trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
Spørsmålet representanten tar opp, er viktig, og det ble også tatt opp i spontanspørretimen for en uke siden, men han skal selvfølgelig få det svaret han har krav på. Jeg vil først fastslå at det ikke medfører riktighet at Østfold politidistrikt samlet sett har hatt betydelige budsjettkutt for inneværende år. Situasjonen er at som ledd i gjennomføringen av fase I i politireformen ble det etablert operasjonssentraler i alle politidistrikt. Utenom operasjonssentralen, som er døgnbemannet, har en gjennom politireformen søkt å øke den operative kapasiteten i politidistriktet. Det blir derfor galt å se på hvor mange mann som til enhver tid er knyttet til en politistasjon om natten. I Halden–Fredrikstad–Sarpsborg-området er avstanden ofte liten, og jeg har fått politimesterens forsikring om at Østfold har en sterkere politioperativ innsats enn tidligere, særlig når en må sette inn større ressurser på alvorlige oppdrag. Jeg gav et eksempel på et slikt oppdrag for en uke siden, nemlig en samling av tolv mann og tre hunder ved en situasjon på Hvaler hvor det var svært alvorlig. Slik politimesteren ser det, er beredskapen i politidistriktet blitt styrket med dette. Politimesteren har også gitt uttrykk for det i en utmerket artikkel i Fredrikstad Blad – en avis som jeg også konstaterer at representanten Hedstrøm har brukt i et innlegg – hvor han har invitert til en dialog. Det er nå til enhver tid personell på aktiv vakt til å ta imot meldinger, og til å sende ut patruljer der det er behov for det. Operasjonslederen har kommandodyktighet og oversikt over samtlige patruljer i politidistriktet, og kan ved dette utnytte og forsterke ressursene i vesentlig bedre grad enn tidligere. Som et resultat av fase I i politireformen er det også frigjort et betydelig antall stillinger fra administrative til politioperative oppgaver. Det kan i tillegg nevnes at Østfold politidistrikt har betydelige oppgaver ved riksgrensen, og distriktet har i øyeblikket 65 personer varetektsfengslet, i hovedsak fengslet i forbindelse med narkotikasmugling og annen grenserelatert kriminalitet. Politiet i Østfold har ellers etter reformen på andre måter satset tungt innen organisert kriminalitet. Distriktet har hatt hovedansvaret for den såkalte metanolsaken med flere hundre siktede, og har ellers rullet opp miljøer som står bak tyverier av båter og båtmotorer for flerfoldige millioner. Dette er en situasjon som selvsagt er ressurskrevende, og som kan medføre at politimesteren må foreta interne omprioriteringer. Justisdepartementet vurderer ressurssituasjonen i politiet fortløpende, og jeg vil komme tilbake til dette i budsjettsammenheng.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
Jeg bygde mitt hovedsvar på innsatsen til politiet i Østfold. Jeg antar at representanten synes at det er rosverdig at man etterfølger metanolsaken. Man planlegger jo ikke en slik sak, men når den dukker opp, må man ta den med stort og tungt alvor. Jeg antar at representanten også synes det er rosverdig at man går løs på tyverier av båtmotorer. Det er jo i høyeste grad hverdagskriminalitet som rammer folk, og man går faktisk inn i den. Jeg går ut fra at han også synes det er rosverdig at man har politifolk rullende framfor sittende, slik at de kan samles, som på Hvaler. Så er det den generelle situasjonen, hvor jeg aldri har lagt skjul på at politiet har et stramt budsjett. Derfor sa jeg at jeg må komme tilbake til det i budsjettsammenheng. Jeg får sitere meg selv fra spontanspørretimen, hvor jeg sa at de utfordringer politiet står overfor, bl.a. på bakgrunn av situasjonen i Stavanger, vil bli drøftet og tatt opp i tilknytning til revidert nasjonalbudsjett.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
Det er slik at vi alltid styrer etter de budsjetter vi har. Stortingets representanter påvirker de budsjetter som er til behandling. La meg likevel si følgende til ettertanke for alle, meg selv inkludert, gjerne også representanten Hedstrøm og andre som hører på: Budsjettet for inneværende år var et forlik mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet. I budsjettforliket for 2003, inngått mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, ble politibudsjettet styrket med 46 mill. kr av en total styrking på ca. 5,7 milliarder kr. Det vil si at ved det budsjettforliket prioriterte Fremskrittspartiet 99 pst. av det som gikk inn i forliket, på andre områder enn det som var knyttet til kriminalitetsbekjempelse.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
I etterkant av ranet og drapet på en polititjenestemann i Stavanger har Politidirektoratet nedsatt en hurtigarbeidende gruppe som bl.a. skal vurdere behovet for nytt og bedre utstyr til politiet. Bruk av såkalte pansrede kjøretøyer inngår i denne vurderingen. Jeg har fått opplyst at denne gruppen skal avslutte sitt arbeid før sommeren. Parallelt med dette gjennomfører Politiets data- og materielltjeneste for tiden utprøving av to uniformerte utrykningskjøretøy med skuddbeskyttelse. Det beskyttelsesnivået som er valgt, innebærer en merkostnad på ca. 75 000 kr, selv med avgiftsfritak. Begge kjøretøyene er bygd om i Norge. Hvis evaluering av utprøvingen viser at forsøket er vellykket, kan oppdraget med å bygge om kjøretøy eventuelt lyses ut på anbud. Skuddbeskyttelse av kjøretøy vil da kunne tilbys politidistriktene. Politimestrene har ansvaret for anskaffelse av materiell, og det har hittil vært liten etterspørsel etter skuddbeskyttelse av kjøretøy. I Stavanger-saken ble det brukt en type våpen og ammunisjon som var så kraftig at den pansringstypen som nå er under utprøving, ikke ville ha vært tilstrekkelig. Politiets kjøretøy måtte i dette tilfellet hatt tung helpansring. Dette leveres kun fra fabrikk. Et slikt kjøretøy ville være for tungt til ordinær patruljetjeneste og koste minst 3,5 mill. kr. Politidirektoratet opplyser at man vil utarbeide retningslinjer for bruk av pansrede kjøretøy så snart arbeidsgruppen etter Stavanger-ranet har levert sine forslag. Jeg vil tilføye at jeg legger stor vekt på denne gruppen både når det gjelder politiets utstyr for å forflytte seg, altså bilene, og hvordan de ellers er utstyrt, altså den debatten som har vært ført om framskutt lagring, og hvordan denne framskutte lagringen skal være. Når nå politiet har satt i gang denne gruppen, med også – så langt jeg kan se – politifolk med god operativ bakgrunn, er det fordi jeg vil ha det arbeidet fram. For meg er det viktig å vite at arbeidet skal foreligge ca. i midten av juni, slik at vi kan kalle det for en hurtigarbeidende gruppe.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
