Vidar Helgesen (Høyre), 2017-02-21:
For snart et år siden behandlet Stortinget stortingsmeldingen Natur for livet. Da ble naturmangfoldpolitikken behandlet i sin hele og fulle bredde. Stortinget la grunnlaget for det langsiktige arbeidet med å ta vare på norsk natur. Nå følger vi opp Stortingets vedtak slik at vi kan nå de nasjonale og internasjonale naturmangfoldmålene. Områdevern er ett av virkemidlene for å nå disse målene. I dag er ca. 17 pst. av Fastlands-Norge vernet. Nasjonalparkene utgjør ca. 10 pst. av dette. De fleste naturtypene våre er godt dekket opp av vern. Unntaket er marine områder og skog, hvor vi fortsatt har en vei å gå for å oppnå tilstrekkelig representativitet. Det langsiktige målet som Stortinget satte om 10 pst. skogvern, er derfor viktig. Miljøverdiene og ressursene i havet må tas vare på for fremtidige generasjoner gjennom bærekraftig bruk og vern. Regjeringen opprettet i 2016 fire nye marine verneområder, og det pågår verneprosesser for ytterligere 14. I tråd med Stortingets anmodningsvedtak under behandlingen av stortingsmeldingen har jeg satt i gang arbeid med en plan for marine verneområder, som jeg vil komme tilbake til Stortinget med. Det er vernet betydelige areal i Norge. Før nasjonalparkplanen ble behandlet i 1993, var det 18 nasjonalparker på fastlandet. Nå har vi 39. I tillegg har vi syv på Svalbard. I 2010 påviste Norsk institutt for naturforskning i sin naturfaglige evaluering at eksisterende vern var noe mangelfullt for naturtyper i lavereliggende, kystnære strøk. Det er imidlertid ikke nødvendig med nye, omfattende verneplaner for å tette disse hullene. Jeg er glad for at stortingsflertallet i mai i fjor var enig i regjeringens forslag om å utarbeide begrensede, fylkesvise verneplaner for å supplere dagens verneområder. Noen steder vil det være aktuelt å utvide eksisterende verneområder, andre steder må det suppleres med nye. Hvilken verneform som velges, er avhengig av hvilke naturverdier som skal ivaretas. Miljødirektoratet forbereder nå arbeidet med suppleringsvern. Det er mest kostnadseffektivt at alle nye verneplanprosesser kanaliseres gjennom dette arbeidet. Videreføringen av skogvern og marint vern vil imidlertid fortsatt gå i egne, etablerte prosesser. Det skal være høy kvalitet på norske nasjonalparker. Det er ikke et mål i seg selv å opprette flest mulig parker. Kun natur av særskilt kvalitet gis et slikt kvalitetsstempel. Raet nasjonalpark og Jomfruland nasjonalpark, som ble opprettet rett før jul, er viktige supplement i det marine miljøet. Forslaget om Lofotodden nasjonalpark behandles nå i Miljødirektoratet. Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, SV og Miljøpartiet De Grønne foreslo å lage en ny nasjonalparkplan også under behandlingen av naturmangfoldmeldingen. Stortingsflertallet støttet ikke dette forslaget, og det mener jeg var klokt. Samtidig mener jeg behovet for nytt vern bør ses samlet. Det kommer regjeringen til å gjøre gjennom de kommende fylkesvise prosessene for suppleringsvern. Jeg vil holde Stortinget orientert om fremdriften i dette arbeidet. Det er gledelig når det kommer lokale ønsker om opprettelse av nye nasjonalparker. Det er naturlig å vurdere slike forslag, som f.eks. Østmarka og Preikestolen, som en del av suppleringsvernet. Da vil vi bl.a. vurdere om områdene har naturfaglige kvaliteter som tilfredsstiller naturmangfoldlovens krav til nasjonalparker. Nasjonalparker omfatter store geografiske områder i motsetning til f.eks. mindre naturreservater. Etablering av nasjonalparker bør derfor forankres lokalpolitisk før det igangsettes ressurskrevende verneplanprosesser. Manglende lokalpolitisk forankring av nasjonalparker kan gjøre det krevende å få til en god, bærekraftig forvaltning, som er nødvendig for å ta vare på verdiene i et langsiktig perspektiv. Det er derfor ikke bare spørsmål om et prinsipp. Det er veldig gode praktiske grunner til at man bør ha lokal enighet bak etableringen av nasjonalparker.