Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2020-05-07:
Vi behandler i dag en stortingsmelding om et kvotesystem for økt verdiskaping og en framtidsrettet fiskerinæring. Det norske kvotesystemet har vokst fram over flere tiår gjennom stadige tilpasninger og initiativer for å møte endringer i ressursgrunnlag, næring og samfunn. Dagens kvotesystem har derfor blitt både komplekst og omdiskutert, og det er behov for å forenkle systemet og gjøre det mer effektivt, fleksibelt, tidsmessig og framtidsrettet. Fiskeri- og sjømatnæringen er en av de viktigste næringene i Norge, etter olje og gass. Havressursloven slår fast at de viltlevende marine ressursene ligger til fellesskapet i Norge, og formålet med loven er å sikre en bærekraftig og samfunnsøkonomisk lønnsom forvaltning av de viltlevende marine ressursene og det tilhørende genetiske materialet og medvirke til å sikre sysselsetting og bosetting i kystsamfunnene. Fiskeri og andre ressurser som det er mulig å høste av havet, er nasjonale ressurser og skal forvaltes deretter. Det skal gjøres ut fra et kunnskapsbasert reguleringsregime som sikrer et optimalt uttak av de enkelte bestandene. Det har vært forskjellige utfordringer i kystsamfunnene langs kysten i hele landet. Som Riksrevisjonen påpeker i sin rapport, blir fiskerinæringen også påvirket av eksterne forhold. Den generelle effektivitetsutviklingen i samfunnet har innvirket på antall fiskere og fartøy. Samtidig har strukturelle samfunnsendringer som f.eks. fraflytting påvirket sysselsetting og bosetting i kystsamfunnene. Årsaken til utfordringene er nok litt sammensatt, men er også i stor grad påvirket av hvilken fiskeripolitikk som føres. Norsk fiskerinæring har hatt en formidabel utvikling de siste 30 årene. Den har gått fra å være en sterkt subsidiert næring til å være en gjennomregulert og tilnærmet subsidiefri næring som hevder seg godt i den globale konkurransen. Det er nødvendig med reguleringer av fiskeriene, og det er behov for en revidering av dagens reguleringsmodeller. Det vil gi forutsigbarhet og stabilitet, danne grunnlaget for bedre planlegging innen næringen og oppmuntre til langsiktige investeringer for industriene, fiskerne og fiskebåteierne. Fremskrittspartiet ser viktigheten av å ha en variert fiskeflåte og anser mangfold, nærhet, fleksibilitet, finansielle ressurser og stabile rammebetingelser som positivt for konkurranse. Riksrevisjonen har gjort en grundig jobb og gransket norsk fiskeripolitikk som er ført i perioden fra 2004 og fram til 2018. I denne perioden og i tiden før ble fiskeriene forandret til et system som er bedre tilpasset ressursgrunnlaget og kan sikre lønnsomhet for fiskeflåten. Endringene i denne perioden har ført til økt lønnsomhet i fiskeflåten, men samtidig er etablerte fiskeripolitiske prinsipper blitt utfordret. Vi mener det nå er hensiktsmessig å foreta en helhetlig gjennomgang av fiskeripolitikken framfor stykkevis og delt, slik det er gjort tidligere, slik at man unngår utilsiktede konsekvenser. Det er i dag god lønnsomhet i alle fartøygrupper, og det er også god lønnsomhet sammenlignet med andre bransjer. En lønnsom fiskeflåte er en forutsetning for samfunnsøkonomisk lønnsomhet og for at næringen kan bidra til sysselsetting og bosetting i kystsamfunnene. Utfordringene vi står overfor, er derimot hvordan vi kan skape flere helårige arbeidsplasser og lønnsomhet for industrien, og da vil en variert flåtestruktur være en av de viktigste brikkene for å sikre råstofftilgang til landindustrien. Kvotemeldingen legger opp til en fortsatt variert flåtestruktur og vil i større grad forhindre at kvoter flyttes mellom fartøygruppene i framtiden. Fremskrittspartiet la, samtidig med kvotemeldingen, fram en strategi for helårige arbeidsplasser i fiskeindustrien for å flytte mer av bearbeidingen og verdiskapningen hjem – dette for å bidra til å styrke rammebetingelsene, bidra til mer produksjon og verdiskapning og skape flere helårige arbeidsplasser i industrien. For å sikre forutsigbar råstofftilgang til landindustrien er det svært viktig med tiltak som utjevner sesongsvingninger, og her er en velfungerende ferskfiskordning én løsning, levendefangst og -lagring én løsning og muligheter for økt bruk av frossent råstoff en annen løsning. Levendefangst og levendelagring er noe som bidrar til å utjevne sesongsvingninger, og det gir også bedre kontroll på hele verdikjeden, noe som fører til økt kvalitet og verdiskapning. Fremskrittspartiet endret derfor også regelverket mens vi satt i regjering, slik at vi fikk utvidet muligheten til levendelagring fra 12 til 20 uker. Enkelte har tatt til orde for å utsette behandlingen av kvotemeldingen til etter behandlingen av Riksrevisjonens rapport. Riksrevisjonen retter kritikk mot forhold som er gjennomført tidligere i norsk fiskeripolitikk, under skiftende regjeringer og på tvers av partigrensene. Enkelte av disse forholdene er det dessverre ikke mulig å tilbakeføre. Kvotemeldingen svarer derimot på en del av forholdene Riksrevisjonen påpeker. Samtidig vil hele Riksrevisjonens rapport behandles grundig på Stortinget til høsten, slik at vi får en grundig gjennomgang av norsk fiskeripolitikk i år.