Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2000-10-12:
De fleste av oss som bor i dette landet, benytter hele eller deler av sin fritid til en eller annen form for friluftsliv. For noen er en tur i skog og mark og fjell med muligheter til fisking eller jakt viktig, mens for andre er egen hytte eller det å ha en bolig med en romslig tomt og nærhet til eksempelvis sjø viktig. Jeg vil i den forbindelse advare mot den konfrontasjonslinje Arbeiderpartiet og sentrumspartiene ser ut til å legge seg på når det gjelder spørsmålet om strandsonen. Vi i Fremskrittspartiet er sterkt bekymret over signalene om nye statlige direktiver og lover når det gjelder den såkalte strandsoneproblematikken. De aller fleste som bor i strandsonen, har hatt sine boliger gjennom årtier eller gjennom generasjoner. Det er også et faktum at eiere av nye hus og hytter i strandsonen faktisk har fått offentlig tillatelse til bygging. Politikere og byråkrater som uthuler deres rettigheter, gjør dermed inngrep i vanlige familiers mulighet til å planlegge sine egne liv og til fritt å benytte sine boliger, hytter og hager. Jeg vil vise til at en rekke kommuner langs kysten har funnet fram til gode løsninger for å sikre allemannsretten i et samarbeid med grunneierne. Vi i Fremskrittspartiet mener at kommunalt selvstyre er viktig – også på dette området. Det er stor forskjell på kommunene. Det må derfor i høy grad være rom for lokale variasjoner og lokalt ansvar som passer den enkelte kommune best. Fremskrittspartiet mener det er viktig at Regjeringen gjennomgår helheten i kulturminnepolitikken og spesielt de skatter og avgifter – og regelverk – som pålegges private eiere, og som motvirker privat verneinnsats. Jeg vil i den forbindelse vise til et Dokument nr. 8-forslag som ble fremsatt av Fremskrittspartiet, der det foreslås endring av loven om kulturminner slik at staten bærer kostnadene til særskilt gransking før iverksetting av tiltak. Det er mange utbyggere som har investert store beløp i tomter eller annen form for fast eiendom, og som vil bli påført store ekstrakostnader ved at de ikke får en rask avklaring på om eiendommen kan utnyttes til det formål som den var tiltenkt. Fremskrittspartiet mener at dagens ordning kan bidra til at boligprosjekter blir dyrere fordi kulturminnevernet har ført til at ekstrakostnader har blitt påført prosjektet. Dette vil være med på å ramme eksempelvis lavkostnadsboliger som er tiltenkt grupper som f.eks. ungdom og eldre. Dagens kulturminnevern bidrar til at en nødvendig og effektiv fortetting i byområdene blir utsatt. Dette bidrar igjen til et prispress på eksisterende boliger i disse områdene. Etter min oppfatning er dette sterkt beklagelig. I mange tilfeller kan kostnadene ved gransking overstige eiendommens verdi og gjøre ellers samfunnsnyttige prosjekter ulønnsomme fordi staten ikke tar det økonomiske ansvaret. Det offentlige tar hvert år inn store beløp fra tiltakshavere som skal ha foretatt undersøkelser. Dette regelverket møtes overalt hvor bedrifter finnes. Dette innebærer at regelverket ikke bare kan være en hemsko for byutvikling, men også når det gjelder å sikre sysselsetting og næringsutvikling i distriktene. Vi i Fremskrittspartiet mener at en økonomisk gjennomgang med hensyn til privat verneinnsats og Regjeringens utredning av Dokument nr. 8-forslaget vårt er helt avgjørende med hensyn til finansiering av kulturminnevernet. Vi i Fremskrittspartiet mener at Regjeringens hovedmålsetting når det gjelder miljøfarlige kjemikalier, skal være at de kriteriene og virkemidlene som utvikles, må fremme en trinnvis risikoreduksjon gjennom produktutvikling, miljøriktig forbruksvalg og en sikker håndtering. Utslippskrav er viktige konkurransevilkår for industrien. Av hensyn til konkurranseforholdene for norsk industri som konkurrerer på et internasjonalt marked, bl.a. med