Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2002-12-03:
Jeg er glad for at flertallet i komiteen har sluttet seg til Regjeringens forslag til endringer i barnelovens regelverk for fastsettelse og endring av farskap. Forslagene til endringer i barneloven innebærer at alle involverte parter skal kunne reise sak for å få klarhet i hvem som er biologisk far til et barn. Det foreslås å fjerne vilkårene og fristene for å reise sak om endring av farskap. Barnet har allerede i dag en slik ubetinget rett til å reise farskapssak. Det nye er at også mor, far og en mann som mener han kan være far til et barn, en såkalt tredjemann, kan reise sak uten at det gjelder vilkår og uten at det gjelder frister. Forslaget gjelder både i de tilfellene der mor er gift og farskapet følger direkte av ekteskapet – den såkalte pater est-regelen – og dersom det følger av at en mann har erkjent farskapet. Regjeringen foreslår også at det skal bli lettere å få gjenopptatt en sak i de tilfellene der farskapet er fastsatt ved dom. Forslaget sikrer partene i en farskapssak en mulighet til å få gjenopptatt saken dersom den har vært behandlet av retten uten at DNA-analyse forelå. Forslagene har vært på høring og har fått bred tilslutning fra høringsinstansene. Regjeringen har også foreslått en endring som gjør det lettere å erkjenne farskap før fødselen. Erkjennelse av farskapet kan i dag gjøres i fødselsmeldingen, altså ved fødselen, eller ved personlig frammøte for folkeregisteret, fylkestrygdekontoret eller en dommer. Regjeringen foreslår nå at alle leger og jordmødre skal kunne motta farskapserkjennelser i forbindelse med svangerskapskontroll. Bakgrunnen er at dette vil være enkelt og praktisk for foreldrene. Også dette forslaget har fått bred tilslutning i høringsrunden. DNA-analysen har ført til økt sikkerhet og presisjon ved fastsettelse av farskap og dermed også til en økt vektlegging av kunnskap om biologisk slektskap. Det biologiske farskapet kan dessuten i medisinsk sammenheng være en viktig opplysning for barnet. Regjeringen mener at det er svært viktig for et barn å få kjennskap til sitt biologiske opphav så tidlig som mulig. Det er også hovedbegrunnelsen for at Regjeringen nå mener det er nødvendig å gi alle parter muligheten til å reise sak om farskap. De juridiske foreldrene kan også ha et stort behov for å få avklart forholdene rundt farskapet. Det kan bety mye for forholdet mellom far og barn å få avklart en tvil som er oppstått omkring farskapet. En mann som mener han er far til et barn som allerede har en juridisk far, kan også ha en legitim interesse i å få reise sak om farskapet. En endring av farskapet kan føre til at det blir mulig å etablere en etterlengtet kontakt med barnet. En sak om endring av farskap kan også føre til uro og omveltninger i et barns liv. I tilfeller der en av partene ønsker å gå til sak om farskapet, er det imidlertid allerede oppstått en situasjon med tvil og usikkerhet rundt farskapet. Det er vanskelig å hindre at barnet blir berørt av dette. Det er derfor et behov for å gi både mor, far og en mann som mener han kan være far til et barn, muligheten til å få avklart hvem som er barnets biologiske far. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet har fremmet et forslag om å beholde dagens begrensninger i tredjemanns søksmålskompetanse. Det vil si at en mann som mener han kan være far til et barn som allerede har en juridisk far, fortsatt bare skal kunne reise sak inntil barnet er tre år. Det er klart at en tredjemanns søksmål kan føre til at barnet får en ny juridisk far. Det vil medføre at denne mannen bl.a. vil kunne kreve samvær med barnet. Dersom foreldrene ikke blir enige om en samværsordning, må spørsmålet avgjøres i en egen sak om samvær for fylkesmannen eller retten. En slik avgjørelse skal, som ellers i slike saker, rette seg etter hva som er barnets beste. Det vil kunne få like store konsekvenser for barnet dersom mor går til sak om endring av farskapet. Likeledes vil det kunne få store konsekvenser for barnet både økonomisk og følelsesmessig i tilfeller der en mann som har vært barnets juridiske og sosiale far i flere år, velger å reise farskapssak. Regjeringen har foreslått endringer i barnelovens regelverk for endring av farskap på bakgrunn av en avveining mellom hensynet til barnets behov for ro, stabilitet og trygghet i en etablert familie og hensynet til barnets behov for å kjenne sitt biologiske opphav. I tillegg er det tatt hensyn til juridisk mors og fars og tredjemanns behov for å få avklart det biologiske farskapet. Etter Regjeringens oppfatning er det ikke naturlig ut fra hensynet til barnets beste å stille tredjemann i noen annen stilling enn de juridiske foreldrene når det gjelder muligheten til å gå til sak for å få avklart farskapet. Selv om vilkårene og fristene for å reise sak om farskap fjernes også for tredjemann, mener jeg at det er lite trolig at menn vil bruke søksmålsadgangen uten at det er grunnlag for det – bare for å utsette en familie for påkjenning. Med en DNA-test vil det kunne fastslås med sikkerhet hvorvidt en mann er far til et barn. En mann vil altså uansett bare kunne reise sak om farskapet én gang. Det er også gitt regler i barneloven som bestemmer at dom kan avsies uten hovedforhandling dersom en DNA-test utpeker en mann til far eller viser at han ikke kan være far til et barn. En sak om farskap vil derfor kunne avgjøres relativt raskt og enkelt. Komiteen har i sin innstilling bedt departementet om å vurdere konsekvensene av å innføre indeksregulering eller renteberegning ved tilbakebetaling av barnebidrag i de tilfellene der en mann blir frikjent for et farskap. Det må antas at de foreslåtte endringene i regelverket for endring av farskap vil føre til flere farskapssaker og dermed også noen flere saker om tilbakebetaling av bidrag. Det er imidlertid i dag svært vanskelig å anslå hvor mange krav som vil komme, og hvor store de eventuelt vil bli. Jeg vil i denne forbindelse nevne at ingen tilbakebetalingskrav mot folketrygden i regelverket for øvrig er gjenstand for indeksreguleringer eller renteberegninger. Men jeg har merket meg komiteens ønske om en vurdering av dette punktet, og vil komme tilbake til saken. Komiteens medlemmer fra SV har fremmet forslag om at lovendringene ikke skal ha tilbakevirkende kraft. Det er imidlertid ikke sagt noe nærmere i innstillingen om hva dette forslaget innebærer. Det er etter Regjeringens oppfatning viktig at lovendringen også omfatter barn født før loven trådte i kraft. Bakgrunnen for forslagene til endringer i regelverket er nettopp å sikre at alle kan gå til sak om farskap uten vilkår eller frister. Det foreslås derfor heller ingen overgangsregler.