Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-02:
Saken vi behandler i dag, handler om hvordan vi kan og bør ivareta myrområdene i landet. Personlig skal jeg innrømme at jeg har hatt en relativt bratt læringskurve i denne saken, men jeg har ikke blitt lite imponert over det jeg har lært om myra og dens fortreffelighet. Myr er et naturgode som direkte bidrar med sine goder gjennom økosystemtjenester. Med sitt unike biologiske mangfold – som vannrenser, vannmagasin, flomdemper og et unikt karbonlager – er myra en ressurs for hele samfunnet. Omkring 15 pst. av alle truede og nesten truede arter i Norge finnes i myr. Mange står på rødlisten. Det er grunn nok til at myr er et av de områdene det er særlig viktig å ivareta. Derfor må vi unngå omfattende inngrep, nedbygging og utarming av myr i Norge. Jeg er glad for at det er bred politisk enighet om at myra er viktig, og at det er enighet om at myrforvaltning må tas langt mer alvorlig enn det som har vært tilfellet hittil. Skog og myr er et av verdens største karbonlager og kan fortsette å fange og lagre karbon så lenge det ikke foretas inngrep i myra. Hvis myra dreneres, dør torvmosen, og karbonfangsten stanser opp. I tillegg vil torven nedi myra begynne å omdannes og lekke store mengder karbon, bl.a. som CO2-utslipp. Norge skal kutte 40 pst. av klimagassutslippene innen 2030. Utslipp fra myr i sin helhet mener jeg må inkluderes i det norske klimaregnskapet. Det er bra at Miljødirektoratet nylig har igangsatt et prosjekt for restaurering av myr. Det kan både være et godt klimatiltak og gi bedre økologisk tilstand i de områdene som restaureres. Likevel er det et paradoks at myrene må restaureres tilbake til sin opprinnelige funksjon etter inngrep som har forringet det biologiske mangfoldet. I utgangspunktet må vi legge føre-var-prinsippet til grunn for å hindre at det gjøres inngrep. Gjennom vern av de mest truede myrtypene vil vi kunne hindre nye klimautslipp og ivareta det biologiske mangfoldet og økosystemtjenestene fra myra. Plantejord inneholder ofte store mengder torv som er hentet ut av myrer. Produkter som er merket som hagejord og plantejord, kan bestå av opptil 100 pst. torv. Vi tror vi har kjøpt inn jord til hagen, men i realiteten har vi vært med på å rasere en myr og bidratt til å ødelegge leveområdene for mangfoldige arter og til økte klimagassutslipp. Sånne produkter bør utfases fra markedet, men i første omgang kan en enkel merking i hvert fall gjøre det enklere for oss forbrukere å handle riktig og bærekraftig. Det er behov for en innstramming av dagens regelverk. Forvaltningen av myr må bli mer bærekraftig. Vi mener det er viktig med en endring i forskriften, sånn at man ikke lenger kan tillate at en myr graves opp og selges som torv gjennom et administrativt vedtak i en kommune. Det må innhentes kunnskap om klimakonsekvenser før en myr dyrkes opp, og de reglene vi allerede har mot nygrøfting av myrer for skogbruket, må håndheves mer konsekvent. Selv om nygrøfting av myr er forbudt, ser vi at gamle og mer eller mindre gjengrodde grøfter blir rensket i områder hvor det ikke er produktiv skog. Resultatet blir da tørrlegging av myrområdene, som ødelegger fungerende myrer og sumpskog. Arbeiderpartiet mener at den varslede stortingsmeldingen om handlingsplan for naturmangfold må legge fram en plan først og fremst for hvordan myr kan vernes, og for at ødelagte myrer restaureres. Vi må få på plass de viktige virkemidlene. Jeg beklager at et par gode forslag som fremmes her i dag, ikke vil bli vedtatt. Men at vi i det hele tatt har denne debatten, og at det er flertall for innstillingens forslag til vedtak II – om konsekvensutredning – mener jeg er et viktig skritt i riktig retning.