industri fra andre europeiske land, mener vi at det er viktig at fremtidige utslippskrav i Norge skjer i takt med gjennomføring av direktiv i EØS-området og ikke gjennom forserte nasjonale konsesjonsrunder. Jeg vil her vise til at Norge gjennom EØS-avtalen har full adgang til å delta i utformingen av rammene for framtidige utslippstillatelser i Europa. Fremskrittspartiet har registrert at FNs klimapanel mener at menneskeskapte CO2-utslipp har betydning for global oppvarming, og fører til klimaendringer. Vi er i likhet med en rekke forskere skeptisk til dette. Det er bare å registrere at det er stor uenighet blant forskere om omfanget og de eventuelle betydninger dette har for klimaet. Jeg vil vise til at jordkloden har gjennomgått en rekke klimaendringer og istider. Klimaendringer er naturlige og pågår hele tiden. Det er et faktum at FNs klimapanel overhodet ikke kan forklare de betydelige svingningene i klimaet som har vært i tidligere tider. Jeg vil i denne sammenheng vise til at menneskeskapt virksomhet bidrar med om lag 3 pst. av de totale globale CO2-utslippene. Det kan jo være noe av hovedårsaken til at FNs klimapanel har forklaringsproblemer på dette området. Derfor er vi svært skeptisk til Regjeringens klimatiltak og de tiltak som blir foreslått iverksatt, og vi vil gå imot en ratifikasjon av Kyoto-avtalen. Fremskrittspartiet vil også på det sterkeste ta avstand fra ensidige nasjonale CO2-avgifter som vil være konkurransehemmende for vårt næringsliv og vår industri. Vi hører ofte i media at nyere forskning viser at det man trodde på tidligere, ikke lenger stemmer. Det skjer også i klimadebatten. Jeg vil her vise til James Hansen, som er forsker ved NASAs institutt for romforskning. Han har lenge vært en sentral pådriver for tesen om en menneskeskapt global oppvarming. Han satte i gang klimabekymringen under en kongresshøring i 1988 ved å uttale at det var mer enn 90 pst. sikkert at menneskene var i ferd med å varme opp jorden. I en nylig utkommet artikkel imøtegår han imidlertid FNs klimapanel og seg selv ved å hevde at det ikke er fossile brennstoff og CO2 som er årsak til den globale oppvarmingen, men andre drivhusgasser. At man vet for lite om klimasystemet og dets dynamikk til å skille et eventuelt menneskeskapt bidrag fra det naturlige, er James Hansens artikkel et eksempel på. Jeg vil vise til at det i meldingen trekkes fram at veitrafikken er den klart dominerende kilden til støyplager, og da særlig i byer og tettsteder. Støyplager fra veitrafikken kan reduseres betraktelig ved å få en mer rasjonell veistruktur der stamveiene legges utenom selve bykjernen og tettsteder. Likeledes vil en opprustning og forbedring av dagens veidekke ha stor innvirkning på trafikkstøyen. Tidligere i vår syslet Miljøverndepartementet med tanken om å innføre støyavgift på bildekk. Vi i Fremskrittspartiet tar sterk avstand fra en slik tanke og håper at departementet legger disse planene døde for all framtid – ellers blir det bråk. For mange lokalsamfunn langs vår kyst er oppdrettsnæringen selve symbolet på framtiden og mulighetene for livskraftige distrikter. I den forbindelse må jeg få uttrykke min skepsis til Villaksutvalgets innstilling. Med et omfattende vern vil konsekvensene være dramatiske for store deler av oppdrettsnæringen. Jeg skal ikke forskuttere villaksdebatten, men med et så omfattende vern er det helt klart at mange oppdrettsanlegg må flytte. Man hindrer også nyetablering og dermed stor nasjonal og lokal verdiskaping og levedyktige bygder og lokalsamfunn. De foreløpige rapportene om årets fiske av villaks forteller om stort innsig av laks og gode fangster både i sjø og i elver. I mange elver har laksefisket vært det beste på flere tiår, og det gir jo også en god grunn til å stille store spørsmål ved den krisebeskrivelsen som preger Villaksutvalgets utredning.