Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-12-13:
Senterpartiets forslag til statsbudsjett ble stemt ned i Stortinget, og følgelig fremmer vi ikke under utdanningskapittelet et eget forslag innenfor den vedtatte rammen. Vi mener at et forslag innenfor den rammen stortingsflertallet har vedtatt, ikke er tilstrekkelig dersom en skal nå de utdanningspolitiske mål som Stortinget tidligere har satt innen utdanning og forskning, og som Senterpartiet har som mål å oppfylle. Tallene innenfor de enkelte kapitlene framgår av innstillingen, slik at folk kan se det sjøl. I juni vedtok Stortinget ny organisering av grunnskolen og den videregående opplæring fra skoleåret 2006. Forleden dag kom PISA-undersøkelsen, som har skapt offentlig debatt om skolen, og det er bra. Men det er for grunt å komme med populistiske og lettvinte forslag, og det er for enkelt å gi skylden til nåværende statsråd for vedtak som er gjort langt tilbake i tid. Nye læreplaner, økt lærerkompetanse og bevisste satsingsområder vil om noen år fortelle om norsk skole er på rett vei. Det er opp til stortingsflertallet i årene som kommer, å følge opp de vedtak som er gjort, med nødvendige ressurser. At en skal gi elever med forskjellig familiebakgrunn og ballast like muligheter, er også en ressursmessig utfordring for skolen, i tillegg til at en trenger økt lærerkompetanse på området. Tilpasset opplæring betyr like muligheter med ulik bakgrunn. I en situasjon hvor Stortinget har vedtatt en satsing på skolen, er det derfor foruroligende at det blir flere elever for hver lærer, og at skoleeiere ser seg nødt til å organisere opplæringen på nye måter, økonomisk motivert og ikke pedagogisk motivert. Jeg ber statsråden være litt mer lydhør og ta på alvor de økonomiske utfordringene svært mange kommuner gir uttrykk for at de har, og som rammer skolesektoren. Når det gjelder voksenopplæring, registrerer Senterpartiet at Samarbeidsregjeringen har redusert tilskuddene til studieforbundene med over 30 pst. i denne stortingsperioden, og til fjernundervisningsinstitusjonene med mer enn 60 pst. Dette rammer voksne i distriktene som kombinerer etter- og videreutdanning med arbeid. Videre viser Senterpartiet til et ytterligere kutt som rammer folk i distriktene, nemlig reduksjon i finansieringen til høyskolene, tilskudd til desentralisert høyskoleutdanning, som ble kjent gjennom budsjettavtalen med Fremskrittspartiet. Men det er kanskje ikke så oppsiktsvekkende at en regjering dominert av Høyre i forlik med Fremskrittspartiet i så liten grad tar på alvor folk i distriktene og kommunenes behov for kompetent arbeidskraft. Desentralisert høyskoleutdanning gir nettopp folk i distriktene muligheter til f.eks. å ta profesjonsutdanning som lærer, førskolelærer eller sykepleier og samtidig bo hjemme og være i jobb. Disse utdanningstilbudene betyr også svært mye for at distriktskommuner kan få tilført sårt tiltrengt kompetanse innen omsorg, skole og barnehage. Denne unike muligheten både for den enkelte student og for den enkelte kommune ser tydeligvis ikke Regjeringen som et poeng. Når det gjelder kirkebudsjettet, er Senterpartiet noe overrasket over at Regjeringen ikke foreslo tiltak vedrørende kirkebyggene. Vi er likevel glad for at budsjettforliket med Fremskrittspartiet fikk igjennom en låneordning for opprustning av kirkebygg, som Senterpartiet har foreslått gjennom mange år. Så vil jeg henlede oppmerksomheten på en merknad angående beredskapsavtale for prester. Jeg er glad for at en samlet komite har sluttet seg til denne merknaden, hvor komiteen ber Regjeringen ta de nødvendige initiativ til å sluttføre behandlingen av en beredskapsavtale for prestene. Når dette blir ordnet opp i, vil det være en konkret anerkjennelse av en viktig side ved prestenes arbeid. Jeg tar så opp de forslag som Senterpartiet står bak, sammen med andre partier eller alene.