Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2001-06-14:
Kristelig Folkeparti mener det er behov for et sterkt regionalt folkevalgt forvaltningsnivå som kan drive fram en god regionalpolitikk og være samarbeidsforum for regionale saker. Vi må dessverre konstatere at Regjeringen ikke fremmer tilstrekkelige konkrete forslag om desentralisering av myndighet til regionalt utviklingsarbeid i fylkeskommunene. Kristelig Folkeparti er redd for at Regjeringens forslag til oppgavefordeling vil føre til en styrt avvikling av fylkeskommunen, fordi den vil mangle viktige drifts- og myndighetsoppgaver. Dersom det nye fylket skal få legitimitet og handlingsrom, må fylkeskommunen tilføres flere oppgaver. Kristelig Folkeparti vil styrke fylkeskommunens rolle innen samferdsel, arbeidsmarked, næringsutvikling, kunnskaps- og kompetanseheving. Kristelig Folkeparti mener det er galt at Stortinget behandler fremtidig organisering og struktur av tunge sektorsaker, som bl.a. sykehus, SND og samferdsel, før en har tatt for seg oppgavefordelingen mellom stat, fylke og kommune. Dette fører til en manglende helhetstenking om hvor de forskjellige oppgavene kan løses best. Oppgavefordelingen burde vært fastlagt før man gikk inn på de enkelte sektorområdene. Dette ville utvilsomt gitt de beste helhetsløsningene. Meldingen vi i dag behandler burde lagt de prinsipielle rammene for hvordan større offentlige oppgaver skulle organiseres og struktureres. For Kristelig Folkeparti er det viktig at oppgavene løses på lavest mulig nivå, slik at det blir nærhet til innbyggerne. Det er også viktig at innbyggerne har innflytelse i egen kommune og region. Kristelig Folkeparti er glad for at Regjeringen følger opp sentrumsregjeringens arbeid med å forenkle Norge. Sentrumsregjeringen lanserte i juni 2000 prosjektet «Et enklere Norge». Da regjeringen Stoltenberg overtok, ble prosjektet «Et enklere Norge» innlemmet i denne regjeringens prosjekt om fornyelse av offentlig sektor. Vi beklager å måtte konstatere, ifølge en rapport fra NHO, at dette arbeidet er stoppet opp eller blitt meget forsinket. La meg understreke at prosjektet «Et enklere Norge» omfattet også offentlig sektor. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å satse på fornyelse av offentlig sektor, slik at innbyggerne opplever at forvaltningen ivaretar deres interesser og imøtekommer deres behov. Det må bli en sterkere samhandling mellom forvaltningsnivåene og en sterkere forbindelse mellom innbyggerne og forvaltningen. Kristelig Folkeparti mener at ansvaret for sykehusene bør ligge i fylkeskommunene, og har gått imot statlig overtakelse av sykehusene. Men når det nå er blitt slik at staten skal overta sykehusene, mener vi det er viktig at det føres forhandlinger mellom hver enkelt fylkeskommune og staten. Kristelig Folkeparti mener at det foreslåtte oppgjøret mellom fylkeskommunene og staten vil føre til at mange fylkeskommuner ikke vil ha tilstrekkelig økonomi til å ivareta sine oppgaver. Dette oppleves av mange som statlig røvertokt. Dette vil ikke minst kunne føre til store kutt innen videregående skole og samferdsel. Kristelig Folkeparti støtter Regjeringens forslag om at fylkesplanen styrkes og gis generelt forpliktende virkning. Men samtidig er det viktig at kommunene fortsatt skal være den primære myndighet for arealforvaltning og lokal samfunnsutvikling. Kommunene skal fortsatt ha hovedansvar for å bestemme over bruken av arealene innenfor egne kommunegrenser. Dette vil kreve nært samarbeid mellom fylkeskommunene og kommunene. Kristelig Folkeparti støtter i hovedsak Regjeringens forslag om at fylkeskommunene overtar ansvaret for miljøvern- og landbruksoppgavene på regionalt nivå. Det er viktig at oppgavene innenfor miljø og landbruk fortsatt utføres innenfor helt klare