trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-05-07:
«Til lags åt alle kan ingen gjera» – var det det presidenten var ute etter i akkurat denne saken? Jeg er faktisk glad for at opposisjonen har tatt opp dette forslaget, for det gir oss mulighet til å diskutere en utfordring som er alvorlig, og som vi er nødt til å ta seriøst. Så er det ikke sånn at vi går inn for akkurat dette forslaget, men jeg håper og tror at dette er et område hvor vi kan samarbeide videre på tvers av skillelinjene i Stortinget for å sørge for at vi treffer og hindrer den kriminaliteten som er avdekket, bl.a. av a-krimsenteret i nord. Disse a-krimsentrene ble opprettet og styrket under denne regjeringen, og jeg vil gjerne at de skal fortsette å utvide og styrke sitt risikobaserte tilsyn som har avdekket disse lovbruddene. I utgangspunktet mener jeg at lovverket stort sett treffer med tanke på dette. Det som er viktig, er å sørge for at vi får den kontrollen som gjør at denne tilstanden blir avslørt. Det vil si å gi klart og tydelig beskjed om at det som er oppdaget og avslørt av a-krimsentrene i nord, er helt uakseptabelt. Jeg håper at de fortsetter, og vi legger opp til å støtte at de fortsetter sin kontrollvirksomhet så vi kan avdekke om det er flere. Samtidig vil jeg understreke at det er et risikobasert tilsyn de har gjennomført. Det vil si at de har plukket ut dem de har hatt tilsyn hos, basert på hvem de hadde størst sannsynlighet for å finne noe hos. Der har de funnet noe, og det er bra. Det viser at systemet deres fungerer, og at de treffer og avslører ulovlig virksomhet. Så håper jeg at de fortsetter med det, at vi kan samarbeide om stadig å sørge for at regelverket og tiltakene treffer bedre, og at vi sammen kan sørge for at den delen av næringen – og det er den største delen av næringen – som driver lovlydig, ordentlig og skikkelig, faktisk ikke får ulemper på grunn av dem som velger ikke å følge regelverket, eller som beveger seg utenfor og på feil side av den berømte gråsonen.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Vi støttar vurderinga om å utsetje forslaget. Det er kanskje ein historisk augeblink dersom ein vel å behandle saka likevel. Her innrømmer regjeringspartia at dei ikkje aner konsekvensane av forslaget dei sjølve har lagt fram, og så inviterer dei Stortinget til å fatte eit vedtak om det. Det er vanskeleg å finne ord om den situasjonen det set oss i, og eg vil også oppmode presidenten sjølv til å vurdere forslaget og om Stortinget er i stand til å gjere vedtak i ei så avgjerande næring for Noreg og for folket langs kysten.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Riksrevisjonen har kome med ein ganske knallhard dom over norsk fiskeripolitikk. Det er veldig sjeldan at Riksrevisjonen konkluderer med kritikken «Alvorlig», og ikkje berre alvorleg på enkeltpunkt, men alvorleg når det gjeld generell politikk, der ein har sett at den politikken som har vore ført frå 2004 til 2016, som var perioden dei såg på, samla sett har vore negativ for kystsamfunna. Ein av dei tinga dei påpeikte der, er konsentrasjonen av rettar. I salen i dag føreslår vi at det skal etablerast eigarskapsavgrensing også i kystfiskeflåten. Det støttar ikkje regjeringspartia. På kva måte er det ei oppfølging av Riksrevisjonens rapport?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
I denne saka er ikkje Framstegspartiet noko reelt opposisjonsparti, det er eit støttehjul for regjeringa. Det ser vi berre på replikkrundane her. Dei kjem antakeleg ikkje til å ta nokon replikkar på regjeringspartia – heller ikkje i denne saka. Mitt spørsmål handlar eigentleg om at ein her har stilt seg bak ei melding som frå Finnmarks perspektiv vil få store negative konsekvensar – det er berre å lese Riksrevisjonens rapport om det. Det ligg føre eit forslag om å innføre 28-metersgrensa igjen, og det ligg føre eit forslag om å avgrense moglegheita for dei store båtane til å fiske innanfor fjord- og grunnlinja. Kan representanten gi meg ein einaste god grunn til at ein representant for Finnmarks folk ikkje skal støtte det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg såg det var fleire her som rynka panna når det gjeld kva spørsmålet eigentleg handlar om. Eg ser ingenting i forslaga våre som skulle svekkje koplinga mellom fartøy og kvote. Snarare har den utviklinga som denne regjeringa har ført, direkte utfordra koplinga mellom fartøy og kvote. Det var i 2015, da ein hadde ei såkalla forenkling av deltakarlova, dei store stega i retning av å kople frå kvote kom, der ein kunne splitte, der ein kunne flytte delar av samfunnet uavhengig av fartøy. Og som Riksrevisjonen også påpeiker, er det ei veldig faretruande utvikling der fartøy og kvote blir fråkopla. Kva forslag representanten eigentleg siktar til, er for meg ubegripeleg.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg takkar for spørsmålet. Situasjonen er jo den motsette: Dei som leverer råstoff til landindustrien i dag, er jo den nære kystflåten. Det er dei som leverer i absolutt største monn. Så er det heilt riktig som representanten seier, at store delar av dette fisket skjer i sesong. Men for den havgåande flåten skjer også rundt 40 pst. av det fisket midt i sesongen. Og det er grunnen til at vi ønskjer å flytte kvantum til kystflåten, og også å periodisere, lage ulike typar bonusordningar, slik at ein får fisk i løpet av heile året. For som representanten kanskje ikkje har fått med seg, er kystflåten i ein heilt annan stand i dag enn det han var for 30–40–50 år sidan, med ulike typar idear om sjarkflåten. Ein er i ein heilt annan stand i dag til faktisk å fiske heile året. Og det som skil desse båtane frå dei havgåande, som er avhengige av fryselagre, er at dei faktisk leverer råstoff som landindustrien treng. For ein representant som er frå Framstegspartiet i Finnmark, bør jo dette vere openbert, men det er det altså ikkje.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Det er jo arrogant å sjå bort frå dei titusenvis som har skrive under på oppropet om at det må utsetjast, å sjå bort frå 29 kommunar, eller kanskje det er 32, som har bedt om at det skal utsetjast – dei mest fiskeriavhengige kommunane – og å sjå bort frå alle dei fylka som huser dei mest fiskeriavhengige samfunna. Også store delar av fiskeriindustrien har bedt om at det blir utsett, slik at ein kan få tilbake den kursen, som også Kristeleg Folkeparti har stått bak fram til no, om at fiskeripolitikken skal bidra til sysselsetjing og busetjing i kystsamfunna, og som – som Riksrevisjonen så korrekt peiker på – i staden faktisk har vore negativ for kystsamfunna med denne regjeringa og den politikken som har vore ført over tid. Og det har akselerert dei seinare åra med fråkopling, geografiske avgrensingar, osv., osv. At ein gjer det – med eit så knapt fleirtal – det er verkeleg arroganse.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
