Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-05-14:
Heldigvis har det skjedd litt av hvert på denne sektoren siden 2005. Jeg skal ikke si at representanten Skei Grande hørtes ut som en eldre dame som mimret, men la oss glede oss over at det har skjedd litt på denne tiden, for Rolf Reikvam hadde helt rett – og det hadde sikkert Trine Skei Grande også på den tiden. Vi er inne i en positiv trend når det gjelder rekruttering til forskerstillinger. Det denne debatten til syvende og sist egentlig dreier seg om, er hvor detaljstyrende vi skal være overfor forskningsinstitusjonene. Der mener jeg at det er så mange positive tendenser og trender på gang at vi bør ha et balansert opplegg, og ikke detaljstyre i den grad som dette forslaget innebærer. Vi har nådd et historisk høyt antall avlagte doktorgrader i 2011. Vi kan likevel forvente ytterligere økning kommende år: Forskningsrådet finansierer i dag 500 flere stipendiatstillinger enn for noen år tilbake, stillinger som ennå ikke har resultert i doktorgrader. Disse stillingene bidrar bl.a. til kunnskaps- og kapasitetsbygging på prioriterte områder for samfunnet, som klima og energi. Nærings-ph.d.-ordningen vil fra og med 2012 gi flere avlagte doktorgrader, særlig innenfor teknologifagene. Vi kunne nettopp lese nyheten på Forskningsrådets hjemmeside om de første uteksaminerte nærings-ph.d.-ene. Det var 115 aktive prosjekter i fjor, en oppgang på 50 fra året før. Vi har i mars 2012 for første gang fått gode tall fra Database for statistikk om høgre utdanning på andelen doktorgradsstudenter som fullfører innen seks år etter opptak på program. Tallene viser at ved alle de fire store universitetene fullførte bare ca. to tredjedeler av 2005-kullet innen 2011. Fullføringen ligger dermed langt under målet fra forskningsmeldingen om ca. 80 pst. innen seks år alle fagområdene sett under ett – et mål som Stortinget sluttet seg til ved behandlingen av Klima for forskning. 85 pst. av dem som avlegger norsk doktorgrad, disputerer ved ett av de fire store universitetene. Her er det stadig rom for forbedring, og vi kan forvente at den vil komme. Kunnskapsdepartementets inntrykk er at doktorgradsstudentene følges tettere enn bare for noen få år siden, og at flere derfor vil fullføre utdanningen, og flere vil fullføre den raskere. NIFU vil til høsten legge fram en ny studie av gjennomstrømningen i doktorgradsutdanningen, som bl.a. vil analysere institusjonenes innsats for å forbedre fullføringen. Tallet for stipendiater viser at forskerrekruttering er høyt prioritert av universiteter og høyskoler. Vi kan altså trygt stole på at de deler våre synspunkter på prioritering. I bevilgningen til UH-institusjonene ligger det midler til 2 900 stipendiatstillinger fra opptrappingen på 2000-tallet. I 2011 finansierte institusjonene mer enn 300 stillinger utover disse. For noen år tilbake hadde de for få tilsatte stipendiater. Om noen år vil også institusjonenes egen satsing gi oss enda flere doktorgrader. Alt ligger dermed til rette for at antallet avlagte doktorgrader fortsatt kommer til å stige i årene som kommer, selv med det antallet stipendiatstillinger vi har i dag. Antall avlagte doktorgrader per million innbyggere er en anerkjent indikator for omfanget av doktorgradsutdanningen i ulike land. Sverige og Finland har gjennom hele 2000-tallet ligget i verdenstoppen på denne indikatoren, med rundt 300 doktorgrader per million innbyggere i 2009. Fra å ligge langt bak for ti år siden nærmer Norge og Danmark seg nå omfanget på doktorgradsutdanningen i Sverige og Finland. I Sverige har faktisk antallet nye doktorgrader vært synkende gjennom flere år, og var i 2011 over 300 lavere enn i toppåret 2008. Det er grunnlag for å si at Norge er blant de land i verden som har satset mest på doktorgradsutdanning, ikke minst det siste tiåret. Omfanget er nå langt over hva det er f.eks. i USA, når det tas hensyn til befolkningens størrelse. Jeg er enig i komitéflertallets vurdering av forslaget fra representantene Tenden og Skei Grande: En forpliktende opptrappingsplan for rekrutteringsstillinger er ikke et mål i seg selv. Samtidig er jeg kjent med innholdet i rapporten Etterspørsel etter og tilbud av stipendiatstillinger i Norge frem mot 2020, og vil slå fast at vi har en utfordring når det gjelder å øke antallet doktorer i matematisk-naturvitenskapelige fag og teknologifag. Som jeg her har forsøkt å vise, bidrar imidlertid mange faktorer samlet til fortsatt økning i antall avlagte doktorgrader.