trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
I samarbeidsavtalen tok Venstre dissens i spørsmålet om reservasjonsrett for legar, men støtta eit nytt KRLE-fag med minst 55 pst. kristendom. Det betyr eit kristendomsdominert fag i eit Noreg som blir meir fleirkulturelt, der elevane får mindre tid til andre livssyn og viktige etiske spørsmål som kjønn, grensesetjing, mobbing, rasisme, og der lærarane blir detaljstyrte til å gi minst 55 pst. av undervisningtida på kristendom. Som svar på kritikken seier partileiar Skei Grande at dette var for å få gjennomslag i saka om asylborna og i saka om Lofoten, Vesterålen og Senja. Men det hadde vel ikkje vore nødvendig å blidgjere Kristeleg Folkeparti for å få gjennomslag for det? Kva er det med samfunnsutviklinga som gjer at Venstre no finn det på sin plass å innføre ein stor «K» i den norske skulen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
Gratulerer! For fire år sidan blei det sagt at å leggje ned veto ville øydeleggje heile EØS-avtalen. No ser vi at Noreg står, EU står, EØS-avtalen står – og posten går. Mitt spørsmål til statsråden handlar rett og slett om ein verkeleg ønskjer å ha ei meir aktiv haldning til EØS og EU. Vil ein også stille seg kritisk til eventuelle nye direktiv som vil kome, eller vil ein, slik tradisjonen har vore frå dette partiet si side, automatisk ta over den poltikken som kjem frå EU?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
I 2009 rykte Torbjørn Røe Isaksen og Ine M. Eriksen Søreide ut i Aftenposten og sa at dei ønskte å overføre konkurransekulturen som finst i sporten, til skoleundervisninga. Røe Isaksen sa den gong: «Konkurranser er gøy og skaper entusiasme. I dag dyrker vi enere i idretten, men ikke i skolen. Vi ønsker at de som gjør det bra på skolen, skal bli påskjønnet.» Sidan den gong har mykje skjedd, bl.a. har debatten om karakterar til niåringar rasa – ein debatt som, etter denne representantens meining, høgresida tapte. I den nye regjeringserklæringa ligg dette kravet skjult bak uklare formuleringar, men vi veit at det i regjeringa er ei djup tru på at konkurranse skapar ein betre skole. Vi veit også frå andre land, frå elevar, lærarar og forskarar at dette kunnskapssynet ikkje skapar betre læring – det skapar dårlegare læring, også for einarane. Testar og eksamenar gjer at undervisninga handlar om å svare rett etter boka, ikkje nødvendigvis å kunne noko og kunne bruke det til noko. Så kor har ein det frå, dette test- og konkurransekunnskapssynet? Er det kanskje slik at drivkrafta bak Røe Isaksens tru på å kåre første- og sisteplassar strøymer nettopp frå hans idrettsinteresse – at ein ønsker å skape ein skole som ikkje er til for dei som er der, men for oss som ser på? Den komande perioden kjem til å bli eit oppgjer mellom høgresidas puggeskole og SVs kunnskapsskole.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
La meg først takke for gratulasjonen. Jeg kan forsikre om at de mandatene SV fikk, skal merkes godt, ikke minst som en tøff opposisjon mot den regjeringen som representanten Tetzschner støtter. Vi er stolte over den retningen Norge har hatt i de årene vi har styrt. Vi er bekymret for den nye retningen som Høyre ønsker å ta Norge i. Når det gjelder kampen mot fattigdom og kampen for barn og unge, har det de siste årene vært gjennomført en rekke tiltak som vil sørge for at dagens fattige barn ikke blir morgendagens fattige voksne. Jeg ville ikke vært veldig høy og mørk på vegne av høyresiden når vi leser plattformen som vurderer å ta fra de uføre barnetillegget, gå løs på overgangsstønaden og gjeninnføre kontantstøtte for toåringer, som alle tre er målrettede tiltak for drastisk å øke barnefattigdommen i Norge.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
Det er litt uklart for meg hvor representanten Tetzschner mener det er voldsromantikk, men jeg kan forsikre om at det er jeg imot uansett hvor den måtte befinne seg. Det er sånn, hvis representanten med det mener ulike ekstreme miljøer med bakgrunn i religiøse minoriteter eller etniske minoriteter, at SV over lang tid har påpekt betydningen av å bekjempe det. Derfor er vi blant dem som har den tydeligste stemmen i møte med bl.a. islamistiske ekstremister i Norge den siste tiden. Det tror jeg det er bred enighet om i Stortinget. Når det gjelder politikken for inkludering av barn med minoritetsbakgrunn, vil jeg sterkt advare mot den kursen Høyre nå er på vei inn igjen på, med f.eks. å gjeninnføre kontantstøtten for toåringer, som er et målrettet tiltak for å holde nettopp de barna som trenger det mest, ute av barnehage og norskopplæring.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
Jeg takker igjen for gratulasjonen. La meg si det sånn at jeg mener det var den naturligste ting av verden at Fremskrittspartiet ikke var med på klimaforliket, fordi Fremskrittspartiet er det eneste partiet i Stortinget som ikke utvetydig har anerkjent at menneskene står bak alvorlige klimaendringer. Det var like naturlig som at det ville ha vært helt fremmed om SV skulle inviteres inn i et bredt forlik på Stortinget for å gi milliardærene skattelette. Det må være sånn at man deler et visst verdigrunnlag hvis man skal stå sammen om politikk. Det som klimaforliket aldri var ment som, var et tak for norsk klimapolitikk. Også hvis det hadde blitt rød-grønt flertall ved dette valget, ville vi jobbet intenst for å få til en styrking av klimaforliket, og jeg tar som en selvfølge at det ville de rød-grønne partiene ha levert. Derfor er det ingenting å skryte av at man har løse formuleringer om å styrke forliket – det skulle da også bare mangle. Det som ligger i forliket i dag, er en bra begynnelse, men ikke tilstrekkelig for å nå Norges klimamål.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