At dei raud-grøne sin fiskeripolitikk er i det blå, ser alle som les innstillinga, at han ikkje er – det står på papiret. Det er samling om ein ganske annan, alternativ politikk, som ikkje fører til fiskerettar på stadig færre hender, noko Venstre no har blitt talerøyr for – materialisert i form av ein representant frå Nord-Trøndelag, som har fleire viktige fiskeriavhengige samfunn, og som vil tape ganske massivt på dette. Mitt spørsmål handlar eigentleg om forslag nr. 3, som vil føre til at store kvantum fisk vil bli flytta oppover til den største flåten, ein flåte som det er veldig lite av i Nord-Trøndelag, i fylket til representanten. Var representanten klar over konsekvensane av det forslaget?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Viss representanten meiner føreseieleg i negativ forstand, er det heilt riktig. Alt er jo føreseieleg. Det føreseielege kan vere bra, og det kan vere dårleg. For Nord-Trøndelag sin del er det føreseielege i dette dårleg. Realiteten i forslag nr. 3 er jo at når vi går over til ei ordning med faktisk lengde, som SV støttar – vi er opptatt av å fastsetje vasstette skott – er spørsmålet: Korleis skal ein etablere dette når strukturkvoteordninga løper ut? Skal ein tilføre dei kvotane til dei nye gruppene? Korleis skal ein gjere dette? Sidan ein gjer dette etter at dei nye gruppene er blitt fastsette, får vi ein migrasjon, for å bruke eit fiskeuttrykk, oppover i gruppa, som vil bety at dei i den største flåten er dei som vil sitje igjen med den største gevinsten av denne ordninga. Var representanten klar over dette – eller er det slik som ein har eit sterkt inntrykk av i denne salen, at regjeringspartia berre vedtar noko dei ikkje aner rekkjevidda av?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Til det siste: Det er enno ei stund til strukturkvotane kjem tilbake, og det er klart at det vedtaket ikkje kjem til å stå seg over tid. Det har ingen legitimitet. Det har inga brei støtte. Det kjem ikkje til å stå seg over tid. Ein kan gjette kva ein vil akkurat no. Det kjem ikkje til å stå seg. Eg stussar over ei utsegn som kom frå representanten Reiten om at forslag frå SV ikkje var konsekvensutgreidde. Da lurar eg på kva han siktar til. Er det f.eks. forslaget vårt om pliktordninga for torsketrålarar? Det har vore greidd ut i tre rundar. Tre kommisjonar har greidd det ut og kome til vår konklusjon. Er det det ein siktar til? Eller er det forslaget om igjen å innføre 28-metersgrensa for kystflåten, som jo har vore grunnen til at vi no har dei skarpe konfliktane langs kysten, og som har vore ordninga i lang, lang tid? Det er rett og slett utglidinga av dette som fører til dei problema ein no har. Eller er det avkortingsforslaget vårt? Der føreslår regjeringa å gå heilt ned til 10 pst., medan vi føreslår å ha 50 pst. Er det det han siktar til?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg vil anbefale statsråden å prøve å svare så ærleg som mogleg og ikkje snakke om heilt andre ting enn det spørsmålet angår. Med dagens vedtak om at tiltak skal konsekvensutgreiast, blir det samtidig utløyst ei informasjonsplikt overfor Stortinget om at konsekvensutgreiingar må sendast over til Stortinget. SV kjem til – sjølv om vi synest det er eit veldig spesielt forslag – å støtte det, fordi vi ikkje har nådd fram med ønsket om å få utsett behandlinga og få ein ny runde, i tråd med Riksrevisjonens konklusjonar osv. Da er spørsmålet korleis statsråden skal følgje opp dette vedtaket frå Stortinget. Kor skal statsråden begynne å utgreie, og når kan Stortinget få sine første konsekvensutgreiingar på bordet?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Spørsmålet gjaldt eigentleg prosessen med Stortinget. Det blir ikkje peikt på noko spesifikt i forslaget, Stortinget ber om at alle tiltak skal konsekvensutgreiast før dei blir sette i verk. Når Stortinget vedtar det, og det vil truleg bli samrøystes vedtatt, betyr det at Stortinget også skal få tilbake konsekvensutgreiingar. Kan statsråden seie no når vi får dei første konsekvensutgreiingane, eller iallfall antyde eit tidsrom for det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg vil anbefale statsråden å ta ordet. Dette er ei av dei største reformene i fiskeripolitikken nokon gong, og statsråden har berre halde eitt innlegg – i ei veldig kontroversiell sak. Vi forventar jo at regjeringa forsvarer si eiga melding, spesielt når det er så stor konflikt på Stortinget rundt ho, så stor konflikt i det norske samfunnet når det gjeld hovudkonklusjonane i meldinga. Det har blitt mobilisert kolossalt mot meldinga rundt omkring langs kyst og fjord det siste halvåret, og så har vi ein statsråd som ser ut til å tenkje at ein berre skal la debatten gå forbi i det stille. Det er eit slags bilde på den situasjonen vi står i no. Da må eg berre gjere Stortinget merksam på kva som står på spel her. Det har vore kritikk av fiskeripolitikken lenge, og eg trur dei fleste her er kjende med kva kritikken frå SV har vore – det har vore ein for stor konsentrasjon av kvotar på færre hender, det har vore ei favorisering av dei som har tilgang på kapital. Ein har ført ein politikk som har gått ut over rekrutteringa. Det er tilnærma umogleg for ungdomar å kome seg inn i det lukka fisket med fartøy og kvote på grunn av den prisgaloppen som har gått føre seg. Dette har sjølvsagt hatt store konsekvensar