Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-05-14:
La meg innledningsvis si at jeg fullt ut deler den utålmodighet som kommer til uttrykk her i salen i forhold til å bedre behandlingstilbudet for de gruppene vi her taler om. Regjeringen har i Sem-erklæringen varslet flere tiltak for å forbedre pasientenes rettigheter. Det følger av erklæringen at Regjeringen vil «lovfeste pasientenes rett til behandling innen individuelle frister fastsatt på medisinsk grunnlag. Dersom fristen ikke overholdes, skal pasienten tilbys behandling ved private institusjoner eller i utlandet for det offentliges regning». Et slikt forslag vil innebære en ytterligere styrking av retten til nødvendig helsehjelp. Videre viser jeg til at Regjeringen i Sem-erklæringen varsler at den vil fremme forslag om å la det frie sykehusvalg også omfatte private, godkjente sykehus. Jeg tar sikte på å fremme nødvendige forslag for Stortinget i tråd med disse erklæringene. Regjeringen vil også forbedre informasjonen om pasientrettigheter, for å sikre at pasientene skal kunne kreve sine rettigheter oppfylt. Jeg frarår imidlertid, i likhet med flertallet i komiteen, å vedta de forslag som er fremsatt i Dokument nr. 8:43 og Dokument nr. 8:92. I den utstrekning unge og nye rusmiddelmisbrukere og barn og unge med psykiske problemer ikke får den helsehjelp som pasientrettighetsloven gir dem rett til, må dette problemet etter min mening primært løses ved å øke kapasiteten og ikke ved å innføre særskilte behandlingsgarantier for disse gruppene. Jeg mener derfor at en fortsatt forpliktende satsing på disse områdene, i tillegg til den generelle forbedringen av pasientrettighetsloven, er den beste vei å gå for å kunne gi disse gruppene den hjelp de har behov for og krav på. Jeg deler stortingsflertallets bekymring over den foreliggende situasjon, og viser til at disse områdene prioriteres høyt av Regjeringen. Pasientrettighetsloven fastslår at pasienter har rett til nødvendig helsehjelp fra kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. I forskrift om rett til helsehjelp og prioritering av helsehjelp er det gitt nærmere bestemmelser om dette. Det følger av forskriften at pasienter som har rett til nødvendig helsehjelp, skal tilbys dette innen den frist som medisinsk forsvarlighet krever. Retten til helsehjelp gjelder både innen det psykiske helsevern og somatikken og rusmiddelmisbrukere som har behov for det. Vilkårene for rett til helsehjelp er knyttet til tilstandens alvorlighet, behandlingens nytte og kostnadseffektivitet, og ikke til diagnose eller alder. Lovens system er altså at den enkelte pasient har rett til nødvendig helsehjelp innen en forsvarlig tidsramme basert på en individuell, medisinsk vurdering. Dersom man etablerer særskilte, lovfestede behandlingsgarantier for bestemte pasientgrupper eller behandlingsformer, vil det kunne føre til at likebehandlingsprinsippet som pasientrettighetsloven bygger på, ikke blir oppfylt. En generell behandlingsgaranti for en nærmere spesifisert gruppe vil kunne medføre at mindre alvorlige tilfeller behandles til fortrengsel for mer alvorlige tilfeller. Videre er det et viktig poeng at pasientrettighetsloven skal være en reell rettighetslov, og som sagt vil Regjeringen fremme forslag som vil gjøre den til en mer reell rettighetslov enn det den er i dag. Den gruppen som her omhandles, har allerede i dag rett til nødvendig helsehjelp, og til at hjelpen skal gis innenfor forsvarlige medisinske tidsfrister. Dersom en med behandlingsgaranti skal utvide retten til helsehjelp, griper en inn i det prioriteringssystemet som pasientrettighetsloven bygger på, og som ble gitt nettopp for å sikre de alvorligste tilfellene behandling først. Innføring av en særskilt behandlingsgaranti for én gruppe vil videre bryte med lovens system og dermed gjøre regelverket mer omfattende og komplisert. Det kan virke byråkratiserende. Sporene på dette området skremmer etter mitt syn. Opptrappingsplanen for psykisk helse innebærer en kraftig satsing på utbygging av tiltak for å hjelpe barn og unge med psykiske problemer. Det er satt som mål for innsatsen at kapasiteten i psykisk helsevern for barn og unge skal dekke 5 pst. av barne- og ungdomsbefolkningen under 18 år i 2006. Antall barn og unge som mottar behandling fra psykisk helsevern, har økt fra 20 600 i 1998 til 26 400 ved utgangen av 2000, dvs. en økning på 28 pst. på to år. Dette innebærer at dekningsgraden har økt fra 1,9 pst. til 2,5 pst. i samme periode, jf. målet om en dekningsgrad på 5 pst. når opptrappingsplanen er fullført. Jeg mener at det er behov for en sterkere prioritering av barn og unge innenfor opptrappingsplanen, og vil vise til at jeg har pålagt kommunene det gjennom tildeling av øremerkede midler i år. Det samme budskapet er gitt til helseforetakene. I tillegg er Sosial- og helsedirektoratet satt i gang med to oppdrag. Det ene er å lage en mer målrettet strategi for satsing på barn og unges psykiske helse. I tillegg er det å arbeide med ajourføring av den opptrappingsplanen som representanten Alvheim i dag har etterlyst. Jeg har fra årsskiftet tatt et større ansvar for helsetjenester for rusmiddelmisbrukere. Mitt mål er at vi skal få en styrking av helsetjenesten innenfor denne gruppen, samt en tydeliggjøring av ansvar og sammenheng i hele behandlingskjeden. Sosial- og helsedirektoratet har i denne sammenheng fått i oppdrag å gjennomgå og foreslå forbedringstiltak når det gjelder helsetjenestetilbudet til rusmiddelmisbrukere. Statlig overtakelse av spesialisthelsetjenesten fra 1. januar i år omfatter også tiltak for rusmiddelmisbrukere, som er hjemlet i spesialisthelsetjenesteloven. I styringsdokumentene til de regionale helseforetakene har jeg forutsatt at de må sørge for at rusmiddelmisbrukere får tilgang til institusjoner for rusmiddelmisbrukere, som er hjemlet i spesialisthelsetjenesteloven. Videre må de sørge for at rusmiddelmisbrukere får tilgang til nødvendige helsetjenester i de ordinære spesialisthelsetjenestene. Jeg viser også til at Sosialdepartementet nylig har hatt på høring et forslag om å overføre deler av fylkeskommunens ansvar for rusmiddelmisbrukere til staten. Forslaget vil bli lagt fram for Stortinget over sommeren. Regjeringen har videre under arbeid en handlingsplan mot rusmiddelproblemer. Planen vil vektlegge både forebyggende tiltak og et bedre behandlingstilbud til rusmiddelmisbrukere. Planen vil bli lagt fram for Stortinget til høsten. Det har visst vært noe feil med klokka her, men jeg vil avslutningsvis bare si at jeg mener at hovedstrategien i disse viktige spørsmålene er og må være å bygge ut kapasiteten, sørge for en bedre sammenheng i behandlingskjeden og sørge for at de rettighetene man har i dagens pasientrettighetslov, faktisk blir oppfylt. Vi vil så komme med forslag til en lovmessig styrking av de rettighetene.