Det siste spørsmålet ble tatt opp, gjort rede for og behandlet i forbindelse med budsjettet for inneværende år, og representanten framførte sine resonnementer da. Stortingsflertallet valgte da å ha den ordningen som nå eksisterer. La meg slå helt klart fast at selvfølgelig er sikkerheten til politifolk avgjørende. Den sikkerheten knytter seg selvfølgelig både til kjøretøyer og til annet utstyr, som er tatt opp her. Men den knytter seg kanskje også til noe annet, som i debatten på en utmerket måte ble gitt uttrykk for av lederen for Politiets Fellesforbund i Rogaland, tror jeg det var, som sier at vi ikke kan basere oss på å utkjempe gateslag, men at vi må være i forkant. Så svaret er, for å ta et ord som representanten sikkert er enig med meg i: etterretning, etterretning, etterretning – altså at man kan være ute i forkant. Derfor har jeg også lagt vekt på å få en rask utsendelse av det arbeid som er bestilt tidligere, og som går på å se på politiets metoder for også å kunne komme inn på et tidligere tidspunkt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-04-28:
La meg si det tørt at det norske avgiftssystemet er ikke alltid logisk. Det er en blanding av avgiftens formål og budsjettmessige hensyn. Det er ikke noen grunn til å pakke inn det. Til syvende og sist handler dette om budsjettstørrelser og hvordan budsjettene skal være. Jeg har ikke noe imot at det føres en redelig debatt om det – selvfølgelig ikke. Det budsjettet jeg er ansvarlig for, er jeg ansvarlig for, og representanten har sin rett til å bore i dette. Men la meg tilføye som en oppsummering, for at det ikke skal være noen tvil, at for å bekjempe den rå og tøffe og kyniske form for kriminalitet vi ser, må vi selvfølgelig tenke på sikkerhet, slik som representanten tok opp først, og jeg viste til det direktoratet nå gjør. Jeg har vært opptatt av det lenge, og jeg er det fortsatt. Den andre sikkerheten er den som ligger i det å være i forkant, og den knytter seg til annen politiinnsats – la oss kalle det for spaningsinnsats. Det er også som et uttrykk for det at jeg vil komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett med hovedrammen for det jeg vil kalle en ny, spisset nasjonal enhet i politiet, for nettopp å gå etter de alvorligste formene for organisert kriminalitet.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Eg skal få stilla følgjande spørsmål til justisministeren: «Ifølgje Bergens Tidende 28. mars d.å. leverte ein butikkeigar både tjuv og bevismateriale på politistasjonen i Sogndal. Politiet var ikkje interessert. Meiner statsråden at det er riktig reaksjon frå politiet?»
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Det er klårt at det er ulike omstende som gjer at politiet ikkje kan gjera ting med ein gong. Det forstår eg. Men når lensmann Borlaug seier til Bergens Tidende at dei ikkje alltid kan forklåra det offentlege kvifor dei gjer dei vala dei gjer, reagerer eg. Dersom ein ikkje kan fortelja det offentlege kva ein gjer, og kvifor ein gjer det, skapar ein ikkje den tilliten som det er heilt nødvendig å ha mellom politiet og befolkninga. At dette er ein liten bagatell både i sak og i kva som er stole, er litt underordna. Men det skal vera slik at når ein som det er stole frå, går til politiet, skal politiet ta det på alvor. Det er ein heilt avhengig av for tilliten sin del.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Det er eit bra initiativ, som eg vil støtta, for det er utruleg viktig at ein har den nødvendige tilliten. Etter opplysingar frå lokalt hald hadde butikkeigaren inntil i går ikkje høyrt noko frå politiets side. Det er sjølvsagt ikkje heilt bra, det heller. Når ein begynner på ei slik sakshandsaming, skal sjølvsagt butikkeigaren òg få informasjon om dette. Saka er som sagt ikkje den største. Men det er viktig at dei som skal bruka politiet, anten ein har vorte naska frå eller ein naskar, har den nødvendige tilliten til politiet. Det er utruleg viktig. Eg støttar statsråden i det siste initiativet som han sa han hadde teke i forhold til både kommune og politi, for sjølv om det er ei lita sak, er det veldig viktig i mange lokalsamfunn.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Pengemangelen i Østfold-politiet har nådd et uakseptabelt nivå. Betydelige budsjettkutt inneværende år reduserer etatens innsats i kampen mot hverdagskriminalitet. Stadig flere østfoldinger gir uttrykk for at nedskjæringene går på tryggheten løs. Begrensede ressurser betyr at man eksempelvis i Halden kun har én tjenestemann som sikrer byen om natten. Vil Regjeringen legge inn midler i revidert budsjett for å avhjelpe situasjonen?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Den virkelighetsbeskrivelsen statsråden kommer med, er forskjellig fra den mange i politiet og innbyggerne i Østfold har av situasjonen. Hovedtillitsvalgt i Politiets Fellesforbund, bl.a., finner situasjonen helt uakseptabel, både for politiet og for allmennheten. Man foretar, som statsråden var inne på, prioriteringer hver eneste dag, men forskjellen på tilbudet som kan gis, og det som er det reelle behovet, er enormt. Vi har hatt en rekke «incidenter» i det siste som har gått på liv og helse løs, der politiet ikke har kunnet rykke ut på grunn av manglende ressurser. Mange finner dette uakseptabelt. Hva vil statsråden konkret gjøre for at situasjonen skal bedre seg, utover det han har beskrevet i sitt hovedsvar?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden for tilleggsvaret, og vi imøteser revidert budsjett. Ordførerne i Østfold samler seg nå, fordi de også vil komme med krav i denne situasjonen. De mener dette er så alvorlig, særlig i byene, at de kommer til å foreta en henvendelse til departementet om dette. Vi imøteser revidert budsjett, og da har også partiene mulighet til å legge inn sine forslag, hvis vi føler at dette ikke følges opp på en god måte.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg vil tillate meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Stadig oftere kommer politiet opp i situasjoner hvor de møter væpnede kriminelle. Det tragiske politidrapet i Stavanger er bare ett eksempel på dette. Etter det undertegnede erfarer, vil en lettarmering av en politibil koste ca. 125 000 kr. Det er i dag slik at det er fritak for personbilavgift for lettpansrede kjøretøy til offentlig bruk. For en politibil vil sparte avgifter ligge på 120 000 kr. Når det er nesten gratis med armering av politibiler, hvorfor blir da ikke dette gjort i større grad?»
