trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Statsråden har rett i éin ting, og det er at Noreg har eit heilt anna økonomisk utgangspunkt og ein heilt annan økonomisk situasjon enn dei aller, aller fleste land. Det kjem av at vi på mange måtar har vunne i Lotto. Vi har funne enorme oljerikdommar, som igjen medfører at vi opererer med eit anslått overskot på statsbudsjettet i år på 313 mrd. kr. Vi har også pengar på bok: Vi har eit oljefond som no er på ca. 3 100 mrd. kr. Det er heilt riktig noko som dei fleste land misunner oss. Men det som er paradoksalt oppe i dette, er at samtidig som vi aldri, aldri har hatt så mykje pengar på bok som vi har i dag, har kommunane heller aldri, aldri hatt så mykje kommunegjeld som dei har i dag. Vi har ein nasjonal rikdom, ei statleg overflod. Samtidig har ein i mange kommunar ein kommunal fattigdom som dessverre også går ut over innbyggjarane. Representanten Ingalill Olsen likte ikkje omgrepet som eg hadde brukt, eller setninga som eg hadde brukt, om at regjeringa rasjonerer ut eldreomsorg. Eg forstår godt at representanten Olsen ikkje synest at det er noko spesielt fint omgrep, men det er altså det som er sanninga. Vi har i dag eit rammeløyvingssystem, og dersom ikkje rammene er store nok i den enkelte kommunen til å oppfylle og utføre dei tenestene som det er behov for innanfor eldreomsorga, er det altså ikkje alle som får dei tenestene. Derfor går Framstegspartiet inn for at vi skal ei behovsstyrt statleg finansiering av grunnleggjande velferdstenester i kommunane. Det betyr altså at vi skal ha ein differensiert stykkpris, som betyr at tenestene, som regel, i Finnmark då vil koste meir og få ei betre finansiering enn tenestene i sentrale område av landet. Men det som er poenget med dette, er at dersom ein har eit behov, utløyser det også automatisk ei finansiering, slik at alle får dei tenestene dei har behov for, uavhengig av om ein bur i ein rik eller i ein fattig kommune. Representanten Ingalill Olsen sa også at vi ikkje hadde innarbeidd fjerninga av eigedomsskatteloven og fjerning av eigedomsskatt i vårt alternative opplegg i kommuneproposisjonen for 2012. Det har altså si årsak i at vi rett og slett ikkje har fått gjennomslag for å fjerne eigedomsskatteloven, og då må vi ta utgangspunkt i det som er realitetane, nemleg det at han består også neste år.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Grunnen til at eg tok ordet no, var ein påstand som kom frå representanten Haugli om at Carl I. Hagen på eit eller anna tidspunkt skal ha foreslått å selje all oljeaktivitet i Nordsjøen til private. Eg kjenner ikkje til dette forslaget. Det kunne vore greitt å få vite kva dato dette var. Eg tviler på at dette er eit forslag som er fremja i Stortinget. Mitt poeng er uansett at det ikkje ville vere nokon dramatikk i dette som representanten Haugli hevda. Det har lita betyding for inntektene til staten om det er staten som driv oljeutvinning, eller om det er private som gjer det. Det kjem sjølvsagt av at vi har særskatt på oljeutvinning. Oljeselskapa betalar 78 pst. skatt. Dei beheld berre 22 pst. sjølve. 78 pst. går altså rett inn i statskassa. Då betyr det mindre kven som eig drifta og driftar oljeutvinninga.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Som sagt er dette eit forslag som er fremja av Framstegspartiet for å sikre eit lønnslyft i låglønnsyrke, med fokus på utdanningsgruppene i offentleg sektor. Vi meiner at dette er ei veldig viktig sak. Eg konstaterer her at saksordføraren, som går igjennom dette, er ueinig i medisinen, men eg kan ikkje sjå at resten – berre Framstegspartiet – har fremja noko forslag og kome med nokon alternativ medisin for korleis ein skal løyse dette. Dette er ei sak som vi meiner er viktig, og som vi meiner bør debatterast. Det er sjølvsagt heilt riktig at lønnsoppgjeret i utgangspunktet er partane sitt ansvar, men her meiner vi at det går an at staten kjem og hjelper partane slik at ein kjem nokon veg i denne saka. Vi meiner også at regjeringspartia skapte store forventingar i forkant av valet i 2009, før lønnsoppgjeret våren 2010, om at det skulle skje noko – utan at det blei følgt opp av konkret handling. Men i 2009 var det altså valkamp, og då skapte ein eit inntrykk av at det skulle skje noko, utan at det gjorde det. Som saksordføraren også sa, så står Framstegspartiet aleine med eit forslag, men i merknadane står vi ikkje aleine. Der står vi i lag med Kristeleg Folkeparti. Vi har sagt at eit av tiltaka for effektiv oppfølging av retten til likelønn er ein likelønnspott. Men vi innser at ved denne korsvegen får vi ikkje fleirtal for det forslaget vi kjem til å fremje. Vi synest likevel det er viktig at vi har teke opp denne saka, og vi vil fortløpande vurdere å ta denne saka opp til ny debatt. Til slutt vil eg fremje det forslaget som er vedlagt her, og eg vil også lese opp forslaget: «Stortinget ber regjeringen i forlengelsen av lønnsoppgjøret 2011 å iverksette tiltak som sikrer et lønnsløft for lavlønnsyrkene med fokus på utdanningsgruppene i offentlig sektor, og som følge av det sikre at kommunene blir fullt ut økonomisk kompensert for et slikt lønnsløft.»
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Statsråden uttaler at likelønn er viktig for regjeringa, men at lønn er partane sitt ansvar. No er det slik at framfor valkampen i 2009 var ikkje regjeringspartia så veldig tydelege på å skyve dette ansvaret over på partane, då greidde man å skape eit inntrykk av – og store forventningar om – at dette var noko som regjeringa skulle ordne opp i, ein skulle sikre likelønn i Noreg. Dersom regjeringa altså er veldig oppteken av dette, så er mitt spørsmål: Kva vil statsråden og regjeringa gjere konkret – kva for initiativ vil ein ta – for å sikre likelønn for framtida?