nasjonale rammer. For Kristelig Folkeparti er det viktig å stille krav om at fylkesmannen får initiativrett og innsigelsesrett i arealsaker. Vi mener at det vil være veldig begrenset i hvilken grad departementene på selvstendig grunnlag kan følge opp planaktiviteten og forvaltningen av lover regionalt og lokalt. Det vil også være begrenset hvordan sentrale statlige myndigheter kan følge opp jordvern- og næringspolitikken. For at innsigelses- og initiativretten skal fungere i praksis, mener derfor Kristelig Folkeparti at dette ansvaret må inngå i fylkesmannens tilsyns- og kontrollfunksjon. Kristelig Folkeparti er bekymret over at 110 kommuner står uten miljøansvarlige, og at 58 pst. av kommunene har fjernet miljøvernkonsulentstillingene. For at reformen skal lykkes, må det være tilstrekkelig miljøfaglig kompetanse og økonomi i fylkeskommunene og kommunene til å kunne ivareta de nye oppgaver. Kristelig Folkeparti mener derfor at det må settes minimumskrav til at kommuner og fylkeskommuner innehar nødvendig landbruksfaglig og miljøfaglig kompetanse. Kristelig Folkeparti mener at det delte ansvaret vi i dag har innen samferdsel, er til hinder for utvikling av en regional helhetlig samferdselspolitikk. Vi mener at nasjonalt beslutningsnivå må begrenses til å ha ansvar for stamvegene, mens ansvaret for investeringer og vedlikehold av riksveger overføres til fylkeskommunene. Kristelig Folkeparti går imot å redusere antall vegkontor. Dagens vegkontor bør integreres i fylkenes samferdselsetat, slik at vi i fylkeskommunen får en felles samferdsels- og vegetat. Kristelig Folkeparti støtter forslaget som er delt ut i dag om at organiseringen av Statens vegvesen forelegges Stortinget som egen sak. Kristelig Folkeparti en enig med Regjeringen i at det er viktig at fylkeskommunenes rolle som utviklingsaktør styrkes, bl.a. for å styrke den samlede verdiskaping. Men Kristelig Folkeparti mener at Regjeringens nye modell for de regionale styrene i SND ikke styrker samarbeidet med fylkeskommunene. Næringspolitikken må forankres best mulig i det regionale folkevalgte nivå. Kristelig Folkeparti går derfor inn for at fylkeskommunen skal ha rett til å utnevne de regionale styrenes medlemmer med politisk tilknytning. Fylkeskommunen har ansvar for tilrettelagt undervisning for voksenopplæringen og på videregående nivå. Kristelig Folkeparti mener det er en klar sammenheng mellom relevant utdanning og mulighet til arbeid. Det er derfor viktig å se Aetats virkemidler i sammenheng med midler til kompetanseheving i fylkeskommunene. Arbeidsmarkedspolitikken må ikke føre til at viktige ressurser tappes ut fra regioner og distrikter som er i stort behov for disse. Kristelig Folkeparti mener derfor at det må utarbeides en distriktspolitisk strategi for Arbeidsmarkedsetaten. Ifølge den ferske undersøkelsen blant 19 000 nordmenn er det arbeidskontorene som skårer dårligst. 65 pst. er misfornøyd eller svært misfornøyd. Det må tas på alvor. Som jeg sa til å begynne med i mitt innlegg, er det viktig å ha et sterkt folkevalgt forvaltningsnivå på regionalt nivå. For å oppnå dette må fylkeskommunen tilføres flere oppgaver enn det er flertall for her i dag. Samtidig må den sikres økonomi til å kunne utføre sine oppgaver på en kvalitativ god måte. Kristelig Folkeparti mener at fylkeskommunene i mange nok år har slitt med en økonomi som har vært altfor knapp. Den nye fylkeskommunen må gis mulighet også økonomisk til å kunne ivareta sin nye rolle som regionsutvikler på en kreativ og kvalitativ god måte. Jeg vil be om at forslagene nr. 1 og 2 gjøres om til oversendelsesforslag til fordel for forslag nr. 20, som er delt ut. Jeg tar for øvrig opp de forslag som Kristelig Folkeparti er forslagsstiller til eller medforslagsstiller til, og jeg støtter innstillingen.