Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-13:
Den offentlige fellesskolen er den viktigste byggeklossen for å skape det samfunnet som vi ønsker oss. En felles møteplass der man treffer og jobber sammen med noen som er ulik seg selv, skaper toleranse, tillit og forståelse i et mer og mer fragmentert samfunn. Vi trenger en satsing på den offentlige fellesskolen. Det er det nødvendig og enormt viktig å få til nå. Vi har på mange måter en god skole, der undersøkelser viser at elevene trives veldig godt, og vi er faktisk på topp når det gjelder forståelse av demokrati. Men vi lykkes ikke godt nok. Evalueringer viser at vi har en skole som ikke utjevner forskjellene, men forsterker og kumulerer disse. Det er alvorlig at vi har en offentlig fellesskole som er med på å bygge opp og forsterke ulikhetene i samfunnet. PISA-undersøkelsen viser oss at vi ikke lykkes godt nok i matematikk, norsk og naturfag. Men man kommer ikke unna at kommuneøkonomien er en viktig faktor for å lykkes i skolen. Kommuneøkonomien er nå skåret inn til beinet, og for de aller minste kommunene er det aller tøffest. På landsbasis har vi nå fått 1 600 færre lærere samt 7 000 flere elever i skolen. Det har resultert i større grupper og færre delingstimer, som igjen fører til at mange flere elever opplever at de ikke får den tilrettelagte undervisningen – opplæringen – som de har krav på. Hva mer er det elevene opplever? De opplever tomme bassenger, eller bassenger som tømmes for vann. De opplever at bibliotek legges ned, eller at bibliotekene kjøper inn færre og færre bøker. I heimkunnskapen opplever veldig mange elever også at man ikke får de ingrediensene som man behøver. I naturfag, som er viktig, opplever man at eksperimentrom stenges, eller at utstyret er gammelt og slitt. Verktøyene for å få til en god opplæring tas fra skolen. Vi har vedtatt en arbeidsmiljølov for elevene. Beregninger viser at en trenger 40–55 milliarder kr for å få pusset opp alle skolene våre godt nok. Det er fortsatt barn som sitter med hodepine før lunsj. Undersøkelser viser også at fire av ti elever plages av dårlig inneklima. SV ønsker å styrke tilskuddet til kommunene med 5 milliarder kr i frie inntekter. Vi ønsker å fylle opp hyllene med bøker, bassengene med vann, og vi ønsker å kjøpe utstyr og gi gode forhold for opplæring. SV ønsker å styrke og få fart i opprustningen av skolebygg. Det er vedtatt en ny grunnskoleopplæringsreform med kompetansehevingstiltak. Det er vedtatt at IKT og digital kompetanse skal være en av basisferdighetene. Dette er viktig, og dette er bra. Å mestre digital kompetanse er en av de avgjørende faktorene for at man skal kunne lykkes i livet. Men så skjer det altså at det i budsjettet kuttes fra flertallets side med 15,4 mill. kr på digital satsing. Dette skjer mens man vet at man har store utfordringer i skolen både i forhold til bredbåndstilknytning og PC-tetthet blant elevene, og ikke minst er spesielt kompetansen blant lærerne svak på digitale læremidler i pedagogisk bruk. SV er også opptatt av å se en sammenheng i samarbeidet mellom skole og skolefritidsordning. For første gang i historien opplever vi nå at tallet på dem som går i skolefritidsordningen, har gått ned. Dette er på grunn av at man fra statlig side har fjernet seg fra det ansvaret man har. Man opplever at kommunene har blitt tvunget til å øke avgiften på skolefritidsordningen. På landsbasis ligger denne økningen på rundt 20 pst. SV foreslår i dette budsjettet at Regjeringen skal komme til Stortinget med en kompetanseplan, en egen sak om kompetanse i og utvikling av skolefritidsordningen. Dette får vi ikke flertall for, og hva sier det meg? Det sier meg at et flertall på Stortinget ikke er interessert i skolefritidsordningen. Jeg vil på mange måter karakterisere dette budsjettet som et frontalangrep på distriktene. Reisestipendet er over halvert, fra 70 mill. kr til 30 mill. kr. Landslinjene er kun videreført et halvt år. Og, som jeg tidligere har vært inne på, man har kuttet 20 mill. kr i forhold til desentralisert utdanning.