Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-12-11:
Den 9. september ga velgerne Høyre og Fremskrittspartiet et historisk mandat til å danne ny regjering. Dette samarbeidet har resultert i en ny retning for Norge og en ny retning for fiskeripolitikken. Sjømatnæringen er en av Norges største eksportnæringer og har et betydelig potensial når det gjelder å produsere mat til en stadig voksende verdensbefolkning. Jeg vil særlig løfte fram tre momenter fra Sundvolden-erklæringen som vil fremme vekst i fiskeri- og havbruksnæringen. For det første: Regjeringen vil føre en næringsrettet politikk der friere rammer skal bidra til bærekraftig vekst. Norge kan allerede være stolt over at vi har en næring nesten uten subsidier, og det er denne retningen regjeringen ønsker å fortsette i. For det andre: Regjeringen vil satse på kunnskap og forskning. Forskning er et essensielt virkemiddel for å fremme sjømatnæringens vekstpotensial både når det gjelder teknologi, bærekraft og nye næringer. For det tredje: Regjeringen vil gi høy prioritet til forenkling og modernisering. Både aktører i næringen og forvaltningen må slippe å forholde seg til tungvinte systemer og rutiner som hindrer effektivitet og svekker konkurransekraften i vår tredje største eksportnæring. Vi har allerede konkrete planer for endringer som skal gjøres. Når det gjelder fiskeripolitikken, mener vi at fremtidsrettede og gode rammebetingelser vil kreve justeringer også i strukturpolitikken for fiskeflåten. Regjeringen har allerede sendt på høring forslag om å reversere endringene som ble gjort i reglene for kystfiskeflåten tidligere i år, der det ble innført utvidet avkorting ved strukturering. For havbruksnæringens del legger regjeringen opp til økning i produksjon og lønnsomhet innenfor bærekraftige rammer. For å bidra til denne veksten vil vi gi kommuner som stiller arealer til disposisjon, 40 pst. av inntektene fra de 45 nye oppdrettskonsesjonene som ble utlyst tidligere i år. For å få til de retningsendringene jeg har presentert, har vi i budsjettet for neste år gjort et kutt i Fiskeridirektoratets driftsbevilgning og i tilskuddet til sikkerhetsopplæring for fiskere. Vi har også reversert tiltakspakken for hvitfisknæringen. Selv om dette er vanskelige prioriteringer, mener regjeringen det er riktig vei å gå for å kunne gjennomføre de endringene vi mener er nødvendige, og som peker fremover. Deler av næringen, spesielt hvitfisk, er i en krevende situasjon med rekordhøye kvoter samtidig som våre viktigste eksportland sliter økonomisk. Der den forrige regjeringen ville bruke subsidier og tilskudd for å støtte en næring som sliter, ønsker denne regjeringen nå å legge til rette for økt vekst gjennom friere rammer og mer forskning. Regjeringen mener at dette på lengre sikt vil bidra til en mer robust og lønnsom fremtidsnæring. Det nedsatte NOU-utvalget for sjømatindustrien, som skal levere sin rapport ved utgangen av 2014, forventes å gi viktige svar på hvordan vi skal få til bedre lønnsomhet i alle deler av fiskerinæringen. Det er et stort tankekors at mens eksportert volum av torsk i år har økt med over 40 pst., har eksportverdien økt med knappe 4 pst. Kuttene regjeringen har foretatt, har også gitt mulighet til å satse stort på forskning neste år. Vi er tilfreds med å kunne foreslå over 55 mill. kr mer til marin forskning i 2014 sammenlignet med 2013. Disse midlene skal bl.a. gå til havbruksforskning, forskning på bioressurser fra havet, teknologiutvikling og markedsforskning gjennom Norges forskningsråd. Gjennom Havforskningsinstituttet og Veterinærinstituttet styrker vi overvåkningen av havbruksnæringens miljøpåvirkning. I tillegg sørger vi for et løft på 15 mill. kr til økt overvåkning av fremmedstoffer i sjømat i regi av forskningsinstituttet NIFES. Disse prioriteringene vil bidra til bedret lønnsomhet i sjømatnæringen og være et viktig bidrag til en bærekraftig produksjonsvekst av sunn og trygg mat. En slik politikk er fremtidsrettet og vil komme Norge og norske arbeidsplasser til gode. Norge er et lite land, men vi er en stor global aktør innen sjømat. Vi er verdens nest største sjømateksportør – etter Kina – og vi kan spille en betydelig rolle som leverandør av sunn mat til verdens befolkning. Vi har alle forutsetninger for å kunne høste den blå åkeren på en bærekraftig måte. Vi har bygd kompetanse over tid, og vi har aktører i næringen som ønsker å spille på lag med myndighetene for å gjøre dette til en enda mer verdiskapende næring langs kysten og for nasjonen. Det er regjeringens klare ambisjon at fiskerinæringen skal være like viktig i fremtid som i fortid, og det er ingen uenighet i denne sal om at Norge skal ta mål av seg til å bli verdens fremste sjømatnasjon. Veksten skal være bærekraftig og miljømessig forsvarlig. Også det tror jeg vi alle sammen er helt enige om.