Jeg er veldig stolt av de to klimaforlikene SV har vært pådriver for, for det ga oss muligheten til å forhandle to ganger – én gang i regjeringen og én gang i Stortinget. Det gir resultater, og jeg håper at det også vil være praksis i den kommende perioden. Selvfølgelig har det alltid vært meningen at klimaforliket skulle styrkes videre. Det er altså ingenting å skryte av at man har en løs ambisjon om å gjøre det. Det er en selvfølge, men en selvfølge jeg er glad for at Fremskrittspartiet har skrevet under på. Når det gjelder formuesskatten, er det som er lagt fram i årets budsjett, helt i tråd med den linjen SV og den rød-grønne regjeringen har ført helt siden 2005. Vi har gjort formuesskatten betydelig mer rettferdig. Svært mange har sluppet å betale formuesskatt. Jeg mener at det som nå ligger der, føyer seg inn i rekken av den typen tiltak som vi er for, for det gjør formuesskatten mer rettferdig og mer bærekraftig. Derimot har vi kritisert alle forslag om å fjerne formuesskatten. Med de endringene som nå er lagt fram av den rød-grønne regjeringen, vil forsøk på det enda tydeligere enn før framstå som svært usosial fordelingspolitikk.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
Jeg vil gratulere Kristelig Folkeparti med å ha fått til det samme i oljepolitikken i samarbeidsplattformen som SV fikk til i forrige periode. Det er veldig bra. Forskjellen er at jeg fortsatt sier at det er veldig bra, mens representanten Ropstad i forrige periode syntes det var altfor dårlig, men nå synes det er veldig bra. Jeg gratulerer med den erkjennelsen. Så er det nødvendig å komme videre. Da vil jeg anbefale representanten Ropstad å ta en litt annen tone mot de partiene en faktisk er enig med. Jeg tror og har lenge ment at om miljøpartiene i denne sal skal gå løs på hverandre på den måten som Ropstad gjør nå med flåsete referanser til Komiske Ali, så taper vi alle på det. Jeg, og SV, har tenkt å ha en konstruktiv tone overfor Kristelig Folkeparti og Venstre, gratulere med det Kristelig Folkeparti og Venstre har fått til, og invitere til samarbeid, fordi vi vet at på tvers av blokkene må miljøpartiene stå sammen for å få til noe. Jeg vil oppfordre Kristelig Folkeparti til også å legge seg på en sånn linje.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-22:
La meg først få takke for gratulasjonen og returnere den. Det er ekstra hyggelig når den kommer fra en hordalending, og det var godt å kunne ønske Hordaland Venstre tilbake på Stortinget. SV vil stå sammen med alle andre partier som vil gjennomføre tiltak som har en reell effekt mot barnefattigdom. Det er grunn til å minne om at satsingen på det området er langt større i dag enn den var etter forrige borgerlige regjering. Det blir spennende å se hva denne borgerlige regjeringen vil gjøre. Det er flere enkelttiltak som er lagt fram i samarbeidsavtalen, som vi vil støtte. Men jeg finner også grunn til å advare mot en del av de tingene som ligger i regjeringens plattform – særlig knyttet til barnetillegget til de uføre og overgangsstønaden – forslag som Fremskrittspartiet og Høyre tidligere har foreslått, som vil kunne gi mange tusen nye fattige barn, og også gjeninnføringen av kontantstøtte for toåringer, som vil være svært skadelig. Så jeg håper Venstre vil stå sammen med oss i motstanden mot den type tiltak.
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-10-22:
Det var en hårsbredd fra at SV måtte legge all sin politiske kraft utenfor Stortinget – jeg gratulerer med at partiet igjen ble representert. SV er stolt av å ha sittet lenge i regjering – åtte år. De er kanskje stoltere over det enn over resultatene. I disse åtte årene har de bestyrt de to departementene som har mest å si for barn og ungdom i landet, Kunnskapsdepartementet og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Lysbakken har i en overgang også ledet sistnevnte departement. Mitt spørsmål er: På bakgrunn av at den forrige regjeringen skulle avskaffe fattigdom, og på bakgrunn av at det aldri har bodd flere barn i fattige familier enn i dag, er Lysbakken fornøyd med det trendbruddet som SVs bidrag i regjeringen har bidratt til?
Michael Tetzschner (Høyre), 2013-10-22:
Denne regjeringen har i plattformen adressert problemet med barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, mens SV gikk tidligere til valg på å fjerne hele fattigdommen med et pennestrøk. Noen av fattigdomsproblemene tilskrives innvandrings- og inkluderingsproblemer. Er da Lysbakken enig eller uenig med tidligere stortingsrepresentant Akhtar Chaudhry som i gårsdagens Dagbladet slår fast at det også er en urovekkende voldsromantikk under utvikling, som nettopp er uttrykk for manglende inkludering, som også SV har bestyrt i det departementet de har hatt ansvaret for sammen med Kunnskapsdepartementet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Jeg kan ikke annet enn å erkjenne at jeg satt og tenkte på Komiske Ali da jeg hørte innlegget til SVs parlamentariske leder. Det er ikke fordi jeg ikke anerkjenner SVs engasjement for klima, men det er fordi det blir så hult. Jeg føler at kritikken bommer sånn, for hvis en går inn i både samarbeidsavtalen og erklæringa som foreligger, er faktisk denne regjeringa mye mer offensiv på klima enn den forrige regjeringa var. Der den tidligere regjeringa snakket om at vi skulle nå Nordpolen, har denne regjeringa satt en tydelig grense ved iskanten. Der Audun Lysbakken i valgkampen ropte det han kunne for en klimahandlingsregel, at det ikke skulle åpnes nye områder, har denne regjeringa med Fremskrittspartiet faktisk gjort det: Det skal ikke åpnes nye områder i neste periode. Der den rød-grønne regjeringa klarte å få ned utslippene med 2,5 pst. på åtte år, skal ambisjonene forsterkes. Derfor håper jeg at vi kan være konstruktive i Stortinget, og der håper jeg at SV og Kristelig Folkeparti kan spille en rolle, for nå er makten her. Burde ikke SV heller framstått med litt større ydmykhet og selverkjennelse for å bidra til det konstruktive samarbeidet som Stortinget skal få til?