trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2020-05-05:
Riksrevisjonen har satt lys på flere viktige problemstillinger for spesialisthelsetjenesten. Riksrevisjonen mener det er alvorlig at helseforetakene har store bemanningsutfordringer, og kritikkverdig at de mangler oversikt over bemanningsbehov og planer for å løse disse utfordringene. Jeg har stilt krav i felles foretaksmøte med de regionale helseforetakene om å følge opp denne rapporten. I november i fjor la jeg fram Nasjonal helse- og sykehusplan, hvor kompetanse og personell er et av hovedområdene. Helseforetakene har fått i oppdrag å lage en plan som sikrer tilstrekkelig kompetanse og legger til rette for livslang læring og en heltidskultur. Helseregionenes bemanningsdata viser at arbeidskraftreserven, som Riksrevisjonen viser til, i hovedsak nå er tatt ut. I tillegg er sykefraværet lavere enn i mange andre sektorer. Jeg slutter meg til Riksrevisjonens anbefaling om å skape gode fagmiljøer og legge til rette for at nærmeste leder får nødvendige vilkår og muligheter til å lede og iverksette nødvendige forbedringstiltak. Jeg har i foretaksmøtet vist til at det er et ledelsesansvar å sikre at det arbeides målrettet med å videreutvikle en heltidskultur og med å utdanne, rekruttere, beholde og utvikle medarbeidere. Ledelsen og styret har ansvar for å sørge for at styringssystemet fungerer, og for nødvendige forbedringer. Helseforetakene må sørge for nødvendig handlingsrom og verktøy til å evaluere driften. Riksrevisjonen har gjennomført en grundig og relevant undersøkelse av uønsket variasjon i forbruk av spesialisthelsetjenester. Den type variasjon medfører enten at pasienter utsettes for unødvendig risiko, eller at de ikke mottar tjenester de har behov for. Det strider mot prinsippet om likeverdige helsetjenester. Den type variasjon innebærer også at ressursene sykehusene har til rådighet, kan anvendes bedre. Noe variasjon er samtidig ønskelig og kan ha mange årsaker. For eksempel kan det være en forutsetning for å vinne ny kunnskap. Helseforetakene har det siste året jobbet med å vurdere utfasing av behandlinger med lav effekt eller som det finnes bedre alternativer til. Dette arbeidet videreføres. Disse problemstillingene aktualiseres av koronasituasjonen. Mange behandlinger har blitt utsatt av smittevern- og beredskapshensyn. Sykehusene skal nå tilbake til mer normal drift. Da er det særlig viktig at pasientene mottar behandling som er virkningsfull, og som ikke medfører risiko for unødvendig skade. Jeg støtter Riksrevisjonens anbefalinger, og jeg oppfatter at Riksrevisjonen finner at det jobbes med å redusere uønsket variasjon, men at omfanget er for lite, og det er for lite systematikk. I 2020 har jeg bedt helseregionene om å følge opp undersøkelsen med forventning om en mer systematisk tilnærming.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-05:
Dette er et viktig tema som jeg også har bedt helseregionene om å jobbe mye med, og de oppdateringene vi nå har fått fra helseregionene, viser at den arbeidskraftreserven som Riksrevisjonen viser til, i hovedsak er tatt ut. De regionale helseforetakenes egne bemanningsdata viser at gjennomsnittlig stillingsprosent for fast ansatte i alle regioner nå ligger over 90 pst. Forhold som de ansattes rett til å arbeide i redusert stilling, permisjoner av ulike årsaker og de ansattes egne ønsker, f.eks. om å arbeide deltid, er forhold som helseforetakene som arbeidsgiver også må ta hensyn til når de utarbeider bemanningsplaner. Så det har konsekvenser. Men det at gjennomsnittlig stillingsprosent nå er 90 pst., viser at her er det gjort en god jobb i det siste med å bidra til at vi går i den retningen som jeg har stilt krav om, nemlig å skape en heltidskultur.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-05:
Det er riktig at vi har utfordringer knyttet til behov for flere av det en kaller ABIOK-sykepleiere, altså sykepleiere som er spesialister, som jordmødre, helsesykepleiere og ikke minst avanserte kliniske allmennsykepleiere i spesialisthelsetjenesten. Det er også en av årsakene til at regjeringen våren 2019 la fram en plan som ferdig opptrappet vil gi 80 nye ABIOK-sykepleiere i året. Dette er noe vi jobber mye med for å øke ytterligere. Den situasjonen vi er inne i nå, viser også betydningen nettopp av tilgang ikke minst på denne type spesialsykepleiere i sykehusene. Her er det sånn at vi må sørge for at det er tilstrekkelig utdanningskapasitet, og så må helseregionene sørge for at det er tilstrekkelig med praksiskapasitet for å øke rekrutteringen på dette området.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Det var noko feil med systemet i går, som gjorde at eg måtte ta det i dag. Eg vil gjerne fremja eit forslag frå representantane Audun Lysbakken, Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken, Nicholas Wilkinson og meg sjølv om eit julebidrag til arbeidslause. Eg vil be om at saka vert hastebehandla etter forretningsordenen § 39 c.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Mitt spørsmål går til finansministeren. Over hele landet frykter nå arbeidsfolk, servitører, resepsjonister, treningsinstruktører, kokker og andre som jobber i små og store foretak, for at det kan komme en ny ledighetsbølge. De står i den ledighetsbølgen. Den største utfordringen Norge står overfor i dag, er en voksende sosial og økonomisk krise for dem som mister jobben, som er ledige og helt permitterte. Dette var en uventet situasjon da smitten traff. Vi måtte improvisere. Det kom på plass ordninger for kompensasjon. Det var en ordning man ikke hadde prøvd før, så man måtte følge hvordan den så virket. Fra 1. september ble ordningen avsluttet, uten at det lå en ny plan for hva som kunne komme om det kom en ny nedstenging. På oversiktene fra Folkehelseinstituttet i april var det tegnet ganske tydelig at det kunne komme en ny smittebølge på høsten, og den kom også. Bedrifter har måttet vente på støtte, og finansministeren har gjentatt at regjeringen vil komme med økonomiske tiltak som treffer, når det trengs, men gjør det ikke. I dag går bedrifter over ende, også fordi det er lokale smitteverntiltak i kommuner som er særlig utsatte, hvor dette treffer hardt. For mange bedrifter er det nå et spørsmål om å vente til januar. De får ikke støtte fra en skatteetat som er fratatt ansvaret, det skal overføres til Brønnøysundregistrene. Det som tok tre uker i vår å få på plass, har vi altså brukt en hel høst på ikke å ha klart når den neste bølgen kom. Jeg lurer derfor på: Når det ble klart at skatteetaten ikke kunne ha denne rollen, ikke ha dette ansvaret ved en eventuell ny kompensasjon, når begynte regjeringen arbeidet med å få på plass en ny ordning som kunne være treffsikker om og når det kom en ny krise? Den kom også.