Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-30:
I Riksrevisjonens undersøkelse med data fra 2009 og 2010 går det fram at det er et potensial for bedre ressursutnyttelse i Nav. Det er jeg enig i. Arbeids- og velferdsdirektoratet har derfor i tråd med dette satt i gang flere tiltak. De senere undersøkelsene viser at disse tiltakene har effekt. Mye har skjedd siden 2010. Det siste Nav-kontoret ble etablert i 2011, og etableringen av arbeids- og velferdsforvaltningen ble dermed fullført. Samtidig er det i reformperioden innført store endringer i mange tjenester og virkemidler i denne forvaltningen. Jeg mener at endringene etter forutsetningene er implementert på en tilfredsstillende måte. Jeg understreker «etter forutsetningene», for det er ikke lett å gjøre en så stor omstilling og samtidig ha «business as usual», sørge for at folk får det de skal ha, og så innføre store endringer, både innholdsmessig og organisatorisk. Årets brukerundersøkelse viser også høyere score enn de tre foregående årene på mange områder. Det er framgang i brukertilfredshet i samtlige fylker og i nesten alle brukergrupper, herunder tilfredsheten med service og respekt. Riksrevisjonen hadde ikke vesentlige merknader til regnskapet for 2010. Det er en vesentlig forbedring fra 2008 og 2009, da regnskapet ikke ble godkjent. I tillegg til ressursutnyttelse er også ressursfordelingen av stor betydning og avgjørende for at vi skal ha et likt tjenestetilbud i hele landet. I tråd med anbefalingen til ekspertutvalget som ble satt ned våren 2010 for å se på Nav og organisasjonsmodellen, har direktoratet utarbeidet en ny ressursfordelingsmodell for fylkeslinjen, som vil bli implementert gradvis. Jeg understreker «gradvis», fordi den undersøkelsen viste at det var – som man også er opptatt av her – en viss fordelingsskjevhet når det gjelder behovene i fylkene og hva de faktisk fikk tildelt av midler. Det er viktig at man da ikke over natten – eller i dette tilfellet et år – endrer på dette, fordi det er behov for en gradvis innføring av en riktig fordeling av ressursene, for ellers kan det skape større problemer enn vi bøter på. Denne nye modellen gir bedre ressursfordeling mellom fylkene basert på utfordringene i fylket og oppgavemengde. Departementet har bedt direktoratet om å styrke arbeidet med produktivitetsmålinger som grunnlag for forbedringer av ressursutnyttelsen. IKT-moderniseringen skal gi en mer effektiv ytelsesforvaltning og frigjøre årsverk til den arbeidsrettede oppfølgingen. Det er særlig viktig. Jeg tror vi skal være tydelig på at det å jobbe målrettet med selve Nav-reformens viktigste budskap, å få flere i arbeid – det har man ikke kunnet fokusere så mye på i de periodene hvor man har hatt organisering og omstilling – er noe av det man nå særlig har fremme. Det vil være det viktigste i det arbeidet Nav gjør framover. Direktoratet har utarbeidet en virksomhetsstrategi fram til 2020. Strategien vektlegger særlig tiltak for å nå målene om effektiv ytelsesforvaltning, god brukeroppfølging og høy yrkesdeltakelse. Arbeids- og velferdsetaten har de senere årene arbeidet målrettet med å forbedre kvaliteten innen ytelsesforvaltningen. Tre områder har stått sentralt i departementets oppfølging: implementering og etterlevelse av nøkkelkontroller i saksbehandlingen som ledd i en betydelig forsterket intern kontroll utvikling av et kvalitetssystem og et kunnskapsgrunnlag for å stille objektive og målbare krav til kvalitet i saksbehandlingen og ikke minst; ny IKT-løsning i Arbeids- og velferdsetaten Direktoratet er godt i gang med tiltak på disse områdene. Utviklingen i saksbehandlingstiden på ytelsesområdet var positiv i 2011. Etaten behandlet flere saker til rett tid, samtidig som det totale antallet ubehandlede saker ble