Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2010-03-23:
Sjelden har et møte som klimakonferansen i København så raskt ført til klimaendringer. Norge har opplevd en kuldeperiode utenom det normale – eller kanskje det er akkurat det det er, nemlig normale temperatursvingninger. Uansett har den lave temperaturen og skyhøye avgifter til staten – sammen med feilslått energipolitikk over mange år – ført til at befolkningen har mottatt strømregninger på et nivå som de aldri har opplevd før. Det som er betenkelig, er at den norske stat er en av aktørene som sørger for at regningen øker langt mer enn det den burde gjøre. Dette har sin bakgrunn i avgiftene som legges på kundene. Staten tar 26,6 pst. av strømregningen i avgifter, og gjennomsnittsforbrukere som inngikk en ettårig strømavtale med dagens markedspris 2. mars 2010, vil måtte betale staten nær 9 000 kr i avgifter, ifølge NRK Hordaland. Det er en betydelig sum for en minstepensjonist og folk med dårlig råd – slike som den rød-grønne regjeringen sier de er så opptatt av. Dette er et godt eksempel på at Regjeringens avgiftspolitikk bidrar til at folk får dårlig råd. Men det stopper ikke der. I et oppslag i NRK Nordland står det: «Stor økning i antall gjeldsoffer siden nyttår. Dyre forbrukslån og høye strømregninger er noe av årsaken til at folk nå ber NAV om hjelp.(…) De siste par ukene har også folk som har problemer med å betale strømregningene kommet til NAV.» (…) Bare i Bodø er det 44 nye ofre som får økonomisk rådgivning, bl.a. på grunn av de høye strømprisene. Gjennom mange år har flertallet på Stortinget stoppet videre utbygging av kraftanlegg rundt om i landet. Dette har ført til underproduksjon av strøm og press på priser. I tillegg har Norge et skyhøyt avgiftsnivå på strøm, noe som legger ekstra byrder på befolkningen. Dette i et land som burde ha muligheten til å flomme over av billig fornybar, ikke-forurensende kraft – hvis det hadde vært ført riktig og langsiktig politikk på dette området. Norge produserer stort sett fornybar vannkraft, slik kraft som alle ønsker seg. Selv om vi gjør det, er denne kraften pålagt noen av de høyeste skattene og avgiftene i Europa. I et oppslag i NRK den 23. februar står det under overskriften «Norge kan få dyrest strøm i Europa»: «I Oslo lå spottprisen en stund i går på over det dobbelte av Italia, det tradisjonelt dyreste strømlandet i Europa.» Vi ser i oppslag i NRK den 17. mars at staten tar inn 55 milliarder kr i strømavgifter. Dette er en kraftig økning fra årene før – ja, faktisk en økning i skatter og avgifter på 10 milliarder kr, som tilsvarer en økning på 20 pst. Det er noen som må betale dette. Disse «noen» er befolkningen. Det har i media vært flere oppslag som viser at mange har store problemer med å betale de skyhøye strømregningene. Strømselskapene har vært ute og oppfordret folk til å ta kontakt, sånn at de får betalt regningen over tid. Men hva hjelper det, når en ny, skyhøy regning fra strømleverandøren havner i postkassen før den første er betalt? Mange vil etter hvert havne som kunde hos et inkassobyrå – med de påslagene som er der. Dette er altså staten med på, gjennom skatte- og avgiftsnivået som Stortinget har vedtatt! Det er forunderlig at Høyres tilnærming er at vi først skal avgiftsbelegge strømprisene så høyt at vi deretter må subsidiere befolkningen gjennom bostøtte, slik at de unngår inkassokravene. Denne vinteren har vært spesiell på mange måter: lave temperaturer, uregelmessig kraftproduksjon i Sverige, manglende investeringer i nye kraftanlegg i Norge, osv. Alt dette, sammen med høye avgifter, har ført til høye strømregninger for kundene. Vi som storting kan kun gjøre én ting på kort sikt for å avhjelpe befolkningen i denne situasjonen: sette ned avgiften på strøm, dvs. elektrisitetsavgiften og merverdiavgiften. Det er også det som er Fremskrittspartiets forslag. Jeg hører i debatten at det er liten mulighet for å få vedtatt et sånt forslag. Det tar jeg til etterretning, men jeg tar uansett opp forslaget.