Bent Høie (Høyre), 2019-04-09:
Fødsel av et barn er en av de største begivenhetene i et menneskes liv. Norsk fødselsomsorg er av høy kvalitet og har gode resultater. Folkehelseinstituttets brukerundersøkelser viser at kvinnene gjennomgående er mer fornøyd med fødsels- og barselomsorgen i 2017 sammenliknet med 2011. Representanten Bjørnebekk-Waagen viser til at Stortinget våren 2018 behandlet et representantforslag, Dokument 8:168 S for 2017–2018, om å sikre trygg fødselsomsorg. Stortinget ba regjeringen sikre en trygg og framtidsrettet fødselsomsorg ved å sikre dagens fødeinstitusjoner. Det var en betydelig reduksjon i antall fødeinstitusjoner i perioden 1970–1990. En viktig årsak var at fødsler i større grad ble flyttet fra egne fødehjem og fødestuer til sykehus. Delvis skyldtes dette økte krav til medisinsk beredskap, f.eks. for keisersnitt, og delvis skyldtes det de fødendes egne ønsker. Noen fødeavdelinger ble lagt ned fordi sykehus ble slått sammen, og noen fødeavdelinger ble lagt ned fordi fødselstallene var for lave. De siste ti årene har det vært en mindre reduksjon i antall fødesteder. Det pågår ingen aktiv sentralisering av fødeinstitusjoner i dag, men det vil kunne skje endringer som følge av f.eks. endringer i sykehusstrukturen, at sykehus slås sammen. Regjeringen har slått fast at det skal være en desentralisert sykehusstruktur i Norge. Gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan fikk vi avklart sykehusstrukturen og akuttfunksjonene ved de fleste sykehus i de fleste delene av landet. Disse beslutningene ligger fast, og det foreligger ingen planer om nedleggelse av fødetilbud ved disse sykehusene. Med beslutninger om sykehusene på Helgeland, i Oslo og på Innlandet vil vi ha en sykehusstruktur som skal sørge for sykehus som gir trygge og gode fødetilbud uansett hvor en bor i landet. Forsvarlig drift av fødeavdelinger er avhengig av flere faktorer. Helseforetakene må balansere hensyn til geografi, bosetting, transportmuligheter og gode fagmiljøer. Ved endringer i tjenestetilbudet må det sikres at fødeavdelingens behov for faglige støttefunksjoner er dekket. Rekruttering av fagpersoner er utfordrende i deler av landet, og på flere sykehus er antall pasienter for lite til å kunne gi tilbud av god nok kvalitet. Helseforetakene må derfor ta hensyn til flere pasientgrupper enn de fødende når man avgjør hvilke sykehus som skal ha fødeavdeling. I helseforetak der framtidig sykehusstruktur vurderes, vil fødetilbudet være avhengig av de beslutningene som tas i forbindelse med dette. Jeg oppfatter ikke at samling av fødeavdelingene i Molde og Kristiansund er i strid med Stortingets anmodningsvedtak om å sikre en trygg og framtidsrettet fødselsomsorg ved å sikre dagens fødeinstitusjoner, og jeg viser til at vi omtalte dette i Nasjonal helse- og sykehusplan. Jeg oppfatter også at det er det stortingsflertallet la til grunn for anmodningsvedtaket, noe jeg påpekte under Stortingets behandling av saken. For øvrig har jeg i foretaksmøte om oppfølging av Nasjonal helse- og sykehusplan understreket at eventuelle endringer av fødetilbudet ikke må svekke det samlede fødetilbudet. Det har vært mye oppmerksomhet rundt liggetid etter fødsel. Jeg viser til St.meld. nr. 12 for 2008–2009, En gledelig begivenhet, som den rød-grønne regjeringen la fram i 2009. Her framgår det at medisinsk kunnskap og erfaring tilsier at det ikke er nødvendig med et langt sykehusopphold etter en normal fødsel. I 2017 var gjennomsnittlig liggetid etter fødsel 2,8 døgn, og liggetiden har vært stabil de siste fem årene. I Nasjonal faglig retningslinje for barselomsorgen framgår det at sykehusoppholdets varighet skal tilpasses kvinnen og det nyfødte barnets behov. Jeg har overfor sykehusene vært tydelig på at ingen nyfødte barn, mødre og fedre skal tvinges hjem kort tid etter