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Jeg merket meg at saksordføreren for kommuneproposisjonen brukte hele innlegget sitt på dels å angripe Høyre og Fremskrittspartiet og dels å starte valgkampen for Arbeiderpartiet. Nå fikk vi også høre de tre hovedsatsingsområdene i kommunevalgkampen, nemlig arbeid, helse og eldre. Det er verdt å merke seg for foreldre som er opptatt av at barna skal få en god skole, at Arbeiderpartiet fortsatt ikke har tenkt å prioritere skolepolitikken når de nå går ut i kommunevalgkampen. Men arbeid er jo viktig. Da er det interessant også å merke seg at Arbeiderpartiet fortsatt sverger til den tro at hvis du får alle pengene inn i statskassa og så deler skatteinntektene ut igjen til den enkelte kommune, vil du skape et dynamisk arbeidsliv. Hvorfor vil ikke Arbeiderpartiet la kommunene beholde en andel av selskapsskatten, som gjør at det lønner seg å satse på næringsutvikling i norske kommuner?
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Representanten Haugli hadde mye på hjertet i replikken sin, og jeg skjønner at det er vanskelig å få plass til alt. Men det som er utgangspunktet til representanten Haugli, er at Høyre visstnok skal ha sagt at det står så dårlig til i Kommune-Norge. Nei, det står ikke dårlig til i Kommune-Norge. Høyre har gitt akkurat de samme rammene for kommunesektoren som regjeringen har gjort – som jeg begynte innlegget mitt med – i 2009, 2010, 2011, og vi kommer antagelig til å ligge på det samme i 2012. Det er ikke Kommune-Norge som er problemet, det er regjeringen. Det er regjeringen, som overhodet ikke ønsker å gi kommunene tillit, ved at det stadig blir mer sentraldirigering. Det blir mer sentralstyring, det blir overstyring og detaljregulering. Statsråd Navarsete har jo varslet en egen melding om dette, som Stortinget visstnok skal få, kanskje rett før valget. Det blir interessant, for det er jo en erkjennelse av at denne regjeringen har feilet. De klarer ikke å ta kommunene på alvor gjennom å gi dem den friheten de faktisk fortjener.
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Jeg vet ikke om det var et spørsmål, eller om det var en konstatering fra Holmås’ side, det han avsluttet med. Han hevdet at jeg hadde en uforståelig avslutning av mitt forrige replikksvar. Jeg klarte heller ikke helt å få sammenhengen i det representanten Holmås snakket om. Men det han sa, var jo at det var – jeg holdt på å si – fryd og gammen i Kommune-Norge, fordi de hadde så mye frie midler. Men jeg viste i mitt innlegg til at demografi tar veldig mye av de frie midlene, og hvorfor skal regjeringen legge fram en stortingsmelding om den statlige overstyringen av norske kommuner, hvis det ikke er noe problem? Det er jo åpenbart et problem, når statsråd Navarsete gjør dette til en av sine hovedsaker. Jeg er helt enig med statsråden i at Kommune-Norge er overstyrt. Fylkesrådmannen i Sogn og Fjordane har startet en egen Facebook-side, der han ber om innspill om statlig detaljstyring og overstyring av norske kommuner. Holmås bør lese den meldingen som kommer, og antagelig bli klok.
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Jo, vi har fått en bedre økonomi de siste årene i kommunene, men når det gjelder 2005, som representanten Greni innledet med, var jo det det beste året for kommunene når det gjaldt økonomi. Da var det en voldsom vekst i kommuneøkonomien etter noen magre år. Dette reflekterer jo den generelle økonomiske utviklingen i samfunnet. Det kan jo ikke være sånn at kommunene i Norge har en voldsom handlefrihet i de årene der staten og næringslivet ellers ligger med brukket rygg. Det har vært en eksplosjon i økningen i Statens pensjonsfond utlands disponible midler, noe som naturligvis også tilfaller en av de viktigste velferdsprodusentene i landet, nemlig norske kommuner. Så jeg er glad for at det har gått bra med oljeprisen, at vi har klart å sette til side og holdt handlingsregelen og samtidig gitt rom for økt utvikling i norske kommuner.
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Representanten Holmås var jo gjennom det meste av Europa og ulike norske kommuner i sitt innlegg, uten at substansen dermed ble noe særlig tyngre. Men han utfordret meg i stad på dette med økonomien i norske kommuner. Etter å ha finlest tallene, må en jo konstatere at under denne regjeringen har realveksten vært 2,86 pst. av inntektene de fire siste årene, mens under Bondevik II var realveksten 4,2 pst. Det er ett tall som Holmås kan kommentere. Et annet tall er at gjeldsnivået i norske kommuner har økt fra 20 pst. i 2007 til 40 pst. i dag. Er dette en utvikling Holmås synes er heldig – særlig sett i lys av at regjeringen og Norges Bank og andre varsler at rentenivået skal gå ganske kraftig opp i tiden framover. Er Holmås betrygget på vegne av norske kommuner?
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Det kunne nå vært fristende å dra opp den store debatten om fylkeskommunen, men jeg skal prøve å la det ligge. Vi har behandlet dette representantforslaget fra Fremskrittspartiet på en grei måte i komiteen. Det er et flertall som avviser forslaget, og som viser til svarbrevet fra statsråd Navarsete av 25. mai. Flertallet er Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, mens Høyre og Fremskrittspartiet støtter forslaget om å avvikle fylkeskommunen – ikke veldig overraskende når begge partier har programfestet dette og har det som et mål. Det jeg føler er hovedutfordringen for fylkeskommunen framover, så lenge den eksisterer, er å få bevist at fylkeskommunen faktisk bidrar til et styrket lokaldemokrati. Noen var litt inne på det i debatten om kommuneproposisjonen. Jeg mener at regionreformen, som jo var blåst opp på forhånd, og som ble mye mindre enn det en hadde tenkt, ikke har gitt fylkeskommunene noen økt status i befolkningen. Valgdeltakelsen ved lokalvalg er dessverre veldig lav, og den er enda lavere ved fylkestingsvalg enn ved kommunevalg. Fylkeskommunen skaper i veldig liten grad – i hvert fall i store deler av landet – lokalpolitisk engasjement. I sitt svarbrev til komiteen sier statsråd Liv Signe Navarsete: «Eit levande og desentralisert demokrati med brei deltaking er grunnleggjande for å kunna møta samfunnsutfordringane på ein god måte.» Ja, det er representantene fra både Høyre og Fremskrittspartiet helt enig i. Problemet er at fylkeskommunen ikke bidrar til dette. Det er primærkommunene som bidrar til et levende og desentralisert demokrati med bred deltakelse. Jeg mener derfor at fylkeskommunen bør nedlegges, og at oppgavene fordeles mellom stat og kommune. Fylkestingsvalget høsten 2011 bør være det siste, og ved valget i 2015 bør avviklingen av det tredje forvaltningsnivået være et faktum. Fremskrittspartiet og Høyre fremmer på denne bakgrunn følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen fremme de nødvendige forslag for å igangsette arbeidet med å avvikle fylkeskommunen som selvstendig folkevalgt forvaltningsnivå, slik at fylkestingsvalget i 2011 blir det aller siste.» Med det har jeg tatt opp det forslaget jeg refererte.
