Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-16:
Det er bred enighet om at den teknologiske utviklingen og vårt forhold til reklame og sponsing har ført til behov for å endre lov av 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting. Det har vært nedsatt et eget utvalg for å gi råd på dette området, det såkalte Konvergensutvalget. Forslaget fra Regjeringen bygger i hovedsak på dette utvalgets anbefalinger. Det sentrale begrepet i utviklingen er konvergens. Det vil enkelt sagt si at mediene, slik vi kjenner dem, smelter sammen. Radio, fjernsyn, Internett og telefoni blandes sammen og drives av samme aktører. Vi får aviser som er samkjørt med TV, radio og nett. Vi får TV som kjører innslag over nett. Vi får radio med mobilchat som ligger ute på TV, osv. Samtidig økes kapasiteten i alle nettene, slik at det blir plass til mange flere kanaler enn før. Etter hvert som kapasiteten øker, kan legitimiteten for et detaljert reguleringsregime svekkes. Endringene skjer imidlertid over noen år. Konvergens har gitt oss et behov for å se på hvordan vi definerer kringkasting, og det er det sentrale i denne proposisjonen. Det er på mange områder bred enighet i behandlingen av denne proposisjonen. Når jeg omtaler denne brede enigheten, må jeg presisere at den ikke omfatter SV, som i de fleste temaene har tatt et særstandpunkt. Jeg forutsetter at SV selv redegjør for sine særstandpunkter. I det følgende vil jeg ta for meg noen av hovedpunktene i proposisjonen. I proposisjonen ligger en overgang fra konsesjonsplikt til registreringsplikt i kabelnett og satellitt. Det er lagt opp til en fleksibel fullmaktshjemmel, som åpner for at om det på et senere tidspunkt vil vise seg at en registreringsplikt ikke er nødvendig eller bør begrenses, kan dette gjøres uten lovendring. I proposisjonen åpnes det også for at det i fremtiden kan være mindre behov for bestemmelser om formidlingsplikt i kabelnettet. Dette kan ikke avvises, men det er bred enighet om at det er for tidlig nå å oppheve formidlingsplikten. En elektronisk programguide – EPG – er et hjelpemiddel for TV-seerne til å orientere seg i tilbudet av programmer og tjenester i digitale TV-sendinger. Et flertall i komiteen, bestående av regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, mener det er behov for en fullmaktshjemmel for å regulere disse – om nødvendig. Vi i Fremskrittspartiet er mer skeptiske, og viser til at enkelte av høringsinstansene har gitt uttrykk for at behovet er tvilsomt. Ved siden av ny teknologi er reklame og sponsing sentralt i denne saken. Det er imidlertid slik at de konkrete reglene for reklame og sponsing ikke foreligger i lovs form, men i form av en forskrift. Denne skal det nå gjøres enkelte endringer i. Et sentralt punkt er reklameavbrudd i spillefilmer. Det er bred enighet om at dagens regler fungerer godt, men vi i Fremskrittspartiet vil liberalisere disse ytterligere. Et bredt flertall er også klar på at det bør gjelde ulike regler for sponsoridentifikasjon i NRK og i de kommersielle stasjonenes sendinger. Man mener det i de sistnevnte skal åpnes for bruk av bevegelige bilder i sponsoridentifikasjon, uavhengig av deres dekningsområde, slik at dette også blir mulig for lokal-TV. Når det gjelder NRK, skal de bare kunne vise stillbilder som sponsoridentifikasjon. Når det gjelder dokumentarprogram, ønsker flertallet i komiteen – bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet – en liberalisering av reklamereglene for at vi bedre skal tilpasse oss den internasjonale standarden for slike programmer, som gjelder for programmer på 50 minutter. Vi tror en slik endring vil kunne avstedkomme at det kjøpes inn og sendes flere gode internasjonale program, og at det blir lettere å selge norske program utenlands, da disse er tilpasset like regler. Det samme flertallet ønsker en liberalisering av reklamereglene for fiksjonsserier. Når det gjelder lokal-TV, er det bred enighet i komiteen om at dette er en berikelse for det norske samfunnet. Lokal-TV er viktig som nyhetskilde og er en identitetsskapende faktor. Og det er bred enighet om en liberalisering av reglene for sponsoridentifikasjon, som har vært etterlyst av mange aktører i lokal-TV. Fremskrittspartiet står dog alene om å foreslå en prøveordning med politisk reklame i lokalfjernsyn ved høstens kommune- og fylkestingsvalg. Et annet område hvor Fremskrittspartiet står alene, er forslaget om å endre bestemmelsene i kringkastingsloven § 4-5, slik at vi ikke lenger skal ha den beryktede «sladden» av erotiske filmer i kabelnettet. Jeg viser her til at flertallet i Konvergensutvalget støtter Fremskrittspartiets forslag. Vi tror ingen tar skade av å se normal seksuell aktivitet på TV – så lenge det sendes på et tidspunkt der barn skjermes. Fremskrittspartiet er også alene om å ville oppheve de særnorske reglene om at det ikke er tillatt å sende reklameinnslag på langfredag, 1. påskedag, 1. pinsedag og 1. juledag. Vi mener at det er åpenbart at folks oppfatning av behovet for «helgefred på TV-skjermen» på slike høytidsdager er endret. Uansett er det et faktum at de fleste husstander mottar et stort antall utenlandsbaserte kanaler som ikke har slike regler. Reklame finnes dessuten i alle andre medier disse dager. Til slutt vil jeg legge frem innstillingen og ta opp Fremskrittspartiets forslag som er referert i denne.