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Trontaledebatten er en av de debattene der vi kan løfte blikket, og jeg begynte med å se fire år tilbake, da jeg holdt mitt første innlegg som stortingsrepresentant. Jeg snakket om forventningene til det å få lov til å delta i nasjonalforsamlingen, og jeg snakket om visjonene mine, om fattigdomsbeskjempelse, om de 25 000 barna – som kanskje nå er nede i 20 000 – som dør hver eneste dag før de fyller fem år, og om klimaendringene, som også påvirker de fattigste hardest. Jeg snakket om en spennende periode og hadde forventninger til å få et stort gjennomslag. Jeg var kanskje litt naiv – iallfall med hensyn til det siste – for når det skal oppsummeres, så har det vært en spennende periode, men jeg opplevde en lite samarbeidsvillig regjering. Derfor er jeg glad for å stå her i dag med en samarbeidsavtale. Jeg skulle gjerne hatt andre farger på regjeringa, men Kristelig Folkeparti sitter i en posisjon der vi har fått en samarbeidsavtale med tydelige KrF-gjennomslag, der vi har fått vernet Lofoten, Vesterålen og Senja. Vi har fått presisert at det ikke skal drives oljevirksomhet nord for iskanten, at Jan Mayen skal vernes, Skagerrak, Mørebankene osv. Vi har løftet fram familiepolitikken, det er samvittighetsfrihet osv. Og ikke minst er det nå en regjering som har en statsminister som snakker om tillit til enkeltmennesket, tillit til familiene, og som ønsker å bygge samfunnet nedenfra. Derfor er jeg også ekstra glad for å gå inn i en periode og vite at Stortinget faktisk skal være det stedet der politikk utarbeides og politikk skapes. Og derfor tror jeg heller ikke det er tilfeldig at det er så mange som i dag har sitert «all makt i denne sal». Som sørlandsrepresentant, og som representant for Aust-Agder, har jeg ambisjoner og forventninger om at landsdelen min også skal oppnå mer. Det går på at vi endelig skal få inn noen større veiprosjekter, at det er utfordringer knyttet til at Universitetet i Agder og de andre nye universitetene ikke får sin andel av forskningsmidlene, og at det gjelder å få rettet opp i en nokså skjev fordeling når det gjelder politiet. Men tilbake til visjonene som jeg løftet fram for fire år siden – at det er 25 000 barn som dør hver eneste dag, at det er 25 000 barn som dør før de fyller fem år. De store sakene. Ofte blir det slik at utviklingspolitikk debatteres i forhold til at det er ikke er en utviklingsminister eller 1 pst. bistand. For meg handler det om at en ny kurs, en ny regjering, må levere på at det gjennom Oljefondet skal investeres i de fattigste landene slik at det skaper arbeidsplasser og bidrar til mer handel, at bistanden skal vris mer effektivt – at det satses på helse, på utdanning og bruk av frivillige organisasjoner. Denne politikken har vi store ambisjoner om å få gjennomført, og derfor er vi spent på de neste fire årene.
Terje Breivik (Venstre), 2013-10-22:
Eg føyer meg inn i rekkja av gratulantar til Lysbakken. Eg var oppriktig glad på SV sine vegner for at dei hamna på rett side av sperregrensa. Eg har røynsle med det motsette, og det unner eg ingen. I førre periode føreslo Venstre ei rekkje forslag mynta på fattigdomsreduksjon, særleg for barnefamiliane. SV og Lysbakken røysta systematisk imot alt me føreslo. I samarbeidsavtalen med regjeringa har Venstre fått gjennomslag for ein tiltakspakke retta mot barn i fattige familiar og for at differensieringa og foreldrebetalinga i både barnehagar og SFO skal aukast. Vil SV i si nye rolle støtta Venstre i å forsterka ei sånn satsing og ikkje minst sikra at konkrete, enkle og effektfulle tiltak som auka differensiering av barnetrygda og betalingssatsane får breiast mogleg fleirtal?
Terje Breivik (Venstre), 2013-10-22:
Eg vil òg nytta høvet til å gratulere Miljøpartiet Dei Grøne med valet og ynskja dykk lukke til med viktig arbeid på Stortinget. Folk flest har eit grunnleggjande ynske om å stilla opp for klimaet og sikra komande generasjonar den same fridomen til å nyta og nytta naturen som me har. Det i særklasse mest effektfulle verkemidlet me har for å gjera det enklare å leva klimavenleg, er eit grønt skatteregime som systematisk premierer klimavenlege val. Eg tek for gitt at Hansson og Miljøpartiet Dei Grøne er samde i det. Det som derimot er meir spennande å spørja om, er: Kva nivå – innretning – vil Miljøpartiet Dei Grøne ha på skatte- og avgiftsinnretninga for å gjera det enklast mogleg for alle å gjennomføra klimavenlege handlingar og val?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Takk for et hyggelig spørsmål og en hyggelig gratulasjon. Miljøpartiet De Grønne har gått til valg på å samarbeide med alle som vil bedre norsk bærekraftpolitikk og norsk klimapolitikk. Det gjelder i og for seg også Fremskrittspartiet, men vi har vært helt tydelige på at vi ikke ønsker å støtte en regjeringsdannelse med Fremskrittspartiet. Vi kommer til å utfordre alle partier i denne salen til å komme fram til klimaløsninger som er bedre enn dem vi har i dag, og ikke minst ser vi fram til en debatt om et nytt klimaforlik, der både Arbeiderpartiet og den sittende regjering engasjerer seg og kommer med nye forslag. Den konkurransen kommer vi til å stimulere til med alle krefter.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Miljøpartiet De Grønne er del av en stor internasjonal grønn bevegelse, hvor en rekke partier er store, brede folkepartier som driver politikk på hele politikkområdet, f.eks. i Sverige, Tyskland og andre land. Vår ambisjon er å bli et tilsvarende parti i norsk politikk, og det betyr at vi har tenkt å engasjere oss på alle politikkområder. Vi har allerede et program på alle politikkområder, selv om vi ikke legger det minste skjul på at vi åpenbart er nødt til å prioritere miljøsektoren når vi er såpass små på Stortinget. Men innen økonomisk politikk, velferdspolitikk og andre politikkområder er vårt mål å utfordre de andre partiene til en mer solidarisk politikk, og vi er samtidig fullt villig til å se på både høyresidens og venstresidens virkemidler for å oppnå det.