trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Det er tydelig at statsråden ikke har så veldig lyst til å snakke om den likestillingsfiendtlige og integreringsfiendtlige kontantstøtten. Når det gjelder nedgang i deltidsandelen, handler det om at den Arbeiderparti-ledede rød-grønne regjeringen innførte ti lovendringer for å øke retten til heltid det året vi måtte forlate regjeringskontorene. Den rød-grønne politikken fungerer, og det er bra. Et område det ikke går framover på, hvor Norge faktisk går tilbake på statistikken over gode land å leve i, er statistikken over land som er bra å leve i for LHBTI-personer. Det er fem konkrete grunner til at vi faller på den rangeringen. En av de viktige grunnene er at vi ikke har et forbud mot skadelig konverteringsterapi. Partiet Venstre var enig med Arbeiderpartiet i at det måtte forbys, regjeringen ville bare utrede det, og siden har vi ikke hørt noe. Når kommer forbudet mot konverteringsterapi?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Det som kjennetegner denne regjeringens likestillingsregnskap, er at det har satt likestillingen i revers. På åtte år er det ikke kommet et eneste likestillingspolitisk initiativ fra denne regjeringen som er tatt med det formål å øke likestillingen mellom kvinner og menn i Norge – ikke et eneste. Da representanten Marianne Haukland leste opp en liste tidligere, glemte representanten å si at de tiltakene ble vedtatt og gjennomført fordi opposisjonen fikk flertall for det. Opposisjonen fremmet de forslagene og fikk flertall – mot regjeringens vilje – og har halt og dratt høyreregjeringen etter seg i likestillingspolitikken, slik vi har gjort opp gjennom tidene hele veien. Når statsråden kan skryte av at deltidsandelen går litt ned, er det nettopp fordi vi i rød-grønn regjering innførte ti lovendringer med økte rettigheter for heltid det året vi måtte ut av regjering. De begynner å virke etter en stund. Høyreregjeringen fjernet heldigvis ikke alle de tiltakene. De fjernet noen, f.eks. det med at vi hvert eneste år hadde 30 mill. kr i statsbudsjettet til lokale forsøk for å øke heltidsandelen ute i kommunene. Det svir. Av andre ting på listen til denne regjeringen som representanten burde nevnt, er at de i budsjettet opp gjennom årene har kuttet støtten til organisasjonene som jobber med likestilling, kuttet i støtten til Likestillingsombudet og likestillingssentrene og ikke har foreslått et eneste tiltak mot seksuell trakassering. De har svekket likestillingsloven, og de har svekket aktivitets- og redegjørelsesplikten, som kanskje er det viktigste og mest virkningsfulle virkemiddelet for økt likestilling i arbeidslivet. De har svekket abortloven, kuttet i pappapermisjonen, økt kontantstøtten og ført en økonomisk politikk som gir mest til dem som har de største formuene, men mindre til dem som allerede har minst å rutte med – kvinner i de typiske kvinneyrkene. Når Arbeiderpartiet snakker om behovet for økt økonomisk likestilling, snakker vi om at damene i kvinneyrkene må få en lønn å leve av, en arbeidstid å kunne leve med, trygghet gjennom faste, hele stillinger og en pensjon som er mulig å leve av når de går av. Når Høyre snakker om økonomisk likestilling, hører vi i dag at det handler om at de ønsker seg at private banker skal pushe fondsinvesteringsløsninger på damer. Det sier litt om forskjellene i verdensanskuelse mellom oss i Arbeiderpartiet og denne regjeringen. Nei, nå får det være vanlige folks tur, og det er vanlige folk som kommer best ut av det med Arbeiderpartiets alternative budsjett.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Ja, representanten kunne nok funnet flere sitater, for jeg har vært alvorlig bekymret siden pandemien rullet inn over oss i mars, etter å ha sett at kultursektoren har kommet i annen rekke, at kulturarbeidere og de arbeidsplassene over hele landet som kanskje lider mest under pandemien, folk som ikke kan gå tilbake på jobb før krisen er over, og som lever av å samle folk, ikke blir lyttet til. Krisepakkene kom for sent, de har for store huller, og det er for mange som ikke treffes av dem. Det hjelper veldig lite de som jobber i Oslo Kru, som ikke treffes av stimuleringsordningene, som ønsker seg en kompensasjonsordning som de ikke får, og som ikke har lønn å leve av til jul, eller de som jobber på Parkteateret, som fortsatt venter på pengene de søkte om i mai, at høyreregjeringen står her i salen og skryter av at Norge i sum er det landet som satser mest på kultur gjennom denne krisen. De må bare innrømme at det er gjort et for dårlig politisk håndverk, og at ordningene ikke er godt nok innrettet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Jeg kan begynne med det siste. Nei, Arbeiderpartiet vil ikke ha gaveforsterkningsordningen, for det er en ordning som er med på å øke forskjellene mellom by og bygd når det gjelder kulturtilbudet. Det er en ordning som gjør at de store byene får mye, mens de små stedene får lite eller ingenting. Og det er jo ikke gaveforsterkningsordningen som gjør det mulig for folk å gi til kulturen, det kan man gjøre så mye man vil, og det ønsker vi også, men vi er imot at en stadig større andel av kulturbudsjettet skal følge de private pengene inn til de populære kulturinstitusjonene, som allerede får mest. Det er dårlig bruk av penger, og det øker forskjellene i kulturtilbudet mellom by og land. Når det kommer til krisestøtteordningene, hadde jeg vært fornøyd, jeg, hvis krisepakkene kom tidligere, hvis man inkluderte underleverandørene, hvis man ikke etter hvert avkortet de ordningene man hadde innført, og hvis man klarte å lage en kompensasjonsordning som faktisk gjør at kulturliv, servering og uteliv får dekket kostnadene sine. Altfor mange får ingenting i dag. Derfor anbefaler jeg høyreregjeringen å snakke med disse folkene istedenfor å slå seg på brystet her i salen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Representanten tar jo feil. Gaveforsterkningsordningen er ikke en ordning som belønner dem som jobber jevnt og