Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2010-06-14:
Behandlingen av revidert budsjett skal etter Fremskrittspartiets syn være akkurat dét, nemlig en revisjon av budsjettet. Det er langt på vei også det regjeringen har gjort. Det ligger en del forslag fra andre partier her som vi i utgangspunktet er enige i – forslag som vi har fremmet i vårt alternative statsbudsjett – men siden dette er en revisjon, støtter vi dem ikke her. Norsk maritim næring sysselsetter 100 000 mennesker i Norge og skaper verdier for over 100 mrd. kr. Den maritime næringsklyngen i Norge er komplett og kjennetegnes ved et utstrakt samarbeid og en gjensidig avhengighet mellom rederier, verft, utstyrsprodusenter og tjenesteleverandører. Rederiene er drivkraften i den maritime klyngen. Norske rederier står bak 80 pst. av aktiviteten på norske verft. Internasjonalt konkurransedyktige rammebetingelser for rederiene er derfor helt avgjørende for å sikre drift og eierskap i og fra Norge. I forbindelse med det nye rederiskattesystemet fra 2007 ble det foreslått overgangsregler fra det gamle rederiskattesystemet, som ble kjent grunnlovsstridig av Høyesterett 12. februar 2010. Høyesteretts avgjørelse satte til side regjeringspartienes vedtak om nye overgangsregler. Regjeringen foreslår derfor en oppgjørsordning der rederiselskapene kan velge en endelig beskatning. Alternativet er en såkalt basisordning etter modell av den ordningen som ble innført i 1996, med uttaksbeskatning for tidligere opptjente inntekter, likevel med den foreskjell at basisordningen er strammet vesentlig inn gjennom innføring av en rekkefølgeregel, innføring av et krav om minste realkapital og avvikling av muligheten for skattefritak gjennom miljøfondsordningen. Innretningen på oppgjørsordningen rammer på en urimelig måte de rederiene som har foretatt og vedtatt miljøinvesteringer i perioden. Regjeringens forslag rammer de rederiene som valgte å satse i Norge, dobbelt. Dette skjer først gjennom å tvinge fram et engangsoppgjør av 1996-ordningen og dernest gjennom at oppgjørsordningen likestiller rederier som ikke har foretatt miljøtiltak, med rederier som har foretatt slike tiltak. Resultatet er at rederier som har foretatt miljøinvesteringer, får en høyere totalbelastning. Denne urimeligheten i engangsoppgjøret må tas bort. Dette kan gjøres ved å utforme en oppgjørsordning som gir fradrag for miljøtiltak i den skisserte oppgjørsordningen. For å kompensere for den urimelighet som oppstår overfor rederier som har foretatt miljøinvesteringer, foreslås det et modifisert fradrag. Det er naturlig å godskrive samtlige miljøtiltak som er besluttet og gjennomført på både eksisterende skip og skip under bygging, selv om tiltaket enda ikke er verifisert av godkjent klasseselskap. Hensikten med forslaget om å fradragsføre miljøtiltak bør være å sikre fradrag for irreversible miljøforpliktelser per 26. mars 2010 som rederiene har pådratt seg. Selskapene har for besluttede tiltak og tiltak under gjennomføring, selv om disse ikke er levert, påtatt seg en økonomisk forpliktelse. Komiteens flertall synes å argumentere som om disse rederiene skal være takknemlige for at regjeringen har ledet dem inn i disse investeringene. Det er imidlertid ikke til å komme utenom at rederiene, så lenge oppgjørsordningen for 2002 gjaldt, ikke kunne disponere midlene fritt. De rederiene som var lojale og reagerte raskt, har også hjulpet regjeringen med å nå miljømålsettinger, og det er urimelig at de skal straffes for det. Dette gjelder uavhengig av om investeringene er lønnsomme eller ikke. Fram til og med frist for innlevering av selvangivelsen 2010 bør selskapene derfor gis adgang til å få på plass nødvendig verifisering og godkjenning av disse tiltakene med sikte på fradrag i engangsoppgjøret. Fradragsføring av miljøtiltak i inntektsføringen fra oppgjørskontoen i 2010–2012 vil sikre likebehandlingen mellom selskaper som ikke har, og de som har foretatt miljøinvesteringer. Jeg tar opp de forslagene vi er medforslagsstillere til.