trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Dette blir nok en kunstig debatt. Det viktigste med norsk skole er å gi barn og ungdom utdannelse. Det er derfor en går der, for å sørge for at en er godt rustet til kritisk tenkning, for å kunne gjøre en jobb for å bidra til samfunnet. Det er det viktigste med norsk skole. Ungdom har allerede i dag fritt valg når det gjelder skole. Det betyr at for å kunne innfri de idealene som Torgeir Micaelsen snakker om, må han fjerne fritt skolevalg, hvis det er sånn at alle i et nabolag – uavhengig av økonomi, religion og sånne ting – skal gå på samme skole. Det skjer ikke i dag. Det som er forskjellen her, er ikke om ungdom kan få lov til å gå på den skolen de vil, men om en skal få et større mangfold av skoler som ungdom kan velge imellom. Fremskrittspartiet sier at hvis private kan tilby utdanning som gir et større mangfold, som gir folk større valgfrihet, så er det positivt. Det er ikke sånn at kun offentlig ansatte er egnet til å undervise våre barn. Det er våre barns behov og ønsker som må være overstyrende.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Nei, selvsagt er det ikke det. Hvis representanten Meltveit Kleppa hadde lest et par sider til i innstillingen, ville hun ha sett at vår merknad også går på det samme, men enda litt sterkere om hvordan vi må hjelpe romfolket i sitt hjemland, istedenfor, som i dag, la for mange komme hit for å tigge. Vi ser at i hjemlandene er det mange som uttrykker bekymring for dette, som selv ber ordførerne i noen av disse kommunene om at Norge forbyr tigging, nettopp for ikke å ha den økonomiske drivkraften som får folk til Norge. Hvis vi skal ha en debatt om hva som er gode og dårlige virkemidler når det gjelder romfolkets situasjon og tiggesituasjonen, bør representanten Meltveit Kleppa i hvert fall holde seg til helheten i den innstillingen vi diskuterer, og ikke ta fram den merknaden man selv er med på, og ignorere den merknaden Fremskrittspartiet har få linjer etterpå, der vi tar opp akkurat det samme, men forsterker det. Jeg vil heller si at representanten Kleppa er for svak på dette her, fordi hun har gått inn på feil merknad. Istedenfor å gå inn på Fremskrittspartiets sterke merknad har de en vag merknad som betyr lite, men sier enda mindre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Fremskrittspartiet driver ikke med «kommerspolitikk», der vi kjøper og selger valgløfter. Vi står for det vi mener er fornuftig. For øvrig er det SV som hadde ryktet på seg for å være «big spender» – inntil de selv kom inn i regjering og begynte å føre arbeiderpartipolitikk. La meg minne representanten om at i Fremskrittspartiets reviderte budsjett foreslår vi å bruke 3 mrd. kr mer enn dagens regjering – 3 mrd. kr i en økonomi på, avhengig av hvordan du regner, på mellom 2500 og 2800 mrd. kr. Da er ikke 3 mrd. kr et veldig stort beløp, Men det hadde vært et svært viktig beløp for å få bedret effektiviteten i norsk økonomi gjennom infrastrukturen og investeringer i helsevesen og den type ting. La meg minne om at SSB i april la fram en rapport der de mener at det er rom for å bruke 45 mrd. kr mer i norsk økonomi bare på infrastrukturinvesteringer, uten at det har uheldig effekt. Jeg skulle gjerne ha likt å se representanten Andersens regnestykke, som sier at 3 mrd. kr er forferdelig hvis 45 mrd. kr i SSBs modell ikke er forferdelig. Fremskrittspartiets budsjett vil kutte forbruk, kutte skatt, men øke investeringene. Det gir gode resultat, sier SSB.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Jeg er glad for at finansministeren tar opp en del av de bekymringene som også Fremskrittspartiet tok opp i sitt innlegg. Det viser at vi er enige om virkelighetsbildet sånn som det er. Jeg registrerer at finansministeren fortsatt ikke klarer å lansere tiltak i revidert budsjett som faktisk ville gjort noe med det, i motsetning til opposisjonen, som har en rekke tiltak. Jeg vil tilbake til spørsmålet om oljeskatten, som regjeringen vil øke, som de sier er et virkemiddel for å unngå todeling i norsk økonomi. Men da vi hadde runden i Stortinget på mandag, kunne ikke finansministeren si om oljeskatten faktisk vil medføre at du har færre oljeprosjekter. Det svarte ikke finansministeren på, verken da han hadde ordet første gang, eller i sitt lille avslutningsinnlegg, der han kun ville slå fast at han ikke var «feig». Jeg gir finansministeren muligheten nå til å svare: Vil oljeskatten medføre at det blir færre prosjekter? Eller er det bare en måte å øke statens inntekter på? Ja eller nei.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Men det er ikke et svar.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Jeg synes det er litt oppsiktsvekkende når en representant kaller det å ville investere mer i norsk økonomi, effektivisere offentlig sektor og stimulere folk til å jobbe for eksperimentell politikk. Det synes jeg faktisk burde være sunn fornuft. Poenget er likevel den falske tryggheten som Arbeiderpartiet gir. Representanten sa at treforedlingspakken var målrettet. Det er en pakke på 750 mill. kr, hvorav 500 mill. kr bevilges utenfor handlingsregelen. Det går til et selskap, Investinor, som allerede har 2,6 mrd. kr, som de ikke klarer å bruke. Det er 70 pst. av selskapets totale kapital. Spørsmålet er da: Hva tror regjeringen at de vil oppnå med å bevilge 500 mill. kr til et selskap som har 2 600 mill. kr ubrukt? Dette handler egentlig bare om å blåse opp en pakke som framstår som god, uten at pengene egentlig skal inn i økonomien, og uten at det gir noen virkning. Hva kan Investinor gjøre med 500 mill. kr, som de ikke kan gjøre med de 2,6 mrd. kr de har?