trutt og godt med å skaffe seg private penger. Det er ikke det. Gaveforsterkningsordningen gir en sum statlige penger hver gang en privat giver gir til kulturlivet. Det er altså ikke innsatsen i institusjonene det står på her. Og vi ser at resultatet av gaveforsterkningsordningen og hvordan den treffer, er at f.eks. Agder-fylkene har fått 900 000 kr i gaveforsterkning mens Oslo har fått 20 mill. kr. Hvis vi skulle følge logikken til Gulati, er det da sånn at Finnmark, Troms, Innlandet og Agder, de som kanskje ikke har de store populære institusjonene, jobber dårlig, og ikke jevnt og trutt, med å prøve å skaffe seg private penger, eller er det kanskje sånn at når man ser på hvordan markedet fungerer, er det slik at de private helst vil donere penger til de store institusjonene som allerede er populære? Derfor er vi imot det, for det handler om å gi en pott penger i statsbudsjettet som øker forskjellene mellom institusjonene. Vi vil heller bruke det på noe annet. Og vi har generelt også en bedre økonomi for teatrene og museene.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Hvis man leser Fremskrittspartiets alternative budsjett, partiprogram og så lytter til representanten Gulatis innlegg, er det tydelig at Fremskrittspartiet ideelt sett bare vil renske bort all kultur som ikke lønner seg, og som ikke er populær nok til å håve inn penger selv. Slik sett vitner det om et Fremskrittsparti som ikke forstår hvordan kunst- og kultursektoren henger sammen, at det meste av kultur aldri kommer til å lønne seg. Det er derfor vi har ordninger som gjør det mulig å ha mangfoldig kunst og kultur som treffer alle, uavhengig av hva vi liker selv, bl.a. arbeidsstipendene som gjør det mulig for kunstnere innenfor alle mulige sjangere å få et lite stipend, en skarve lønn å leve av et par år for å produsere kunst. Representanten har i forbindelse med budsjettet sitt, der de kutter 2 mrd. kr til kultur – intet mindre – bl.a. nesten en halv milliard til kunstnerstipend, uttalt at kunstnerstipendene er med på å gjøre kunstnerne passive. Kan representanten utdype hva han mener med det?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Statsråden sa i sitt innlegg at kulturfolkene er de siste som kan gjenoppta ordinær aktivitet igjen etter at krisen er over. Det er helt riktig, for de lever av å samle folk. Som vi alle vet, kommer det til å ta lang tid før man kan ta opp igjen ordinær aktivitet og samle så mange folk som deler av kulturlivet samler, og da synes jeg det er litt underlig at ikke regjeringen hensyntar det. Nå går store deler av kultursektoren og kulturarbeiderne inn i en vond jul med stor usikkerhet, de vet ikke hva de skal leve av. Statsråden ramser opp hvor mange milliarder han har gitt, og det er sikkert fint og flott, men det hjelper ikke for alle de viktige kulturaktørene som ikke treffes av ordningene. Jeg orker ikke en ny oppramsing av hvor mange hundre millioner kroner statsråden har brukt. Jeg vil vite hva han vil si til folk i Oslo Kru som er permittert fordi de ikke kan stimulere seg til aktivitet og bedre økonomi, eller folk på Parkteatret som fortsatt ikke har sett pengene sine fra mai. Hvorfor kan ikke regjeringen bare si at krisestøtten skal vare til krisen er over, og få ut pengene?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Problemet er at statsråden er mest opptatt av seg selv og sitter ved skrivebordet sitt og ser på de store tallene, istedenfor å se på hvordan de store tallene treffer, og hvordan ordningene virker der ute. Det er utrolig arrogant å stå her og drive med selvskryt når så mange kulturarbeidere og så mange aktører i kultursektoren nå ikke har noe å leve av, og ikke vet hvordan våren kommer til å bli, nettopp fordi ordningene står på Finansdepartementets konto og ikke betales ut, og fordi ordningene ikke treffer. Snakk litt mer med folk. Driv litt mindre med selvskryt. Hvorfor kan ikke regjeringen bare si at krisestøtteordningene skal vare til pandemien er over – punktum – når statsråden står her og erkjenner at kulturlivet er det siste i samfunnet som kommer til å kunne ha ordinær aktivitet igjen? Hvorfor ikke gi dem den tryggheten og støtten de trenger i det?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Jeg erkjenner at jeg ikke får noe svar på hva statsråden ønsker å gjøre for alle dem som faller utenom. Han er fornøyd med ordningene som de er. Det er jo noe å ta med seg inn i julen for kulturfolk som nå ikke vet hva de skal leve av. Jeg vil over til et annet spørsmål som jeg håper å få et ordentlig svar på. Statsråden var for et halvt års tid siden ute og skrotet det svært upopulære forslaget til regionreform for kulturlivet, men så kunne vi sette kaffen i halsen da vi leste budsjettet, for det mest drastiske virkemiddelet står fortsatt omtalt i budsjettet at skal innføres, at man skal endre de såkalte fordelingsnøklene for kulturinstitusjonene, noe som betyr at man går fra å ha en fast trygghet for å få et nivå på statlig støtte, til at man skal bli enig om dette i dialog. Kan statsråden forklare meg hva som har skjedd her, for to dager etter at budsjettet ble lagt fram og bråket naturligvis kom fra kultursektoren og opposisjonen, sa statsråden at nei da, vi skal ikke gjøre det likevel. Hvem er det som har skrevet dette budsjettet? Og har ikke statsråden kontroll på hva han legger fram for Stortinget?