Trine Skei Grande (Venstre), 2013-12-09:
For Venstre er det viktig at man har en verdibasert utenrikspolitikk, der Norge står på menneskerettenes side og er en konsekvent forsvarer av dem. Derfor syns jeg det er fint når man har en utenriksminister som går ut til demonstrantene i Ukraina – også de som har blitt banket opp av sitt eget sikkerhetspoliti. Jeg liker det mye bedre enn å ha utenriksministre som hyller diktatorer, sjøl om norske oljeselskaper har viktige roller i de landene. Det er også viktig å være en klar forkjemper for demokrati og fattigdomsbekjempelse. Det skjer veldig mye bra i verden på det området. Det er stadig flere som kan legge seg mette. Det er stadig flere som kan avgi sin stemme ved et åpent valg. Det er mye som går i riktig retning, men det er også ting som går i feil retning. Vi har sjøl naboer i øst som går i riktig feil retning, når det gjelder demokrati, menneskerettigheter og hvordan man skal bevare en åpen debatt. Venstre har lagt fram sitt primære budsjett i Stortinget, og vi har også merknader knyttet til våre primære prioriteringer. Vi ønsker mer transparens i utviklingsarbeidet. Vi mener det er viktig å kjempe mot den ulovlige kapitalflukten og korrupsjonen som skjer i mange land, og som vi i dag fikk vite at også norske bedrifter har en lav bevissthet om. Det er viktig med åpenhet og transparens, og det er viktig at man også får muligheten til å se på hvordan man utvikler de gode, fungerende markedsøkonomiene, med rammer som vi som liberalere tror på. Vi viser også til egne merknader her. Regjeringa sier i sin erklæring at den ønsker en mer resultatorientert bistandspolitikk. Ja, det er viktig at bistanden vår er relevant, rimelig og effektiv, men det er også viktig at vi som en rik nasjon, forvalter vår rikdom på en måte som ikke er egoistisk, men som handler om å bidra til å skape vekst i hele verden. Derfor er vi i Venstre veldig positive til at man nå har startet en debatt om hvordan man f.eks. kan bruke Statens pensjonsfond utland til å investere klokt i de voksende økonomiene, slik at vi kan bidra til både vekst og fattigdomsbekjempelse, men også til sunne økonomiske systemer uten korrupsjon og ulovlig kapitalflukt. Men det gjenstår fortsatt å se hvordan vi skal finne de gode modellene for hvordan det skal realiseres. Jeg er veldig glad for at regjeringa har satt et større fokus på utdanning i bistanden. Man har liketil sagt at man skal ta et lederskap innenfor det området. Til det viser jeg til en interpellasjon som jeg har fremmet til utenriksministeren, om hvordan det lederskapet skal kunne tas og utøves. Jeg syns det er viktig å ta en debatt rundt den store satsinga vi har hatt f.eks. på vaksinasjonsprogrammene, som fører til utvikling av et helsesystem som blir veldig sentralstyrt, og som ikke bygger opp de basic helsesystemene man trenger i alle land, som skal bygge frihet og gode løsninger for borgerne. Da trenger du ikke bare legen som kommer og gir barna et vaksinasjonsstikk, men da trenger du også den gode jordmora og det gode primærhelsesystemet som er med på å danne det. Nelson Mandela har vært nevnt i debatten vår, og han sa en gang: «Education is the most powerful weapon which you can use to change the world.» Jeg tror den store satsinga på utdanning og det store fokuset på spesielt jenter og utdanning må være viktig for norsk bistandspolitikk framover. Det er med på å bygge mennesker som kan være med og bringe landene sine ut av fattigdom, men det er også med på å bygge likestilling, demokrati og det vi ikke har et godt ord for på norsk, nemlig «empowerment», som er å gi folk makt til å ta kontrollen over sin egen hverdag. 1 pst.-målet har vært viktig for både Kristelig Folkeparti og Venstre, men det er klart at det er like viktig at vi har trykk på de viktige områdene innenfor bistanden som gjør at vi får de endringene som vi mener er viktige for å fremme menneskerettigheter, demokrati og fattigdomsbekjempelse. Jeg har lyst til å ta et Nelson Mandela-sitat til. Han sa nemlig en gang at «Money wońt create success, the freedom to make it will.» Penger gjør oss ikke til suksessfulle mennesker, men friheten til å tjene penger er med på å legge grunnlaget for et sunt og godt land å bo i. Derfor var WTO-enigheten som kom på Bali i helga, viktig, også for bekjempelsen av fattigdom. Derfor er det å ha en godt fungerende verdenshandel, med lavest mulige barrierer – både i form av byråkrati og toll mellom land – en viktig suksessrate for det som Nelson Mandela snakket om: Friheten til å kunne tjene penger. Derfor er det viktig at vi bidrar videre framover for å få en best mulig flyt i verdenshandelen og gode løsninger for den enkelte borger, som ønsker å produsere i det verdensmarkedet som vi alle befinner oss i. Jeg har ellers tre bemerkninger. Jeg skulle gjerne ha snakket mye om forsvar, men jeg lar det være med noen klare merknader fra Venstres side utover det vi har skrevet i innstillinga. Det er mye som er gjort innenfor Forsvaret for å få bedre organisering og bedre bruk av ressursene der. Jeg syns at vi ser et mye sunnere forsvar enn det vi så for kanskje ti år siden. Men fra Venstres side ser vi at det i Forsvaret også er investeringer som ikke er i balanse, sånn som det er i dag, og det er en stor utfordring å få til øvelser godt nok, ofte nok og store nok til at vi skal kunne bruke de erfaringene. Vi er nok også det partiet som her i salen har vært mest kritisk til informasjonsflyten knyttet til jagerflykjøpene, og vi kommer til å følge det veldig tett i årene som kommer. Når det gjelder Svalbard-budsjettet, som også er til behandling og diskusjon nå, vil jeg bare henlede oppmerksomheten til vår merknad knyttet til behovet for et nytt kullkraftverk på Svalbard. Her har vi en unik mulighet til å bygge et kullkraftverk med CO2-rensing, og som også kan være et miljøfyrtårn. Det finnes ikke mange energikilder på Svalbard, og det å kunne gjøre det på en klimanøytral måte og skape energi til et så viktig lokalsamfunn, tror jeg at Norge hadde stått seg på internasjonalt hvis vi hadde klart å gjennomføre. Det står helt klart på Venstres ønskeliste. Jeg må si at vi, helt siden forrige regjering, men også nå, er veldig kritiske til den måten man gjennom ODA fører flyktningepenger inn som en del av 1 pst.-målet. Vi mener at det ikke hører hjemme der. Vi mener at dette også var en måte de rød-grønne brukte til å skru opp tallene på bistand på, sånn at man nådde 1 pst.-målet, mens dette egentlig er penger som brukes i Norge, og som ikke har noe som helst med bistand å gjøre. Jeg skjønner at 1 pst-målet er viktig for alle oss som har stått for det, men det kan ikke bety at vi skal putte alt inn i det tallet. Dette har alle her i salen en litt broket fortid på, så jeg mener at dette kunne vært en sjanse til å rydde opp i det, og en sjanse til å være litt prinsipielle på akkurat det. Det ble begynt med at det å forhandle mellom partier som har ulike prioriteringer, regnes som politisk teater. Noen definerte valgkampen som nesten litt komikveld. En gammel mann sa en gang til meg at det ikke spiller noen rolle om man kaller det «gryta» eller «gryten», men at spørsmålet er hva som er oppi gryta. Jeg tror kanskje at vi heller skal se på innholdet enn på de politiske ordene man setter på hverandre, når resultatet er så likt.