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Alle disse møtene og dialogene kjenner vi til. Poenget er at ordningen ikke er oppe og går når krisen treffer. Og når kommuner som Oslo og Bergen og omkringliggende kommuner har måttet treffe veldig inngripende tiltak, så treffer de ikke. Hvordan lærer vi av erfaringene fra de ordningene som har vært? Vi har foreslått tiltak underveis for å sikre at det ikke blir misbruk og ikke urettferdighet i måten ordningene blir praktisert på. Vi har ønsket at det skal stilles krav til bedriftene som mottar støtte, at det ikke kommer oppsigelser i perioden de mottar krisestøtte, at det ikke utbetales utbytter, aksjetilbakekjøp eller bonus til ledere og avtale med tillitsvalgte om å bevare jobbene gjennom perioden. Hvilke av disse lærdommene mener finansministeren det nå er grunn til å ta inn i den nye ordningen? Det blir oppfattet som urettferdig at denne ordningen kan komme skjevt ut, ikke treffe dem som trenger det. Vi må lære underveis, vi må tilpasse ordningene. Hvilke av disse kravene Arbeiderpartiet her har stilt, er finansministeren villig til å vurdere for den nye ordningen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det er regjeringens ansvar å velge etat, men jeg synes at når man bytter etat, og den ikke er operativ når krisen treffer, har regjeringen gjort en dårlig jobb i å forberede seg på det. Det er mitt poeng. Men så til dette med hvordan ordningene blir mottatt og er rettferdige. Jeg registrerer at flertallet med Høyre og Fremskrittspartiet i spissen har avvist alle disse kravene om at man under mottak av disse offentlige midlene skal vise tilbakehold, og at det også skal ligge klart i bestemmelsene i regelverket. I dag står det en artikkel i Dagens Næringsliv av NHH-forsker Ole-Andreas Næss. Han har gått gjennom mottakerne av koronastøtte og ser at fem selskaper til sammen har mottatt 1 mrd. kr, like mye som 27 000 småbedrifter. Dette er selskaper som han viser til har det til felles at de ikke har betalt så mye skatt til Norge de siste fem årene, og de 25 selskapene som har fått mest støtte, har fått tre ganger så mye støtte i løpet av seks måneder som de har betalt i skatt de siste fem årene. Spørsmålet er: Treffes de små selskapene som nå blir rammet av de lokale tiltakene, av ordningene? Er dette lærdommer statsråden vil ta inn i praktiseringen av den nye ordningen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Dette tror jeg er viktig for legitimiteten av ordningene og bruken av så mye av fellesskapets midler. Akkurat nå, hvis man skal tilpasse det smittevernsituasjonen, er det jo særlig små foretak i de store kommunene Oslo og Bergen og omkringliggende kommuner som treffes. Det er selskaper som fra før av hadde lite reserver, og som nå har svært lite reserver – det er kort vei til at de går over ende. Virke mener at en av åtte bedrifter kan stå overfor konkurs på grunn av det som er truffet av tiltak i november og desember. For disse bedriftene er det ingen ordninger som er tilgjengelige. Dette er bedrifter som rett og slett kan gå under i påvente av at den ordningen og den etaten som statsråden snakker om, blir operative og har tiltak tilgjengelige. Hvorfor vil ikke statsråden se på ekstraordinære tiltak for akkurat disse bedriftene, som rammes av de mest inngripende lokale smitteverntiltakene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Vi står nå i den største krisen vi har hatt i nyere tid. Det er en global helsekrise som også er blitt en dyp økonomisk krise, og som rammer arbeidsplasser og bedrifter. Regjeringen har vært veldig tydelig hele veien på at vi skal gjøre det som er nødvendig for at Norge skal komme trygt ut av krisen. Ifølge OECD er Norge så langt et av de landene som har kommet best ut av det, både når det gjelder helse og når det gjelder økonomi. Det er riktig at Stortinget sluttet seg til regjeringens forslag om at den gamle kompensasjonsordningen skulle avvikles ved utgangen av august, og da varslet jeg samtidig, i juni, at regjeringen ville sette seg ned med partene i arbeidslivet og diskutere hva behovene ville være utover høsten, og det gjorde vi. Svaret på spørsmålet er at vi startet opp arbeidet i juni. Vi hadde møter med partene i arbeidslivet også på begynnelsen av høsten, og vi ble enig med partene i arbeidslivet om at vi skulle få på plass en ordning som var rettet mot særlig reiseliv, som var den næringen og bransjen som var hardest rammet. Vi jobbet med en ny ordning som skulle være målrettet og tilpasset behovene. Da Norge ble truffet av bølge nummer to, hadde vi nye møter med partene i arbeidslivet og ble enige om at vi skulle ha en bred kompensasjonsordning. Den kommer nå på plass. Den åpner 18. januar, vil ha behandlingstid på to–tre dager, kan motta flere tusen søknader og vil behandle dem raskt, og kompensasjonsgraden er god. Men så er det ikke slik at det er den eneste ordningen for næringslivet. Det er mange andre ordninger – mulighet til å utsette innbetaling av skatter og avgifter, en gunstig lånegarantiordning med 90 pst. statsgaranterte lån – som vi også har tilpasset den situasjonen vi er oppe i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det som er underliggende i representantens spørsmål, er hvilken etat som skal ha ansvaret. Det er regjeringens ansvar. Vi sørger for at vi har en etat som er skodd for å håndtere denne ordningen. Det som er viktig for næringslivet, er at det er en ordning som treffer. Og det kommer den til å gjøre, den må være