trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2016-04-28:
Et av forslagene som vi skal behandle i dag, går på at man kan ta inntil ti dager per semester på dagtid, kombinert med kvelds- og helgeundervisning. Jeg forstår at da kan man ta grader, man kan gjøre hva man vil innenfor den ordningen. Jeg har på statsrådens hjemmeside i departementet registrert at man har hatt møter med universitetene, som nå er i gang med å tilpasse sitt kursopplegg etter de reglene som nå blir foreslått og vedtatt her i dag. Men som statsråden sa, er det de som har latt være å fullføre videregående skole, som er den store utfordringen. Da er mitt spørsmål: Har statsråden gjort tilsvarende for dem som ikke har fullført videregående skole? Så vidt jeg vet, er det veldig få videregående skoler som har opplegg som man kan følge på både dag- og kveldstid og gjennom helgesamlinger.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2016-04-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg vil bare oppfordre statsråden til virkelig å ta det initiativet, for jeg tror ikke det er sånn at fylkeskommunene nå står klar til å tilby kvelds- og helgeundervisning kombinert med et tidagersopplegg på dagtid. Det er viktig at vi virkelig «pinpointer» dem som nå virkelig trenger det. Derfor oppfordrer jeg statsråden til å ta kontakt med sin kollega i Kunnskapsdepartementet for å sette i gang den type tiltak ganske raskt. Men jeg har lyst til å spørre statsråden: Når vi i vårt opplegg nå foreslår at de som kan starte som gründere, får gjøre det tidligere og ikke må vente i seks måneder ut i perioden for å prøve ut egen virksomhet, kan statsråden gi en begrunnelse for hvorfor hun mener man må vente i seks måneder før man kan starte opp gründervirksomhet når man har dagpenger under etablering?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2016-04-28:
Jeg tok ordet for nærmest å gi en stemmeforklaring, men statsrådens siste svar gjorde meg noe usikker. For oss i Arbeiderpartiet er det et viktig prinsipp å ha et skille mellom det som er lånekassefinansiert, og det som blir finansiert over dagpenger. Sånn som vi har oppfattet det forslaget som statsråden nå har lagt fram, den endringen som gjelder bokstav a i forskriften, så vil det være mulig å ta en utdanning der en kombinerer dag, kvelds- og helgeutdanning, og da er det ingen begrensninger i om man tar grader eller ikke. Man må ha mindre enn 50 pst. progresjon, men man kan f.eks. ta en etterutdanning som ingeniør, som da gir studiepoeng. Og under bokstav a er det arbeidsplikt, dvs. at hvis man får tilvist arbeid, så må man begynne å jobbe. Men opplegget som nå er lagt fram, vil jo gjøre at man kan kombinere arbeid med å avslutte utdannelsen sin. Og så er det bokstav c: Der er det ikke arbeidsplikt, og i tre måneder kan man da gjennomføre korte kurs uten at man må ta tilvist arbeid når det eventuelt blir tilbudt. Det mener vi er ganske vesensforskjellig. Vi mener det er riktig at de som nå trenger påfyll på høyere utdanning, kan gjøre det, men vi tror og håper jo også at mange av dem får mulighet til å få seg arbeid. Og da er det bra at det blir tilrettelagt sånn at man kan fortsette å ta den utdanningen på kveldstid eller i helgene, selv om en da kommer tilbake i arbeid. Derfor har vi valgt, etter en avveiing, heller å prioritere de yngste, de som har begynt å gå på dagpenger, fordi de er uten formell kompetanse. Vi vet at det er dem det er vanskeligst å få tilbake i jobb, og derfor prioriterer vi det når vi foreslår noen endringer i det forslaget som statsråden har lagt fram. Og hvis statsråden mener jeg tar feil, synes jeg det er bra om statsråden korrigerer det fra talerstolen.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-04-28:
Dette har vært en særdeles interessant debatt. Den som fikk meg til å ta ordet, var representanten Tetzschner, som sidestilte vareproduksjon med velferdsproduksjon. Siden han også viste til at det på venstresiden faktisk finnes folk som står nær produksjonsaktivitet, har jeg vel en viss mistanke om hvem han da tenkte på. Jeg må ærlig innrømme at det innlegget overrasket meg stort. Hadde det da f.eks. vært slik at et firma som jeg kjenner godt, var blitt betalt av staten for å produsere laks, kunne vi faktisk ha diskutert langs den tenkemåten som han trekker opp. Heldigvis er det selvfølgelig ikke sånn. Det denne saken handler om, og som så utrolig mange har gjentatt nærmest til det kjedsommelige, er å sikre at skattebetalernes penger går til det de skal. Vi snakker altså om skattebetalernes penger for å kjøpe en tjeneste til velferdsproduksjon. De som vil ha aller størst glede og nytte av det, er nettopp de bedriftene – enten det er innenfor barnehagesektoren, eldreomsorg eller hvor det er – som gjør en strålende jobb hver eneste dag, og som vi ser noen ønsker skal mistenkeliggjøres. Det er ikke det det handler om – det er godt presisert. At det ikke er et ønske fra regjeringen og samarbeidspartnerne om å få fram de tallene, overrasker meg veldig.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-28:
Statsråden sa i sitt innlegg at det kreves fleksibilitet for at flere arbeidsløse skal få fullføre eller ta utdanning for å kunne komme i jobb. Det er SV enig i. Vi støtter også at det skal være en tidsbegrensning på muligheten til utdanning, og samtlige her er også tydelige på at man som dagpengemottaker skal være disponibel for å kunne ta arbeid. Men jeg lurer likevel på om statsråden ser at SVs forslag kan gjøre at langtidsledige med høy utdanning kan komme raskere tilbake i jobb ved en kompetansedreining, at det kan være en farbar vei videre for de gruppene det gjelder, og at det for noen er et urimelig skille mellom hvilke typer utdanning eller kompetanseheving det i dag er mulig å ta.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-28:
Det er veldig gledelig og viktig at universitets- og høyskolesektoren tar det samfunnsoppdraget det er å utdanne folk til oppgaver som trengs å utføres i vårt samfunn, og at man evner å tilpasse det til grupper som har behov for spesielle tilpasninger. Men jeg lurer likevel på om man vil ha muligheten til å ta kurs og utdanning – mens man mottar dagpenger – også i de tilfellene der kursene kan regnes som del av en grad. For slik jeg oppfatter det, er det man stanger mot i dag, at regelverket er for rigid for dem som kunne trengt en kompetansedreining – fordi det er en stopper der.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-28:
Vi er, som tidligere sagt, alle enige om at det er forskjell på å kunne ta en kompetansedreining eller -heving mens man mottar dagpenger, og det å ta ordinær utdanning. Det skal det være, der må det være et skille, og det er også tegnet opp en tidsgrense som tydeliggjør det. Likevel får vi tilbakemeldinger om at hvis f.eks. en ingeniør som har vært ansatt i oljen, skal prøve å komme seg over til bygg og anlegg, kan det være behov for kortere kurs, men at disse kursene kan regnes som del av en grad, noe som gjør at vedkommende i dag ikke får anledning til å kunne ta den nødvendige kompetansedreiningen mens han eller hun mottar dagpenger. Løser statsråden det?
