trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Det er eit godt spørsmål. Eg trur ikkje eg skal gi eit inntrykk av at me har veldig tydelege svar på det, men me veit jo at viss ting blir gratis, blir det større etterspurnad. Eg trur òg at sommaren 2021 kjem til å bli ein Noreg-sommar for dei fleste av oss. Me såg ein del køar nettopp knytt til ferjene. Eg trur det er ein del av det lokalbefolkninga er van med. Dei veit at nettopp i sommarmånadane er det kø. Men det er vanskeleg å legge det opp etter ein etterspurnad knytt til den tida der f.eks. kysten er ein del av reiselivsmåla våre. Eg trur på ein måte at det å legge opp til eit tilbod som ligg så høgt, er vanskeleg. Det eg trur kystbefolkninga er oppteken av, er at dei får eit tilbod. Dei synest nok òg prisauken har vore for stor dei siste åra, men eg trur dei er positive til den klimaomlegginga som skjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg synest nokre av dei spørsmåla som representanten Arne Nævra kjem med her, er litt unaturlege, ut frå den arbeidsfordelinga me har innanfor transportsektoren. Det er jo slik at me har faglege etatar. Det har me på alle område – me har det på kyst, me har det på luft, me har det på veg, me har det på bane. Det er jo dei faglege analysane me byggjer ein heilskap rundt. Det som var ein forskjell på denne nasjonale transportplanen og den førre, er at tidlegare har dei fire etatane samla seg om eit heilskapleg arbeid som dei har levert til departementet, og så har departementet meir eller mindre gjort justeringar. Denne gongen var det departementet som hadde ansvaret for å skape heilskapen knytt til NTP. Kven er det som skal leggje til grunn desse samfunnsøkonomiske analysane? Jo, det er fagetatane, og det er dei som kjem med det. Sånn sett ville det enklaste for vår del ha vore om etatane hadde vore einige om kva dei skulle gjere. Men nettopp fordi dei ikkje var einige om det faglege grunnlaget, tok dei det til departementet – på ein ryddig og ordentleg måte. Knytt til NTP kom det ei bestilling frå etatane allereie tidleg i 2020. Så bad eg om ei ny vurdering som meir skulle vere ei heilskapsvurdering, og ikkje berre av dei samfunnsøkonomiske analysane. Derfor var det behov for å stille spørsmål om kva som låg til grunn, og derfor var det viktig med det som i realiteten var ei hasteavklaring, sånn at dei kunne gi meg ei bestilling allereie i oktober 2020. No gjer me eit arbeid i samband med nettopp den problemstillinga om karbonprisar som Arne Nævra tar opp. Det trur eg òg er klokt, og det burde jo ikkje berre gjelde samferdselssektoren. Men nettopp til den typen spørsmål bruker me fagetatane, og eg synest òg det er noko trygt over at ikkje eg som politikar går inn og overstyrer det, og så får eit svar og ei nytte av å bruke det politisk. At det er fagetatane våre som gjer dette, synest eg er bra. Men eg kan jo òg seie at det er fleire parametrar me ser som gir det me kan kalle litt merkelege utslag, f.eks. i samband med byutviklingsprosjekt som gir ein så stor verdi. Bjørvika-prosjektet var i si tid ei av dei mest samfunnsøkonomisk ulønsame investeringane som er gjort i Oslo, men det har jo stor betyding å få den typen prosjekt. Me har i realiteten same slags prosjekt både i Oslo-regionen og i Trondheim-regionen som òg får den typen negative føringar, og det gjeld òg eksempelvis ny flyplass i Bodø.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Eg vil starte med å takke Arne Nævra for å løfte denne debatten. Det meiner eg er viktig. Eg skal òg svare på nokre av dei spørsmåla som han har løfta opp her. Men eg har lyst til å seie at det med no å fastsetje retningslinjer for karbonprisbane var jo noko av nyheita eg kom i dag – det jobbar me med. Me jobbar med det på tvers, og ikkje berre i samferdselssektoren, men som heilskap. Men det er eit fagleg basert arbeid. Sjølvsagt kjem me til å sjå til Sverige, sjå til den typen vurderingar, men det er ei fagleg vurdering som kjem til der. Det meiner eg er rett. Men det som er viktig, er at me som politikarar ikkje abdiserer. Noko av det første eg gjorde da eg kom inn – da hadde alle etatane levert NTP-innspel berre baserte på samfunnsøkonomisk nytte – var å seie at eg vil ha ei meir heilskapleg vurdering, der samfunnsøkonomisk nytte er ein del av det, men det skal vere ein større heilskap. Og det er viktig at me ikkje abdiserer politisk. Men eg synest likevel at – kall det – verktøyet samfunnsøkonomisk nytte, det må me tenkje oss om før me begynner å trikse med politisk, for da devaluerer me det i realiteten. Men me må ikkje berre sjå på det. Representanten Nævra har fleire gonger stilt meg spørsmålet: Kvifor har me tatt ned verdien av liv? Det har eg ikkje noko svar på. Det skjedde ikkje i mi tid, men eg trur heller ikkje det har vore ein politisk prosess når det gjeld det. Men eg skal i etterkant av denne debatten få tak i det svaret og gi Nævra ei utgreiing om det, òg fordi eg er nysgjerrig på det sjølv. Men me må sjå heilskapen her. Eg vil seie – det har vore fleire som har vore inne på det, også representanten Helge Orten nemnde det – at det skjer jo nokre endringar. Når det gjeld f.eks. sikkerheitsperspektivet, er det gledelege tal: Når 93 omkom i trafikken i 2020, er det talet lågare enn nokon gong. Eg håpar inderleg at det ikkje berre er ein koronaeffekt. Men òg teknologien gir oss moglegheita til å gjere eit enda betra arbeid her. Så er det nokre vurderingar som òg ligg til grunn. Ta K5-prosjektet vestpå. Når ein skal byggje vegen, skal ein da vente med banen, som har ein lågare samfunnsøkonomisk analyse? Nei, det vil vere klokt å gjere begge delane samtidig, fordi det er meir lønsamt å gjere det. Da er det viktig at me ser litt utover berre samfunnsøkonomiske analysar. Når det gjeld regelverket, er eg med på å ta ein debatt, men eg synest likevel at dei faglege vurderingane må liggje til grunn.