Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-03-21:
Etter Framstegspartiets syn er det særdeles viktig at det offentlege gjennomfører strategiske IKT-satsingar som kan gi samfunnet størst mogleg avkastning i form av meir effektiv tenesteyting, ein enklare kvardag og betre service til innbyggjarane. Framstegspartiet vil derfor gi si tilslutning til at det blir stilt meir gjennomgåande krav til gjennomføring av kost–nytte-analysar i statlege IKT-prosjekt, slik at kostnader og kompleksitet i prosjekta kan avgrensast i størst mogleg grad. Det er òg særdeles viktig at offentleg sektor oppnår å få realisert gevinstpotensialet i dei IKT-investeringane som blir vedtatt. Eg vil her vise til dei enorme gevinstane danskane har oppnådd ved gjennomføring av sine IKT-strategiar. Då er det heilt nødvendig med god koordinering og styring av IKT-prosjekta. Mens mykje av innovasjonen i privat sektor er IKT-driven, er situasjonen i offentleg sektor at ein blir hengande etter i den tekniske utviklinga. I offentleg sektor er det generelt ei svak forståing for kor viktig det er for effektiviteten at det blir føretatt utstyrsinvesteringar for å understøtte den enkelte medarbeidar. Framstegspartiet vil påstå at evna til å ta i bruk IKT er svakast utvikla på område der det offentlege har monopol. Ein viser heller ikkje interesse for å kjøpe inn system som er ferdig utvikla hos andre med liknande verksemd. Det er altså ikkje alltid nødvendig å finne opp krutet på nytt. Altinn og andre portalar løyser ikkje dei fundamentale utfordringane når det gjeld manglande koordinering mellom store statseigde einingar og den unødig store offentlege pengebruken som følgjer av dette. Hadde ein innført eit pasientjournalsystem for nokre år sidan, hadde betydelege summar av fellesskapets midlar vore sparte. Kanskje burde ein slått saman pensjonssystema i Nav og Statens pensjonskasse i staden for å utvikle to system til ein svært høg kostnad. Framstegspartiet meiner at det bør vurderast å opprette ei gruppe med IKT-ekspertar knytt til eit koordineringsdepartement, slik Danmark har gjort, og at dette bør gjerast uavhengig av om ein vil samle IKT-ansvaret tydelegare i eitt departement. Ei slik gruppe kan erstatte kostbare konsulentar i dei respektive prosjekta. Dessutan vil det kunne bidra til verdifull erfaringsutveksling mellom statlege prosjekt, og dermed vil dei vere meir effektive enn tradisjonelle konsulentar, som ikkje har bransjekunnskap. Framstegspartiet meiner at IKT-utviklinga ikkje må gå på kostnad av personvernet og folk sin rett til privatliv. Det er derfor viktig med eit sterkt datatilsyn og klare lovmessige avgrensingar knytte til kva slags informasjon myndigheiter og private instansar kan samle inn om folk og gjere seg nytte av. Framstegspartiet støttar forslagsstillarane sine intensjonar om betre styring av IKT-prosjekt i staten og betre utnytting av dei økonomiske midlane som blir stilte til disposisjon for desse. Vi vil gjerne leggje til ein viktig dimensjon: IKT-sikkerheit. Vi vil her peike på dei mange angrepa som blir utførte mot nasjonal infrastruktur frå ulike kjelder og miljø. Betre styring av IKT-prosjekt i staten må også omfatte ei større fokusering på sikre løysingar, og nasjonal kritisk IKT-infrastruktur må bli betre skjerma frå folk sine brukarretta tenester. Avslutningsvis vil eg ta opp dei forslaga som Framstegspartiet står bak, enten aleine eller saman med Kristeleg Folkeparti.