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker justisministeren for svaret så langt, og det er positivt å høre at han er opptatt av sikkerheten til sine tjenestefolk ute. Det er avgjørende, slik at de føler at de har trygghet og blir ivaretatt på en forsvarlig og fornuftig måte. Samtidig er jeg litt overrasket over å høre at det må en sånn negativ episode til som den som var i Stavanger, for at man setter skikkelig fokus på dette. Justisministeren er ellers opptatt av å være proaktiv, av å være i forkant av problemene. Nå har vi altså fått en episode som vi alle ville vært forskånet for. Redselen min er at vi hele tiden ligger i etterkant, og handler etter at de negative tingene har skjedd. Så jeg ønsker en mer offensiv holdning fra ministeren. I tillegg kunne jeg tenke meg å høre ministerens begrunnelse for at det i dag er sånn at ambulanse- og brannbiler er fritatt for avgift – det er utrykningskjøretøy – mens politiets utrykningskjøretøy faktisk ikke er det. Jeg kunne tenke meg å få ministeren til å forklare meg logikken i denne sammenheng, eller mangelen på sådan.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker på nytt for svaret. Jeg deler fullt ut ministerens oppfatning om at vi skal være forberedt. Men med ordet «forberedt» håper jeg at vi skal være i forkant. Å være forberedt i etterkant er noe defensivt etter mitt skjønn, selv om vi ikke greier å forebygge alt. Det handler om, slik jeg ser det, at man hele tiden jobber bevisst og har en holdning til også kanskje å kunne forutse det som vi håper å unngå skal skje, og at man også har en viss grad av tanker om hvordan det i så fall skal kunne håndteres, jf. det man gjorde i forbindelse med det planlagte møtet i Verdensbanken her, hvor man jobbet godt i forkant. Så vil jeg inn på det som ministeren startet sitt siste svar med, nemlig at da justiskomiteen i fjor høst tok opp avgiftsfritak, avviste et flertall det. Jeg registrerer samtidig at ministeren ikke vil svare på det jeg spurte om, så jeg skal ta sjansen på å spørre på nytt: Siden det er sånn at det er fritak for avgift på brann- og ambulanseutrykningskjøretøy, hvorfor har man ikke det samme systemet for politiets utrykningskjøretøy?
Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2004-04-28:
Jeg skal få stille følgende spørsmål: «NRK meldte den 22. mars at ca. 400 unge i Akershus risikerer å stå uten lærlingplass til høsten. Det kan se ut til at dette er et problem som gjelder hele landet. I tillegg til private er det viktig at også offentlige institusjoner i større grad tenker langsiktig og tilbyr lærlingplasser. Deler statsråden den oppfatningen at vi kan stå overfor en generell mangel på lærlingplasser, og hva mener statsråden må gjøres for å sikre nok plasser?»
Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Nok lærlingplasser er veldig viktig for å få en god fagopplæring. Jeg er av dem som i øyeblikket er litt bekymret for tilgangen på lærlingplasser. Akershus er nevnt i mitt spørsmål. De sliter med sterk vekst i elevkullene. Også i mitt eget fylke, Nord-Trøndelag, sier opplæringskontorene at det nå er vanskeligere å få lærlingplass. Det kan være litt konjunkturbestemt. I Kristelig Folkeparti tror vi at disse skjevhetene, som bl.a. skyldes konjunkturer, gjør at vi kanskje er nødt til å tenke mer omkring mobilitet over fylkesgrensene for å skaffe nok lærlingplasser. I tillegg til konjunkturer og økt elevtall henger det sammen med den økte interessen for yrkesfagene. Jeg er glad for viljen til dialog med partene i arbeidslivet. Jeg er kjent med at Regjeringen ikke kan pålegge arbeidsplasser å ta inn lærlinger, men Regjeringen kan stimulere til det, og jeg tror at det er det som må vurderes framover.
Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2004-04-28:
Takk igjen for svaret. Jeg er glad for den aktive dialogen som Regjeringen ønsker å legge opp til med partene i arbeidslivet. Jeg tror det er nødvendig i den tiden vi går fram mot.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg har følgende spørsmål til fiskeriministeren: «I forbindelse med «Rocknes»-forliset ble det oppdaget grunner i Vatlestraumen, som er en del av den smaleste og mest trafikkerte del av skipsleden til og fra Bergen havn. Vatlestraumen har et svært urent farvann, med mangelfull kartdokumentasjon. Blant trafikkerende skip er også større tonnasje med farlig, forurensende last og store passasjerskip med stor bunkerskapasitet. Vil statsråden innføre seilingsbegrensninger i Vatlestraumen?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker for svaret. Det er ubetinget positivt at man er i ferd med å vurdere tiltak. Denne tragiske ulykken gir like fullt en påminning om at vi har med innaskjærs farled å gjøre. Det som er det spesielle, er at det også er tett bebyggelse, til dels på begge sider, og tett innpå selve farleden. I en slik sammenheng får vi også en påminning om at det er viktig ikke bare å se på trafikkmengden, men også hvilke typer trafikk vi har. Og som jeg nevnte i mitt innledningsspørsmål, er det to typer trafikk som gir grunn til bekymring. Det ene er farlig last, hvor det altså går tankskip med bl.a. høyeksplosiv vare som bensin. Så er det – gledelig nok – en sterk økning i cruise-trafikken til Bergen havn, men skipene blir flere og større, og de har mer og mer bunkers lastet om bord. Ser statsråden at dette er en særlig risiko, og at det er særlig risiko knyttet til dette området? Og mener statsråden at man nå får forsvarlig sikring, med de to hovedtiltakene som er antydet?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Stortinget har tidligere behandlet to Dokument nr. 8-forslag knyttet til oljevernberedskapen i det aktuelle området. Vil dette området bli behandlet i den meldingen om den samlede oljevernberedskapen som Stortinget har vedtatt skal legges frem? Og vil lokale myndigheter, bl.a. Bergen kommune, kommunene på Sotra og Hordaland fylkeskommune, få anledning til å komme med innspill som går på sikring og trafikkbegrensning?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg har følgende spørsmål til statsråden: «Groruddalen er etablert som miljøsone, og Stortinget har bedt om at tiltak som kan gi renere luft, mindre støy, bedre trafikktrygghet, tilgang til grøntområder og bedre kulturmiljø, skal ses i sammenheng. Støybekjempelse vil ofte gi positive effekter på alle de nevnte områdene. Hvilke tiltak iverksettes for å oppnå mindre støy i miljøsonen Groruddalen?»
