Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 1999-11-24:
Det finnes knapt noe annet område i medisinen der det er gjort flere store kontrollerte studier enn innenfor feltet blodtrykksbehandling. Dette skyldes trolig to forhold: for det første at hjerte-karsykdommer er den hyppigste dødsårsaken i vår del av verden, dernest at industrien har sett det økonomiske potensialet i medikamentell forebygging av en slik tilstand. Det er likevel uenighet i fagmiljøene om når man bør starte blodtrykksbehandling, hvor langt ned blodtrykket bør senkes, og hvilke legemidler man bør bruke. Uansett faglige valg på disse punktene må mange mennesker behandles over flere år før én av dem har nytte av medikamentene. Den viktigste uenighet er nok at fagfolkene har forskjellige meninger om hvor betydningsfullt det er å oppnå denne effekten, og om nytten står i forhold til kostnadene. Om lag en tredjedel av medisinene som blir forskrevet på blå resept i Norge, er legemidler innenfor området hjerte- og karsykdommer. Den største gruppen er blodtrykksmedisiner. Vi har en forskrivningspraksis som skiller seg fra de andre nordiske landene ved at norske leger skriver ut dyrere medikamenter enn svenske og danske leger, men i mindre mengder. Blodtrykksbehandling foregår i all hovedsak i allmennpraksis. Norsk Selskap for Allmennmedisin – NSAM – har vært ledende i det norske fagmiljøet med å utvikle retningslinjer for behandling av blodtrykk i allmennpraksis. De har med statlig støtte gitt retningslinjer utarbeidet i samarbeid med Folkehelsa, Norsk Medisinaldepot, Statens helseundersøkelser og Institutt for farmakoterapi. Statens helsetilsyn har dessuten en pågående dialog med representanter fra både primær- og spesialisthelsetjenesten for om mulig å komme fram til felles nasjonale retningslinjer for allmennmedisinen og spesialisthelsetjenesten. Det er viktig å arbeide for at helsetjenesten baserer seg på så godt oppdatert kunnskap som mulig. Folkehelsa er en viktig aktør i det internasjonale Cochrane-samarbeidet som oppsummerer kunnskap om effekter av alle typer helsetjenester. Også Senter for medisinsk metodevurdering ved SINTEF-Unimed utarbeider kunnskapsoversikter. Folkehelsa arbeider for å gjøre det lettere for helsepersonell, beslutningstakere og publikum å få tak i og bruke pålitelig informasjon om helsespørsmål. Departementet har derfor nylig tatt initiativ til et prosjekt på Folkehelsa for å støtte allmennleger i en rasjonell legemiddelforskrivning. Søkelyset vil rettes mot blodtrykksmedikamenter og kolesterolsenkende legemidler – to legemiddelgrupper som utgjør betydelige utgiftsposter for fellesskapet. I samarbeid med allmennlegene vil man beskrive de hindringer som står i veien for en kunnskapsbasert praksis. Identifiserer man slike hindringer, er det mulig å ta tak i dem og utvikle skreddersydd hjelp til allmennnlegene, som står for størstedelen av forskrivningsvolumet, og til pasientene. I forbindelse med dette prosjektet vil det bli vurdert å fornye nasjonale retningslinjer for slik forskrivning i et samarbeid mellom Folkehelsa og NSAM. Jeg har et godt håp om at denne gjennomgangen av gjeldende retningslinjer og utarbeiding av en ny og bedre form for formidling av kunnskapsbaserte retningslinjer vil føre til en mer rasjonell forskrivning av legemidler. Prosjektet er omfattende. Det vil strekke seg over hele neste år og vil kunne være sluttført i 2001. Jeg vil orientere Stortinget når prosjektet nærmer seg en avslutning.