Ola Elvestuen (Venstre), 2016-06-13:
Jeg vil også takke komiteen for arbeidet med energimeldingen og også for representantforslaget Dokument 8:51 S, fra flere representanter i Arbeiderpartiet, om tiltak for å redusere klimautslipp. Først vil jeg bemerke en liten feil i innstillingen. Når det gjelder representantforslaget Dokument 8:51 S, er innstillingen på vegne av hele komiteen, ikke bare noen av partiene. Stortingets behandling av energimeldingen har gjort den til en klima- og energimelding og ikke bare en kraftmelding. På mange måter knytter vi nå energimeldingen opp mot de målsettingene vi har satt oss i Paris-avtalen, der vi skal redusere utslippene i Norge med 40 pst. Energipolitikken må bygge opp under klimapolitiske målsettinger og bidra til at Norge blir et ledende land i omstillingen til lavutslippssamfunnet. Energipolitikken må derfor legge til rette for at fossil energibruk i størst mulig grad kan erstattes med fornybare energikilder i alle deler av økonomien. Det har vært to viktige mål for Venstres behandling av denne stortingsmeldingen. Det ene er å få en god strategi for avkarbonisering av alle deler av norsk økonomi, med tydelige mål for hvor vi skal, og hvilke virkemidler vi skal ta i bruk, det andre er å ha en strategi for å sørge for at norsk næringsliv deltar med gode rammevilkår i det grønne skiftet. Meldingen har blitt god. Borgerlig side har skapt dynamikk, og vi forventer at forslagene vil få bred støtte når vi endelig kommer til avstemning i dag. Fra Venstres side er vi tilfreds med at vi har vært med på å skape resultater. Vi vedtar første skritt mot karbonbudsjetter med sektormål basert på EUs målsettinger. Dette er helt avgjørende for at hver sektor skal vite hvor de skal, og for å lage virkemidler for å få oss dit. I representantforslaget behandler vi også forslaget om en klimalov, og vi sier tydelig i merknader at vi årlig må få rapporter om hvordan vi ligger an for å nå klimamålene for både 2020, 2030 og 2050, med beskrivelse av hva vi må gjøre for å komme oss dit. Dette er det en enstemmig komité som står bak. Selv om vi i praksis har en ren energisektor innenfor elektrisitet, har vi en stor utfordring i Norge. En stor andel av energiforbruket er fortsatt fossil – i transportsektoren, i byggsektoren, i industrien, i landbruket og ikke minst i petroleumssektoren. Dette forbruket må erstattes med ren energi. Dette er en utfordring, men det gir oss også en stor mulighet. Der andre land må bruke mye tid og ressurser på å gjøre energiforsyningen utslippsfri, kan vi rette nesten hele vår oppmerksomhet mot å ta energien i bruk og avkarbonisere hele energiforbruket. De grønne sertifikatene var riktige da vi innførte dem. Da var det behov for mer fornybar energi og at vi deltok i å utvikle det grønne skiftet. Nå er det flertall for å avvikle ordningen, slik situasjonen er i dag, med overskudd av energi og lav lønnsomhet for fornybarnæringen. Men det er viktig at satsingen ikke blir mindre når vi nå går bort fra de grønne sertifikatene, men at midlene går til Enova for mer teknologiutviklende prosjekter innenfor ny fornybar energi. Vi får nå vedtak på at vi allerede i 2017 kan ha ordninger for demonstrasjonsprosjekter for flytende havvind, og at vi også skal se på andre former for havbasert fornybar teknologi. Enova er viktig og kommer til å bli enda viktigere i årene framover, det er kanskje det viktigste virkemiddelet for å redusere klimagassutslipp som Stortinget har. Når vi nå skal inn i en ny avtale fra 1. januar 2017, danner energimeldingen en tydelig ramme for den bestillingen Stortinget skal gi. Enova må legge opp til at vi skal redusere klimagassutslipp, vi trenger å styrke forsyningssikkerheten for energi, og vi trenger å utvikle klima- og miljøteknologi. Det er også viktig at vi legger opp til fortsatt utvikling av lokal energiproduksjon. Dette er viktig for det grønne skiftet, for å få folk med på laget for å utvikle teknologi. Solenergi er ett av alternativene, som jo også skyter fart etter det Venstre og de borgerlige partiene allerede har gjort, ved at man nå kan være plusskunde og motta grønne sertifikater