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Det var interessant å høre den gamle replikkvekslingen fra fylkestinget i Sogn og Fjordane. Det var kanskje vel så interessant å høre statsrådens svar til Starheim der hun nærmest omgjorde fylkeskommunen fra å være et organ som skulle ha kontakt med innbyggerne, til å være en profesjonell lobbyist som skulle bidra til oljeutvinning på Vestlandet, som skulle sørge for at E39, kyststamveien, skulle realiseres, osv. Det er vel kanskje det innbyggerne har sett, fordi valgdeltakelsen, som var 70,3 pst. – som ikke er spesielt høyt – da fylkeskommunen kom i 1975, har gått jevnt og trutt nedover. Ok, nå hadde man en liten oppgang sist gang, men deltakelsen er altså nede på 57,5 pst. Hvor langt ned må valgdeltakelsen ved fylkestingsvalget gå før statsråden blir bekymret og ser på dette som et organ som har liten legitimitet hos befolkningen?
Trond Helleland (Høyre), 2011-06-16:
Høyre anser lønnsoppgjøret for å være partenes ansvar, og at aktørene på de ulike tariffområdene selv må få anledning til å finne løsninger på lønnsspørsmål. Vi har tidligere foreslått en kompetansepott for utdanningsgruppene i offentlig sektor, men vi viser samtidig til «partenes tradisjon for gode prosesser for å komme til enighet, både på området som gjelder utjevning av lønnsforskjeller så vel som andre områder». Det betyr med andre ord at vi er enig i det statsråden skriver i sitt svarbrev til komiteen, at vi ikke ønsker lønnsfastsettelse gjennom representantforslag i Stortinget. Det kunne vært interessant å få prislappen på dette også, men da skulle vi kanskje holdt på en stund før vi fikk den endelige konklusjonen. Så her tror jeg dessverre jeg må si at vi ikke kan støtte den linjen som Fremskrittspartiet har lagt seg på. Vi mener helt og fullt at partene må ta dette ansvaret. Svarbrevet til statsråden viser jo også at hvis en tar hensyn til ansiennitet, alder osv. i offentlig sektor, er forskjellen mellom mannslønn og kvinnelønn ca. 1–2 pst., og partene jobber videre med dette.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Jeg la også merke til at Arbeiderpartiets satsingsområde var arbeid, helse og eldre. Jeg har lyst til å peke på den såkalte eldremilliarden som regjeringen bevilget i nysaldert budsjett i 2010. Den er ikke videreført i inneværende år, og det er heller ingen signaler i kommuneproposisjonen om at det kommer mer i 2012. Kristelig Folkeparti og Venstre inngikk et forlik med regjeringspartiene om en satsing på eldre, en rettighetsfesting av verdighetsgarantien. Men samtidig ble det slått tindrende klart fast at dette ville komme til å koste penger, og at kommunene skulle få overført penger, slik at verdighetsgarantien kunne settes ut i livet. Men når disse pengene ikke kommer, hvor mye er da den avtalen verdt? Og hvor mye er verdighetsgarantien verdt når regjeringspartiene faktisk ikke overholder avtalen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
I all selvrosen var Heikki Holmås også innom barnehagesatsingen og barnehagereformen og det at vi nå har full barnehagedekning. Det er bra. Det støtter Kristelig Folkeparti også. Men så har Kristelig Folkeparti også tatt til orde for en opptrappingsplan når det gjelder full barnevernsdekning innen 2017. Statsråd Lysbakken har etter hvert begynt å dele Kristelig Folkepartis bekymring for de svakeste av de svake, barn som trenger ekstra hjelp. Men jeg kan ikke se noe i kommuneproposisjonen som sier at det ligger an til økt satsing på barnevern. Når skal den rød-grønne regjeringen og regjeringspartiene sørge for at barn ikke bare har en barnehageplass, men at de også har et trygt og godt hjem?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Det er interessant å lese statistikker, og det er interessant å se hva det er i disse statistikkene man kanskje ikke er så veldig opptatt av å peke på. Kommune-Norge er veldig forskjellig. Det skulle vært veldig interessant å se om disse 10 000 arbeidsplassene er jevnt fordelt rundt omkring i alle kommuner i Norge. Det er det ikke sikkert de er. Og det skulle vært veldig interessant å se hvor disse kommunene som har gått til økt sysselsetting, har fått inntektene fra. Kan det f.eks. være at de har økt boligbeskatningen, at de har vært tvunget til på den måten å få inn inntekter til å ansette flere? For det er behov for flere ansatte, og jeg pekte i min replikk til representanten Ingalill Olsen på verdighetsgarantien, som kommer til å kreve langt flere ansatte enn de 10 000 nye arbeidsplassene som er blitt opprettet i 2010.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Kristelig Folkeparti er i likhet med Høyre og Fremskrittspartiet opptatt av at kommunene også skal kunne få lov til å beholde en del av sine skatteinntekter utover det som regjeringen legger opp til, derav også selskapsskatten. Jeg vil gjenta det som Trond Helleland sa: Det er viktig at vi også stimulerer kommunene til å drive med næringsutvikling. Dette gjelder både små og store kommuner, og selskapsskatten kan være et incitament til at man faktisk legger betydelig arbeid ned i det. I dette ligger det også en erkjennelse av at regjeringen ikke leverer nok. Kommunene må også sørge for egne inntekter. Vi ønsker som sagt å la kommunene få lov til å beholde mer av sine skatteinntekter enn det regjeringen legger opp til, slik at de skal bli i stand til å kunne produsere gode, viktige tjenester for befolkningen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Han gjentar for så vidt det samme spørsmålet, og jeg må også få lov til å gjenta det samme svaret: Det er viktig å lete etter gode incitamenter som gjør at kommunene kan øke sine inntekter, for så å produsere gode tjenester for befolkningen. Dette er ett lite element som kan bety noe for om ikke alle kommuner, så i hvert fall for en stor del kommuner, nettopp fordi det stimulerer til næringsutvikling. Det er utrolig viktig at vi legger inn de incitamentene så lenge kommunene ikke får overført det de trenger for bl.a. å bygge ut eldreomsorgen slik vi har blitt enige om at en skal, men som regjeringen ikke leverer på i form av overføringer til kommunene. Så dette handler om å gi incitamenter som gjør at kommunene kan bli bedre i stand til å øke sine inntektsmuligheter gjennom å beholde mer av sine ordinære skatteinntekter, men også å stimulere til næringsliv ved at de kan beholde noe av selskapsskatten.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
