Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-04-25:
Da Stortinget våren 2017 ba regjeringen legge fram en stortingsmelding om handelsnæringen, var det flere grunner til det. Ifølge Statistisk sentralbyrå sysselsatte varehandelen i 2017 rundt 376 000 personer, tilsvarende rundt 302 000 årsverk. Handelsnæringen bidrar til rundt 10 pst. av den samlede verdiskapingen i Fastlands-Norge. I tillegg til selve verdiskapingen og bidraget til sysselsetting er det et faktum at særlig varehandelen gir mulighet til arbeid for mange unge, som får sitt første møte med arbeidslivet som butikkbetjening. Også mange med lav formell kompetanse får mulighet til fast arbeid i varehandelen. Bidraget handelsnæringen gir for å sikre en høy grad av sysselsetting i Norge, gjør det derfor viktig å belyse rammevilkårene for næringen i en egen stortingsmelding. Samtidig står handelsnæringen overfor store omstillinger i tiden som kommer, der særlig digitalisering og e-handel, både nasjonalt og over landegrensene, er utfordrende. Det gjør at det vil bli stilt store krav til omstilling, både teknologisk og driftsmessig. Det fordrer igjen økte og endrede krav til kompetanse for de ansatte på alle nivå. Da er det svært viktig at nasjonale myndigheter har fokus på aktiv tilrettelegging, slik at disse omstillingene kan bli mest mulig vellykkede for å sikre konkurransekraft og sysselsetting i næringen. I det følgende vil jeg kort nevne noen forhold som blir belyst i stortingsmeldingen og komitéinnstillingen som er særlig viktig for oss i Kristelig Folkeparti. Vi er for det første svært tilfreds med at regjeringen har en aktiv og offensiv tilnærming for å møte behovet for ny og endret kompetanse i handelsnæringen i en krevende omstillingsfase. Det gjelder ikke minst for den store gruppen sysselsatte med lav formell kompetanse. Vi er glad for at regjeringen varsler et kompetanseløft, særlig når det gjelder digital kompetanse for dem som skal utdanne seg til eller er i arbeid i handelsnæringen. Både den varslede kompetansereformen for arbeidslivet, Lære hele livet, og et nytt utdanningsprogram for salg, service og reiseliv, som blir mer tilpasset behovet til handelsnæringen, vil bidra til økt omstillingsevne. Det samme gjelder styrkingen av Kompetansepluss-ordningen, som sikrer dem med lavest formell kompetanse grunnleggende språk- og regneferdigheter og dermed økt evne til å mestre krav og omstilling på arbeidsplassen. I møte med økt internasjonal konkurranse fordi e-handel står for en stadig større del av omsetningen i handelsnæringen, er det også viktig å fjerne konkurransevridende særregler som favoriserer utenlandske aktører i markedet. 350-kronersregelen er en slik bestemmelse som i realiteten er subsidiering av netthandel med utlandet, og som påfører norsk varehandel en betydelig handelslekkasje. Organisasjonene for handelsnæringen i Norge har i lengre tid krevd at 350-kronersregelen blir fjernet, og vi i Kristelig Folkeparti er glad for å ha fått gjennomslag for at det vil skje fra 1. januar neste år. Vi er også glad for at en samlet komité, riktig nok i ulike merknader på side 13 og 14 i innstillingen, gir klart uttrykk for at gjeldende alkoholpolitikk skal ligge fast, og at det ikke er aktuelt å foreta endringer i lov og forskrift som regulerer omsetning av alkoholholdige drikkevarer for å påvirke bransjeglidning. Her ønsker vi i Kristelig Folkeparti å gi tydelig honnør til våre partnere i regjeringssamarbeidet for at de står ved viktige formuleringer i Granavolden-plattformen, og at det kommer klart til uttrykk både i selve stortingsmeldingen og i flertallsmerknader. For noen mer enn for andre betyr det å ta en for laget, og det vet vi å verdsette. Så er det heldigvis slik at det ikke er forbud mot å framføre et partis primærstandpunkt, selv om man er i et regjeringssamarbeid. Det skulle bare mangle at det ikke skulle være mulig. Skulle man komme i den situasjonen at vi får et regjeringsskifte, er det mange av oss som er svært spente på hvordan Senterpartiet vil håndtere spørsmålet om EØS-avtalens framtid. Det blir vel også et spørsmål om man skal kunne framføre primærstandpunkt i forhold til en regjeringserklæring. Til slutt vil jeg på vegne av Kristelig Folkeparti uttrykke glede over at en samlet komité viser til Merkur-programmet som et viktig distriktspolitisk virkemiddel som skal videreutvikles og styrkes. Dette er en statsfinansiert tilskuddsordning for små nærbutikker rundt om i Distrikts-Norge. Jeg bor selv i et lite grendelag der nærbutikken i flere omganger har fått tilskudd gjennom Merkur-programmet. Det har sikret videre drift, og dermed en viktig forutsetning for å opprettholde bosettingen i min hjembygd. Noen ganger gir det å drive politikk litt ekstra mening. De små grepene kan synes ubetydelige i den store sammenhengen når en stortingsmelding skal behandles, men for dem av våre landsmenn som bor og trives som innbyggere i distriktskommuner – på bygda, som det heter – så er et slikt håndslag fra Stortinget umåtelig viktig.