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Jeg er realist av utdannelse, og jeg er realist i politikken. Jeg hører ikke til dem som tror det er realistisk i Norge å innbille våre velgere og vår politiske debatt at norsk forbruk og norsk økonomi kan vokse inn i himmelen til evig tid. Det Miljøpartiet De Grønne gjør, er å stille det spørsmålet som enhver person i denne salen før eller siden må stille seg: Hva skal vi gjøre når vi er nødt til å flate ut ressursforbruket vårt, og når vi er nødt til å forholde oss til det som resten av verden allerede må forholde seg til av ressursbegrensninger og økonomiske begrensninger? Hvis noen tror at det er mangel på realisme å sette spørsmålstegn ved om det går an å bruke verdifull tid utenfor arbeidslivet, utfordrer jeg dem til å prøve hva som kan gjøres når man ikke er på jobb. For øvrig er vi igjen villig til å diskutere det konkrete innholdet i den typen utfordringer med både deg og andre.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Miljøpartiet De Grønne gikk som kjent til valg på en utfordring til det vi kaller den fastlåste norske blokkpolitikken, som etter vår oppfatning er en av de store bremseklossene for ikke bare norsk miljø- og klimapolitikk, men for norsk politikk generelt. Vi mener det at denne salen i stor grad – med oss som unntak – har låst seg til to hovedblokker, tvinger en god del tenkning ned i skuffen, og vår utfordring og vår mulighet er nettopp å tilby samarbeid og skape konkurranse mellom blokkene på en måte som frigjør tanker i det norske politiske miljøet. Det vi har hørt i trontaledebatten i dag, gjør meg mer overbevist enn noen gang om at den muligheten har vi, og den skal Miljøpartiet De Grønne benytte av alle krefter.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Det korte svaret er ja, med selvsagte forbehold om innholdet i en slik allianse. Miljøpartiet De Grønne har allerede påpekt at en av de interessante mulighetene på Stortinget er en mulighet som består av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Venstre, Kristelig Folkeparti, og Miljøpartiet De Grønne på vippen. Det er en bred sentrumsallianse med mye felles verdigrunnlag, og det er en allianse som – dersom den blir løftet til et nivå som er bedre enn et blått eller borgerlig alternativ – er av betydelig interesse for oss. Og landbrukspolitikken, som representanten Slagsvold Vedum spør om, er helt sentral for Miljøpartiet De Grønne, av den helt åpenbart enkle grunn at vi vil arbeide hardere enn noen andre for et samfunn som baserer velferden på fornybare ressurser. Da er det jo ikke særlig tvil om at landbruket står helt sentralt.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-22:
Du har rett i at Miljøpartiet De Grønne ønsker å bruke et grønt skatteregime som et svært viktig virkemiddel, både for å gjøre klimavennlige handlinger og et klimavennlig liv lettere for enkeltmennesker og ikke minst for å legge til rette for utvikling av et grønt næringsliv der ny næring og nye bedrifter kan vokse fram og overta den bærejobben for et velferdssamfunn som olja i stor grad står for i dag. Vi kommer til å jobbe med å legge fram et alternativt statsbudsjett der vi bl.a. vil skissere en skattetrapp både i personbeskatningen og i avgiftsvirkemidlene som bidrar til både lavere forbruk og mer klimavennlig handling, og virkemidler i forhold til bedriftsbeskatningen som har samme effekt.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Først vil jeg gratulere representanten Rasmus Hansson og Miljøpartiet De Grønne med plass på Stortinget. Etter å ha hørt innlegget her i dag er jeg overbevist om at Miljøpartiet De Grønne vil være med og løfte miljødebatten i Stortinget, og det tror jeg er viktig. Jeg ser veldig fram til å delta i den, og jeg ser også fram til et samarbeid med partiet – hvis partiet ønsker det. Så har jeg et spørsmål til representanten. Før valget var Miljøpartiet De Grønne veldig tydelig på at det var uaktuelt å støtte en regjering med Fremskrittspartiet. Jeg lurer på om representanten er enig i at Stortinget nå kanskje har blitt et enda viktigere sted for utvikling av norsk klimapolitikk, når vi har et parti i regjering som ikke tror at klimaendringene er menneskeskapte.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Takk for svaret, og takk for en god utfordring. Den tror jeg de fleste partiene tar. Det blir spennende. Så er det noe jeg lurer på. Miljøpartiet De Grønne blir i veldig stor grad oppfattet som et énsaksparti av veldig mange, selv om det i valgkampen kom fram ulike saker som var interessante nok. Men hvis vi tenker på den økonomiske politikken og deler av klimapolitikken, ligger jo Miljøpartiet De Grønne ganske langt fra mange av partiene her på Stortinget. Da lurer jeg på: Hvordan ønsker representanten Hansson og Miljøpartiet De Grønne å tilnærme seg de andre partiene? Vil man også være konstruktive i saker hvor man står ganske langt fra hverandre?
Stefan Heggelund (Høyre), 2013-10-22:
Jeg vil gjerne gjenreise den realistiske idealismen, fordi vi trenger realister, det er de som vet hvordan barrierene kan brytes. Men det er ikke så veldig mye realisme i programmet som representanten Hansson er valgt på. For eksempel står det at reallønnsveksten skal erstattes av en «nedtrapping av normalarbeidstiden». Vel, i 2010 var gjennomsnittlig reallønnsvekst 1,5 pst. Det blir mer fritid. I 2011 var den 3 pst. Det blir mer fritid. I 2012 var den 3,2 pst. Det blir enda mer fritid. Dette er ikke visjonært. Jobber vi mindre, skaper vi mindre. Skaper vi mindre, blir vi fattigere. Det er arbeidskraft vi lever av. Mener representanten Hansson at Norge kan spille en større rolle i det internasjonale klimaarbeidet som et fattig land enn det vi kan gjøre som et rikt land?