I neste sak skal vi diskutere et forslag fra Fremskrittspartiet om å legge ned fylkeskommunen. I statsrådens brev til komiteen sier hun at det ikke er aktuelt, det skal fortsatt være tre forvaltningsnivåer i Norge: kommune, fylkeskommune og stat. Så har det kommet snikende inn et nytt forvaltningsnivå, nemlig samkommuner, et fjerde forvaltningsnivå som nå skal lovfestes og innføres. Jeg har et spørsmål: Er Samhandlingsreformen den eneste årsaken til at vi får dette fjerde forvaltningsnivået? Hva er kostnadene for byråkrati knyttet til dette, er det gjort noen utregninger her? Eller er dette Senterpartiets grep for å forhindre tvangssammenslåing av kommuner?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Kristelig Folkeparti legger til grunn at politiske beslutninger skal tas på lavest mulig hensiktsmessige nivå. Kommuner og fylkeskommuner er førstelinjetjeneste med tanke på tilrettelegging for næringsliv og samfunnsutvikling. Å møte samfunnsutfordringene på best mulig måte krever et levende og desentralisert demokrati. Jeg ser i statsrådens brev til komiteen at regjeringen er opptatt av å legge til rette for et levende folkestyre lokalt og regionalt med folkevalgte som utnytter lokale og regionale fortrinn til beste for innbyggerne, næringslivet og samfunnet for øvrig. Av den grunn ønsker man å opprettholde tre forvaltningsnivåer i Norge. Kristelig Folkeparti deler statsrådens syn og kommer derfor ikke til å støtte Fremskrittspartiet og Høyres forslag i denne saken. Allikevel må det sies at for at ikke fylkeskommunen skal forvitre og nærmest råtne på rot, er det viktig at dette forvaltningsnivået har oppgaver og ansvar som forsvarer dette nivået. Jeg deler forslagsstillernes oppfatning av at regionreformen ble en svært så amputert utgave av en reform. Kristelig Folkeparti ønsket også større og mer slagkraftige regioner enn dagens fylkeskommuner. Forvaltningsreformens kanskje største gavepakke til fylkeskommunene var mange mil med dårlig vedlikeholdte riksveier – og tusen takk for det! Jeg vet at dette er snøen som falt i fjor, men vi må hele tiden vurdere hvilke oppgaver som er hensiktsmessige, og hvilken ansvarsfordeling det skal være mellom de ulike forvaltningsnivåene i Norge. I dette Dokument 8-forslaget er man også innom temaet kommunesammenslåing. Kristelig Folkepartis holdning til dette er at vi ser at det for flere kommuner kan være hensiktsmessig å slå seg sammen, men slike prosesser må primært stimuleres ut fra gode, lokale samarbeidsløsninger med fokus på lokaldemokrati, gode tjenester til innbyggerne og velfungerende enheter. Frivilligheten må legges til grunn for kommunesammenslåing. For kommuner med stor geografisk utstrekning og spredt bosetting eller perifer beliggenhet kan det være lite å hente på sammenslåing med andre. Derfor er det lite konstruktivt kun å telle hoder og nærmest lage en mal på hvor mange innbyggere en kommune bør ha for å være hensiktsmessig. Men jeg har lyst til å presisere at også slike kommuner med store smådriftsulemper må sikres økonomisk grunnlag for å gi befolkningen likeverdige tjenestetilbud. Så må vi også ta med oss at flere undersøkelser har vist at folk i små kommuner er vel så tilfreds med tjenestetilbudet som i større kommuner. Noen undersøkelser viser faktisk også at befolkningen i små kommuner er mer fornøyd.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Jeg sa i mitt innlegg at vi vet at mange kvinner blir hengende etter inntektsmessig som en konsekvens av fødsler og permisjoner, og løsningen er jo ikke at kvinner slutter å føde eller slutter å ta ut permisjon. Løsningen ligger i arbeidslivet, og en del av løsningen kan altså finnes i Likelønnskommisjonens flertallsforslag om at arbeidstakere i foreldrepermisjon skal ha rett til gjennomsnittlig lønnsvekst. Er statsråden enig i dette flertallsforslaget, og hva kan regjeringen bidra med for at arbeidstakere i foreldrepermisjon kan få rett til gjennomsnittlig lønnsvekst?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-06-16:
Personvernet er under press, og ny teknologi muliggjør økt kontroll, registrering og overvåking. Ny teknologi innebærer alltid nye muligheter, men det er politikkens rolle å sette grenser for teknologien når det finnes interessekonflikter som her, opp mot personvernet. Jeg er skeptisk og kritisk til den stadig mer omfattende overvåkingen, registreringen og kontrollen. Jo mer informasjon som lagres, jo større muligheter gir det for misbruk og informasjonslekkasjer. Hvilke garantier har vi for at informasjon ikke misbrukes? Framveksten av informasjonssamfunnet krever at vi har en tydelig og prinsipiell holdning til dette. Hva er menneskeverd? Hva er den enkelte borgers rettigheter? Hvordan forholder vi oss til en informasjonsflyt som mer og mer utfordrer enkeltindividets rett til privatliv? Denne våren har personvernet blitt presset flere ganger. Datalagringsdirektivet er ett eksempel som kan trekkes fram, og de lovendringene som store deler av Høyre og hele Arbeiderpartiet støttet, rokker ved noen av våre grunnleggende personvernprinsipper. Vi blir stadig møtt med liknende problemstillinger. Nye saker vil dukke opp, og i mange saker vil det være gode grunner for å innføre strengere kontroll. Hensyn må alltid avveies, men dersom vi ikke har et bevisst forhold til personvernprinsipper, vil vi nesten umerkelig fortsette å skli bort fra det grunnleggende vernet om personvernet. Motstand mot enkeltsaker kan av noen tolkes som flisespikkeri. Det er det ikke. Det er summen av enkeltsaker som gjør at vi gradvis og nesten umerkelig sklir i feil