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
Først og fremst vil jeg si at jeg deler representantens engasjement for de yngste, og særlig dem som ikke har fullført videregående. Jeg kan bekrefte at vi planlegger samme type initiativ overfor den gruppen som det vi nå nylig hadde med Tekna, NITO og universitets- og høyskolemiljøet om ingeniørene. Det gledelige med det møtet vi hadde sammen med ingeniørene, var at utdanningsinstitusjonene er i full gang med å tilpasse seg det nye markedet og mulighetene for å kunne tilby kurs innenfor det nye regelverket. Jeg føler meg også trygg på at det vil være mulig for de yngre. Det er jo i utgangspunktet skoleeiers ansvar, fylkenes ansvar, å sørge for at de med opplæringsrett får den opplæringen de trenger, men vi vil også ta et tilsvarende møte for å diskutere denne gruppens muligheter til å fullføre videregående opplæring innenfor det eksisterende regelverket.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
Først vil jeg bare si: Ja, kunnskapsministeren og jeg er absolutt på den ballen og vil ha et møte om det. Men jeg vil igjen understreke at fylkeskommunene har et ansvar for å tilby ungdom videregående opplæring. Nå tetter vi også gapet mellom ungdomsretten og voksenretten nettopp for å gjøre det lettere for dem som trenger å fullføre videregående – gi dem muligheten til det. Når vi nå endrer dagpengeregelverket, er det flere ting som har vært viktig for oss. Det ene er nettopp det å sørge for at det er lettere å kombinere påbegynt utdanning med å kunne gjennomføre utdanning etter at man har blitt ledig, men også å starte egen virksomhet mens man går på dagpenger. Der har vi også gjort en endring. Tidligere har det vært et krav om at man måtte være arbeidssøker i tre måneder før man kunne starte egen virksomhet. Det fjerner vi nå. Jeg kan også si at vi er innstilt på å gjøre flere oppryddinger i regelverket. Vi har startet en ryddejobb nå. Nå er det tre konkrete endringer vi har utredet og vil gjennomføre og finansiere, og så kommer det til å komme mer senere.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
Nylig hadde kunnskapsministeren og undertegnede et møte, som jeg nevnte til forrige spørrer, med NITO og Tekna, sammen med Høgskolen i Oslo og Akershus, NTNU og Universitetet i Agder, for å diskutere situasjonen særlig for de høyt utdannede – ingeniørene – som nå merker arbeidsledigheten på kroppen. Det var flere ting som var veldig positivt med det møtet. Det ene var at NTNU og særlig Høgskolen i Oslo og Akershus kunne bekrefte at de i dag har en rekke kurs og utdanningsmuligheter for denne gruppen, innenfor dagens regelverk. Det andre som var veldig positivt, var at de samme utdanningsinstitusjonene var veldig interessert i å gå i dialog med NITO og Tekna om å kunne tilpasse sitt tilbud ytterligere til denne gruppen, innenfor eksisterende regelverk. I flere fylker gjøres det også forsøk om en kompetansekartlegging av ingeniørene for å se hva som skal til for at de kan gå fra olje og gass til nye bransjer. Det skjer nå mye positivt, og situasjonen kommer til å bli langt bedre også etter dette.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
Det vi sier med disse endringene, er at man skal være tilgjengelig for arbeidsmarkedet. Det betyr at hvis man får tilbud om jobb, skal man også kunne si ja til den jobben. Utdanningsvalget man tar, skal ikke være til hinder for det. Vi sier også, og slik har regelverket vært hele tiden, at man skal ikke kunne ta ordinær utdanning eller et ordinært utdanningsløp. Ja, vi mener det er viktig å hjelpe dem som nå trenger å kompetanseheve seg til nye jobber, men vi ønsker ikke at dette skal være en del av den ordinære studiefinansieringen, en alternativt finansiert lånekasse. Men jeg mener at vi nå gjør betydelige forenklinger i regelverket, som vil gjøre det langt lettere, også for høyt utdannede, å ta en utdanning. Jeg merker meg også den store entusiasmen blant utdanningsinstitusjonene til nå å tilpasse seg den situasjonen vi er i. De går også i dialog med organisasjonene som representerer de utdanningsgruppene som nå merker ledigheten på kroppen, for å være med i den dugnaden som dette på mange måter også er.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-28:
I dag er kravet, som jeg sa i mitt forrige svar, at de kursene man tar, ikke skal være en del av et lengre utdanningsløp, og de endringene vi kommer med, endrer ikke på det. Det ville i så fall kreve en ytterligere lovendring. Men det er fullt mulig å ta kurs som kan gi kompetanse til å bytte jobb. Det å ta deler av en høyere utdanning eller et lengre utdanningsløp åpner ikke dette regelverket for, og det foreslår vi heller ikke her.
