Laila Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2012-03-06:
Det nordiske samarbeidet er dypt, bredt og viktig. Det faktum at vi i Norden har et politisk samarbeid oss imellom uansett hvem som styrer i nabolandene, er en styrke for oss som enkeltland og for Norden som region. Det vi bør spørre oss om i starten av en debatt som denne, er hvilke visjoner vi har for den videre utviklingen i Norden, og hvilken rolle vi mener Norge skal ha i dette. Norden var på mange måter en inspirasjon for EU da Europa skulle utvikles, og som mange andre steder i Europa var språk, kultur og felles historie noe som bandt oss sammen. I dag bidrar Norden til å gi mange i resten av verden inspirasjon til å videreutvikle demokrati, menneskerettigheter, likestilling og fordelingsspørsmål, ikke minst gjennom en innvandrerbefolkning til Norden som kommer fra hele verden, og som kan rapportere til sine venner og slektninger om hvilke styrker og svakheter de nordiske landene har. Norge har nå tatt over formannskapet i Nordisk Ministerråd. Det gir oss en mulighet til å løfte saker vi er spesielt opptatte av innen det nordiske samarbeidet. Norden som arbeidsmarkedsregion kan være en slik sak. Arbeid skaper velferd i Norden, på samme måte som i Norge. Når over 100 000 svensker daglig oppholder seg i Norge for å jobbe, preger og påvirker det vårt samfunn kanskje mer enn noen gang før. Når de 100 000 – om forhåpentligvis mange år – skal gå av med pensjon, eller noen av dem kanskje blir uføretrygdet, er det viktig at de rettighetene de har, enkelt og smidig samordnes i Norden, uavhengig av hvor den enkelte borger oppholder seg. Derfor er det viktig å fortsette å bygge ned grensehindringer. Samtidig er de enkelte velferdsrettighetene i Norden såpass forskjellige at jeg tror det vil være urealistisk å se for seg at alle rettigheter vil være like, og at derved alle hindringer vil være fjernet. Når det gjelder grensehindringer, skal andre fra Arbeiderpartiet si mer om det. Jeg har kun behov for å understreke hvor viktig det er å sikre at nye hindringer ikke oppstår, og at gamle hindringer bygges ned. Departementene og underliggende etater bør ha som rutine å ta grensehindertesten på alt nytt regelverk og rutiner som etableres, med sikte på at det å være nordisk borger eller bedrift skal være så enkelt som mulig. Velferdssamfunnet er for tiden en av Nordens eksportartikler. Hvordan vi har klart å kombinere økonomisk vekst, et progressivt skattesystem som sikrer fordeling mellom mennesker, og likestilling, er økonomer over hele verden nysgjerrige på. Kanskje er det noe av dette som også framover kan sette Norden på kartet internasjonalt. Vi lever i globaliseringens tidsalder. Da jeg var tenåring, syntes jeg svensk tv og «Dallas» var eksotisk, og første gang jeg tok turen utenfor Norges grenser, var det nettopp til Sverige. Min egen 14-åring er allerede verdensvant og spiller daglig spill interaktivt med folk pålogget fra hele verden. I globaliseringens tidsalder har Norden mye å bidra med, og ambisjonene må være høye. Samtidig hardner konkurransen til. Kampen for å få omsatt de gode ideene til produkter som bidrar til større effektivitet, bedre ressursutnyttelse og lavere klimautslipp, pågår nå. Hvis Norden skal hevde seg videre i den konkurransen, må vi satse på våre fortrinn og på kunnskapsbaserte næringer. Der er det fortsatt mye å hente på samarbeid, både industrielt og innen forskning – det samme når det gjelder å bygge Skandinavia som felles merkevare innen reiseliv. Innen forsvars- og sikkerhetssamarbeidet skjer det mye i Norden. Solidaritetserklæringen som ble foreslått i Stoltenberg-rapporten, og som de nordiske utenriksministrene har fulgt opp, var en viktig milepæl. Det samme gjelder erklæringen fra utenriksministrene fra november 2011 om etablering av et nordisk samarbeid om digital sikkerhet – begge deler gode eksempler på fornuftig samarbeid. Et styrket nordisk forsvarssamarbeid skal ikke erstatte våre lands eksisterende samarbeid innenfor FN, NATO og EU, men komme som et supplement. Regjeringens uttalte ambisjon er på lang sikt en felles styrkeproduksjon og lokalisering av avdelinger samt å kunne benytte likt forsvarsmateriell i felles styrkebidrag. I en verden med nye sikkerhetsutfordringer og der Nordens utfordringer er ganske like, er det viktig å samarbeide. I realiteten ville vi ikke sitte stille og se på at et av våre naboland ble angrepet, eller at en alvorlig trussel eller hendelse oppsto uten å stille ressurser til rådighet. Denne realiteten ligger bak det nordiske forsvarssamarbeidet. Til slutt vil jeg rose Stortingets delegasjon til Nordisk Råd. De dokumentene vi behandler her i dag, viser at det er både en aktiv regjering og en aktiv delegasjon som bidrar til å fornye og videreutvikle det nordiske samarbeidet, også på parlamentarisk nivå. Jeg overlater til representantene fra de ulike delegasjoner å kommentere dette nærmere.