Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-05:
Finanskrisa har ført til det sterkeste økonomiske tilbakeslaget i internasjonal økonomi siden annen verdenskrig. Krisa er skapt av høyrepolitikk som gjennom deregulering har lagt til rette for spekulasjon og grådighet i banker og finansinstitusjoner. De sosiale forskjellene som preger verden og Europa, bidrar til å opprettholde systemer som beriker en liten elite, men flere er også blitt oppmerksomme på sosial ulikhet som en årsak til kriser. Sosial likhet er ikke bare rettferdig, det er også bra for hele samfunnet. Sosial likhet gir lengre levealder og en bedre oppvekst, og flere får brukt ressursene sine og bidratt til verdiskapinga i samfunnet. Jeg vil understreke at jeg med det mener både den verdiskapinga som skjer i barnehager, skoler og helsevesenet, og den som skjer i næringslivet. I tillegg mener stadig flere at sosial likhet også er bra fordi det kan forebygge finansielle kriser. I den forbindelse er det foruroligende at flere land vil øke forskjellene mellom folk ytterligere, gjennom store kutt i velferden som særlig rammer utsatte grupper – og som dessuten rammer kvinner spesielt. Norge har kommet seg ganske bra gjennom finanskrisa, med Europas laveste ledighet. Vi har ført en tydelig motkonjunkturpolitikk, og fikk raskt fart på økonomien igjen bl.a. ved å bevilge mer til kommunene, i stedet for å satse på skatteletter. Norge er et annerledesland, og vi skal være glad for det. Noen tror at det er oljen alene som har gjort Norge til annerledeslandet. Det er en grov forenkling. Historien er full av eksempler på land hvor rikdom og råvareressurser har blitt en forbannelse for befolkningen. I Norge hadde vi framsynte politikere som tidlig tok styring med ressursene på en måte som høyresida mislikte sterkt. Rettferdig fordeling, fagorganisering og statlig eierskap er stikkord. Den norske modellen vekker oppsikt. Høyre og Fremskrittspartiet har fortsatt ikke lært, men ønsker å selge arvesølvet. De satser på privatisering, kutt i velferd, mer behovsprøving, et mindre regulert arbeidsliv og store skatteletter til de rikeste, senest nå etterlyst av representanten Jan Tore Sanner. Fremskrittspartiet vil også avvikle all likestillingspolitikk i offentlig regi, en uansvarlig og urettferdig politikk som vil ha økonomiske konsekvenser. Kvinners deltakelse i yrkeslivet har hatt uendelig mye større betydning for økonomien enn all oljen og gassen til sammen. Denne revolusjonen kom ikke av seg selv, men er et resultat av kamp og politiske vedtak og reguleringer. OECD er derfor blitt veldig interessert i norsk likestillingspolitikk, inkludert norske permisjonsordninger. Det er gledelig at regjeringa vil fortsette å utvide fedrekvoten i fødselspermisjonen. Det er bra for likestillinga, men det er særlig bra for barn som vil oppleve at fedrene deres er mer sammen med dem fra de er helt små. Sammen med storsatsinga på barnehagene, makspris, kvalitetsutviklingsmidler og fortsatt utviding av gratis kjernetid i barnehagene i områder med mange minoriteter vil vi få et løft i barns levekår, som også vil ha betydning for frafallet i norsk skole. SV er særlig opptatt av de utsatte barna og ungdommene, og det bevilges derfor flere hundre millioner til barnevernet og til kampen mot frafall neste år. Utsatte barn skal ha hjelp! En god barndom varer hele livet, og barn har menneskerettigheter som vi voksne plikter å ivareta. Jeg vil også trekke fram rusopptrappingsplanen, satsing på studieplasser, studentboliger og rettferdighet for funksjonshemmede studenter. På miljøsida er vi veldig fornøyd med at vi skal utarbeide et langsiktig løp for bilavgiftene som sikrer at vi fortsetter å fase inn de mer miljøvennlige alternativene, og at vi sikrer fellesskapets inntekter i framtida. Biodieselavgiften stopper nå på halv avgift. Alle vet at SV er glad for det. 100 mill. kr ekstra til belønningsordninga for kollektivtrafikken er flott. Det samme er satsinga på jernbanen, gang- og sykkelveier og miljøteknologi. Til slutt noen ord om bistand. Det er ikke riktig at vi kutter i fattigdomsbekjempelse i neste års budsjett. At vi går ned fra 1,09 pst. av BNI til 1,02, er fordi antallet asylsøkere går kraftig ned. Men vi legger opp til to store satsinger som styrker klimaprofilen til bistandsbudsjettet betraktelig. Jeg har også lyst til å trekke fram kvinneprofilen i bistandsbudsjettet, fordi dette ofte glemmes. Vi dobler innsatsen på ren, fornybar energi i u-land. Det er viktig av mange grunner, inkludert for økonomisk vekst. Men det er også sånn at flere dør av luftveis- og lungesykdommer forårsaket av innendørs forurensning enn av malaria. Dette rammer særlig kvinner og barn, samtidig som det er særlig kvinner og småjenter som bruker tid på å samle ved, på bekostning av utdanning. Mange opplever også overgrep i forbindelse med innsanking. Og vi kan bare tenke oss hvordan det er å føde barn i mørke, uten elektrisitet. I tillegg bruker vi 100 av de millionene som vi satser på et klimarobust landbruk og matsikkerhet, til øremerkede kvinnetiltak. Likestilling går altså som en rød tråd gjennom dette budsjettet. Høyre og Fremskrittspartiet skal framover få kamp om likestillingspolitikken, og det ser vi fram til.