redusert. Saker over ytre grense ble redusert i løpet av 2011. Direktoratet har nå som mål å redusere saksbehandlingstiden i løpet av 2012 for de fleste ytelser. Det er først og fremst i Nav Internasjonalt og for enkelte av familieytelsene det er størst utfordringer med å oppfylle kravene til saksbehandlingstid. Departementet følger dette tett opp. Jeg har lyst til å understreke at særlig Nav Internasjonalt har store utfordringer med den store arbeidsinnvandringen vi har til Norge, og med det åpne arbeidsmarkedet er det klart at det stilles store krav til at Nav Internasjonalt kan følge med – få berettigede opplysninger, osv. Så det er en veldig utfordring å sørge for at folk får rett ytelse til rett tid. Jeg tror vi skal være oppmerksom på – og det er jeg veldig opptatt av – at dette er en utfordring som nok ikke blir mindre i årene framover. Nav har i 2011 også styrket brukeroppfølgingen med sikte på arbeid og aktivitet. Flere arbeidssøkere, sykmeldte og personer med arbeidsavklaringspenger er fulgt opp. Som mange her har sagt, er kompetanse et vesentlig element for kvalitet i ytelsesforvaltningen og i den arbeidsrettede brukeroppfølgingen Nav skal gjøre. Etaten har gjennomført flere opplæringstiltak som har forbedret kvaliteten i oppgaveløsningen. Departementet har bedt direktoratet om å ferdigstille en helhetlig kompetansestrategi. Departementet vil ha dialog med direktoratet om kompetansestrategien når den foreligger. I februar la regjeringen fram Meld. St. 13 for 2011–2012, Utdanning for velferd – Samspill i praksis. Det ble understreket at Nav-reformen stiller nye kompetansekrav til medarbeiderne. Grunnutdanning og tverrprofesjonelt samarbeid skal styrkes. Arbeidsdepartementet og direktoratet vil delta aktivt i oppfølgingen og konkretiseringen av tiltakene som er foreslått i meldingen. Arbeids- og velferdsetaten har hatt store utfordringer, men jeg mener etaten er på rett vei. Det er samtidig behov for forbedringer innenfor ytelsesforvaltningen og brukeroppfølgingen, slik at målene med reformen nås. Etatens størrelse og kompleksitet tilsier at videreutviklingen må ha et langsiktig og helhetlig perspektiv. Det vil ta tid før alle områder har en tilstrekkelig god kvalitet. Dette må ses i lys av at mye av forbedringen også vil være basert på IKT-moderniseringen, som nå altså er godt i gang. Til slutt vil jeg slutte meg til det bl.a. saksordføreren sa. Jeg ønsker også å rette en takk til de ansatte som har stått i denne stormen – det gjør jeg veldig ofte, men det er godt å si det også fra Stortingets talerstol. Så har jeg to korte kommentarer til representanten Ropstad, som viste til Frischsenterets rapport, som nylig er lagt fram. Jeg har lyst til å understreke – det tror jeg kanskje representanten også er klar over – at den rapporten er basert på data fram til 2008, altså i den perioden hvor Nav var mest sårbar når det gjaldt omstilling. Det er ikke overraskende for noen som kjenner til omstillinger av denne typen, at man dalte ned når det gjaldt evnen til å jobbe for å få folk ut i arbeid. Det som er den store utfordringen, og som er det viktigste i strategien til Nav nå, er å bruke det nye instrumentet, arbeidsavklaringspenger, og de nye virkemidlene som vi hele tiden legger inn i Nav, for å rette opp og endre på den utviklingen. Helt til slutt: Datatilsynet ble også nevnt. Datatilsynet har levert en rapport som vi nå gjennomgår. Jeg kan love representanten at jeg er helt innforstått med at Nav skal holde seg innenfor lover og regler. Det foreligger ikke noe i Datatilsynets rapport, som jeg ser, som tilsier at Nav går på akkord med lover og regler. Jeg skal gi mitt svar. Det er en vanskelig balanse mellom å håndheve et godt system som hindrer misbruk, og personvern, men vi skal klare det på en god måte.