Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-05-30:
Kommunene kan kreve inn eiendomsskatt etter reglene i eiendomsskatteloven. I 1999 benyttet halvparten av landets kommuner seg av denne muligheten til å kreve inn eiendomsskatt. Kommunene kan skrive ut eiendomsskatt for eiendommer i tettbygde strøk og for verk og bruk. Det gjør at det er enkelte kommuner som ikke kan kreve inn eiendomsskatt. Andre kommuner kan gjøre det, men velger å ikke benytte seg av denne inntektsmuligheten. Eiendomsskatten er en frivillig kommunal skatt, som lokalpolitikerne selv kan avgjøre bruken av. Jeg finner likevel grunn til å understreke at kommuner med dårlig økonomi og et utilfredsstillende velferdstilbud må ta på alvor det økonomiske potensialet som ligger i det å ta i bruk eiendomsskatt. I interpellasjonen gir representanten Erna Solberg uttrykk for at eiendomsskatten ikke skal trekkes inn ved vurderinga av statlige overføringer til kommunene. Dette forholdet ble vurdert av Stortinget i forbindelse med behandlinga av kommuneøkonomiproposisjonen for 2000. I proposisjonen er dette omtalt på følgende måte: «Det inntektsutjevnende tilskuddet i inntektssystemet omfatter kun kommunenes skatt på inntekt og formue. Eiendomsskatt, konsesjonskraftinntekter og eierinntekter er blant de inntektene som av den grunn ikke inngår i grunnlaget for det inntektsutjevnende tilskuddet. I retningslinjene heter det at dette ikke er til hinder for at fylkesmennene i skjønnstildelingen kan ta hensyn til slike inntekter i en totalvurdering av kommunenes økonomi.» I sin innstilling til denne proposisjonen uttaler en samlet kommunalkomite at den har merket seg den redegjørelsen Regjeringa gir for kriteriene for tildeling av skjønnstilskudd. I innstillinga går et mindretall, fra Fremskrittspartiet og Høyre, imot at nivået på avgifter og eiendomsskatt skal påvirke tildelinga av skjønnstilskuddet. Jeg tolker dette slik at flertallet i komiteen støtter gjeldende praksis, hvor eiendomsskatt som en frivillig skatt ikke inngår i grunnlaget for det inntektsutjevnende tilskuddet i inntektssystemet; ved tildeling av skjønnsmidler kan imidlertid eiendomsskatt inngå i en helhetlig vurdering. Jeg er opptatt av å fordele de statlige overføringene til kommunene på en mest mulig rettferdig måte. Det innebære bl.a. at alle kommuner har krav på å bli behandlet likt i skjønnstildelinga, uavhengig av om de krever inn eiendomsskatt eller ikke. En kommune med eiendomsskatt vil eventuelt beholde sine skjønnsmidler selv om den har en bedre kommuneøkonomi eller et bedre tjenestetilbud enn kommuner uten eiendomsskatt. På samme måte kan en kommune uten eiendomsskatt ikke forvente at staten skal gå inn med økte overføringer for å dekke opp for de inntektene den har takket nei til ved ikke å ha eiendomsskatt. Kommunaldepartementet får fra tid til annen henvendelser fra kommuner som ber om økte statlige overføringer på grunn av at kommunen har økonomiske problemer. Hovedregelen er at skjønnsmidler kun kan tildeles på grunnlag av forhold som kommunen selv ikke har herredømme over. Det kan imidlertid unntaksvis gis ekstra skjønnsmidler til en kommune som ber om hjelp til å komme ut av en vanskelig økonomisk situasjon som den selv har skylda for. I en slik situasjon ser jeg det som rimelig om staten vurderer hvorvidt kommunen utnytter sitt eget inntektsgrunnlag, før det gis økte overføringer. Kommunens inntekter fra eiendomsskatten er bl.a. avhengig av skattegrunnlaget, dvs. takstverdien på eiendommen. I interpellasjonen hevder representanten Solberg at kommuner som nå iverksetter taksering, vil risikere at utgiftene til taksering er bortkastede penger. I interpellasjonen vises det til at hele takseringssystemet for eiendomsskatt på boliger er under endring. Dette er selvfølgelig hele Regjeringa klar over. Finansdepartementet arbeider som kjent med oppfølging av Eiendomsskatteutvalgets innstilling fra 1996 om en ny lov om eiendomsskatt. Utvalget foreslo bl.a. at ligningsverdiene også bør benyttes som grunnlag for utskriving av eiendomsskatt, men forutsatte at det må gjennomføres en revisjon av takstgrunnlaget for ulike typer eiendommer. I oppfølgingsarbeidet er det behov for å se eiendomsskatten i sammenheng med de øvrige delene av skattesystemet. Reglene for taksering av bl.a. bolig- og fritidseiendommer vil også være av sentral betydning ved utforminga av nye regler. Det har derfor vært ansett hensiktsmessig å avvente den nærmere utforminga av ny eiendomsskattelov til disse spørsmålene er avklart. Det er ikke tatt stilling til når forslag til ny eiendomsskattelov vil bli fremmet for Stortinget. Det tas imidlertid sikte på å legge fram forslag til nytt takseringssystem for boliger og fritidseiendommer for Stortinget i løpet av dette året. Det vil bli lagt til grunn at det nye takseringssystemet også skal være utgangspunkt for utskriving av eiendomsskatt, jf. forutsetningene fra flertallet i finanskomiteens innstilling i 1997 om boligtaksering og prinsipper for boligbeskatning. Som det framgår, knytter det seg usikkerhet til hvor lenge de gjeldende takseringsreglene vil ha virkning som grunnlag for utskriving av eiendomsskatt for ulike typer eiendommer. Det må påregnes at gjeldende regler fortsatt skal legges til grunn utover eiendomsskatteåret 2001. Det må også tas i betraktning at det nye takseringssystemet kun vil omfatte bolig- og fritidseiendommer. For andre eiendommer vil det fortsatt være behov for takster fastsatt på annet grunnlag enn det jeg nå har nevnt. Eiendomsskatteutvalget så også nærmere på hvilke eiendommer som skal omfattes av eiendomsskatten. Utvalget var av den oppfatning at eiendomsskatten i utgangspunktet bør omfatte alle faste eiendommer i en kommune, og ikke være begrenset til eiendommer i tettbygde strøk og verk og bruk. Regjeringa vil vurdere dette spørs-målet i den videre oppfølginga av Eiendomsskatteutvalgets innstilling, da vi ser at gjeldende regelverk kan være problematisk i dag. Derfor er det en del som taler for at en burde endre det på dette punktet. I interpellasjonen stiller representanten Solberg spørsmålet om jeg nå vil ta et initiativ for å stoppe fylkesmennenes arbeid for å få innført eiendomsskatt i nye kommuner før nytt takstsystem er vedtatt og etablert. Jeg ser ikke på dette som en aktuell problemstilling i og med at det ser ut som om de gjeldende takseringsreglene fortsatt vil bli lagt til grunn i flere å framover. Jeg er imidlertid opptatt av at alle kommuner skal behandles likt når det gjelder spørsmålet om skjønnsmidler og eiendomsskatt. Av den grunn kan det være behov for å presisere overfor fylkesmennene hvordan de skal håndtere dette spørsmålet i forbindelse med skjønnstildelinga for 2001. Til slutt: Det er ikke vanskelig for Regjeringa å ha to tanker i hodet på en gang, slik representanten Solberg hevder. Når representanten hevder det, kan vel det ha sammenheng med at Høyre ikke liker de svarene de får.