Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-02-18:
Jeg vil først begynne med å rose saksordfører for en god jobb. Det er slik at også Senterpartiet i svært stor grad er med i de aller fleste flertallsmerknader, både i den generelle delen og i den delen som omhandler hvert enkelt vassdrag. Senterpartiet går inn for å verne de aller fleste av de foreslåtte elvene. Det er noen unntak, og det skal jeg komme litt tilbake til. Komiteen var på flere befaringer for å se og for å høre lokale synspunkter. Det var særlig på to områder signalene var svært klare. Det gjaldt 100-metersbeltet langs vassdraget og nedslagsfeltet. Et flertall i komiteen har også vært opptatt av å stramme inn retningslinjene. Vi mente at regelverket burde gjennomgås på nytt, slik at det kunne rettes opp også for tidligere vedtatte verna vassdrag. Det bør komme tydelig fram at vernet gjelder sjølve vannstrengen i hovedvassdraget og eventuelt nærmere spesifiserte sideelver. Vernet bør ikke generelt omfatte hele nedbørsfeltet, men et hensiktsmessig belte på begge sider av vassdraget tilpasset topografi og næringsaktivitet langs vassdraget. Flere av vassdragene som er foreslått tatt inn i verneplanen, renner gjennom store områder med aktivt landbruk. Dette gjelder bl.a. Bjerkreimselva og Jørstadelva. Jeg vil understreke at vassdragsvern ikke skal medføre restriksjoner på utøvelse av tradisjonelt jord- og skogbruk. En kan imidlertid ikke se bort fra at vassdragsvern kan gi begrensninger for utvikling av nye driftsformer og nye næringer som er knytta til landbrukseiendommene. I flere områder er det kommet sterke lokale argumenter mot å innlemme vassdraget i verneplanen. Senterpartiet mener at det er riktig å ta lokale synspunkter til følge og unnta vassdragene fra verneplanen. Det er derfor vi ønsker å verne noen færre vassdrag enn det flertallet legger opp til. Det betyr likevel ikke at det blir åpna for store kraftutbygginger. Et godt eksempel er Naustdal. Der har kommunen sjøl satt i gang et flerbruksprosjekt for å utvikle bruken av naturressursene i Naustdalsvassdraget. Miljøforholdene er styrende for utviklingstiltakene. De har virkelig tatt tak for å utvikle kommunen som sliter med dårlig økonomi og fraflyttingsproblematikk. Dette arbeidet stoppes nå. Elva vernes. Så litt om 100-metersbeltet. Når det mange steder blir lagt sterke restriksjoner på bruken av arealene i et belte på 100 meters bredde på begge sider av vassdraget, blir dette oppfatta som sterk statlig overstyring av lokale forhold og som unødvendig av hensyn til vassdragsvernet. I dagens rikspolitiske retningslinjer for verna vassdrag pkt. 3 er det gitt anvisning på at det ved forvaltninga av verna vassdrag må «særlig legges vekt på å unngå inngrep som reduserer verdien for landskapsbilde, naturvern, friluftsliv, vilt, fisk, kulturminner og kulturmiljø». Denne målangivelsen rekker langt utover vassdragsvernet. Senterpartiet støtter sjølsagt henstillinga om å be Regjeringa foreta en revisjon av de rikspolitiske retningslinjene, slik at de i større grad begrenses til å ivareta de verneverdiene som er direkte knytta til vassdragene. Siste del av innlegget vil jeg bruke på Dokument nr. 8:14 for 2004-2005, som også behandles sammen med denne proposisjonen. Her blir det foreslått å innføre en midlertidig stans i vernevedtak inntil en har gjennomført en konsekvensutredning av vernepolitikken, med å fokusere på hvordan denne påvirker bosetting og næringsutvikling. Det har blitt vedtatt svært mange nye verneområder i de siste årene. Tempoet i vernearbeidet har vært så høgt at en ikke en gang har hatt ressurser til å følge opp områdene med skjøtselsplaner. Jeg må få nevne Rondane nasjonalpark, som er landets eldste nasjonalpark. Den er 40 år gammel. Det har ennå ikke vært penger til at den har fått noen egen forvaltningsplan. Det innebærer bl.a. at det ikke kan lages løypekart, for det er ikke fastlagt traseer. Det kan vi ikke være bekjent av. Senterpartiet mener at det vil være en stor fordel om en kommer lenger i arbeidet med å overføre områder til lokal forvaltning før det fattes ytterligere vernevedtak. En bør også sikre økte midler til skjøtsel og drift. Dessuten bør en avvente utredningen av erstatningsordningene ved etablering av nasjonalparker og landskapsvernområder. Alt dette taler for at vi bør innføre en midlertidig stans i vernevedtak. Det har vi da også fremma forslag om. Det burde gjennomføres en konsekvensutredning av vernepolitikken, med å fokusere på effekter på bosetting og næringsutvikling. Mange vernevedtak er vedtatt for en del år tilbake, og det er ikke foretatt noen evaluering av effektene på bosetting og næringsutvikling. For å sikre at vernepolitikken blir bra i framtida, er det viktig at man kjenner konsekvensene av den politikken som er ført så langt. Så skal jeg ta opp de forslagene vi står aleine om. Det er en del. Det gjelder bl.a. at følgende vassdrag skal tas ut av verneplanen, og jeg nevner noen: Tovdalsvassdraget, Jørstadelva, Nausta og Åbødalsvassdraget.