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Takk for svaret. La meg først få lov til å si at den såkalte incentivordningen med 25 mill. kr for Oslo-området i liten grad vil berøre noen av problemene i Groruddalen. Det har noe å gjøre med at Oslos problemer når det gjelder kollektivtrafikk naturligvis er mer omfattende enn bare Groruddalens, og at kostnadene rundt tiltakene i Groruddalen vil ha en annen regning. Men bortsett fra det: Grunnlaget for spørsmålet er at i dag er det såkalt støyfri dag. Det kunne være en anledning for Regjeringen til å markere en mer offensiv og aktiv holdning i forhold til det som skjer i området. Det nevnes nedsatt hastighet. Mitt konkrete spørsmål vil da være: Betyr det at Regjeringen er innstilt på å støtte forslaget om å få en hastighetsreduksjon til 60 km/t på viktige deler av veiene i området? Vil det være interessant for Regjeringen å nedgradere Trondheimsveien til å bli en miljøvei?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Groruddalen har en befolkningsmengde på nærmere 130 000 mennesker. Det tilsvarer en rimelig stor norsk by. Alle de problemene som knytter seg til Groruddalen – nå ønsker jeg spesielt å fokusere på støy – ville, om dette hadde vært en selvstendig by og ikke en bydel i Oslo, fått en helt annen nasjonal oppmerksomhet. Mitt spørsmål er da: Føler ikke statsråden at det er rimelig at man også fra regjeringshold i langt større grad viser interesse og dermed fremmer forslag om tiltak som monner, når det gjelder Groruddalen?
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
La meg først sterkt beklage at jeg kom for sent. SIVAs bygg i Fauske ble fraflyttet høsten 2002. SIVA søkte i markedet etter seriøse leietakere, uten resultat, og besluttet i desember 2002 å selge bygget. Som kjent setter EØS-regelverket forbud mot konkurransevridende statsstøtte. Dette innebærer at bygninger og eiendom ikke kan selges til næringsvirksomhet under markedspris. Jeg har fått opplyst at SIVA i denne saken har søkt å oppnå markedspris på eiendommen, i tråd med dette regelverket. Differansen mellom de to tilbudene som forelå, fra henholdsvis Fjellservice AS og Zaco AS, var i størrelsesorden 5 000 kr – en differanse som ikke er særlig stor når budene lå på i underkant av en halv million kroner. Zaco AS hadde riktignok det høyeste budet, men fremla ikke, som Fjellservice, et finansieringstilsagn. Dette forholdet ble naturlig nok tillagt vekt av SIVA. Zaco AS skal ha misligholdt en tidligere leieavtale med SIVA for det samme bygget. Jeg legger til grunn at hvis alt annet er likt, skal salg skje til høystbydende. Det må imidlertid i en samlet vurdering av de ulike anbudene tas hensyn til forhold som finansieringsplan, opplegg for videre drift og det kjennskap selgeren har til interessentene. SIVAs styre har et selvstendig ansvar for å forvalte selskapets eiendommer og ta stilling til spørsmål vedrørende investeringer, salg og utleievirksomhet. Spørsmål av denne karakter forelegges følgelig ikke for departementet. Ut fra de opplysningene jeg sitter inne med, finner jeg at det valget som SIVA har gjort mellom de to anbyderne i denne saken, ikke strider mot SIVAs formål eller EØS-reglene, som vi også er forpliktet av.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
Først til disse tallene. Så vidt jeg har forstått, var beløpene 480 000 kr og 475 000 kr eksklusiv salgsomkostninger, om man gjør tallene sammenlignbare. Bruttotallet var, som representanten sa, 500 000 kr. Det er altså 5 000 kr i differanse. SIVAs administrasjon og styre legger også vekt på andre elementer når man forestår slike salg. Jeg må bare ta til etterretning at SIVA har gjennomført et salg. Jeg antar at spørreren vil være innforstått med at et slikt salg selvfølgelig ikke kan omgjøres. Det ville imidlertid være naturlig, på bakgrunn av dette spørsmålet, å presisere premissene for slike salg som SIVA forestår, men jeg har som sagt ingen belegg for å si at de ikke har fulgt de reglene og retningslinjene som gjelder.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
Jeg beklager å måtte si at på det nivået har jeg ikke detaljkunnskap om hva som ble lagret i dette bygget. Men på bakgrunn av de påstander og antydninger som har kommet, skal jeg selvfølgelig ta dette med videre til SIVA.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
