Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Først vil jeg også takke komiteen for godt samarbeid. Et godt fungerende barnevern er viktig for å gi barn som trenger hjelp og omsorg, gode tilbud i rett tid. En god barndom varer i generasjoner, og barndommen kommer ikke i reprise, som det heter i meldinga lagt fram rett før sommeren. Barnehage, helsestasjon og skole er viktige arenaer for å fange opp utfordringer tidlig. Barns beste skal styre innsatsen, og gode faglige, kunnskapsbaserte løsninger er noe av det som bidrar til et bedre liv. Den rød-grønne regjeringa startet derfor i 2010 en grundig gjennomgang av barnevernet for å se hvordan de mest utsatte barna ble tatt vare på. Bakgrunnen var bekymringsmeldinger om et mangelfullt barnevern. Gjennomgangen i ettertid førte til barnevernsløftet. Barnevernet har under den rød-grønne regjeringa blitt styrket med øremerkede midler, kommunene har fått økte frie inntekter, og resultatet er 1 000 nye stillinger og mange kompetansehevende tiltak. I tillegg har lovendringer styrket barns rett til å bli hørt ved å ha egen tillitsperson, og det har vært ført økt tilsyn med barnevernet. Flere stortingsmeldinger har hatt som formål å gi bedre beskyttelse av barn og et bedre barnevern. Den siste som ble behandlet før sommeren, ble møtt med stor glede fra bl.a. barnevernsbarn og ansatte i barnevernet. Satsinga som er gjort, har snudd en negativ trend. Flere barn får hjelp, ansatte har bedre kunnskap, og det er nedgang i fristoversittelser. Vi er på rett vei, men det må mer til. Det er nødvendig med mer kompetanse og flere ansatte, og komiteen er enig om at kapasiteten i det kommunale barnevernet må økes – det er jeg glad for. Det er også bra at regjeringa følger opp mye av det som den rød-grønne regjeringa la premissene for. Flere av tiltakene fortsetter – det er veldig bra, særskilt tiltak som gjelder innenfor forebygging og styrking av tilsynet. Noe som ikke er så bra, er at omfangsundersøkelsen knyttet til vold mot barn, med et pennestrøk er borte. Høyre og Fremskrittspartiet var så ivrige på det i opposisjon, men nå er 3,5 mill. kr valgt bort – de pengene skal brukes til noe annet. Barnesamtalen er et annet beklagelig kutt. Opplæringsprogrammet ansatte kunne få, var for å kunne ta den vanskelige samtalen og dermed bidra til å avdekke vold og seksuelle overgrep. Det viser at regjeringa ikke prioriterer de svakeste, og ikke vil bidra til en bedre hverdag for utsatte barn. Vet vi ikke, kan vi ikke sette inn nye, gode tiltak. En annen bekymring er den økte egenandelen som kommunene nå får når det gjelder bosetting av enslige mindreårige asylsøkere. Mitt innlegg i debatten om kommunalbudsjettet forrige uke synliggjorde bekymringen min. Vil kommunene nå ta den oppgaven? Ser ikke Kristelig Folkeparti og Venstre, som vanligvis fronter barnas rettigheter, at det kommer til å ramme dem som skulle vært bosatt? Jeg vil igjen nevne at samarbeid, forebygging og kompetanse er nødvendig for at barnevernet skal fungere. Det er veldig mye som er bra, men det er fremdeles veldig mye som mangler. For mange barn har en tøff hverdag – for mange barn har det vondt. Mye av det som skal gjøres, skal gjøres i offentlig regi. Men det fritar ikke hver og en av oss for det ansvaret vi har ved å si fra ved mistanke eller kunnskap om barn som ikke har det bra. Christoffer-saken fra mitt eget hjemfylke, Vestfold, får stå som et varsko om at ingen har lov til å la være å se eller la være å ta ansvar når det gjelder barn. Barn fortjener kloke voksne. Jeg tar så opp forslagene nr. 3 og 4 i denne saken.