Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2012-11-22:
Jeg er egentlig litt lei nedpratingen av norsk skole. Nå synes jeg egentlig at vi skal si at det er veldig mye bra i norsk skole. Alt er ikke bra, men det er veldig mye bra i norsk skole. Jeg håper representanten fra Fremskrittspartiet merker seg det. Så er det også slik at det er tverrpolitisk enighet i Stortinget om at rådgivningstjenesten er veldig viktig. Det er derfor bra at representantene trekker fram erfaringer og ideer fra andre land, som kan bidra til å styrke rådgivningstjenesten. Det er viktig at rådgivere har god kompetanse, men samtidig er rådgivning av en slik karakter at en snarere trenger kontinuerlig etter- og videreutdanning, framfor en treårig utdanning, og så ferdig med det. I forslaget vises det til erfaringer fra Sverige og deres program for studie- og yrkesveiledere. I dag har fylkeskommunene etablert egne karrieresentre eller opplæringssentre. Dette er kompetansesentre som fanger opp arbeids- og utdanningssøkere fra en region. Her finner man karriereveiledere som kan hjelpe til med å avdekke behov for videre utdanning, etterutdanning osv. Mitt lokale karrieresenter er lokalisert på den nye sammenslåtte videregående skolen og samarbeider med øvrig rådgivningstjeneste på skolen, med Nav, med de lokale arbeidsmarkedsbedriftene og med rådgivertjenesten ellers i regionen. Senteret dekker en befolkning på nærmere 30 000, tre kommuner, seks ungdomsskoler, og fra i høst én videregående skole. Ingen av disse skolene har rådgiver i 100 pst. stilling, bortsett fra den nye videregående skolen. Andre steder i fylkene er det enda lenger mellom både skoler og karrieresentre og dermed også mellom rådgiverne. Det kunne nok vært ønskelig å ha rådgivere i 100 pst. stillinger på alle skoler, men slik er det ikke i dag. Og om man i stedet f.eks. ville lokalisert alle rådgiverne til et lokalt karrieresenter, ville man mistet den daglige tilgangen på rådgiver på skolen. Det er viktig at de som er tilsatt i rådgiverstillinger, har bred kompetanse fordi de ofte også må fylle andre roller. Hvordan studie- og yrkesrådgivning integreres i skolens virksomhet, er viktig å diskutere. Etter Senterpartiets mening bør yrkes- og utdanningsveiledningen være et tema gjennom hele utdanningsløpet, et tema som alle lærere tar del i gjennom sin undervisning, i tillegg til den spesifikke veiledningen som skjer via rådgivningstjenesten. Man bør søke mot sterkere samordning mellom grunnskolen, den videregående skolen og arbeidslivet. Det vil også være en fordel om skolene etablerer nettverk med eksterne samarbeidspartnere innen arbeids- og næringsliv. Og det er behov for å trekke foresatte inn i veiledningsprosessen i sterkere grad enn vi gjør i dag. Jeg vil bruke mitt eget distrikt, Hadeland, som et eksempel. Eksempelet er nettopp knyttet til samarbeid. På Hadeland har de utviklet et eget samarbeid som de kaller for HANS. Det står for Hadeland arbeidsgruppe for næringsliv og skole. I dette samarbeidet sitter rådgiverne fra ungdomsskolene, fra den videregående skolen, og fra fylkeskommunen, karrieresenteret, kommunene og næringslivet. For tida arbeider de med lærings- og utviklingsteam knyttet til et enda tettere samarbeid mellom skole og arbeidsliv, spesielt innenfor yrkesfagene. Etableringen av slike sammenhengende tiltakskjeder vil kunne lette overgangen mellom utdanningsnivåene og dermed bidra til å redusere antall omvalg og frafallet i den videregående skolen. For å gå tilbake til sjølve forslaget som fremmes, mener Senterpartiet at det er bedre å legge til rette for en type modulbasert utdanning innenfor karriereveiledning framfor en treårig profesjonsutdanning. En modulbasert utdanning vil kunne gjøre det mer fleksibelt å ta studiepoeng, også som nettbaserte og desentraliserte studier. Men uansett hvordan vi tilrettelegger utdanning for rådgivere og karriereveiledere, er det viktig at vi ikke slår oss til ro med at en grunnutdanning er nok. Kommunene må selv også sørge for å ha godt utdannede rådgivere. Et tett samarbeid mellom skole og arbeidsliv er helt nødvendig for gode rådgivere. Det må i tillegg knyttes tett samarbeid opp mot høgskole- og universitetsnivå. Faget utdanningsvalg, som ble innført i 2008, har vist seg å fungere veldig ulikt fra skole til skole. Konklusjonen er at flere skoler har fått til faget på en god måte, men for mange har ikke klart å nyttiggjøre seg potensialet som ligger i faget. Dette må skolene få til bedre enn i dag. Skal vi drive god rådgivning, er samarbeid altså helt vesentlig, ikke minst med foreldrene, som til sjuende og sist er de rådgiverne elevene tross alt lytter mest til.