Skipsbyggingsindustrien opererer, som vi alle vet, i et globalt marked. I et slikt marked vil rammebetingelsene i de ulike landene påvirke den internasjonale konkurransen. Dette er et forhold som gjenspeiles i St.meld. nr. 31 for 2003-2004, Vilje til vekst – for norsk skipsfart og de maritime næringer. Dette betyr at vi må følge nøye med på det som skjer der ute, men ikke minst at vi også må se på hva vi kan gjøre her hjemme. Det er viktig å legge til rette for at denne næringen skal kunne fortsette å utvikle seg slik at den også i fremtiden kan være en viktig bidragsyter til verdiskapingen. Innovasjon vil i så måte være svært viktig. Regjeringen har derfor som et ledd i Innovasjon 2010 tatt initiativ til MARUT – et maritimt utviklingsprosjekt som også innbefatter marin- og petroleumssektoren. For å få trykk på dette arbeidet vil Regjeringen, som vi har signalisert i Vilje til vekst, at det skal bli etablert et eget innovasjonsprogram for de maritime næringene. Når det gjelder Spania, så har Norge flere ganger sammen med andre land i EU tatt opp dette spørsmålet med EU-kommisjonen. Kommisjonen gransker nå Izar-konsernet for å få en vurdering av hvorvidt selskapet har mottatt statsstøtte som går utover gjeldende regelverk. Det er ventet at kommisjonen vil ta en avgjørelse i denne saken innen meget kort tid. For så vidt gjelder eventuelle nye støtteordninger i Spania, må disse notifiseres i kommisjonen. Og jeg legger til grunn at Spania, som andre land, må forholde seg til gjeldende regelverk innenfor EØS-området. Jeg er på generelt grunnlag opptatt av at norske skipsverft, som andre næringer, skal ha de samme rammevilkår som sine europeiske konkurrenter. Som kjent har Regjeringen fulgt opp dette ved nylig å legge frem en proposisjon om forlengelse av verftsstøtteordningen for containerskip, produkt- og kjemikalieskip samt LNG-skip. Forlengelsen er foreslått for en periode på ett år. Til slutt kan jeg føye til at jeg i helgen var i Irland på et EU-ministermøte, der også dette var et tema som ble tatt opp utenom dagsordenen. Det er flere land enn Norge som er opptatt av det regimet som er i ferd med å bli etablert i Spania. Det er en betydelig grad av oppmerksomhet knyttet til den saken som kommisjonen nå har til behandling, og som formodentlig vil bli ferdigbehandlet, som jeg sa, innen meget kort tid. Som representanten Akselsen er kjent med, har vi sammen med TBL finansiert et prosjekt for TBL om å gjøre egne undersøkelser. Vi har brukt betydelige beløp selv på å gjøre internasjonale undersøkelser av de forholdene som er i Spania, nettopp fordi det har vært fremsatt påstander om ulovlig statsstøtte. Men det er ganske viktig å sondre mellom det som er lovlig, og det som er ulovlig. Dette er et meget svakt næringsområde med stor arbeidsledighet, og det er mange lovlige midler som også kanaliseres hit, så vidt jeg har skjønt.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
Jeg er glad for den justeringen av formuleringen. Akselsen sier at man ikke i sterk nok grad har gjort noe. Jeg synes kanskje det jeg leste i Aftenbladet, var noe grovt. Så vidt jeg vet og har kunnet undersøke, har det fra norske myndigheters side aldri vært gjort så mye for nettopp å prøve å avdekke dette. Men det er et engasjement som ikke bare norske myndigheter har, men også alle andre land som har hatt og har konkurranseproblemer knyttet til noen av disse spanske verftene. Det vi har gjort i ettertid, er å følge opp dette i forhold til kommisjonen, ikke minst ved også å påvirke og snakke med andre som er i samme båt, enten det er tyske, svenske eller danske ministre. Senest i helgen hadde jeg, som sagt, en samtale med en representant for den spanske regjeringen, og jeg bad vedkommende om å overbringe alle mine bekymringer for den utviklingen vi ser, og for de implikasjoner det har også for norske verft. Det formoder jeg at den nyvalgte regjeringen får overbrakt fra vedkommende som var til stede på ministerkonferansen.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-04-28:
Jeg føler meg veldig trygg når det gjelder å ha gjort det som gjøres kan. Det vi gjorde i disse undersøkelsene til TBL, og ikke minst i egen regi, var på en måte å gå så langt man kan gå, i forhold til hva et annet lands regjering gjør på sitt eget kontinent. Vi kan ikke drive politietterforskning i Spania. Dette har blitt en sak for kommisjonen. Vi har oversendt all dokumentasjon vi har fått tilsendt, til kommisjonen, vi har snakket med andre lands representanter og ministere som har interesse for den samme saken, og vi har hatt møte med EUs konkurranse-kommissær for å henlede oppmerksomheten på disse tingene. Men som jeg sa innledningsvis: Man må ikke blande lovlig og ulovlig støtte. Det er mye støtte som er lovlig i denne verden. Så vidt jeg har skjønt av den siste pakken, dreier det seg om 215 mill. euro til et FoU-program og 300 mill. euro i tilskudd og lån til disse verftene.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
«Den seinare tida har det igjen vore hevda at spanske skipsverft har rammevilkår som gjev dei eit konkurransefortrinn i den internasjonale marknaden. Ifølgje oppslag i media stiller spanske styresmakter no opp med lån og anna støtte tilsvarande 7 mrd. kr over ein periode på tre år fram i tid. Meiner statsråden dette påverkar internasjonal konkurranse, og kva vil han gjera for å motverka dette?»