Børge Brende (Høyre), 2016-04-28:
Jeg er glad for at interpellanten også understreket viktigheten av utviklingen av en forskningsstrategi, som jeg slo fast at vi forsøker å få ferdig i 2016 eller i 2017. Det viktigste er at det er godt eierskap til denne strategien i Utenriksdepartementet, i ambassadene, i NORAD, og at det er en god dialog med alle de viktige miljøene i Norge, som interpellanten var inne på, men jeg vil også si utenfor landets grenser. Det er vesentlig for oss i Norge at vi også prøver ut ulike teser og strategier med viktige fagmiljøer utenfor vårt eget land. Det gir også muligheten for våre miljøer i Norge til å jobbe mer med andre internasjonale miljøer. Men som jeg slo fast, vil vi også oppfordre internasjonale miljøer som ønsker å gjøre viktige oppdrag på vegne av Norge på forskningssiden, til å samarbeide mer med fagmiljøer i Norge som er av høy internasjonal kvalitet. Når det gjelder allokeringen av budsjetter til ulike felt, har interpellanten vært veldig opptatt av – jeg vil gi honnør til representanten Skei Grande for å ha tatt opp dette i den senere tid – viktigheten av en fri og uavhengig forskning. Når det gjelder de ressursene som allokeres til Forskningsrådet, er de av en annen karakter enn de mer anvendte forskningsmidlene, som Utenriksdepartementet og NORAD direkte disponerer, og som utenriksstasjonene kan benytte seg av. Jeg synes det var positivt at vi i Utenriksdepartementet fikk mulighet til å videreføre viktige forskningsprosjekter gjennom det budsjettet som ble vedtatt for inneværende år, og mye av de ressursene gikk til å videreføre programmer som allerede var påbegynt, eller som var planlagt. Når man ser fremover, må forsknings- og utviklingsmidlene gå til områder hvor man faglig sett mener at det er kunnskapshull, og dette er innspill som kommer opp i systemet. Blant annet er det et stort løft for Utenriksdepartementet at man skal utforme en strategi for sårbare stater. Hvordan skal man gjøre det, slik at sårbare stater ikke ender som stater som kollapser? Dette er et forferdelig vanskelig område, hvor det kreves stor kunnskap, erfaring, tyngde og innsikt.
Børge Brende (Høyre), 2016-04-28:
Det er jo også en mulighet for å redegjøre litt mer i budsjettproposisjonen til høsten om forskning og satsingen, men det kan være litt prematurt ettersom mye av arbeidet nå legges ned i denne forskningsstrategien. Men for å ta litt av de overordnede tallene, så bruker vi ca. én milliard kroner til forskning gjennom Utenriksdepartementet. Ca. 90 pst. av denne forskningen er bistandsrelatert, 10 pst. går til forskning innenfor sikkerhetspolitikk, mer geopolitiske spørsmål, som ikke er bistandsfinansiert. Av den knappe milliarden går ca. 100 mill. kr – 80–100 mill. kr – til forskningsinstituttene i Norge. Men alle disse tallene er med visse forbehold, det er bare for å vise litt størrelsene og områdene som blir prioritert, som interpellanten også var inne på og ønsket noe mer utdypning av. Av den knappe milliarden går ca. 200–300 mill. kr til satsing på høyere utdanning og forskning i utviklingsland. Der er det et stort program for at det vi løfter innenfor utdanning, skal kunne følges opp også med høyere utdanningsmuligheter og forskningsmiljøer i utviklingsland. En stor og tung del er forskning om ressursforvaltning i vid forstand. Det går på landbruk, skogbruk, fiskeri, energi, miljø, klima i utviklingsland, hvordan man skal innrette utviklingsbistand mest mulig optimalt for å få mest mulig utvikling igjen. Så er det støtte til forskning om helse og utdanning. Der vet vi at Norge er tungt inne på helseområdet, med utvikling av nye typer vaksiner, også vaksiner mot pandemier, som jeg har varslet. Så er det det som jeg nevnte om sårbare stater, støtte til fred og forsoning og sikkerhet og konfliktforebygging. Jeg har et ønske om å løfte det fremover. Der trenger vi rett og slett mer kunnskap for å kunne utforme en god politikk. Jeg vil gjerne takke interpellanten igjen for muligheten til å redegjøre for dette og involvere Stortinget i utviklingen av den strategien. Jeg synes det er veldig bra å få konstruktive innspill når vi nå skal utforme denne strategien, i tråd med også de ulike aktørene innenfor feltet.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-04-28:
Jeg vil først takke interpellanten for å ta opp et viktig tema. Norge trenger en sterk kunnskapsbase om utviklingsspørsmål. Forskning, kompetanseheving og evaluering er viktige instrumenter for å få mer kunnskap og sikre kvalitet og effektivitet i bistanden. Utenriksdepartementet støtter årlig forskning på ulike områder med et sted mellom 1,2 mrd. kr og 1,3 mrd. kr – med andre ord en betydelig satsing. Kunnskap er kjernen i en bærekraftig utvikling av samfunns- og næringsliv. Kunnskaps- og kapasitetsutvikling i sør, kunnskapsutvikling om utviklingsrelaterte spørsmål i Norge og Norden, utviklingssamarbeid samt faglig styrking og kvalitetssikring er viktige elementer i norsk utviklingspolitikk. Satsing på kunnskap, erfaringsutveksling og forskning er viktig for å sikre at utviklingspolitikken blir mer kunnskapsbasert, og at den globale kompetansen øker og internasjonaliseringen av norske forskningsmiljø styrkes. Programmer som Olje for utvikling og Fisk for utvikling fungerer godt og bør utvikles videre da flere land ønsker å trekke erfaring fra norsk erfaring og kunnskap om naturressurser. Skatt for utvikling er også et program som skal bidra til bedre skattesystemer og økte skatteinntekter i land som ønsker et samarbeid på dette området. Bygging av nytt forskningsskip er vedtatt, og dette er svært viktig med tanke på å innhente informasjon om marine ressurser, miljø, klima samt bidra til økobasert fiskeriforvaltning på Afrikas kyst. Forskningssamarbeid med viktige kunnskapsnasjoner er betydningsfullt. Regjeringen har utarbeidet en strategi for høyere utdannings- og forskningssamarbeid med Brasil, Russland, India, Kina, Sør-Afrika og Japan – den såkalte Panorama-strategien. Disse landene står for en økende andel av verdens kunnskapsproduksjon og er viktige samarbeidsland for Norge. Regjeringen har satt av 32 mill. kr til oppfølging av Panorama-strategien. Det er gode spørsmål fra interpellanten og gode svar fra departementet og utenriksministeren i denne saken. Det er nok også noe av grunnen til en litt laber interesse fra salen. Jeg var også i tvil om jeg skulle ta ordet, men en av de tingene jeg hadde lyst til å nevne, var at i lys av dagens sikkerhetspolitiske situasjon er det veldig positivt at regjeringen har satt av flere midler til forskning på russisk politikk samt innovasjon og konkurransekraft i nordområdene. Gjennom NORRUSS-programmet er det satt av 20 mill. kr til dette formålet fram til 2018. Målet med nordområdepolitikken er å utvikle Nord-Norge til en av Norges mest skapende og bærekraftige regioner. For å lykkes med dette trenger vi forskning og ny kunnskap.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2016-04-28:
