Are Helseth (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Vi behandler her flere forslag fra Kristelig Folkeparti knyttet til driften av vår spesialisthelsetjeneste, og det mest vidtrekkende forslaget er å legge ned de regionale helseforetakene. Sykehusreformen med etableringen av regionale helseforetak og helseforetak utenfor forvaltningen har fungert i knappe ti år. Det er i perioden høstet mange positive erfaringer, og modellen har vært i utvikling. De regionale helseforetakene har gjennomført mange nødvendige oppgave- og funksjonsfordelinger mellom våre sykehus. Dette har vært nødvendig på bakgrunn av stor faglig medisinsk-teknisk utvikling i perioden. Det har vært en betydelig økning i pasientbehandlingen i perioden og gradvis bedring i økonomistyringen fram mot balanse i alle fire helseregioner i 2010. Investeringsnivået i sykehusene er doblet siden fylkeskommunene eide sykehusene, og flere store sykehusprosjekter er vedtatt i perioden. Dette skaper et grunnlag for at ledelse, tillitsvalgte og ansatte nå kan ha sin hovedoppmerksomhet på kvalitet, korte ventetider, pasientsikkerhet og samhandling med primærhelsetjenesten, Nav og andre. I alle vestlige land er det debatt om organisering og styring av spesialisthelsetjenesten. Hos oss er ett av temaene i debatten om vi skal ha et regionalt nivå med eget styre, slik helseforetaksloven foreskriver. Grunnleggende er dette en debatt om demokratisk styring av sektoren. Vår styringsmodell har vært i utvikling gjennom perioden, bl.a. ved at styremøtene er blitt åpnet for allmennheten, og at flertallet av de eieroppnevnte styremedlemmer nå oppnevnes etter forslag fra kommunestyrer og fylkesting. Forslagsstillerne fra Kristelig Folkeparti mener at de regionale helseforetakene bør legges ned, og at Helse- og omsorgsdepartementet bør overta noen av de oppgavene som regionforetakene i dag utfører. Forslagsstillerne mener det ikke er hensiktsmessig med etablering av et nytt direktorat. Denne vurdering tiltres av en samlet komité, med unntak av Fremskrittspartiet, og samme flertall er av den oppfatning at dagens helsedirektorat heller ikke er et naturlig alternativ for direkte styring av helseforetakene. Når det gjelder substansen i forslaget, vil regjeringspartiene vise til regjeringens plattform om at de grunnleggende prinsippene ved helseforetaksmodellen skal videreføres, men at det vil bli satt i gang et utredningsarbeid i denne stortingsperioden med sikte på ytterligere forbedringer i modellen. Helseforetaksmodellen har vist seg å være robust, har levert gode resultater på mange områder, og modellen er laget for politisk styring. Jeg kan ikke se at forslagsstillerne fremviser en alternativ modell som gir mulighet for tilsvarende trygg styring av spesialisthelsetjenesten. Vår modell med helseforetak regionalt og lokalt gir alle muligheter for klok politisk styring med sektoren. Vi har tydeliggjort denne styringen, bl.a. ved å gjennomføre hyppigere foretaksmøter, stille tydelige krav til måloppnåelse på politisk prioriterte områder i oppdragsdokumentene, varslet en evaluering av de regionale helseforetakene og at endringer i antall foretak og opptaksområder kun kan foretas i foretaksmøte. Det er i år gitt tydelige politiske bestillinger i oppdragsdokumentene knyttet til f.eks. bedre kvalitet i behandlingen, kortere ventetider, reduksjon i ufrivillig deltid, flere lærlingplasser og mer forutsigbarhet for ideelle aktører. I tillegg til dette vil vi arbeide med tiltak for å styrke samarbeidet mellom lokale myndigheter og sykehusene.