Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2009 innebærer en markant satsing på forskning og høyere utdanning. Regjeringen har i budsjettet foreslått en økning i bevilgningene til universiteter og høyskoler. Dette er bl.a. knyttet til en videreføring i 2009 av økt basisbevilgning, vedtatt i revidert budsjett, med nesten 300 mill. kr. Videre foreslås midler til over 200 rekrutteringsstillinger med høyere sats fra høsten 2009 og 100 mill. kr for å styrke lærerutdanningen i 2009. Og det foreslås startbevilgninger til nye kunnskapsbygg flere steder i landet. Regjeringen har i budsjettet også foreslått en betydelig satsing på forskning. Dette gjelder bl.a. opprettelse av regionale forskningsfond på 6 milliarder kr, økt kapital i Fondet for forskning og nyskaping med 6 milliarder kr, forskningsinnsats i nordområdene og på flere fagdepartementers budsjetter samt en ny satsing gjennom avkastningen av forskningsfondet på utstyr og infrastruktur. Den totale økningen i forskningsbevilgningene foreslås til 1,6 milliarder kr. Etter at statsbudsjettet for 2009 ble lagt fram i oktober, har det vært en del oppmerksomhet knyttet til at lønnskostnadsveksten i 2008 har blitt høyere enn anslaget som lå inne i 2008-budsjettet for universiteter og høyskoler. I tillegg øker pensjonspremien for 2009. Disse forhold må ses i sammenheng med budsjetteringsprinsippene som ligger til grunn for universitets- og høyskolesektoren. Det er derfor ikke riktig som hevdet tidligere i debatten i dag, at disse ekstra kostnadene er kutt fra Regjeringens side. Det er de selvsagt ikke. I motsetning til de fleste forvaltningsorganer er institusjonene i universitets- og høyskolesektoren nettobudsjetterte. Dette innebærer at institusjonene har større budsjettmessig fleksibilitet sammenlignet med bruttobudsjetterte enheter. Blant annet kan de benytte eksterne egeninntekter fritt og har adgang til å overføre alle ubrukte midler til etterfølgende budsjettår. Dermed forutsettes det at nettobudsjetterte virksomheter tilpasser seg endrede rammebetingelser, som at pris- og lønnsveksten i ettertid kan vise seg å bli lavere enn benyttet prisomregning. Dette er også i tråd med de løsningene regjeringen Bondevik II la til grunn for de nettobudsjetterte virksomhetene. Da universitetene og senere høyskolene gikk over fra å være bruttobudsjettert til å bli nettobudsjettert, var det en formalisering av deres selvstendige status: De fikk frihet med ansvar. Blant annet skulle de med virkning fra 2003 selv betale arbeidsgivers andel av pensjonspremien til Statens Pensjonskasse. Rammen som ble overført til institusjonene, har de siste tre årene vært høyere enn den reelle satsen, uten at det har ført til reduksjon i bevilgningen. For 2009 har Statens Pensjonskasse varslet om en økning av satsen på pensjonspremien til om lag det nivået som rammen opprinnelig lå på ved overgangen til nettobudsjettering. Når det gjelder virkninger av lønnsoppgjør, blir ikke bevilgningene til de nettobudsjetterte institusjonene korrigert etterskuddsvis i forhold til faktisk resultat av lønnsoppgjøret, slik tilfellet er for bruttobudsjetterte institusjoner. Den faktiske lønnsveksten for universitetene og høyskolene kan derfor ligge både over og under den anslåtte lønnsveksten i budsjettet. Utfordringene nå, ved avslutningen av høstsemesteret 2008 og begynnelsen av vårsemesteret 2009, ble at summen av et godt statlig lønnsoppgjør og varsel om økte pensjonspremier til Statens Pensjonskasse til sammen ble en uventet stor kostnadsøkning. Ordningen med nettobudsjettering har over tid fungert godt for universitets- og høyskolesektoren. I lys av de erfaringene vi nå har i 2008, vil imidlertid Regjeringen vurdere om det er behov for å se nærmere på budsjetteringsprinsippene for denne sektoren, og komme tilbake med en slik vurdering i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2009, slik flertallet i finanskomiteen også sier i sin merknad. Regjeringen er opptatt av at universitetene og høyskolene skal være i stand til å gjennomføre sine viktige samfunnsoppdrag, og levere undervisning og forskning med høy kvalitet. Dette er grunnlaget for den kunnskap som skal formidles, og den nye kunnskap som samfunnet trenger. Derfor er jeg glad for å kunne informere Stortinget om at Regjeringen i forbindelse med salderingen av 2008-budsjettet øker basisbevilgningen til universiteter og høyskoler med 160 mill. kr. Dette sikrer et høyt aktivitetsnivå og styrker Regjeringens langsiktige satsing på kunnskap. Denne styrkingen av basisbevilgningen vil bli fordelt på alle landets universiteter og høyskoler, og den bør, etter min mening, brukes til å tilby topp undervisning. Denne tilleggsøkningen av basisbevilgningen for inneværende år gir et godt utgangspunkt for hele sektoren, når vi snart går inn i et nytt år, med nye kunnskapsutfordringer.