Jeg stemte feil.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-03-30:
På vegne av Torgeir Micaelsen, Ingvild Kjerkol, Freddy de Ruiter, Tove Karoline Knutsen, Marianne Aasen, Kari Henriksen og meg selv fremmer jeg et representantforslag om å bedre tilgangen på spesialsykepleiere.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-30:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Fra denne talerstolen har det gjentatte ganger blitt etterlyst mer handlekraft fra regjeringen i møte med økt arbeidsledighet og svakere jobbvekst, og i dag blir ikke noe unntak. Til nå har regjeringen kuttet skattene med nær 20 mrd. kr – mest for dem som har mest fra før – og regjeringen har begrunnet den prioriteringen med at dette skal gi økt verdiskaping og sysselsetting. Onsdag før påske påpekte Arbeiderpartiet at regjeringen har brukt 50 mill. kr om dagen på skattekutt siden de inntok regjeringskontorene, samtidig som det har blitt 45 nye arbeidsledige hver eneste dag. Og mens de fleste av oss har vært på påskeferie, har det tikket inn nye meldinger om oppsigelser. Den 22. mars kom beskjeden om at Maersk må si opp 70 riggarbeidere, og i går kom meldingen om at rederiene tror at 1 200 rederijobber vil forsvinne i løpet av 2016. Arbeiderpartiet mener at en kraftigere satsing på kompetanse og på infrastruktur ville vært langt viktigere for økonomien på lengre sikt enn regjeringens skattekutt, og vi mener også – det bør ikke være noen overraskelse for finansministeren – at mer målrettede, kraftfulle tiltak for å avhjelpe situasjonen på Sør-Vestlandet må iverksettes med en gang. Før påske ba representanten Gahr Støre statsminister Erna Solberg om et anslag på sysselsettingseffektene av regjeringens skattekutt. Det spørsmålet ble ikke besvart. Derfor retter jeg det samme spørsmålet til finansministeren: Hva er sysselsettingseffekten av de skattekuttene som regjeringen har gjennomført så langt?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-30:
Finansministeren er selvfølgelig fullstendig klar over at det foregår forhandlinger på Stortinget med sikte på å få et skattesystem som gjør det mer lønnsomt å investere i arbeidsplasser i Norge. Det er det enighet om. Så må jeg minne finansministeren om at av disse skattekuttene som er gjennomført, har altså over 50 pst. av dem gått til de 5 pst. rikeste i Norge. Og spørsmålet mitt handlet ikke om hvorvidt finansministeren er for skattekutt – det vet vi fra før. Spørsmålet dreide seg om sysselsettingseffekten av disse kuttene. Enhver økonom vil være enig i at direkte bruk av penger over budsjettet vil gi raskere og sterkere utslag i form av økt aktivitet, sysselsetting, enn skattelette når det er ledig kapasitet i økonomien. Vi har f.eks. SSB-beregninger som viser at sysselsettingseffekten av skattekutt bare er en liten brøkdel av effekten ved f.eks. offentlige investeringer eller produksjon. Anerkjenner finansministeren at ved å innrette pengebruken annerledes ville det vært mulig å oppnå langt høyere aktivitet og sysselsettingseffekt uten å måtte begynne å tappe oljefondet?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det er ingen tvil om at effekten av den økende arbeidsledigheten, særlig på Sør- og Vestlandet, er krevende for den enkelte familie som rammes av det, og for den enkelte bedrift som utfordres av det, og det er nettopp derfor det har vært så viktig for regjeringen å iverksette tiltak på bred front. Men jeg er uenig med Arbeiderpartiet når det gjelder synet på skatt. Nivået på skatt henger sammen med konkurranseevne. Hvis norske bedrifter ikke har konkurranseevne, har de heller ikke evne til å sysselsette flere. Derfor har det vært avgjørende viktig for regjeringen å legge frem en skattereform, rett og slett fordi vi trenger å ha et skattenivå som er på linje med nivået i de land vi normalt konkurrerer med. I tillegg til å være opptatt av å redusere selskapsskatten, som er hovedelementet i skattereformen som vi la frem for Stortinget før jul, har også regjeringen redusert formuesskatten. Jeg har lyst til å presisere: Når representanten Marthinsen påstår at vi har brukt mest på å gi skattelette til dem som har mest fra før, så er det feil. Kun 4 pst. av det økte handlingsrommet som regjeringen har hatt gjennom disse årene, har gått til å redusere formuesskatten. 96 pst. har gått til alle andre formål, også personskattelettelser, økte infrastrukturinvesteringer og satsing på skole og utdanning, for å nevne noe. Men det er altså helt avgjørende. Når jeg reiser rundt og møter bedrifter – private norskeide bedrifter – som nå møter utfordringer, etterlyser alle sammen enda større lettelser i formuesskatt og skatt på arbeidende kapital. Det kunne være fristende å spørre Marianne Marthinsen tilbake: Er Arbeiderpartiet interessert i å være med på et opplegg hvor vi bidrar til bedre konkurranseevne og bedre skattevilkår for det private norske eierskapet i Norge, fremfor at vi bare skal konsentrere oss om statlig eierskap eller utenlandsk eierskap?