retning. Summen av gode hensikter kan gjøre at en går i en retning ingen egentlig ønsker og til et samfunn der menneskeverdet krenkes. Til Høyres forslag har jeg lyst til å si at jeg synes mange av dem er gode og helt klart forslag som Kristelig Folkeparti vil støtte opp om – spesielt forslagene som går på styrking av vernet av personsensitive opplysninger, bedre logging av den som innhenter personopplysninger, styrking av den enkeltes rett til innsyn i loggen knyttet til sin person. Jeg har merket meg at regjeringen ønsker å invitere Stortinget til en helhetlig og samlet drøfting av personvernspørsmål, og at det samtidig varsles at det vil komme en egen melding til Stortinget om personvern. En slik melding er spesielt viktig nå som flere store saker som har svekket personvernet, har blitt vedtatt i Stortinget. Jeg ønsker derfor både drøftingen og meldingen velkommen, og forventer også at de forslagene som debatteres nå, blir belyst i denne meldingen.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Representanten Hagesæter var i sitt innlegg kritisk til regjeringens kommuneopplegg og spår kutt og dramatisk forverrede forhold i norske kommuner. Akkurat det har Hagesæter spådd tidligere. I debatten om statsbudsjettet for 2010 sa Hagesæter bl.a. at kommunene ikke ville oppleve en forbedret økonomi, og han understøttet argumentasjonen sin med å vise en undersøkelse hvor seks av ti rådmenn mente at den økonomiske situasjonen for kommunene ville forverres. I går fikk vi fasiten fra Statistisk sentralbyrå: Det ble 10 000 flere sysselsatte i kommunal sektor i 2010 – 3 000 flere årsverk i pleie og omsorg. Hvordan mener Hagesæter at kommunene har vært i stand til å ansatte 10 000 flere hvis økonomien er forverret?
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Forslagsstillerne fra Kristelig Folkeparti belyser med sitt representantforslag et viktig og alvorlig tema. Flertallet i komiteen ved regjeringspartiene deler forslagsstillernes syn på menneskeverdet og arbeidet for å bekjempe enhver form for diskriminering. Flertallet mener det er alvorlig hvis det er slik forslagsstillerne uttrykker, at det er en voksende antisemittisme i Norge. Vi registrerer at politiet og andre mener omfanget av hatkriminalitet er større enn det som i dag registreres. Etter flertallets syn er det en viktig oppgave å sikre riktig registrering og bidra til å senke terskelen for å anmelde kriminalitet av denne type. Temaet saken reiser, har vært på dagsordenen også i media de siste ukene. Som nevnt av saksordføreren, kom det den 7. juni en rapport om hvordan antisemittisme oppfattes i Oslo-skolen. Det var ingen lystig lesning. Der sies det at annenhver elev i Oslo-skolen sier de har opplevd at «jøde» er blitt brukt for å beskrive noe negativt. Flertallet ser med bekymring på at undersøkelser utført også i andre land, viser en økende utbredelse av negative holdninger til jøder i Europa. Er dette trenden også i Norge, må regjeringen se på målrettede tiltak. Flertallet vil ikke stemme for Kristelig Folkepartis ti forslag i dag. Flertallet mener at forslaget om en handlingsplan må vurderes i sammenheng med den kunnskap som er beskrevet i brev til komiteen av 1. april 2011. Flertallet vil avvente den undersøkelsen som Barne- og likestillingsdepartementet har satt i gang i samarbeid med Justisdepartementet og Utenriksdepartementet om den norske befolknings holdning til jøder og jødedom. Den forventes ferdig våren 2012. Informasjonen fra undersøkelsen i Oslo kommune fra 7. juni 2011, NOVAs kunnskapsstatus, 1990–2010, som ser på «Forskning om etnisk diskriminering av barn og unge» og det nasjonale arbeidet fra regjeringen som skal gjøres ferdig våren 2012, vil gi oss en bred tilnærming til problemstillingen. Det vil bli registrert flere relevante tilnærminger som på sikt vil gi oss viktig tilfang på kunnskap for både å vurdere behovet for tiltak og eventuelt utforme aktuell oppfølgingspolitikk.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Opp mot den rød-grønne regjeringens fordelingspolitikk som har sørget for å utjevne forskjellene i Norge og sørget for mer velferd, mer skole og mer eldreomsorg rundt omkring over hele landet som følge av en målrettet satsing på offentlig velferd i stedet for skatteletter, står Fremskrittspartiets utdelingspolitikk. Fremskrittspartiet spiller med Monopol-penger og deler ut i alle retninger. De deler ut til formuesskattelette, som foreslås hvert eneste år, og deler nå ut 5 mrd. kr til kommunene. Det er lekepenger som vi aldri kommer til å se snurten av, for vi ser at samarbeidspartiene til Fremskrittspartiet ikke har de samme pengene. Da blir det knallhard prioritering for Gjermund Hagesæter og Fremskrittspartiet: Hvis du har valget mellom å fjerne hele formuesskatten, slik som Fremskrittspartiet vil, og å øke velferden rundt omkring til folk som bor i kommunene, hva ville du velge å gjøre først?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Det var, etter min oppfatning, en komplett uforståelig avslutning fra Trond Helleland til den forrige replikken, all den tid det er vi og vår regjering som har sørget for at en aldri har hatt større andel frie midler rundt omkring i kommunene. Kommunene velger selv hvordan de vil bruke disse pengene innenfor alt det de selv mener er felles regler og felles fornuftig politikk, som framkommer her på Stortinget. Ellers merket jeg meg at her om dagen var Bent Høie fra Høyre ute og mente at Oslo kommunes måte å drive anbudspolitikk på overhodet ikke var riktig i forhold til barnevern, og hvordan det blir drevet. Jeg regner vel med at Høyre kommer til å være ute og egentlig ønske å detaljregulere kommunene på det området. Jeg er hjertens enig med Bent Høie, men den beste måten å gjøre noe med det på er å skifte ut styret i Oslo. Men jeg skulle spørre om skatt. Det er de rikeste kommunene, Asker og Bærum, som vil tjene på politikken til Trond Helleland. Det finnes ingen dokumentasjon på at det å øke skatteandelen fører til mer næringsutvikling.