Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2019-12-06:
For noen uker siden ble en pressekonferanse med statsråd Sanner livestreamet på mange lærerværelser rundt omkring i landet. Jeg synes ofte Sanner holder gode taler, men jeg tror nok engasjementet denne gangen var litt over gjennomsnittet. Jeg er veldig stolt av at det er Høyre i regjering som nå har satt i gang med fagfornyelsen, Kunnskapsløftet 2.0, og at dette budsjettet skal ruste norsk skole til å gjennomføre en helt ny læreplanreform. Med fagfornyelsen skal vi fortsatt ha trykk på grunnleggende ferdigheter: lesing, skriving og regning. Men flere fag blir mer praktiske og utforskende – mer kritisk tenkning og kildekritikk, mer tid til faglig fordypning. Selv om jeg er veldig glad for at denne læreplanreformen skal gjennomføres, er det ingen tvil om at det ikke er nok for at man skal ha en god skole som følger opp alle. Skal vi løfte elevenes læring i skolen, må politikere tørre. Vi må tørre å prioritere det som er viktigst for elevenes læring, og ikke alt man tror kan være viktig noen steder. Det som er viktigst, er nok faglig oppdaterte lærere som får tid til å jobbe i gode profesjonsfellesskap, tidlig innsats og tettere oppfølging av ungdommer som står i fare for å falle ut. Jeg er ikke en veldig lettskremt person, men jeg blir litt redd når jeg leser opposisjonens alternative budsjetter og også hører dem i denne salen. Selv med 10–22 mrd. kr i skatteøkninger er ikke Arbeiderpartiet eller SV i nærheten av å oppfylle sine viktigste løfter. SV skal innfri en heldagsskole ved å bevilge 3 kr ekstra per elev hver dag. Det blir ikke mye leksehjelp, fysisk aktivitet og kulturaktiviteter av det. Og representanten Fagerås sier i en replikkveksling i denne sal at ellers skal regningen sendes ned til kommunene, for de har ansvaret. Da lurer jeg på hvor kommunene skal kutte for å oppfylle denne heldagsskolen. Arbeiderpartiet er heller ikke i nærheten av å finansiere sine viktigste løfter. Skolemat er ikke i nærheten av finansiert, ei heller ABE-reformen, som kommer til å spise opp hele skatteøkningen til Arbeiderpartiet. Løftene er så dyre at det kommer til å ødelegge for enhver satsing på tidlig innsats, flere lærere og mer kompetanseheving i årene framover. For selv ikke Arbeiderpartiet eller SV kan øke skattene med 20 mrd. kr hvert eneste år. Vi vet hvilke tiltak som nedprioriteres. Vi ser det i byene som Arbeiderpartiet og SV styrer. Oslo har flere elever som sliter med lesing, men 300 mill. kr skal brukes på skolemat. Vi ser det i Senterpartiets budsjett også, for her kutter man 120 mill. kr i lærerspesialistordningen og i nasjonale prøver og sier man skal bruke pengene på andre kvalitetstiltak i skolen. Men pengene er borte vekk. Det bevilges ikke én krone mer til kompetanseheving av lærere, flere lærere eller tidlig innsats. Senterpartiets løsning er med andre ord å tre et blindetørkle nedover Skole-Norge, kutte i videreutdanning av lærere og kalle det tillit. Det er en temmelig dårlig oppskrift dersom man skal sikre at alle barn får en likeverdig opplæring. Skolen skal både danne og utdanne. Men det er ingen motsetning mellom skolens brede samfunnsoppdrag og at elever lærer å lese, skrive og regne, og at man har åpenhet om resultater. Lesing er ikke en snever del av skolens oppdrag, snarere tvert imot, det er ganske avgjørende for at elever også skal mestre praktisk-estetiske fag og fullføre videregående skole. Det er ingen motsetning mellom å anerkjenne at en god skole er ingen kvikkfiks, og samtidig være opptatt av at kommunene følger opp de skolene som har større utfordringer over tid. Å vite at gutter nasjonalt sliter mer med lesing enn jentene, er vel og bra, men å vite at det er noen skoler i noen kommuner som har større utfordringer, og ikke minst også lære av dem som lykkes – Huseby skole i Oslo, f.eks., der guttene faktisk leser veldig godt – ja, det er med på å bringe skolen videre. Kunnskap i skolen forutsetter kunnskap om skolen, og det blir ikke mindre stress, utenforskap eller følelse av stigmatisering dersom man henger etter i skolen år etter år og verken skolen eller kommunen evner å hjelpe deg. Snarere tvert imot, mennesker som faller ut av videregående skole, og mennesker som faller ut av arbeidslivet, sliter i mye større grad med psykiske problemer, og det er nettopp fordi man ikke har vært tidlig nok ute. Jeg må si at hvis Senterpartiet skal kutte alle forskningsprosjekter som ikke sier alt om skolen, tror jeg det er veldig mange forskningsprosjekter som må kuttes, inkludert Elevundersøkelsen og medarbeiderundersøkelser. Jeg mener tvert imot at det er viktig å ha informasjon om skolen for å kunne følge opp. Så tror jeg vi skal være så ærlige å si at problemet i norsk skole i dag er ikke at vi har for høye forventninger og krav til elevene. Snarere tvert imot, problemet i norsk skole i dag er at det er noen elever vi har lavere forventninger til. Det er noen elever, kanskje særlig de som hadde trengt det mest, som opplever at ikke noen tror på dem, og på at de kan mestre skolen og fagene. Vi har en plikt til å bygge et lag rundt de elevene. Nettopp derfor kommer Høyre aldri til å prioritere noe annet enn det som er viktigst for elevenes læring og mestring – «Aldri i livet, min venn».