Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2016-02-11:
Mange norske skoleelever sier de er stresset, de sier at de ikke får sove om natten, og de føler at de ikke strekker til. I mitt hjemfylke, Telemark, viser tall fra undersøkelsen Ung i Telemark 2015 at nær halvparten av jentene i løpet av den siste uken har bekymret seg mye og følt at alt er et slit. Psykiske plager og lidelser er et stort helseproblem hos barn og unge i dag. Vi vet også at psykiske helseproblemer er en av hovedårsakene til at elevene faller ut av skolen. Ifølge Folkehelseinstituttet kan vi til enhver tid regne med at 15–20 pst. av barn og unge mellom 3 og 18 år har nedsatt funksjon på grunn av psykiske plager som angst, depresjon og atferdsproblemer, og vi kan også regne med at omtrent 8 pst. av barn og unge har så alvorlige problemer at det tilfredsstiller kriteriene til en psykisk lidelse. Ser vi større på det og kobler det fra alder, vet vi at nær halvparten av oss en gang i løpet av livet kommer til å oppleve en psykisk lidelse i en eller annen form. Statistisk sett blir det enten meg eller deg. Disse tallene viser at problemet er stort, spekteret bredt og konsekvensene mange – fra småplager som hverdagsstress til diagnoser som krever behandling. I fjor høst så jeg den sterke og usensurerte dokumentaren «Idas dagbok». Den tar for seg livet til Ida Strand som psykisk syk. Ida vil at skolen tar et større ansvar for opplæring i psykisk helse. Jeg er enig med henne. Dette er også bakgrunnen for forslaget fra Arbeiderpartiet som vi har til behandling i dag. I generasjoner har skolen undervist om elevenes kroppslige helse. Fysisk aktivitet og ernæring har vært en del av skolen i mange år, gjennom fag som kroppsøving og mat og helse, mens den psykiske helsen – til sammenligning – har blitt stemoderlig behandlet gjennom få og diffuse formuleringer i læreplanen. Arbeiderpartiet mener at vi i større grad enn vi gjør i dag, må sørge for at elevene får mer kunnskap om psykisk helse gjennom skolens fag, slik at barn og unge får en helhetlig opplæring om kroppens fysiske og psykiske helse. Det viktigste vi gjør for helsen vår, er det vi gjør før vi blir syke. Stadig mer forskning viser at opplæring som på ulike måter knyttes til psykisk helse, tanker, følelser og atferd, har en god forebyggende effekt på psykiske problemer og lidelser. Den siste tiden har mobbing blitt mye diskutert, og jeg tror i likhet med saksordføreren at mer åpenhet og kunnskap om psykisk helse i skolen vil kunne skape et mer åpent klassemiljø, hvor den enkelte gis verktøy til å gjøre seg forstått, bli sett og ikke minst hørt. Jeg er glad for at forslagene våre sammenfaller med anbefalingene til Ludvigsen-utvalget, ekspertutvalget som har kommet med anbefalinger om framtidens skole. Psykisk helse er et av områdene som de trekker fram, der det er behov for en styrking av hva elevene skal lære i skolen. Skolehelsetjenesten spiller en viktig rolle i å få elever som opplever hverdagen som litt vanskelig, inn på riktig spor. Vi foreslår i dokumentet at regjeringen fremmer forslag om en ytterligere styrking av helsestasjonene og skolehelsetjenesten. Før jul presenterte Norsk Sykepleierforbund en omfattende undersøkelse om helsesøstrenes tilstedeværelse i skolen. Tallene viser at antallet helsesøstre i barneskolen må økes med 125 pst. for å nå det anbefalte normtallet. Undersøkelsene bekrefter på nytt at det er stor avstand fra den anbefalte minimumsnormen til faktisk tilstedeværelse på skolene. Dette må vi ta på alvor, og jeg er glad for at flere partier er enige om at skolehelsetjenesten må styrkes, men det hjelper lite at vi er enige dersom det ikke skjer en endring i den enkelte kommune, på den enkelte skole for den enkelte elev. Derfor er det nødvendig i større grad å øremerke overføringer til skolehelsetjenesten. «Skolen kan ikke løse alle utfordringer i samfunnet», sa kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen til Aftenposten da unges psykiske helse var på agendaen i fjor høst. Dette understreket han også i spørretimen for kort tid tilbake. På generelt grunnlag er jeg enig med ham, men noen ting er viktigere enn andre. Oppmerksomhet, kunnskap og bevissthet om psykisk helse er blant de tingene. Jeg tar opp forslagene i innstillingen.