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Det begynner å bli en juletradisjon at vi ender budsjettdebattene med en hissig krangel om gaveforsterkningsordningen, og det sier jo litt at etter at denne regjeringen har ha styrt og vært i regjering i åtte år, er fortsatt gaveforsterkningsordningen det mest innovative og den største satsingen den har kommet med. La meg bare klare opp i et par ting: Ingen – overhodet ingen – er imot at kulturlivet mottar private penger. Tvert imot er det noe vi applauderer, og vi ønsker å bidra til å gjøre kulturlivet bedre i stand til å tiltrekke seg privat kapital. Det var jo litt av poenget under Kulturløftet også, som tidligere statsråd Giske forklarte i stad, at vi så at når staten, regjeringen, sa at vi satser på kultur, 1 pst. til kultur, med et kulturløft, da inspirerte det flere private til å gi – det økte under Kulturløftet. Dette henger sammen. Vi la Norsk publikumsutvikling på statsbudsjettet, en organisasjon som fungerer som en paraply der kulturaktører møtes og lærer av hverandre, nettopp for å få mer private penger inn og øke publikumstallet osv. Det har regjeringen tatt bort fra statsbudsjettet. Men hva er det som er feil med gaveforsterkningsordningen? Jo, det kommer ikke mer private penger inn på grunn av at staten bruker penger gjennom gaveforsterkningsordningen. Det kommer ikke mer private penger inn, og dette er blitt undersøkt mange ganger. Problemet er jo at vi lar de private giverne bestemme at en pott fra statsbudsjettet også skal gå til de samme institusjonene. Det er altså ikke vi i Stortinget som bestemmer hvor de pengene skal gå, det er det private givere som gjør. Og vi har jo sett på den lista hvert eneste år at det er småpenger til Innlandet, det er småpenger til Finnmark og Troms, det er småpenger til Agder. Pengene går til de store byene, der de store populære institusjonene, som allerede klarer seg ganske godt, er. Da sier vi: Vet du hva, det er mye bedre å ha politisk kontroll med de pengene og drive med sosial utjevning også innenfor kulturen, og la hele landet få lov til å ta del i kulturbudsjettet. Og det går jo ut over kultur til hele landet når regjeringen i tillegg velger å finansiere gaveforsterkningsordningen gjennom tippemidlene. Når titalls millioner går til gaveforsterkning, går det på bekostning av noe annet som er i den potten, kulturtippemidler. Det går på bekostning av små og store kulturhus, det går på bekostning av kor og teatergrupper, ting for ungene våre og kultur til folk over hele landet – fordi regjeringen velger å sentralisere pengene dit de store private pengene går. Det er helt feil, og det skaper økte forskjeller også innenfor kulturtilbudet til folk.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Det siste representanten nevnte fra talerstolen, var helsekartlegging av barn når de skal under omsorg av staten. Senterpartiet fremmet et forslag om at dette skulle lovfestes. Da fikk vi ikke støtte fra regjeringen til det, men representanten Ørmen Johnsen har vært positiv til det hele veien og også gitt Barneombudet støtte i at dette er et veldig viktig tiltak. Når man så har fått dette på plass i budsjettet fra regjeringen, ligger det bare 20 mill. kr der. Barneombudet sier dette er altfor lite. Senterpartiet plusser på 10 mill. kr i vårt alternative budsjett, og jeg vil spørre representanten Ørmen Johnsen hva hun mener om hvorvidt summen som ligger der nå, er mer enn god nok, eller om den burde vært større, sånn som Barneombudet sier.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Takk for spørsmålet. Senterpartiet har over lengre tid gått «i ledtog», som representanten sier det, med dem som mener at offentlige oppgaver, særlig oppgaver som barnevern, aller helst bør være i statlig, offentlig regi. Vi er en forkjemper for det supplementet som ideelle aktører kan gi på dette området, men vi vil altså ikke at profitt skal gå ut av staten og ikke tilbakeføres til disse tjenestene. Det er mer enn nok behov for den der. Det å påstå at Senterpartiet – av alle – ikke er opptatt av kommunenes selvråderett, syntes jeg også var en artig tilnærming. Der må jeg bare si meg fullstendig uenig med representanten.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
I vårt budsjett har vi tydeliggjort dette. Også for å signalisere overfor regjeringen at vi venter på at de skal gjennomføre stortingsvedtaket om at vi i større grad skal benytte oss av ideelle aktører og ikke så mye kommersielle, har vi omprioritert 140 mill. kr fra kjøp av kommersielle tjenester til det statlige. Av 3 mrd. kr som står på dette budsjettet, utgjør dette egentlig bare 5 pst. Det er fullt gjennomførbart i 2021, og det er en utrolig viktig sak. Og siden regjeringen ikke har fart på seg i denne saken, som Stortinget har vedtatt at skal skje, må vi vise det i våre budsjetter.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Kontantstøtten står fortsatt inne i budsjettet vårt. Det er programfestet hos oss at vi hegner om den, men det ligger an til at det kan bli en diskusjon om det på landsmøtet. Det er helt uklart foreløpig hvorvidt den dissensen som kommer i programforslaget, har stor støtte, så det er for tidlig å si noe som helst om hvordan dette kommer til å gå. Men enn så lenge har jeg – som har vært en standhaftig motstander av kontantstøtten før jeg ble politisk engasjert – i det siste lært såpass mye om den og møtt såpass mange som nyter godt av den og den valgfriheten som representanten her peker på, at jeg for mitt eget vedkommende ikke går med særlig høye skuldre inn i den debatten til programforslaget på landsmøtet. Jeg antar at det punktet blir stående, men det er ikke godt å si.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Kirkevedlikehold har vært en viktig sak for både Kristelig Folkeparti og Senterpartiet i mange år, særlig fordi det er veldig krevende for kommunene å bevare og istandsette sine fredede kirkebygg, så etterslepet er stort. Nå har Stortinget heldigvis bestemt at middelalderkirkene i stein skal istandsettes før 2030, selv om Kristelig Folkeparti gikk imot dette og var opptatt av at dette vedtaket ikke måtte ødelegge for vedlikehold av andre viktige kirker. Vel, hva skjer i budsjettforhandlingene med støttepartiet Fremskrittspartiet? Jo, posten for kirkevedlikehold, som burde vært større i utgangspunktet, kuttes med 10 mill. kr. For oss i Senterpartiet, som heller øker den med 30 mill. kr, er det nesten ikke til å forstå at Kristelig Folkeparti er med på dette kuttet. Så kan representanten forklare meg hvorfor de velger å kutte så mye som 10 mill. kr, når en bare har tiden og veien med tanke på å innfri Stortingets vedtak om å istandsette middelalderkirkene i stein fram til 2030?