for kystsamfunn, og det ser vi resultata av no. Så kjem Riksrevisjonen og gir oss fullstendig rett i den kritikken. Det er ein alvorleg kritikk, som blir bagatellisert av alle representantar for regjeringspartia, mens dei raud-grøne partia, som også har sete i regjering i den perioden det her er snakk om, tar dette skikkeleg på alvor. Det er spesielt at ein opererer sånn, at ein ikkje ser på rapporten og alle funna der og tar det på alvor. Vi har forslag i dag som adresserer alle dei problemstillingane som Riksrevisjonen grip tak i, til og med i utgreiingsform. Vi ber om at ein kjem tilbake med forslag som gjer at vi får mindre konsentrasjon, vi ber om at ein kjem tilbake med ei vurdering av forslag som sørgjer for å knyte saman kvote og fartøy, vi ber om at ein kjem tilbake med ei vurdering, utgreiing, av korleis ein kan få styrkt rekrutteringa. Alle desse forslaga stemmer regjeringspartia, pluss Framstegspartiet som støttehjul, imot – alle. Vi har ein stor fullmaktslov i dette landet som gir enorme fullmakter både til regjeringa og til forvaltninga. Det er det som no står på spel, det er den tilliten som ligg bak den fullmakta, og spørsmålet no er om det er legitimitet bak politikken i det heile. Det er ei såpass djup utfordring for staten at eg ber statsråden kome opp og gi oss ei ordentleg forklaring på korleis han skal handtere dette framover.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Veldig kjapt: Vi trekkjer forslag nr. 26, som handlar om ekstern gransking etter Riksrevisjonen. Det er eit spørsmål vi vil kome tilbake til når vi behandlar Riksrevisjonens rapport. Det var det eine. Kritikken som kom frå Kristeleg Folkeparti, er det stadig vanskelegare å forstå kva ein meiner med. Kva blir det sikta til? Her har ein frå regjeringspartia føreslege å senke avkortinga med 10 pst., utan at konsekvensane har vore greidde ut på nokon som helst måte. Det har ein berre gjort. Vi føreslår å auke ho til 50 pst. Eg ser ikkje kva som er problematisk med det. På same måte, med tanke på dei andre forslaga vi har: Blant anna har forslaget om endring av pliktordninga for torsketrålarar, på oppdrag av regjeringa, vore greidd ut og granska i tre rundar. Konklusjonen i siste runde har vi landa på: avvikle ordninga og føre fisken tilbake til kysten. Så er det 28-metersgrensa, som var den gamle ordninga. Det er verkeleg uforklarleg for meg kva kritikken frå Kristeleg Folkeparti eigentleg handlar om.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Vi i SV støttar forslaget og står inne på det. Det er litt rart at det er såpass kjøleg mottaking for dette forslaget frå regjeringspartia med Framstegspartiet som støttehjul. Vi hadde ei høyring om dette. Det er brei støtte til å køyre i gang tiltak. Det som står på spel, er mykje. Det er sjølvsagt dei sosiale dimensjonane i korleis ein behandlar folk, som er heilt utruleg. Det andre er at dette undergrev næringa generelt ved at nokon kan drive på dette viset og utnytte folk, gi dei mykje dårlegare løns- og arbeidsvilkår og dermed tilby prisar som undergrev dei som er seriøse i næringa. På den måten svekkjer ein grunnlaget for den generelle fiskerinæringa. På lik linje med juks på havet og dei tinga er dette ting som ein må ta tak i resolutt og hardt. Da er det rart at regjeringspartia legg seg på ei klassisk vente-og-sjå-linje, som nok er grunnen til at dette har fått lov til å vekse fram. På mange område ser vi at forvaltinga og kontrollen blir svekte i denne næringa, og da er det eit alternativ på Stortinget som ønskjer ein heilt annan type retning. Vi ser ikkje kva dei vektige argumenta mot å gjere dette er.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg skal halde meg til det, president.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-07:
Eg vil også anbefale SVs gruppe å støtte det forslaget der, av litt dei same grunnane som er komne fram her. Vi ser fram til at desse konsekvensutgreiingane kjem løpande eller samla til Stortinget før meldinga og innhaldet i ho på nokon som helst måte blir gjennomført, og tar det som ei sjølvfølge, viss ikkje nokon andre ber om ordet om noko motsett.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Vi anser de tiltakene som er foreslått i meldingen, og også de forslagene som er i innstillingen, for å være grundig konsekvensutredet. Men som representanten Nilsen var inne på: Dersom det er forhold som kan få utilsiktede konsekvenser, ønsker vi at vi skal ha den sikkerhetsmekanismen, og vi ber regjeringen vurdere grundig de tiltakene som ligger i innstillingen. Fremskrittspartiet vil ikke støtte en utsettelse av saken.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Fremskrittspartiet er et opposisjonsparti, men vi er et konstruktivt opposisjonsparti som ønsker å gi forutsigbarhet og stabilitet for næringen. Vi ønsker å bidra til at vi fortsatt skal ha levende kystsamfunn. Et av de viktigste tiltakene som kan bidra til å ha levende kystsamfunn, er å skape helårige landarbeidsplasser hvor man sørger for at man har jevn råstofftilgang til de enkelte landanleggene.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Forslag 3 går på harmonisering av faktisk lengde og hjemmelslengde og vil i større grad bidra til at man unngår den forflytningen av kvoter som har vært gjort, bl.a. mens Senterpartiet har sittet i regjering. Man får nå mer vanntette skott mellom fartøygruppene og bidrar til at man har større stabilitet mellom fartøygruppene.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Om større båter skal få lov til å fiske innenfor fjordlinjene og grunnlinjen, er ikke direkte berørt i kvotemeldingen. Det kommer til å være en grundig debatt om hvordan man skal regulere de enkelte fiskeriene og de enkelte fartøygruppene i etterkant av at man har behandlet kvotemeldingen.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Fiskeripolitikk engasjerer – til og med ned til Jæren – og man ser engasjementet også i Finnmark, bl.a. i Gamvik senterparti, som har valgt å politianmelde et stortingsflertall. Er dette ny politikk fra Senterpartiet, er det noe Senterpartiet stiller seg bak, at dersom man ikke får politisk gjennomslag for sitt syn, politianmelder man politiske motstandere?