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Hvis representanten ikke vet svaret, kan hun heller si det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Jeg skal prøve samme spørsmål på Senterpartiet som jeg prøvde på Arbeiderpartiet, fordi jeg tror Senterpartiet – i motsetning til Arbeiderpartiet – faktisk har et hjerte for treforedlingsindustrien. Regjeringen skryter av en treforedlingspakke som Fremskrittspartiet er helt enig i at burde være på plass, eller at skal på plass, men vi er uenige i innretningen. Regjeringen skryter av at pakken er på 750 mill. kr. Fremskrittspartiet ønsker å bruke alle de pengene på avskrivningsregler, skatteforbedringer og infrastrukturinvesteringer som kommer bransjen til gode. Regjeringen velger derimot å bruke to tredjedeler av pakken som kapital inn i et statlig selskap som allerede har 2,6 mrd. kr som det ikke bruker. Hvorfor er det fornuftig å tilføre en treforedlingspakke primært til et selskap som allerede renner over av penger, i stedet for å gjøre sånn som Fremskrittspartiet foreslår: faktisk å bedre rammebetingelsene for alle aktørene i bransjen – langt bedre enn det regjeringen har foreslått med sine små, resterende midler?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Jeg synes forrige innlegg illustrerer at det har vært mye feilslått i dagens økonomiske politikk. For til tross for at vi har rekordgode faktorer utenfor norsk økonomi, i form av høye oljepriser og lav rente, klarer altså færre folk i dag å leve av sin egen inntekt. Det er flere som trenger bostøtte, det er flere studenter som trenger hjelp fra staten. Det burde vært motsatt. Generasjonsperspektivet, som finansministeren tar opp, er jeg helt enig i. Men det regjeringen gjør feil, er at de ser seg blinde på oljefondet. Det er ikke oljefondet som representerer generasjonsperspektivet, det er arbeidskraften vår. Arbeidskraften vår representerer 81 pst. av vår felles formue. Oljefondet utgjør 4 pst. Fremskrittspartiet vil ha en handlingsregel som ser på hvordan man kan øke veksten på de 81 pst. av formuen vår, mens regjeringen tviholder på den delen av politikken som skal maksimere verdien av 4 pst. av formuen vår. For meg er det fornuftig å se hvordan man kan øke det som er størst, ikke det som er minst. Det de rød-grønne kaller et økonomisk eksperiment, er at Fremskrittspartiet vil investere mer i samfunnsøkonomisk lønnsom realkapital, at vi vil gjøre mer for å effektivisere offentlig sektor, og at vi vil gjøre mer for å stimulere arbeidslyst og næringsutvikling. Det er ikke et økonomisk eksperiment, det er sunn fornuft å tenke sånn. Og dette er Statistisk sentralbyrå enig i. De har selv vurdert at det vil gi økt BNP, lavere inflasjon og lavere rente. Jeg elsker å diskutere økonomisk politikk med de rød-grønne, men de må forholde seg til det Fremskrittspartiet foreslår, og ikke til en vulgærversjon. Hvor mye oljepenger bruker Fremskrittspartiet? I vårt alternative budsjett er vi innenfor handlingsregelen. Vi er innenfor 4 pst.-regelen. Det virker ikke som om noen rød-grønne politikere har fått det med seg. Men det vi sier, er at til tross for at vi er innenfor 4 pst., er det fornuftig å endre handlingsregelen for å skille mellom forbruk og investeringer, og for å sørge for at vi investerer mer i framtidig verdiskaping og mindre i kjekke tiltak som har kortsiktig nytteverdi. Jeg venter fortsatt på å høre rød-grønne politikere si: Nøyaktig hvor mye skal dere bruke i neste fireårsperiode? Da spør jeg: Hvor mye koster Soria Moria II-erklæringen å gjennomføre? Finansdepartementet klarer ikke å gi en prislapp på det. Da er det urimelig å kreve slike svar fra opposisjonen – når en ikke selv vet hva ens egen politikk vil koste. Dagens situasjon i norsk økonomi er god, men det skyldes mange årsaker utenfor vår kontroll, slik som en rekordhøy oljepris som har medført rekordhøye oljeinvesteringer og rekordlave renter. Det som er bekymringsfullt, er at man samtidig har en halvering i fastlandsinvesteringene og rekordhøy gjeld i kommunesektor og privat sektor, at antall uføre øker, og at arbeidsinnvandringen har vært eksplosiv, med nye, store forpliktelser for velferdsstaten. Dette er faktorer som kan slå ille ut den dagen de eksterne faktorene ikke lenger står på vår side. Den dagen oljeprisen og oljeinvesteringene går ned, har denne regjeringen skikket seg dårlig i forhold til framtiden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Det er interessant å oppleve Arbeiderpartiets indre liv, der representanten Kolberg forventer at når han gir en beskjed, skal alle – selv de utenfor hans parti – leve opp til det. Jeg er glad for at jeg er i et demokratisk parti, der folk har egne meninger og gjør som de vil. Fremskrittspartiet har en finanspolitisk talsmann, en finansfraksjon, og det er vi som fører debatten. Det vi uttaler her, er også på vegne av Siv Jensen. Det er dessverre liten substans i det vi får her fra Arbeiderpartiet. Det minner meg litt om da statsråd Schjøtt-Pedersen var finansminister. Da anbefalte DnB-økonom Furunes i 2002 at vi skulle øke oljepengebruken med 3 mrd. kr i året de neste ti årene. Det mente finansminister Schjøtt-Pedersen ville skape uår i norsk økonomi – akkurat det samme som vi har hørt nå. Fasiten var at da Arbeiderpartiet styrte i 2010, var oljepengebruken økt med 85 mrd. kr – altså tre ganger mer enn det som ifølge Schjøtt-Pedersen ville skape apokalypse. Derfor tar jeg dagens advarsel fra de rød-grønne med svært stor ro, for den har ingen substans.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Eitt breitt fleirtal uttrykkjer i denne innstillinga støtte til eit arbeid for å sikra at meir av EØS-midlane til Sentral- og Aust-Europa blir kanalisert inn i auka støtte til romfolket. Det same fleirtalet seier det kan vera aktuelt med ulike typar tiltak, med sikte på å auka sysselsetjinga, auka skuledeltakinga og betra sosiale kår. Fleirtalet meiner at frivillige organisasjonar kan vera eigna aktørar i gjennomføringa av mange av desse tiltaka. Eg må verkeleg uttrykkja forundring over at Framstegspartiet, som så ofte elles peiker på at folk må få hjelp der dei høyrer heime, ikkje kan slutta seg til denne merknaden. Er det verkeleg Framstegspartiet si oppfatning at Stortinget sitt ynskje om ei sterkare vektlegging av bistand til å betra romfolket sine levekår i heimlandet gjennom EØS-midlar er uynskt og ikkje hensiktsmessig?