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Nå skal jeg ta opp noe nytt og alvorlig, men det berører budsjettet. Når Norge er i rettssaker i Den europeiske menneskerettsdomstol, og ikke minst når vi taper, koster det penger. I Dagbladet kom det i går fram at regjeringsadvokaten faktisk har uttalt at Norge kommer til å tape de neste 30 barnevernssakene i EMD, at EMD har konstruert ting å ta Norge på fordi de ønsker å komme til den konklusjonen at det er noe galt med den norske barnevernspraksisen. Dette er veldig oppsiktsvekkende uttalelser når det gjelder beskyldningene mot EMD, både om de er feil, og om de er riktige, og når det gjelder utsiktene for framtidige dommer i 2021. Om vi taper alle de kommende barnevernssakene – hvor mye vil det koste oss? Og er statsråden enig i statsadvokatens betraktninger, slik at vi i tilfelle burde ha økt de postene på statsbudsjettet som blir berørt av de framtidige tapene?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Vi hører fra statsråden at Venstre er en aktiv forsvarer av likestilling, men en del trossamfunn er ikke helt på nivå med Venstre i så måte. En del trossamfunn fører ikke et aktivt likestillingsarbeid, og det gjelder kanskje særlig moskeer og kristne trossamfunn utenfor Den norske kirke. Sammen med Arbeiderpartiet og SV fremmet vi i Senterpartiet i forbindelse med den nye tros- og livssynsloven et forslag om et krav om 40 pst. representasjon av kvinner i styringsorganer som forvalter offentlig støtte, altså ikke i det teologiske arbeidet. Det fikk ikke støtte av regjeringen. Nå som Venstre har likestillingsansvaret i regjeringen, er det ikke da en gyllen anledning til å angripe også dette store likestillingsproblemet på en litt mer aktiv måte enn sånn som regjeringen håndterte det spørsmålet i tros- og livssynsmeldingen?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Jeg er opptatt av hva Høyre tenker om koronastøtteordningene og alle de aktørene og arrangørene på vårt område som faller utenfor de ordningene, som f.eks. eventbransjen, som sysselsetter 5 000, og som gir levebrød til ca. 30 000 frilansere, inkludert veldig mange kulturutøvere. De har et inntektsbortfall på rundt 90 pst., og det står ikke akkurat folk i kø for å bestille konferanser i 2021. Hva mener Høyres representant er årsaken til at når aktører som eventbransjen gang på gang ber om å få bli inkludert i ordningene, så får de ikke gehør? En av årsakene her er bl.a. at man ikke vil åpne for lukkede arrangementer. Hva skal en bransje som er så viktig for kulturen, gjøre når man ikke blir lyttet til i dette spørsmålet?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Jeg opplever at Fremskrittspartiet er opptatt av å støtte kulturtiltak som kan finansiere seg selv. Det snakker man en del om. Men det er vitterlig en del tiltak, konkrete kulturposter, institusjoner og aktører som får foreslått direkte støtte fra Fremskrittspartiet i budsjettet. Så jeg opplever en form for inkonsekvens – ikke insolvens, men inkonsekvens – med tanke på at man på den ene siden har en slags ideologisk tilnærming til hvordan vi skal slå ned på det at vi støtter mye kultur i landet, og så velger man allikevel for Fremskrittspartiets del å støtte akkurat det man liker. Kunne representanten forklare meg hvorfor? Dette er faktisk litt inkonsekvent for meg.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Takk for spørsmålet. Vi i Senterpartiet har en holdning om at vi er nødt til å få ned byråkratiet og også konsulentbruken rundt omkring, basert bl.a. på Riksrevisjonens kritikk av hvor mange konsulenter vi bruker i staten. Vi har spurt Finansdepartementet hvor mye bl.a. Kulturrådet bruker på PR, kommunikasjon og konsulentvirksomhet. Da har vi fått høre at det er 29 mill. kr bare i 2019. Den summen vi da tar er ikke spesielt stor. De 29 mill. kr innbefatter faktisk ikke honorarer til dem som sitter i styrer, råd og utvalg, som er en veldig viktig del av det Kulturrådet driver med. Så jeg mener at dette kuttet er helt innenfor hva som er forsvarlig.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Nå ble jeg veldig spent på hva representanten Hjemdal skulle spørre om, og at vi endte opp i Kveik øl og gjærsoppen kveik, som er en urgammel ølsopp fra Voss, det var fantastisk. Rundt omkring i verden er det blitt en vanvittig interesse for mikrobrygging av øl. Og ingen ting er mer populært enn denne soppen fra Voss, som er nedarvet fra generasjon til generasjon i flere hundre år på gårdene. Det er ganske unikt i verdenssammenheng. Internasjonale selskaper har prøvd å få tak i den og prøvd å kapitalisere den. Det er utrolig trist hvis vi i Norge ikke klarer både å bevare og å sikre kveiksoppen, og også rett og slett lage litt næring av det. Derfor har vi puttet på en halv million kroner for at de skal få satt i gang det prosjektet på Voss. Det vet jeg at representanten fra Fremskrittspartiet er med på.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Takk for spørsmålet. I år er det en veldig spesiell situasjon. Senterpartiet har hvert år – så lenge vi har vært i opposisjon – i budsjettene våre holdt oss innenfor den rammen som også regjeringen har. Vi fører en ansvarlig budsjettpolitikk. Nå er vi i en situasjon der det er veldig mange som sliter økonomisk. Det er krise der ute. Da har vi valgt å lytte til dem og være mer proaktive enn det regjeringen er, med tanke på å sikre at de får gode støtteordninger. Så i sum har vi – fram til 1. juli, som er den datoen vi har lagt til grunn i vårt statsbudsjett – brukt 32 mrd. kr på krisetiltak. Mesteparten av det er nok oljepenger, men vi har også en god del på innsparinger i byråkrati rundt omkring, som representanten var inne på, og det er kutt som definitivt er forsvarlig nå. Det viktigste er å få penger og hjelp ut til førstelinja, eller ut til de kunstnerne eller de konkrete aktørene som sliter.