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Riksrevisjonen påpeker at utviklingen de siste 30 årene har ført til færre landanlegg langs kysten, også under den regjeringen SV var en del av. Representanten Knag Fylkesnes har flere ganger tatt til orde for en mer arbeidsintensiv sjarkflåte, og han ønsker også å flytte kvoteandeler fra havgående flåte og over på kyst. Det vil jo bidra til å øke sesongtoppen i første kvartal og redusere råstofftilgangen for industrien utenfor sesong. Er det politikken SV ønsker å føre, som kanskje vil føre til færre landanlegg, færre helårige landarbeidsplasser og faktisk dårligere lønnsomhet for fartøyene?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Representanten Pollestad har i to omganger tatt ordet og kritisert flertallet, og spesielt Fremskrittspartiet, for å innføre nye avgifter. For Fremskrittspartiets del har vi brukt tiden fra regjeringen la fram kvotemeldingen, til å møte og lytte til fiskerinæringen. Avgiften som Pollestad viser til, er foreslått av næringen selv som deres bidrag til forskning og forvaltning, som en erstatning for de inntektene en statlig kvotebeholdning ville ha bidratt med. Vi lytter til næringen. Derfor sier vi også nei til statlig kvotebeholdning og konvertering av strukturkvoter. Den rød-grønne opposisjonen har brukt størsteparten av taletiden på at kvotemeldingen burde utsettes, og på Riksrevisjonens rapport. Det forstår jeg godt. Når man ser på forslagene fra den rød-grønne opposisjonen i forbindelse med kvotemeldingen, den rød-grønne politikken som representanten Sandtrøen var inne på, spriker det i alle retninger. Fiskerinæringen kan være svært glad for at det ikke er de partiene som styrer i dag. Når man ser på utviklingen i landing av fersk torsk fra 2004 til 2018, er den faktisk veldig positiv for mitt hjemfylke, Finnmark. Landing av fersk torsk har sannsynligvis større innvirkning på sysselsettingen der den landes. Nord-Norge har økt sin andel av landing av torsk samlet sett, men det er forskjeller i utviklingen mellom fylkene. I Nordland har det dessverre vært en nedgang i landingene, mens Finnmark har hatt den største økningen i andel av landinger i perioden Riksrevisjonen har sett på. Båtsfjord har i stor grad posisjonert seg som fiskerihovedstaden i Norge og troner også på topp som torskehovedstaden, med størst landing av torsk i Norge. I tillegg har kommuner som Måsøy og Nordkapp, representanten Adelsten Iversens hjemkommune Hasvik, Berlevåg, Gamvik og Vardø hatt en økning i den perioden som Riksrevisjonen har sett på. Av kommunene som har økt sin andel av landing av torsk, ligger de fleste i Øst-Finnmark. Så utviklingen har vært positiv for mitt hjemfylke, og det er gode muligheter for å skape flere landarbeidsplasser. Situasjonen og framtiden er ikke så mørk som representanten Adelsten Iversen gjerne vil framstille det som. Fremskrittspartiet mener det er viktig og riktig å behandle kvotemeldingen nå, fordi det er noe som en tilnærmet samlet fiskerinæring ønsker. Det er viktig med avklaringer for framover å gi fiskerinæringen forutsigbarhet og stabilitet i å utvikle næringen i riktig retning. Fremskrittspartiets målsetting er å skape flere helårige lønnsomme arbeidsplasser i landindustrien også. Da er en lønnsom fiskeflåte og en variert flåtestruktur viktig. Det bidrar kvotemeldingen til.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Først vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid i behandlingen av saken. Arbeiderpartiet fremmer forslag om en tiltakspakke som skal sikre større seriøsitet i fiskeindustrien. De seks forslagene som foreslås i pakken, har som formål å sikre kompetanse, anstendige lønns- og arbeidsvilkår og en mer aktiv kontroll med fiskeindustrien for å få bukt med bl.a. arbeidslivskriminalitet. Det er en viktig sak å ta tak i. Aksjonene til a-krimsenteret i Nordland mot fiskebruk, den såkalte Blue Silence-aksjonen, avdekket arbeidsforhold som norsk fiskeindustri ikke kan være bekjent av. Næringskomiteen viser i innstillingen til at regjeringen allerede har gjort mye. For eksempel er det etablert et bredt etatssamarbeid. Det er viktig for å få bukt med arbeidslivskriminalitet, som gjerne spenner over flere etaters ansvarsfelt. Næringskomiteen poengterer også at sjømat- og fiskeindustrien selv tar aktivt del i å bekjempe arbeidslivskriminaliteten. Det er positivt, men det skulle jo bare mangle. Industrien har selv alt å tape på dette, ikke minst omdømmemessig. Det er allerede klare bestemmelser for lønns- og arbeidsvilkår i dagens regelverk for fiskeindustrien. Et eksempel er forskrift om delvis allmenngjøring av tariffavtale for fiskeindustribedrifter, som fastsetter satser for minstelønn og tilleggssatser for skiftarbeid. Nylige endringer i arbeidsmiljøloven strammer inn på vilkårene for innleie fra bemanningsforetak. Arbeidsmiljøloven presiserer også at en utleid arbeidstaker fra et bemanningsforetak minst skal sikres de vilkår som en fast ansatt med samme type arbeidsoppgaver har. Komiteens flertall, deriblant Fremskrittspartiet, mener at disse bestemmelsene er gode nok for å sikre gode arbeidsvilkår i næringen. Det trengs altså ikke flere bestemmelser, men de som finnes, må overholdes og etterleves. Her gjør a-krimsentrene en svært viktig jobb. Det var et svært viktig grep fra regjeringens side å etablere a-krimsentre flere steder i landet. Arbeiderpartiet ønsker i dette forslaget å videreføre særordningene for permittering i fiskeindustrien. Flertallet viser til at forslag til nærmere utforming av en slik unntaksbestemmelse allerede er under utarbeidelse i Arbeids- og sosialdepartementet, i samarbeid med Nærings- og fiskeridepartementet.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Det kan virke som om opposisjonen rett og slett har misforstått det som ligger i forslag nr. 29. Regjeringspartiene forutsetter selvsagt at det som står i meldingen, er konsekvensutredet. Så er det slik at det er fremmet forslag som vil kunne få flertall i dag, som det ikke står noe om i meldingen. Da skulle det bare mangle at en ikke ber om at også de forslagene blir konsekvensutredet. Til SVs representant: Jeg vil be ham om å sette seg ned og lese de forslagene som SV fremmer i saken, som er svært radikale, både om økt avkortning ved strukturering og at en skal overføre et betydelig kvotegrunnlag fra hav til kyst. SV ber ikke om konsekvensutredning av sine forslag, så da forventer jeg at SV trekker sine forslag i saken.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
