Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Vi er både privilegerte og heldige. I dag behandler vi et statsbudsjett for neste år uten en eneste demonstrant utenfor Stortinget. Regjeringen har gjennom åtte ulike statsbudsjettfremlegg sluppet å foreta et eneste reelt kutt, mest av alt takket være flaks. Det at vi har olje, forvaltet oljeformuen godt og ikke minst vært heldige med vedvarende høye oljepriser de siste åtte årene, har ført til at vi i dag har en situasjon i norsk økonomi som ingen av oss overskuet for åtte år siden. I nasjonalbudsjettet for 2006 ble det f.eks. anslått en oljepris på om lag 200 kr fatet i snitt fremover. I statsbudsjettet for 2013 legges det til grunn en pris på 625 kr fatet. Det har medført at Statens pensjonsfond utland nesten har firedoblet seg i verdi i den samme perioden, fra ca. 1 000 mrd. kr i 2005 til nesten 4 000 mrd. kr i 2013. Og når oljepengene strømmer inn, har også den sittende regjering hatt muligheten til «rekordhøye bevilgninger» til alle formål – slik de møter all kritikk med. Utfordringen vår i dag er noe nesten samtlige parlamentarikere i alle land rundt oss misunner oss: Utfordringen er hvordan vi skal stille oss, slik at vi også de neste åtte årene kan være i samme situasjon – uten å være avhengig av en rekordhøy oljepris. Det er med dette bakteppet jeg på vegne av Venstre fremmer vårt alternative statsbudsjett. Venstres alternative budsjett skiller seg fra regjeringens forslag på mange områder, men først og fremst gjennom en markant vilje til å prioritere fremtid heller enn fortid, til å ta nødvendige grep for å sikre velferden for kommende generasjoner, til å omstille alle sektorer i en mer miljøvennlig retning og til å sette folk først. Dette gjør vi innenfor samme økonomiske handlingsrom og oljepengebruk som regjeringen legger opp til. Venstre foreslår imidlertid en rekke viktige strukturelle grep på statsbudsjettets inntekts- og utgiftsside og ikke minst i skatte- og avgiftssystemet, som over tid vil gjøre at Norge står bedre rustet til å møte fremtiden. Venstres viktigste grep i sitt alternative budsjett for 2013 er: en målrettet og bred satsing på å få flere i arbeid og å skape flere arbeidsplasser en gjennomført satsing på nyskaping og kunnskap et kraftig løft for å hjelpe dem som trenger det mest – færre fattige barn en offensiv miljø- og klimapolitikk nødvendige grep for å sikre finansieringen av folketrygden og modernisere offentlig sektor et reelt og varig grønt skatteskifte. På disse områdene foreslår Venstre satsinger, omprioriteringer og grep, som på hvert område fører til flere milliarder kroner i målrettede tiltak utover det regjeringen legger opp til. Selv om Norge er i en særstilling internasjonalt når det gjelder offentlige finanser, og det brukes rekordmye penger også i 2013, er det flere utfordringer som regjeringen etter Venstres syn ikke møter når det gjelder statsbudsjettet for 2013. Vi ser klare tendenser til todeling av norsk næringsliv, hvor alt annet enn petroleumssektoren sliter. Vi ser ingen vilje til å ta grep for å fornye offentlig sektor. Stadig flere barn lever i familier som sliter med vedvarende fattigdom, rus og psykiatriske problemer. Den norske skolen blir pålagt stadig flere oppgaver og direktiver uten at det blir flere lærere. Pauseknappen står fortsatt på for forskning og høyere utdanning. Og det er ingen offensiv miljø- og klimapolitikk. Klimaforliket er et absolutt maksimum, og de store pengene brukes på symbolprosjekter i stedet for på tiltak som gir reelle utslippskutt. Det å ta de rikeste er det viktigste i skattepolitikken, ikke å skape vekst og atferdsendring. Og rammebetingelsene for gründere og selvstendig næringsdrivende er vedvarende dårligere under denne regjeringen. Profilen i regjeringens statsbudsjett er i hovedsak litt mer til alle. Det betyr i realiteten at fortiden vernes, mens fremtiden strupes. Venstre mener at det er helt nødvendig å vri pengebruken fra områder der vi må bli mer effektive, til områder som bidrar til å bygge ny kunnskap og omstille Norge i en mer miljøvennlig retning – bedre IKT-infrastruktur, bedre rammevilkår for gründere og innovatører i det etablerte næringsliv, mer moderne forskningsutstyr på institutter og universiteter, og en skattepolitikk som stimulerer til nyskaping, vekst og miljøvennlig atferd. Venstre vil ha en ny kurs. Derfor foreslår vi å styrke fastlandsindustrien og næringslivet gjennom både skattelette, målretting av offentlig virkemiddelapparat og en reell satsing på forskning og utdanning. Samlet foreslår Venstre økte bevilgninger på 11,75 mrd. kr for å skape flere arbeidsplasser og få flere i arbeid. Venstre