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Det europeiske førerkortregelverket åpner for at de som har førerkort for bil i klasse B, også kan få førerkort for A1, lett motorsykkel. Dette er mulig selv uten krav om teoretisk og praktisk opplæring. Basert på denne muligheten har Fremskrittspartiet fremmet forslag om at de som har førerkort for bil, også skal kunne kjøre lett motorsykkel. Dette er en fantastisk gladsak, og jeg trodde faktisk det skulle bli mulig å få vedtatt dette forslaget, spesielt siden dagens forslag er strengere enn det som andre europeiske land praktiserer, ved at vi stiller krav til at man både må ha en teoretisk og en praktisk opplæring fra en autorisert kjøreskole og ha hatt førerkort for bil i minst to år for å kunne få førerkort for lett motorsykkel. Men dagens gladsak ser dessverre ikke ut til å bli noen gladsak, siden det antydes her fra tidligere talere at det sannsynligvis er et flertall på Stortinget for å stemme ned Fremskrittspartiets forslag. Det er både underlig og veldig skuffende. Vi hadde trodd at et forslag som egentlig er perfekt tilpasset både klima-, areal- og miljøretorikken og ikke minst politikken til partiene fra ytterste venstre til og med Høyre om å begrense arealbruken, redusere utslipp og få færre til å kjøre bil og heller velge alternative transportmidler som lett motorsykkel ville bli godt mottatt. Egentlig vil jeg vel si at det faktisk blir litt godt mottatt. Spesielt Arbeiderpartiet imponerer i denne saken. De har i hvert fall forstått poenget, for selv om de i tradisjonell stil ønsker å sysselsette byråkrater ved å fortsette å utrede og vurdere før de tør å beslutte eller gjennomføre noe, er de i hvert fall i retorikken og i sitt forslag enig i intensjonen. De vil bare bruke litt lengre tid på å bestemme seg. Men hvor er Senterpartiet? Jeg ser ut over salen her og lurer virkelig på hvor Senterpartiet er i denne saken, for lett motorsykkel er ikke bare et byfenomen, det er ikke bare et fint alternativ til å kjøre bil i byene for å komme lettere fram og ta mindre plass. Det er i høyeste grad også en bygdesak. Jeg oppfatter i hvert fall at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet egentlig er enige her. Vi er enige om intensjonen, vi er enige om målet. Arbeiderpartiet vil bare gå en liten – eller kanskje lang – omvei før de kommer fram til målet. Som min kollega Hoksrud sa, vil Fremskrittspartiet støtte Arbeiderpartiets forslag subsidiært. Jeg håper at flere i denne sal også gjør det. Jeg føler i hvert fall at flertallet kanskje forstår at det kan være klokt å åpne for mer bruk av lett motorsykkel, og at det er en litt ubegrunnet frykt for trafikksikkerhet her.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Årsaken til skepsisen fra de andre partiene og regjeringen er trafikksikkerhet. Når det ordet brukes, stopper alt opp. Da er det ingen som tør å utfordre eller å endre på noen ting. Men ordet trafikksikkerhet blir dessverre litt misbrukt. Hver gang det kommer en endring man er uenig i, dras det kortet: trafikksikkerhet. Det ble også flittig brukt da Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for å øke fra 100 til 110 km/t. Fremskrittspartiet ble kritisert fra mange hold. Da haglet det med udokumenterte påstander, og budskapet var at dette er et uansvarlig forslag fra Fremskrittspartiet, og det vil føre til at flere blir drept i trafikken. Fremskrittspartiet var uenig, og nå har vi fått fasiten etter flere år med 110 km/t på de beste, tryggeste og sikreste motorveiene våre. Fremskrittspartiet fikk rett, og kritikerne tok feil. Selveste Trygg Trafikk har blitt tause, og ingen protesterer nå på 110, i hvert fall ikke ut ifra et trafikksikkerhetsperspektiv. Vi i Fremskrittspartiet er overbevist om at 110-historien er sammenlignbar med lett motorsykkelforslaget. Regjeringen og motstanderne kommer igjen med synsinger, antakelser og udokumenterte påstander om at dette sannsynligvis kan føre til flere drepte. Akkurat den samme retorikken hørte vi da som vi hører nå. Den eneste forskjellen er at samferdselsministeren nå har byttet side. Han er på motstandernes lag. Ministeren skriver bl.a. at det «sannsynligvis vil bli flere drepte og hardt skadde på veiene våre» dersom forslaget går igjennom. Det er oppsiktsvekkende at ministeren bruker en slik retorikk, basert på synsing og antakelser. Det blir veldig unyansert og stigmatiserende. For her sier ministeren indirekte at de som støtter Fremskrittspartiets forslag, vil bidra til at flere blir drept i trafikken. Det er overraskende å komme med slike udokumenterte påstander og antakelser for å sørge for at folk ikke støtter et forslag fra Fremskrittspartiet. Saken ble faktisk utredet i 2018. Da foreslo selv fagmyndighetene en begrenset nasjonal førerrett for lett MC, uten førerprøve, men med krav til opplæring, både teoretisk og praktisk. Det er også viktig å huske på at det er en stor forskjell mellom lett MC og tung motorsykkel. Det kan ikke gjentas mange nok ganger. Stordalen var inne på det i stad, og selveste Arne Nævra var også inne på det i stad. Det kan rett og slett ikke sammenlignes, tung MC og lett motorsykkel. Det er også viktig å huske på at kjøreferdighetene, holdningen og trafikkforståelsen endrer seg vesentlig med alder og erfaring. Jeg minner om at forslaget fra Fremskrittspartiet bare åpner for at man kan få førerkort for lett motorsykkel dersom man har kjørt bil i minst to år og har hatt teoretisk og praktisk opplæring. Jeg tviler på at det er aktuelt for 20-åringer som endelig har fått lappen for bil, at de da skal prioritere å begynne å ta førerkort for lett motorsykkel. Det er nok mer min aldersgruppe, rundt 50 år pluss/minus, som kanskje det forslaget er aktuelt for. Jeg tror ikke de vil bli verstingene i ulykkesstatistikken.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Jeg må si jeg beundrer min kollega Arne Nævra som her løfter fram en så spennende debatt om en spennende sak, og det er imponerende å se hvor dyktige SV og Nævra er i å kamuflere sin motstand mot biler og hat mot nye, fine, trygge motorveier inn i slike litt koselige forslag og debatter. Det skal representanten Nævra fra SV ha ros for. Stort sett vil jeg si at dagens modeller fungerer bra. Men hvis en skulle være uenig i noe og påpeke noen svakheter i de samfunnsøkonomiske modellene som Nævra er opptatt av, vil jeg ha et helt motsatt tilnærmingsperspektiv enn det Nævra har. Den effekten man får ved å bygge nye, sikre og trygge firefelts motorveier – den økonomiske veksten, den dynamikken man kan få ved å knytte regioner sammen, få økt bosettingen, få utvidet bo- og arbeidsmarkedsregionen, få økt sysselsettingen og mer næringsinvesteringer – vil jeg heller påstå er vektet for lavt og absolutt ikke vektet for høyt, slik som SV prøver å skape et inntrykk av. Og ikke minst, den