I tiden som har gått etter at kvotemeldingen ble lagt fram, har opposisjonspartiene hatt god tid til å samordne seg og legge fram en helhetlig alternativ politikk som de kan gå til valg på i 2021. Når komitéinnstillingen nå er lagt fram, er det tydelig for alle at så ikke har skjedd. Senterpartiet og SV fremmer i fellesskap et forslag om å utrede en ordning der kjøp og salg av fartøy med tilhørende kvoter skal erstattes av et konsesjonssystem, der tildeling av konsesjon skal avgjøres ut fra «nærhet til ressurs og kompetanse», hva nå det måtte bety. SV fremmer forslag om å øke avkortningen til 50 pst. ved strukturering i alle flåtegrupper, avvikle tilbudsplikten for torsketrålere og overføre hele kvotegrunnlaget til kystflåten over tid. Er representanten Myrseth enig i at disse forslagene er egnet til å skape usikkerhet rundt rammevilkårene for norsk fiskerinæring ved et eventuelt regjeringsskifte, og kan hun allerede nå bidra til forutsigbarhet for næringen ved å forsikre om at forslagene fra Senterpartiet og SV ikke vil bli gjennomført?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Rapporten fra Riksrevisjonen om kvotesystemet i hav- og kystflåten beskriver en fiskeripolitikk som i stor grad er utformet av den rød-grønne Stoltenberg II-regjeringen og i all hovedsak videreført av Solberg-regjeringen. Det gjelder bl. a. systemet med tidsbegrensede strukturkvoter for å tilpasse antallet fartøy og aktive fiskere til ressursgrunnlaget. Da blir det noe underlig at lyset først går opp for representanten Pollestad i et debattinnlegg i Nationen, der han skriver: «Hør for eksempel hva Riksrevisjonen har funnet ut: Eierskapet til fartøy med kvoter er samlet på færre hender. Fiskeristrukturen er mindre variert. Fartøyene er færre og større.» Er representanten Pollestad enig i at ordningen med tidsbegrensede strukturkvoter vil bidra til å reversere denne utviklingen når tidsbegrensingen utgår fra 2027 og utover? Hvis ikke: Hva er i så fall Senterpartiets alternativ til strukturpolitikken de selv har stått for i regjering, som har sikret god lønnsomhet i hele næringen?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Den 28. april la Riksrevisjonen fram sin rapport om kvotesystemet i hav- og kystflåten. Både opposisjonspartiene og regjeringspartiene mener at det er en svært viktig rapport, som skal tas på største alvor. Fiskeriministeren har allerede varslet at han vil foreta en grundig gjennomgang av det som står der. Så har vi merket oss at opposisjonspartiene – med utestemme – har krevd at behandlingen av kvotemeldingen skal utsettes til etter at riksrevisjonsrapporten er gjennomgått. Ord som «arroganse» er blitt brukt. Er representanten Knag Fylkesnes enig i at det er arrogant av opposisjonen å ikke lytte til ledelsen i Fiskarlaget og Fiskebåt, som ber om at kvotemeldingen blir behandlet nå – og at det ikke blir utsatt til etter at Stortinget har behandlet Riksrevisjonens rapport?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Representanten Reiten opptrer aldri på egen hånd. Han forholder seg til Kristelig Folkepartis program. I Kristelig Folkepartis program står det at vi skal ha en variert fiskeflåte med fartøy i alle størrelser. Derfor har Kristelig Folkeparti aktivt støttet forslaget i meldingen om å gå bort fra hjemmelslengde i kystflåten, for å hindre en glidning mot stadig større og færre fartøy som samlet kvote. Etter lange og grundige overveielser har vi også landet på at vi ikke kan gå for å fortsette ordningen med samfiske med seg selv i lukket gruppe under 11 meter, fordi det har ført til en eksplosjon i kvoteprisingen. De som har benyttet seg av ordningen, har nytt veldig godt av den, men det kan på mange måter sies at de drar stigen opp etter seg. Ungdom i åpen gruppe som vil inn på blad B, får ikke lenger den muligheten. Ja, her har vi tatt grep som vi absolutt mener er til det beste for kystsamfunnene, for å sikre en variert flåte også i framtiden som kan serve anlegg av ulike størrelser langs hele kysten.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
På side 63 og 64 i Meld. St. 32 for 2018–2019, Et kvotesystem for verdiskaping – En fremtidsrettet fiskerinæring, er det skrevet en del om hvilken modell en ser for seg ved tilbakefall av strukturkvoter til de respektive fartøygruppene. Der står det at en legger modell 1 til grunn, altså at det skal skje tilbakefall i forhold til de gamle hjemmelslengdegruppene. I forslag III er det foreslått å gjøre dette på en måte som iallfall ikke er avklart i meldingen. Det er nettopp derfor flertallet i dag fremmer et forslag der vi ber om konsekvensutredninger av de tingene vi foreslår som ikke er nøye beskrevet eller definert i meldingen. Vi har verdens beste samvittighet for at vi fremmer forslag når vi samtidig sier at dette må konsekvensutredes før det blir iverksatt, slik det står i det forslaget som vi fremmer i dag.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Ja, det er i første omgang det siste forslaget, for der foreslår SV å avkorte 50 pst. i alle flåtegrupper ved strukturering og bruke hele potten til rekrutteringskvoter. For eksempel er det for flåtegruppen 15–21 meter i svært liten grad snakk om rekruttering i det hele tatt. Da blir spørsmålet: Når man får så store kvoteandeler til disposisjon kun for rekruttering i den gruppen, er det nøye nok gjennomtenkt? Nei, det mener vi bestemt at det ikke er. Når SV bare fremmer den type forslag uten å be om utredning, står det i grell kontrast til at SV i andre sammenhenger forlanger utredninger av øvrige spørsmål som både står i meldinga, og som flertallet har fremmet.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
