Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-05-24:
Vi gleder oss over den nye fagskoleloven. Dette er et viktig grep og et signal for å anerkjenne fagskolene som høyere yrkesfaglig utdanning. Norge har et behov for flere fagarbeidere, og fagarbeidere fortjener en reell satsing på et yrkesløp med flere muligheter. Dagens sak er en viktig oppfølging av fagskolemeldingen og innstillingen komiteen avga i fjor. Jeg synes også komiteens innstilling til lovens tittel – at den nettopp er en presisering av at det gjelder høyere yrkesfaglig utdanning – er en viktig tydeliggjøring. Det er gledelig med en satsing på fagskolestudentenes rettigheter. Tilknytning til studentorgan og studentsamskipnader, økt synliggjøring og likestilling med andre utdanningsinstitusjoner vil bidra til å gjøre fagskolene mer synlige, tilgjengelige og attraktive – som seg hør og bør. Jeg har også oppfattet at flere fagskoler allerede har en økning i antall søkere til høstens studiestart, noe som lover veldig godt. Fagskoler utdanner nettopp fagfolk for framtiden. Utfordringen ligger i at loven ikke går langt nok og heller ikke ivaretar alle innspill og utfordringer sektoren har løftet fram. Finansiering, struktur, organisering i kvalifikasjonsrammeverk, studiepoeng og realkompetansevurdering er blant brytningspunktene. I dagens innstilling er det særlig spørsmålet om hvilket system for studiepoeng som skal brukes, det er strid om. Flertallet mener det er nødvendig med en gjennomgang av kvalifikasjonsrammeverket før ECTS kan legges til grunn. Vi opplever at flertallet undergraver fagskoleutdanningene som høyere yrkesfaglig kompetanse og den vurderingen andre institusjoner gjør, dersom man skal ta videre studier andre steder. Internasjonaliseringen av fagmiljøet får heller ikke drahjelp av regjeringen i denne saken. Det er grunn til å spørre om det er en omkamp i spørsmålet om å gi fagskolene studiepoeng. Det er skuffende at flertallet fra i fjor ikke fullfører med en innføring av ECTS nå. Videre opplever vi at realkompetanse blir vurdert på en måte som vi frykter vil begrense mange unges muligheter til opptak ved fagskolene. Realkompetanse kjenner ingen alder. Fagmiljøene vet selv best hvilke studenter de kan ta opp, og hvilken kompetanse studentene har. Dette er en faglig vurdering vi mener fagskolene og fagfolkene selv må kunne foreta, uten innblanding fra storting, departement eller direktorat. At departementet skal fastsette i forskrift hvilke kunstfaglige utdanninger som kan omfattes av unntaket, og hvor mange elever unntaksordningen skal gjelde for ved opptak til kunstutdanninger, undergraver nettopp den stedegne og faglige vurderingen skolene selv gjør. Senterpartiet mener at fagskolenes plass i kvalifikasjonsrammeverket må ses på. Videre er det viktig at tilskudd til og fra fylkeskommunene i lik grad må legge til rette for både private og offentlige fagskoler. Kvaliteten i tilbudet er det som må avgjøre. For å få økt rekruttering til fagskolene bør en opptrappingsplan for studieplasser ved fagskolene på plass – og gjerne inn i regjeringens langtidsplan for forskning og høyere utdanning, som skal ses på til høsten. Økt ramme og økte muligheter for fylkeskommunene til å satse på fagskoleplasser må også til. Senterpartiet er ambisiøse på vegne av våre fagarbeidere, fagmiljøer og fagskoler. De er etterspurt og avgjørende for at Norge skal være et godt land å bo i. Dette er et steg i rett retning. Senterpartiet vil fortsette å stå på for yrkesfag og fagskoler og for oppfølgingen av loven. Med dette vil jeg ta opp det forslaget som Senterpartiet har sammen med Sosialistisk Venstreparti, og det forslaget som Senterpartiet har alene.