Stefan Heggelund (Høyre), 2013-10-22:
Det er ingenting i denne verden som kan tas for gitt. Det gjelder både for enkeltmennesker og for land. Ingenting har kommet gratis for Norge – ikke vår velferd, ikke våre velferdsgoder. Det er et resultat av ildsjelers jobbing og hardtarbeidende mennesker over hele landet. Vi har fått det til i fellesskap gjennom felles anstrengelser. Det finnes ingen partier på Stortinget som ønsker å rasere fellesskapene våre, men det finnes partier som ønsker å utvide dem, som mener at fellesskapene må bli større, slik at vi kan ta alle gode krefter i bruk for å videreutvikle velferdsgodene, f.eks. på rusfeltet. Det finnes ingen partier på Stortinget som ønsker å rasere eller nedprioritere velferden. Vår velferdsstat er ikke en konfliktlinje i norsk politikk. Men det finnes partier som ønsker å sikre velferdens bærekraft, som er opptatt av å bevare velferdsstaten for framtiden. Vi har fått en regjering som tenker lenger enn fire år av gangen, en regjering som har et generasjonsperspektiv på sin politikk. Jeg tror ikke på utopier. Det perfekte, ferdig utviklede samfunnet finnes ikke, og en vei mot perfeksjon er aldri farbar. Jeg tror at et samfunn alltid kan justeres, skrus på og forbedres. På tross av gode velferdsordninger er det fortsatt mennesker som ikke får den hjelpen de trenger, og som opplever store vanskeligheter i Norge. Vår velferd, vårt sikkerhetsnett, må bli sterkere enn det er i dag. Derfor skal vi tette hull i sikkerhetsnettet for folk som faller utenfor. Vi skal sammen bedre tiltakene for barn som vokser opp i fattige familier, og vi skal sikre opplæring for voksne som mangler grunnleggende ferdigheter. Slik skaper vi sammen et Norge som gir muligheter for alle.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Jeg vil benytte anledningen til å gratulere Miljøpartiet De Grønne med et godt valg og med plass på Stortinget for aller første gang. Dette gjennombruddet for Miljøpartiet De Grønne vitner om at det norske folk er opptatt av miljø- og klimapolitikk, og det er det heldigvis også flere politiske partier som er. I valgkampen tok Rasmus Hansson til orde for et bredt samarbeid mellom alle partier i Stortinget som er opptatt av klima. I samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti står det at klimaforliket skal forsterkes, og jeg får takke for den anerkjennelsen som Rasmus Hansson ga Venstre og Kristelig Folkeparti i den anledning. Mitt spørsmål er hvordan Miljøpartiet De Grønne vil ønske å posisjonere seg i Stortinget slik vi nå vet at det ser ut etter valget, og hvordan dere kan bidra til å løfte viktige klimaspørsmål og bidra til et konstruktivt samarbeid i Stortinget.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Den nye regjeringen har høye ambisjoner for skolen, og det er jeg glad for. Vi er avhengige av at norsk skole holder god kvalitet. Vi er på rett vei, og vi scorer bedre på internasjonale rankinger nå enn vi gjorde for noen år siden. Kunnskap og læring er de viktigste nøkkelordene for skolen, og slik må det være. Jeg vil likevel advare mot et for ensidig fokus. Det er også andre sider ved skolen som er viktig, og vi har noen utfordringer i skolen i dag som vi er nødt til å prioritere høyt. Vi vet at nesten 7 pst. av alle elever opplever å bli mobbet. Mobbing i hverdagen er altså et problem for ca. 40 000 barn. Det må vi som politikere ta på alvor. Det gjøres mye for å forebygge mobbing i skolen, men antallet mobbeofre er likevel relativt stabilt. Det er mulig å gjøre noe med det. Da Kristelig Folkeparti satt i regjering sist, var kampen mot mobbing et viktig satsingsområde, og det ga resultater. I perioden fra 2001til 2005 ble mobbingen redusert med 30 pst. Jeg håper at kunnskapsministeren vil la seg inspirere av det som ble gjort den gangen. For å lykkes må vi fortsette med det forebyggende arbeidet, styrke helsesøstertjenesten og sosiallærerfunksjonen, og vi må øke lærertettheten, slik at det blir lettere for lærerne å få tid til den enkelte elev. Parallelt med det forebyggende arbeidet må vi også finne løsninger for dem som i dag opplever å bli mobbet. Psykologene Atle Dyregrov og Thormod Idsøe slo denne uken alarm gjennom en kronikk i VG der de hevder at det gjøres for lite for disse barna. Jeg registrerer at regjeringen vil gå inn for en praksis der de barna som mobber, må bytte skole. Det kan umiddelbart kanskje høres både rettferdig og fornuftig ut, men jeg tror det er en litt for enkel løsning. Vi må ikke glemme at også mobberne ofte er barn som opplever ulike problemer og utfordringer i livet sitt. Også disse barna må vi ta vare på på en best mulig måte. Dette er først og fremst ment som en ros av regjeringens satsing på skolen, men samtidig ønsker jeg altså å uttrykke en viss bekymring for at regjeringen har et noe ensidig fokus på kunnskap. Jeg håper at kunnskapsministeren vil ta dette som en oppfordring til å bevise at regjeringen ikke kun er opptatt av å øke elevenes kunnskap, men også av å skape et bedre læringsmiljø.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
La meg først takke for gratulasjonene, og jeg er glad for at også Helga Pedersen ønsker et samarbeid med regjeringen for å få til viktige reformer. Det er riktig at det var igangsatt arbeid for både forenkling og digitalisering. Vi ønsker å sette mer trykk i det arbeidet både ved at vi nå kan se kommune og stat i sammenheng, ved at vi kan få til tidligere samordning, og at vi får sterkere gjennomføringskraft i arbeidet. Så er det riktig at vi også har ansvaret for boligpolitikken. Det som er viktig i det grepet vi nå tar, er nettopp at vi kan se plan og bygg sammen. Jeg har registrert at også representanter for Arbeiderpartiet tidligere har argumentert for at det er fornuftig, så da har vi en god plattform å arbeide ut fra. Så er det riktig at vi alle vil møte oss selv i døren med ulike sitater. Jeg mener at det vi har i plattformen når det gjelder egenkapitalkravet, er fornuftig. Vi skal ha en fleksibel praktisering, slik at unge som skal inn på boligmarkedet, ikke vil møte en så høy barriere som man har gjort.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