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Det var to svært ulike innlegg me no høyrde etter kvarandre, frå to parti som har som mål å vera saman i regjering. Samferdsel er eit av fleire område der Framstegspartiet og Høgre har heilt ulike syn. Høgre vil ha OPS, Framstegspartiet vil ikkje. Høgre støttar lokale bompengeinitiativ, Framstegspartiet seier plent nei. Høgre held seg til handlingsregelen. For Framstegspartiet er det ein «hugseregel» som dei ser vekk ifrå. Viss desse to partia, mot det ein skulle venta seg, skulle få fleirtal etter valet, kva skal dei då styra etter? Det er jo framleis fullstendig i det blå. Me har fått presentert ein vaklande grunnmur.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Regjeringa har lenge hatt ein tett dialog med skog- og treforedlingssektoren nettopp for å få fram dei rette tiltaka. Dei fyrste tiltaka kom allereie i revidert i fjor. Vi har følgt opp sidan då, vi legg fram ei pakke no i revidert, og vi kjem til å følgje situasjonen nøye vidare inn i budsjettet for 2014. Samferdsel er eit av dei tiltaka som får midlar no i revidert budsjett, både bane- og vegsektoren. Med Framstegspartiet sine løysingar torer eg ikkje å spå, men eg er glad for at det er denne regjeringa som handterer denne situasjonen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Senterpartiet og Høgre har mange felles standpunkt når det gjeld det kommunale sjølvstyret. Den store forskjellen såg vi då Høgre hadde kommunalministeren og Senterpartiet så overtok. Då vart det ein situasjon der kommunane verkeleg hadde moglegheit til å utføra sine mange oppgåver. Ei styrking av kommuneøkonomien har vore det aller viktigaste bidraget for å styrkja det kommunale sjølvstyret. Så er det behov for ei rydding og ei forenkling når det gjeld planlegging totalt, når det gjeld motsegnsinstituttet. Og eg har med glede merka meg at regjeringa har fremma forslag om prøvefylke på det området, så det skal vi sjå meir til i tida framover.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Korleis Venstre ser på sin egen situasjon, er sjølvsagt Venstre dei fremste til å framføra. Det er likevel slik at det blir spreidd eit inntrykk av – og det er Venstre sjølv med på ved sine forslag – at Venstre ikkje har den distriktsprofilen som dei i si tid hadde. Samferdsel er eitt eksempel, og Venstre sitt syn på landbruk og ulike distriktspolitiske tiltak er andre eksempel. Eg ser fram til at Borghild Tenden klargjer at dette er ei misforståing, men det blir nok eit arbeid å gjera for Borghild Tenden for å visa det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Eg vil gje representanten Syversen ei anledning til å svara på representanten Kolberg sitt spørsmål: Korleis vil Kristeleg Folkeparti i ei blå-blå regjering vareta sitt engasjement og sin image som velferdsparti? Her er det då ein vaklande grunnmur som grunnlag, ei stor ueinigheit om alt frå handlingsregelen til størrelse på skatteletter og til mange av Kristeleg Folkeparti sine viktige område. Korleis kan Kristeleg Folkeparti i det heile tenkja seg at dei framleis vil behalda vignetten «velferdsparti» i ei slik regjering?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Venstre seier at dei er opptekne av klima. Venstre viser ofte tilbake til klimaforliket i Stortinget. Så vil Venstre kutta støtte til skogsbilvegar og hogst i bratt terreng, og grunngjev det med at skogsbilvegar er «den største trusselen mot inngrepsfri natur i Norge». Men i klimameldinga inngår ein aktiv skogpolitikk som eit viktig verkemiddel for reduserte klimautslepp. Skog fangar CO2, spesielt ung skog i vekst. Derfor slutta Stortinget seg til nye skogtiltak, bl.a. til gjødsling og planting. Skog er ein fornybar ressurs og gjev råstoff til bioenergi og trevirke som kan erstatta fossilt råstoff. Meiner Venstre det er for stor aktivitet i uttaket av skog i dag? Er Venstre ueinig i klimameldinga si understreking av aktiv skogpolitikk som del av norsk bidrag til å redusera CO2-utsleppa?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2013-06-21:
Eg kan ikkje dy meg: Om det skulle bli eit blå-blått fleirtal, høyrest det ut til å bli høg temperatur om styringsgrunnlaget. Eg vil avvisa Erna Solberg sin kritikk mot Senterpartiet når det gjeld haldningar til ulike EU-direktiv. Eg trur ho sa at Senterpartiet sine statsrådar var passive. Det er feil. Så vart eg nærmast skulda av Solvik-Olsen for ikkje å ha lese alle merknadene deira. Det er ikkje alltid eg gjer det, men den som gjeld romfolket, har eg lese, og eg synest ikkje det er nokon sterkare merknad det som der står. Dei kunne altså ikkje vera med på ein fellesmerknad frå alle dei andre partia, men dei skriv at «romfolkets situasjon i Sentral- og Øst-Europa har vært tilnærmet uendret gjennom årtier. Folkegruppen har en lav skole- og yrkesdeltakelse og deres situasjon har ikke endret seg nevneverdig på tross av økende bistand gjennom EØS-midler». – Ikkje særleg oppløftande at dei ikkje kunne vera med på noko tiltak. I innlegget mitt viste eg til fleire felt der det er total usemje i det såkalla regjeringsalternativet. Eg vil seia at debatten i dag har stadfesta denne ulikskapen. Så er det slik for meg òg at dette er min siste debatt. Eg sat her og tenkte: Eg kom inn på Stortinget i 1993. Då vart det rusta til EU-kamp. Då var det ikkje måte på kor gale alt kom til å gå for landet vårt. Det norske folk sa likevel nei til medlemskap. I dag skal vi ikkje hovera. Vi skal ta på det største alvor krisa i Europa. Vi skal ta våre forholdsreglar i forhold til den. Men slagordet «folkestyre, miljø og solidaritet» står seg. Eit samfunn med små forskjellar er eit godt samfunn. Vi må ha ei regjering framleis som løftar fram Samhalds-Noreg framfor Meir-Marknads-Noreg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Fremskrittspartiet har i alle år vært politikkens «big spender». Det har ikke spilt så stor rolle, for de har ikke hatt så mye innflytelse i politikken. Nå er Europa i krise. Vi får faresignaler inn til Norge. Vi har nå et stort parti i Norge som har ambisjoner om regjeringsmakt, som har et program som er så kostbart, og en pengebruk som er så hinsides alt som kan minne om økonomisk ansvarlighet, at det er vanskelig å forstå at de mener det på alvor. Og spørsmålet mitt er: Mener Fremskrittspartiet på alvor at det er mulig å gi så store skattelettelser, som de gjør? At det er mulig å bruke så mye penger som de foreslår, uten at det skader økonomien? Hvor mange av disse løftene er de villige til å selge for å sitte i regjering?