Nils-Ole Foshaug (Arbeiderpartiet), 2021-11-25:
Jeg vil begynne med å takke utenriksministeren for den gode redegjørelsen hun holdt her for to dager siden, og for hennes innlegg i dag. Det er viktige perspektiver utenriksministeren trekker opp, og en betimelig påminnelse om hvor viktig det europeiske samarbeidet er for Norge. De ulike avtalene vi har med EU, er viktige både utenrikspolitisk og innenrikspolitisk, og de berører de fleste samfunnsområder. Det første området jeg vil ta opp og berømme regjeringen for å ta tak i, er det berømte handlingsrommet. EØS-avtalen har gjennom et kvart århundre i sum tjent Norge godt. Vi har opplevd høy vekst i sysselsetting og reallønn, stabil lønnsforhandling og sterk vekst i offentlige tjenester. Avtalen er ikke minst avgjørende for norske distrikt og norsk eksport. Samtidig har den store arbeidsinnvandringen til Norge også ført med seg flere utfordringer – og særlig i arbeidslivet. Når Hurdalsplattformen ettertrykkelig slår fast at regjeringen skal ta kampen for den norske arbeidslivsmodellen gjennom bedre å utnytte handlingsrommet i avtalen, er det kjærkomment. Her var Høyre-regjeringen for passiv. Mye mer kan og skal gjøres for å sikre ordnede forhold på arbeidsplassene og skikkelige lønns- og arbeidsvilkår, og det er aktiv europapolitikk i praksis. Jeg har også lyst til å kommentere den varslede utredningen om EØS-avtalens utfordringer og muligheter – og det er positive takter. Vi har en sunn uenighet om EU og EØS i samfunnet, og det har vi også her på huset. Men vi kan alle være enige om at oppdatert kunnskap er viktig for norsk samfunnsdebatt, og den skal vi ikke frykte. EØS-avtalen er tross alt den mest omfattende avtalen Norge noensinne har inngått, og utredningen skal være forsknings- og kunnskapsbasert og belyse hvilke utfordringer og muligheter avtalen har gitt Norge de siste ti årene. Utredningen tror jeg vil berike og bidra i den viktige og svært nødvendige samfunnsdebatten vi har om vår EØS-avtale. Og undertegnede er også av samme oppfatning som statsråden, at utredningen sannsynligvis vil bidra til større oppslutning om EØS-avtalen i Norge. En veldig tydelig trend, som også utenriksministeren vektla i sitt innlegg, er at EU styrker sin rolle som sikkerhetspolitisk aktør. I en tidvis mer ustabil og uforutsigbar verden er det stabile forholdet vi har til EU gjennom EØS-avtalen, blitt kanskje enda viktigere, for nå ser vi at spenningen mellom stormaktene tiltar. Mange av dem har også interesser i vårt område i nord. Vi ser at forholdet mellom NATO og Russland er iskaldt, og at nedrustningsavtaler undergraves og sies opp. Til det vil jeg si at Norge må arbeide aktivt med EU og andre samarbeidsland for å fremme våre synspunkter og prioriteringer på den internasjonale arena. Samarbeid er avgjørende for vår langsiktige sikkerhet, og vi må unngå at stormakter trekker inn konflikter som ikke angår nordområdene i det arktiske samarbeidet. Det er viktig å bemerke at EU som sikkerhetspolitisk aktør ikke er en konkurrent til NATO, men bygger direkte opp under alliertes evne til samvirke og til NATOs troverdighet. Norges deltakelse i EUs forsvarsfond er positivt, og det vil styrke norsk forsvarsindustri og gi mulighet til styrket tilgang til det europeiske forsvarsmarkedet. Det er ulike meninger om hva slags tilknytning Norge bør ha til EU, men jeg tror de fleste vil være enige om at slik verden ser ut akkurat nå, er det i vår interesse at Europa har en sterk posisjon som forsvarer multilaterale samarbeid og en regelbasert verdensorden. Hurdalsplattformen slår fast at Norges viktigste strategiske interesseområde er nordområdene. Vi vet hvem naboen er, og vi skal snakke godt med ham. Men det er nødvendig at vi også hegner om det nære samarbeidet Norge har med EU innenfor utenriks- og sikkerhetspolitikken.