La meg innlede med å si at jeg har stor respekt for min medrepresentant Moxnes. Han framstår ryddig, redelig og med integritet. Samtidig er det en kjensgjerning at han representerer et parti som har tuftet sin ideologi på marxismen-leninismen. Et sentralt element i den ideologien er at staten skal overta kontrollen med produksjonsmidlene. Derfor må jeg innrømme at jeg får frysninger når representanten Moxnes sier at trålerne skal hogges opp og kvotegrunnlaget overføres til kystflåten. Det kan tenkes at det er mer enn tomme ord, og andre regimer som har bekjent seg til samme ideologi, har jo ikke gjort forskjell på store og små når en nasjonaliserer produksjonsmidler og lar staten overta all kontroll. Er dette ting som ligger i Rødts fiskeripolitikk, at en vil gjennomføre dette fullt ut, at staten konfiskerer privat eiendom og administrerer det sentralt fra et regjeringskontor?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Dette har så langt vært en underlig debatt, hovedsakelig av tre grunner: For det første bruker opposisjonen svært mye taletid på å kritisere flertallet for at vi ikke tar hensyn til det som står i Riksrevisjonens rapport. Hva er det viktigste poenget i den rapporten? Jo, at det ikke har vært konsekvensutredet godt nok når en har gjort store endringer i kvotesystemene – ikke bare under denne regjeringen, men helt tilbake til de rød-grønnes tid. I neste åndedrag får vi flengende kritikk for at vi har fremmet et forslag om å be om konsekvensutredning av de forslagene som enten ikke er omtalt i kvotemeldingen, eller som ikke kan sies å være i tråd med kvotemeldingen. Terje Aasland har rett i én ting: Det er sensasjonelt i denne salen at forslag blir ledsaget av en anmodning om konsekvensutredning. For er det én ting som kjennetegner opposisjonspartiene som et varemerke, er det at det så å si aldri blir bedt om konsekvensutredning når disse partiene ber regjeringen gjennom representantforslag gjennomføre endringer i lover, forskrifter og forvaltningspraksis. Opposisjonen kan – uten å ta ansvar – foreslå hva som helst fordi de vet at de ikke får flertall. Flertallet tar ansvar – og ber om konsekvensutredning. For det andre: Opposisjonen unnlater omhyggelig å snakke om egen politikk. Taletiden blir utelukkende brukt til å kritisere regjeringen. Det beste eksemplet på det er kanskje representanten Audun Lysbakken, da han holdt sitt innlegg. Før denne debatten ba Senterpartiets parlamentariske leder, Trygve Slagsvold Vedum, om at alle parlamentariske ledere deltok i debatten. Da skulle man kanskje tro at de kom for å fortelle Stortinget og det norske folk hva som er partienes primærpolitikk. Jeg klokket av Audun Lysbakken, og da det var åtte sekunder igjen, ba han Stortinget ta hensyn til kystopprøret, og så forlot han salen. Det er nærliggende å konkludere med at dette er en strategi for å dekke over spriket mellom opposisjonspartiene internt i merknader og forslag i komitéinnstillingen. Opposisjonspartiene har hatt et knapt år på seg til å avklare uenigheter seg imellom og presentere en konsistent og sammenhengende politikk som et alternativ til regjeringens politiske føringer, som de kunne gå til valg på, og det har de ikke greid. For det tredje: Opposisjonspartiene snakker ikke i det hele tatt om at de selv i svært stor grad har utformet og gjennomført den fiskeripolitikken som Riksrevisjonen kritiserer.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Et svar til representanten Aasland: Jeg kan ikke huske at jeg sa i innlegget mitt at noen av forslagene til Arbeiderpartiet var useriøse. Hvis jeg sa det, så ber jeg om unnskyldning for det. Jeg står likevel ved det jeg sa om at når opposisjonen fremmer forslag, er det en del av Stortingets kutyme at en vet at forslag som regel ikke vil bli vedtatt, og at man derfor heller ikke knytter klausul til dem om at man ber om at de blir konsekvensutredet. Det tror jeg vi alle er enige om. Så til slutt til det siste innlegget til representanten Lysbakken. Jeg skal studere referatet grundig i ettertid. Jeg syntes så tydelig at Lysbakken sa at han mente det ikke var behov for å konsekvensutrede forslag fra SV fordi de var så gode at de sto seg uten konsekvensutredning. Det er i så fall en uttalelse fra Stortingets talerstol som vil gjøre seg for historiebøkene.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-05-07:
Det skal ikke være tvil om at vi skal ha anstendige lønns- og arbeidsvilkår i Norge. De tilstandene som har blitt avdekket i deler av fiskeindustrien, er forstemmende og noe vi ikke aksepterer i Norge. Det som har blitt avdekket, er først og fremst ille for de menneskene som blir rammet, men i neste runde er det også ødeleggende for omdømmet til norsk sjømatnæring og for konkurranseforholdene i bransjen. Det er uakseptabelt når useriøse aktører skaffer seg et urettmessig konkurransefortrinn gjennom å bryte lover og regler. Den 1. januar 2019 ble det gjort viktige endringer i arbeidsmiljøloven, som bl.a. innebar at vilkårene for innleie fra bemanningsforetak, i henhold til lovens § 14-12, ble skjerpet. Det ble også innført en presisering av begrepet «fast ansettelse» i arbeidsmiljøloven. I tillegg ble det innført en tydeliggjøring av plikten til informasjon om arbeidstid i arbeidsavtalen, som skal bidra til bedre forutsigbarhet bl.a. ved uregelmessig arbeid. Arbeidsmiljøloven § 14-12 a presiserer at utleid arbeidstaker fra bemanningsforetak minst skal «sikres de vilkår som ville kommet til anvendelse dersom arbeidstaker hadde vært ansatt hos innleier for å utføre samme arbeid». Det er et klart og tydelig regelverk for lønns- og arbeidsforhold i fiskeindustrien, som ikke er til å misforstå, og som alle aktører skal følge. Det er bred enighet både politisk og i sjømatnæringen om at de forholdene i deler av fiskeindustrien som bl.a. ble avdekket av a-krimsenteret i Nordland i løpet av 2019, er fullstendig uakseptable og må slås hardt ned på. Regjeringen har de seneste årene gjennomført flere viktige og målrettede tiltak for å motvirke arbeidslivskriminalitet og sikre ordnede forhold i norsk arbeidsliv. Som tidligere talere har vært inne på, har en i tillegg til arbeidsmiljøloven etablert sentre mot arbeidslivskriminalitet i Oslo, Tønsberg, Stavanger, Kristiansand, Bergen, Trondheim og Bodø. Det er i lys av dette naturlig at regjeringen, ut fra den dokumenterte og gode effekten av arbeidet ved a-krimsentrene, fortløpende vurderer behovet for økte ressurser til de eksisterende sentrene og eventuell opprettelse av nye a-krimsentre sett opp mot utviklingen i arbeidsmarkedet. Vi mener dermed at tiltak mot arbeidslivskriminalitet i fiskerinæringen blir ivaretatt gjennom de tiltakene som regjeringen har foreslått, og ser derfor ikke behov for å stemme for opposisjonens forslag.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-07:
