Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 1998-12-10:
På dagen for utdelingen av Nobels fredspris og markeringen av 50-årsdagen for FNs menneskerettighetserklæring vil jeg understreke hvor viktig det er å styrke verdidimensjonen i all utdanning. Utdanningspolitikkens fokus må være elevenes og studentenes læring, og dette krever oppmerksomhet på så vel det faglige innhold som på læringsmiljøet. Barn og unge trenger et trygt og stimulerende oppvekstmiljø. Derfor er det naturlig at skolen fokuserer på vold og mobbing, rusmisbruk og rasisme. Gjennom elevdemokrati og skolemekling kan elevene selv arbeide med å løse disse utfordringene. Kristelig Folkeparti synes det er spennende at Regjeringen løfter fram entreprenørskap som tenkemåte og tiltak i skolen. Entreprenørskap som dannelsesideal i skolen fokuserer på elevenes kreativitet, ansvar og handlingsevne og setter elevene bedre i stand til å møte framtidas utfordringer. Men skolen må også gi tilpasset opplæring ut fra elevenes behov og lokalsamfunnets muligheter som læringsmiljø. Jeg er også fornøyd med at Regjeringen ønsker å integrere miljøundervisningen i skolen, noe som gir mulighet for å fokusere på forvalteransvar og en bærekraftig framtid. Ved å fokusere bl.a. på disse dimensjonene ved utdanningen har Regjeringen vist en framtidsrettet kurs og vilje med norsk skole. Det er på tide at undervisningens innhold nå blir satt i fokus. Den beste måten å forhindre latterliggjøring av de svake og våre humanistiske tradisjoner på er nettopp å fokusere på skolens verdiformidling. I en budsjettdebatt er det naturlig å fokusere på ressursbruken og prioriteringen. I flere år har reformene i grunnskole og videregående skole krevd økte ressurser. Dette har i en viss grad gått ut over satsingen på høyere utdanning. Vi står nå i en situasjon hvor det fortsatt er nødvendig å kvalitetssikre disse reformene, spesielt når det gjelder etterutdanning for lærere. Men det er påfallende at Arbeiderpartiet under fjorårets budsjettbehandling fokuserte sterkt på høyere utdanning, mens det i år er nesten stille. Kristelig Folkeparti derimot følger opp prioriteringen av høyere utdanning. I tillegg har Regjeringen lagt opp til en styrking av grunnforskningen. Høyere utdanning er i dag inne i en spennende omstillingsprosess. Et offentlig utvalg, Mjøs-utvalget, arbeider med flere viktige sider ved høyere utdanning, bl.a. finansiering og gradssystem. Vi står også framfor en kompetansereform for voksne. Det vil føre til etterspørsel etter nye studietilbud og tilpassede utdanningsopplegg og opptak basert på realkompetanse. Vi får også en gjennomgang av og debatt om høyskolesektorens økonomiske situasjon etter gjennomføringen av høyskolereformen. I dagens innstilling ber så en samlet komite om at Regjeringen fremmer forslag til en lovhjemmel om forsøksvirksomhet i lov om universitet og høyskoler. Dette åpner for forsøksvirksomhet ved de enkelte universitet og høyskoler basert på lokalt initiativ, og jeg håper institusjonene tar imot dette på en positiv måte og ser mulighetene for en modernisering av universitets- og høyskolesektoren. For det er nettopp en slik moderniseringsprosess vi nå står framfor. I denne prosessen er det imidlertid viktig å slå ring om akademienes særpreg med vekt på frihet og fordypning. Kristelig Folkeparti ønsker å gå aktivt inn i denne prosessen og stimulere til nytenkning, kvalitet og internasjonalisering. Derfor har det også vært viktig for Kristelig Folkeparti i denne budsjettbehandlingen å prioritere høyere utdanning. Den norske kirke opplever i disse dager en anstrengt økonomisk situasjon. Gjennom den nye kirkeloven har den lokale kirke fått større selvstyre, men er fortsatt avhengig av kommunal og statlig finansiering. Å ha en statskirke forplikter både kommuner og stat til å gi Kirken tilstrekkelige ressurser til å kunne utføre oppgaver i henhold til kirkelovens intensjoner og gi Kirkens ansatte arbeidsvilkår etter dagens standard. Kristelig Folkeparti er glad for at Stortinget i dag vedtar å be Regjeringen legge fram for Stortinget en samlet vurdering av Kirkens økonomiske situasjon etter innføringen av ny kirkelovgivning. Jeg er også glad for at Stortinget vil stå ved sine tidligere vedtak om å ta større ansvar for Kirkens arbeid i utlandet ved å øke tilskuddet til Sjømannsmisjonen og Den norske kirke i utlandet. Det budsjett vi vedtar i dag, bygger på de hovedprioriteringer Regjeringen har lagt fram. Under Stortingets budsjettarbeid viste det seg nødvendig å foreta større reduksjoner i offentlige utgifter enn det Regjeringen la opp til. Dette har ført til en lavere ramme for utdannings- og forskningssektoren enn det Regjeringen foreslo. Likevel vil Kristelig Folkeparti hevde at budsjettrammene er tilstrekkelige til å fortsette arbeidet med å videreutvikle et godt, moderne utdanningssystem for neste årtusen. Til slutt vil jeg ta opp det forslaget Kristelig Folkeparti har fremmet i innstillingen sammen med Senterpartiet og Venstre.