tilpasset den situasjonen som vi er i. Så er det også slik at en kompensasjon som tar utgangspunkt i omsetningsfall, ikke kan utbetales og beregnes før måneden er slutt. For desember vil det først være i januar at den støtten kan utbetales. Jeg mener at den viktigste lærdommen av ordningene er at ordningene må være tilpasset smittevernsituasjonen. Når vi har strenge smitteverntiltak, er det helt nødvendig og riktig å gi kompensasjon. Når smitteverntiltakene mykes opp, må vi stimulere til aktivitet. Mange av Arbeiderpartiets forslag har vi vurdert. Jeg mener at det vil komplisere ordningene. Jeg mener at de ordningene vi har hatt, har virket godt. Så er det selvsagt slik at det er noen bedrifter som ikke treffes fullt ut, men det vil de heller ikke gjøre med Arbeiderpartiets alternativer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Min holdning er at ting alltid kan gjøres bedre. Gjennom hele denne krisen har vi vært opptatt av at vi må lære underveis. Vi har eksperter som gir oss råd, bl.a. professor Holden. Vi lytter til de økonomiske miljøene, vi har et sterkt fagmiljø i Finansdepartementet, og vi har usedvanlig tett kontakt med partene i arbeidslivet og lytter til deres råd. Så er det vårt ansvar å fatte beslutningene i samråd med Stortinget. Jeg har lest den artikkelen i Dagens Næringsliv. Det er ikke slik at Stortinget har ivret for å ha et lavere tak i de ordningene som vi har fått på plass. Snarere tvert imot har Stortinget påpekt at også store konsern som har mange virksomheter innenfor sin bedrift, må kunne få støtte, og dermed har takene blitt økt. Men jeg mener at vi hele tiden må lære, og derfor utstyrer vi også Innovasjon Norge med et sett av ulike virkemidler for å treffe små og mellomstore bedrifter. Vi har også senket inngangsbarrieren i de kompensasjonsordningene vi har hatt, og som vi har.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er vi åpne for å gjøre. Men Stortinget avviste Arbeiderpartiets forslag i går, og det vil jeg tro er fordi de forslagene bare vil komme på toppen av de andre og gjøre ordningene mer kompliserte, og det vil ta lengre tid å få til utbetalinger. Ingen av Arbeiderpartiets forslag som ble fremsatt i går, ville føre til at pengene kom raskere – de ville snarere kunne komme senere. Vi står nå midt i bølge nr. 2, vi står midt i krisen. Samtidig skal vi være glad for at de siste ukene er det blitt færre arbeidssøkende. Ledigheten er gått ned siste uke, også i Oslo. Jeg deler frykten og bekymringen for mange av de små og mellomstore bedriftene i byer som er sosialt nedstengt og andre steder, men det er ingen av de ordningene som vi nå får på plass, som utelukker de bedriftene. Også muligheten til å utsette skatter og avgifter er viktige ordninger for de bedriftene. For lånegarantiordningen er det et krav om at man måtte gå med overskudd i 2019, men ellers har vi myket den opp, slik at flere skal kunne bli vurdert av sin lokale bank.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Hvor har representanten det fra? Det er slik at i de ordningene som regjeringspartiene har fått til i godt samarbeid med Fremskrittspartiet, skiller man ikke mellom lokale og nasjonale smitteverntiltak. Alle bedrifter vil kunne komme inn i dette. Hvis omsetningen faller med 30 pst. sammenlignet med tilsvarende måned året før, kommer man inn i ordningen, og man kan bli kompensert for 85 pst. av de uunngåelige, faste utgiftene. Det gjelder helt uavhengig av om det er lokale eller nasjonale vedtak. Det representanten snakker om, er ordningen slik den var i våres. Nå har vi lært av ordningen i våres, og vi har fjernet denne forskjellsbehandlingen mellom dem som er nasjonalt nedstengt, og dem som ikke er det. Så vet jeg at det er mange bedrifter, arbeidstakere, ledere og eiere som jobber hver eneste dag for å redde sin bedrift, og det er heller ikke slik at ordningene nødvendigvis treffer absolutt alle. Men vi har gode ordninger, det er mulighet for å komme inn i den kompensasjonsordningen, og det er mulighet for å utsette å betale skatter og avgifter inntil kompensasjonen kommer i januar.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Selvsagt – hvis det er innført strenge lokale tiltak, har det selvsagt konsekvenser for bedriftene. Men mitt poeng er at med den kompensasjonsordningen som nå åpner 18. januar, får man kompensert. Hvis man har et omsetningsfall på 30 pst. sammenlignet med tilsvarende måned året før, kommer man inn i ordningen, og man får kompensert inntil 85 pst. av de faste, uunngåelige kostnadene for november og desember. Så er ikke det den eneste ordningen som vi har stilt opp med. Vi har brukt 130 mrd. kr i år for å bidra til å trygge arbeidsplasser og bedrifter, og ordningene har bidratt til det. Derfor er Norge blant de land i verden som har kommet best ut når det gjelder både helse og økonomi – så langt. Men vi er midt i krisen, og derfor jobber vi hver eneste dag for å tilpasse og få til ordninger som gjør at vi redder bedrifter og arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
La meg først få lov til å takke representanten Limi og Fremskrittspartiet for den konstruktive rollen de har spilt gjennom hele denne krisen, og ikke minst i budsjettet for neste år og krisepakken. Det er ingen tvil om at Fremskrittspartiet har hatt betydelig gjennomslag, og også bidratt til at ordningene har blitt enda bedre. Det gjelder kompensasjonsordningen, det gjelder utsettelse av innbetaling av skatter, og jeg mener at sammen har vi fått til mye, også for verftsindustrien langs kysten vår. Så tror jeg nok ikke at Fremskrittspartiet og regjeringspartiene er helt enige når det gjelder avgifter på såkalt grensehandelsutsatte varer. Jeg mener vi nå har funnet et godt kompromiss i budsjettet for neste år, men det er også en avveining mellom avgiftsnivået sammenlignet med Sverige, helseeffekter og også statens inntekter. Så vi skal følge godt med på hvilken effekt dette har for grensehandelen, og også på helsesiden, og så regner jeg med at vi møtes til nye diskusjoner om avgiftsnivået i årene som kommer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Man kan helt sikkert