Karin Yrvin (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Et viktig mål i boligpolitikken er å sikre leierne stor grad av botrygghet. Husleieloven handler om hvilke rettigheter og plikter leier og utleier har i et leieforhold. At det er en viktig lov, kan vi se av hvem som er på leiemarkedet, og hvem som er på eiemarkedet. Vi vet at flertallet av dem som leier, har lav inntekt. Dette henger ofte sammen med aldersmønsteret på leierne. Over halvparten av dem som er i 20-årene, leier, og det er en overrepresentasjon av innvandrere og minoritetsgrupper blant leierne. Norge står i en særstilling i nord- og mellomeuropeiske land når det gjelder boligmarkedet, vi har en høy eierandel. Andelen husholdninger som leier, er i overkant av 20 pst. Det er en villet politikk at vi har så stor eierandel. Det at så mange eier, er en anerkjennelse av at det å ha et godt og trygt sted å bo er en av grunnverdiene i velferdssamfunnet. Det er resultatet av en villet utvikling. Like viktig er trygghet for dem som leier. Regjeringen har foreslått for leieavtaler som er inngått for en viss tid, at utleieren i boligleieforhold skriftlig må opplyse om at leieavtalen ikke kan sies opp i den avtalte leietiden. Etter forslaget vil brudd på denne opplysningsplikten føre til at leieren likevel kan si opp leieavtalen i leietiden. Det foreslås også en adgang til å avtale at leieren skal betale for utleierens utgifter til vann og avløp i leien når disse utgiftene skal betales etter målt forbruk. Det er foreslått flere endringer i depositumsbestemmelsen, bl.a. at utleieren ikke lenger kan få utbetalt skyldig husleie uten at leieren varsles på forhånd. Det er foreslått endringer av spesialreglene ved utleie av klausulerte boliger til bruk for personer med spesielle boligbehov av varig eller midlertidig karakter. Det er foreslått én bestemmelse om utleie av boliger til vanskeligstilte på boligmarkedet og en annen bestemmelse om utleie av klausulerte boliger til elever og studenter. I begge bestemmelsene foreslås det bl.a. en mulighet til å inngå tidsbestemte leieavtaler av kortere varighet enn tre år, begrensninger i adgangen til framleie og en rett for utleieren til å disponere boligen under leierens fravær. Så er spørsmålet hvordan vi skal hindre urimelige leievilkår og få gode rettigheter for dem som er på leiemarkedet. Komiteens flertall har ønsket at det utarbeides bedre leieprisstatistikk for å finne et grunnlag for gjengs leie. Årsaken er at det i dag etter at et leieforhold har vart i tre år, kan kreves regulering av leien til gjengs leie. Men det er et problem at vi på landsbasis ikke har noe erfaringsgrunnlag for å fastslå hvilket nivå som er riktig for en vurdering av gjengs leie. Hele komiteen viser til at Regjeringen foreslår at utleiers utgifter til vann kan kreves i tillegg til leien når utgiftene betales etter målt forbruk. Komiteen mener at dersom dette skal tas inn i leien, må det ikke komme i tillegg til opprinnelig leiepris, og at dersom leietaker vil installere vannmåler, skal leietaker dekke kostnaden, men hvis utleier ønsker det, skal utleier dekke kostnaden. Formålet er å søke å redusere vannforbruket av hensyn til klima og miljø. Hele komiteen er på litt ulik måte enig om at studentene må kunne ha en felles depositumskonto, og at renteinntektene må tilfalle formålet med studentsamskipnaden. Komiteens flertall er også positiv til at det i forarbeidene til loven kommer klart fram at det er utleier som har ansvaret for vedlikehold av fellesarealer og tilbehør og gjenstander som leieren etter avtalen har rett til å bruke. Det er viktig at dette også presiseres til å gjelde kommunale boliger, og at dette faktisk følges opp av utleier. Det bes spesielt om at departementet kommer tilbake med forslag til løsninger på hvordan dette kan praktiseres og følges opp bedre enn det som gjøres i dag. Flertallet ønsker også å gjøre tidsubestemte avtaler til en hovedregel og ønsker å skille mellom private og profesjonelle utleiere. Departementet bes komme tilbake med en vurdering av disse problemstillingene. Også når det gjelder gjengs leie, ber man departementet komme tilbake med en vurdering for å sikre mot urimelige leievilkår og for å få en oversikt over om det finnes bedre måter å regulere husleieområdet på enn det som finnes i dag. Vi ber ikke om mer – heller ikke om mindre. Departementet bes også komme tilbake med en oppfølging med tanke på hvordan husleieloven skal harmoniseres med plan- og bygningsloven med hensyn til klima og miljø. Til slutt styrker vi muligheten for husleietvistutvalg. Med dette legges innstillingen fra kommunal- og forvaltningskomiteen om endringer i husleieloven fram.