Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-02-12:
Lov om god handelsskikk handler om mye mer enn at to parter i næringslivet skal oppføre seg pent mot hverandre. I bunn og grunn dreier det seg om at vi skal ha velfungerende verdikjeder for mat. Mat er noe hver og en av oss trenger hver dag, men det er også kultur, tradisjon og verdivalg, og det har betydelig innflytelse på politikken utenfor selve matkjedesfæren. Så spørsmålet er hvordan verdikjeder for mat fungerer, og det angår oss alle. Maktkonsentrasjonen i de norske verdikjedene for mat er veldig stor. I 2011 avdekket Matkjedeutvalget at dagligvarekjedenes makt i verdikjedene har økt kraftig, stikk i strid med mange politiske ønsker. I 2012 konkluderte Dagligvarelovutvalget med at det er behov for en egen lov om god handelsskikk i dagligvaremarkedet, fordi annen lovgivning er for fragmentarisk til å kunne ha et såkalt oppdragende formål. Miljøpartiet De Grønne støtter derfor komiteens mindretall, som ønsker at regjeringen skal fremme forslag til en lov om god handelsskikk og en tilsynsfunksjon. God handelsskikk er grunnleggende for velfungerende verdikjeder. Økt tilsyn er nødvendig for å øke transparensen – tilliten – og for å redusere belastningen ved å varsle, som er en betydelig faktor når man er en liten leverandør som står overfor en veldig stor og mektig kjøper. Flertallsinnstillingen åpner for at det kan være flere virkemidler. Den ber regjeringen om å fremme forslag for å styrke konkurransen. Komiteen viser til at den norske verdikjeden for mat kjennetegnes av sterk markedskonsentrasjon, både på leverandørsiden og i dagligvareleddet. Miljøpartiet De Grønne er derfor enig i komiteens vurderinger, men mener at komiteen ikke har tatt inn over seg tyngden og kraften i den utviklingen av maktkonstellasjon som skjer i dagligvarekjedene. Derfor har vi altså fremmet et eget forslag om at det i regjeringens forslag til virkemidler også vurderes å senke grensene for dominerende aktører i dagligvaremarkedet fra 40 pst. til 30 pst. markedsandel, slik de har gjort i Finland. Det skal ikke være ulovlig å ha markedsmakt, men med en sterk markedsposisjon følger det også et ansvar for hvordan den makten utøves. Konkurranseloven legger derfor føringer for dominerende aktører. Makten skal ikke utøves på en utilbørlig måte. Eksemplene som listes opp i konkurranseloven, er leveringsnektelser, underprising, rabattordninger, eneleverandøravtaler og produktsammenbindinger. Men innkjøpsmakten i Norge er altså konsentrert innenfor dagligvarehandelen på veldig få hender, og dersom Coop og ICA får det som de vil, vil vi ha tre helt dominerende dagligvarekjeder i Norge. Med Miljøpartiet De Grønnes forslag vil to av framtidas tre dagligvarekjeder bli definert som «dominerende». Det vil med vårt forslag bety at fordelen med å være så stor vil bli begrenset noe, og at mindre konkurrenter får en konkurransefordel. Det gir større muligheter for at mindre aktører og nye aktører kan slippe til, og det gir større åpning for mangfold i markedet, slik jeg forstår at alle egentlig er enige om at vi ønsker. Jeg vil derfor be representantene og partiene som er enig i at et marked med bare tre dagligvarekjeder er bekymringsfullt, om å vurdere Miljøpartiet De Grønnes forslag. Vi mener at velfungerende verdikjeder er en forutsetning for at bevisste forbrukere skal kunne ta de verdivalgene de ønsker. I et velfungerende matmarked med gode verdikjeder målbæres kvaliteter ved mat fra bonde og fisker til forbruker, og det betyr at det er flere historier som fortelles om produktet enn at kjøttet er kjempebillig, og det innebærer at kampen om hylleplassen må avgjøres av flere faktorer enn bare hvilken leverandør som betaler mest. Det betyr dessuten at prisen på mat i økende grad vil måtte reflektere de faktiske kostnadene ved produksjonen. Det Miljøpartiet De Grønne ønsker og håper – og for så vidt tror at stortingsflertallet ønsker – er å åpne for at mindre leverandører og nye dagligvarekjeder kan konkurrere på kvalitet og ikke bare må konkurrere på pris. Vi legger altså derfor fram et forslag om at grensen for dominerende aktører i dagligvaremarkedet reduseres fra 40 pst. til 30 pst. markedsandel. Men vi forstår det sånn – som representanten Snorre Serigstad Valen allerede har vært inne på – at dette forslaget ikke vil få flertall her og nå. Vi ønsker derfor å omgjøre det til et oversendelsesforslag, i håp om at det vil kunne få behandling på vanlig måte i komiteen.