kritisere regjeringen for mye, og jeg mener at man alltid kan gjøre ting bedre, men å si at regjeringen har gjort så lite – vi har altså brukt 130 mrd. kr så langt i krisen. Det er lett å bli fartsblind i bruken av skattebetalernes penger. De ordningene vi har, er romslige, de er gode, og de står seg godt sammenlignet med ordningene til andre land, bl.a. de nordiske. Jeg har tett samarbeid og dialog med andre land, hvor vi også lærer av hverandre. Vi skal lære av hva vi selv gjør, vi skal lære av hvordan det treffer, og vi må lære av andre land og de ordningene de har. Jeg mener at vi har gjort mye nettopp for å hjelpe og støtte de små og mellomstore bedriftene. Det er et sett av ulike virkemidler, jeg har pekt på noen av dem: kompensasjonsordningen, mulighet for å utsette innbetaling av skatter og avgifter, lånegarantiordning med 90 pst. – og også en serie av virkemidler gjennom Innovasjon Norge som også skal bidra til å treffe små og mellomstore bedrifter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er fordi vi mener det er et dårlig forslag. Vi må erkjenne at i alle disse typer virkemidler er det ulike dilemmaer. Jeg mener at vi ikke skal dekke absolutt alle utgifter, vi skal ha ordninger som dekker uunngåelige faste kostnader, samtidig som vi også skal legge til rette for bedrifter til å omstille seg. Hvis vi ser på perioden fra mars og frem til nå, hadde vi et kraftig fall i mars og april, og så har vi hatt en vekst i norsk økonomi i Fastlands-Norge fra mai og til og med oktober. Nå er det om lag nullvekst, og det kan komme til å vare en god stund. De ordningene vi har, er godt tilpasset situasjonen vi nå står i. Kompensasjonsordningen som åpner i Brønnøysundregistrene 18. januar, er bedre enn det vi hadde i lange perioder med den gamle kompensasjonsordningen. Så må vi også legge til rette for at bedriftene får incentiver til omstilling der hvor det er mulig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Representanten viser til det jeg orienterte Stortinget om i juni. Den ordningen vi hadde gjennom skatteetaten, fungerte godt, den var målrettet, men den var kun ment å virke i noen få måneder. Vi forlenget den ut august. Skatteetaten har brukt, bruker fortsatt og vil også til neste år bruke store ressurser på etterkontroll av søknadene. Hvis man skulle ha laget en ny ordning i skatteetaten, ville det også tatt tid å få den opp igjen, for det ville vært en annen tilpasning enn vi har nå. Det er regjeringens ansvar å ta stilling til hvilken etat man skal bruke. Jeg mener det ville vært uforsvarlig å gå videre med skatteetaten. Skatteetatens hovedansvar er å kreve inn skatt, kontrollere skatt og drive kamp mot skattekriminalitet. Det trodde jeg også SV var opptatt av. Min vurdering, som ansvarlig for skatteetaten, er at det ikke er riktig. Derfor har vi flyttet det til Brønnøysundregistrene. Ordningen for næringslivet vil være ganske lik, og det må være det aller viktigste.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Den beskrivelsen som representanten Gjelsvik gir av usikkerhet for bedrifter, arbeidstakere og lokalsamfunn, deler jeg fullt ut. Det er ingen tvil om at det er en usedvanlig krevende situasjon for veldig mange. Det skyldes at vi er truffet av en global pandemi og en økonomisk krise som er uforutsigbar. De økonomiske tiltakene vi iverksetter, må være tilpasset smitteverntiltakene. I perioder hvor vi har strenge smitteverntiltak, er hele poenget å holde aktiviteten nede. Da er det riktig å kompensere bedriftene. Men etter hvert som smitteverntiltakene blir mindre omfattende, slik de ble i mai, juni, juli og utover høsten, da også den økonomiske veksten tok seg opp, er det ikke noe poeng å kompensere alle bedriftene veldig bredt. Da må vi legge til rette for vekst, utvikling og omstilling. Slik er det også nå: Hvordan situasjonen blir utover vinteren, er ikke helt lett å forutsi. Derfor planlegger vi for ulike scenarioer. Vi har startet planleggingen for lengst for hva som skal komme etter februar. Grunnen til at det ikke kom på plass i den første runden, er at man skal sammenlikne med omsetningsfall, og i mars 2021 er det ikke så veldig lett å sammenlikne med omsetningen i mars 2020, for da var vi rett inne i krisen. Tiltakene kommer til å vare så lenge som krisen varer. Det er budskapet. Men de verktøyene vi bruker, må være tilpasset smitteverntiltakene. Derfor er det et veldig tett samarbeid mellom helseministeren, meg, næringsministeren og arbeids- og sosialministeren. Vi jobber tett sammen, fagmiljøene jobber tett sammen, nettopp fordi tiltakene må spille på lag. Det er smitteverntiltakene og helsen som kommer aller først.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
I denne krisen har vi lagt stor vekt på å lytte til partiene i Stortinget, men jeg er veldig glad for at vi ikke lyttet til Senterpartiet i diskusjonen om støtte til flyselskap. Det ville vært en støtte som gikk ut av landet og til «private equity»-selskaper helt andre steder i verden. Så også i en krise må man puste med magen. Også i en krise må man tenke litt lenger frem. Det vi gjør, er at vi planlegger ut ifra ulike scenarioer. Vi planlegger for at det kan gå verre. Da har vi tiltak som kommer på plass, og tiltakene kommer til å vare så lenge krisen varer. Men det kan også hende at smittetiltakene kan lempes på utover våren når vaksinene kommer. Da er tiden inne for å legge til rette for aktivitet og omstilling. Som sagt: Når man ser på OECDs vurderinger, er Norge blant de landene som har kommet best ut når det gjelder både helse og økonomi så langt. Så noe riktig må vi i hvert fall ha gjort i krisehåndteringen så langt i denne pandemien.