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Det mener jeg selvfølgelig ikke. Jeg mener at de kan bli det, men selvfølgelig er det ikke sånn at alle skattepenger skusles bort. Vi ser veldig klart hvordan det å bidra til dugnad i fellesskap – for å få fram god skole, god velferd for folk i stedet for å gjøre disse velferdsgodene fullstendig avhengig av inntektene til folk, om de har god eller dårlig råd – er noe av det som er avgjørende. For å samle inn skatter i fellesskap og å spleise på disse godene er en mye bedre løsning enn å skusle vekk pengene. Men det er ingen tvil om at hvis man gir 7 mrd. kr, 12 mrd. kr eller enda mer i formuesskattelette, vil de aller fleste pengene gå til de folkene som har over 3 mill. kr i inntekt. Det er å skusle vekk penger fra fellesskapet, som i stedet kunne vært investert i forskning og utvikling til fellesskapets beste.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Geir Jørgen Bekkevold legger fram en visjon som jeg deler, nemlig at alle unger som trenger hjelp fra det offentlige for å klare livene sine, enten sammen med foreldrene sine i første omgang eller eventuelt få et tilbud utenfor hjemmet, i fosterfamilie eller annet, er umåtelig viktig å sørge for. Som Bekkevold ganske riktig sier, ligger det ikke en klar opptrappingsplan her i kommuneproposisjonen i årene som kommer. Jeg vet at Bekkevold har fått med seg at Audun Lysbakken som barneminister – også barnevernminister – har en klar ambisjon om å få til en opptrapping av barnevernet i de årene som kommer, og det året vi har bak oss nå, med et kjempeløft, har vært et viktig og tydelig signal i den retning.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Jeg synes det er uforståelig hvis det er slik at Høyres representant her mener det er galt å investere i den oppgraderingen av barnehager, bygging av nye barnehageplasser, bygging av nye sykehjem og satsing på eldreomsorg i denne tiden med eldrebølge, som nettopp gjør at gjelden til mange kommuner øker. Hvis det er slik å forstå at Høyre egentlig mener at man ikke burde bygge disse sykehjemmene og ikke burde bygge disse barnehagene, så hadde det vært interessant å få vite før vi går ut i valgkampen. Det er klart at det å investere for framtiden krever at du har økonomi til å gjøre det, og jeg opplever at kommunene er trygge på at vi, den rød-grønne regjeringen, er den sterkeste garantisten de har for fortsatt vekst i årene som kommer. Hvis du ser på den samlede kommuneøkonomien, så mener jeg at vi på toppen under Erna Solberg hadde knapt 150 kommuner på ROBEK-listen. Den er altså omtrent en tredjedel i dag av det den var den gang. Det er antagelig det beste målet på om du har en streit kommuneøkonomi som det går an å leve med.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Kristelig Folkeparti er sammen med Høyre og Fremskrittspartiet om et forslag som handler om å tilbakeføre selskapsskatten til kommunene. Jeg utfordret i sted Trond Helleland på om han overhodet kjenner til noen som helst slags form for statistikk, forskning – noe som helst – som viser at økt næringsbeskatning til kommunene vil føre til økt satsing på næringslivet. Tvert imot vil det, sånn som vi jo kjenner til, føre til mer penger til en del kraftkommuner og til de kommunene som har folk med høyest inntekt, høyest sysselsetting og lavest arbeidsløshet. Mitt inntrykk er at bykommunene har en naturlig magnetisme på befolkning som kommer til seg, mens en god del distriktskommuner har større problemer, og der er alle politikerne på tvers av partiene opptatt av næringsvirksomhet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Nå gjør Geir Jørgen Bekkevold den samme feilen som både Fremskrittspartiet og Høyre ofte gjør når de presenterer dette, nemlig å framlegge dette som en argumentasjon for at det blir mer penger til kommunene hvis man gir dem muligheten til å beholde noe av selskapsskatten. Sannheten er jo, som også under den forrige regjeringen, at man tar av rammeoverføringene til alle kommunene og gir til de kommunene som har de største næringsinntektene og de største skatteinntektene. Det er altså noen av de rikeste kraftkommunene, det er de rike kommunene Asker og Bærum, og det er en del bykommuner, som har en naturlig magnetisme. Jeg gjentar spørsmålet: Er det sånn at Geir Jørgen Bekkevold eller Fremskrittspartiet eller Høyre, for den saks skyld, kan legge fram noen som helst dokumentasjon på at det blir mer satsing på næringsutvikling i kommunene hvis man har denne type næringsbeskatning tilbakeført til kommunene, på bekostning av alle de andre som er mer næringssvake?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Når Venstre utfordrer meg på dugnad, stiller jeg opp, jeg! Jeg har en utfordring til Venstre, fordi jeg mener at Venstre bommer på en viktig ting i spørsmålet om dugnad. For øvrig tror ikke jeg på helvete, så jeg har ingen problemer med den skremselspropagandaen som naboen stilte opp med. Det som er utfordringen, er: I likhet med The Spirit Level, boken som peker på en god del sammenhenger mellom økonomisk likhet, små forskjeller i et samfunn og tilliten mellom mennesker i et samfunn, tror jeg at jeg og Trine Skei Grande er enige om at tillit mellom mennesker er en forutsetning for at vi stiller opp for hverandre i gode fellesskap og skaper gode fellesskap, og stiller opp for hverandre i dugnad. Er det ikke da viktig, synes Trine Skei Grande, å bidra til en samfunnsutvikling der de økonomiske forskjellene mellom folk er små i stedet for, slik som det har vært i hele Vest-Europa, at de er blitt større de siste årene?