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Regjeringen står fast på den noe underlige regelen om at fastmonterte benker i kirker, uansett hvor stort kirkerommet er, ikke skal kunne betegnes som fastmonterte stoler, som altså er kriteriet som må oppfylles om man skal ha over 50 besøkende på et arrangement. Det betyr at mange ikke får gå i begravelse når de mister noen. Det betyr at svært få får deltatt under julegudstjenester, noe som er viktig i disse tider. Det betyr også at veldig mange ikke får gått på julekonsert i kirkene, noe som er synd for dem som vil oppleve konsertene, men ikke minst for kulturnæringen som tjener veldig mange av pengene sine i forbindelse med dette. Dette betyr også i sin tur at man bare må øke støtteordningene senere. Synes Kristelig Folkeparti det er riktig at regelverket håndteres så strengt? Kunne balansen mellom smittevern og kultur, næring og ikke minst den religiøse opplevelsen vært bedre?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Det er veldig mange som faller utenfor ordningene, og det mener jeg at statsråden må ta på alvor. Jeg er også ganske lei av hele tiden å få ramset opp hvor gode ordninger man har, og hvor mye penger man putter inn i det, når innretningen ikke stemmer. La oss nå ta et veldig konkret eksempel som jeg håper ministeren merker seg. I VG kunne vi nylig lese om filmskaperen Geir Greni, som først fikk kompensasjon fra Kulturrådet, men som nå har fått krav om å tilbakebetale støtten på 3,4 mill. kr. På spørsmål fra VG om hvorfor filmprodusenter står utenfor ordningen når de også taper billettinntekter, er svaret fra statsråden at «restriksjoner begrunnet med smittevern rammer i første rekke arrangementer, og derfor er kompensasjons- og stimuleringsordningen rettet inn mot arrangører». Men kultursektoren er så mye mer enn det. Mener statsråden virkelig at det er forsvarlig at noen underleverandører – i dette tilfellet filmprodusenter – holdes utenfor kompensasjonsordningen og i ytterste konsekvens risikerer å gå konk fordi statsråden ikke vil justere eller lytte når det gjelder det å få på plass en innretning som fungerer mye bedre, sånn at den treffer bedre?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Statsråd Raja var så freidig at han valgte å fokusere kun på kuttene i byråkrati til Kulturrådet, som Senterpartiet hadde innført, uten å ta høyde for alle de påslagene vi har, bl.a. 20 mill. kr til Kulturfondet, der regjeringen har kuttet 10 mill. kr ekstra etter forhandlinger med Fremskrittspartiet. Det er dramatisk. Det samme kuttet, på 10 mill. kr, har kommet på kirkevedlikehold etter forhandlinger med Fremskrittspartiet. Det betyr at kirkevedlikeholdet nå får 10 mill. kr mindre å rutte med i 2021 enn det ministeren og departementet egentlig mente var forsvarlig og riktig. Hvilke deler av kirkevedlikeholdet er det som nå kommer til å bli nedprioritert etter forhandlingene med Fremskrittspartiet?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Jeg er glad for å se en møtende ansvarlig statsråd på kulturminnefeltet. Det bryter med et mønster som har skuffet meg i tidligere budsjettdebatter. Men selve kulturminnebudsjettet følger samme mønster som tidligere, og vi i Senterpartiet har sett at det er nødvendig å styrke kulturminnefeltet med ca. 137 mill. kr mer enn regjeringens forslag. Er årsaken til at kulturminnevernet ikke løftes mer og bedre, at regjeringen ikke trenger det etter at Venstre var med på å sette nasjonale mål for kulturminnevernet som ikke er målbare?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Statsrådens påstander om valgkampbudsjett faller på steingrunn – vi har hatt denne typen økninger på mellom 130 mill. kr og 150 mill. kr i alle budsjetter de siste årene. Så vi følger opp dette, og vi i opposisjonen har hvert år ansvarlige budsjetter innenfor de samme rammene som regjeringen. Så over til noe annet: Kulturminnefondet. Det er utrolig viktig for kulturminnevernet vårt. Så langt i år har de delt ut ca. 10 mill. kr, som igjen har utløst en total verneinnsats på 372 mill. kr. Hvis det gis én krone der, utløses det 3,5 kr mer i verdi. Siden 2003 har altså verneinnsatsen til Kulturminnefondet utløst nesten 3 mrd. kr. Dette er utrolig viktig. Men så, etter regjeringsforhandlingene med Fremskrittspartiet om budsjettet, har Kulturminnefondet plutselig fått et kutt, de også, på 10 mill. kr. Hvorfor det?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Jeg er helt enig med statsråden i at sånn er livet, og det er jo derfor vi står her og diskuterer, for vi driver med forskjellige omprioriteringer og prioriteringer. Jeg vil ta opp et annet moment som vi i Senterpartiet har begynt å ivre veldig for på kulturminnevernområdet, og som jeg håper at vi ikke trenger å ha så mange diskusjoner om framover, nemlig bygningsvernsentre. Vi skriver godt om det i innstillingen, og vi fremmer også forslag om det. Tanken er at hvert fylke bør ha minst ett bygningsvernsenter. Vi trenger det både for å ivareta håndverkstradisjoner, sørge for at håndverkerne vet hva de holder på med, og for å hjelpe til med at bl.a. Kulturminnefondets midler blir satt i virke. Hva tenker statsråden om bygningsvernsentre? Er det noe han vil hjelpe Senterpartiet med å løfte fram framover?