Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-01-24:
Riksrevisjonens undersøkelse av IKT-forvaltningen i straffesakskjeden er grundig. Den underbygger behovet for en mer målrettet IKT-utvikling i justissektoren. Løsningene må i langt større grad enn i dag bidra til at virksomhetenes oppgaver kan løses på en bedre og mer effektiv måte, og bidra til god styrings- og beslutningsinformasjon. Politi- og lensmannsetaten er selve sentralen for den informasjonen som utveksles med påtalemyndighet, domstol, kriminalomsorg, advokater og andre. Regjeringen vil derfor, som komiteens leder etterlyste, bidra til at politi- og lensmannsetatens IKT-systemer gjør det mulig å samhandle elektronisk med andre – både innenfor og utenfor justissektoren. Vi trenger løsninger som setter etaten i stand til å utnytte informasjonen på tvers av geografiske og faglige grenser. Representanten Oktay Dahl inviterte for så vidt til en bred justispolitisk debatt. Den fristelsen skal jeg motstå og gå rett på at vi nå har valgt konseptstrategien for straffesakssystemene i politiet. Som kjent har jeg sluttet meg til Politidirektoratets forslag om det såkalte Nybygg-alternativet, etter anbefaling fra ekstern kvalitetssikrer og etter drøftinger i regjeringen. Dette innebærer en omfattende fornying. Jeg er enig med Riksrevisjonen og komiteen i at det er svært uheldig at ikrafttredelse av lovvedtak utsettes i påvente av endringer i tekniske systemløsninger. Men det er dette Nybygg-alternativet som legger best til rette for å dekke behov som også 22. juli-kommisjonen har påpekt, knyttet til analysekapasitet, styring, taktisk og operativ samhandling og mobil kommunikasjon med den enkelte patrulje. Nybygg-alternativet vil også sikre at straffesakssystemene i framtiden ikke er til hinder for endringer i arbeidsformer, organisasjonsstrukturer, oppgaver og regelverk. Jeg underslår ikke at risikoen i et så vidt stort prosjekt er betydelig, og jeg er i likhet med komiteens flertall opptatt av å sikre oss mot at utviklingen havarerer eller tar lengre tid enn forutsatt. Før bevilgningsforslag med kostnadsramme legges fram for Stortinget, vil vi derfor arbeide videre med tiltak for å redusere risikoen. Blant annet gjennomfører vi IKT-fornyelsen som et program som går under navnet Merverdiprogrammet, med flere prosjekter og leveranser som defineres og kvalitetssikres hver for seg. Dette er helt nødvendig for å få en tilstrekkelig god styring av prosjektene i programmet. Jeg følger denne prosessen tett. Vel så viktig er det å være bevisst på at IKT-fornyelse i seg selv ikke er nok. Fornyelsen må følges av rett kompetanse hos menneskene som skal bruke verktøyene. Jeg er glad for at dette poenget også har fått stor oppmerksomhet så langt i dag. Å forberede etaten til å ta i bruk teknologi på en ny måte, med endring i arbeidsprosessene, vil derfor være et viktig element i Merverdiprogrammet. Bare slik vil IKT-løsninger føre til mer effektive arbeidsmåter på lengre sikt. Merverdiprogrammet innebærer også at vi skal styrke den strategiske kompetansen og kapasiteten på områdene for IKT-styring og -utvikling. Jeg er opptatt av at politi- og lensmannsetaten bygger tilstrekkelig kompetanse og kapasitet i egen virksomhet, ikke minst på ledernivå. Dette vil samlet gjøre etaten mindre sårbar og avhengig av eksterne konsulenter – og det vil redusere andelen av kostnadene som går til ekstern konsulentbistand. Vi vil med dette øke kunnskapen om og mulighetene for gjenbruk og bruk av tidligere løsninger – som også komitélederen refererte til – og kjøpe hyllevarer. Det er viktig å sikre at politi- og lensmannsetaten har den nødvendige modenhet, at den evner å utvikle, drifte og ta i bruk de betydelige gevinstene som nye straffesakssystemer vil gi. Politidirektoratet er i gang med dette arbeidet. Justis- og beredskapsdepartementet har nå en mer aktiv tilnærming til IKT-utviklingen i justissektoren. Vi har styrket kompetansen og kapasiteten for overordnet styring på IKT-området i departementet. Vi stiller krav til at underliggende etater og tilknyttede virksomheter fra og med 2012 jevnlig skal rapportere om status for IKT-drift, -forvaltning og -prosjekter. Vi holder på med å utarbeide en samlet IKT-handlingsplan for hele justissektoren. Departementet vil bestrebe seg på å gi tydelige, målbare og forutsigbare styringssignaler til virksomhetene – både på IKT-området og i den øvrige virksomhetsstyringen. Det er med andre ord viktig at styring og prioritering på IKT-området ses i sammenheng med virksomhetenes øvrige oppgaver, ressurser og behov. Riksrevisjonens undersøkelse har vist at Justis- og beredskapsdepartementet ikke i tilstrekkelig grad har evnet å styre IKT-utviklingen i justissektoren i overensstemmelse med definerte målsettinger. Det er utfordrende å skulle sørge for at store og til dels komplekse virksomheter, med ulike samfunnsoppdrag og modenhetsnivåer på IKT-området, er tilstrekkelig koordinerte og i stand til å utvikle og ta ut gevinstene av nye samhandlingsløsninger. Jeg vil derfor vurdere ytterligere grep for styring og oppfølging av IKT-utviklingen i justissektoren dersom det skulle vise seg nødvendig. Det gir grunn til ettertanke at det var så sent som i 2006 at denne regjeringen, som den første, inviterte til den første debatten om IKT i samfunnet. Ny teknologi er tatt i bruk med en bemerkelsesverdig stor fart. Vi vet at Norge og Norden er i front, og at denne næringen får stadig større betydning i vårt land. Vi nyter godt av sterk konkurransekraft, økt kvalitet i tjenestene og raskere løsninger. Men dette gir oss også utfordringer, knyttet til både sikkerhet, personvern og, ikke minst, ledelse. Jeg tillater meg å si at dagens generasjon av ledere på en helt spesiell måte er utfordret av den farten introduksjonen av ny teknologi har hatt i vårt samfunn. Dette gjelder selvsagt også justissektoren. Denne utfordringen må vi likevel ta, og jeg ser fram til at vi på en langt mer offensiv måte skal kunne ta i bruk ny teknologi i vår sektor.