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Jeg er helt enig med Trine Skei Grande i at friheten til mennesker, friheten til å ytre seg, friheten til å kunne stemme, til å velge, til å organisere seg, til å delta og organisere seg i fagforeninger for å kjempe for sosial rettferdighet er grunnleggende friheter – alt dette – som jeg tror at jeg og Trine Skei Grande er dønn enige om. Ta f.eks. denne byen. Denne byen er landets mest klassedelte by. Her velger Venstre gang på gang på gang å støtte Fremskrittspartiet og Høyres byråd – et byråd som har byrådsrepresentanter som sier at de ser ikke på det som sin oppgave å utjevne de sosiale forskjellene i Oslo. Det er altså i en by der levealdersforskjellene mellom de bydelene som jeg og Trine Skei Grande bor i, og vestkanten er inntil tolv år – tolv års levealdersforskjell! Spørsmålet er: Er det ikke et mål å få ned de levealdersforskjellene og de økonomiske forskjellene som er med på å forårsake nettopp dette?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Jeg tok ordet for å påpeke et par ting i den debatten som har vært, men jeg kan ikke la være å begynne mitt innlegg med å svare Gjermund Hagesæter. Det ene er: Det som var forslaget fra Carl I. Hagen den gangen, var å gjøre det samme som det man gjorde i Danmark, nemlig å selge oljen på rot. Slik gjør man i Danmark, der Mærsk Møller er den som strør om seg med milde gaver og bygger opera i København, istedenfor å sørge for at pengene kommer folket til gode. Det er en måte man kunne gjøre det på – som Fremskrittspartiet ville elsket, siden det var snakk om privat kapital – men det hadde altså vært dårlig for det norske folk. Det andre er: I forrige tiår, på begynnelsen av 2000-tallet, var det slik at Fremskrittspartiets Siv Jensen ivret veldig for å sette ned nettopp denne skatten innenfor oljesektoren, noe som – ifølge Dagbladet og ifølge noen utregninger som er gjort på dette – hadde ført til at vi ville tape et sted mellom 1 000 og 2 000 mrd. kr på det norske oljefondet. Det er mulig dette er småpenger i Fremskrittspartiets verden, men i min verden er dette betydelige beløp. Men Fremskrittspartiet får nå ta ansvar for sine egne avgjørelser, så får vi ta ansvar for våre. Til Bård Hoksrud: Man fikk nesten inntrykk av at det ikke ble bygget veier, og at det med Fremskrittspartiet skulle bygges motorveier over hele landet. Jeg vet ikke om det var en drømmesituasjon eller et mareritt, men for mange av oss som ikke ønsker motorvei over Hardangervidda, høres dette temmelig forferdelig ut. Dyrt er det også. Det fremstilles som om det ikke bygges noe særlig veier. Jeg kan forsikre representanten Hoksrud om at med all den kjøringen min rundt omkring på norske veier, så legger jeg merke til at det bygges overalt. Det bygges svært mange steder. Jeg må innrømme at når Bård Hoksrud sier at det er dumt å overføre dette til fylkeskommunene og la folk få bestemme lokalt hvor veiene skal gå, og at vi i stedet skal overlate det til Bård Hoksrud, så vil jeg si at jeg har vesentlig større tillit til at Terje Søviknes i Os vet hvor veien bør gå mellom Os og Bergen, enn det jeg har til Bård Hoksrud. En siste ting der, i forhold til denne ideen om at ingenting skal finansieres med bompenger: Det er ganske mange lokale veiprosjekter som blir til på grunn av at man lokalt velger å ta den dugnaden det er å betale bompenger for å få en tunnel som aldri ville blitt prioritert på Stortinget. Jeg er temmelig sikker på at tunnelen mellom Finnøy og Rennesøy i Rogaland ikke ville blitt fullfinansiert av Stortinget. Men lokalbefolkningen der sier at de vil heller ha en tunnel som de betaler 175 kr for hver gang de passerer, i noen år, fremfor å vente på at Bård Hoksrud en eller annen gang skal finne ut at han har noen milliarder som han ikke har kastet ut av vinduet, men som han i stedet vil gi. Befolkningen stoler heller på seg selv, og det er bra.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Vi kan ikke la feilaktige inntrykk stå igjen. Når det gjelder antallet mennesker som søker asyl i Norge, er det slik at vi i løpet av de første fem månedene foreløpig ligger på omtrent samme nivå som i fjor. I fjor var det en nedgang fra året før på 42 pst. Når det gjelder spørsmålet om vi har kontroll på innvandringspolitikken – ja, det har vi. Det er slik at flesteparten av menneskene som innvandrer til Norge, kommer fra andre europeiske land. Den neste største gruppen kommer gjennom familiegjenforening, og på tredjeplass, sammen med studieinnvandring, kommer asylinnvandring. Bare for å sette ting litt i perspektiv, for Per-Willy Amundsen framstiller dette på en feilaktig måte. Jeg synes det er interessant at mens Per-Willy Amundsen i alle andre sammenhenger ser til Danmark, gjør han det ikke i bosettingspolitikken, slik regjeringen har gjort. Vi ser at det funker godt i Danmark, og vi tror det skal funke i Norge også.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Bare et kort svar til Per-Willy Amundsen. Det at man også diskuterer spørsmålet om islam i denne debatten, er det jo faktisk forslagsstillerne som selv har lagt opp til, og også saksordføreren, som har merknader knyttet opp mot dette i selve saksinnstillingen. Men det antar jeg at saksordføreren selv reflekterte over da dette ble en del av saken. Til det som ble sagt av Hans Olav Syversen: Jeg skjønner at det Kristelig Folkeparti sier, er at man godt kunne tenke seg at regjeringen sluttet opp om forslagene. Det har jeg forståelse for; det er jo derfor man fremmer forslag. Men jeg synes jo også, når debatten går som den går, at det ville være positivt om man sa at de grepene som regjeringen gjør, faktisk er skritt i riktig retning. For det kan det ikke være uenighet om at de er. Og når vi da i merknader i hele denne innstillingen er dønn enige om at antisemittisme ikke er akseptabelt og er noe vi må slå ned på, skjønner jeg ikke hvorfor dette ikke blir tatt imot på en mer all right måte. Til slutt vil jeg bare som et slags apropos lese et dikt som har blitt lest her tidligere, som viser hvor viktig det er det Michael Tetzschner var inne på, nemlig å si noe om at her handler det om å sørge for at enkeltmennesker ikke blir krenket, det handler om det universelle ved menneskeverdet, som vi er nødt til å stå opp for. Det er skrevet av teologen og presten Martin Niemöller. Han sier i diktet «Likegyldighet»: «Først tok de kommunistene men jeg brydde meg ikke for jeg var ikke kommunist. Deretter tok de fagforeningsfolkene men jeg brydde meg ikke for jeg var ikke fagforeningsmann. Så tok de jødene men jeg brydde meg ikke for jeg var ikke jøde. Til slutt tok de meg. Men da var det ingen igjen til å bry seg.» Jeg synes at det er en helt grei oppsummering av debatten.