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Eg takkar for svaret. Eg sluttar meg òg til det utgangspunktet at me bør sørgja for at norske verft som opererer i det same området, har dei same konkurransereglane. Derfor er eg òg samd med ministeren når han seier at det er viktig å følgja nøye med, men eg stiller spørsmål ved om så har skjedd frå norsk side. Me veit at TBL har gjennomført ei undersøking som departementet har støtta. Det eg lurer på, er kva som er gjort i ettertid frå statsråden si side for å følgja opp denne saka. Eg sit igjen med eit inntrykk av at ein ikkje i sterk nok grad har teke tak i dei skuldingane som har komme på dette området. Eg trur at i den grad det finst ordningar som ikkje er innanfor regelverket, så er det ekstra viktig at spanske myndigheiter føler at andre lands myndigheiter er opptekne av desse spørsmåla, slik at ein ikkje kan ta seg friheiter. Det eg konkret ønskjer, er eit svar på kva næringsministeren har gjort for å følgja opp det arbeidet frå TBL si undersøking, og om Noreg vil nytta seg av dei moglegheitene som finst gjennom EU-systemet for i endå sterkare grad å få dette belyst og eventuelt avslutta.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Eg er sjølvsagt glad for at ministeren har snakka med sin spanske kollega. Ein skal ikkje undervurdera verdien av slike samtalar. Likevel er det jo slik at det er komme påstandar om at her skjer det ulovleg subsidiering. Me er gjennom EØS- avtalen ein del av det indre regelverket til EU som gjer at me har moglegheit til å bruka det på ein mykje sterkare måte enn det som kan komma fram gjennom ein slik samtale. På bakgrunn av dei opplysningane som kom fram i TBL-undersøkinga, vil eg igjen spørja: Meiner ministeren at ein frå norsk side har gjort det som kan gjerast i dette tilfellet, eller vil ein i endå sterkare grad pressa på EU-systemet for å få i gang ei undersøking av kva som er dei faktiske forholda knytte til dette? Dette er avgjerande viktig, spesielt i ein periode der me veit at norske skipsverft har store problem med ordrebøkene sine.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg ønsker å stille samferdselsministeren følgende spørsmål, som vil bli besvart av fiskeriministeren: «I Hedmark, som i resten av landet, er problemet med personer som bruker bilen som et selvmordsverktøy, et stigende problem. Ofte blir møteulykker med tunge kjøretøy involvert. Ser statsråden dette problemet, som bl.a. urettferdig rammer lastebilnæringa, i tillegg til de personlige tragedier selvmord fører med seg, og hva vil statsråden gjøre for å sette søkelyset på dette og dermed redusere antall ulykker?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg synes var godt. Det underbygger problemet og alvoret ved nettopp denne type ulykker. Også i forrige periode tok jeg opp et tilsvarende spørsmål, med den da sittende statsråd. Men dessverre har prosentandelen for slike møteulykker økt. Jeg så i media her om dagen at tallet kanskje er dobbelt så stort som de 9 pst. som SINTEF-rapporten fra 1999 viser. Men uansett er 1 pst. altfor mye. Én ulykke er en for mye. Dette spørsmålet kunne selvfølgelig også ha vært stilt til andre statsråder. Så jeg håper at fiskeriministeren tar det med seg, slik at det blir et bredt samarbeid med flere statsråder på dette området. For det handler ikke bare om trafikk, men om personer som kanskje ikke skulle hatt førerkort på nettopp det tidspunktet en slik ulykke skjer. Dette kan også være til finansministeren – at man bevilger mer penger til veibygging, bl.a. til midtskiller.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden nok en gang for presiseringen. Jeg er godt fornøyd med det som er blitt sagt. Allikevel mener jeg at det er viktig at vi her i stortingssalen løfter denne saken opp på statsrådsnivå, slik at den blir ekstra belyst. Det jeg avsluttet med i mitt forrige oppfølgingsspørsmål, var at det kanskje også trengs litt mer penger til sikring, bl.a. midtskiller på vegene. Nå skal det jo brukes litt penger på dette i den perioden som kommer, men 80 km av den totale veglengden vi har i Norge, er ikke nok til å hindre folk i å krysse midtlinjen og dermed kollidere med et tungt vogntog, hvis det er ønsket. Summa summarum er jeg godt fornøyd med svaret. Jeg vil selvfølgelig følge denne saken videre, for det er en stor sak, spesielt for lastebilnæringen, som sliter på mange måter. Det er også en stor og tung sak for dem som på denne måten blir involvert, ved at noen tar livet sitt.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
Mitt utgangspunkt er enkelt: Både kommuner og fylkeskommuner skal innenfor rammen av gjeldende regelverk sørge for best mulige tjenester med hensyn til ytelse, pris og kvalitet. For flere av de kommunale tjenestene kan kommunene selv kreve betaling fra brukerne for tjenesten. Dersom dette er tjenester brukeren er pålagt å nytte, omtales gjerne betalingen som gebyr eller avgift, f.eks. avfallsgebyr. Selve inkassovirksomheten omfatter «ervervsmessig eller stadig inndriving av forfalte pengekrav for andre» og oppkjøp av forfalte pengekrav og egen inndriving av disse, jf. inkassoloven § 2. Dette lovverket åpner for at også kommuner kan overlate til inkassoselskaper å inndrive gebyrer og avgifter gjennom ordinær utenrettslig inkasso. Men jeg understreker at virksomheten til inkassofirmaet skal skje innenfor rammen av lovens krav om «god inkassoskikk». Det vil være i strid med god inkassoskikk å bruke inkassometoder som utsetter noen for urimelig påtrykk, skade eller ulempe. Min holdning er at det er fullt ut forsvarlig å overlate til kommunene og de lokalt folkevalgte selv å vurdere hvordan innkreving skal foretas, om de vil gjøre det selv, eller om de vil overlate inndrivingen til et inkassofirma, selvfølgelig innenfor de rammer lovverket åpner for. Dersom kommunen etter en samlet vurdering ser seg mer tjent med å overlate inndrivingen til et inkassofirma enn med å bygge opp en enhet i kommunen som selv kan utøve denne virksomheten, ser jeg liten grunn til å avskjære de lokalt folkevalgtes mulighet til å foreta en slik beslutning. Det er grunn til å understreke at inndrivingen selvsagt ikke vil være kostnadsfri om kommunen velger å forestå inndrivingen selv. Det må være i alles interesse at selve inndrivingen av forfalte krav skjer til en lavest mulig kostnad for kommunen og kommunens innbyggere. Det innebærer at tjenesten bør overlates til private dersom kommunen selv mener at private kan løse oppgaven bedre og mer effektivt enn det kommunen selv kan gjøre. Når det gjelder hensynet til dem av kommunens innbyggere som er i en vanskelig situasjon, mener jeg at de primært bør hjelpes på andre måter enn gjennom en mindre effektiv inndriving av forfalte pengekrav. Det er fullt mulig å ivareta det sosiale aspektet gjennom den muligheten kommunen eventuelt måtte ha til å ettergi kravene.