personlige irritasjonen man får ved å sitte i kø, hvor mye penger som forsvinner og hvor mange årsverk som blir borte når man sitter i stillestående køer – er det vektet høyt nok? Det er en modell der som viser en slags gjennomsnittlig lønnskostnad, men er den egentlig vektet høyt nok? Det vil jeg sette spørsmålstegn ved. I stedet for å være vektet for høyt, er det kanskje vektet for lavt. Jeg forstår ikke helt fokuset fra SV når det gjelder at det vektes for høyt å bygge nye, trygge motorveier, og den linken til et liv og ulykker. Fakta viser at det er heldigvis ingen alvorlige ulykker, og knapt dødsulykker, på de trygge nye, sikre og fine motorveiene vi bygger. Jeg forstår ikke helt logikken i SVs resonnement, for man får nettopp den effekten SV ønsker å vektlegge, og som vi alle er opptatt av, å oppnå nullvisjonen. Den får vi ved å bygge nye, trygge og sikre firefelts motorveier. Så til klimadebatten – Helge Orten var litt inne på det – og CO2-avtrykk og klimaavtrykk: Jeg tør påstå at gjeldende NTP, som er vedtatt av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, vekter klima på en god måte. Jeg vil anta at også den kommende NTP-en kommer til å vekte klima på en god måte. Nettopp derfor kommer det til å bli veldig mye tre i Mjøsbrua, som kommer til å bli bygd nå, ny E6 firefelts motorvei over Mjøsa. Hadde vi ikke hatt føringer i NTP om bruk av materialer som gir minst mulig CO2-avtrykk, hadde det nok blitt bare betong på bruene, f.eks. Men vi ser at Vegvesenet bruker tre, og vi ser at Nye Veier bruker tre, nettopp pga. at vi har gitt politiske føringer om et minst mulig CO2-avtrykk.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Når jeg nå tar ordet, er det fordi jeg har fulgt debatten og hørt innleggene fra denne talerstolen. Det er ikke ofte jeg sier det, men jeg er nesten skremt over at en transportkomité kan bruke de argumentene de gjør fra denne talerstolen når det gjelder førerrett og førerkorttyper. Flere står her og holder innlegg om mopeder, lette MC-er og tung motorsykkel i en stor saus. Det er vidt forskjellige førergrupper. For moped er det et mopedførerbevis, ikke et førerkort. Å dra det inn i MC-debatten med førerrett og lett MC og sammen med tung motorsykkel er veldig, veldig feil, og det er faktafeil, som egentlig noen bør gå i seg selv om. Lett MC kan heller ikke sammenlignes med tung MC. Det er to vidt forskjellige kjøretøy. Når man står og snakker om å oppheve retten fra 1979, er det heller ikke det dette forslaget handler om, tvert om. Man snakker om kompetanse – ja, akkurat! Det er akkurat derfor Fremskrittspartiet har tatt utgangspunkt i hva Statens vegvesen selv la opp til i sin skisse til en eventuell førerrett for lett MC dersom man har førerkort klasse B, og etter en prøvetid på to år. Det er altså kompetanse. Det er både teoretisk og praktisk kurs og øving, ikke at man skal få automatisk rett. Det er en vesensforskjell. Når man da sier at man må vite mer: Man vet mer. Man snakker om ulykkesstatistikk og at det ikke bare er å sette seg på en lett MC. Nei, det er ikke det. Derfor ønsker Fremskrittspartiet kurs. Og det er omtrent det samme som i dag. Som 16-åring får man for første gang kjøre i trafikken med førerkort for lett MC. Vi ønsker å utvide muligheten for dem som har fylt 18 år og har hatt førerkort i to år når prøvetiden er over. Man kan ta det om lag samme kurset som man i dag har for 16-åringene. Da har man trafikkforståelsen. Man har lært det, og det er lettere å håndtere MC-en når man ikke må lære alt på nytt. Noen snakker om at man har motorsykkel eller har hatt det. Jeg har hatt begge deler, og jeg har det også fortsatt. Jeg ville aldri, som Hoksrud sa på talerstolen, gitt mulighet til automatisk førerrett for tung sykkel. Det er noe annet. Jeg hører også at man snakker om arealpolitikk – man er opptatt av knapphet på arealer i byområdene. Ja, Fremskrittspartiet vil også ha mulighet til å legge til rette for MC-er i byområdene. Det er et ønske fra flere. Fem MC-er får plass på én parkeringsplass i byen. For dem som ikke ønsker biler i byen, er dette et håndslag, de er gitt en mulighet. Det er helt riktig at det er en høy ulykkesstatistikk for MC, men det gjelder tung MC. For lett MC er det noe helt annet, og det er 16-åringer vi snakker om, ikke de som har førerrett, vil jeg legge til.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Siden det er så kort taletid får jeg gå en gang til. Jeg kunne tenke meg å stille statsråden et spørsmål og håper han kan komme og svare på det fra talerstolen. Det er noe med det at dette var sendt på høring fra departementet for et par år siden. Da var så å si samtlige høringsinstanser positive til det skisserte opplegget som Statens vegvesen selv lagde. Jeg lurer egentlig på hva som er nytt, hva det er som har skjedd i departementet siden statsråden og regjeringen sånn sett nå er negative. Nå er det tydeligvis farlig, mens underliggende etat i egen etat og alle de fagmiljøene som jobber med motorsykkel og sikkerhet, har vært positive til den skisserte løsningen, med et kurs, teoretisk og praktisk øving. Da er det interessant at man snur trill rundt og står på talerstolen i Stortinget og sier at det er farlig, mens de samme instansene som jobber med sikkerhet, har sagt at dette kan være et bra opplegg, og at de støtter det. Jeg vet at Trygg Trafikk snudde 180 grader. De mente noe for to år siden, de mente noe til komiteen i første brev, og så snudde de plutselig trill rundt. Det må Trygg Trafikk selv svare for, at de snur så til de grader rundt, men jeg er enda mer spent på hvorfor statsråden snur trill rundt. Det kunne vært interessant å vite. La det ikke være noen tvil: Fremskrittspartiet er for trafikksikkerhet på veien også når det gjelder tohjulinger, i høyeste grad. Jeg regner med – jeg håper, iallfall – at flere representanter i komiteen også har tett dialog med dem som jobber med det i Norge. Det har i hvert fall Fremskrittspartiet. Det er derfor man også fremmer forslaget, nettopp fordi man er så positiv til akkurat dette – så lenge det ikke er en 1979-modell, som flere i salen fra komiteen tydeligvis trodde det var. Da kan jeg presisere en gang til: Det er overhodet ikke en 1979-modell, det er en 2021-løsning, med kurs, teoretisk og praktisk øving. Jeg vil gjerne høre statsråden begrunne hvorfor han har snudd trill rundt.