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er kanskje en liten overdrivelse når representanten sier at det ikke har skjedd noe som helst. La meg bare minne om at det er blitt gitt midler til både ulike kredittordninger og ikke minst rutekjøp, hvor Fremskrittspartiet også bidro i budsjettet for 2021 til at det blir ytterligere økning i rutekjøpene for neste år. Det er et viktig tiltak, først og fremst for folk som bor i Norge, å sørge for at flyene går når det er behov. Det er viktig for næringslivet vårt. Derfor har vi lagt stor vekt på nettopp at det skal være midler til rutekjøp, og der har vi funnet gode løsninger sammen med Fremskrittspartiet. Så har vi sagt at vi skal komme tilbake til situasjonen i luftfarten på nyåret, og jeg mener at regjeringen gjør klokt i å bruke den tiden, nettopp fordi vi må ha tiltak som virker. Det er ikke slik at bare fordi man sier at det er norsk, så virker det i Norge. Vi må være trygge på at virkemidlene faktisk virker for det formålet som vi har tenkt å oppnå.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Jeg vet ikke om det har vært noen liten skrift. Den har i hvert fall vært stor nok til at jeg har kunnet lese den. Pakkene mener jeg har vært gode, de har vært innholdsrike, og partiene i Stortinget har bidratt. Jeg mener at det har vært viktig. Særlig i den første delen av krisen var det et veldig viktig poeng i seg selv at regjering og storting sto sammen, og vi lyttet også og tilpasset ordningene til de ulike forslagene som kom fra partier i Stortinget, også fra Senterpartiet. Senterpartiet har spilt en viktig rolle i mange av de forhandlingene som har pågått i Stortinget. Men det er heller ikke noe poeng i seg selv å bruke mest mulig penger. Et råd som jeg fikk fra LO-lederen, som ikke var så vanskelig å følge, var: Pass nå på at du ikke setter statskassen ut på fortauet, slik at det bare er å forsyne seg av den. Vi må også i en krise sørge for at vi stiller krav til ordningene, at det er kontrollordninger på ordningene. Og så er det noen ordninger som det er brukt mye av, og andre som det ikke er brukt fullt så mye av.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
La meg i hvert fall si at det ikke er helt uaktuelt, men jeg mener at det er et typisk eksempel hvor det er viktig å tenke gjennom – jeg holdt på å si – både fordeler og ulemper. Jeg tror vi alle skal erkjenne at det er noen dilemmaer også med lengden på permitteringsordningene. Vi forlenget permitteringsordningen til 52 uker fordi det var et sterkt ønske først og fremst fra partene i arbeidslivet, som vi har et veldig tett samarbeid med, men også fra Stortinget, som vi lyttet til. Så er det riktig at mange har stått i permittering i ett år når vi kommer til mars. Det skjønner jeg skaper en usikkerhet, men det er også en utfordring når man har vært utenfor arbeidslivet i ett helt år, så vi må tenke gjennom om det er det riktige virkemiddelet å gi en ytterligere utsettelse, eller om det er andre typer virkemidler som vil være bedre for den gruppen. Vi er åpne for den diskusjonen, og da skal vi lytte til ulike parter, særlig partene i arbeidslivet, men vi må diskutere ulike virkemidler og være åpne for dilemmaene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Jeg tror det er klokt at man i en krise som vi står i nå, ikke minst i krisehåndteringen, både erkjenner dilemmaer og er åpne for nye vurderinger. Det har vi også sett i løpet av denne krisen, det finnes ikke noe fasitsvar, men gjennom god dialog og ikke minst ved å lytte til ulike fagmiljøer kan man finne ganske treffsikre løsninger. Mitt poeng da jeg sa det jeg gjorde om permitteringsordningen, var å være veldig tydelig på at her må vi ha en diskusjon, og man må også se at det er både fordeler og ulemper. Når det gjelder ordningen for selvstendig næringsdrivende, vet jeg at noen partier ønsker at det skal være en varig løsning. Det mener vi at det ikke skal være, nettopp fordi at hvis ikke man betaler inn til folketrygden, skal man heller ikke ha de samme rettighetene. Det er en ordning som har betydelige svakheter. Det har vært grunnen til at vi har vært tilbakeholdne. Nå har vi forlenget den til februar, og de som er i den gruppen, har også tilgang til en del andre ordninger, både innenfor kultur og innenfor kompensasjonsordningen som kommer. Vi har ikke nå tatt endelig stilling til hvordan det skal være etter februar, men planen er at den da skal fases ut.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er riktig at den kompensasjonsordningen vi hadde i vår og vi har nå, ikke er tilpasset luftfarten. Derfor har vi også signalisert at vi skal vurdere situasjonen for luftfarten. Noe har vi fått på plass i et godt samarbeid med Fremskrittspartiet, og vi har også en avtale om at vi skal komme tilbake til dette spørsmålet på nyåret, så det arbeidet er godt i gang. La meg bare legge til at jeg er helt enig i at i tillegg til å puste med magen, er det viktig også å bruke hodet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er ikke et problem at vi har mye privat kapital i Norge. Vi skal være glad for at det ikke bare er statlig kapital. Det er også et viktig spørsmål når vi snakker om maktfordeling og demokrati, at vi har en balanse mellom en rik stat og en sterk privat sektor. Men jeg er enig i at det er et problem hvis det blir for få. Jeg er opptatt av maktspredning. Derfor har vi lagt til rette for at også ansatte kan kjøpe rabatterte aksjer i egen bedrift og da kan bli medeier i egen bedrift og virksomhet. Det mener jeg er et viktig tiltak. Ellers til spørsmålet om ulikhet, og om det handler primært om fattigdom: Jeg mener at det handler mye om utdanning. For vi vet at hvis vi ikke lykkes med å gi alle et godt grunnlag gjennom utdanning og at flere fullfører videregående skole, vil forskjellene øke. Derfor er kanskje det aller viktigste tiltaket for å bevare et samfunn med små forskjeller og høy grad av tillit at vi har et godt utdanningssystem, at vi sørger for at elevene i enda større grad fullfører videregående skole, at de får et fagbrev som gjør at man kan gå ut i arbeidslivet, eller at man får mulighet til å studere videre og derigjennom også komme ut i jobb. Så det er et av de aller viktigste virkemidlene for å bevare et samfunn med små forskjeller, i tillegg til mange andre tiltak som regjeringen iverksetter, som forbedret barnetrygd og målrettede ordninger slik at alle kan delta i barnehage og i skolefritidsordning. Så vet jeg at SV er veldig opptatt av formuesskatt, men jeg mener at det ikke er det viktigste verktøyet for å bevare små forskjeller. Det er tvert imot at