Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-05-21:
Jeg vil begynne med å takke representantene som har fremmet dette representantforslaget om forsterket innsats mot hat og ekstremisme. At dette er et viktig tema, det er vi alle enige om. Det siste året har på så smertelig vis lært oss om hvorfor. Så innledes da også forslaget med at «terroren rammet Norge med voldsom kraft den 22. juli 2011.» Den pågående rettssaken er en daglig påminnelse om behovet for en forsterket innsats mot hat og ekstremisme. Men også andre hendelser i de siste dagene minner oss om at kamp mot hat og ekstremisme er så mye mer enn talemåter. Om fire dager skal Norge ta farvel med Gunnar Sønsteby, Rjukan-gutten, krigshelten, vår høyest dekorerte borger. Mannen som brukte årene under krigen i kamp mot hat og ekstremisme, og som etter at krigen sluttet for 67 år siden, brukte så mye av sin tid og kraft på å minne oss på hva det handlet om den gangen, og hva det handler om nå: at demokrati, fred, frihet – det kommer ikke av seg selv. For fire dager siden feiret vi 17. mai, grunnlovsdagen, en feiring av vår fred og frihet. I en undersøkelse før nasjonaldagen sa en av tre at den i år ville bli ekstra spesiell på grunn av 22. juli. Jeg tror enda flere enn som så kjente det slik da nasjonaldagen kom. Jeg tror og håper vi erkjente at kampen mot kreftene som ga oss 22. juli, er noe som ikke bare krever noe av samfunnet, av staten, av andre, det krever noe av hver enkelt av oss, av meg. Vi som enkeltpersoner må stå opp for verdiene vi ønsker å bevare og forsvare når vi blir utfordret. Jeg er derfor også glad for at det er mye enighet å finne i innstillingen til dette representantforslaget. Jeg velger å trekke fram at det bl.a. påpekes at forskningen på alle former for ekstremisme og terrorisme skal prioriteres og styrkes. Det er også bra at det ønskes forskningsprosjekt med formål om å kartlegge omfanget av og innholdet i hatefulle ytringer i det offentlige rom. Den kartleggingen bør, så langt som mulig, gi svar på hvordan omfanget har utviklet seg, hvor store disse miljøene er, hvordan radikaliseringen foregår, hvordan det argumenteres, hvilke påstander som framsettes, hva som er myte, hva som er fakta og hvem som er de utsatte gruppene i vår tid. Mer kunnskap behøves for å komme videre. Komiteen konstaterer at det er forsket lite på holdninger til minoriteter, diskriminering og hatefulle ytringer. I et brev til komiteen har statsråden bl.a. henvist til en undersøkelse som for tiden gjennomføres av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter – HL-senteret – som handler om den norske befolkningens holdning til jøder og jødedom, muslimer og rom. Jeg ser fram til at det blir anledning til å få et innblikk i HL-senterets undersøkelse om den norske befolkningens holdninger til jøder og jødedom, muslimer og rom, ser fram til at den ferdigstilles. Vi må håpe den kan bringe kunnskap som gir hjelp til å ta flere skritt videre i kampen for et åpent og inkluderende samfunn for alle. Kanskje kan HL-senterets undersøkelse gi oss et bedre grunnlag for ytterligere forskning omkring holdningene til minoriteter, diskriminering og hatefulle ytringer. Jeg er forhåpningsfull i så måte. Økt kunnskap er nemlig blant de viktigste verktøyene vi kan skaffe oss i den fortsatte og forsterkede innsatsen mot hat og ekstremisme. Økt kunnskap vil gjøre det enklere å snakke sammen, gjøre det enklere å forebygge, og vi kan på enklere måter også bekjempe hat og ekstremisme.