Jeg vil kanskje anmode representanten Helga Pedersen om å være litt mer presis, for det er ikke slik at Høyre på noe tidspunkt har foreslått å fjerne egenkapitalkravet. Det vi var imot, var at egenkapitalkravet ble økt fra 10 til 15 pst. uten at man også gjennomførte andre virkemidler som ville kunne gjøre det lettere for ungdom å komme inn på boligmarkedet. Ett av de virkemidlene er å styrke BSU – Boligsparing for ungdom. Denne regjeringen har sagt at vi ønsker å styrke Boligsparing for ungdom. Gjør man det lettere og gunstigere å spare mer, vil det også være lettere å kunne håndtere et høyere egenkapitalkrav. Så har vi slått fast i plattformen at vi ønsker en mer fleksibel praktisering, slik at unge som har økonomisk bærekraft, kan komme inn på boligmarkedet uten en så høy barriere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
Igjen takk for hyggelige lykkeønskninger. Jeg ser frem til godt samarbeid med kommunalkomiteen. Jeg ser frem til at vi kan løse mange oppgaver sammen. Det er riktig at det er gjennomført en kommunereform i Danmark, men det er også gjennomført kommunereform i Finland. Og veldig mange andre land gjør som vi har tenkt, nemlig å få mer robuste kommuner, slik at man kan få mer lokaldemokrati og kommunene kan løse flere oppgaver. Vi har sagt i plattformen at vi ønsker at vedtak skal kunne fattes i denne perioden. Det er ambisiøst, men jeg tror det er viktig at vi i dette reformarbeidet aksepterer at ting tar tid, at vi må ha grundige prosesser som blir forankret lokalt, samtidig som vi må beholde styringsfart. For nå opplever jeg at veldig mange kommuner sier at de ønsker en reform, og da skal vi som politikere spille med, og ikke spille mot.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
Jeg har allerede brukt anledningen til å takke Navarsete ved nøkkeloverrekkelsen. Jeg har kommet i et departement med veldig mange dyktige fagfolk, så jeg skjønner godt at Navarsete har strålt mye etter å ha samarbeidet med disse dyktige fagfolkene i departementet. Jeg har også fått mange gode råd. Distriktspolitikken er ikke vekk. Denne regjeringen vil ha en ambisiøs distriktspolitikk. Særlig kommuner i Distrikts-Norge forteller meg at det er et problem med statlig overstyring, at beslutningene flyttes for langt bort, og at det er blitt for mye kontroll og for mye rapportering. En aktiv distriktspolitikk handler om en samferdselspolitikk som gjør at varene kan komme raskere frem, og at vi får bedre fremkommelighet i hele landet. En aktiv distriktspolitikk handler om et sterkt og robust næringsliv, å legge til rette for gründere og små og mellomstore bedrifter, og en kommunereform som gjør at man får sterkere fagmiljøer i alle deler av landet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
Jeg er glad for samarbeidsinvitasjonen. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre står sammen om samarbeidsavtalen, hvor nettopp fornyelse og forenkling står sentralt og også ønsket om en kommunereform. Den muligheten vi nå har fått med det nye departementet, er jo ikke bare å se på stat, men også å se på stat og kommune i sammenheng. Jeg er veldig enig med spørreren i at man trenger flere felles plattformer, og at man må se helhetlig på IKT-arbeidet og -plattformene og sørge for at vi får gjennomført digitalisering, slik at det blir en mer døgnåpen forvaltning. Vi har startet det arbeidet. Jeg har ikke alle svarene på hvordan det konkret skal gjøres nå etter fire–fem dager, men jeg kan love at vi vil komme tilbake til det, og at vi har den felles forståelsen, nemlig flest mulig felles plattformer, slik at det blir mindre silotenkning og mer helhet også i IKT-systemene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-10-22:
La meg først si at det var en lett omskriving av hva som står i plattformen når det gjelder inntektssystemet. Det står ikke i plattformen at man skal gjennomføre endringer i inntektssystemet som gjør at rike kommuner skal bli enda rikere, men det står at vi skal ha en helhetlig gjennomgang av inntektssystemet. Grunnen til at vi ønsker det, er at vi skal belønne kommuner som legger til rette for næringsutvikling. Vi ønsker at flere kommuner skal kunne beholde mer av sine egne inntekter, men dette skal selvsagt gjennomføres på en måte som er forutsigbar, og som gjør at kommunene opplever både en robust og en god kommuneøkonomi.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Jeg vil først av alt gratulere Jan Tore Sanner med vervet som kommunalminister. Det var en veldig spennende og ambisiøs plan vi fikk høre med tanke på en ny reform for å få bedre kommuner. Det skal bli spennende å ta fatt på. Vi deler synspunktet om å få til en bred politisk dugnad. Vi vet jo hva som har skjedd i Danmark og i våre naboland for å greie å få dette til. Så jeg har bare ett spørsmål: Kan statsråden antyde en tempoplan for dette, hvor langt kan en tenke seg en kommer i denne stortingsperioden?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Etter snart 40 år i arbeidslivet og seks perioder i aktiv kommune- og regionalpolitikk, er det ærefullt og inspirerende å bli valgt til talsmann på Stortinget. At det skjer i et jubileumsår for allmenn stemmerett for kvinner og menn og ved inngangen til et grunnlovsjubileum for Europas eldste og verdens nest eldste grunnlov og gjeldende konstitusjon, setter denne stortingsperioden i et spesielt lys. Jeg får mitt fremste saksfelt i kommunal- og forvaltningskomiteen, noe jeg gleder meg til og takker for. I avtalen og erklæringen fra Høyre og Fremskrittspartiet er det bebudet sak om en omfattende gjennomgang og endring av landets forvaltningsnivå med tanke på modernisering og effektivisering. Det støtter Kristelig Folkeparti. Mange er nå spent på de prosesser som må settes i gang for å kunne endre kommunegrenser, tjenestefordeling og ansvarsområder på en fornuftig måte, som folk forstår og kan godta. Rett tempo er nå veldig viktig. Kristelig Folkeparti vil bidra til endringer der det framkommer åpenbare fordeler. Nå er det viktig å få til en tverrpolitisk prosess der vi oppfordrer og lytter til forslag fra folk og kommuner som selv ønsker å komme med konstruktive forslag. Vi må få til en bred prosess med klare mål. Nye tider krever framsynte løsninger, og det er historisk å starte dette i et jubileumsår. Fra korsfylket Rogaland kjenner vi historien om Harald Hårfagre og slaget ved Hafrsfjord. Nasjonsbyggingen gikk trått i hundreder av år, men så kom kirken med sin undervisning