Trine Skei Grande (Venstre), 2019-06-11:
Mediemeldingen vi skal diskutere i dag, er en stortingsmelding for uavhengighet, mangfold og armlengdes avstand. Når folk klikker inn for å lese noe i lokalavisa si eller et annet redaktørstyrt medium, melder de seg på i demokratiet. De leser kanskje om beslutninger i kommunestyret som påvirker hverdagen deres, eller om bompengedebatten som raser. Alle med makt må ha noen som følger med dem og stiller dem spørsmål på vegne av folk. Vi trenger media som avslører korrupsjon og maktmisbruk. Redaktørstyrte massemedier er blant grunnsteinene i et demokratisk samfunn. Fra regjeringens side er vi opptatt av å legge til rette for et bredest mulig flertall for en framtidsrettet mediepolitikk. Derfor er det historisk at en samlet komité slutter seg til en ny finansieringsmodell for NRK. Regjeringen vil at NRK fortsatt skal levere et mangfoldig innhold av høy kvalitet til hele landet og til alle deler av befolkningen. Men sjøl om hele 87 pst. av oss bruker NRKs innhold daglig, blir det stadig færre som ser på tv. Da sier det seg selv at finansieringen av NRK, med en avgift på tv-apparat, ikke kan fortsette som før. Innkreving over skatteseddelen, som regjeringen foreslår, har flere fordeler. Ordningen er stabil, framtidsrettet og helt teknologiuavhengig. Den har dessuten en sosial profil, fordi de med lavere skattbar inntekt vil betale mindre enn dem med høy inntekt. Dessuten er NRK, som en del av grunnmuren i demokratiet, noe vi alle har glede av. Derfor er det riktig at hele fellesskapet er med på å betale for NRK. Samtidig sikrer vi mer forutsigbarhet, både for NRK og for media som hører inn under andre tilskuddsordninger, og innfører en ordning med faste økonomiske rammer for fire år av gangen. Opprettelsen av et nytt og uavhengig råd, Mediestøtterådet, styrker prinsippet om armlengdes avstand mellom politikk og media. Rådet vil få i oppgave å fordele midler mellom ulike tilskuddsordninger med utgangspunkt i overordnede føringer gitt av Stortinget. Tanken er at rådet også skal ha en sentral rolle i arbeidet med å bestemme innretningen på de enkelte mediestøtteordningene. Rådet vil ikke befinne seg i et vakuum. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med et lovforslag som klargjør hvilken myndighet rådet skal ha, og hvilke føringer Stortinget bør legge for rådets virksomhet. Troverdighet og tillit må media sjøl sørge for gjennom journalistikken de bedriver hver eneste dag. Regjeringen bidrar med å styrke medienes uavhengighet, og med disse grepene får vi en mer framtidsrettet mediepolitikk. Vi skal også diskutere et Dokument 8-forslag om å forlenge dagens FM-konsesjoner for lokalradio ut 2031. Jeg er veldig glad for at flertallet i komiteen slutter seg til at Stortinget ikke bør ta stilling til det før det foreligger et tilstrekkelig beslutningsgrunnlag. Medietilsynet har nettopp levert en rapport om hvilke vilkår en forlengelse av lokalradio på FM-nettet eventuelt skal ha, og hvor lenge den skal vare. Lokalradioene har en viktig rolle i det norske mediemangfoldet, og rapporten viser at det er nødvendig at lokalradioer får fortsette med FM noen år til. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med nærmere vilkår for lokalradioene på FM-nettet så snart som mulig. En aktuell anledning for det vil være Kulturdepartementets budsjettproposisjon for 2020. Så syns jeg også det er viktig, når man hører debatten, å henvise litt til prosessen i denne saken. Vi har hatt en rekke mediemeldinger, som stort sett har blitt sendt tilbake med ønske om nye bestillinger. Da jeg tiltrådte som statsråd med dette ansvarsfeltet, ønsket jeg et bredt forlik bak mediepolitikken. Jeg ga også alle partiene på Stortinget muligheten til å være med på å skape det forliket fra dag én. Det sa flertallet i opposisjonen nei til, men jeg skjønner at de nå angrer på det, og gjerne ville vært med på å vurdere ulike andre ting, når vi har lagt fram vår modell. Så må jeg påpeke at det er ikke en medieministers oppgave å lage forretningsmodeller for norske aviser. Det er også viktig å påpeke at jeg ikke tror mediestøtten har økt så mye de siste 50 årene, siden den ble opprettet, som den har gjort de siste årene, med bl.a. økt momsfritak, støtteordninger for teknologiinnføring, og at vi har en allmennkringkasteravtale også med TV 2. Den andelen mediestøtten utgjør i de norske budsjettene, har vel ikke fått et så stort løft som den har fått nettopp de siste årene.