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Her kommer det mange påstander på en gang. For det første tapper ikke regjeringen oljefondet. Oljefondet legger på seg hvert eneste år. Vi gjør det som har vært forutsetningen hele veien, nemlig å bruke av den årlige avkastningen. Jeg tror kanskje jeg skal minne Marianne Marthinsen om hva hennes egen regjering skrev da St.meld. nr. 29 for 2000–2001 ble lagt fram i 2001, som altså var introduksjonen av handlingsregelen. Da skrev den daværende arbeiderpartiregjeringen: «En bør ikke basere den økonomiske politikken på at skatte- og avgiftsnivået skal øke. Snarere bør noe av det økte handlingsrommet økt innfasing av oljepenger gir, gå til å «redusere skatter og avgifter».» Det var altså en anbefaling fra Stoltenberg-regjeringen, som Stoltenberg-regjeringen selv aldri fulgte opp. Det var altså en forutsetning at vi skulle bruke det økte handlingsrommet på skattereduksjoner, på økte investeringer i infrastruktur, til satsing på forskning og utdanning, som vi vet er de tre områdene som gir størst grunnlag for økonomisk vekst. Det gjør denne regjeringen, og det har vi tenkt å fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg skjønner at Arbeiderpartiet er mot å redusere formuesskatten. Det er en ærlig sak. Jeg mener det er viktig i den situasjonen vi er i nå, faktisk å lytte til dem som kjenner hvor skoen trykker – de som eier de bedriftene som nå må gjennom en krevende omstilling. Samtlige av bedriftslederne og mange av deres ansatte ber om at vi fortsetter arbeidet med å redusere skattetrykket. De ber oss om å sørge for at vi skal ha konkurransedyktig skattenivå for eierskap i Norge. Det må gjelde alt eierskap i Norge, ikke bare utenlandsk eierskap i Norge, men også norsk eierskap i Norge. Derfor er det viktig å klare å gjøre flere ting på en gang, slik denne regjeringen gjør. Vi har rekordinvesteringer i infrastruktur. Vi reduserer skatter og avgifter fordi det er nødvendig av hensyn til konkurranseevnen. Vi satser massivt på både forskning og kunnskap, som vi vet vil gi økt sysselsetting over tid. Men det er ingen tvil om at det norsk økonomi nå går gjennom, er en krevende omstilling. Den løser vi både med kortsiktige tiltak og med langsiktige strukturtiltak.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er helt enig med representanten Ropstad i at styrkingen av lærlingtilskuddet har vært viktig – sammen med en lang rekke av de andre tiltakene som er blitt vedtatt gjennom budsjettforlikene i Stortinget. Vi har tatt flere grep på sysselsettingssiden, vi har styrket arbeidsmarkedstiltakene, vi har styrket den bedriftsinterne opplæringen, vi har økt bruken av lønnstilskudd – særlig for å treffe særlig sårbare grupper i arbeidsmarkedet og lærlingtilskuddet, selvsagt – fordi det gjør at flere kan få utvidet kompetansen sin i en fase hvor arbeidsmarkedet er mer krevende. Vi skal gjøre mer av det vi vet virker, og det er nettopp derfor vi i et samarbeid mellom de fire partiene har forsterket denne ordningen målrettet ved hver eneste korsvei. Det er et tiltak vi får vurdere om vi skal styrke videre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg tror jeg vil be representanten Pollestad om å lese budsjettdokumentene litt grundigere. I løpet av denne regjeringens virketid har vi etablert et infrastrukturfond på 100 mrd. kr, vi har fått på plass Nye Veier AS, vi har styrket bevilgningene til investeringer til både vei og bane i tillegg til at vi har grepet fatt i oppgaven som den rød-grønne regjeringen ikke tok seg av, nemlig vedlikeholdsetterslepet. For andre år på rad går vedlikeholdsetterslepet ned fordi denne regjeringen prioriterer både investeringer og vedlikehold. Det er altså mange uløste oppgaver på samferdselssektoren. Jeg er enig med representanten Pollestad i at noe av det mest fornuftige vi kan gjøre, er å bruke mer penger på infrastruktur. Det er nettopp derfor regjeringen gjør det – i tillegg til at vi reduserer skattene for å styrke konkurranseevnen til vårt eget næringsliv og satsingen på forskning og utdanning, alle tre områder vi vet bidrar til økt vekst og verdiskaping over tid.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg oppfattet spørsmålet, men jeg kan i hvert fall si at jeg er enig med representanten Breivik i at det er viktig å satse på innovasjon og entreprenørskap. Vi er jo inne i en situasjon hvor norsk økonomi skal gjennom en varig strukturell endring. Det antallet som har vært sysselsatt i olje- og gassrelatert næringsliv, kommer til å forbli en mindre størrelse i årene som kommer, selv om det kommer til å gi store, viktige impulser og bidrag til norsk økonomi også fremover. Men det gjør at vi må skaffe oss flere bein å stå på. Da må vi legge til rette for at det investeres mer i andre typer næringer med lønnsomme bedrifter og arbeidsplasser. Derfor er det viktig å bruke hele virkemiddelapparatet, både gjennom tiltak som direkte treffer entreprenører og gründere, og ikke minst også gjennom skattesystemet. Jeg er veldig glad for den enigheten som er fremforhandlet mellom de fire partiene gjennom budsjettforlikene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er helt uenig i den påstanden. Forutsetningen for at vi skal kunne ha gode, trygge, rause velferdsordninger i Norge som tar vare på dem som av ulike årsaker faller utenfor, eller at vi skal kunne evne å ta vare på dem som i midlertidige perioder går uten arbeid, er at noen er med på å finansiere dette. Da trenger vi lønnsomme bedrifter, og forutsetningen for å få lønnsomme bedrifter er at vi har konkurranseevne. Forutsetningen for at de skal ha konkurranseevne, er at de kan operere i et miljø som ikke utkonkurrerer dem i forhold til land det er naturlig å sammenlikne seg med. Skattenivået i Norge har i mange år vært høyere enn i land det er naturlig å sammenlikne seg med. Derfor foreslår regjeringen å redusere selskapsskatten ned til et konkurransedyktig nivå. Vi har lyttet til alle dem som eier sine egne bedrifter i Norge, og tar dem på alvor når vi også foreslår å redusere formuesskatten, rett og slett fordi det gir flere arbeidsplasser og tryggere inntekter, som gjør at vi kan opprettholde velferdssamfunnet vårt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Regjeringen mener, og mente, at det var helt nødvendig med spesielle tiltak rettet mot Sør- og Vestlandet. Det var nettopp derfor vi la frem en tiltakspakke