Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2010-06-18:
Først ønsker jeg å bemerke at det er veldig tomt i salen her. Så vil jeg bemerke at finansministeren ikke er til stede i sin egen debatt, og det er heller ikke lederen av finanskomiteen. Det synes jeg er oppsiktsvekkende. Men vi har heldigvis gleden av å ha en tidligere finansminister til stede. Da håper jeg Kristin Halvorsen kan rapportere tilbake. 14. juni uttalte Stoltenberg til Aftenposten at skattelettelser som er innført i en del land, er noe av årsaken til gjeldskrisen i Europa. Til AUF-ungdommen på Utøya gikk han enda lenger og sa at gjeldskrisen er et endelig farvel til skattelettelser i Europa, og at videre skattelettelser er absolutt uansvarlig. Fra talerstolen her i dag sa statsministeren at det er «mer uansvarlig enn noensinne» – utsagn som ble fullt ut støttet av finanskomiteens leder i en replikkveksling som jeg hadde med ham tidligere i dag. Dette er interessant. På mikrofonstativvis stilte ikke Aftenposten et eneste kritisk spørsmål om hvor Stoltenberg hadde sin informasjon fra. Det bare virket så riktig, antar jeg. Men det har jeg gjort. Jeg har gått inn i tallgrunnlaget for Stoltenbergs påstander, for det kan vel ikke være slik at statsministeren har fremsatt påstander som ikke er i overensstemmelse med virkeligheten, tenkte jeg. Jeg hentet min informasjon fra OECDs statistikkdatabase, som oppgir budsjettinntekter og utgifter i prosent av BNP, og jeg tok utgangspunkt i de såkalte pigslandene pluss Storbritannia. Dette gjelder altså Portugal, Irland, Italia, Hellas og Spania, som er de landene med den største gjeldsgraden i forhold til BNP. Hva finner man her? Jo, i disse landene er det ikke blitt gitt skattelettelser i årene forut for finans- og gjeldskrisen – snarere tvert imot. Det eneste unntaket er Irland, som i sannhetens navn har gitt store skattelettelser, men som samtidig opplevde eventyrlig økonomisk vekst. Vi tar det land for land. Portugal har i flere år hatt underskudd på statsbudsjettet. Skattenivået har stort sett vært uendret eller gått litt opp. Italia har hatt store underskudd på statsbudsjettet de siste årene. Skatten på lønnsinntekt har økt. Hellas har over flere år hatt store underskudd på statsbudsjettet, og skatten på gjennomsnittsarbeid har økt fra 40 til 42 pst. Det inkluderer arbeidsgiveravgift. I rapporten om Hellas sier OECD følgende: «Greece is one of the OECD countries with the highest tax burden on labour income(…) (…) Ja vel, så mye for Stoltenbergs påstander. Så har vi Spania. Spania har et overskudd på statsbudsjettet på rundt 1 pst. av BNP utenom 2008. Der er det snudd til et underskudd på 4 pst. av BNP. Skatten for gjennomsnittsarbeidstakeren har økt med 1 pst. Så har vi Storbritannia. Mangeårig arbeiderpartistyre har økt inntektsskatten marginalt. Konklusjon: Pigslandene har i hovedsak ikke ført noen skattelettelsespolitikk, heller motsatt. Men hva forklarer da de økte budsjettunderskuddene og den økte gjeldsgraden? Jo, ifølge OECD er det økte helseutgifter, enorme utgifter til pensjon – det er svært lav pensjonsalder – sosiale utgifter og økte utgifter til offentlig administrasjon. Men hva er det ellers de fleste pigslandene har felles? Jo, ifølge OECD har de et lite fleksibelt arbeidsmarked – omtrent som Norge da, antar jeg. Pigslandene har altså økt skattene. Men hva da med de landene som har lavest gjeldsgrad? Da tenkte jeg at jeg skulle gå inn og sjekke om statsministeren har tenkt på det. De med lavest gjeldsgrad, hva har de gjort? Jo, i de landene med overskudd eller minst gjeldsbyrde – nemlig Tyskland og Finland – har skattenivået gått ned. De har redusert skattene i den samme perioden. Så, i korthet har altså fire av fem av pigslandene økt skattene, bortsett fra Portugal, som har holdt det relativt stabilt. Mens landene med den beste budsjettbalansen og lavest gjeldsgrad har redusert skattene. Dette finner man da på OECDs hjemmesider. Da vil jeg bare avslutte med å si at det er bra at ikke statsministeren har opplysningsplikt overfor Aftenposten.