Kent Gudmundsen (Høyre), 2015-05-12:
På samme måte som i dagens foregående interpellasjon fra representanten Tynning Bjørnø har denne interpellasjonen fra representanten Tingelstad Wøien fokus på de praktisk-estetiske fagene i skolen. Også Wøien fokuserer særlig på lærerkompetansen i grunnskolen og den bekymringsfulle utviklingen over mange år når det gjelder andelen lærere med fordypning. Og på samme måte som ministeren svarer Tingelstad Wøien, er det et poeng at de praktisk-estetiske fagene bidrar til å løfte elevens faglige, praktiske og kreative evner som en helhet. For øvrig er det et poeng, når vi nå er så opptatt av faglig fordypning og krav til kompetanse for lærere innen ulike fag, at også interpellantene kanskje kunne vært litt mer tydelige på hvilke konkrete tiltak man ønsker å sette i verk for å oppnå resultatforbedringer på en del av de utfordringene man peker på. Fra min side vil jeg derfor skryte av de fremragende gode resultatene som regjeringen og samarbeidspartiene har fått til gjennom budsjettøkningene og dermed satsingen på Kompetanse for kvalitet. For det er ingen tvil om at dette har gitt en solid økning i godkjente videreutdanninger, og denne satsingen vil over tid bidra positivt i spørsmålet som stilles i interpellasjonen. Man vil dermed få tilgang til kompetente lærere også innenfor de praktisk-estetiske fagene etter hvert som denne satsingen får virke. Her er det også relevant å gjenta regjeringens satsing på lærerutdanningen som et viktig ledd i det å gjøre læreryrket attraktivt, slik at vi får flere som søker seg inn i disse utdanningene. Det er nemlig en sammenheng, som jeg tidligere har nevnt, mellom disse satsingene og det å stille økte krav som medfører at vi ser økt søkning til både lærerutdanningene og videreutdanningstilbudene. For det er liten tvil om at reduksjonen av kommunenes egenandeler, det at vi kombinerer økte vikarsatser, osv., har gjort at skoleeierne nå har mulighet til å prioritere også de praktisk-estetiske fagene uten at det belaster trange kommunebudsjetter. Det er derfor ingen grunn til at kommunene må ansette lærere uten ønskelig kompetanse. I alle fall er det fullt mulig å ha videreutdanningsplaner som sikrer oppbygging av kompetanse framover, og dermed at man har en plan både for dem som er tilsatt, og for dem som kommer inn som nyutdannede. Vi går et lokalvalg i møte. I så måte er dette en sak man fint kan bringe inn i kommunevalgkampen, der politikere og skoleeiere lokalt får lov til å vise hvem som prioriterer lærere, hvem som prioriterer innhold i skolen, og hvem som prioriterer budsjettmidler for å styrke denne sektoren. Til høsten får 5 600 lærere videreutdanningstilbud. Det er et svært høyt tall, som nevnt er det tre ganger så mange som for få år siden. Når man signaliserer så tydelig at denne satsingen fortsatt vil prioriteres, vil vi se en ytterligere positiv utvikling innenfor dette området i årene som kommer – i alle fall hvis kommunene gjør jobben sin, er gode skoleeiere og ser behovet for et høyt faglig nivå tidlig i skoleløpet. Det blir derfor interessant å følge utviklingen i faglig fordypning på barnetrinnet framover, spesielt etter hvert som kravene som regjeringen nå stiller til norsk, matte og engelsk, blir faset inn for fullt og nye faglige krav kan vurderes.