Beate Heieren Hundhammer (Høyre), 2009-02-26:
Framtiden til store industribedrifter og hundrevis av arbeidsplasser i Halden er avhengig av at norske og svenske myndigheter sammen finner en løsning for å utbedre skipsleden inn til Halden. Problemstillingen er akutt. Skip som bygges og brukes til frakt, blir stadig større. Grensen for hvor store skip som kan gå inn fjorden til Halden, er nådd, og stadig oftere må skip søke om dispensasjon for å få lov til å gå inn. Omlastinger og begrensninger i tilknytning til størrelsen på skip vil føre til både lengre transporttid og høyere kostnader – faktorer som raskt vil kunne svekke konkurranseevnen til bedriftene, med den konsekvens at framtidige kontrakter og arbeidsplasser vil kunne gå tapt. Fremskrittspartiet har ved representantene Sortevik, Gåsvatn, Fostervold, Leirstein og Giltun fremmet forslag om at Regjeringen må foreta de nødvendige konsekvensutredninger og sikre et beslutningsgrunnlag som trengs for å tilfredsstille norske og svenske krav, slik at nødvendige utbedringer kan gjennomføres i farleden i Ringdalsfjorden inn til Halden havn. Det er en enstemmig transport- og kommunikasjonskomité som i sin innstilling uttrykker stor forståelse for de utfordringer terskelproblematikken i Ringdals-/Iddefjorden skaper for bedrifter som er avhengig av sjøveien til transport. Likeledes ser komiteen at det er nødvendig, både av sikkerhetsmessige grunner og for å få muligheten til å benytte større skip til transport, å utbedre skipsleden inn til Halden slik at store industribedrifter kan sikres utviklingsmuligheter og konkurranseevnen. For øvrig tilrår komiteens flertall at forslaget vedlegges protokollen. Terskelproblematikken i Ringdalsfjorden er ikke ny, heller ikke her i Stortinget. Blant annet har representanten Engeset fra Høyre to ganger tidligere tatt opp saken. Saken har engasjert flere partier og representanter tidligere, nettopp fordi en løsning på terskelproblematikken er så avgjørende for bedriftene i Halden, med hjørnesteinsbedriftene Nexans AS og Norske Skog Saugbrugs i spissen. Da har det vært nødvendig å ta opp saken for å etterspørre hva som gjøres fra Regjeringens side. For det er utvilsomt Norge som må sitte i førersetet. Det er norske industrielle interesser som står på spill, og det er norske myndigheter som må ta initiativ overfor Sverige for å få forståelse for at det snarlig trengs en utbedring og for å komme fram til konkrete løsninger som er akseptable for både norske og svenske myndigheter. En utbedring av farleden til Halden vil utvilsomt være positivt for industrien og arbeidsplassene. Imidlertid vil en utbedring kunne føre til negative miljømessige konsekvenser. Frykten for dette er også årsaken til at svenske miljømyndigheter ikke har ønsket å gjøre noen fysiske inngrep i Iddefjorden. Det er en selvfølge at utbedring av farleden må gjennomføres på en mest mulig skånsom måte for miljøet. Ingen ønsker store og kanskje uopprettelige negative konsekvenser for miljøet. Derfor har Norge, både for miljøets og for bedriftenes skyld, den største interesse av å finne gode miljøvennlige løsninger. Nettopp på dette feltet har mye endret seg siden konsekvensanalysen ble gjennomført i 2002. En av de største miljømessige konsekvensene man fryktet, var ved fjerning av masse og sprengning. Imidlertid har det siden den gang blitt utviklet ny teknologi, som trolig gjør det mulig å fjerne nødvendig masse uten å bruke sprengstoff. Med hensyn til svenskenes frykt for spredning av forurensning langs svenskekysten har Ringdalsfjorden gjennomgått store forandringer. Fra å være en biologisk død fjord er fjorden igjen blitt en levende fjord takket være opprydning, rensetiltak og endret industriproduksjon. Jeg tviler ikke på de gode intensjoner i denne saken, og snart vil vi få svaret på om det kommer noe mer, i NTP. Høyre forventer at statsråden og Regjeringen har kontinuerlig trykk på denne saken. Siden siste runde er det også kommet en ny regjering i Sverige. Kanskje ser de annerledes på den. Uansett må den norske regjering ha en aktiv holdning overfor Sverige. Fremskrittspartiet og Høyre og også Kristelig Folkeparti og VenstreRettet til forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre i et senere innlegg, se side 2176. står sammen om forslag til I, som er inntatt på side 2 i innstillingen. Videre er det kommet fram at prosjektet, som tidligere har inngått i nasjonalt planverk, krevde såpass store ressurser at Fiskeri- og kystdepartementet stoppet arbeidet i 2003. De samme fire partiene fremmer derfor også forslag om at Regjeringen sørger for «at tiltaket blir prioritert og at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget på egnet måte dersom det er behov for ekstrabevilgninger til å foreta de nødvendige utredninger, sikre beslutningsgrunnlag og gjennomføre de nødvendige utbedringene.» Til slutt vil jeg fremme forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, som er inntatt på side 2 i innstillingen.Rettet til forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre i et senere innlegg, se side 2176.