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Det er veldig merkelig å høre på Høyre som snakker så varmt om læreren, når vi vet at i de i sine egne budsjetter har fjernet de 600 lærerne som SV har fikk inn og styrket skolen med i år – de har Høyre fjernet i sitt budsjett. Vi satser på læreren, Høyre kutter stillingene. SV vil ha flere og bedre lærere og en lærernorm. Vi er imot Høyres privatisering, vi er imot karakterer i barneskolen og flere prøver, for det finnes ikke forskningsmessig støtte for at dette er bra. Det finnes mye praksis som viser at det er dårlig, og vi trenger ikke gå lenger enn til Sverige, der elevene dessverre har fått en mye dårligere skole etter at høyresiden har utført sine eksperimenter der. Det er heller ingen foreldre, lærere eller elever som vil dette. Nå går det bedre med barna på skolen. Nå er vi nødt til å få lov til å fortsette med det, og ikke starte med et slikt eksperiment. Høyre vil ha mye privatisering. Det vil også Fremskrittspartiet ha innen velferd og omsorg. Det handler i kjernen om: Er det hjelpepleieren som skal få en god og levelig pensjon, eller er det noen aksjeeiere som skal få god avkastning? Å samarbeide med private nonprofit-organisasjoner kan vi fint gjøre uten å drive med anbud. Det er det lov til, det ønsker SV, men å privatisere handler bare om at private selskaper skal få sugerøret ned i felleskassa. De pengene vil SV heller bruke på de eldre og på pensjon til dem som gjør jobben. Så til fattigdom: Ja, det er mye som skulle vært gjort med fattigdom. Jeg har kritisert denne regjeringen, jeg har kritisert den forrige, og jeg kommer til å fortsette med det så lenge det er fattige mennesker i dette landet. Men jeg blir litt opprørt når partier som i sine budsjetter tar over 1 mrd. kr fra de fattigste barnefamiliene med enslig forsørger, som har to og en halv gang så stor risiko som andre for å havne i varig fattigdom, gir 70 mill. kr tilbake i denne budsjettinnstillingen. De tar 1 mrd. kr og gir tilbake 70 mill. kr, og så sier de at det er god fattigdomspolitikk. De forslagene som er lagt fram her, er i hovedsak kommunepolitikk. Det innrømte representanten Røe Isaksen fra Høyre i debatten tidligere i uka. SV har lagt fram de forslagene i kommunestyret i Tromsø, Høyre har stemt dem ned. SV har lagt fram de forslagene i kommunestyret i Oslo, det gjenstår å se om Høyre stemmer dem ned. Det gjenstår også å se om Høyre har tenkt å drive god sosial fattigdomspolitikk i de rundt 111 kommunene, som jeg tror det er, de styrer i dette landet. Der er det langt igjen, og det mangler at man virkeliggjør det ansvaret man har etter lov om sosiale tjenester i Nav. Det er det få kommuner som tar. Det er mye de fattige barna burde fått, men når foreldrene til de aller fattigste får kutt i inntekten med over 1 mrd. kr, fører det til at det over natta blir mer enn 17 000 nye fattige barn.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Det er på viktige områder stor usikkerhet om hva Høyre og Fremskrittspartiet egentlig mener. Det handler om klima – det ene partiet fornekter klimatrusselen, og det andre sier at de tror på den. Det gjelder oljeavhengighet – de advarer mot at vi blir for oljeavhengige, mens begge partiene «køler på» og gjør oss mer og mer oljeavhengige ved å være totalt ukritisk til enhver oljeutvinning. Det gjelder område etter område. Så er det pengebruken. Den trenger jeg ikke å komme tilbake til, men det handler om alt fra den mest elleville pengebruk til å si at vi skal stramme inn. Men en kan jo ikke få til begge deler samtidig. Det er denne avklaringen vi ber om i dag. På ett område er de skremmende enige, og det gjelder de endringene de ønsker på kanskje noe av det som er viktigst i Norge med hensyn til fordeling av penger og makt, nemlig det som skjer i arbeidslivet. Der er disse partiene enige om å fjerne de viktigste tiltakene mot sosial dumping. Det vi vet, vi som leser statistikken, er at det til og med er noen i Norge som har tarifflønn som er så lav at hvis du har en unge eller to, er du under fattigdomsgrensa. Det er i dette arbeidsmarkedet disse partiene vil fjerne de reglene som skal sikre at folk i hvert fall får den lønna de skal ha, som skal sikre at vi ikke får et arbeidsliv der det går an å underbetale folk veldig mye og ha et utrygt arbeidsliv. De vil ha et arbeidsmarked der det ikke skal være regler for dette. Da vet vi at det kommer til å eksplodere enda mer enn det det gjør i dag. De viktigste reglene ønsker Fremskrittspartiet, Venstre og Høyre å fjerne. Jeg ser at representanten Høie rister på hodet, men han tar feil, for jeg har lista. Det er de viktigste tiltakene de har tenkt å ta bort, som bl.a. beskytter vikarene. Før var Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre ærlige når de omtalte disse tiltakene. De sa: Vi er imot dem fordi de hindrer konkurranse på lønn. Det er i hvert fall å si det rett ut, for det er det det handler om. Det handler om at folk som sliter på arbeidsmarkedet, skal måtte underby seg sjøl på lønn for å få jobb, i konkurranse med spreke arbeidsinnvandrere som selvfølgelig er desperate etter å få jobb, og som tar hva som helst, dårlig betalt. Det kommer til å rive bort det viktigste grunnlaget for fordeling av penger i dette landet, og også av makt, for det river bort grunnlaget for fagbevegelsen, som har gjort at vanlige folk i dette landet har hatt innflytelse også på politiske beslutninger som har vært til gode for folk flest i dette landet. Ja, jeg er bekymret. SV mener vi må beskytte norske lønns- og arbeidsvilkår bedre fordi det er så uhyre viktig for velferden – for hjelpepleieren, for renholderen, for busssjåføren og for bygningsarbeideren, og for alle dem som jobber i handel og kontor, og som har helt vanlige jobber. Det er dem vi er til for.