på 4 mrd. kr i forbindelse med statsbudsjettet for inneværende år, hvor det var særlig tre satsingsområder som ble prioritert. Det var nettopp vedlikehold og bygg, det var næring og innovasjon, og det var arbeidsmarkedstiltak. Det er fordi vi vet at det gir ganske umiddelbar effekt. Selv om det på ingen måte løser de langsiktige strukturelle utfordringene norsk økonomi går igjennom, vil det være en midlertidig lettelse i den regionen hvor utfordringene er størst. Det var derfor vi lette målrettet og systematisk etter prosjekter som relativt raskt kunne iverksettes. Det er nå løpende kontraktinngåelser på mange av disse prosjektene, nettopp fordi vi ville unngå å vedta prosjekter som først ville kunne settes i verk kanskje etter at de problemene norsk økonomi nå møter, er over. Det var en av hovedutfordringene i forbindelse med finanskrisen, at mange av tiltakene Stortinget besluttet, først ble iverksatt og begynte å jobbe i økonomien etter at finanskrisen var over, og da kunne de strengt tatt også virke mot sin hensikt. Så det er viktig å få realisert prosjektene raskt og i de områdene hvor sysselsettingsbehovene er størst, og det mener jeg at tiltakspakken i det alt vesentlige bidrar til. Men så har regjeringen også hele tiden sagt at vi løpende må vurdere om situasjonen forverrer seg, og det gjør det mulig for oss også å kunne komme med nye og ekstraordinære tiltak i revidert hvis situasjonen skulle tilsi det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Regjeringen er selvsagt også i tett og løpende dialog med KS for både å kartlegge og vurdere om det er prosjekter klare rundt omkring som raskt kan iverksettes hvis behovet skulle være der. Det er klart det er mange uløste behov rundt omkring i mange av landets kommuner, men vi må, som representanten Syversen helt riktig sier, målrette tiltakene, og det mener jeg vi så langt har gjort gjennom det statsbudsjettet som ble vedtatt før jul. Det betyr ikke at vi er i mål. Det betyr at vi løpende må vurdere om vi skal iverksette nye og flere tiltak, og første muligheten til å gjøre det er i forbindelse med revidert budsjett, som Stortinget får i mai.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det er jo den offensiviteten regjeringen har lagt til grunn i forslagene vi har lagt frem for Stortinget i forbindelse med statsbudsjettet ikke minst for inneværende år. Det handler om ekstraordinær satsing på bygg og vedlikehold fordi det er riktig og nødvendig. Det handler om å styrke kommunene slik at de kan utløse flere tiltak og prosjekter. Det handler om en kraftig satsing på infrastruktur både til vedlikehold og til nye investeringer. Det handler om å styrke konkurranseevnen til et samlet norsk næringsliv. Men det er også viktig å huske på at de utfordringene som norsk næringsliv nå møter, er ganske todelt. Hovedutfordringen ligger i og rundt bedrifter som er knyttet til olje- og gassrelatert næringsliv og industri, mens store, andre deler av norsk næringsliv går veldig bra. Da er det viktig at vi bruker riktige virkemidler, slik at vi ikke for å hjelpe dem som har en utfordrende tid, ødelegger for dem som nå har vekst og nye markedsmuligheter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det er helt riktig at det er blitt lagt frem nye AKU-tall mens vi har stått i dette ordskiftet. Det betyr at jeg ikke har hatt anledning til å gå dypt inn i dem. Jeg har forstått det dit hen at det er en økning på 0,2 prosentpoeng i forhold til oktober i fjor, men at også sysselsettingen øker, ifølge det dokumentasjonsgrunnlaget som i dag legges frem. Men jeg har lyst til å understreke at usikkerheten i materialet er stort, særlig fordi vi i forrige måned fikk noen gledelige nyheter i Nav-tallene, som tyder på at arbeidsledigheten kanskje har stoppet noe opp. Mitt poeng med å si det er å understreke den store usikkerheten som ligger i dette. Jeg vil ta avstand fra påstanden om at tiltakspakken er en bløff – det er ikke riktig. Det er 4 milliarder målrettede penger som skal gå til å avhjelpe en mer krevende situasjon, særlig på Sør- og Vestlandet. Det handler jo ikke om å gi opp de arbeidsledige, snarere tvert om – det handler om å ta dem på alvor, sørge for at det skapes nye, lønnsomme arbeidsplasser rundt omkring i hele landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er ikke helt sikker på om Pollestad nå spurte meg om Orkla eller om passasjeravgift, men jeg kan bekrefte at Stortinget før jul vedtok at det skulle innføres en passasjeravgift som i utgangspunktet skulle komme fra 1. april. Før påske meddelte jeg at vi vil utsette iverksettelsen av den til 1. juni, rett og slett fordi ESA nå ser på saken. Vi mener at dette ikke er i strid med statsstøtteregelverket, og slik sett heller ikke trenger å notifiseres til ESA, men når ESA nå er villig til å se på saken, har regjeringen funnet det hensiktsmessig å utsette iverksettelsen av avgiften til 1. juni. Jeg er klar over at representanten Pollestad har stilt mange spørsmål knyttet til passasjeravgiften. Jeg vil allikevel bruke de siste 10 sekundene til å understreke at arbeidsledighet er utfordrende for alle som rammes av det. Derfor er det viktig at vi holder fast ved de tiltakene som vi vet skaper vekst og verdiskaping, og det har regjeringen tenkt å fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er uenig i påstanden om at man både sentraliserer og byråkratiserer. Jeg mener snarere tvert imot at regjeringen siden vi tiltrådte har jobbet med en lang rekke viktige reformer for å bedre tjenestetilbudet til folk innen ulike sektorer. På samferdselsområdet er det iverksatt en lang rekke reformer som gjør at vi nå over tid kan bygge både vei og bane raskere, rimeligere og bedre enn tidligere. Det vil gi mer vei for pengene, og det vil jo svare på mange av de utfordringene og forventningene som norsk næringsliv har. Tallene som regjeringen presenterte før påske knyttet til behandlingstider i sykehusene, viser at de grepene vi har tatt der, gjør at det går riktig vei. Det kan helt sikkert helseministeren si mer om, hvis han får spørsmål. Men jeg er enig i at vi på ingen måte er i mål når det gjelder å få en effektiv statsforvaltning i Norge. Jeg mener snarere tvert imot at den jobben er langt fra gjort. Men mange av de reformene vi er i gang med, og ikke minst det at vi nå har iverksatt denne ABE-reformen, som hvert eneste år stiller krav til hver eneste statlige etat om bedret ressursbruk over tid, kommer til å bety at vi får mer igjen for skattebetalernes penger. Men er vi i mål? Nei, det er vi ikke. Pågår kampen frem mot å få en effektiv stat og et effektivt byråkrati fortsatt? Ja, det gjør den, det kan jeg forsikre representanten Slagsvold Vedum om.