Jeg kan på vegne av et parti som har et stort engasjement for fiskeripolitikken, men som ikke sitter i næringskomiteen, si at jeg er hjertens enig i forslaget fra Senterpartiet. Vi har reagert på at næringskomiteen har satt av to dager til å se på en riksrevisjonsrapport som vi har ventet på. Jeg mener også det er å utvise liten respekt for Riksrevisjonen å skulle hastebehandle saken uten engang å vite konsekvensene av det vi skal behandle.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Grunnlaget for dette ligger ganske langt tilbake i tid, gjennom utredningen til Eidesen-utvalget, og vi har en kvotemelding. Så er det slik som saksordfører Tom-Christer Nilsen sier, at vi ønsker å ha en sikkerhetsventil ved det forslaget som er fremmet fra vår side, som foreligger her. Det er et paradoks at en ikke ber om en konsekvensutredning av alle SVs forslag. Jeg ber om at SVs representant kommer tilbake i debatten, og at de i så fall trekkes. Det må være en forutsigbarhet for det som skjer i denne salen. Det kan ikke være et spill, og jeg håper inderlig at vi nå kan komme i gang og få avgjort denne saken som næringen lenge har etterspurt.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Fra vi startet forhandlingene om kvotemeldingen, har Arbeiderpartiets svar hele tiden vært «Riksrevisjonen» – å vente på Riksrevisjonen. Det var fasiten, alle svar. Så fikk vi Riksrevisjonens rapport, hvor de ikke minst sier at samfiskeordningen må skrotes. Når Arbeiderpartiet da har muligheten til å være med på å skrote samfiskeordningen, som har vært en skjult strukturering, noe som kommer godt fram gjennom Riksrevisjonens rapport, velger Arbeiderpartiet fortsatt å stå for dette. Da kan det virke som om dette var kronjuvelen da Arbeiderpartiet satt ved makten og hadde fiskeriministeren. Er det derfor Arbeiderpartiet har så tungt for å fjerne en samfiskeordning som definitivt har ført til en strukturering under elleve meter? Hvorfor vil Arbeiderpartiet fortsatt ha samfiskeordningen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Vi har nok alle forståelse for at det kan bli temperatur rundt omkring i Norge når folk føler frustrasjon. For øvrig hørte jeg ikke at representanten Pollestad egentlig svarte representanten Strifeldt på om han var enig eller uenig i den aksjonen. Representanten Pollestad og hans parti har lagt en stor elsk på samfiskeordningen. Samtidig påpeker han at han er bekymret for eierskapskonsentrasjon. Da er det litt forunderlig at han er så glad i den samfiskemodellen, som for så vidt skaper en større grad av eierskapskonsentrasjon, og der vi ser at 43 pst. allerede i dag har et samfiske med seg selv. Da er det litt rart at Pollestads parti også etter Riksrevisjonens påpekning fortsatt står ved det forslaget som fremmes i dag, om at samfiskeordningen skal fortsette.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
For å si det sånn: Ting henger sammen. Det var viktig at vi under budsjettbehandlingen i fjor høst fikk på plass et føringstilskudd, noe som var svært viktig bl.a. for mitt område. Det andre som vil være særdeles viktig for mitt område, er at det er forutsigbarhet, en forutsigbarhet som jeg har vanskelig for å se i opposisjonens forslag. Den forutsigbarheten gagner ikke minst mitt område. Det gir også en forutsigbarhet for å få mer fisk inn til de få landanleggene vi har, og som jeg ser at representantens parti kanskje ikke er like opptatt av. Det tror jeg vil være helt nødvendig også for å skape vekst i mitt område, som representanten Adelsten Iversen spør om.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Som representanten Knag Fylkesnes også er klar over, hadde det ikke vært mulig å fortsette med den typen som vi hadde tidligere, hvis vi ikke hadde fått tette skott mellom disse. Det som er forunderlig, må jeg få lov til å si, er at man ikke ønsker å lage den transparensen som har vært nødvendig for å tette de skottene for å få forutsigbarhet. Det er riktig at vi ikke har så mange store fartøy i mitt område. Men mye av det som er her, vil også føre til større forutsigbarhet i mitt område, som er relativt godt besatt med fiskere, ikke minst på Namdalskysten, i Flatanger-området og i resten av Fosen-området.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Jeg tror ikke at representanten er blant dem man forbinder med det å samles i stim, hvis det var det han mente. Jeg tror det er en klar forutsetning at vi har forutsigbarhet. Forutsigbarheten er ikke negativ, forutsigbarheten ligger i at man faktisk får dette på plass. Det kan ikke være som det har vært til nå, at man har utvidet for å komme opp i et annet kvotegrunnlag eller en annen størrelse. Det måtte bli en slutt på det. Representanten Knag Fylkesnes innledet med å være opptatt av eierskapsbegrensingen, eller at eierskapet har havnet på færre hender. Da synes jeg det er forunderlig at han vil svømme i det samme havet som de to andre rød-grønne partiene, som f.eks. ikke vil gjøre noe med samfiskeordningen, som kanskje har betydd den største graden av eierskapskontroll i den minste gruppen. Det synes jeg er litt forunderlig.