man gir alle muligheter til å delta og bidra i arbeidslivet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Nå er det ikke bare i det området at man finner dem som ligger høyest på denne listen. Det så vi på listen i går; det gjelder også distriktskommuner, bl.a. knyttet til lakseoppdrett og annet. Og det skal vi være glad for, at man har sterke kapitalmiljøer ulike steder i landet vårt. Den listen som kom i går, var for 2019, altså før krisen. Erfaring med andre kriser er at forskjellene blir mindre, rett og slett fordi børsverdien faller. Så hvis den eneste parameteren på små forskjeller er at man klarer å få ned formuene til dem som har mest, er jo en økonomisk krise verktøyet – for å ta resonnementet fullt ut. Arveavgift er heller ikke svaret på dette, for det vi så den gangen man hadde arveavgift, var at de aller rikeste klarte å organisere seg rundt arveavgiften. Arveavgiften traff folk flest. Det er grunnen til at regjeringspartiene, og jeg tror også flere, mener at det er galt å gjeninnføre en arveavgift.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-09:
Det er jo ikke riktig. Hvis man ser på de skattelettelsene vi har gitt, har en betydelig andel gått til å sette ned skatt på inntekt. En familie har i dag 14 000 kr mindre i skatt enn om det rød-grønne skattenivået hadde blitt videreført. Vi har prioritert reduksjon i selskapsskatten, som er viktig for bedriftene, for at vi skal ha et konkurransedyktig næringsliv. Vi har prioritert reduksjon i inntektsskatten, slik at det skal lønne seg å jobbe. Og ja, vi har også redusert skatten på arbeidende kapital, fordi vi mener at vi skal bygge opp under norsk eierskap i norske bedrifter over hele landet. Så er det ikke slik at det bare er skatt som er viktig for næringslivet, det er mange virkemidler: forskning, utvikling, infrastruktur – et sett av virkemidler som er viktig for at vi skal ha god vekst i norsk næringsliv.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Hovedproblemet er at det ikke er – skal vi si – treffsikkert nok, det som er lagt fram fra regjeringen. Det er mange bedrifter som ikke treffes. Et veldig godt eksempel på det er at når en fatter lokale smitteverntiltak som er ganske inngripende, og som betyr at bedriftene relativt sett får betydelig nedgang i omsetning, får de ikke kompensert for det gjennom den ordningen som regjeringen har lagt fram. Det er et hovedproblem, og det har Arbeiderpartiet påpekt gjennom et forslag som vi fremmet i går, som ikke er avvist ennå, men som det skal stemmes over i morgen. Det handler om at vi må kompensere også for lokale smitteverntiltak, fordi man rammes. Jeg står her med forskriftene når det gjelder korona i Drammen, hvor f.eks. serverings- og skjenkesteder som serverer alkohol, ikke får lov til å servere alkohol. Det er klart at når en fatter et slikt lokalt vedtak, betyr det betydelig redusert omsetning for de bedriftene som er i Drammen. Men de får ikke kompensert for det fordi regjeringens forslag ikke tar hensyn til nettopp lokale smitteverntiltak. Da er mitt spørsmål: Hvorfor vil ikke regjeringen legge til rette for at også lokale smitteverntiltak blir kompensert for?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-12-09:
Det er ganske fantastisk å høre en finansminister som ikke vedkjenner seg problemet med at lokale smitteverntiltak som blir iverksatt, får en direkte konsekvens. Jeg spør: Er det forskjell på å drive et serverings- og skjenkested i Drammen kontra f.eks. i Skien? Er det det? Selvfølgelig er det det, for i Drammen har de måttet ha inngripende tiltak, men de får ikke kompensert for det. Det er det som er problemet. Jeg spør: Vil finansministeren vedkjenne seg at det er utfordringer knyttet til lokale vedtak som får direkte konsekvenser for bedriftene, og som de ikke får dekket opp gjennom den kompensasjonsordningen som er foreslått? For det er vesentlig forskjell mellom der en faktisk må gjøre sånne lokale vedtak, kontra der en ikke må gjøre det.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
I forhandlingene med regjeringspartiene har Fremskrittspartiet fått betydelig gjennomslag for å styrke den generelle kompensasjonsordningen, både med hensyn til kompensasjonskrav og maksbeløp. I tillegg har vi fått regjeringspartiene med på en stor avgiftsreduksjon. I særdeleshet gjelder dette grensehandelsutsatte varer, hvilket er viktig for å styrke norske arbeidsplasser. Så gjenstår det å se effekten av dette når vi kommer over i en normalsituasjon. Avgiftsreduksjoner er viktig nå i krisen, men er kanskje først og fremst viktig for grensehandelen, for å begrense den, når vi er over i en mer normal situasjon, og grensene åpnes. Så effekten gjenstår å se. Kanskje er dette bare en start. Da er spørsmålet mitt til finansministeren: Er regjeringen og finansministeren beredt til å gjøre enda mer på avgiftssiden hvis det viser seg nødvendig for å styrke sysselsettingen i Norge og norske arbeidsplasser?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Jeg vil litt tilbake til luftfarten. Finansministeren sa at også i en krise må man puste med magen, og jeg vil legge til at man i tillegg må bruke hodet. I løpet av høsten er det gitt mange fagre løfter til både selskapet Norwegian og luftfarten generelt. Da tror jeg det er behov for å oppklare en misforståelse, for ifølge den informasjonen vi får fra luftfarten, altså fra næringen selv, vil ikke den generelle kompensasjonsordningen treffe dem, fordi flyselskapene har en helt annen kostnadsstruktur. De har ikke husleie, renovasjon og strømutgifter som kanskje en butikk eller tilsvarende har. Derfor vil jeg for det første be finansministeren bekrefte at det er riktig, at den generelle kompensasjonsordningen ikke treffer luftfarten, og i tillegg også bekrefte at det nå jobbes med en egen kompensasjonsordning, som er i henhold til det Fremskrittspartiet ønsker, og som vi har bedt regjeringen komme tilbake med til Stortinget.