Ola Elvestuen (Venstre), 2019-11-19:
Luftforurensing er et alvorlig miljø- og helseproblem. Luftforurensing, som nitrogendioksid og svevestøv, kan føre til eller forverre både luftveissykdommer og hjerte- og karlidelser. Det er derfor svært gledelig at luftkvaliteten i de store byene har blitt bedre. Både nasjonale og lokale myndigheter har over flere år jobbet aktivt for å bedre luftkvaliteten i byer og tettsteder, og målingene viser nå positive resultater. Flere kommuner har lagt ned et omfattende arbeid for å bedre den lokale luftkvaliteten. I 2018 var det historisk god luftkvalitet i Norge. Alle kommuner som målte luftkvaliteten, holdt seg innenfor grenseverdiene for nitrogendioksid. Det er første gang siden de ble satt, for 16 år siden. Alle kommuner holdt seg også innenfor grenseverdien for svevestøv i 2018, med unntak av Elverum og Hamar. Disse kommunene brøt grenseverdien for første gang i fjor og må derfor etter forurensningsforskriften utarbeide en tiltaksutredning for å redusere svevestøvnivået innen utgangen av 2020. Regjeringen prioriterer arbeidet med ren luft høyt og har fått på plass en rekke nye virkemidler i byer og tettsteder, og mange tiltak er satt i verk både nasjonalt og lokalt. Miljødirektoratet har tatt en aktiv rolle med å veilede og følge opp kommunenes arbeid med tiltaksplaner. Det er bl.a. utarbeidet et nytt nasjonalt beregningsverktøy til bruk i kommunenes arbeid med tiltaksplaner, og en ny luftportal med daglig varsling av luftkvaliteten er lansert. Det er også et stadig pågående arbeid med å vurdere både de konkrete grenseverdiene, gjeldende regelverk og øvrige virkemidler. Kommunene er tillagt oppgaven som forurensningsmyndighet etter forurensningsforskriftens kapittel 7 om luftkvalitet. Kommunene skal som del av dette arbeidet lede arbeidet med tiltaksplaner og sørge for at de ulike anleggseierne/forurenserne iverksetter de nødvendige tiltak. Staten er likevel en viktig partner i dette arbeidet, bl.a. gjennom Enova, som f.eks. har gitt støtte for å få på plass landstrøm i havner og elbusser i ulike byer. Regjeringen har også satt av midler i Klimasatsordningen til tiltak som har bidratt til bedre luftkvalitet, herunder klimavennlige byggeplasser, kollektivknutepunkt med sykkel- og elbilparkering samt elektriske varebiler og drosjer. Byvekstavtalene og belønningsmidlene er også helt avgjørende for å bedre luftkvaliteten i byene. Arbeidet med å sikre at alle innbyggere kan puste inn ren luft og arbeidet med å kutte utslipp henger ofte sammen. Virkemidler som utløser klimakutt, kan også gi renere luft. Vi har som mål å redusere utslippene fra transportsektoren med 50 pst. innen 2030. Vi har nå i overkant av 250 000 elbiler, som utgjør nesten 10 pst. av personbilparken i Norge. Gjennom Enova har vi opprettet et nullutslippsfond med en ramme på til sammen 1 mrd. kr over de to årene 2019 og 2020. Slik trapper vi opp satsingen på nullutslippsteknologi. Det er også en satsing på kollektivtransport og jernbane. Dette bidrar til færre biler på veiene og renere luft. Også gjennom Miljødirektoratet har staten flere verktøy for å påvirke arbeidet med lokal luftkvalitet i kommunene. Fra 1. januar 2020 innfører regjeringen også et forbud mot bruk av mineralolje til oppvarming av bygninger, og vi har nylig hatt på høring forbud mot bruk av mineralolje til byggtørk og byggvarme.