Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Saksordføreren har på en god måte redegjort for denne saken. Vi i Arbeiderpartiet sluttet oss i juni 2016 til målet om 10 TWh redusert energibruk i eksisterende bygg sammenliknet med dagens nivå. Stortinget vil i dag be regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for neste år legge fram en plan for hvordan vi kan nå dette målet innen 2030. Det må tas som et signal fra Stortinget om en utålmodighet overfor regjeringen, for å konkretisere vedtaket fra i fjor. Det viktigste argumentet for energieffektivisering i bygg er at det står for om lag 40 pst. av energiforbruket i Norge. Lavere energibruk og produksjon av energi i norske bygg vil frigi energi til andre sektorer, som transport og industri. Jeg tror også at dette vedtaket, hvis det blir fulgt opp av en konkret nedtrappingsplan, vil føre til en mer klimavennlig adferd fordi man blir mer bevisst sitt eget forbruk av bl.a. strøm. Men for at vi i Arbeiderpartiet skal prioritere å bevilge penger til tiltak for å redusere energibruken i eksisterende bygninger, må vi vite at klimagassutslippene vil gå ned. I svarbrevet fra statsråden på spørsmål om hvor store klimagassreduksjonene vil være, står det: «I Norge dekkes energibruken i eksisterende bygg i all hovedsak av elektrisitet. I tillegg leverer fjernvarme(…) og bioenergi viktige bidrag til oppvarming av bygg. Dette innebærer at klimagassutslippene er lave. Ifølge SSB var utslippene fra oppvarming i tjenesteytende næring og husholdninger i underkant av 1 mill. tonn i 2015.» (…) Til sammenligning var utslippene fra transportsektoren på 16,7 millioner tonn i 2015, ifølge Miljødirektoratet – for å sette det i perspektiv. Men jeg er også glad for at et annet svar fra statsråden bekrefter at det ligger til rette «for tiltak som har så lav kostnad og/eller høy nytte at de første energiresultatene på vei mot 10 TWh redusert energibruk i 2030 kan være lønnsomme å gjennomføre». Forslaget som i dag får flertall, er én brikke for å få redusert energibruken i eksisterende bygg og ikke minst redusere klimagassutslippene fra bygningssektoren. Et annet viktig tiltak er forbudet mot oljefyring, som skal være på plass innen 2020 samt den siste byggtekniske forskriften. Jeg vil spesielt framheve en merknad som Arbeiderpartiet er med på, om behovet for ytterligere fokusering på gjenbruk i byggebransjen. Ifølge Norwegian Green Building Council viser det seg at den norske byggenæringen etter hvert har blitt god på sortering av avfall i nybygg-prosjekter over en viss størrelse. Det vi ikke er så veldig gode på, er avfallsreduksjon, og her er det et forbedringspotensial. Man kan f.eks. se på virkemidler som kan øke graden av prefabrikasjon, industrialisering og direkte ombruk av byggematerialer. Generelt sett er det et stort potensial for å øke graden av materialgjenvinning. Mengden som går til gjenvinning, øker svakt, men det gjør også totalmengden. Mye av det uorganiske avfallet går fortsatt til deponi. Det meste av det organiske avfallet, tre og plast går fremdeles til forbrenning. Det er bekymringsfullt med tanke på klimagassutslippene. Vi fremmer ikke forslag sammen med SV og Miljøpartiet De Grønne om at dette må innarbeides i TEK 10, men jeg vil allikevel signalisere at vi er positive til en gjennomgang av dette området – så får vi se hva stortingsmeldingen om sirkulær økonomi vil inneholde. Jeg vil avslutningsvis i dette innlegget utfordre statsråden på om Enova skal være det eneste virkemiddelet for å nå 10 TWh-målet. Riksrevisjonen kom jo senest i fjor med en knusende kritikk av Enovas arbeid med energieffektivisering i bygg. Husholdningene betaler hvert år over 450 mill. kr til Energifondet, og historisk har kun 10 pst. av husholdningenes bidrag blitt betalt tilbake til boligeiere i form av investeringsstøtte til tiltak for energieffektivisering eller energiomlegging. Selv om Stortinget har bedt Enova om å øke ambisjonsnivået gjennom skattefradrag, konkrete tiltak og øremerking av minimum 250 mill. kr årlig, klarer ikke Enova å levere. De har ennå ikke et eneste år brukt opp minimumsbeløpet på 250 mill. kr. Så hva tenker egentlig statsråden om Enovas rolle i å følge opp det vedtaket som vi gjorde i juni, og det vedtaket som vi gjør i dag i denne sal?