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Den påstanden er rett og slett gal. Denne regjeringen har styrket kampen mot kriminalitet i hvert eneste budsjett siden vi tiltrådte. Vi har både økt bevilgningene til politiet og sikret at alle nyutdannede kommer i arbeid etter endt utdanning fra Politihøgskolen. Det er bra. Men dette var en utfordring vi ga den rød-grønne regjeringen hvert eneste år, uten at de evnet å gjøre noe med det. Vi har styrket domstolene, vi har styrket fengselskapasiteten, vi har rett og slett bidratt til at samfunnet vårt gradvis blir tryggere. Kampen mot kriminalitet står høyt på listen til denne regjeringen. Så det å si at vi ikke har styrket bevilgningene til politiet, er rett og slett feil. Jeg vil gjenta det jeg sa i sted om at det fortsatt er et forbedringspotensial, og at vi på ingen måte er i mål, men vi har igangsatt en lang rekke reformer, nettopp for å bidra til at vi bruker skattebetalernes penger bedre. Men jeg må også minne om at det er jo ikke alle reformer regjeringen har foreslått for Stortinget, som ville bidratt til mindre byråkrati, som vi har fått flertall for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Regjeringen mener alvor med bompengereformen, og representanten Pollestad har helt rett i at det er en meningsløs ressursbruk å ha så mange innkrevingsselskaper rundt omkring i landet. Man kan gjøre dette på en langt mer effektiv måte og dermed frigjøre penger direkte tilbake til veibygging, som må være hele poenget. Spørsmål om detaljene rundt fremdriften i reformen er det naturlig at representanten stiller til samferdselsministeren, som helt sikkert har detaljene klare hvis representanten spør ham.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Dette er et spørsmål som begynte med handlingsregelen, og som avsluttes med byråkrati. Jeg tror jeg skal prøve å rydde opp i noen av de gale påstandene som kom i spørsmålet. Arbeiderpartiet beskylder regjeringen for å bruke for mye oljepenger. Jeg har lyst til å minne om at hele poenget med handlingsregelen har vært at vi skal fase inn mer penger år for år. Det var hele forutsetningen i den handlingsregelen som Arbeiderpartiet la frem tilbake i 2001. Men det var noen flere forutsetninger, nemlig at den økte pengebruken skulle gå til å redusere skattene, til å øke investeringene i infrastruktur, til å satse mer på kunnskap. Når på veien fra 2001 og frem til i dag var det Arbeiderpartiet forlot det sporet de selv ba Stortinget om å være enig i? For en kamp som den Arbeiderpartiet med så stor iver fører mot skattereduksjoner, som gir bedre konkurranseevne for vårt næringsliv, skal man lete en stund etter. Jeg må si jeg synes det er oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet går til kamp mot et konkurransedyktig skattesystem når det er det norsk næringsliv ber om.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det jeg sa jeg var uenig i, var påstanden om mer sentralisering under denne regjeringen – det er jeg uenig i. Jeg mener snarere tvert imot at vi har vært opptatt av at vi på alle områder skal bedre tjenestetilbudet til folk der de bor. Da handler det om å organisere samfunnet vårt på en smartere måte, slik at vi får mer igjen for skattebetalernes penger. Det er en av grunnene til at vi jobber med en kommunereform. Det er en av grunnene til at vi har gjennomført store reformer på samferdselsområdet. Det er en av grunnene til at vi har gjennomført en lang rekke reformer innenfor helseområdet. Det er en av grunnene til at det har vært iverksatt flere reformer på hele skatteforvaltningsområdet. Jeg er mer enn villig til å samarbeide med Venstre om ytterligere avbyråkratiseringstiltak, men da er det også en forutsetning at vi får forslagene våre igjennom. Den siste reformen som jeg la frem for Stortinget, om å avvikle den kommunale skatteinnkrevingen, var ikke Venstre for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er veldig glad for det spørsmålet, og jeg håper at jeg nært frem i tid kan gi et mye mer detaljert og utfyllende svar på nettopp dette. Det er viktig å måle effektene av en ny reform, som ikke er ny i den forstand, for den har vært gjennomført i mange andre land og vart lenge i mange andre land med god effekt, men i Norge ble den altså innført etter at Høyre og Fremskrittspartiet kom i regjering. Så har også stortingsflertallet forsterket effektene av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen gjennom budsjettforhandlingene, men det vi ser, er at der hvor tiltakene styres målrettet i den enkelte statlige etat, gir de også gode, målbare effekter. Det er bra. Men dette er effekter vi gjerne vil rapportere om til Stortinget, så så fort vi har et rapporteringsgrunnlag – for dette er en helt ny reform – vil vi i detalj kunne informere Stortinget om det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er mer enn villig til å gjøre det også, og ingenting ville glede meg mer enn at SV også begynte å bli mer opptatt av hvordan vi kan få en mer effektiv statsforvaltning. Jeg mener det er et viktig overordnet mål. Det var en av grunnene til at vi innførte ABE-reformen. Jeg er uenig i at det bare er et flatt ostehøvelkutt. Det er et målrettet krav som stilles til hver eneste enhet i hele statsforvaltningen, og poenget er at det blir stilt strengere krav om ressursbruken. Det mener jeg vi er nødt til å gjøre, og vi kommer til å måtte gjøre mer av det i årene som kommer. Så kan vi i tillegg til det drive områdegjennomganger og systematisk ta for oss alle de områdene hvor det er rom for forbedringer, og det vil jeg mer enn gjerne diskutere videre med SV.