitikken i det rød-grønne samarbeidet, og om det er noen saker Senterpartiet ikke fikk gjennomslag for i egen regjering som de nå vil jobbe for som opposisjonsparti.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg synes det er flott å registrere at representanten Knag Fylkesnes støtter Kristelig Folkepartis satsing på økt lærertetthet. Jeg registrerer også at han i dag har valgt å fremme et forslag for Stortinget som ligner det som Kristelig Folkeparti tidligere har fremmet for Stortinget, og som Knag Fylkesnes selv er saksordfører for. SV har relansert ideen om heldagsskolen og tar med det langt på vei til orde for det forskerne kaller en outsourcing av barndommen, der det offentlige i all hovedsak skal overta ansvaret for barnas oppdragelse. Men vi vet jo at engasjerte foreldre er en av de aller viktigste suksessfaktorene for at barna skal lykkes på skolen, både faglig og sosialt. Bør vi ikke da jobbe for å få flere foreldre mer engasjert i barnas skolegang og det som foregår på skolen, slik at også de som har foreldre som i dag er for dårlige til å følge opp, kommer mer på banen, i stedet for å legge opp til en politikk der foreldrene langt på vei viskes ut av bildet og alt overlates til skolen og det offentlige?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti fikk gjennomslag i budsjettforliket for vår satsing på tidlig innsats gjennom økt lærertetthet, til tross for at regjeringspartiene i utgangspunktet var kritiske til en slik satsing. Jeg synes også det er veldig flott å registrere at flere representanter fra regjeringspartiene nå trekker fram dette som en god satsing i forliket. En av innvendingene mot dette var på forhånd at det ikke er nok lærere. Så er regjeringens store satsing mer etter- og videreutdanning for lærere. Det innebærer også at mange av de lærerne som i dag er utdannet lærere og har jobbet i skolen i mange år, er nødt til å gå tilbake på skolebenken for å være kvalifisert til å fortsette i jobben sin. Jeg er helt enig i at vi skal ha gode, kompetente lærere, men jeg lurer på om statsråden har tenkt noe over hvem som skal undervise barna mens disse allerede utdannede lærerne er tilbake på skolebenken, og hvordan man kan unngå at det blir ufaglærte vikarer som har ansvaret for undervisningen.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Trosopplæring har blitt en av Kirkens viktigste oppgaver. Det er en utfordring at tilskuddet til trosopplæringen ikke har fått en økning som tilsvarer lønnsveksten, selv om lønnskostnader nesten er eneste kostnad i trosopplæringen. Det betyr at for hvert år som går, blir dette tilbudet reelt sett svekket. Jeg tok dette opp med statsråden i budsjettdebatten for et år siden, og jeg ble glad for det svaret jeg fikk. Da svarte statsråden at regjeringen synes det er svært viktig å fokusere på dette, og at hun selv vil bidra til det. Men dessverre ble det heller ikke i år foreslått en økning som tilsvarer lønnsveksten, og dessverre fikk ikke Kristelig Folkeparti gjennomslag i budsjettforliket på dette punktet. Mitt spørsmål til statsråden er: På hvilken måte vil statsråden bidra til at trosopplæringstilbudet ikke blir svekket, og til at de ansatte innen trosopplæringen kan ha mulighet til å få en lønnsvekst på linje med andre?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-12-11:
Det er en smal sak for kirke-, utdannings- og forskningskomiteen på Stortinget å diskutere skole- og utdanningspolitikk i timevis. Det er ulike prioriteringer som skiller de forskjellige partiene, det er ulike løsninger, og det er kanskje også noe ulikt kunnskapssyn. Men når det gjelder skole, tror jeg vi likevel må erkjenne at vi i stor grad er enige, på tvers av partigrensene. Men det er ett felt som gjerne trekkes fram som et område hvor det fortsatt er store ideologiske forskjeller – og det er privatskolepolitikken. Det tror jeg er riktig. Regjeringspartiene gikk til valg på en vesentlig liberalisering av privatskoleloven. Det har nå blitt sendt ut et forslag på høring som ikke er en liberalisering i den grad, men hvor man tar sikte på å få til et bredere forlik i Stortinget. Det tror jeg er klokt, og det er jeg veldig glad for, og jeg er spent på behandlingen av privatskoleloven i Stortinget. Men også når vi ser på budsjettet, ser vi jo hva de ulike partiene sier om friskoler. Også her får jeg inntrykk av at det i stor grad er enighet. For Kristelig Folkeparti er utgangspunktet klart. Vi trenger alternativer til den offentlige skolen, og vi er opptatt av foreldreretten. Foreldre skal ha mulighet til å velge en skolegang for sine barn som er i tråd med egen moralsk, religiøs og filosofisk overbevisning, og dette er en rettighet som må gjelde for alle. Så er vi opptatt av at de friskolene som vi da mener har en berettiget plass i samfunnet vårt, og som bidrar til å oppfylle denne foreldreretten, også må ha gode økonomiske rammevilkår å drive innenfor. Det er viktig for at de skal slippe å ta altfor høye elevbetalinger, slik at friskolene reelt sett ikke bare blir et alternativ for dem som har litt tykkere lommebok enn andre. Dette er noe også departementet var opptatt av den gangen det var rød-grønt styre. Den rød-grønne regjeringen fjernet likevel kapitaltilskuddet til friskolene i 2006. Dette fikk vi inn igjen – som en forsiktig begynnelse, i hvert fall – i fjor. Vi fikk en styrking av det i år. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke fjerner det i sitt budsjettforslag, og jeg håper at jeg kan ta det som et tegn på at også Arbeiderpartiet nå mener at vi må bedre de økonomiske rammevilkårene for friskolene.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Representanten Anders Tyvand beskrev nettopp, på en god måte, hvordan dagens lærere opplever hverdagen sin og hvorfor det er viktig med flere ansatte inn i skolen, særlig på småskoletrinnet. Samtidig er det slik at mange rådmenn akkurat nå, eller nylig, har lagt fram kutt i skolen, som mange kommunestyrer skal forholde seg til ved å vedta eller avvise, men at det blir skolekutt må man nok regne med i en del kommuner. Mitt spørsmål handler om de nye stillingene som Kristelig Folkeparti var med på å få inn i budsjettforliket: Hva om de nye stillingene fra dette forliket ikke vil føre til økt lærertetthet fordi kommunene kutter stillinger? Er vi ikke da like langt?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2014-12-11:
Representanten Tingelstad Wøien har lenge talt varmt for yrkesfag og for behovet for å øke lærlingtilskuddet. Da har det sikkert gledet henne at de borgerlige partiene på kort tid faktisk har økt tilskuddet med 7 500 kr. Så kan jeg samtidig minne henne på at under de åtte rød-grønne årene måtte det en finanskrise og en ekstraordinær tiltakspakke til for at man i det hele tatt skulle kunne si at man gjorde noe som helst for å løfte lærlingtilskuddet. Når man ser dagens innstilling, og de ulike partienes totale ramme til kunnskapsfeltet, konstaterer jeg at det må ha vært Arbeiderpartiet og SV som var de rød-grønne bremseklossene for økningen av lærlingtilskuddet. Kan representanten Tingelstad Wøien bekrefte det? Hvis ikke, hva er det som gjør at Senterpartiet først i opposisjon synes det er verdt å satse på lærlinger?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet. Jeg vil bare også gjenta det jeg alltid har sagt når jeg har fått spørsmål om lærertetthet i denne sal – og ellers, for den saks skyld – og det er at jeg er veldig for flere lærere. Jeg mener også at lærertetthet og klasseromstørrelse ikke er ubetydelig. Det er god forskning også som sier at det har en effekt. Diskusjonen har jo egentlig ikke vært hvorvidt det er bra med flere lærere eller bra med f.eks. det som Dovre kommune har gjort, hvor man har en ambisjon om å få til å redusere spesialundervisningen og så styrke den ordinære opplæringen. Det mener jeg er veldig bra. Diskusjonen har rett og slett vært om det er riktig å ha en nasjonal norm for å få dette til. Det har vi vært skeptiske til, bl.a. fordi det kan føre til en ressursforskyvning. Men jeg er helt sikker på at vi skal finne gode måter å bruke de 200 millionene på, i tett samarbeid med flertallspartiene på Stortinget. Så gir vi jo penger til vikarmidler fra statens side. Mange skoler løser dette på egen hånd med eget personale. Noen må ta inn vikarer. Da vil også for de vikarene disse 50 millionene som ligger inne til ikke kvalifiserte, komme godt med.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-12-11:
Takk for spørsmålet. Det er god pedagogikk å begynne med det som er positivt, og da kan man jo si at det som er positivt, er at det største kuttet vi har, er et kutt som Arbeiderpartiet støtter. Jeg kan ikke se at man foreslo det i posisjon, men i opposisjon støtter man altså vårt store kutt, som er på grunnstipend. Vi målretter grunnstipendet mot dem som trenger det mest fra før. Vi gir mer til dem som har minst, og mindre til dem som ikke trenger det. Så er det noe absurd – det er kanskje uparlamentarisk å si – det er noe rart med måten man regner på. For det første regner man inn et kutt som Arbeiderpartiet er for. Det er jeg glad for. Takk for det. Men så tar man ut satsingen på lærerne. Det er som å si at det er en kjempedårlig satsing på fotballandslaget hvis man tar ut alle pengene man bruker på fotballspillerne, eller at det er en kjempedårlig satsing på symfoniorkestrene hvis man tar ut alt vi bruker på musikerne. Det gir ikke mening. At Arbeiderpartiet støtter et av våre kutt, er for øvrig bra, men ellers har jo Arbeiderpartiets budsjetthøst vært en slags tango for én, gjennom forskjellige standpunkter. På spørsmålet om borteboerstipend tror jeg Arbeiderpartiet har hatt tre forskjellige standpunkter i løpet av en kort budsjetthøst.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-12-11:
Langtidsplanen dekker både forskning og høyere utdanning, og et av de prioriterte områdene der er f.eks. satsing på verdensledende miljøer. Hva er det? Jo, utdanning. Forsknings- og stipendiatstillinger er både en del av utdanningssystemet og en investering i grunnleggende infrastruktur. Som representanten Giske, som har hatt denne jobben før, også vet, er noen av de aller viktigste forskningsinstitusjonene i Norge universiteter. Jeg stusser litt over at representanten Giske sier at dette er vår Nasjonal transportplan, all den tid den forrige regjeringen – og det skal de ha æren for – faktisk initierte langtidsplanen og understreket gjentatte ganger at dette ikke skulle være en slags nasjonal transportplan. Det som likevel gjenstår, er at denne regjeringen ikke bare har levert en langtidsplan, den har levert en langtidsplan som blir kalt en milepæl. Den er helt sikkert ikke perfekt, men den inneholder konkrete, forpliktende opptrappinger – noe jeg ikke kan se at noen foregående regjering har fått til.