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Jeg hadde håpet at innlegget mitt i stad skulle vært mitt siste, men jeg synes det er vanskelig å la det stå igjen et slikt inntrykk som det Per-Willy Amundsen etterlater. Jeg tar til meg akkurat presiseringen av uttalelsen hans, men jeg mener at det jeg sier, står ved lag, nemlig at når representanten Amundsen bruker det at noen er fra muslimske land, som et argument i en debatt, så er det et grunnleggende faktum at han begynner å røre opp i ting som ikke er bra. Det er det som er hele poenget mitt, og det er det som er hele poenget med det diktet jeg leste opp i stad. En hvilken som helst slags form for sammenrøring av etnisitet og religion – å akseptere at du kan bruke det som et argument i sammenhenger som handler om dette – hører ingen steder hjemme. Vi skal være klinkende klare mot all form for rasisme, så skal vi sette inn trykket der behovet er størst, og det oppfatter jeg at statsråden har sagt han vil.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Vi har i kommunalkomiteen behandlet dette forslaget på en relativt «kort» måte. Bakgrunnen er enkel: Dette var et forslag som ble fremmet av representantene i forbindelse med debatten knyttet til datalagringsdirektivet. I merknadene som ligger fra komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Høyre, vises det innledningsvis til den avtalen som er inngått mellom Arbeiderpartiet og Høyre om hvordan datalagringsdirektivet og en del personvernspørsmål i den anledning vil bli behandlet videre. Vi i de andre partiene tok i hovedsak utgangspunkt i to ting. Det ene var at mye av det som kom fram i forslaget og debatten knyttet til det, ble tatt i forbindelse med debatten om datalagringsdirektivet. Det andre var at vi så på de av forslagene som ble fremmet – som ikke inngikk som en del av avtalen mellom Arbeiderpartiet og Høyre, som vi fullt ut kommer til å behandle i Stortinget på et senere tidspunkt – som gode innspill til debatten som kommer, innspill fra opposisjonen til det arbeidet som nå gjøres fra regjeringens side om en stortingsmelding om personvernet. En god del av forslagene som ligger her, blir fremmet av mindretallet, fra Fremskrittspartiet og Høyre. Fra resten av partienes side har vi valgt å se på debatten i denne saken og de konkrete innspillene og forslagene som kommer, som innspill til stortingsmeldingen som vi senere skal behandle. Vi kommer i løpet av denne debatten til å lytte til de innspillene som Høyre og Fremskrittspartiet tar opp i forslagene, lytte til argumentasjonen i den forbindelse, og viser for øvrig til at vi skal ha en bred debatt om dette senere i forbindelse med den varslede personvernmeldingen.
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Representanten Helleland er sikkert enig i at det er forskjell på det å være på fest og det å måtte kutte i kommunebudsjetter. Ved flere tidligere korsveier, og også i merknaden til årets kommuneproposisjon, har Høyre tegnet et dystert bilde av situasjonen i Kommune-Norge. I debatten om statsbudsjettet for 2010 mente Helleland at regjeringens opplegg «vil kreve omstilling og kutt fra kommunenes side». I går la SSB fram tall som viser en vekst på 10 000 sysselsatte i norske kommuner. Kan Stortinget nå få en innrømmelse fra Helleland om at han tok feil da han karakteriserte 2010-budsjettet som et kuttbudsjett, og kan Helleland forklare hvordan hans beskrivelse av omstilling og kutt er forenlig med uttalelser fra Høyres nestleder Jan Tore Sanner om at de rød-grønne har skapt kostnadsfest i kommunene? Hva mener egentlig Høyre: Er norske kommuner på fest, eller er de på avmagringsdiett? Eller er kanskje sannheten et sted midt imellom – at nøkternhet preger norske kommuner,(presidenten klubber) men at det står ganske bra til? (presidenten klubber)
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Det var representanten Hagesæters innlegg som fikk meg til å tegne meg igjen. Han antyder at det nærmest er en automatikk i at oljeinntekter kommer hele folket til gode. Slik er det ikke. Det finnes en rekke eksempler på det. Det er nok å se til MidtØsten for å se at velferd handler om noe mer enn det. Jeg synes også det er på sin plass å minne om at hele verdien av oljeformuen tilsvarer ca. ett års arbeidsinnsats. Det som skaper verdier i Norge, er det arbeidet som gjøres, ikke minst rundt omkring i kommunene hver eneste dag. Det er også litt av et paradoks at om det hadde vært opp til det partiet som er ivrigst etter å bruke oljepenger, hadde ikke Norge hatt noe oljefond. I sin iver etter å selge unna statlig eiendom tok Carl I. Hagen på 1970-tallet til orde for å selge alle Norges olje- og gassressurser for den latterlig lave sum av 10 mrd. kr til utenlandske selskaper. Det ville vært dramatisk, og det går en klar linje fra det til det vi ser i kommunene i dag, når f.eks. Fremskrittspartiets næringsbyråd i Oslo ønsker å selge kommunens kraftverk, Hafslund og E-CO. Det er like lite klokt. Om ikke de politiske forskjellene har vært tydelige her i salen i dag, er de det i alle fall i Kommune-Norge.
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Jeg vil sitere Carl I. Hagen, som fra Stortinget i 1975 sa følgende: «Vi foreslår derfor å selge rettigheter som Statoil har bl.a. i Statfjord-feltet til andre. Så vidt vi har undersøkt er det i dag ikke noe problem å selge rettigheter for 10 milliarder kr.» Han kalte også Statoil for «gambling» og gikk imot statlige investeringer i Nordsjøen. Etter hva jeg forstår, er dette også omtalt i Hagens biografi som én av få feilvurderinger. Jeg synes for øvrig det også er verdt å merke seg at representanten Hagesæter lidenskapelig forsvarer petroleumsskatten på 78 pst. Det tar vi med oss til andre debatter.