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Usikkerheten er stor, og den er stor for dem som er avhengig av velferdsgodene våre. Representanten Tybring-Gjedde var nettopp her oppe og sa at det er for mange velferdsgoder her i landet, så dem måtte vi kutte i, for det ble for dyrt. Da vil vi vite hvilke. Jeg leste Dagsavisen for et par dager siden, og der sto det at lederen i Fremskrittspartiet, Siv Jensen, sa at de skulle få bort sykefraværet i Norge og spare 35–40 mrd. kr. Hvis det er med disse regneferdighetene en skal styre Norge framover, har vi grunn til å bli skremt, for vi bruker ikke 35–40 mrd. kr, vi bruker 33 mrd. kr på sykefravær. Så her skal de altså spare mer enn vi faktisk bruker, og ingen skal være syke. Det har vært litt harselering med andre ting her før. Jeg kan vel kanskje kalle dette for helbredelse ved alternativt statsbudsjett og kreativ bokføring. Jeg hadde forventet mer av Høyre – at de hadde vært seriøse i disse sakene og svart ordentlig på hvordan regnestykker kan styre landet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Det er en økende enighet internasjonalt om at nivået på økonomiske forskjeller i et samfunn har mye å si for levekår, livskvalitet og vekstmuligheter for ulike land og at samfunn med små forskjeller klarer seg bedre enn samfunn med store forskjeller. Fra å være et kontroversielt spørsmål i norsk politikk, der Høyre ofte sa at det ikke var viktig med forskjeller, men viktig at kaken vokste, merker jeg meg med glede at Høyres retorikk har endret seg. Også Høyre snakker nå om at små forskjeller er en viktig verdi i det norske samfunnet. Men det skatteopplegget Høyre foreslår for 2013, ville ha økt de økonomiske forskjellene i Norge fordi det gir størst skatteletter til dem som har mest fra før. Mitt spørsmål er om Jan Tore Sanner kan forklare oss om den politikk han går til valg på til høsten, vil øke eller redusere forskjellene i det norske samfunn.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
La meg først få returnere ønsket om en god sommer. Men jeg vil gjerne sende representanten Jensen en utfordring med på veien: Vi har i det siste sett noen interessante illustrasjoner av hva slags rolle Norge kommer til å få i verden hvis Fremskrittspartiet får en hånd på rattet. Samtidig som Per Sandberg vil bygge en ny europeisk mur på den greske grensen, tar Fremskrittspartiet aktivt til orde mot at Norge skal bidra til fredsløsninger i den krigen som mange av dem som kommer til Hellas, flykter fra. På Verdens miljødag vedtok Fremskrittspartiets gruppe å gå imot Norges deltakelse i Kyoto 2-avtalen – etter et langt internt seminar om hvorvidt menneskeskapte klimaendringer finnes eller ikke. Vil Fremskrittspartiet i regjering – hvis det skulle gå så galt at de kommer dit til høsten – forplikte seg til å jobbe for en ny internasjonal klimaavtale i den neste fireåresperioden?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
I går ble det offentliggjort at Utdanningsdirektoratet mener at en rekke privatskoler har betalt ut til sammen 18 mill. kr i ulovlig utbytte til sine eiere. Det er en kjent sak at Høyre da de sist var i regjering, åpnet for en omfattende etablering av nye privatskoleplasser – og Erna Solberg har lovet å gjøre det igjen. Dagens sak viser at det dessverre er en stor vilje blant enkelte av disse eierne til å omgå det utbytteforbudet som både Erna Solberg og det rød-grønne flertallet er for. Hvor mange flere byråkrater har Erna Solberg tenkt å ansette for å føre tilsyn og kontroll med de tusenvis av nye privatskoleplassene hun skal etablere?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
SV har i åtte år gjort en øvelse som Fremskrittspartiet aldri har prøvd, nemlig å ta ansvar for dette landet og være en del av et flertall som ikke bare har snakket om politikk, men som har utøvd politikk til våre velgeres beste. Det har gitt store resultater. Det har gitt et samfunn der forskjellene går ned, der vi er i ferd med å ta et tyngre ansvar for klimaet – stikk i strid med den retning Fremskrittspartiet ønsker å bruke makt for å bevege Norge. Det er det motsetningene handler om. Så skal man lytte nøye når Fremskrittspartiet snakker om uenighet innad i en blokk. Det er helt sant at det er avstander på rød-grønn side. Men avstandene mellom Fremskrittspartiet og de øvrige borgerlige partiene er på et nivå som ikke kan sammenlignes med noe som finnes hos oss. Jeg synes det er en ærlig sak. Det er en ærlig sak at de borgerlige partiene er så uenige at det blir 10 minutters oppslag på Dagsrevyen bare fordi de klarer å bli enige om én trikkelinje mellom Oslo vest og Bærum. Men det er litt underlig, i det perspektivet, å komme og angripe andre for uenighet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Representanten gir et feil bilde. Det er riktig at man tidligere hadde et mål for prosentvis fordeling av veksten mellom de ulike delene av helsevesenet, men det er ikke riktig at den prosentvise veksten har fordelt seg på en dårligere måte for rusomsorgen etter at dette ble endret. Det er resultatet av den faktiske bruken av penger som teller. Vi mener at det i årene som kommer, vil være behov for en ny opptrappingsplan innenfor rusomsorgen, for vi har store utfordringer. Men Høyre har feil svar. Høyre ønsker å innføre en ny måte å prioritere på i helsevesenet, som vil føre til at det er de med de mest «lønnsomme» diagnosene, ikke de med de største behovene, som kommer først i køen. Det vil ikke tjene ruspasientene. Det vil tjene dem som raskt kan få behandling på en kommersiell klinikk. Det er ikke de som har de største behovene i vårt samfunn.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