Helge Orten (Høyre), 2021-04-20:
Med erfaring fra den forrige saken, og kanskje mangel på erfaring med å kjøre motorsykkel, har jeg desto mer erfaring med å kjøre ferge. Vi skal over til sjøveien. Først av alt vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid i saken. Med den mengden av forslag vi har liggende i komiteen for øyeblikket, håper jeg vi kan bevare den gode samarbeidsånden også fram til sommeren. Komiteen er bedt om å behandle forslagene nr. 1, 3 og 4 i representantforslaget fra flere medlemmer av Senterpartiet. Det har vi gjort, og jeg vil redegjøre for vårt syn i saken. Jeg regner med at de andre partiene selvfølgelig redegjør for sine forslag og sine syn. I behandling av Prop. 79 S for 2020–2021 tidligere i år gjorde flertallet følgende vedtak: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2021 med forslag til reduserte fergetakster allerede for inneværende år, og en forpliktende plan for halvering av fergepriser på både riksveg- og fylkesvegsamband. Løsninger for lavere takster for pendlere skal prioriteres og reduksjonen skal finansieres av staten.» I tillegg foreligger det også et vedtak fra i fjor som lyder som følger: «Stortinget ber regjeringen vurdere lavere forskuddsbeløp for AutoPASS for ferge, og at dette blir vurdert for alle takstgrupper.» Etter vår oppfatning vil det være fornuftig å se disse forslagene som fremmes i denne saken, i sammenheng og oppfølging av disse to anmodningsvedtakene som Stortinget allerede har hatt til behandling og vedtatt. Da ville vi fått en mer helhetlig vurdering der også de økonomiske virkningene ble vurdert og de nødvendige bevilgningene kan gjøres. Vi er positiv til å bidra til en reduksjon i fergeprisene, men vi vil ikke stemme for noen av forslagene som er fremmet i denne saken, nettopp fordi vi mener det må behandles i forbindelse med de løpende budsjettene. Da Stortinget har anmodet regjeringa om å komme tilbake til disse spørsmålene allerede i revidert nasjonalbudsjett, mener jeg det hadde vært mest ryddig om denne debatten ble tatt når regjeringa har lagt fram sitt forslag. Utover det har vi ikke så mye mer å bemerke til denne saken nå. Vi kommer tilbake til dette når regjeringa legger fram sitt forslag i revidert nasjonalbudsjett.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2021-04-20:
I lokalavisen iFinnmark i forrige uke kunne vi lese at Senterpartiet vil straffe folk i kystsamfunnene. De støtter ikke Fremskrittspartiet som har jobbet hardt og lenge for gratis ferge. Senterpartiet har i alle år tatt kampen for billigere ferge og hurtigbåt. Vi vil starte nå med å gi gratis ferge og hurtigbåt til samfunn uten veiforbindelse til fastlandet og fergesamband med under 100 000 passasjerer årlig. Fremskrittspartiet har ikke foreslått å gjøre fergene gratis, men de har foreslått at regjeringen skal legge fram forslag om det til neste år. Fremskrittspartiet har ingen troverdighet i fergepolitikken. Et gedigent fergeopprør var arven etter Fremskrittspartiets seks år i regjering, med ansvar for finans og samferdsel. Fergeopprøret kom fordi Fremskrittspartiet og regjeringen ikke ville få ned fergeprisene. Tvert imot økte fergeprisene enormt med Fremskrittspartiet i regjering. Fremskrittspartiet var tidligere også imot bompenger, men resultatet etter at Fremskrittspartiet hadde samferdselsministeren og finansministeren, var at det aldri har blitt innkrevd så mye bompenger som i den perioden. Før jul la Senterpartiet fram et representantforslag om en bedre båt- og fergepolitikk. Blant forslagene var å utrede en nasjonal maksimalpris for båt- og fergebilletter, hvor staten fullt ut kompenserer fylkenes inntektstap ved innføring av en slik ordning. Kun Senterpartiet og Rødt stemte for dette forslaget. De andre partiene stemte imot. Jeg oppfordrer alle til å støtte forslagene til Senterpartiet, både: «Stortinget ber regjeringen innføre en ordning med gratis ferge og hurtigbåt for samfunn uten veiforbindelse til fastlandet og vurdere å gjøre alle fergesamband med under 100 000 passasjerer årlig gratis.» Og: «Stortinget ber regjeringen innføre etterskuddsbetaling for AutoPASS på ferge, med et depositumsbeløp, lik ordningen med AutoPASS for bompenger.» Det betyr altså gratis, for å få denne ordningen. Folk betaler nok avgifter og skal etter vår mening ikke betale flere tusen kroner for å få denne brikken. Helt til slutt har jeg lyst til å si at vi har fått mange nye ferger, såkalte miljøferger. Men det som er viktig, er at når Stortinget bestemmer at man skal få slike ferger, må man sørge for at disse fergene tåler å gå når det er litt dårlig vær. Det er etter min erfaring ikke tilfellet, sånn som det er nå.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Det gjelder en stemmeforklaring. Arbeiderpartiet har fremmet forslag nr. 13 i sak nr. 2 om å få på plass et grundig beslutningsgrunnlag med mål om realisering av Nord-Norge-banen. Vi mener det er et godt forslag, men ser at det er mulig at det forslaget ikke får flertall. Vi vil ikke havne i en situasjon der det er et reelt flertall i denne salen som vil uttrykke at arbeidet med banen skal starte, men at en uenighet rundt formuleringer gjør at ingen ting blir vedtatt. Derfor velger vi for å stemme subsidiært for forslag nr. 2. Vi oppfatter det å være et intensjonsforsalg i tråd med det Arbeiderpartiet har foreslått, og at normale prosesser for utredning og prioritering blir fulgt. Det er det vi legger i å sette i gang arbeidet, og vi vil derfor støtte forsalg nr. 2.