Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 1999-12-13:
For Regjeringa er det eit hovudmål å legga til rette for gode oppvekst- og levekår for born og unge, ein trygg økonomisk og sosial situasjon for familiar med born og full likestilling mellom kvinner og menn i høve til å delta på lik linje i heim, arbeidsliv og samfunn. Regjeringa prioriterer ein politikk som gir valfridom for småbarnsfamiliane gjennom kontantstøtte og auka barnehagedekning, og tiltak for meir fleksibilitet i familie- og arbeidsliv. Målet om full behovsdekning i barnehagesektoren står fast. Alle familiar som ynskjer det, skal få tilbod om barnehageplass til borna sine. I framlegg til statsbudsjett er det lagt opp til at det skal etablerast 4 000 nye barnehageplassar for born over tre år. Går utbygginga i 1999 som planlagt, reknar vi med å nå målet om full behovsdekning i år 2000 for denne aldersgruppa. Ut frå tilbakemeldingar frå kommunane om kva for planar og behov dei har på barnehagesektoren, ser det ut til at det vil ta noko lengre tid før utbygginga vil vera fullført for born under tre år. For å auka tempoet i barnehageutbygginga, har Regjeringa foreslått at det skal innførast eit stimuleringstilskot. Gjennom budsjettforliket i Stortinget er det lagt til rette for at det skal byggast 2 000 fleire barnehageplassar enn dei 6 000 Regjeringa hadde lagt opp til. Saman med stimuleringstilskotet vil dette vera eit viktig bidrag for å nå målet om full valfridom for fleire småbarnsfamiliar. I stortingsmeldinga om barnehagepolitikken som skal leggast fram for Stortinget om kort tid, vil Regjeringa presentera ein handlingsplan for det arbeidet som står igjen for å nå full behovsdekning. I tråd med avtalen mellom regjeringspartia og Høgre og Framstegspartiet vil vi i meldinga òg legga fram forslag som vil sikra ein større grad av likebehandling av kommunale og private barnehagar frå kommunane si side. Gjennom dei to åra sentrumsregjeringa har vore i posisjon, har vi vist stor handlekraft på det familiepolitiske området i tillegg til barnehagesektoren og kontantstøtta. For det fyrste vil eg nemna fedrane, som får sjølvstendig oppteningsrett til fødselspengar. Eg registrerer med glede at ein samrøystes komite sluttar opp om forslaget. Det har ikkje mangla på viljeserklæringar opp gjennom åra i forhold til ei slik reform, og no blir den ein realitet. For det andre blir barnetrygda utvida til 18 år. Gjennom denne endringa kjem vi i møte eit sterkt ønske frå mange foreldre med større born. Regjeringa ser det som viktig å sikra born og unge gode og trygge oppvekstkår, og vil styrkja innsatsen for born og ungdom. I budsjettet legg vi opp til ein auke i løyvingane til internasjonalt ungdomssamarbeid. Støtta til dei frivillige barne- og ungdomsorganisasjonane aukar òg. Utviklingsprogrammet for styrking av oppvekstmiljøet blir ført vidare. Målet er å styrkja dei lokale oppvekstmiljøa gjennom eit breitt samspel mellom offentlege og frivillige krefter. Som Stortinget er kjent med, har Regjeringa i samsvar med signala i budsjettproposisjonen for inneverande år løyvd ekstra midlar for 1999 til både barne- og ungdomsorganisasjonane og utviklingsprogrammet. Valdsutvikling blant born og unge uroar oss alle. Sist veke la Regjeringa fram ei stortingsmelding om handlingsplan mot barne- og ungdomskriminalitet. Planen skal gjennomførast i samarbeid mellom fem departement over ein periode på fem år. Barne- og familiedepartementet har gitt øyremerkte midlar til fylkeskommunane sitt arbeid med born og unge med alvorlege åtferdsproblem sidan 1995. Løyvinga har gått til fagleg opprusting, som f.eks. kvalitetssikring av institusjonar og kompetansetiltak for personalet. Kommunane disponerer ikkje sjølve over den kompetansen som trengst i denne typen saker. Derfor er det så viktig at det blir utvikla fylkeskommunal spisskompetanse som kan hjelpa kommunane med å finna gode opplegg for born og unge med alvorlege åtferdsproblem. I tråd med dette følgjer vi òg opp konklusjonen frå ei ekspertgruppe nedsett av Noregs forskingsråd på oppdrag frå Barne- og familiedepartementet og Sosial- og helsedepartementet. Rapporten konkluderer med at institusjonar åleine ikkje eignar seg for ungdom med alvorlege åtferdsproblem. Dei same to departementa samarbeider om opplæring i fylka i to ulike metodar, den eine eit familiebasert tilbod til ungdom som er kjenneteikna av alvorlege åtferdsproblem. For yngre born dreier det seg om ein metode som går ut på å trena foreldre i å bruka alternative og meir høvelege strategiar i kvardagen for å handtera dei åtferdsvanskane som borna har. Begge metodane kan dokumentera gode resultat i USA. Mens menn oftast blir utsette for vald på offentleg stad, blir kvinner i særleg grad utsette for vald i heimane sine. Tal frå politiet syner at valden mot kvinner som oftast blir utført av noverande eller tidlegare ektemenn eller sambuarar. Ofte blir born vitne til vald mellom foreldre. Samfunnet har ansvar for å legga forholda til rette slik at denne – ofte usynlege – valden kan førebyggast. Nettopp førebygging er sentralt i Regjeringa sin handlingsplan mot vald mot kvinner. Regjeringa er svært opptatt av korleis det kommersielle presset påverkar born og ungdom. I tråd med stortingsmeldinga om forbrukarpolitikken er det nedsett eit eige utval som skal greia ut tiltak for å redusera det kommersielle presset overfor born og ungdom. Utvalet skal levera si innstilling innan oktober neste år.