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Kulturminner og kulturmiljøer er viktige historiske ankerfester både lokalt, regionalt og nasjonalt. Den jobben samfunnet gjør for å ta vare på kulturarven vår, er også med på å gi verdiskaping og arbeidsplasser i hele landet. Kulturminner er noe jeg som senterpartist er ekstra opptatt av. For meg ble både norgesferie og jobbreiser derfor en fest da jeg i sommer besøkte veldig mange kulturminner, bl.a. på Røros, i Trondheim og ellers i Trøndelag, i Oslo, i Buskerud, på Sørlandet og selvfølgelig i Vestfold og Telemark. Det var alt fra bygningsvernsentre til industrielle kulturminner, og det var selvfølgelig en drøss med middelalderkirker i stein, sistnevnte gjerne sammen med fortvilte kommunepolitikere som sliter med økonomi til vedlikehold av disse skattene. Senterpartiet foreslår derfor med rette en sterk satsing på kirkevedlikehold i vårt alternative budsjett, og vi øker bevilgningen til fredede og verneverdige kirker med 30 mill. kr, noe som er en økning av tilskuddsordningen med over 40 pst. Dessuten legger Senterpartiet inn store økninger på Riksantikvarens tilskuddsordninger på til sammen nesten 50 mill. kr, herunder 10 mill. kr til automatisk fredede kulturminner, 14,5 mill. kr i økt tilskudd til teknisk-industrielle kulturminner og regionalparker og en økning på 16 mill. kr til den norske verdensarven. Så hjertesukket: Regjeringen og Fremskrittspartiet har i hele perioden fra 2013 til 2020 dessverre underfinansiert kulturmiljøsektoren. Senterpartiet har på sin side gjennom hele perioden foreslått kraftige økninger i bevilgningene, og gjør det også i år. Årets kulturminnepakke innebærer totalt en økning på kulturminneposten på 137 mill. kr, til forskjell fra regjeringens opprinnelige forslag. I det foreslår vi også en kraftig økning på 30 mill. kr i bevilgningene til noe av det viktigste vi har for istandsetting og bevaring av kulturminner i Norge, nemlig Kulturminnefondet på Røros. I dag er fondet på 130 mill. kr. Senterpartiet fremmer i dag forslag om at fondet skal bygges opp til 300 mill. kr. Menon Economics har nemlig undersøkt hvor mye verneinnsats Kulturminnefondet utløser, og har kommet til at hver tildelte krone utløser en verneinnsats som er 3,5 ganger så stor. Et fond på 300 mill. kr vil dermed utløse en verneinnsats rundt omkring i landet på over 1 mrd. kr. Det ville vært fantastisk. Med det i bakhodet er det altså derfor både overraskende og svært uheldig med dette kuttet på 10 mill. kr i regjeringens budsjettforlik med støttepartiet Fremskrittspartiet. De samme budsjettkameratene kuttet også 10 mill. kr i kirkevedlikeholdet, som vi har vært inne på. Jeg forstår de sterke reaksjonene fra kulturminnefeltet på dette. Det er ikke tvil om at det nok ikke bare er kulturfeltet, men også kulturminnefeltet som trenger en ny regjering til høsten.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-12-17:
Her blir det helt nødvendig å oppklare en tydelig misforståelse. Senterpartiet er ikke for gaveforsterkningsordningen. Vi har vel og merke i dette budsjettet ikke omprioritert fra denne ordningen til andre prosjekter under tippemidlene. Et av problemene Senterpartiet har med gaveforsterkningsordningen, er at det går ut over veldig mange små organisasjoner, kulturhus og andre som mottar tippemidler, når ordningen tar en såpass stor del av tippemidlene. Den er også sentraliserende. Derfor liker ikke vi denne ordningen. Jeg må også påpeke at jeg synes det er veldig merkelig å høre regjeringspartiene si at det ikke finnes private eller stiftelser – for den sakens skyld – som er interessert i å gi til kultur med mindre staten kaster penger inn i ordningen. Jeg synes de private fint kan få lov til å gi penger til kultur uavhengig av om vi har en ordning eller ikke.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Over 111 000 barn vokser opp i fattige familier. Det har økt hvert år, og det er nå rekord i antallet fattige barn i Norge. Samtidig som vi har satt den rekorden, har vi også satt rekord i antall nye milliardærer årlig. Så er spørsmålet hvor barnevennlig og familievennlig regjeringens budsjett er. Jeg la merke til at representanten Ørmen Johnsen i sitt innlegg snakket noe om inntektsutjevning. Mitt spørsmål er om det er familievennlig, barnevennlig eller inntektsutjevnende f.eks. å kutte i brillestøtten til barn, kutte i barnetillegget for uføre forsørgere eller kutte i overgangsstønaden for enslige forsørgere, for å nevne noen av de mange usosiale kuttene denne regjeringen har gjennomført, som har rammet barn.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er rørende å høre på Fremskrittspartiets omsorg for multinasjonale oppkjøpsfond i barnevernet vårt og deres mulighet til å ut profitt på tilbudet til sårbare barn. Vi har fått en ny rapport for kort tid siden, som anslår at bare på ett år blir det tatt 1,2 mrd. kr ut av velferdstjenestene våre i privat profitt. I barnevernet har utenlandske konserner bredt om seg. Andelen har økt fra 23 pst. i 2010 til 60 pst. i 2018. Da lurer jeg på: Når Fremskrittspartiet er så opptatt av å bekjempe offentlig sløseri – å snu på hver eneste av skattebetalernes krone, ingenting skal gå ut til noe unødvendig – hvorfor er det da så viktig for Fremskrittspartiet at utenlandske konserner skal kunne ta skattepengene til barna våre?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det gjør vi i vårt alternative budsjett, det er bare å slå opp der. Jeg vil fortsette på dette spørsmålet fordi Fremskrittspartiet er ekstremt tøffe når det gjelder å slå ned på vanlige folk som f.eks. kanskje har fått litt for mye fra Nav, vanlige folk som er avhengig av ytelser – sårbare mennesker, syke mennesker. De skal tas, trygdesnyltere skal slås hardt ned på. Dette har Fremskrittspartiet også anført i regjering med stor bravur, mens når store konserner, den økonomiske eliten i Norge og internasjonalt, henter ut skattepengene våre og bruker dem til alt mulig annet rart enn det fellesskapet har bevilget dem til, altså beskyttelse av barn, da er det helt greit. Hvorfor er det slik at man skal ta dem som går på trygd, men la de rike få ta fellesskapets penger uten konsekvenser?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er åpenbart at representanten Haukland skrev sin replikk til denne saken før vi fikk rapporten fra Velferdstjenesteutvalget, som leverte sin NOU om profitt i velferden for et par uker siden. Den rapporten slår fast én gang for alle det vi i SV har sagt lenge, nemlig at kvinnelige gründere, Frelsesarmeen, ideelle aktører, blir skviset ut av velferden vår. Vi ser bare i barnevernet alene, siden det er det denne komiteen har ansvaret for, at utenlandske konsern, altså internasjonale oppkjøpsfond registrert i skatteparadis – ikke akkurat kvinnelige gründere – har økt sin andel av driftsinntektene i barnevernet fra omkring 20 pst. til 60 pst. på åtte år. Det er ikke kvinnelige gründere, det er velferdsprofitører.