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Det var interessant å følgja slutten av debatten før voteringa i stad, der det høyrest ut på Senterpartiet nærmast som om det er eit problem at Framstegspartiet ønskjer gratisferjer. Ein skriv lesarinnlegg og prøver å laga eit nummer av at Framstegspartiet ikkje fekk til nok i regjering på dette feltet, og ein lagar nesten eit nummer av at ein ikkje har gjort nokon ting. Ser ein på fakta, ser ein kva ein har auka inntektene til fylkeskommunane med i dei snart åtte åra som me har samarbeidd på borgarleg side. Det er betydelege beløp som er stilte til rådvelde. Utfordringa er at politikarane i fylkeskommunane har prioritert å bruka dei pengane på noko anna. Dei har ikkje brukt dei til det som me gjerne skulle ønskt: meir vegbygging og lågare ferjeprisar. Det er difor fleirtalet i denne salen bør ta inn over seg at ein har laga eit system med fylkeskommunar som direkte hindrar at pengane blir målretta til det som me ønskjer at dei skal brukast til. Om ein ser på historikken til Senterpartiet her, er det ikkje mykje å ropa hurra for. Eg var vararepresentant i den siste perioden til den raud-grøne regjeringa og var inne her eit par veker og stilte då nokre spørsmål til samferdselsminister Marit Arnstad. Eg vil anbefala alle senterpartistar både her i salen og i landet til å lesa dei svara eg fekk frå Marit Arnstad, som då var samferdselsminister. Det er ganske likt dei svara som dagens samferdselsminister gjev. Ein peikar på ei forvaltningsreform og at dette er eit ansvar som fylkeskommunen har. Difor var det ikkje mogleg for dåverande samferdselsminister å gjera noko då eg stilte spørsmål. Det var heller ikkje mogleg å gjera noko med utfordringa på forskotsinnbetaling for å få rabatten. Då svarte dåverande samferdselsminister frå Senterpartiet at nei, det går ikkje an, då vil alle få rabatten, då vil økonomien kollapsa i finansieringsopplegget, så ho rådde frå å gå vidare med det. Då kan jo ikkje Senterpartiet no lata som dei er for noko som dei sjølve har hatt moglegheit til å innføra då dei sat med samferdselsministeren. Det er rett og slett ikkje truverdig, det som Senterpartiet driv med i ferjeprispolitikken. Hadde ein verkeleg vore oppteken av dette, kunne ein røysta for det forslaget me hadde i krisepakka. Då hadde det vore halv pris frå 1. mars i år. Det er ingen ting i vegen for at ein kan slutta seg til dei forslaga me har hatt, men å angripa oss for at me ikkje har gjort nok, blir heilt feil når alle fakta viser at me både har bidratt med meir pengar til fylkeskommunane, me har bidratt med forslag her, og me har føreslått å leggja ned fylkeskommunen, noko som ville betydd at Stortinget hadde hatt direkte finansieringsansvar. Om ein vil ha lågare ferjeprisar, er det i alle fall ikkje modellen å røysta Senterpartiet til hausten. Då bør ein heller styrkja Framstegspartiet, sånn at me kan få regjeringa i retning av å gjera meir på dette feltet.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
På vegne av representanten Irene Ojala og meg selv har jeg æren av å fremme representantforslag om å sikre et godt sykehustilbud til pasienter innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Først vil jeg gratulere representanten med valget. Det er ikke alle partier forunt å komme seg akkurat over sperregrensa! Nå som Venstre ikke lenger er avhengig av samarbeid med partier med andre verdigrunnlag enn dem selv, ser vi for oss et godt samarbeid på Stortinget for å ta vare på vårt felles livsgrunnlag. En viktig sak som det er mulig å samarbeide om, er å få ned kollektivprisene. Senest i Oslopakke 3-forhandlingene ble Miljøpartiet De Grønne bokstavelig talt kastet ut for å bytte ut forslaget som lå på bordet, som kunne sikret billigere kollektivtransport i Oslo og Akershus, med dagens løsning, der pengene bl.a. går til å bygge ut en ny motorvei under den eksisterende veien på E18. I dag fremmer vi igjen et forslag om å gjøre kollektivtransporten billigere ved å redusere billettprisen for tog og annen kollektivtransport med 20 pst. Er dette et forslag Venstre kan være med og stå sammen med oss om?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-20:
Jeg vil også gjerne gratulere representanten med vervet og ser fram til godt samarbeid på Stortinget framover. Jeg vil takke for en inspirerende tale som tok fram det internasjonale perspektivet og internasjonal solidaritet spesielt, særlig perspektivet med at klimabistand bør komme i tillegg til vanlig bistand, og ikke byttes ut. Vi i Miljøpartiet De Grønne er også bekymret over en trend vi ser i mange land og mange områder, med en økende grad av vaksinenasjonalisme, hvor man ikke ser det viktige perspektivet med internasjonal solidaritet også her. Vi mener at ingen er trygge før alle er trygge, og at internasjonal solidaritet er vår beste beskyttelse. Med Kristelig Folkepartis perspektiv på internasjonal solidaritet, hvordan vil representanten se for seg at Norge kan bidra mer til at vi får sikret vaksiner til alle mennesker i hele verden, og at vi ikke bare forsøker å forfordele den norske befolkningen først?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-20:
På vegne av stortingsrepresentantene Erna Solberg, Margret Hagerup, Kari-Anne Jønnes, Turid Kristensen, Mathilde Tybring-Gjedde og meg selv vil jeg fremme forslag om en helhetlig ungdomsskolereform.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-20:
Jeg vil først gratulere statsråd Tonje Brenna med et svært spennende og viktig ansvarsområde, og jeg ser frem til godt samarbeid. Det viktigste resultatet vår regjering oppnådde på skoleområdet, er at langt flere fullfører videregående skole – åtte av ti – og mange av dem med det svakeste utgangspunktet løftet seg mest. Det er helt avgjørende for å bevare et samfunn med små forskjeller. Det overrasker meg at Hurdalsplattformen ikke har satt noe tydelig mål for hvor mange som skal fullføre fremover. Det bekymrer meg at der Hurdalsplattformen er tydelig, er på hva som skal reverseres – fjerne firerkravet for å komme inn på lærerutdanningen, fjerne kompetansekravene for dem som er utdannet før 2014, og også svekke fraværsgrensen. Mener statsråden at disse reverseringene vil bidra til at flere elever fullfører?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-20:
Jeg er enig i at både barnehage og skolefritidsordning er viktig, men det er helt avgjørende at elevene lærer å lese, skrive og regne skikkelig. Før hadde Arbeiderpartiet en lese-, skrive- og regnegaranti. Den er nå fjernet. Noe av det aller viktigste er å sørge for at de lærerne som underviser i norsk, engelsk og matte, har faglig fordypning. Vi ga nesten 50 000 lærere tilbud om videreutdanning. Det har gitt resultater. Lærerne sier selv at de er blitt bedre lærere. Jeg ser nå at de områdene hvor den nye regjeringen er mest tydelig, er der man skal fjerne disse kravene og senke kravene. Det bekymrer meg fordi det er så viktig at man har lærere som har faglig fordypning, og at vi sørger for at elevene som går ut av grunnskolen, kan lese, skrive og regne. Har man et faglig svakt utgangspunkt i overgangen til videregående skole, er det svært mange som dropper ut. Hvorfor mener regjeringen at senkede krav er svaret på de utfordringene som skolen står overfor?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-20:
Jeg er ikke i tvil om at statsråd Brenna mener det er viktig, men det er ikke tydeliggjort i plattformen. Der hvor regjeringen er tydelig, er ved å fjerne firerkravet for å komme inn på lærerutdanningen. Det ble innført for å bidra til at flere studenter skulle gjennomføre, og de undersøkelsene som er gjort, viser at det har gått den veien. Men tilbake til kompetansekravene: Det står i plattformen at regjeringen skal fjerne det kravet for dem som er utdannet før 2014. Det betyr at det fremover fortsatt vil være mange lærere som mangler faglig fordypning i disse grunnleggende ferdighetene. Jeg er helt enig i at det er mye annet som også er viktig i skolen, men det å lese, skrive og regne er en grunnleggende forutsetning for også å lykkes i andre fag. Også i praktiske fag er lese-, skrive- og regneferdighetene viktig. Hvorfor velger regjeringen å legge bort kravet om faglig fordypning?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Først vil jeg takke for lykkønskningene og påminningen om at det kan bli noen arbeidsomme dager. Jeg skal klare det og håper fortsatt å ha et godt samarbeid med alle i Stortinget. Dersom man leser Hurdalserklæringen, vil man se at den inneholder et tydelig avtrykk for hvordan vi skal gjøre de endringene som er helt nødvendige. For det første må vi få flere i arbeid. Det er vi helt avhengige av. Vi må få flere i arbeid som i dag er utenfor, og det er for mange som står utenfor. Så er vi nødt til å ha en mer rettferdig fordeling av godene, sånn at vi ikke trenger å kutte i alle velferdsgodene, som Høyre har vært gode til de siste årene de har sittet i regjering. Ikke minst er vi nødt til å føre en klimapolitikk som sikrer at vi både får til omstilling og skaper nye arbeidsplasser. Det er helt nødvendig for at den omstillingen vi skal inn i når det gjelder klima, blir rettferdig, og at ingen faller utenfor.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Nei, den tillitsreformen som vi presenterer, er ikke en mistillit til noen av de pasientgruppene. Når vi skal utvikle det tilbudet vi gir til forskjellige pasientgrupper, til forskjellige brukere, er vi nødt til å gjøre det i samarbeid med de organisasjonene som representerer dem. Men vi har sett at vi har fått et samfunn der man måler veldig mye, det er mye rapportering. Vi hører om fagfolk som bruker tiden på å skrive rapporter. Det måles og telles. Et godt velferdssamfunn må bygge på andre kriterier. Vi må stole på de fagfolkene som er der, som har skoene på og vet hvordan ting kan gjøres på en bedre måte. Jeg er helt sikker på at med et forsterket samarbeid med fagbevegelsen skal vi få til mange nye gode løsninger som vil tjene de brukergruppene som representanten Helleland nevner. Det vil være bra for folk, det vil være bra for samfunnet, og ikke minst vil det sikre en økonomi som er riktig og rettferdig, der vi fordeler de godene vi har, på en bedre måte enn at vi satser på mer privatisering.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Takk for spørsmålet, og takk for lykkønskningene. Jeg har forståelse for at veldig mange i samfunnet nå er bekymret for økte strømpriser. De betaler de samme bompengeavgiftene som de har betalt lenge – som Fremskrittspartiet var gode til å la dem få. Vi kommer til å legge fram et avgiftsopplegg når det gjelder bensin- og dieselpriser, der vi øker CO 2 -avgiften opp mot 2 000 kr, men vi skal finne gode løsninger som gjør at de som er avhengige av å bruke bil, skal slippe en stor økning. Vi vil komme tilbake med detaljene i statsbudsjettet, og jeg er helt sikker på at vi kommer til å finne gode løsninger som gjør at folk flest, når de ser hva vi legger fram i tilleggsproposisjonen som kommer om noen få uker, kommer til å bli fornøyd.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Som jeg sa i mitt innlegg, skal vi komme tilbake til detaljene i tilleggsproposisjonen som kommer om bare noen uker. Jeg er helt trygg på at man både i Finansdepartementet og i andre departementer jobber under høytrykk for å finne gode løsninger som gjør at vi finner en rettferdig måte å sikre at vi får et bedre klima, noe vi er helt avhengig av. Samtidig får de som er avhengige av å bruke bil i sitt daglige virke, en tilpasning som gjør at de skal komme rimelig godt ut. Det er jeg trygg på at finansministeren og andre kommer tilbake til når vi får den tilleggsproposisjonen til Stortinget.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Takk for spørsmålet. Kampen mot Forskjells-Norge er en av de aller viktigste kampene vi kan ta for å bevare den samfunnsmodellen vi har, og i plattformen vi har lagt fram, har vi sagt at vi skal ha en mer rettferdig skatte- og avgiftspolitikk. Vi skal øke formuesskatten, vi skal øke skatten på inntekter over 750 000 kr, og vi skal redusere skatten for folk med lave og gjennomsnittlige inntekter. Vi skal sørge for at lønnsforskjellene i offentlig sektor blir mindre. Vi skal ha en kamp mot skatteparadiser – det er også viktig i denne sammenhengen. Ikke minst skal vi redusere kostnadene for å ha unger i barnehage og SFO, og vi skal gjøre det billigere for folk å pendle. Så det er en rekke tiltak i den plattformen som vil bidra til at vi får redusert forskjellene. Og vi må jobbe med det, for det er gift for et samfunn hvis forskjellene fortsetter å øke.