Bjørn Lødemel (Høyre), 2010-02-18:
Eg støttar fullt ut dei vurderingane som føregåande talar kom med, som galdt behovet for eit ekspertutval. Straumnettet, både i kablar og i luftspenn, er svært viktig infrastruktur for landet vårt, og det har vore altfor lite fokusering på dette området dei siste åra. Dersom vi skal leggje til rette for å produsere store mengder fornybar energi og ha sikker forsyning i alle delar av landet, er det heilt avgjerande å ha eit nett med god kapasitet og sikker forsyning. Det er også ein viktig føresetnad for verdiskaping, både for kraftprodusentar og for nasjonen. Det er stort behov for utbygging og oppgradering av straumnettet. Statnetts utbyggingsplanar dei komande ti åra er rekna til fleire titals milliardar kroner. Også på lågare nivå er det stort behov for opprusting. Det nye europeiske supernettet, som no blir greidd ut, blir vurdert til å kunne koste så mykje som 250 milliardar kr. Det er heilt klart at her er det svært store moglegheiter, både for kabelprodusentar og for andre som vil utvikle produkt som kan brukast til desse utbyggingane. Det går føre seg ein omfattande debatt om nettpolitikk for tida. Det blir reist spørsmål om sjøkabling som bøtande tiltak både i Hardanger og lenger nord på Vestlandet. Det same gjeld ved store utbyggingar andre stader i landet. Når vi ser kor sterk motstanden er mot dei store linjene alle stader, er det eit sterkt signal om at vi må tenkje nytt på dette området. I konsekvensutgreiingane frå Statnett blir det vist til at kostnadene med kabling er for høge, og at forsyningstryggleiken er for dårleg. Dette er også ein god grunn til å setje fortgang i arbeidet med betre teknologi på dette området. I starten av februar hadde vi ein interessant debatt her på Stortinget om sjøkablar til Europa og langs norskekysten. Dette ligg langt fram i tid, men desto viktigare er det å kome i gang med utgreiing og planlegging. Ny kabelteknologi kan vere med på å gjere ei slik satsing økonomisk forsvarleg. Det er ikkje nødvendigvis samanheng mellom desse sakene, sjølv om det handlar om kablar i sjøen. Det er ulike utfordringar og, ikkje minst, ulike tidsaspekt. Likevel bør ein allereie no nytte høvet til å prøve ut kabling i langt sterkare grad enn det har vore vilje til så langt. Det er ikkje tvil om at det er behov for betre kabelteknologi. Vi ser i media og i meldingar frå Statnett at det er store problem med eksisterande kabelsamband både i Oslofjorden og når det gjeld NorNed-kabelen. Dette skaper stor usikkerheit for dei som skal planleggje kraftforsyninga, og store prisforskjellar for forbrukarane. Tidlegare i denne månaden diskuterte vi Noregs deltaking i planlegging og utbygging av eit europeisk supernett i nordsjøbassenget, gjerne med ei forgreining oppover langs norskekysten. Når det gjeld bruk av sjøkablar som bøtande tiltak og for å eksportere fornybar energi til Europa, treng vi sjøkablar som sikrar god forsyning, stor kapasitet og konkurransedyktig pris. Sist måndag hadde komiteen ein spennande og lærerik tur til Trondheim, der vi bl.a. besøkte NTNU. Norske teknologibedrifter og norsk forskingsmiljø er i verdsklasse, og det er fantastisk å sjå kor mange banebrytande oppfinningar som har hatt sitt utspring i vårt teknologimiljø. Når Høgre ønskjer at det blir sett ned eit ekspertutval for å greie ut framtidas teknologi for framføring av straum, er det for å sende eit sterkt signal om at vi ønskjer ei slik utvikling, og at vi ønskjer å utvikle norsk teknologi som kan nyttast verda over, på same måten som vi har kunna eksportere verdas beste teknologi for utnytting av olje- og gassressursar. I innstillinga er det godt dokumentert kvifor Høgre meiner det er viktig å satse offensivt på å utvikle betre teknologi for overføring av straum. Det blir peikt på at det har vore positiv utvikling både når det gjeld bruk av likestraum, og når det gjeld bruk av vekselstraum, og at det har vore ein auke med omsyn til kapasitet og kor langt ein kan gå med kabling. Gode døme på dette er PEX sjøkabelsystem, som var på 170 kV fram til 2006. No er det på 420 kV. Nexans er òg i ferd med å langtidsteste fleksible skøytar på 400 kV-nivå. Storskalabruk av denne kabeltypen ligg nokre år fram i tid, men for at slike løysingar skal kunne takast i bruk om nokre år, må vi planleggje dette i god tid. Eg er glad for at Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti støttar forslaget, og stiller meg undrande til at regjeringspartia ikkje ønskjer å setje ekstra fart i den teknologiske utviklinga i straumnettet. Når fleirtalet viser til at Statnett og andre skal vere pådrivarar for utvikling og kvalifisering av ny teknologi, er ikkje det tilstrekkeleg. Høgre meiner det er ei defensiv haldning, og at forsking og utvikling må prioriterast langt høgare enn det Regjeringa er villig til å vere med på, også på dette området.