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Dette er den perfekte stormen for dei store kapitalsterke miljøa som er i stand til å kome seg gjennom denne tøffe tida. Det einaste som står i vegen for det, er eit stortingsfleirtal som er villig til å gjere det som skal til, slik at små og mellomstore bedrifter kjem seg gjennom denne tida. Det stortingsfleirtalet finst ikkje, det kjem for seint. Vi er snart på slutten av den perioden som regjeringa sjølv har føreskrive, vi har enno ikkje ei ordning på plass, og det er for lite, det er nesten ingen – i alle fall veldig få – utgifter ein faktisk får dekt. I heimbyen min, Tromsø, som er stor på både reiseliv, fiskeindustri og uteliv, er det no 50 pst. auke i konkursar. Bølga kjem til å kome, og vi er berre så vidt i gang med vinteren, som kjem til å bli tøff for mange. Kvifor gjer regjeringa så lite for å hjelpe dei små og mellomstore bedriftene gjennom stormen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Vi kjenner til alle desse ordningane, og det gjer også næringslivet som no er ramma. Dei har sett på dei, og det dei fortalde oss, var at enkelte ikkje får dekt noko, nokre får berre 10 pst., nokre får 20 pst. Nokre er så heldige at dei kanskje får 40 pst. av utgiftene sine dekt, dette samtidig som rekningane kjem strøymande på. Ei utsetjing er ei utsetjing, ein må uansett betale på eitt eller anna tidspunkt. Da står vi på kanten av det som kan bli eit konkursras med stor arbeidsløyse, som ville vere heilt unødvendig dersom ein hadde hatt eit stortingsfleirtal som var villig til å gjere det som skal til for å redde sunne bedrifter gjennom stormen vi no er inne i. Det har ikkje regjeringa gjort når ein har fått på plass så svake verkemiddel. Kvifor er f.eks. den ordninga vi har no, svakare enn den vi hadde før sommaren – når vi no går inn i ein enda tøffare vinter med ein enda tøffare situasjon? Det er ingenting på lønskompensasjon, ingenting på dagpengar. Spørsmålet er framleis ope: Kvifor støtter f.eks. ikkje regjeringspartia forslaget vårt, forslaget frå SV, om at ein skal dekkje reelle utgifter, altså omsetninga til bedriftene, og fallet dei har hatt der?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Vi har i flere runder spurt regjeringen og finansministeren om hvorfor den reviderte kompensasjonsordningen for bedriftene ikke kunne komme på plass tidligere, og hvorfor det var så avgjørende å flytte den fra skatteetaten til Brønnøysundregistrene, med de forsinkelsene og kostnadene det innebærer. I et tidligere svar til Stortinget har finansministeren understreket at dette har handlet om skatteetatens mulighet og kapasitet til å drive kontroll og innkrevingsaktivitet, og at det at skatteetaten har hatt dette ansvaret, vil medføre vesentlige konsekvenser i form av tapt skatteproveny. Det er jo alvorlig. Likevel kutter regjeringen og Fremskrittspartiet 20 mill. kr fra skatteetaten i budsjettforliket, pluss et kutt på 6,7 mill. kr i ABE-kutt. Skatteetaten har nå en portal oppe å stå som tar imot endringer i søknader fra mars til august i år, og en portal som tar imot revisorbekreftelser. Kan statsråden svare på hvorfor denne ikke kunne vært brukt til å ta imot nye søknader nå? Og hvor lang tid ville det tatt for skatteetaten å rulle den ut og motta søknader i skatteetaten hvis vi bestemte oss for det i dag?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Vi tenker på oss selv som et likt folk og et likt samfunn, men realiteten er at forskjellene i Norge er større enn det vi liker å tenke på, og utviklingen går i feil retning og forsterkes av den økonomiske krisen som vi i dag står i. Ulikhetene i formue har økt mer i Norge enn i mange andre land. Vi ser nå at vi har like høy formuesulikhet som i Storbritannia, vi har større ulikhet i formue enn land som Spania og Frankrike. Da regjeringen i 2019 la fram en stortingsmelding om ulikhet, viste stortingsmeldingen at forskjellene øker. Det skyldes i hovedsak at de rikeste drar ifra oss resten. Likevel prøvde regjeringen da å framstille ulikhet som utelukkende et spørsmål om fattigdom. Fattigdom er selvsagt en del av ulikhetsbildet, men det er fortsatt bare en del av bildet. Skal man virkelig redusere fattigdommen, må man også ta tak i ulikhetene i samfunnet til dem på toppen. Når de rikeste får en større andel av inntektene og formuene i Norge, øker de også sin politiske makt. Selv om det er et mindretall i Norge som betaler formuesskatt, har regjeringen brukt milliarder på å senke den, til tross for at det ikke er mulig å påvise at det har hatt noen positiv effekt på økonomien som helhet. Det er også langt større politisk oppmerksomhet om formuesskatten enn om barnetrygden, som vi vet er avgjørende for å redusere barnefattigdommen. Debatten om ulikhet er altså en debatt også om demokrati. Mener finansministeren at det er et problem at det blir stadig flere milliardærer i Norge, og at formue konsentreres på stadig færre hender?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Jeg takker for svaret fra finansministeren. Det er klart at hvis regjeringens strategi for maktspredning, for å spre formue ut på flere hender, er at arbeidere kan kjøpe aksjer, og at man har bedre utdanning, så har den politikken spilt fallitt. For formuen konsentreres på stadig færre hender, og forskjellene øker. Skattelistene for 2019 kom i går, og de viser også at de aller, aller rikeste drar ifra. De 1 pst. rikeste drar ifra, 1 pst. av den ene prosenten rikeste drar ifra, og sånn kan man fortsette. Formuen samles på stadig færre hender, og den går i arv. I skattelistene er nesten 70 av de 100 rikeste arvinger. Det blir vanskeligere og vanskeligere i Norge å komme seg til topps på egen hånd. Vi får familiedynastier. Av de 100 rikeste bor 2 av 3 i Oslo, Asker eller Bærum. De som drar ifra, er arvinger, de er menn, de bor i Oslo-området, og de bor i storbyene. Hvorfor gjør ikke regjeringen noe for å motvirke denne enorme konsentrasjonen av makt og rikdom?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-09:
Det er interessant hvordan regjeringen alltid snakker om at et børsfall i økonomisk krise kommer til å redusere forskjellene. Man er gjerne mest bekymret for nettopp dem som sitter med store aksjeformuer, i en økonomisk krise. Men vi ser jo at det er de som har minst, som rammes hardest økonomisk, det er ikke bare de som nå har formue på børsen – børsen går for øvrig strålende for tiden. Det er de med lavlønnsyrker som rammes hardest og helsemessig av den krisen vi står i. Det er de som er permittert, de som har mistet jobben. Så har vi nå fått en endelig dom over Erna Solbergs skattereformer på vei inn i det som blir et valgår. Den viser at høyresidens retorikk om at skattekuttene som regjeringen har gjennomført, hjelper nordmenn flest, bare er tull. Skattekuttene har i all hovedsak gått til folk med formue, særlig dem med store formuer, og folk flest har fått betydelig mindre beløp i forhold til de store skattegavene til dem med mest. Hvorfor har regjeringen prioritert å gi landets rikeste de aller største skattekuttene?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Mitt spørsmål går til helseministeren. Fremskrittspartiet har hele tiden påpekt at regjeringen burde ha satt inn effektive tiltak for å hindre importsmitte før den kraftige økningen kom i oktober. Vi har derfor foreslått en obligatorisk koronatesting på grensen. Regjeringens alternativ til dette virker å være karantenehotell. Men hvor treffsikker er egentlig den ordningen? Tiltaket er ment å sikre god etterlevelse av karantene for de menneskene som ikke har et egnet sted å gjennomføre karanteneplikten. Regjeringens regler sier nå at hvis du har bostedsadresse i Norge og eier din egen bolig, kan du ta karantenen der. Men hvis du leier en bolig, eller hvis du skal låne en egnet bolig av familien du skal besøke, holder det ikke. Du får heller ikke lov til å ta karantenetiden sammen med kjæresten du kom hit for å besøke. Da må du først bo på et karantenehotell i ti dager og betale 5 000 kr for det. Det er for meg uforståelig, og det er det for mange. Ikke engang Folkehelseinstituttet støtter regjeringens regler for karantenehotell og sier rett ut i høringsbrevet at skillet som er oppstått, ikke er smittevernfaglig begrunnet. Folkehelseinstituttet mener de nye reglene om karantenehotell ble innført for raskt, og at ordningen har fått en rekke utilsiktede konsekvenser. Nå har EUs tilsynsorgan ESA kontaktet norske myndigheter for å få vite mer om ordningen med karantenehotell. Jusprofessor Graver har kritisert regjeringen for ikke engang å ha hjemmel for å kunne innføre denne ordningen med karantenehotell, og i går rykket statsminister Erna Solberg ut og sa at hun ville rydde opp. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Hvordan synes han selv dette går?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-09:
Ordningen med karantenehotell skaper utvilsomt forvirring og frustrasjon hos mange, og mange ser rett og slett ikke hva den reelle forskjellen er når man sitter i karantene, så lenge man ikke er i kontakt med andre. Jeg har den siste tiden fått en rekke henvendelser fra privatpersoner som er frustrert når det nå nærmer seg jul. For Hanne, som er norsk statsborger, leier en leilighet i Norge og jobber i Oslo, ble det alt annet enn en hyggelig affære å besøke barna sine i København, for det resulterte i at da hun kom tilbake til Norge, måtte hun bo på karantenehotell framfor å gjennomføre karantenen i sin egen leilighet. Manuela gleder seg nå til å få besøk av foreldrene sine i Tyskland. De har ikke møttes på ti måneder, men foreldrene får ikke lov til å gjennomføre karantenetiden sammen med sine barn. De må bo på dette karantenehotellet. Hvorfor har statsråden i så lang tid stått fast på denne innretningen av karantenehotell til tross for alle innvendingene som har kommet underveis? Vil statsråden rydde opp i dette nå før jul?
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Det er ingen tvil om at innføringen av karantenehotell har vært viktig for å redusere risikoen for importsmitte. Det er også noe som bekreftes av både Folkehelseinstituttet og Helsedirektoratet i den rapporten som representanten viser til. Som representanten er inne på, ble dette tiltaket innført i løpet av veldig kort tid, og det var også helt nødvendig fordi det var på det tidspunktet Norge sto i begynnelsen av den andre smittebølgen. Utover den smittespredningen som skjedde i landet, var det risiko knyttet til importsmitte. Derfor ble det innført en rekke tiltak etter anbefalinger fra helsemyndighetene – både innføring av krav om negativ test ved ankomst og innføring av karantenehotell for å sikre bedre etterlevelse av karantenereglene. Karantenereglene for dem som kommer fra land med høy smitte, er noe av det aller viktigste vi har for å hindre spredning av smitte. Testing vil ikke være et alternativ til karantene. Det er utrolig viktig at en er veldig bevisst på det. Vi har hele veien sagt at vi kontinuerlig er åpne for å justere reglene knyttet til karantenehotell. Det gjorde vi også veldig raskt etter at reglene ble innført, f.eks. gjorde vi unntak for studenter i Norden. Vi jobber nå med ytterligere justeringer av reglene. Statsministeren pekte på noen av de områdene som vi nå jobber med, bl.a. dette med forskjellen på eie og leie. Jeg kan forstå at det kan virke ulogisk at en ikke kan ha karantene på besøk f.eks. hos en kjæreste, men de fleste av oss har ikke hus eller leiligheter som er lagt til rette for at vi kan la andre bo der og klare å holde stor avstand, f.eks. med eget toalett, med egen mulighet til å lage mat, osv. Det som er viktig i denne situasjonen, er jo nettopp å sikre at en har mulighet til å holde god avstand når man er i karantene.
Bent Høie (Høyre), 2020-12-09:
Som vi har varslet, vil vi komme med justeringer av reglene for karantene ganske raskt, men det er viktig for meg å understreke at det ikke betyr at alle de eksemplene som representanten her trekker opp, nødvendigvis blir ivaretatt av dem. Kommer man til Norge på besøk, vil ikke hjemmet til noen andre være et egnet karantenested. Det er rett og slett fordi man da sannsynligvis må dele bad og kjøkken med dem en er på besøk hos. De færreste av oss har hus som gjør at vi kan tilby folk på besøk en mulighet til å holde god avstand hele veien gjennom ti dager. Da vil nettopp karantenehotell være et viktig virkemiddel for å sikre at det faktisk er mulig å etterleve kravene til karantene.