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Vi må se alt i sammenheng. En viktig del av vår plattform er at vi skal få flere i arbeid. Det vil gjøre at vi får flere midler vi kan fordele. Det vil gjøre det mulig for oss å innfri de formuleringene som står i plattformen. Vi har lagt fram en plattform som er innenfor en trygg økonomisk politikk. Arbeiderpartiet kommer aldri til å komme med budsjett som ikke henger sammen. Det viktige er at vi fordeler skatten på en annen måte og får flere skatteinntekter gjennom å øke formuesskatten for dem som har store formuer. Vi må sørge for at flere kommer i arbeid, og vi må også jobbe for å gjøre ting på nye måter, slik at vi kan frigjøre midler til å møte de velferdsutfordringene vi har, og de tiltakene i plattformen vi ønsker å gjennomføre.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Takk for spørsmålet og takk for lykkønskningen. Vi kan bare slå fast at EØS-avtalen ligger fast for Norge med en regjering fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Men det er viktig at vi høster erfaringer fra det arbeidet som har skjedd siden forrige store utredning – den kom vel i 2012 eller 2013. Det er snart ti år siden, så det er viktig at vi får en gjennomgang der vi ser på hvilke områder dette har vært bra, og om det er ting vi skal forsterke eller jobbe mer med, men det er også viktig at vi ser på hvilke erfaringer de landene som er utenfor EU, har hatt. Jeg tror det er fornuftig at vi har et kunnskapsgrunnlag som vi kan bygge videre på, men det betyr ikke at vi skal sette EØS-avtalen i spill.
Trond Helleland (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg gratulere representanten Aasrud med jobben som parlamentarisk leder for det største regjeringspartiet. Av egen erfaring kan jeg si at det aldri vil bli en kjedelig dag på jobb. Det blir aldri en dag akkurat sånn som man hadde tenkt seg. Men spennende og arbeidsomt er jeg sikker på at det vil bli. Regjeringen unnfanget erklæringen sin i Hurdal. Nå er barnet brakt til Stortinget. Så langt har vi hørt mest om hvordan Arbeiderpartiet og Senterpartiet har forent valgkampretorikken sin – tillit, nær vanlige folk i absolutt hele landet, i Norge som vi er så glad i. Men substansen, løsninger og tiltak for hva regjeringen skal løse, hvordan man skal løse utfordringene landet står overfor, lar vente på seg. Hurdalsplattformen byr på få overraskelser. Den har en reverserings- og bremsestrategi i arbeidet med omstilling, klima og modernisering. Så spørsmålet til representanten Aasrud er: Hva er egentlig de store utfordringene Norge står overfor, og hvordan har regjeringen tenkt å løse dem?
Trond Helleland (Høyre), 2021-10-20:
Jeg merket meg at de tre første minuttene av representantens innlegg handlet om Høyre. Det er kanskje et uttrykk for at det ikke er så mange visjoner å presentere fra denne Hurdalsplattformen. Det var bedre å snakke om ting man er vant til å snakke om, nemlig Høyres såkalt usosiale profil. Det er varslet en ny kurs, men den var ikke ny nok for SV. Jeg må si det er overraskende lite nytt i plattformen. Det er først i budsjettforhandlingene med SV vi vil få se hva som er den nye kursen. Det konkrete innholdet i det politiske prosjektet til den nye regjeringen skal altså defineres av et parti som valgte ikke å gå inn i regjering. Det snakkes om en tillitsreform, men det er ikke tillit til elevene som ønsker å velge videregående. Det er ikke tillit til pasienter som sliter med rus og psykiske lidelser, som ikke får benytte seg av fritt behandlingsvalg. Er tillitsreformen egentlig en tillitsreform for systemet og det offentlige, og en mistillit til pasienter, elever og folk som ønsker å ta egne valg?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg vil også gratulere representanten Aasrud og håper at hun kan bidra til en oppklaring, for det hersker nå full forvirring om hvilken avgiftspolitikk regjeringen skal føre når det gjelder bensin og diesel. I en tid da rentene er på vei opp, matvareprisene er skyhøye, strømprisen er rekordhøy og vi også har skyhøye bensin- og dieselpriser, er mange i Norge bekymret for økonomien. Statsminister Gahr Støre sa i valgkampen at han syntes det var helt greit med bensin- og dieselpriser på 20 kr per liter. Barth Eide, som nå er klima- og miljøminister, sa i Politisk kvarter at pumpeprisene skal opp. Så hørte jeg også finansminister Slagsvold Vedum i radioen i dag snakke om ulike komponenter – uten at det ga meg noe svar. Så mitt spørsmål er rett og slett om Arbeiderpartiet støtter Barth Eide i at diesel- og bensinavgiftene skal opp, eller om det her og nå kan komme en garanti om at de skal holdes nede og helst også reduseres.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Inneværende år er bompengene redusert med 2 mrd. kr, eller i hvert fall nedbetalingen av bompengegjeld. Vi er spent på å se om den nye regjeringen fortsetter med det, eller om bilistene må betale enda mer. Når det gjelder CO 2 -avgiften, har vi registrert at man ønsker en økning, som vil gi dårligere rammevilkår for norsk industri. Det bekymrer oss fordi det kan bety utflagging av arbeidsplasser som Norge sårt trenger. Men jeg føler ikke at jeg fikk noe svar på spørsmålet. Det jeg spurte om, var om det her og nå kan komme en garanti for at avgiftene på bensin og diesel ikke settes opp. Eller så vil det bety at Barth Eide, som er klima- og miljøminister, egentlig nesten er avsatt før han har begynt, da han har lovet at disse avgiftene skal gå opp. Så jeg etterspør fremdeles en avklaring av hva Arbeiderpartiet her mener er riktig.