samtidig. I denne meldingen legger vi opp til fortsatt satsing på solenergi. Mye av komiteens innstilling handler om transport. Det er viktig at vi nå får måltall for antall lav- og nullutslippskjøretøy, herunder personbiler, varebiler, busser og tunge kjøretøy, fram mot 2030. Dette er historisk, og det har også vakt stor internasjonal oppmerksomhet. For kun få måneder siden var det først og fremst Venstre og noen andre som snakket om at det var mulig at alle nye biler skal være nullutslippsbiler i 2025. Jeg har selv fått kritikk på lederplass i noen av landets viktigste aviser for nettopp å legge fram dette målet. I dag regner jeg med at det blir enstemmig eller tilnærmet enstemmig at Stortinget går inn for en slik målsetting. Det er et stort steg i riktig retning. Vi må nemlig ha så høye ambisjoner for at vi skal kunne nå målene om 40 pst. reduksjon av klimagassutslipp fram mot 2030. Etter 2025 skal nye privatbiler, bybusser og lette varebiler være nullutslippskjøretøy. Innen 2030 skal nye tyngre varebiler, 75 pst. av nye langdistansebusser og 50 pst. av nye lastebiler være nullutslippskjøretøy. I 2050 skal transporten være tilnærmet utslippsfri. Dette betyr at vi må beholde de fordelene som nullutslippskjøretøy har i dag. Vi må beholde dem så lenge at vi faktisk oppnår målsettingen. Vi må bruke hele skatte- og avgiftssystemet slik at det blir dyrere å forurense, samtidig som det lønner seg å kjøpe de miljøvennlige alternativene, og vi må bygge opp en infrastruktur for nullutslippskjøretøy over hele landet. Enova vil være avgjørende for å få dette til. Biodrivstoff er også viktig i komiteens innstilling. Det er et av de områdene der vi har gjort mest de siste årene, både gjennom å øke omsetningspåbudet, fritak for biodieselavgift og innføring av avgift på naturgass for å gjøre biogass lønnsom. Vi har også innført lavere landingsavgift for biodrivstoff på fly. Nå skal vi bl.a. få en plan for en videre opptrapping av omsetningspåbudet for biodrivstoff opp mot 11 pst. innen 2020. Samtidig må vi se på ulike modeller for å støtte infrastruktur og utrullingsprosjekter for biogassforsyning og -kjøretøy. Grønn skipsfart er en sentral del av det som Norge virkelig kan konkurrere på i årene framover. Vi har en offensiv satsing på grønn skipsfart i meldingen. Flertallet vil foreslå at vi forsterker og konkretiserer handlingsplanen for hydrogen. Det er en slik handlingsplan i meldingen, men den er forsterket i komiteens arbeid. Hydrogenkjøretøy har i dag de samme avgiftsfordelene som elbiler, og vi ønsker å videreføre disse til 2025 eller til det er 50 000 brenselscellebiler på veien. Det er en ambisiøs målsetting, og det første steget i dette er selvfølgelig å få flere hydrogenfyllestasjoner – som kan dekke hele landet. De første stasjonene vil gå inn i bestillingen til Enova, så disse kan komme på plass allerede til neste år. Vi lager en bestilling inn mot Nasjonal transportplan for å se på hvilke muligheter som ligger innenfor norsk jernbane der vi i dag ikke har elektrifisert drift. Innenfor norsk industri, i kvotepliktig sektor, må det gjøres mye de kommende årene, både fordi utslippene må ned, for at norsk næringsliv skal kunne beholde sin status som ledende klimavennlig næringsliv, og fordi vi skal utvikle ny teknologi som kan bidra til å redusere globale utslipp. Karbonfangst og -lagring er viktig og blir enda viktigere i tiårene framover med Paris-avtalens ambisjon om at vi skal strekke oss mot en målsetting om 1,5 grader. Det gjør at vi internasjonalt langt tidligere må ha negative utslipp. Det gjør at karbonfangst og -lagring må få et helt annet trykk i årene framover, og Norge må lede an i denne prosessen. Stortinget ber regjeringen fastsette et mål om 10 TWh redusert energibruk i eksisterende bygg, sammenlignet med dagens nivå. Dette vil frigjøre energi som kan erstatte fossil energi. Til slutt vil jeg ta opp noe som er viktig for Venstre, og det er at vi i innstillingen har oppnådd en stor seier for vern av vassdrag gjennom at vi bekrefter at verneplanen for vassdrag skal være førende, og at en der ikke skal tillate nye utbygginger.