SV er særdeles stolt over at vi har holdt oljeindustrien unna Lofoten, Vesterålen og Senja, at vi har beskyttet Mørebankene, og at det ikke er gitt noe ja til oljevirksomhet ved Jan Mayen i denne perioden. Uenigheten om olje og mange av miljøspørsmålene går på tvers av blokkene i norsk politikk. Det er ingen hemmelighet at det har vært uenighet i oljesaker på rød-grønn side, akkurat som det er godt kjent at det også er det på borgerlig side. Med utgangspunkt i de muskler velgerne utstyrte SV med i valget i 2009, mener jeg at vårt parti har gjort en svært god jobb for miljøinteressene og har vært med på – i større grad enn i tidligere stortingsperioder i Norge – å sette bremser for oljeindustrien. Den utfordringen alle miljøpartier nå bør ta, er ikke å angripe hverandre, men å sette miljøet høyere på dagsordenen, utfordre de andre partiene, utfordre mediene, og utfordre velgerne til å ta et miljøvalg 9. september.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Vi har hele tiden sagt at vi har klart å holde ledigheten nede og skapt nye arbeidsplasser, til tross for dårlige tider i Europa. Det har vi sagt at vi skal fortsette med. Jeg sa i mitt innlegg nettopp at det er bekymringsfullt at arbeidsledigheten nå øker i Norge, og regjeringen må være villig til å sette inn tiltak dersom det er nødvendig, slik som den gjorde i 2008 ved forrige krise, og som bidro til at vi klarte å holde ledigheten nede. Konsekvensen av den økonomiske politikken til regjeringen er at vi klarer å holde ledigheten nede og skape nye arbeidsplasser i Norge og beholde og utvikle velferdsstaten. Det er konsekvensen av vår politikk. Det vil det ikke bli med Fremskrittspartiets politikk.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Norsk skole går godt. Resultatene viser at nivået, bl.a. i matematikk, for norske elever er bedre enn i den svenske skolen som styres av en borgerlig regjering med Moderaterna i spissen. Vi bruker mer penger på etterutdanning av lærere. Det foreslår vi i statsbudsjettet for 2013, det foreslår vi i revidert, og det kommer vi også til å foreslå i statsbudsjettet for 2014. Vi har øremerket og styrket etterutdanningen av lærerne spesielt i alle våre budsjetter, og det kommer vi til å fortsette med.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Denne regjeringen har gjort svært mye for å bekjempe fattigdom. Vi har brukt 4 mrd. kr – øremerkede – direkte mot fattigdomsbekjempelse. Vi gjør mye når det gjelder det viktigste problemet, nemlig utfordringen med å sette folk i arbeid. Vi har Jobbsjansen som er rettet direkte mot innvandrerkvinner, og som skal få dem ut av fattigdom. Vi har bygd ut barnehagene i Norge storstilt, og redusert foreldrebetalingen. Det betyr mye for barnefattigdom. Mange av de tingene som vi har foreslått, har Kristelig Folkeparti stemt imot. Vi ser at vi er nødt til å fortsette å styrke innsatsen mot fattigdom i årene som kommer. Det har vi tydeliggjort i våre programforslag, og det skal vi også stå for i neste valgperiode. Vi har gjort svært mye – mer enn noen andre land i Europa – med tanke på å bekjempe fattigdom, og det skal vi fortsette å gjøre.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-21:
Jeg tar ordet for å kommentere et par angrep fra Høyre på SV og skolepolitikken. Representanten Arve Kambe sa at SV ikke ville bruke penger på lærerne når det gjelder etterutdanning, og han viste til Høyres forslag. Det faktiske forhold når det gjelder norsk skole, er at kommunene driver grunnskolen og fylkeskommunen driver videregående skole. Der fastsettes rammen for både elever og lærere og skolevirksomhet i Norge. I Høyres alternative budsjett for 2013, årets budsjett, foreslår man å kutte i rammen til fylkeskommunene med 500 mill. kr – en halv milliard. Det er et kutt som vil ramme videregående skole direkte, ikke minst når det gjelder mulighetene for etter- og videreutdanning av lærere. Det er klart at de første kuttene kommer i innstramming på det området. 500 mill. kr er i størrelsesorden 500 klasser i videregående skole. Det er betydelige kutt. De pengene som Høyre har øremerket til etter- og videreutdanning av lærere, er en andel av en finansiering som fylkeskommunene bl.a. skal finansiere. Når fylkeskommunene må kutte i videregående skole, har de heller ikke penger å bruke på de øremerkede midlene. Så det Høyre i realiteten gjør, er å svekke tilbudet for lærere og svekke den videregående skolen. Det er altså ingen sammenheng i den kritikken som Høyre kom med, og det de reelt gjør i budsjettet. Så har Høyre i flere innlegg i dag framhevet at denne regjeringen har gjort Norge for oljeavhengig. Jeg må spørre om når Høyre har fremmet forslag som bidrar til å redusere tempoet i utviklingen i utvinningen av norsk olje på olje- og gassektoren. Det har Høyre aldri gjort. Tvert imot har Høyre vært en pådriver for å øke utvinningstempoet. Men ikke nok med det, i Distrikts-Norge – i Nord-Norge hvor jeg kommer fra – har vi øremerkede penger til næringslivet, til nyetableringer, til gründervirksomhet og til å støtte bl.a. reiselivsnæringen, som er en viktig distriktsnæring. De næringspengene har Høyre i sin helhet kuttet i sitt alternative budsjett. De fjerner de pengene, og det de har kommet tilbake med, har vært øremerkede penger til leveranseindustrien, til den næringen som leverer nettopp til oljesektoren. De har altså tatt penger fra det som vi skal bruke på å bygge opp et variert næringsliv i Norge, og øremerket det til den oljeavhengige næringen. Så også på det området har Høyre en dobbel retorikk – de sier én ting fra Stortingets talerstol og i media, og de gjør noe helt annet i de reelle budsjettene. Dette har også vært Høyres kjennetegn. Det er ikke sammenheng mellom det man sier, og det man gjør i sine budsjetter.