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Takk for det spørsmålet. Der var det mange gode ansatser for å snakke om mye spennende. For det første tenker jeg det kunne vært interessant for representanten Hjemdal, hvis man først skal angripe SV for bruk av oljepenger, å se hen til eget parti og tidligere egen regjerings oljepengebruk versus SVs oljepengebruk, fordi vi reduserer oljepengebruken i våre alternative budsjetter, mens denne regjeringen jo har satt rekord i bruk av oljemilliarder. Og så skal jeg svare helt direkte på spørsmålet og si at nei, det skal ikke være mulig med overskudd på barnevern, det skal ikke være mulig med overskudd på barnehage, det skal ikke være mulig med overskudd i eldreomsorgen vår, for de pengene er fellesskapets penger. Det er fellesskapet som har bevilget millioner og milliarder til bedre tilbud for sårbare barn, til bedre tilbud for de eldre og til barnehagene våre. Det skal ingen få lov til å ta ut fra tjenesten for å bruke på privat profitt.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Svaret på spørsmålet fra representanten Pettersen er ganske enkelt: Vi sier at alle aktører som ønsker å drive f.eks. barnevern eller eldreomsorg eller barnehager, skal få lov til det så lenge de ikke tar ut profitt fra tjenesten. Det er forskjell på det å ha overskudd fra et år til det andre og la det overskuddet forbli i tjenesten for å sørge for bl.a. en bedre barnevernstjeneste, og det å ta overskuddet ut av tjenesten og sette det inn på en bankkonto på en eller annen tropisk øy med svært mange postkasser, slik som de internasjonale oppkjøpsfondene gjør i velferdstjenesten vår. Det er åpenbart. Vi har også sett det der hvor kommunen har tatt tilbake fellesskapets kontroll over velferdstjenester: De ansatte får bedre lønn, de får bedre pensjon, man får trygghet tilbake i tjenesten. Det går veldig fint, og det er vår plan å gjøre for hele landet også.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Over 111 000 barn vokser opp i fattigdom. Det er rekordhøyt. Og så vet vi at det å øke barnetrygden er det viktigste tiltaket på kort sikt for å få barn ut av denne skrekkelige statistikken og gi like muligheter til alle unger. Men det som er så provoserende, det som er så ubeskrivelig urettferdig, er at mange av de barna som kanskje trenger barnetrygden aller, aller mest, de som har foreldre som går på sosialhjelp, får ikke barnetrygden, fordi kommunene regner barnetrygd som inntekt. Stortinget har tidligere gjort det slik at barns egen inntekt ikke skal regnes med når man regner ut sosialhjelp, men har vist at vi kan gå inn og rette opp urettferdighet i denne beregningen. Jeg vil spørre representanten Lossius om hvorfor ikke Kristelig Folkeparti har ryddet opp i også dette.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg vil starte med å gi honnør til Kristelig Folkeparti for at de har fått til noen økninger i barnetrygden. Det er noe SV og Kristelig Folkeparti har stått ganske alene om på hver vår side i politikken ganske lenge. Likevel må jeg spørre videre om dette med at de som kanskje trenger den aller mest, de som har foreldre som mottar sosialhjelp, ikke får barnetrygden. Kristelig Folkeparti i regjering har bestemt at den veiledende sosialhjelpssatsen skal økes tilsvarende økningen i barnetrygden. Mitt spørsmål er om regjeringen har noen oversikt over hvor mange kommuner som følger de veiledende satsene. En slik veiledende sats er jo en oppfordring, kan man kalle den, fra staten. Jeg spurte nettopp Nav, og de sa at de ikke har noen oversikt over hvilke kommuner som benytter seg av de statlige, veiledende satsene for økonomisk sosialhjelp.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Statsbudsjettet er også en anledning til å kvittere ut løfter og vedtak Stortinget har gjort. For et år siden hadde vi en intens debatt om å forby konverteringsterapi mot skeive i trossamfunn, bl.a., etter å ha hørt historiene til folk som Brian og Arne Christian, som har stått fram og fortalt om de overgrepene de har blitt utsatt for. Den gang sa daværende statsråd Skei Grande, men også representanten Grunde Almeland, som var i komiteen på det tidspunktet, at regjeringen ville ha en utredning – en utredning med sikte på forbud. Nå sier statsråden i svar på skriftlig spørsmål til meg at de fortsatt utreder behovet for å forby konverteringsterapi. Derfor er mitt spørsmål: Er det fortsatt regjeringens politikk å utrede med sikte på et forbud, eller er det å utrede behovet for et forbud?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er bare å registrere at det er en ganske stor forskjell mellom likestillingstiltakene som SV kjemper for, og det denne høyreregjeringen kaller likestillingstiltak. For det er tydeligvis ikke å innføre rett til heltid, det er tydeligvis ikke å styrke Likestillingsombudets arbeid mot lønnsdiskriminering i hver enkelt virksomhet, og det er ikke å gjøre noen omfordelende grep over skattesystemet til fordel for kvinner. Nei, fra talerstolen her i dag hører vi bl.a. at private markedsfører finansprodukter til kvinner – ja vel – og ikke minst virker det som om det aller viktigste likestillingstiltaket for Høyre er at internasjonale oppkjøpsfond skal få lov til å ta ut profitt fra barnevern og andre velferdstilbud. Man peker altså på kvinnelige gründere. For det første vet vi at det ikke stemmer. Nå har vi nettopp fått en ny rapport som viser at 60 pst. av driftsinntektene på barnevernsfeltet blant de private, er under utenlandske konserner. Det er nesten ikke enkeltstående norske selskaper igjen som driver barnevern, altså kvinnelige gründere. Det har gått ned, blitt færre. Desto viktigere er spørsmålet om hvem som betaler prisen for profitt i velferden – ja, selvfølgelig bortsett fra barna og de eldre, som er avhengig av tilbudet. Hvem betaler prisen? Jo, det er de ansatte gjennom dårligere pensjon, gjennom dårligere bemanning, gjennom dårligere lønn, har vi også sett. Og hvem er de ansatte i barnevern, helse og omsorg og barnehager? Jo, i veldig stor grad er det kvinner. Kommersialiseringen av velferdsstaten vår, markedsretting og profitt går ut over kvinner. Derfor er faktisk profittfri velferd noe av det viktigste vi kan ha for å sørge for bedre arbeidsvilkår for kvinner i velferden vår. Jeg spurte statsråd Raja om konverteringsterapiforbudet. Da vil jeg bare være helt tydelig på én ting: Tidligere statsråd Trine Skei Grande sa på denne talerstolen på vegne av regjeringen at de gikk for en utredning med sikte på å forby. Nåværende statsråd, Abid Q. Raja, sier ikke dette – han sier at det skal utredes behovet for et forbud. Da er det bare å registrere at regjeringen har endret politikk. Det er ikke partiet Venstres syn på saken vi etterspør, det er regjeringens syn. Der har det vært en endring, og det er beklagelig.