Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 1999-04-15:
Det er med stor glede jeg har fulgt dette replikkordskiftet, da dette enkle, lille forslaget som er formulert på bakgrunn av noe som står i meldingen på sidene 13 og 14, vekker så store motforestillinger. Men det var egentlig ikke det jeg skulle begynne med. Dette er en lenge etterlengtet melding. En kan med store bokstaver trygt si at meldingen ikke vekker de helt store motforestillinger hos noen partier, men det er allikevel verdt å merke seg at på tross av den til dels rørende enigheten som tidvis blir demonstrert, favner meldingen en del prinsipielt viktige spørsmål. Etter Fremskrittspartiets syn gjelder dette spørsmål om økonomistyring, spørsmål i forhold til administrasjon og ikke minst spørsmål knyttet opp til kvalitetssikring. Vi har hatt en høyskolereform som hadde visse relativt klare målsettinger om f.eks. effektivisering og rasjonalisering av administrative strukturer og rutiner. Meldingen beskriver rimelig klart at dette mål ikke er nådd. Oppbygging av nye administrasjonsenheter istedenfor enklere rutiner er vel stort sett hva det hele går ut på. Derfor føler i hvert fall Fremskrittspartiet på det nåværende tidspunkt at det er helt nødvendig å gi et lite signal om at vi mener at høyskolene trenger noe hjelp for å få dette arbeidet i gang. Videre går meldingen klart løs på økonomien, som er avhengig av forskjellige ting, bl.a. det meldingen beskriver som kostnadsdrivende faktorer. Jeg skal først gå inn på den store relative økningen høyskolene har hatt. De har faktisk hatt en nominell økning i bevilgningene i den beskrevne periode på mer enn 100 pst. Hvorfor er da økonomien så vidt stram? En av årsakene kan tilskrives pålegg til statlige høyskoler og universiteter om å gi tilbud til et betydelig antall studenter. En betydelig økning i studentantallet er ikke diskusjonstema, heller ikke hvorfor dette har vært nødvendig. Men vi kan tenke hva vi vil om den saken. Fremskrittspartiet vil igjen påpeke at det nåværende finansieringssystemet tydelig viser at det ikke er godt nok. Jeg finner det på sin plass å henvise til hva vi har sagt gjentatte ganger fra talerstol, i forslag og i merknader om hvordan et finansieringssystem kan gjøres effektivt og ha innebygd visse kvalitetssikrende faktorer. I tillegg er det nødvendig å vise til at utstyrsposten for alle universiteter, som har vært tenkt brukt til utstyr som må gå under betegnelsen investeringer, hovedsakelig er blitt brukt til IT, som må sies å være forbruksmateriell og neppe utstyr etter investeringsregnskapsregler. Det at man bruker posten til sårt tiltrengt utstyr, som f.eks. en maskin for sveising med laserteknologi ved NTNU, en prioritering gjort av høyskolen selv ut fra egen vurdering, kan fra et politisk parti ses på som bekymringsfull. Videre viser det seg at de rapporteringsrutiner som er lagt inn fra høyskolen til andre kontrollområder, ikke virker, da det rapporterte materiell på langt nær er sammenlignbart og derfor ikke gir noe entydig resultat. Dette betyr at rutinene må gås grundig igjennom. Med dette vil jeg ta opp det forslag som er fremmet i innstillingen fra Fremskrittspartiet og Høyre. Presidenten: Ursula Evje har tatt opp det forslag hun refererte til.