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
I dette tilfellet er vi langt fra den grensen jeg mener det er naturlig å sette for oppgaver som kan overlates til private selskaper eller ikke. Et grunnleggende prinsipp for Regjeringens tilnærming til kommunesektoren og prinsipper for statens styring av kommunesektoren er fra vår side preget av tillit. Vi ønsker en stor grad av desentralisering. Vi ønsker i stor grad å gi lokalpolitikerne ansvar for å utvikle gode tjenester til innbyggerne uten unødvendig statlig innblanding. I motsetning til representanten Bjørlo Lysbakken har jeg stor tillit til at lokalpolitikerne i den enkelte kommune er i stand til å velge de løsningene som innbyggerne er tjent med, også på dette området. Jeg ser ingen grunn til å gripe inn i lokalpolitikernes mulighet til selv å velge løsninger i forhold til hvordan kommunale krav skal inndrives.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
I mitt møte med lokalpolitikere erfarer jeg at de legger flere aspekter til grunn enn bare pengemessige hensyn. Jeg møter lokalpolitikere som er opptatt av helhetlig samfunnsutvikling, som er opptatt av å utforme gode tjenester for innbyggerne sine, og som ikke tilrettelegger for tjenester som gjør livet vanskelig for dem. Jeg har også full tillit til at lokalpolitikere, uavhengig av hvilket parti de representerer i sitt kommunestyre, er godt i stand til å finne ut av de gode løsningene, og jeg er opptatt av å gi lokaldemokratiet størst mulig handlefrihet til selv å forme det gode lokale tilbudet.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
I St.prp. nr. 1 for 2003-2004 varsler Arbeids- og administrasjonsdepartementet at de vil vurdere å åpne for at Statens Pensjonskasse skal kunne utvikle et justert bruttopensjonsprodukt. I Budsjett-innst. S. nr. 2 for 2003-2004 gir Stortinget sin tilslutning til dette. Etter denne behandlingen i Stortinget har som kjent Pensjonskommisjonen framlagt sin innstilling. Regjeringen har varslet at på bakgrunn av Pensjonskommisjonens innstilling vil Regjeringen fremme en stortingsmelding, og vi har til hensikt å levere den slik at Stortinget kan behandle det nye pensjonssystemet i vårsesjonen 2005. Pensjonskommisjonen har lagt hele pensjonssystemet vårt i støpeskjeen. Vi står foran det som sannsynligvis vil være store endringer, og vi står overfor det jeg oppfatter som en rimelig rask avklaring av store, viktige spørsmål om hvordan pensjonssystemet vårt kommer til å se ut i framtiden. På bakgrunn av denne erkjennelsen har jeg vurdert spørsmålet om å gi Statens Pensjonskasse anledning til å utvikle et justert bruttopensjonsprodukt, men jeg er kommet til at det på det nåværende tidspunkt ikke synes hensiktsmessig. Jeg vil derfor avvente en videre åpning for produktutvikling i Statens Pensjonskasse til det framtidige pensjonssystemet vårt er nærmere klarlagt, og til Stortinget har behandlet den varslede stortingsmeldingen, forhåpentligvis allerede til våren. Når Stortinget har behandlet meldingen, er vi kjent med rammene i det framtidige pensjonssystemet, og det gir bedre anledning til å vurdere hvordan produktspekteret til Statens Pensjonskasse bør se ut, godt tilpasset det framtidige pensjonssystemet.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
Jeg vil understreke det jeg sa i mitt første svar. Det er at i en situasjon hvor hele pensjonssystemet vårt er i støpeskjeen, hvor vi aner at vi etter stortingsbehandlingen kommer til å se ganske omfattende endringer i pensjonssystemet, vil det fra mitt ståsted ikke synes hensiktsmessig at Statens Pensjonskasse nå driver en produktutvikling knyttet til rammene innenfor dagens pensjonssystem. Jeg oppfatter at det vil være hensiktsmessig å avvente Stortingets behandling av det framtidige pensjonssystemet. Det vil gi Statens Pensjonskasse bedre muligheter til eventuelt å tilpasse produktspekteret sitt til framtidens pensjonssystem.
Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-04-28:
En beslutning Arbeiderpartiet var med på våren 2003, som innebar en ytterligere fristilling av statsselskapene NSB og Posten, gir selskapene selv myndighet til å beslutte hvordan innholdet i pensjonsreglene skal utformes, og hvilken leverandør som skal velges. Det er full anledning for disse selskapene til å beholde sitt kundeforhold i Statens Pensjonskasse. Statens Pensjonskasse vil fortsatt levere et fullverdig godt pensjonsprodukt til disse AS-ene. Statens oppgave er å tilby produkter, men det er altså bedriftene selv som velger pensjonsordningenes innhold og hvem som skal levere tjenestene.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg har tillatt meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Stortinget har besluttet at Stavern leir skal brukes av politiet til kursvirksomhet. Politidistriktene er tvunget til å betale leie til Forsvarsbygg, bl.a. betaler Oslo politidistrikt 3 mill. kr i året. Forsvarsbygg tar i tillegg så høye kurskostnader at Oslo-politiet ikke har råd til å bruke leiren. Kan statsråden forsvare at Forsvarsbygg på denne måten priser seg helt ut og setter politiet i en umulig økonomisk situasjon?»