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg må innrømme at jeg ble litt overrasket over det spørsmålet, rett og slett fordi all den dialogen jeg har med norsk olje- og gassnæring og selskapene tilknyttet produksjonen på norsk sokkel, handler om behovet for forutsigbarhet i skattesystemet. Det er altså ingen som ber om at vi skal gjøre store endringer i det eksisterende skattesystemet – snarere tvert imot sikre forutsigbarheten, robustheten og den langsiktigheten som ligger i dette. Det mener jeg er viktig å ta på alvor, for vi er nå inne i en situasjon hvor vi må gjøre to ting på en gang. Vi skal ikke bort fra olje- og gassproduksjon i Norge. Men den kommer til å bli mindre, og vi må sørge for å ta vare på den sysselsettingen og de arbeidsplassene som denne næringen tross alt har, som fortsatt er stor og som kommer til å være stor. Men vi må også sørge for å stimulere til at vi får flere bein å stå på, og nettopp derfor er det viktig at vi gjør andre grep i skattesystemet – som bidrar til at det foretas nye investeringer i Norge, og som gjør at vi får flere næringer og flere bein å stå på i årene som kommer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg er helt enig med representanten Serigstad Valen i at for store forskjeller mellom folk er svært problematisk. Det er nettopp derfor det er så viktig at vi klarer å opprettholde, ivareta og gradvis forbedre mange av de velferdsordningene som vi har i Norge, og som jeg tror det er rimelig bred tverrpolitisk enighet om at vi skal ha fordi det gir trygghet i perioder av livet som er krevende for den enkelte. Jeg mener at vi gjør jobben vår både hjemme og ute. Vi gjør det ute gjennom målrettet innsats gjennom bistandsmidlene, fordi vi styrker satsingen på kunnskap og andre ting som bidrar til at flere kan klare seg på egen hånd i fremvoksende økonomier. Men vi gjør definitivt mange grep også her for sakte, men sikkert å bidra til å redusere fattigdom. Jeg husker den tidligere partilederen til SV som skulle avskaffe fattigdommen med et pennestrøk i en tidligere valgkamp. Så enkelt var det åpenbart ikke. Etter å ha sittet åtte år i regjering var det vanskelig å finne altfor mange synlige spor av SVs engasjement med tanke på fattigdomsbekjempelse. Denne regjeringen har i det minste lagt frem en strategi for å gjøre det, og vi har fylt på med penger for å nå målene. Jeg mener vi må fortsette arbeidet fordi fattigdom, særlig i rike land, er utfordrende for dem som møter den.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg forsøkte ikke å tegne en solskinnshistorie. Jeg forsøkte snarere tvert imot å understreke hvor viktig det er systematisk å jobbe videre for å redusere forskjeller også her hjemme. Det må vi gjøre gjennom en lang rekke virkemidler. Ikke minst må vi sørge for at det skapes flere arbeidsplasser, for den kanskje aller viktigste grunnen til at mange opplever seg som sårbare, er at de ikke lenger er en del av arbeidsmarkedet, i hvert fall midlertidig. Så avla representanten Serigstad Valen en visitt til pensjonistene. Jeg vil da minne om at i forbindelse med statsbudsjettet for inneværende år ble det vedtatt å gjøre endringer i avkortingen av pensjonen for gifte og samboende pensjonister, som med virkning fra september i år vil styrke økonomien til 650 000 pensjonister. Det er et valgløfte Fremskrittspartiet har gitt, og som jeg er veldig glad for at regjeringen og samarbeidspartiene nå har fått vedtatt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det er helt riktig at Fremskrittspartiet har hatt et annet syn både på pensjonsreformen og på underreguleringen, som et bredt flertall i Stortinget har vedtatt. Men det er også riktig at da vi fremforhandlet regjeringsplattformen, sluttet Fremskrittspartiet seg til at vi skulle styre basert på den pensjonsreformen som Stortinget har vedtatt. Det følger vi opp. Men så har Fremskrittspartiet også vært tydelig på at vi vil gjøre noe med den urimelige avkortingen av pensjonen for gifte og samboende pensjonister, og det vedtaket Stortinget har gjort, kommer altså alderspensjonistene til gode fra september i år, med 4 000 kr per pensjonist og 8 000 kr for et gift eller samboende par. Det er klart at det vil merkes for den enkelte. I tillegg ble det gjort endringer i statsbudsjettet for inneværende år, også for minstepensjonistene. Så å si at regjeringen og samarbeidspartiene ikke har tatt grep for å avhjelpe pensjonistenes økonomiske situasjon, er direkte feil.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Det er helt riktig at organisasjoner som IMF og OECD har sett på disse forholdene i mange land, også når det gjelder Norge. De har kunnet konstatere at Norge skiller seg ut, fordi forskjellene her er mindre enn i mange andre land. Det er også riktig at organisasjoner som OECD og IMF har anbefalt Norge å gjennomføre en skattereform og fortsette arbeidet med å redusere skattenivået, rett og slett fordi det er for høyt i forhold til land det er naturlig å sammenlikne seg med. Så det er noe med at når representanten Johansen leser rapporter, må hun lese hele. Vi får altså anbefalinger fra disse organisasjonene om å fortsette arbeidet med å redusere skattene, og vi blir rost fordi forskjellene i Norge er mindre enn i land det er naturlig å sammenlikne seg med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-03-30:
Jeg har ikke sagt at det vil være et gullår. Jeg har sagt at vi har fått gjennomslag for å redusere avkortingen i pensjonen for gifte og samboende pensjonister, som veldig mange – hundretusenvis av pensjonister – opplever som svært urettferdig, og som jeg ikke akkurat merket at Senterpartiet gikk til kamp for å gjøre noe med gjennom sine år i regjering. Vi har altså gjort det. Som jeg sa i mitt tidligere svar: Vi var uenig i pensjonsreformen. Vi har vært uenig i underreguleringen, som er et av prinsippene i den. Men vi har også sluttet oss til at vi skal regjere på bakgrunn av de pensjonsreformpunktene som et bredt flertall i Stortinget har sluttet seg til, inkludert Senterpartiet, så vidt jeg vet.