Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-06-17:
Fremskrittspartiet har mye på hjertet i denne saken. Vi får se hvor langt tiden bærer. La meg for sikkerhets skyld starte med å ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen. Vi har en del forslag. St. meld. nr. 30 er en viktig melding. Bak meldingen ligger i første rekke NOU 2003:16, innstillingen fra det såkalte Kvalitetsutvalget, oppnevnt av Stoltenberg-regjeringen, med tilleggsmandat om 2. fremmedspråk fra nåværende statsråd i nåværende regjering. Utvalgets hovedmandat understreker kvalitet mange ganger og i mange sammenhenger. På den måten er grunnmuren i en ny nasjonal skolesatsing bygd på kvalitetsbegrepet. Det er Fremskrittspartiet godt fornøyd med. For å omskrive et kjent uttrykk: Dette er ikke slutten på enhetsskolen, det er heller ikke begynnelsen på slutten for enhetsskolen, men det er avslutningen på en helt nødvendig begynnelse for å skifte retning og skifte fokus i norsk skole. I hovedsak gir Fremskrittspartiet sin tilslutning til retning og innhold i meldingen. Fremskrittspartiet vil gi Regjeringen og statsråden ros for fremvist ambisjon, for fremvist ønske om retning og for fremviste rammer for struktur og innhold - i hovedsak! Mye er Fremskrittspartiet enig i og stiller seg bak. Fremskrittspartiet er på viktige områder Regjeringens hovedpartner når meldingen om fremtidens skole nå godkjennes i Stortinget. Det er ikke unaturlig. Når meldingen endrer skolepolitisk kurs fra enhetsskole til kunnskapsskole, vises det samtidig frem et politisk skille mellom partier. På den ene siden er det partier som vil gjennomføre grep for å sikre bedre læringsresultater, som vil kraftig og tydelig fokusere på at skolen skal være et sted å lære mer enn et sted å være. På den andre siden er det partier som snakker med om kvalitet, men som fortsatt beskytter og viderefører enhetsskolens tankegods. Også elevene selv er opptatt av et slikt fokusskifte. Den siste brukerundersøkelsen blant elever i Oslo-skolen viste at elevene selv mente de fikk for få utfordringer. Meldingen har fått tittelen Kultur for læring. For Fremskrittspartiet er det viktig at dette blir en kultur der det er forståelse og aksept for at det er viktig og riktig å arbeide flittig for å bli flink. Jeg laget noen feil på prøven for ikke å bli kalt nerd, er et utsagn fra en elev i dagens ungdomsskole som bærer tydelig melding om behovet for en annen kultur for læring. Det handler selvfølgelig ikke om at alle skal få beste karakter, men det handler om å legge til rette for at de aller fleste elever arbeider for å ta ut bedre læringsresultater enn de selv kanskje trodde var mulig. La meg kort understreke et annet viktig poeng. For Fremskrittspartiet er det overhodet ikke tema å endre formålsparagrafen, og det kan jeg jo adressere spesielt til SV. Der er plattformen kristen og moralsk oppdragelse. Fremskrittspartiet registrerer at SV angriper formålsparagrafen. Fremskrittspartiet er glad for at SV blir stående alene på dette punktet. For SV er åpenbart det norske mindre viktig, det fremmedlandske svært viktig. Gjennom meldingen endres rammeverk og struktur, ikke minst åpnes det for større handlingsrom for den enkelte skole. Frihet under ansvar er etter Fremskrittspartiets syn et godt prinsipp, men større frihet gir også større ansvar. Det skal jeg komme tilbake til. I forhold til lokalt handlingsrom, til innføring av basisgrupper og til størrelser på basisgrupper, ønsker Fremskrittspartiet fortsatt en avklaring og en presisering av begrepet "pedagogisk og sikkerhetsmessig forsvarlig". Derfor legger Fremskrittspartiet frem forslag nr. 9 om at Regjeringen skal legge frem en egen sak om ressurstildeling og ressurssikring for den enkelte elev i grunnskoleopplæringen. Vi er overrasket over at Arbeiderpartiet og SV ikke støtter dette forslaget, dersom de virkelig er bekymret for at stort lokalt handlingsrom bare skal bli lokale sparepakker for kommunestyrer med anstrengt økonomi. I forhold til økt handlingsrom og ønsket om kvalitet og kvalitetsutvikling er det etter Fremskrittspartiets mening viktig med måling. Fremskrittspartiet støtter bruk av nasjonale prøver. Fremskrittspartiet ønsker full offentliggjøring av resultater og mulighet for å sammenligne resultater fra enkelte skoler. Skoleeier, skoleledelse og lærere må forvente at det blir stilt større krav til skolen fra