Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Dette er jo en sak som, når en hører debatten, dreier seg om flere ting. Det dreier seg selvsagt om kulturpolitikk, som noen er inne på. Men det dreier seg også i høyeste grad om å skaffe fellesskapet inntekter, og jeg mener at det ikke er noe lite edelt formål å ha gode systemer som sørger for at fellesskapet får inntekter til mange av de oppgaver som fellesskapet skal løse. Det er i dag et fritak for trykte bøker, og det innebærer en indirekte støtte på om lag 1,3 mrd. kr, slik at spørsmålet om fritak for e-bøker er et spørsmål om ytterligere støtte. E-bøker og papirbøker er ikke identiske produkter, og e-bøker vil nok ha et noe annet bruksområde enn trykte bøker, slik at det må forventes at salg av e-bøker ikke bare vil erstatte salg av trykte bøker. Nå skal ikke jeg vikle meg inn i en lang, teknisk debatt, men det ligger mange muligheter i å utvikle selve lesebrettet til et produkt som går langt utover det å bare lese en bok. Det som jeg tror er viktig uansett i hvilken form støtten gis, om det er momsfritak eller på andre måter, er at den må gis så effektivt som mulig, og at en sørger for at hver krone, så å si, går til å fremme det ønskede formålet. Når det gjelder selve momssystemet, bør det nok være slik at en har et bredt momsgrunnlag, det må være enklest mulig, og det må være færrest mulig satser. I den undersøkelsen som jeg viste til i en debatt tidligere i dag, om sammenlikningen mellom Norge og andre land når det gjelder enkelheten i rapporteringen til skatte- og avgiftsmyndighetene, scorer vi høyt på den direkte beskatningen, men vi scorer mye dårligere på forholdet til merverdiavgiftsystemet, og jeg er overbevist om at en av årsakene til det er at systemet i Norge er noe mer komplisert fordi det er flere satser, og at det er et smalere grunnlag. Det fritaket vi nå har for trykte bøker og aviser, er over 40 år gammelt. Det ble etablert i en tid som ser litt annerledes ut enn i dag. Å definere en fysisk bok, eller en avis, har selvsagt også opp gjennom tiden reist en del avgrensingsspørsmål, men det har vært til å håndtere. Et utvidet fritak til å gjelde e-bøker vil skape nye og større avgrensningsproblemer, og jeg tror det vil være betydelig vanskeligere å skille e-bøker og e-aviser fra annet digitalt innhold. Så er det også slik at merverdiavgiftsdirektivet i EU sier klart at redusert sats kan benyttes på bøker som varer, men ikke på elektroniske tjenester, herunder nedlasting av e-bøker. Denne forståelsen er bekreftet av EU-kommisjonen i svar på parlamentarisk spørsmål i E-3109/2010 14. juni 2010. Så det vi står framfor i Norge, er ikke en særnorsk utvikling, men det er en del av en internasjonal utvikling. Så er det vist til at Mediestøtteutvalget avga sin innstilling i går, og det er riktig som det også er sagt i debatten, at der er det mange ulike syn. Det viser vel at det er betydelig tvil også der ute om hva som bør være det framtidige systemet. Nå skal denne NOU-en ut på en omfattende høring, og jeg mener at det vil være naturlig å ta en mer grundig og helhetlig debatt om momssystemet og mediestøttesystemet i forbindelse med at regjeringen kommer til Stortinget med en vurdering av det som ligger i Mediestøtteutvalget, herunder også det som kommer fram i høringsprosessen. Jeg tror det er fornuftig at en får en slik bred og helhetlig debatt.