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Regjeringen har nå gjennom åtte år skrytt av at alt går så bra med Norge, og at det skyldes regjeringens politikk. Handlingsregelen er blitt en trosbekjennelse, som Dagens Næringsliv har bekreftet. Det blir fremgang, det blir vekst, det blir færre fattige – det blir rett og slett fryd og gammen og flere i arbeid. På siste dagen etter åtte år i Stortinget advarer lederen av finanskomiteen mot at nå går det mot dårligere tider. Er representanten Hansen enig i at det går mot dårligere tider? Hvis all fremgangen skyldes Arbeiderpartiets, SVs og Senterpartiets politikk, skyldes også tilbakegangen som nå kommer, den samme regjeringens politikk?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Å lytte til representanten Lysbakken er som å lytte til en predikant. Det er mange slagord og mange vyer og visjoner om fremtiden. Denne stortingssesjonen slutter på samme måte som den begynte for åtte år siden, nemlig med SV på gressplenen utenfor Stortinget. For åtte år var det protest mot deltagelsen i Afghanistan, og for et par dager var det asylpolitikken man protesterte mot. Og hvem vet, det kan være protester mot barnefattigdom eller skolemat eller – jeg vet ikke hva man skal protestere mot fremover. Hvor føler egentlig representanten Lysbakken seg best hjemme, på gressplenen, sammen med andre SV-ere, eller i regjeringskontorene og her i stortingssalen?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Handlingsregelens stalinist hadde akkurat ordet, og jeg holder fast ved det. Jeg vil ikke karakterisere Jan Tore Sanner eller Erna Solberg på samme måte, rett og slett fordi de har forstått at handlingsregelen har flere elementer, nemlig hva handlingsregelen skal inneholde – altså skillet mellom hva handlingsregelen og de 4 pst. skal være. I tillegg er det jo slik med representanten Kolberg at han heller ikke forstår at ikke regjeringen selv holder seg til handlingsregelen. Så han er en retorisk stalinist. Men han er altså ikke en stalinist når det gjelder selve regelens innhold – og da hjelper det lite å være for en regel. 3,2 pst. er ikke 4 pst. Det er også under streken-penger og over streken-penger, som telles både flere ganger og unødvendig ofte. Jeg skal lese hva handlingsregelen til Fremskrittspartiet er – veldig fort: En handlingsregel definerer ulike virkninger på norsk økonomi over tid og må skille mellom løpende utgifter og investeringer. Vi skal ha en øvre grense for årlig vekst i offentlig forbruk begrenset ut fra veksten i norsk økonomi. Jeg rekker ikke mer, men hele poenget er å skille mellom forbruk og investering. Det er fornuftig, og da kan man tenke selv.
Arve Kambe (Høyre), 2013-06-21:
For Høyre er det veldig viktig med høy kvalitet i den norske skolen. Det har vært viktig for oss i våre hovedbudsjett og reviderte budsjett i hele stortingsperioden. I årets reviderte budsjett legger vi inn at 1 750 ekstra motiverte lærere skal få den etterutdanningen som ikke bare foreldrene og rektorene ønsker at de skal få, men som lærerne selv ønsker. Etter mange år med rød-grønt styre er det kø for etterutdanning av motiverte lærere. Høyre har et forslag som både tar vekk noe økonomisk ansvar fra kommunene og reduserer egenandelen for lærerne selv. Hva er det som gjør at SV synes det er greit at nesten 2 000 motiverte lærere står i kø for å bli enda bedre og for å styrke den norske skolen, og dermed stemmer mot Høyres forslag?
Arve Kambe (Høyre), 2013-06-21:
I revidert statsbudsjett foreslår regjeringen 10 mill. kr i ekstraordinære bevilgninger til fylkesmannsembetene for å få ned køen i kommunal og statlig overstyring. For Høyre er det kommunale selvstyret ganske viktig. Vi ser at av en eller annen grunn har regjeringen valgt å opprettholde at det er Miljøverndepartementet som behandler alle saker om innsigelser, enten det gjelder miljø, bolig eller næring. Høyres ønske om dette er å flytte innsigelsesinstituttet vekk fra Miljøverndepartementet og overføre dette til Kommunaldepartementet, for å vise at Høyre ønsker å styrke det kommunale selvstyret og redusere de statlige innsigelsene som har vokst og vokst under åtte rød-grønne år. Det er på høy tid å flytte innsigelsene fra Miljøverndepartementet til Kommunaldepartementet. Er Senterpartiet enig i det?
Arve Kambe (Høyre), 2013-06-21:
For ett år siden ble de rød-grønne enige om at sykehusene skulle nedprioritere rusomsorg og psykisk helsevern. Etter det har vi sett det Høyre advarte mot, nemlig at de rød-grønne køene, også for dem som trenger avrusing og rusbehandling, har økt. Det er mellom 3 000 og 4 000 avhengige – alt etter hvordan man regner – som står i kø. Dette er mennesker som er motiverte, de er nesten så langt nede som man kan komme, de er bekymret for framtiden, de er redde, de har familie de skal vare på, og deres familier er bekymret for dem. Men SVs modell er altså at helseforetakene ikke skal prioritere rusomsorgen. Vi vet det er ledig kapasitet i frivillige og private tilbud, men de blir ikke brukt. Er SV, etter åtte år med rød-grønn regjering, stolt av at køene av dem som trenger staten mest, faktisk er blitt større?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-21:
Flere har sagt at varsellampene blinker. De har blinket lenge når det gjelder skogbruksnæringen. Den har slitt over lang tid. Det er fremmet en handlingspakke med begrenset virkning. Investinor har gitt mer penger til en full kasse, men det næringen spør om, får de ikke. Det burde vært unødvendig med en sånn pakke, hvis regjeringen hadde vært forutseende – hvis man hadde hørt på næringen tidsnok, og fulgt de mange rådene som næringen har gitt, og ikke minst fulgt Fremskrittspartiets mange forslag om investeringer i veinettet og forbedringer av avskrivningsregler. Ser ikke Meltveit Kleppa at det er manglende handlingskraft i rød-grønn politikk som har skapt problemet? Hvorfor sitter regjeringen på gjerdet og ser på at problemer får utvikle seg til en krise før de kommer med forslag til løsninger?
Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Jeg har merket meg at Senterpartiets leder på en pressekonferanse nylig sa at Venstre er et urbant parti. Jeg er selvsagt ikke enig i det, men dersom representanten Meltveit Kleppa er enig i det, kan hun utdype det, sett i lys av f.eks. revidert?
Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Takk for det spørsmålet. Når det gjelder skolemat, har faktisk Venstre prioritert å nedprioritere det, rett og slett fordi vi opprioriterer kunnskap og etterutdanning av lærere. Jeg er selv lærer – lektor – jeg vet hva det betyr å få etterutdanning, f.eks. innen IKT, så ikke elevene er bedre enn oss på det området. Så er jeg litt skuffet over at SV ikke stemmer for vårt forslag om momsfritak på frukt og grønt. Det er et glitrende tiltak for å kunne leve sunnere.
Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Skogsbilveier har forfulgt meg alle de årene jeg har sittet på Stortinget!(Munterhet i salen) Jeg håper, når jeg går av nå, at jeg blir husket for noe mer enn skogsbilveier. Og så er det jo forunderlig da, at en tidligere samferdselsminister er mest opptatt av skogsbilveier. Det er lite i revidert – det er Venstres prioritering, og nå merker jeg meg at det er faktisk partier blant de rød-grønne også som mener at Venstre har rett i at det er feil at staten subsidierer skogsbilveier. (Munterhet i salen)
Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Nå er det med midlertidig ansettelser verst, holdt jeg på å si, i offentlig sektor, så Arbeiderpartiet, som er veldig for offentlig sektor, burde rydde opp i eget bo før de overlater problemstillingen til et opposisjonsparti. Venstre er et parti som vil ha mer til dem som trenger det aller mest. Derfor har vi omprioritert. Micaelsen sa, hvis jeg husker riktig, i sitt innlegg i sted: Vi får til alt. Det undret meg at han sa det, og det ville undre meg om representanten Storberget er fornøyd med det vi ser innenfor fattigdom, at det har blitt flere fattige under den rød-grønne regjeringen, rus, som ofte fører til fattigdom, at det er flere som står på venteliste, og så det med verdiskaping, selvstendig næringsdrivende og bedre sosiale rettigheter.
Borghild Tenden (Venstre), 2013-06-21:
Det går godt i Norge, og vi har stor handlefrihet, men likevel er det utfordringer på noen områder, som jeg pekte på i mitt innlegg: lærermangel, flere fattige barn, lite igjen for pengene når det gjelder jernbane og lite innovasjon i norsk næringsliv. Er statsråden såre fornøyd med disse områdene, eller ser han for seg at det kunne vært litt mer målrettede tiltak på akkurat disse områdene?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2013-06-21:
Hver gang jeg hører representanten Syversen og andre representanter fra Kristelig Folkeparti snakke, vil jeg si at jeg hører representanter fra et tydelig velferdsparti. Det ligger også i Kristelig Folkepartis historie. Nå sier Kristelig Folkeparti at de vil ha en ny og en annen regjering, og det vi har hørt representanten Syversen snakke om her i dag, og tidligere, er at de er veldig tydelige på at det er to fundamentale trekk som må være grunnlaget for en alternativ regjering. Det er en tydelig skattelettepolitikk, og det er en gjennomført kommersialisering av velferdsordningene. Det står skrevet i deres programmer, og det står skrevet særlig i Fremskrittspartiets programmer. Det som det er aktuelt å spørre representanten Syversen om i et slikt bilde, er: Hvordan tenker han seg at Kristelig Folkepartis tradisjon som velferdsparti kan gjennomføres i samarbeid med de blå-blå partiene?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2013-06-21:
Det er jo bred enighet i hele det norske politiske miljø om at organiseringen av økonomien er helt avgjørende for utviklingen i samfunnet og befolkningens velferd. Det normale er at debatten om revidert nasjonalbudsjett er en justering av det vedtatte statsbudsjettet, og at det på sett og vis glir igjennom i stortingsbehandlingen. Etter å ha hørt debatten i dag mener jeg at denne debatten ikke føyer seg inn i den tradisjonen. Grunnen til det er, slik jeg hører det, at det nå er meget usikkert hva som er opposisjonens synspunkter på hva som nå skal være grunnlaget for hele det økonomiske fundamentet, som det har vært stor enighet om i tiår. Jeg hører representantene for opposisjonen – også de framtredende, inklusiv Høyres parlamentariske leder – si at vi skremmer med de borgerliges økonomiske politikk. Vi gjør jo ikke det, men vi framhever noe som er helt spesielt, nemlig at det ikke er mulig å få Høyres representanter til å si tydelig at de står på handlingsregelen også i en koalisjon med Fremskrittspartiet. Sanner sier det ikke, ingen andre sier det. De holder det åpent, og det påkaller selvfølgelig oppmerksomheten i det økonomiske miljø. For er det virkelig slik at en alternativ regjering skal føre en grunnleggende alternativ økonomisk politikk? Jeg mener at Stortinget og befolkningen – før vi nå går inn i et nytt valg – i løpet av den timen eller to som gjenstår, må kunne få dette forklart. Representanten som er Høyres parlamentariske leder, svarte her tidligere at dette bare var et uttrykk for Arbeiderpartiets manglende evne til fornyelse. Det er jo ikke sant. Det kunne det argumenteres på i øst og vest. Men hvorfor svarer de ikke? Nei, det er fordi de vet at de ikke klarer å svare på det, og det skaper en utrygghet som det er all mulig grunn for oss til å peke på. Det er derfor vi gjør det, vi gjør det ikke fordi vi skal skremme, men fordi dette virkelig vil skape et annet grunnlag for Norges økonomiske politikk, og det er veldig skremmende.