foreldre og foresatte, fra elever og fra nasjonale myndigheter. De må forvente at skolens produkt kommer til å være mer i fokus og på en annen måte, og at skolens produkt vil bli målt og sammenlignet med resultater fra andre skoler. Hele komiteen vil beholde den generelle delen av læreplanen når det lages nye læreplaner. Fremskrittspartiet vil likevel ha en sak tilbake til Stortinget om hovedprinsipper og hovedutforming av nye læreplaner. De omfattende prinsipper og retningslinjer for opplæringen i grunnskolen som vi finner i dagens læreplanverk, vil også Fremskrittspartiet erstatte med en "læringsplakat", slik Regjeringen foreslår. Læringsplakaten blir forpliktende for lærestedets planlegging og gjennomføring av opplæringen, og vurdering av både individ og organisasjon. Den blir et verktøy for kompetanseutvikling og for kvalitetsutvikling. Fremskrittspartiet er fornøyd med at vi har fått understreket foreldre og foresattes medansvar i skolen på selve "Læringsplakaten". Fremskrittspartiet sikrer flertall for at obligatorisk matematikk innføres på Vg2 på studieforberedende utdanningsprogram i videregående skole. Fremskrittspartiet støtter subsidiært Regjeringens forslag om å endre skriftlig avgangsprøve i grunnskolen, slik at elever bare prøves i hovedmålet, og for elever i videregående skole endres obligatorisk eksamen i skriftlig sidemål til en trekkfagsordning. Som nest beste løsning i forhold til å fjerne sidemål som obligatorisk fag er dette viktig og riktig. Stor ble vår overraskelse over regjeringspartienes og Arbeiderpartiets politiske synkronøvelse. Stor ble Fremskrittspartiets overraskelse over at Regjeringens egne partier i Stortinget faktisk tar tre skritt tilbake i forhold til egen regjerings egen fremrykning når det gjelder sidemålet. Etter vårt syn er forslaget om at både hovedmål og sidemål skal være en del av den skriftlige norskeksamen i grunnskolen, ødeleggende for norskfaget og for norskeksamen. Dette blir et slags samnorsk, et språkpolitisk bakholdsangrep for å styrke sidemålets stilling på bekostning av hovedmålet, og et språkpolitisk bakholdsangrep som foreldre og elever bør avvise når de oppdager hva som skjer. Fremskrittspartiet er imot dette. Her tror jeg heller ikke siste ord er sagt. Fremskrittspartiet støtter Regjeringens forslag om å innføre praktisk rettet obligatorisk 2. fremmedspråk på ungdomstrinnet. Når jeg ser på klokken, ser jeg at jeg må hoppe litt videre, og da tror jeg at jeg skal avslutte med å snakke om et annet punkt som er viktig for Fremskrittspartiet i meldingen, nemlig samarbeidet hjem-skole. Fremskrittspartiet er glad for at innholdet i meldingen er blitt endret. Forslag knyttet til foreldreinnflytelse og til rollen for Foreldreutvalget for grunnskolen var vi lite fornøyd med. Vi opplever departementets forslag som et angrep på foreldrenes rolle. Fremskrittspartiet er derimot tilfreds med resultatet. Fremskrittspartiet sikrer sammen med Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet at foreldreråd, samarbeidsutvalg og skoleutvalg opprettholdes. FUGs rolle, ansvarsområder, organisatorisk tilknytning og plassering opprettholdes. FUG skal oppnevnes på en annen måte for å sikre solid foreldreforankring. Også LUFS, Landslaget for Udelt og Fådelt Skole, altså landslaget for nærmiljøskolen, blir fremhevet av dette flertallet, og det blir understreket at statlig støtte må sikres. Jeg understreker at dette først og fremst gir sikring av nåværende ordninger for foreldreinnflytelse i skolen. Fremskrittspartiet vil gå videre. Fremskrittspartiet vil utvide foreldreinnflytelsen, og fremmer igjen forslag om lovfesting av driftsstyrer og lovfesting av ordningen med klassekontakt, en ordning vi har hatt i mange år, men som dessverre ennå ikke er lovfestet. Foreløpig står vi alene her, men vi er trygge på at andre partier snart vil komme etter. Fremskrittspartiet fremmer også forslag om opprettelse av et selvstendig og frittstående skoleombud for å gi foreldre og elever bedre rettssikkerhet. I et annet innlegg vil jeg fokusere på en del forhold som mangler i meldingen, og som mangler etter behandling i innstillingen. Det gjelder bl.a. drøftelse av grunnutdanningens lengde, altså ti versus ni år. Det gjelder finansieringssystemet, det å sikre at pengene faktisk følger eleven helt frem til skolen og ikke drukner i slunkne kommunekasser, samt en del andre forhold.