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Én ting er at Fremskrittspartiet ikke setter pris på alt det vi får tilbake for de offentlige kronene vi bevilger til kulturtilbud, både i ting vi ikke kan måle i kroner og øre, og også i økonomiske ringvirkninger som er positive for landet. Men det som kanskje er desto verre, er at Fremskrittspartiet, selv etter å ha styrt Finansdepartementet i over syv år, fremdeles ikke har lært en ansvarlig budsjettering på vegne av alle de som vil bli rammet av det som bestemmes i denne salen. Det ser vi særlig på det kanskje heftigste og saftigste kuttet som Fremskrittspartiet foreslår i sitt alternative budsjett, nemlig 2 mrd. kr – over natten – til NRK. Det er altså hundrevis av folk som skal sies opp over natten, som følge av et vedtak i Stortinget. Det er en stor virksomhet som skal rammes, det er en folkekjær virksomhet. Hva slags ansvarlighet er det i budsjetteringen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Så fint!
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Det er enkle svar på de spørsmålene. I vårt alternative budsjett har vi helt konkret pekt på de tiltakene som i dag ligger på tippemidlene, og som vi har foreslått å finansiere over statsbudsjettet i stedet. Det er en liste. Jeg vil ikke bruke tiden i replikken min til å lese opp den listen, men jeg kan anbefale representanten å slå opp på side 40 i SVs alternative budsjett. Grunnen til at vi gjør det, er at stadig flere tiltak har blitt flyttet i en saldering fra statsbudsjettet over til tippemidlene, og det har jo gått på bekostning av noe. Det har gått på bekostning av Frifond, altså støtte til barne- og ungdomsfrivilligheten. Det har gått på bekostning av de lokale kulturanleggene, f.eks. det å ordne opp i en gymsal med dårlig akustikk, hvor det er korpsøving. Det har også gått på bekostning av Den kulturelle skolesekken. De tre ordningene vil vi verne om, gi dem økt bevilgning, mot at vi flytter de andre til statsbudsjettet.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Jeg tror ikke jeg brukte ordene «hull og tull» i mitt innlegg, men jeg kan skrive under på det også, i og for seg. Jeg velger å svare på det spørsmålet med et konkret bilde på en del av problematikken, som illustrerer hele den slette behandlingen regjeringen har gitt kulturlivet, og det er hvorvidt underleverandører skal inkluderes i kompensasjonsordningene for kulturlivet. Da nedstengingen skjedde i mars, var jeg ganske kort tid etter i en debatt sammen med komitélederen på Dagsnytt 18, hvor jeg tok opp dette. Bransjen var helt tydelig på at med en kompensasjonsordning som kun treffer arrangørleddet, vil mange sceneteknikere og alle andre som lever av å levere, slite massivt fordi de ikke får pengene. Sommeren 2020, altså månedsvis etterpå, hadde regjeringen til slutt tettet det hullet i ordningen. Så kom det få måneder etterpå en stimuleringsordning hvor det samme hullet er tilbake. Det viser en regjering som ikke har den dialogen med feltet som er nødvendig for å finne kriseordninger som har en god og treffende innretning.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
For det første kan vi jo starte med å sørge for at de bedriftene som nå er i ferd med å gå konkurs fordi de ikke får krisehjelp fra regjeringen før etter februar, skal få utbetalt krisestøtte, f.eks. i kultur- og utelivsnæringene hvor vi har massevis av viktige bedrifter som sysselsetter mange mennesker og bidrar til mangfold i lokalsamfunnene våre, men som nå går konkurs mens de venter på hjelp. Det er bare én ting, som vi har foreslått en egen hasteløsning for å rydde opp i. Så til hele premisset for spørsmålet fra Fremskrittspartiet: Det er jo veldig lite interessant å diskutere det totale samfunnsnivået på skatte- og avgiftspolitikken. Det som er interessant, er fordelingen av det. Og ja, SV øker skattene for dem som har aller, aller mest fra før, for å bruke pengene på bl.a. lavere skatter til vanlige folk – i motsetning til de nå syv statsbudsjettene som Fremskrittspartiet har støttet, hvor det er de rikeste som får skattekutt, mens vanlige folk bare får smuler.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-17:
Representanten Gleditsch Lossius beskrev frivilligheten med veldig gode ord, og jeg deler viktigheten av den, men dessverre lider også frivilligheten under koronakrisens konsekvenser. Vi har bl.a. fått en rapport som viser tydelig at særlig små lag og foreninger ikke får ta del i de kompensasjonsordningene som har blitt lagd for kultur og frivillighet det siste året. De kvalifiserer ikke for å få støtte, og veldig mange av dem står i en akuttsituasjon. Så vil jeg særlig peke på barne- og ungdomsfrivilligheten, for den ligger veldig nært mitt hjerte. Det er en demokratiskole, som er viktig, som gir aktivitet og tilhørighet for veldig mange barn og unge i hele landet. I revidert budsjett 2020 fikk de ekstra midler over grunnstøtten for å kompensere for koronakrisen. I budsjettet for 2021 er dette tatt vekk igjen. LNU selv sa det så fint, at den unge frivilligheten er glemt i statsbudsjettet for 2021. Hvorfor har regjeringen glemt den unge frivilligheten?