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg takker statsråden for svaret. I tillegg til den stortingsbehandlingen som statsråden nevnte, var dette et tema da vi behandlet sårbarhetsmeldingen høsten 2002. Ifølge Oslo-politiet betaler de tre ganger så mye i kursavgift ved Stavern leir, som eies av Forsvarsbygg – eller Skifte Eiendom, eller hva man velger å kalle det – enn de betaler når de bruker den tidligere sivilforsvarsleiren i Nord-Odal i Hedmark, som eies av Statsbygg. Ifølge politiet er også leiren i Nord-Odal helt tilfredsstillende for kursvirksomhet. I tillegg brukes også Sæter gård i Kongsvinger. Nå forstår jeg at mye av dette ligger hos justisministeren, og det betyr at jeg må ta dette videre dit. Men hvordan kan statsråden i det hele tatt forsvare, uansett, at det er en slik prisforskjell mellom det som eies og leies ut av Statsbygg, og det som eies av Forsvarsbygg – og jeg forstår nå at det er litt uklart hvem det er som tar kursbetaling?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg har forståelse for det. Men det er i hvert fall minst to problemstillinger i denne saken. Den ene er at andre alternativer enn det som eies av Forsvarsbygg eller Skifte Eiendom, også statlige, er rimeligere enn det som eies av Forsvarsbygg. Det er den ene problemstillingen. Og den er alvorlig nok, fordi den kan bety at Forsvarsbygg priser seg ut av markedet. Den andre er at politiet er pålagt leieutgifter til Stavern som en del av den avtalen som statsråden nevnte. På sikt er det slik – etter det jeg har fått forståelsen av – at både Stavern og Nord-Odal må rustes opp for å imøtekomme politiets krav. Ifølge opplysninger fra politiet vil Nord-Odal greie seg med 25 mill. kr for å bli et tipp topp øvelsessenter, mens Stavern leir må rustes opp med 75–100 mill. kr. Jeg nevner dette også, for det kommer eventuelt i tillegg til at man priser seg ut i Stavern. Spørsmålet er om det er riktig at Stavern leir, altså i regi av Skifte Eiendom, er påtenkt å bli rustet opp på denne måten. I så fall må de også være konkurransedyktige i forhold til politiet.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-04-28:
Ved behandlingen av Innst. S. nr. 342 for 2000-2001, jf. St.prp. nr. 45 for 2000-2001, besluttet Stortinget at Luftforsvarets befalsskole og Luftforsvarets skolesenter Stavern skulle nedlegges. Som et resultat av dette ble Stavern leir overført til Forsvarsbyggs avhendingsprosjekt Skifte Eiendom høsten 2002. Etter initiativ fra Justisdepartementet ble det som et alternativ til avhending inngått en leieavtale mellom Justisdepartementet og Forsvarsbygg ved Skifte Eiendom den 14. mai 2003. Avtalen sikret videre bruk av Stavern leir som kompetanse- og utdanningssenter for justissektoren. Jeg vil gjerne framheve at leieavtalen i dag er basert på ren kostnadsdekking uten fortjenestemargin og i tråd med Justisdepartementets ønsker. Leien skal dekke Skifte Eiendoms kostnader for bygninger og uteareal i Stavern leir i forhold til avtalens omfang. Dersom Justisdepartementet skulle ha betalt mindre enn kostnadsdekkende husleie, ville det betydd en subsidiering av justissektoren over Forsvarsdepartementets budsjett, og det er selvsagt ikke aktuelt. Jeg vet jo at komitelederen, Marit Nybakk, er vel kjent med økonomiske utfordringer på forsvarssektoren. Som avtaleforvalter på vegne av Justisdepartementet er det Politihøgskolen som håndterer leieforholdene for de enkelte brukerne av senteret i Stavern. Kurskostnader ved bruk av senteret er derfor også et anliggende under Justisdepartementet og ikke under Skifte Eiendom. Skifte Eiendom forholder seg til en samlet leieavtale med Justisdepartementet, og det er derfor ikke et anliggende for Skifte Eiendom å avgjøre om og i hvilken grad justissektoren benytter seg av betaling ved sin bruk av kompetanse- og utdanningssenteret i Stavern. Jeg vil for øvrig vise til spørsmål til justisminister Dørum, besvart av justisministeren henholdsvis 16. mai og 22. mai 2002, og til møte i Stortinget 19. juni 2002, om nettopp leieforholdet knyttet til Stavern.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-04-28:
Det er for så vidt ikke uklart hvem som krever inn brukerbetalingen for senteret, det er Justisdepartementets underliggende organer. Den avtalen Skifte Eiendom har, er direkte med Justisdepartementet. Justisdepartementet har bedt Politidirektoratet forvalte avtalen, og Politidirektoratet har igjen gitt forvaltningsansvaret til Politihøgskolen. Dette er på mange måter derfor en sak som sorterer under en annen statsråds konstitusjonelle område. Det som er mitt ansvar, er å sørge for at når Forsvarsbygg leier ut til en annen statlig etat eller aktør, skjer det til minimum kostnadsdekkende husleie. Det er de retningslinjene som vi har fått godkjent i Stortinget rent generelt, og det er de retningslinjene vi forholder oss til. Jeg ber om forståelse for at når det gjelder detaljer i prissetting på brukernivå innenfor justissektoren, er det vanskelig for denne statsråden å uttale seg om det.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-04-28:
I denne saken forholder Skifte Eiendom seg til Justisdepartementet, og forhandlinger om pris skjer mellom Skifte Eiendom og Justisdepartementet. I 2002 ble det inngått en leieavtale for en prøveperiode på ett år. Intensjoner og forutsetninger fra den først inngåtte avtalen er videreført i en ny leieavtale fra mai 2003, med en leieperiode på ti år, med rett til forlengelse for nye ti år. Det er altså ikke basert på markedspris. Det er basert på kostnadsdekkende husleie, på de utgifter Skifte Eiendom selv har til å drifte de enkelte bygninger. Det er ikke foretatt annen prisjustering enn en normal prisøkning i tråd med konsumprisindeksen. I hvilken grad Forsvarsbygg kan oppgradere anlegget etter justissektorens ønsker og behov, avhenger selvfølgelig også av i hvilken grad man i framtiden får dekket kostnadene knyttet til dette.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg har den ære å stille følgende spørsmål til arbeids- og administrasjonsministeren: «I Budsjett-innst. S. nr. 2 for 2003-2004 gikk familie-, kultur- og administrasjonskomiteen, på bakgrunn av forslag fra Regjeringen, inn for at statlige fristilte virksomheter kan videreføre sin pensjonsordning i Statens pensjonskasse. Begrunnelsen var hensynet til både de ansatte, virksomheten og omstillingen i offentlig sektor. Hva har skjedd med dette til nå, og hva er planene framover for å følge opp dette?»
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2004-04-28:
Jeg takker for svaret. Jeg synes likevel det er noe som ikke helt henger sammen her. At Johnsen-utvalget var nedsatt og ville komme med en innstilling om det samlede pensjonssystemet i Norge, var vel kjent da Regjeringen la fram budsjettet i fjor høst. Det var Regjeringen som i sin budsjettproposisjon ønsket Stortingets tilslutning til å utvikle den type produkt som statsråden nå henviser til. Stortinget gav i innstillingen sin tilslutning til det. Jeg kan ikke skjønne at begrunnelsen kan være Pensjonskommisjonens innstilling. Den skulle egentlig kommet enda litt tidligere, men måtte i hvert fall komme i løpet av våren 2004, så det kunne umulig vært noe nytt da dette ble lagt ned. Jeg lurer på om det eventuelt i tillegg er andre begrunnelser til at man nå velger å legge dette på is.