Kristian Tonning Riise (Høyre), 2020-06-08:
Det er bred enighet i komiteen om viktigheten av å sikre rekrutteringen til håndverksfagene, selv om man ikke helt skulle tro det, kanskje, når man hørte på foregående taler, og det er et stort behov for flere arbeidstakere med fag- og yrkesutdanning generelt i Norge, ikke bare i håndverksfagene. Jeg vil si at dagens flertallspartiers merittliste på dette området, under vekslende regjeringssammensetninger, egentlig viser at dette har vært et gjennomgående prioritert område. Vi har gjennomført et betydelig løft for yrkesfaglig utdanning i Norge siden disse partiene fikk flertall i 2013, og vi har konsekvent og over tid prioritert yrkesfagene, både gjennom bevilgninger i budsjettene og gjennom konkrete tiltak. Lærlingtilskuddet er økt syv ganger, med nærmere 25 000 kr per lærlingkontrakt. Kravet om bruk av lærlinger overfor bedrifter i offentlige anbud er skjerpet. Reglene for bedriftene er blitt forenklet, og staten tar inn flere lærlinger. I tillegg har partiene styrket utstyrsstipendet i videregående opplæring, satset på etter- og videreutdanning av yrkesfaglærere gjennom yrkesfaglærerløftet, gitt yrkesfagelever rett til påbygg eller fullført fagbrev og innført et nytt praktisk, arbeidslivsrettet håndverksfag som valgfag i ungdomsskolen – for å nevne noe. Nå er vi i gang med fornying av tilbudsstrukturen for yrkesfag. Fra 2020 vil elever få tidligere spesialisering. Fellesfagene i videregående opplæring vil også yrkesrettes i større grad, slik at de bedre gjenspeiler arbeidshverdagen elevene møter etter endt utdanning. Det skal også utredes et nasjonalt lærlingtorg, som skal matche bedrifter som leter etter lærlinger, og elever som leter etter lærebedrifter. Jeg registrerer at dette kanskje ikke har vært kontroversielle tiltak blant opposisjonen, men det måtte altså et borgerlig flertall til i Stortinget for å få en såpass ambisiøs satsing på yrkesfaglige utdanninger på plass. Det samme gjelder mange tiltak som disse partiene har iverksatt for å trappe opp kampen mot arbeidslivskriminalitet og useriøse aktører. Regjeringen la i 2015 fram en egen strategi mot arbeidslivskriminalitet. Her framheves offentlige anskaffelser som et sentralt virkemiddel for å bekjempe arbeidslivskriminalitet. Det er også satt i gang en prosess med partene i arbeidslivet for å revidere denne strategien. Å hjelpe offentlige innkjøpere, private virksomheter og private forbrukere med å velge seriøse leverandører blir en viktig del av denne. I stortingsmeldingen «Smartere innkjøp – effektive og profesjonelle offentlige anskaffelser» fremmes også flere tiltak knyttet til seriøsitet i arbeidslivet, bl.a. gjennom å styrke samarbeidet mellom oppdragsgivere og kontroll- og tilsynsmyndighetene for å sikre bedre etterlevelse av regelverket og gjøre det enklere å være seriøs i et tøft marked. Anskaffelsesregelverket inneholder også flere bestemmelser som skal bidra til dette, og det skal lages en overordnet veiledning til oppdragsgivere som ønsker å ta i bruk strengere krav mot useriøsitet og arbeidslivskriminalitet enn det anskaffelsesregelverket krever. Det er for så vidt positivt med en opposisjon som er utålmodig etter at regjeringen og dagens flertall i Stortinget skal gjøre mer av det vi allerede er i gang med, det er likevel verdt å påpeke at samarbeidet mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti har sørget for at det nå er flere søkere til yrkesfag enn det er til studieforberedende videregående opplæring. Trenden er vedvarende. Både antallet og andelen som går på yrkesfaglige utdanningsprogrammer, har økt, og det er satt nye rekorder i antallet og andelen yrkesfagelever med læreplass i bedrift. Det må jo tyde på at vi har lyktes med å heve statusen til yrkesfag, og at mange ser en lys framtid nettopp ved å velge den retningen. Jeg mener, med henvisning til både dette og de igangsatte tiltakene for å bekjempe arbeidslivskriminalitet og useriøse aktører, at opposisjonen egentlig bør ha svært lave skuldre med tanke på at vi ikke stemmer for disse forslagene i dag.