Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-02-27:
Det har nå blitt en klisjé å si at avfall er ressurser på avveier. Alle sier det. Det tror jeg også er viktig. Det tyder på at vi er på vei mot et økonomisk paradigmeskifte, fra 200 år med lineær bruk-og-kast-økonomi til en sirkulær gjenbruksøkonomi. Jeg har jobbet med dette tema som forsker, som gründer og nå som politiker, og jeg er imponert over den solide innsatsen som er lagt ned i denne komitébehandlingens forsøk på å løfte en ellers ganske slapp melding. Jeg vil takke spesielt saksordføreren, Else-May Botten fra Arbeiderpartiet, for et godt arbeid her. De foregående innleggene illustrerer at den sirkulære tankegangen er i ferd med å feste grepet om norske politikere, i hvert fall i talen. Alle i denne salen skjønner nå at jordas ressurser ikke er uendelige. Alle anerkjenner nå at vi må gjenbruke ressursene for å overlevere et noenlunde intakt livsgrunnlag til barnebarna våre, og de fleste ser at sirkulære løsninger skaper arbeidsplasser og gir miljøgevinst og lokal verdiskaping. Spørsmålet er bare om flertallet erkjenner hva vi faktisk må gjøre for å utnytte det potensialet som er der. Utgangspunktet for denne behandlingen var – med respekt å melde – en dypt bedrøvelig melding. Stortingsmeldingen anerkjenner riktignok at sirkulær økonomi er bra, men primært handler det om avfall, og listen over konkrete tiltak var kort. Derfor er det bra at Stortinget har tatt en del grep. Å utvikle en sirkulær økonomi handler dypest sett om å lære oss å leve på én klode. Da må vi beskytte naturkapitalen og ansvarliggjøre folk og bedrifter, slik at ressursene sendes videre til ny verdiskaping for hver gang de brukes. Da må hele verktøykassen tas i bruk – økt produktansvar, grønne innkjøp, avgiftsfritak, smarte og innovasjonsdrivende reguleringer, mer aktiv bruk av forurenser betaler-prinsippet. Det er gledelig å se at det har blitt flertall for flere slike gode tiltak i løpet av stortingsbehandlingen. Det er f.eks. forslag til vedtak om utredning av hvordan metallene fra husholdningsavfall og flygeaske kan resirkuleres i stedet for å hente ut nye metaller fra naturen. Det er forslag til vedtak om strengere krav til behandling av kloakkslam. Det kan bidra til å knytte sammen kretsløpet av næringsstoffer i landbruket. Det er forslag til vedtak om utsortering av plast- og matavfall i husholdningene som kan redusere sløsingen med viktige ressurser. Vi i MDG er svært glad for at vi har fått gjennomslag for vårt representantforslag i akkurat denne saken. Det gjelder forslag til vedtak om tiltak mot gummigranulat, som beskytter naturkapitalen mot plastforurensning og gjør det mulig å resirkulere tonnevis. Det er forslag til vedtak om en matkastelov som reduserer avfallsmengdene og øker kostnadene ved sløsing av mat, og det er forslag til vedtak om at regjeringen skal arbeide for et forbud mot varer som inneholder miljøgiftene PFAS, et forbud som kan beskytte mennesker og natur. Men på mange områder går det likevel altfor sakte. Jeg vil trekke fram tre alvorlige svakheter ved dagens innstilling. Det første er at forslaget fra Miljøpartiet De Grønne, Arbeiderpartiet og SV om å etablere en avgift på uttak av jomfruelige naturressurser antakelig blir nedstemt. Forslaget går rett til sløserisamfunnets rot, nemlig fravær av en pris på å ødelegge naturen. Det er forbausende at regjeringen ikke engang er villig til å utrede en slik avgift. Det andre er at forslaget fra MDG om å lage en strategi for bruk av alternative teknologier før beslutning om nytt deponi for farlig avfall tas, antakelig blir nedstemt. Vi risikerer dermed å binde bransjen til gammeldagse løsninger i lang tid. Den tredje svakheten er at regjeringen skriver i meldingen at veksten i avfallsmengden skal være mindre enn veksten i økonomien, men denne formuleringen legger i praksis opp til økte mengder med avfall og fortsatt mer sløsing. Dette er en blå-grå – ikke grønn – vekst. Dette er uttrykk for enten en glipp eller for håpløst lave ambisjoner. Dessverre er det kun MDG og SV som i innstillingen retter kritikk mot denne målsettingen, som skal gjelde i årene framover. Til slutt tar jeg opp forslagene fra Miljøpartiet De Grønne.