og etablering av folkeskole og leseferdigheter. Vi fikk eget universitet i 1811 – i 1814 grunnlov. Så kom egen mynt, lov mot adel og deretter radikale formannskapslover. Folket fikk gradvis mer og mer makt i herred og amt, der futer og embetsverk, adel og danskevelde hadde tronet før. Vi fikk etablering av skoleverk og folkehøgskoler som bidro til allmenn folkeopplysning. Når vi så til slutt fikk suverenitet og full stortingsmakt i 1880 og 1905, var en ny demokratisk rettsstat opprettet i Europa – et fritt Norge. Dette er vår historie. Det er et fellesskap vi skal forvalte og foredle. Jeg mener nå – mot 2014 – at det er avgjørende å få til en god medbestemmelse og regionalt selvstyre, og jeg ser fram til å ta fatt på det. Men jeg meldte meg ikke inn i politikken og Kristelig Folkeparti for 40 år siden for denne saken. Min drivkraft bygger på en overbevisning om at kristendemokratisk ideologi er beste vei for å utvikle Norge. Vårt nasjonale kompass og basis for velferdsstaten må etter min mening fortsatt være nestekjærlighet, forvalteransvar og et kristent menneskesyn. Da kan framtidige generasjoner jubilere på et trygt grunnlag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2013-10-22:
Også jeg vil benytte anledningen til å gratulere Jan Tore Sanner med et svært viktig verv og en stor portefølje. Statsråden var selv inne på dette med fornyelse og forenkling, noe som Venstre er svært enig i. Det er mye å gå på når det gjelder forenkling i offentlig sektor. Noe av det første som man etter vår mening bør gå løs på, er å se på IKT-systemene i sektoren. Her er det mange som har sine egne systemer. Etter vår mening burde en ha fått til et felles system som hadde gjort dette vesentlig enklere, både for interne og eksterne brukere og publikum. For å få dette til er det nødvendig med en standard for systemene. Om statsråden er enig i dette, er den videre oppfølgingen av det om statsråden har gjort seg noen tanker om hvordan man skal komme i gang med den nødvendige forenklingen av IKT-systemene i offentlig sektor.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2013-10-22:
Velgerne ga de ikke-sosialistiske partiene et historisk flertall – en tydelig beskjed fra velgerne om at man nå ønsket partier som ser behovet for å tenke nytt, for å handle nytt og for å bygge nytt, ikke minst på samferdselssektoren. Da den rød-grønne regjeringen snakket om å oppfylle NTP, var jo realiteten det motsatte, for når det gjelder vei,mangler det nå nesten 4 pst. for å oppfylle Nasjonal transportplan. I 2014 oppfylles bare 21,1 pst. av totalen for de neste fire årene. Raskere, enklere og tryggere vil kjennetegne regjeringens nye politikk på samferdselssektoren. Vil Arbeiderpartiet være med på å gjøre de nødvendige grepene for at vi nå skal få et skikkelig løft på samferdselssektoren?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Representanten Pedersen snakka veldig mykje om å fordele verdiane, men ho sa ikkje noko om korleis verdiane skal skapast. Faktum er at bortsett frå olje- og gassindustrien slit norsk industri. Konkurransekrafta er blitt forverra dei siste åra. Samtidig som det skjer, har vi på ei rekkje område dårlegare rammevilkår enn dei landa som det er naturleg å samanlikne oss med. Vi har høgare skattar og avgifter i Noreg enn dei fleste andre land som vi konkurrerer med. Vi har høgare transportkostnader enn dei fleste land – det skuldast bl.a. eit dårleg vegnett – og vi har også eit betydeleg skjemavelde som kostar norske bedrifter kanskje så mykje som 60 mrd. kr – 60 000 mill. kr – kvart einaste år. Spørsmålet mitt er: Trur representanten Pedersen at rammevilkår har noko å seie for konkurransekrafta, eller er svekking av konkurransekrafta berre nokre andre land sin feil?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
No har ikkje vi opna for generell væpning, men vi har lagt opp til at politidistrikta sjølve skal vurdere generell væpning der det kan vere hensiktsmessig. Det trur eg er veldig viktig på grunn av at vi har ei aukande utfordring når det gjeld kriminalitet, vi har mafiatendensar og organisert kriminalitet enkelte stader, og vi har internasjonale bandar osv. som gjer at politiet må vere meir førebudd og meir rusta enn ein trong å vere for nokre titals år sidan. Derfor har regjeringa i regjeringsplattforma opna opp for at politidistrikta sjølve skal kunne vurdere generell væpning der dette er hensiktsmessig. Det trur vi er veldig bra og positivt – og at det vil føre til at vi får eit tryggare samfunn.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Det er heilt riktig det som representanten her viser til i regjeringsplattforma. Det er veldig viktig for begge regjeringspartia – og for Framstegspartiet – at ein sikrar rettane til dei som treng det og sikrar rettane til brukarane. Det trur vi er viktig for å sikre at gode tenester kan leverast, altså at ein ikkje nærmast skal vere nøydd til å stå med lua i handa, men at ein har ein konkret, juridisk rett som utløyser heildøgns omsorg. Kva tid og korleis dette skal bli gjennomført, og detaljane i det, trur eg ho har forståing for at eg ikkje kan gå inn på her og no. Men dette er altså den retninga vi viser, og vi meiner det er ei positiv retning, og at dette gir styrkte rettar og betre tenester til innbyggjarane i Noreg.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Eg registrerer at representanten Lundteigen bruker omgrepet «korrigere markedskreftene». Eg vil vel heller nytte omgrepet «bruke marknadskreftene». Dette ligg i regjeringsplattforma, og vi har sagt at ut frå å vere føre var må vi setje i verk tiltak som går ut på å få redusert CO2. Ein del er allereie sett i verk, det gjeld dette med avgiftsfritak for elbilar osv., og så er det mange andre grep som må gjerast når det gjeld dette. Der har altså regjeringa peika ut ein tydeleg og klar kurs. Eg er heilt sikker på at vi skal få mykje til på dette området, og eg synest for så vidt ikkje at den avtroppande regjeringa har så veldig mykje å skryte av når det gjeld tiltak på det området. Ein har vel vore meir opptatt av å få ei truvedkjenning frå Framstegspartiet på om det er menneskeskapt eller ikkje. Men tiltak har det vore mindre av.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-22:
Nei, det var ikkje våpeneksport som var i tankane mine då eg sa at vi må styrkje konkurranseevna. Men det som blir sagt her, er at eg liksom skal ha sagt kor ille det står til i Noreg. Det finn eg ikkje igjen i innlegget mitt, men vi har ein del betydelege utfordringar. Bortsett frå olje og gass har vi ein industri som har mista konkurransekraft dei siste åra. Det er sjølvsagt ei utfordring, for vi er av den oppfatninga at vi må skape verdiane for at vi skal kunne fordele dei. Det er det ikkje alltid like openbert at SV er opptatt av – å skape verdiane før vi fordeler dei – det verker som SV er mest opptatt av å fordele. Men då er det klart at vi må forbetre rammevilkåra, vi må redusere skatte- og avgiftstrykket, vi må byggje infrastruktur som gjer at ein får ned transportkostnadane både for næringslivet og for privatpersonar, og – sist, men ikkje minst – vi må redusere skjemaveldet betydeleg.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Representanten Helga Pedersen har jo bidratt til å løfte viktige verdispørsmål inn i denne salen i dag, og i Vårt Land i går kunne også Arbeiderpartiets partisekretær Raymond Johansen gjøre det samme. Han sa i går at han mener Arbeiderpartiets tone har vært for bastant i flere betente verdisaker. Nå varsler han endring: «Vi må formulere oss med mer varsomhet når vi snakker om vanskelige spørsmål. Altfor ofte oppfattes vi som for bastant i saker hvor det faktisk er gode grunner til å ha tvil.» Når det så gjelder reservasjonsadgangen, som jeg regner med inngår i den type saker det er henvist til, kan vi ikke akkurat si at det har vært mangel på bastante uttalelser, verken fra Torgeir Micaelsen eller fra Helga Pedersen. Så mitt spørsmål er: Hvorfor har man sørget for å skuffe egen partisekretær så til de grader allerede etter én dag?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2013-10-22:
Lykke til til statsråd Helgesen fra kanskje Stortingets fremste EØS-parti! Statsråden var innom noen utfordringer. Han snakket bl.a. om deltakelse som hadde noen grunnlovsmessige implikasjoner, og da siktet han kanskje til den nye europeiske tilsynsordningen for finansnæringen. Det blir spennende å følge med på. En annen sak som dreier seg om finansene for folk flest, er den innskuddsordningen norske bankkunder har i vårt eget land. Det er av stor verdi for kundene å ha sikkerhet for at innskuddene er ivaretatt uansett om banken skulle gå konkurs. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil regjeringen forvalte den tverrpolitiske enigheten vi har hatt rundt dette temaet, for å sikre norske interesser?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-10-22:
Eg vil gjerne spørja representanten Hagesæter om noko litt anna en det han tok opp i innlegget sitt, for representanten har gjort ein innsats for landet ikkje berre som folkevald, men òg som sersjant i Forsvaret. I nokre intervju har han fortalt om korleis det har vore å hamna i ein skotsituasjon i Libanon. Han fortalde til NRK i august i år at opplevingane i Libanon har prega han: «Det er dei mest intense og sterke minutta eg har opplevd i mitt 52 år gamle liv. Eg er overtydd om at det har prega meg på mange måtar, både på godt og vondt.» Hagesæter er med i eit parti som vil ha generell væpning i politiet. Det betyr at menn og kvinner i uniform skal trekka våpen i langt fleire situasjonar enn i dag. Korleis ser representanten Hagesæter for seg at hans avgjerd om generell væpning – på godt og vondt – vil prega desse mennene og kvinnene?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2013-10-22:
FNs klimapanel publiserte i høst sin femte hovedrapport. Der er det bedre vitenskapelig dokumentert at økt CO2-innhold i atmosfæren er menneskeskapt, enn det vitenskapelige grunnlaget for at sigarettrøyking er helseskadelig. Det er sterkt. Vi må endre kurs, og Norge har den økonomiske evnen. Fossilt karbon fra olje, gass og kull er problemet, og det er billig. Fornybart karbon fra bl.a. planter er en del av løsninga, men er lite lønnsomt. Mitt spørsmål er: Vil Fremskrittspartiet i regjeringskontorene arbeide for å korrigere markedskreftene slik at fossilt karbon avgiftsbelegges og bl.a. brukes til å gjøre fornybart karbon lønnsomt?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-10-22:
Representanten Jenssen har rett i at Senterpartiet er opptatt av lokaldemokratiet. Vi har gjennom åtte år bidratt til den viktigste betingelsen for et bedre lokaldemokrati, som er en god økonomi ute i kommunene. Vi har bidratt til å bedre kommuneøkonomien på en slik måte at kommunene kan få gjennomført de viktige oppgavene de har innenfor ikke minst velferd. Så det er den viktigste betingelsen, og det skal bli interessant å se på hvilken måte den regjeringen som nå sitter, har tenkt å følge opp det. Vi vil se hvert enkelt forslag fra regjeringen etter hvert som det kommer, og vurdere det. Men jeg frykter at betingelsen knyttet til en del av de forslagene som Jenssen ramset opp her, kommer til å være at kommunene ikke lenger skal være det lokaldemokratiet som de er i dag, men at det skal være et helt annet lokaldemokrati – med langt større kommuner og med færre folkevalgte og dermed mindre direkte demokratisk styring.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-10-22:
Det har vært varierende jordbruksoppgjør opp gjennom tidene. Jeg husker den gangen da Fremskrittspartiets samarbeidspartner Høyre satt i regjering sist – da ble det jo et minimumstilbud, og det var store demonstrasjoner omkring jordbruksnæringen og jordbruksnæringens rammevilkår og framtid. Så det har jo vært varierende, men jeg har et inntrykk av at denne næringen har vært rimelig godt fornøyd med den rød-grønne regjeringens satsing på inntektsmulighetene, men også på velferdstilbudene i næringen, og det er ikke minst viktig. Landbruket er en næring som har stått for en veldig sterk effektivisering i løpet av de siste årene. Den er meget effektiv, mer enn kanskje mange andre vareproduserende næringer i Norge. 6 pst. per år er vel noe av det bedre du kan oppvise. Så har det vært nedlegginger av bruk, det er helt riktig. Det er klart at dette er en trend du ønsker å motvirke, som du aldri helt klarer å stoppe opp, men jeg tviler sterkt på at noe av den resepten som Fremskrittspartiet vil komme med i sin landbrukspolitikk, vil bidra til å bremse den nedgangen. Tvert imot – den vil bli eskalert.