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Gratulerer med valget og vervet! Det råder, som jeg var inne på tidligere, litt forvirring rundt dette med diesel- og bensinavgifter. Senterpartiet har vært veldig tydelig på og lovet at dette ikke skal øke. I mars stilte representanten Arnstad bensinprisultimatum til Arbeiderpartiet. Hun sa at det var uaktuelt å sitte i en regjering som øker bensinprisen. I Politisk kvarter denne uken kunne vi derimot høre klima- og miljøministeren si at avgiftene på drivstoff skal opp. I dag hørte vi finansminister Slagsvold Vedum på nyhetene snakke om komponenter opp og ned. Jeg tror ikke noen ble noe klokere av det, og jeg har lyst til å legge til at det hørtes ut som om de hadde funnet seg godt til rette i Finansdepartementet. Men i den tiden som vi er inne i nå, der veldig mange utgifter øker og folk er bekymret for økonomien: Kan Senterpartiet og representanten Arnstad garantere at avgiftene ikke øker, slik at avgiftene på bensin og diesel går opp?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Når det gjelder CO 2 -avgiften, har vi jo registrert at Senterpartiet har gått på et totalt tap og blitt med på Arbeiderpartiets premisser. Men jeg hører fremdeles ikke at man gir noen garanti, og jeg tror det er veldig mange bilister der ute som nå er bekymret for de allerede høye prisene, og om man kan forvente at det kommer ytterligere økning. Så har vi også sett at Senterpartiet har vært veldig framme nå når det gjelder strømpriser. Det setter jeg veldig stor pris på, det er bra, for det er mange nå som bekymrer seg for betaling av disse regningene. Jeg registrerer at det i dag kommer signaler som tyder på at man ønsker å gjøre noe med bostøtten. Det er jo bra, men det er ikke så veldig mange av disse vanlige folkene som mottar bostøtte, og derfor vil det uansett være en stor regning å betale for svært mange familier i Norge dersom man ikke gjør noe med avgiftene, og ikke minst med momsen, som utgjør 25 pst. Så nok en gang: Kommer det en garanti for bensin og diesel, og hva vil man gjøre med avgiftene på strøm?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Definitivt ikke – Fremskrittspartiet vil utvikle, ikke avvikle olje- og gassnæringen. Vi står klare til å støtte den nye regjeringen i å få til det. Men vi har jo sett at den nye regjeringen skal lene seg på SV, og vi er bekymret for hva som kommer ut av det samarbeidet, også for olje- og gassektoren. Fremskrittspartiet har troen på det private næringslivet –at de er de aller beste på å utvikle nye løsninger og utvikle nye teknologier, at gründere i Norge skal kunne lykkes, og at vi ikke kan leve av subsidier, som denne regjeringen skal kjøre i vei med i enda større skala bare det er snakk om klima. Nå skal man også opprette et statlig hydrogenselskap, samtidig som veldig mange private miljøer prøver å utvikle denne næringen, altså i konkurranse med private aktører. Arbeiderpartiet har prøvd dette før da de åpnet en dørfabrikk i Årdal. Det gikk ikke særlig bra. Derfor mener Fremskrittspartiet at det viktigste er at staten legger rammevilkår til rette, og så må det private næringslivet være de som skaper disse teknologiene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Selvfølgelig vil gjerne mange i privat næringsliv, NHO og andre ha et sugerør inn i statskassen. Vi skjønner jo det. Vi er ikke uenig i at staten skal bidra – absolutt – men vi må se på nivået på det. Arbeiderpartiet skal nå svi av enda flere milliarder på dette prosjektet med CO 2 -fangst og -lagring. Allerede er staten inne med 16 mrd. kr, og nå skal man gå inn med enda mer. Mange husker kanskje det første CO 2 -fangstprosjektet som Arbeiderpartiet satte i gang, på Mongstad. Det krasjlandet og kastet vekk milliarder av kroner av skattebetalernes penger, som er forduftet. Derfor er vår tilnærming at vi skal ha gode rammevilkår for næringslivet. Ja, vi skal også stille opp med penger og bistand til en viss grad, men vi ønsker å overlate verdiskapingen til privat næringsliv og ikke opprette konkurrenter i offentlig regi, som man f.eks. foreslår her når det gjelder hydrogensatsing. Det er feil vei å gå.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Fremskrittspartiet støtter ikke at vi skal hente ut enda mer penger fra det private næringslivet i form av økte skatter og avgifter. Nå har Senterpartiet fullstendig tapt kampen mot CO 2 -avgiften. Dere skal tredoble den framover. Vi får skyhøye, ekstraordinære avgifter i Norge sammenlignet med våre konkurrenter i resten av Europa. Det er vi imot. Vi er også imot den sløsingen vi ser, ved at man skal bruke massevis av statens penger på å drive med næringspolitikk – rett og slett fordi vi mener at det private næringslivet er bedre i stand til å kunne gjøre det enn statlig opprettede selskaper som skal være konkurrenter til dem som prøver å skape verdier. Når jeg snakker med folk på Sunnmøre som driver disse bedriftene, er de opptatt av at mer av verdiene skal være igjen i distriktene istedenfor å bli sendt ned til Oslo. Det er det man gjør når man øker skattene og avgiftene – man tar inn mer penger til Oslo, tapper bedrifter i distriktene for penger og reduserer dermed muligheten for å utvikle seg.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Fremskrittspartiet er kritisk til den pengebruken som vi ser f.eks. innenfor klimaområdet, fordi vi mener at man opptrer som om Norge skal redde hele verden, og bare ordet «klima» kommer opp, skal man øse ut penger. Det aller viktigste for teknologiutvikling er å gi gode rammevilkår til bedriftene våre. Derfor mener vi at det viktigste vi kan gjøre, er å ha et konkurransedyktig skatte- og avgiftsnivå. Dessverre er signalene fra den nye regjeringen at man ønsker å øke det nivået for norske bedrifter. Det mener vi er feil vei å gå. Det kan komme til å ramme mange bedrifter i distriktene, der det å ha en jobb å gå til er hele utgangspunktet for å kunne bo der. Fremskrittspartiet har ikke så stor tro på staten som den nye regjeringen har. Vi har mer tro på enkeltindivider, bedrifter, det private næringslivet og skaperkraften som finnes utenfor staten. Det er det som er viktig å stimulere framover.