Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2011-11-22:
La meg takke utenriksministeren for en grundig redegjørelse. Krisen i EU går fra vondt til verre. Mye skyldes euroen, som både har medvirket til krisen og gjort det vanskeligere å komme ut av den. Som euromedlem kunne de søreuropeiske landene få billige lån på bakgrunn av Tysklands kredittverdighet. Resultatet ble økende gjeld og utsettelse av nødvendige reformer i arbeidsmarkedet og i produktmarkedene. Med finanskrisen kom problemene fram i lyset – og nå er gjeldskrisen et faktum. For å komme ut av krisen må de kutte i offentlige utgifter og øke skatteinntektene. Da trengs økonomisk vekst. Men med euroen som felles valuta får ikke de kriserammede landene fordelen av fallende valutakurs, noe som kunne gitt dem mer konkurransedyktig eksport og mulighet for ny vekst. Euroen hindrer dette. Hellas er hardest rammet. Det er dypest sett urettferdig at vanlige folk skal ta regningen i form av arbeidsledighet og sosial nød, mens banker som har lånt Sør-Europa uansvarlig mye penger, skal få igjen hver euro. Derfor er gjeldsnedskrivningen bra, men den burde ha kommet for over et år siden – og kanskje er den for liten. Kontrasten til Island er sterk. Island slo i praksis seg selv konkurs raskt. Den islandske kronen falt kraftig i verdi. Dermed har islendingene fått mer konkurransedyktig eksport og reiseliv, og de har nå en langt lavere arbeidsledighet enn Irland og de søreuropeiske landene. I denne debatten har vi sett at representanter for både Høyre og Arbeiderpartiet som tidligere har vært opptatt av å snakke ned EØS-avtalen, nå snakker den opp. Det synes jeg er bra. Også mange på den norske nei-siden bør tenke seg om. Jeg tenker da på dem som tror det finnes rosenrøde og lett tilgjengelige alternativer til EØS-avtalen. Det gjør det ikke. Norske bedrifter er avhengig av markedsadgang til sitt desidert viktigste eksportmarked på linje med sine konkurrenter. Det krever tilpasninger fra alle land som er med, også Norge. Noen peker på den handelsavtalen Sveits har med EU. Men også Sveits må gjøre krevende tilpasninger for å få markedsadgang. Det er urealistisk å hevde noe annet. EØS-avtalen er ikke perfekt, men den har vist seg å være et bærekraftig nasjonalt kompromiss. Avtalen gir oss markedsadgang og en mulighet til å reservere oss mot saker som strider mot våre interesser, hvis vi har tilstrekkelig politisk vilje til det. Det er nå et overveldende nei-flertall i folket. Men de på nei-siden som nå bruker dette som springbrett til å blåse i gang en kamp mot EØS-avtalen, spiller politisk hasard. Deres linje vil skape økonomisk usikkerhet for norske arbeidsplasser – og politisk usikkerhet kan bare gagne tilhengerne av medlemskap i unionen. Nei-flertallet forvalter vi best ved å slå ring om EØS-avtalen. Norge har siden EØS-avtalen ble inngått, hatt et unntak som har hjemlet at «særskilt rettede tv-sendinger» – sendt f.eks. fra Storbritannia mot norsk publikum – kan underlegges samme forbud mot alkoholreklame som norske tv-sendinger for øvrig. Utenriksministerens redegjørelse er blitt tolket som om regjeringen nå er villig til å gi opp denne unntaksklausulen. Det vil etter Kristelig Folkepartis syn i tilfelle være både forhastet og uheldig. Jeg håper at utenriksministeren kan bekrefte at regjeringen ikke vil oppgi forbudet mot alkoholreklame i slike rettede tv-sendinger mot Norge. Dersom utenriksministeren ikke kan bekrefte det, vil jeg i det minste be om at regjeringen ikke gir opp dagens unntak før den gjennom forhandlinger har lyktes med å få på plass bilaterale avtaler som sikrer realiteten i dette, slik at tv-sendinger ikke inneholder alkoholreklame – heller ikke de rettede tv-sendingene. Det finnes ingen hastegrunn til å skape en mellomperiode med fritt fram for rettede tv-sendinger med alkoholreklame. Det kan i verste fall undergrave soliditeten i vårt nasjonale forbud mot reklame på norsk tv for øvrig. EU-kommisjonen har nylig fastslått at unionens myndigheter skal få hjemmel for å innføre grensekontroll langs Schengens yttergrenser, dvs. også i Norge. Etter Kristelig Folkepartis mening er en slik maktoverføring unødvendig. Utenriksministeren slo fast at Norge klart går imot dette. Den posisjonen forventer jeg at regjeringen står fast på. Jeg mener at den på mange måter vil undergrave mye av det som er bygd opp gjennom det nordiske samarbeidet og gjennom den avtalen vi har i Schengen, som bør kunne utvikles til å ivareta de samme hensynene som ligger bak denne foreslåtte maktoverføringen, uten at man går til et slikt drastisk skritt som griper inn i den frie bevegelighet for innbyggerne.