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Det er ikke så overraskende, det som på mange måter utspiller seg i dag, med hovedfokus på Riksrevisjonen, når en så til de grader unnlater å fortelle om sin egen politikks fortreffelighet. Jeg erindrer da vi fra posisjonen inviterte til samtaler rundt kvotemeldingen for å prøve å få til et bredest mulig forlik. Det var dessverre ikke mulig, for en var også da forutinntatt, en var for så vidt ikke interessert. En var på mange måter bare interessert i å utsette, trenere og utsette på nytt. Det er også spesielt når representanten Lysbakken slenger innom salen en tur i dag, kommer med noen nye begrep og selvfølgelig glemmer helt at deler av det Riksrevisjonen påpeker, gjelder deler av de åtte årene Arbeiderpartiet og SV hadde ansvaret for fiskeripolitikken, sammen med Senterpartiet. Det glemmes selvfølgelig. Deler av den kritikken som Riksrevisjonen kommer med, som vi i høyeste grad tar høyde for, går ikke minst på denne samfiskeordningen, Arbeiderpartiets juvel, som den på mange måter er omtalt som. Riksrevisjonen påpeker i ganske harde ordelag at den burde blitt avhendet så fort som mulig. Det eneste som har skjedd, er at Arbeiderpartiet fortsatt står ved en samfiskemodell som har gjort at det har blitt strukturert enda mer, og det har samtidig gjort at en har fått færre hender som har eid fiskebåtene. Det nevnes selvfølgelig ikke, for det er ikke interessant. Det som er mest interessant her, er å påpeke det man mener det burde blitt utsatt for. Det er helt riktig, det som representanten Reiten sier. Så er det et paradoks at det ikke er en eneste en som snakker om at dette er forvaltning av en levende ressurs. Jeg er helt enig i at fisket er en allmenning, og jeg som bor i fjæresteinene, må få lov til å si at jeg ser verken floskelbaroner eller havaribaroner eller andre baroner. Jeg ser arbeidsfolk som prøver å livberge seg av de ressursene som er der. Da blir jeg litt obs på: Hva er dette? Er det en floskel, festtaler, noe som egentlig ikke eksisterer? Jeg synes det er litt skremmende.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-05-07:
Forslaget som tas opp, er viktig. Arbeidslivskriminalitet og utnyttelse av folk i arbeidslivet er totalt uakseptabelt. I Norge har vi gode tradisjoner for å sikre seriøsitet i næringslivet og fiskeriene gjennom et solid trepartssamarbeid mellom fagforeningene, næringsforeningene og myndighetene. Avsløringene vi har sett i fiskeriindustrien i nyere tid, er nedslående, og det tar vi i Venstre på største alvor. Vi har et godt regelverk som skal hindre slik ufrihet for folk. Likevel er det alltid noen som bryter regler. Dette gjør at vi må følge med, oppdatere regelverk og slå hardt ned på det som utfordrer den norske modellen med skikkelige arbeidsforhold. De siste årene har vi satt i verk flere tiltak for å sikre seriøsitet i fiskeriindustrien, vi har fått på plass en mer aktiv bruk av Arbeidstilsynet og arbeidslivskriminalitetssentrene inn mot fiskeriindustrien, og vi har etablert et bredt etatssamarbeid som er et viktig tiltak i arbeidet med arbeidslivskriminalitet, og fiskerimyndighetene i Nordland deltar fast. Det gis klare bestemmelser for lønns- og arbeidsvilkår i fiskeriindustrien innenfor dagens regelverk. I forskrift av 12. oktober 2018 om delvis allmenngjøring av tariffavtale for fiskeriindustribedrifter er det fastsatt satser for minstelønn og tillegg ved skiftarbeid. Forskriften gjelder for fagarbeidere og produksjonsarbeidere med dertil hørende arbeidsoperasjoner, og ansvaret er tydelig. Den 1. januar 2019 ble det gjort endringer i arbeidsmiljøloven som bl.a. innebar at vilkårene for innleie for bemanningsforetak, i henhold til lovens § 14-12, ble skjerpet ytterligere. Arbeidsmiljøloven § 14-12 a presiserer at utleide arbeidstakere fra bemanningsforetak «minst sikres de vilkår som ville kommet til anvendelse dersom arbeidstaker hadde vært ansatt hos innleier for å utføre samme arbeid». I de siste årene har regjeringen gjennomført flere viktige og målrettede tiltak for å motvirke arbeidslivskriminalitet og sikre ordnede forhold i norsk arbeidsliv. I tillegg til endringer i arbeidsmiljøloven har regjeringen etablert sentre mot arbeidslivskriminalitet flere steder i landet. Gjennom samlokalisering av personell for Arbeidstilsynet, Nav, politi og skatteetaten sikres en koordinert og effektiv innsats mot arbeidslivskriminalitet. Operasjon «Blue Silence» som a-krimsenteret i Bodø iverksatte i 2019 for å kartlegge og avsløre lovbrudd og uregelmessigheter i fiskeriindustrien i Nordland, viser at de tiltakene fra regjeringen har vært vellykkede og fungerer etter hensikten. Det er positivt at næringen selv påpeker at forholdene som er avdekket i deler av fiskeriindustrien, er uakseptable, og at de har løftet fram den problemstillingen på både arbeidstaker- og arbeidsgiversiden. Det er bra at næringen selv er tydelig og signaliserer at de tar avstand fra enhver form for lovbrudd.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Man kan nesten si at man startet dagen med et ganske stort sjøslag. Det er sånn at i fiskeriene er ting usikkert og uforutsigbart, og det er vær og vind, men det som burde ligge fast, er at politikken er sikker og forutsigbar. I dag har vi startet dagen med å få et forslag fra regjeringspartiene, der de åpenbart skjønner at de er på vei til å gjøre en stor feil ved å tvinge gjennom denne meldingen. Det jeg lurer på, er: Hva er det egentlig i denne meldingen som man med hundre prosent sikkerhet kan si er konsekvensutredet?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
Arbeiderpartiet har aldri villet gjøre det vanskeligere for folk å være syke, få barn eller hva det skulle være. Arbeiderpartiet har stått for en politikk som vil gjøre det enklere for folk, uansett hva man skulle havne i.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-05-07:
I motsetning til representanten Skjelstad er vi faktisk opptatt av det som står i Riksrevisjonens rapport. Derfor ønsker vi å utsette saken. Da er det naturlig at det er kontrollkomiteen som behandler den, og så får man noen retningslinjer og forslag derfra. Vi i Arbeiderpartiet vet at vi har styrt fiskeripolitikken lenge, men i motsetning til denne regjeringen er vi ydmyke og vil lytte til debattene som er. Men å gå inn og bare begynne å styre uten å ha en ordentlig behandling av de forslagene som kommer fra Riksrevisjonen, er uansvarlig.