Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
La meg innledningsvis få slå fast at lederlønnsutviklingen i staten skal følge den ordinære lønnsutviklingen i samfunnet. Enkelte år har dette dessverre ikke vært tilfellet. Det er derfor viktig å følge utviklingen nøye og sette inn tiltak når det er nødvendig. Hurdalsplattformen slår fast at regjeringen vil lage nye retningslinjer for lederlønninger og andre typer godtgjøringer for ledere i staten. Vi vil også ha søkelys på tiltak som bidrar til reduserte lønnsforskjeller. Jeg har merket meg diskusjonen om hvorvidt det skal settes et generelt tak på samlet godtgjørelse for ansatte i staten. Jeg må understreke, som også andre har vært inne på, at lønn i staten fastsettes med hjemmel i hovedtariffavtalen samt i sentrale og lokale særavtaler. Det er i underkant av 200 toppledere i staten hvor om lag 90 lønnes etter hovedtariffavtalen. Ved reguleringer av hovedtariffavtalen regulerer man også lønns- og ansettelsesvilkårene for disse lederne. Dette er framforhandlede avtaler der staten er en av flere parter, og det er selvsagt ikke mulig for staten ensidig å sette tak på godtgjørelser for statens ansatte som lønnes etter disse avtalene. Det er ikke hjemmel til å gi ledere i det statlige tariffområdet skjulte goder ut over oppgitt lønn, og maksimalt opptjeningsgrunnlag for alderspensjon er 12G. Dette opptjeningsgrunnlaget er det samme som for andre ansatte i staten. I premissene for representantforslaget omtales statsforetak og heleide statlige selskaper. Jeg minner da om at helseforetakene, statsforetak og statlig eide selskaper ikke er en del av det statlige tariffområdet. Det er Nærings- og fiskeridepartementet som har utarbeidet retningslinjer for lønn og annen godtgjørelse til ledende ansatte i foretak og selskaper med statlig eierandel. Arbeidsgiveransvaret for ledere i kommunal sektor ligger selvsagt hos kommunene. I mars 2021 ble det, som nevnt i debatten, nedsatt et utvalg som skal gjennomgå lederlønnene i staten. Utvalget skal foreta en gjennomgang av lederlønnssystemet og vurdere styrker og svakheter ved dagens retningslinjer og praktiseringen av systemet. Mandatet er drøftet med hovedsammenslutningene i staten, som også utgjør referansegruppe for utvalget. I lys av regjeringsplattformen har vi nå gitt lederlønnsutvalget et utvidet mandat. Utvalget skal også fremme forslag til hvordan statens lederlønnssystem kan bidra til reduserte lønnsforskjeller. I påvente av utvalgets konklusjoner og anbefalinger er det ikke hensiktsmessig å fryse lønningene på lederlønnssystemet utover det som allerede ligger inne i gjeldende retningslinjer. Statens lederlønnssystem baserer seg på en avtale med hovedsammenslutningene. De topplederne som ikke er på det systemet, får sin lønnsutvikling i tråd med hovedtariffavtalen. Jeg vil derfor gå i dialog med hovedsammenslutningene om videre oppfølging når lederlønnsutvalgets rapport foreligger. Lønnsforhandlingsmodellen og gjennomføringen av oppgjørene bygger på at lønnsveksten må tilpasses hva konkurranseutsatt sektor over tid kan leve med. Denne modellen omtaler vi i dagligtale som frontfagsmodellen. Frontfagsmodellen innebærer at lønnsveksten i konkurranseutsatte virksomheter skal gjelde som en norm for øvrige forhandlingsområder. Statlige ledere er på lik linje som statlige ansatte også en del av denne modellen. Den norske modellen og tankesettet rundt frontfagsmodellen har tjent landet godt. Jeg vil derfor senere i vår sende brev til alle departementene der det kommer tydelig fram at lønnsjusteringene i år for de som er i lederlønnssystemet, og andre toppledere, skal ligge innenfor frontfagsrammen. I tråd med komiteens innstilling vil regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte når utvalget som skal gjennomgå lederlønnssystemet i staten, har lagt fram sin rapport.