Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 1999-10-06:
En reform skal forandre, omdanne og fornye det bestående til det bedre. Det er ingen tvil om at Reform 94 både har forandret, omdannet og fornyet videregående opplæring. Første fase har fokusert på struktur og system. Nå er tiden inne for å sette innholdet i fokus og løfte fram begrep som «nyskaping», «verdibevissthet», «kvalitet» og «fleksibilitet». Regjeringens melding gir etter Kristelig Folkepartis mening en dekkende vurdering av situasjonen i videregående opplæring, og jeg er glad for at tiltakene tar sikte på å innføre tilstrekkelig fleksibilitet både i system og struktur og hos dem som på ulike nivå skal forvalte ordningen. Reform 94 gav alle elever mellom 16 og 19 år rett til videregående opplæring enten på skole eller i bedrift. Dette har vært et riktig tiltak. Jeg konstaterer at Regjeringen i dag får tilslutning til sine hovedgrep i å forbedre reformen og videregående opplæring. Komiteen avgav sin innstilling før sommerferien, og jeg registrerer også med glede at Regjeringen i sitt budsjettforslag for år 2000 følger opp innstillingen. For Kristelig Folkeparti er det en viktig erkjennelse at alle elever ikke er like. Derfor trenger vi nå å fokusere mer på fleksibilitet for å kunne komme de enkelte elevers behov i møte. Ett eksempel er arbeidet med å finne andre kompetansemål enn generell studiekompetanse og fagbrev. De elever og lærlinger som ikke sikter mot fag- eller svennebrev, må få et kompetansebevis for det de kan. Å utvikle et slikt system må skje i samarbeid med bransjene. Hensikten er ikke å innføre et nytt nivå for kompetanse, men å åpne for kompetansebevis på ulike nivå som beskriver det eleven kan og har fått opplæring i. Under arbeidet med meldingen i komiteen har debatten om nye grunnkurs stått sentralt. Kristelig Folkeparti vil at det innføres nye grunnkurs i merkantile fag og media/kommunikasjon, men det er viktig å sikre aktiv medvirkning fra bransjer, partene i arbeidslivet og fylkene i utformingen av grunnkursene og det videre løp, og at dette skjer før kursene blir satt i verk. Jeg er fornøyd med at Regjeringen holder et høyt tempo, men er bekymret for at det ikke vil lykkes å ha lærebøker eller gi lærerne tilstrekkelig oppdatering i den nye læreplanen. Jeg ber derfor statsråden lytte til de råd han får fra bransjene, partene og fylkene når grunnkurset skal startes opp. Det er viktig at hovedmodellen for videregående opplæring ligger fast. Likevel mener Kristelig Folkeparti at det må åpnes opp for større grad av særløp. Det kan være hensynet til små fag som tilsier et særløp, men også hensynet til elever som trenger tilpasset opplæring og en annen opplæringsmodell. Landslinjene må også ses på som et redskap for å ivareta små fag, men det er viktig å holde fast på at slike tilbud primært bør gis av fylkeskommunene. Det må stimuleres til forpliktende samarbeid mellom fylkene om slike tilbud, men der det ikke er mulig å få til slikt samarbeid, og av hensyn til små fag, bør departementet foreslå landslinjer. Videregående opplæring har mange utfordringer framover, men spesielt to må kalle på vår oppmerksomhet. Den første er realiseringen av kompetansereformen i arbeidslivet, noe som vil øke etterspørselen etter videregående opplæring blant voksne. Jeg er godt fornøyd med at Regjeringen i budsjettforslaget nå varsler et lovforslag om en rett til voksne som ønsker å ta videregående opplæring, og som ikke har fullført en slik opplæring tidligere. Det er viktig å tilpasse en slik rett til de voksnes behov, samtidig som det tas hensyn til fylkeskommunenes mulighet til å oppfylle retten i perioder med økende søkning. Jeg vil derfor henstille til Arbeiderpartiet og SV å trekke sitt forslag nr. 2 i dagens innstilling. Den andre store utfordringen er å fortsette arbeidet med innholdet i videregående opplæring. Jeg opplever mange engasjerte lærere som ser nye muligheter for god læring. Jeg ser også behovet for økt oppmerksomhet om tilpasset opplæring. Allmennfagenes situasjon krever vår oppmerksomhet, men når jeg ser at Norsk Lektorlag i pressen klarer å gjøre prosjektarbeid til den store trusselen for allmennfagenes framtid, klarer jeg ikke helt å ta det alvorlig. Heldigvis er det mange lærere som heller ser mulighetene i nye læringsmetoder, og som klarer å gjøre undervisningen relevant og interessant for elevene. Nøkkelen til god opplæring i videregående skoler ligger i at vi får aktive og engasjerte elever sammen med profesjonelle lærere.