Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-06-04:
Jeg vil takke Riksrevisjonen fordi de har gått inn på dette spørsmålet. Det er viktig, og det er betimelig å gjøre det. Det er en rapport som viser det som er en generell utvikling i Norge. Det er ikke bare kommunesektoren som har en utvikling med stadig økende gjeldsnivå, men det er generelt. Det er helt logisk at når rentenivået er så lavt og realinntekta og dermed også realskatten er så høy, blir en stimulert til å opptre på en – vil jeg si – unormal måte innenfor vår blandingsøkonomi. En blir inspirert til å leve på forskudd i en tid da en i historisk sammenheng har mer enn nok inntekter til å finansiere nåtida. Så vi er inne i en meget krevende situasjon som følge av at vi har fri kapitalbevegelse. Når en har fri kapitalbevegelse, og situasjonen i Norge er økonomisk sett helt annerledes enn det den er i landene rundt oss, kommer vi i den situasjonen at vi er nødt til å ha et rentenivå som er lavt for ikke å få en for høy krone, noe som setter i gang en lånefinansiert etterspørsel i Norge som er uforsvarlig høy. Dette smitter også over på kommunesektoren. Som Riksrevisjonen beskriver, vil en sånn utvikling kunne innebære framtidige faremomenter i form av redusert økonomisk handlefrihet for kommunene og tilsvarende da svekke fullgode velferdstjenester i framtida når – og jeg vil understreke det – rentenivået og realinntektsøkningen forandres. Saksordføreren beskrev faktum i rapporten på en grei måte. Gjelda har økt fra 9 pst. av inntektene i 2006 til 30 pst. i 2013 når det gjelder kommunene, og det har skjedd i en tid da brutto driftsutgifter har økt med bare 54 pst., mens netto lånegjeld har økt med 97 pst. Senterpartiet er med i en flertallsmerknad, hvor en påpeker at ordninger som rentekompensasjonsordninger og opptrappingsplaner der staten stimulerer til igangsetting av tiltak uten fullt ut å ta det økonomiske medansvar for videreføring av ordningene, er en utfordring. Jeg vil si at det er mye godt ved handlingsregelen, men dette er et eksempel på hvordan Stortinget manøvrerer innenfor handlingsregelen, hvor en går inn på sånne ordninger som på kort sikt døyver kommunenes kostander ved å sette i gang reformer, men den realøkonomiske effekten av sånne reformer som handlingsregelen skulle begrense, er der likevel. Så dette er et utslag av svakheter ved handlingsregelen, noe som sjølsagt alle er kjent med. Saksordføreren sa også at avdragstida på lån har økt, og at kommunene blir stimulert til å skyve større deler av gjelda foran seg. Ja, det er jo det som er tidens tegn og tidens løsen. Det er generelt tidens løsen, det er ikke et spesielt verdikonservativt prinsipp, men det er vel et prinsipp som er knyttet til den økonomiske liberalismen som vi lever i – jeg drar det litt langt, men dog, det er den kulturen som vi her snakker om. Det er en enstemmig komité som sier at det er en innebygd dynamikk for akkumulering av gjeld når kapitalkostnadene utgjør en så akseptert andel av inntektene. Senterpartiet er også med på en merknad om Kommunal- og moderniseringsdepartementets ansvar, at de må forsøke å ha et overordnet ansvar med hensyn til det som flertallet i komiteen skriver om ukoordinerte statlige sektorinteresser med et iboende ønske om lov- og forskriftsreguleringer for å framtvinge minstenormer og standardkrav. Dette er et dilemma. Det er et veldig stort dilemma hva en skal forskriftsfeste, og hvilke minstenormer en skal ha. På en del områder er det nødvendig å ha det, men jeg tror nok det som ligger i merknaden fra flertallet her, er at en skal ha en større aktpågivenhet for å gjøre det. Så det skal være en særskilt evigvarende grunn for å gå inn på det. Det er ganske vesentlig at en gjør det, fordi en har veldig lett for at en rettighetsfester, forskriftsfester, ting fra Stortinget langt utover det som i sum og på lang sikt er riktig og nødvendig. Det er derfor viktig at Kommunaldepartementet koordinerer dette området. Et annet område er gjeld, og det kan ikke ses uavhengig av hvilken realkapital som den som har tatt opp gjelda, har. Alle i komiteen er enige om at det skal være et klart skille mellom det at gjeld kan opptas til investeringer, og at drift skal dekkes av de løpende inntektene. Men det som vi ser utvikler seg, er at de løpende utgiftene i en del kommuner i stadig større grad er knyttet til betaling av leie for at kommunen kan bruke andres bygg og anlegg til å drive kommunal virksomhet i. På den måten skjules de reelle økonomiske forpliktelsene til kommunene. Vi kan ha kommuner som har en betydelig lånegjeld, men som eier sine bygg og sine anlegg. Så har vi kommuner som har en betydelig lånegjeld og i tillegg leier en betydelig del av sine bygg og anlegg, og da er jo bindinga og forpliktelsene enda mye større. Ut fra min erfaring ser det ut til å være sånn at Høyre-styrte kommuner har en større andel av leie av de bygg og anlegg som de trenger, og dermed er de økonomiske forpliktelsene større. En har en del Høyre-styrte kommuner som i stor grad lever på forskudd ved å gå inn på sånne konstellasjoner, og det er noe som det er vesentlig at departementet får synliggjort i de oversikter som de er nødt til å lage for å kunne følge med på situasjonen. Ellers er det i innstillinga en gjennomgang av de budsjett- og regnskapssystemer som gjelder. Der vil jeg understreke at regnskapsprinsipper og regnskapssystemer i seg sjøl vil ikke bedre vedlikeholdet. Det er ikke regnskapssystemene som bedrer vedlikeholdet, det er politiske vedtak. Men det er ganske opplagt at regnskapssystemene og de kompletterende systemene som legges fram for kommunestyret, kan synliggjøre hvordan det går med vedlikeholdet, og på det området er det viktig at Kommunaldepartementet er mer offensiv, for vi ser ganske mange eksempler på at det knipes på vedlikeholdet med de konsekvensene at det blir et forfall som innebærer veldig store kostnader. Jeg er derfor veldig glad for den merknaden fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV som sier at det er en feilslutning at forretningsregnskap med avskrivninger gir bedre vedlikehold i kommunal sektor, og at en gjennom en endring av regnskapssystemet skal få til dette. Nei, dette er et spørsmål om politisk holdning. Det er et spørsmål om å synliggjøre hva som er nødvendige bevilgninger hvert år til vedlikehold av realkapitalen, og på det området må en gjøre mer for å få synliggjort at her er det et vedlikeholdsetterslep som er betydelig i forhold til det som er løpende drift i kommunene. Helt til slutt vil jeg bare si til kommunalministeren at det er viktig at departementet følger nøye med, med statistikk på gjeldsnivået i forhold til inntektene i kommunene, men også at Kommunaldepartementet får opp oversikter som viser eierskapet til bygg og anlegg som kommunal aktivitet bruker. Kostnadene ved eksempelvis leiepriser for kommunal aktivitet som ikke gjelder 100 pst. kommunalt eide bygg, må fram for det vil gi den nødvendige helhet, og her er det i ferd med å utvikle seg slik – som jeg har vært inne på tidligere – i enkelte kommuner at det er så store forpliktelser som ligger inne i leiepriser, at det må være en del av det hele, og det er flere og flere fylkesoversikter som viser et feilaktig bilde fordi realaktiva til kommunenes gjeld er så forskjellig.