vil sørge for en storstilt satsing for å løfte barn og barnefamilier ut av fattigdom gjennom målrettede tiltak – ved å skape flere arbeidsplasser – og ikke minst omfordele velferdsytelser og universelle ordninger. For oss er det helt uforståelig at en regjering som er monomant opptatt av fordeling når det gjelder skatt, er like lite opptatt av fordeling over statsbudsjettets utgiftsside. Bekjempelse av rikdom er åpenbart mye viktigere enn bekjempelse av fattigdom. Venstre foreslår en rekke tiltak for å bekjempe fattigdom, bl.a. å øke sosialhjelpssatsene med 20 pst., og vi foreslår å legge om barnetrygden og oppholdsbetalingen i barnehager og SFO, som medfører at dem av oss som har mest, får litt mindre i barnetrygd og må betale litt mer for barnehage, mens de som har minst, får mer barnetrygd og mindre utgifter til barnehage og SFO. Samlet vil en fattig familie sitte igjen med mer enn 2 000 kr i måneden med Venstres opplegg. Det vil bety en dramatisk bedre hverdag. Det er det som er en reell omfordeling. Venstre vil prioritere flere og mer motiverte lærere og flere studieplasser. Vi vil ha en kraftfull økning i innsatsen på forskning, som innebærer både et betydelig løft i næringsrettet forskning, miljø- og klimaforskning, nytt og bedre utstyr og en langsiktig finansiering av forskning som gir vekst og stabilitet over tid. Samlet foreslår Venstre 3,2 mrd. kr i påplussing når det gjelder skole, forskning og utdanning. Venstre viser i sitt alternative budsjett en reell vilje til å bygge ut jernbane, til å satse storstilt på kollektivtransport i de store byene og til å bruke klimapenger der resultatene er størst. I våre øyne er det vel drøyt å sende brev til EU for å be EU-landene om å slette klimakvoter, slik at prisene går opp og Norge kan tjene mer penger på å selge våre – i stedet for at vi sletter våre egne først, slik Venstre foreslår i sitt alternative budsjett. Venstre vil gi bedre rammebetingelser for gründere og selvstendig næringsdrivende gjennom både sosiale ordninger og rettigheter, gjennom skattesystemet, forskning og det offentlige virkemiddelapparatet. Venstre vil legge om skattesystemet fra «rød» til «grønn» skatt: mindre skatt på arbeid, arbeidsplasser, innovasjon, miljøvennlige løsninger og norsk eierskap og mer skatt på miljøfiendtlig adferd. I vårt alternative budsjett foreslår vi et grønt skatteskifte på 9 mrd. kr. Det skal og vil lønne seg å leve miljøvennlig. Dessuten foreslår Venstre en omlegging av inntektsbeskatningen hvor minstefradrag, personfradrag og innslagspunktet i toppskatten økes betydelig, mens trygdeavgiften samtidig økes med et halvt prosentpoeng. På den måten gjør vi det regjeringen hele tiden har ment er fornuftig, men ikke fått til: å legge om skattesystemet slik at det lønner seg å jobbe, og samtidig gi de største skattelettene, både prosentvis og nominelt, til dem med de laveste inntektene. I tillegg bidrar en slik omlegging til å styrke folketrygden, som i budsjettforslaget for 2013 er underfinansiert med 102 mrd. kr. Til slutt: Politikk handler om å prioritere. Det gjør Venstre i sitt alternative budsjett. Vi prioriterer fattige barn, og vi prioriterer et grønt skatteskifte som stimulerer til miljøvennlig adferd. Vi prioriterer skole, utdanning og forskning. Vi prioriterer fremfor alt bedre og mer motiverte lærere. Vi prioriterer og belønner dem som er villige til å satse på en idé, og som skaper arbeidsplasser for seg selv og noen til, og vi prioriterer en storsatsing på jernbane og kollektivtransport. Samtidig prioriterer vi bort noe det neste året. Vi prioriterer bort subsidieordninger som vi mener ikke har fremtiden foran seg, vi prioriterer bort lovpålagte oppgaver som en banan i skolen, leksehjelp uten faglært personale og en times lovpålagt kulturskole. Det er ikke det at det nødvendigvis er noe i veien med noen av disse tiltakene, men det er andre ting som er viktigere for Venstre. Derfor gjør vi de prioriteringene vi gjør – fordi vi mener at det å bekjempe fattigdom blant barn er mye viktigere enn å subsidiere postombæring på lørdager, fordi vi mener at det å gi barna våre gode og motiverte lærere er viktigere enn at de får en halv banan på skolen, fordi vi mener at det å gi dem som skaper arbeidsplasser og som investerer i norsk næringsliv, en klapp på skulderen er viktigere enn å stirre seg blind på fordelingstabeller i skattesystemet, og fordi det å bygge ut jernbane og kollektivtransport i og rundt de store byene er viktigere enn å kjøpe klimakvoter. Samtidig er alt dette å sette folk først. Det er det viktigste for Venstre. Jeg tar til slutt opp Venstres forslag i de innstillinger vi nå behandler.