fødsel. Barnets behov og foreldrenes trygghet skal bestemme. I oppdragsdokumentet for 2019 har jeg bedt helseregionene rapportere på hvordan Nasjonal faglig retningslinje for barselomsorgen er implementert, og spesielt hvordan helseforetakene har fulgt opp anbefalingene om utreisevurdering. Jeg har også bedt helseregionene om å gjennomføre en kartlegging av hvordan følgetjenesten for fødende fungerer. Helseregionene rapporterer på de to oppdragene i årlig melding, som Helse- og omsorgsdepartementet mottar våren 2020. Helsedirektoratet har i tildelingsbrev for 2019 fått i oppdrag å vurdere behovet for screening av gravide og barselkvinner for å avdekke depresjon. Direktoratet har også fått i oppdrag å vurdere finansieringen av tjenesten ytt av jordmor til gravide og barselkvinner i kommunen, og se den i sammenheng med dagens, og ønsket, utvikling og finansiering av tjenesten til samme målgruppe, ytt av andre yrkesgrupper som leger og sykepleiere. Alle oppdragene er en oppfølging av Stortingets anmodningsvedtak. Regjeringen er enig i at det er behov for flere jordmødre i kommunene, og derfor bygger vi opp jordmortjenesten. I 2018 gjeninnførte vi lovkravet om jordmorkompetanse i kommunene som Arbeiderpartiet fjernet da de satt i regjering. Gjennom flere år har vi styrket helsestasjonene og skolehelsetjenesten, inkludert jordmorkompetansen. I 2013–2019 er helsestasjonene og skolehelsetjenesten styrket med over 1,3 mrd. kr. I 2019 bevilges det 877,4 mill. kr i kommunerammen, og 430,4 mill. kr er øremerket tilskudd til tjenesten. I 2018 var 20 mill. kr av det øremerkede tilskuddet avsatt til jordmorkompetanse i kommunene. I 2019 er dette beløpet økt til 40 mill. kr. Fra 2013 til 2017 økte antall jordmorårsverk med 46,2 pst., ifølge tall fra SSB. Fordi fødselsraten de senere år har vært fallende, var det i samme periode en økning i jordmorårsverk per 10 000 fødte på 52 pst. Regjeringen har som mål å styrke jordmorkapasiteten enda mer. Representanten Bjørnebekk-Waagen nevner utfordringene ved kvinneklinikken på Haukeland universitetssykehus og viser til utfordringer med bemanning og pasientsikkerhet. La meg understreke at helseforetakene har ansvar for forsvarlig drift og bemanning. I mars ba jeg Helse Vest om informasjon om situasjonen ved kvinneklinikken på Haukeland i forbindelse med et spørsmål til skriftlig besvarelse fra Stortinget. Helse Bergen opplyser at de tillitsvalgte for Norsk Sykepleierforbund, Den norske jordmorforening og vernetjenesten formidlet en bekymring om pasientsikkerhet og arbeidsmiljø ved fødeseksjonen ved kvinneklinikken i et brev til administrerende direktør i desember 2018. Avsenderne mente at arbeidssituasjonen var preget av for lite personell til å utføre oppgavene, og forslag til løsning var å styrke bemanningen med 16 jordmorårsverk. Tilsvarende bekymring ble framsatt av tillitsvalgte ved kvinneklinikken i februar 2015. Fylkesmannen i Hordaland gjennomførte som følge av denne bekymringen tilsyn ved fødeseksjonen ved kvinneklinikken, som ble avsluttet 15. juni 2016. Konklusjonen etter tilsynet er at Fylkesmannen har kommet til at fødeklinikken «ikkje er driven med så høg risiko for svikt at det er i strid med krav til forsvarleg verksemd». Helse Bergen opplyser at bemanningen ved fødeseksjonen ved kvinneklinikken ikke er vesentlig endret siden 2015 og 2016 sett opp mot antall fødsler, og at ledelsen mener bemanningen ikke er uforsvarlig. Administrerende direktør har likevel bedt om en ny gjennomgang av fødeseksjonen ved kvinneklinikken med særlig fokus på pasientsikkerhet, helse, miljø og sikkerhet. Gjennomgangen gir grunnlag for videre beslutninger og tiltak. Jeg mener vi har en god og trygg fødselsomsorg, og jeg har fulgt opp Stortingets anmodningsvedtak gjennom oppdrag til de regionale helseforetakene og til Helsedirektoratet.