trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Petersen (Høyre), 2007-12-04:
Hver gang statsråden snakker om Soria Moria, får man inntrykk av at det er år null. Det virker litt pussig når man ser det i forhold til realitetene. Men det var for så vidt ikke derfor jeg tok ordet. Det jeg hadde lyst til å snakke om, var prosessen knyttet til langtidsprogrammet. Det er ikke til å unngå at det blir en del harde tak. FS 07 varsler jo dem. Hvis det skal bli ro og samstemmighet om resultatet, tror jeg det er viktig at alle føler at de har nådd frem, og at de får den nødvendige innsikt i prosessen og i premissene bak konklusjonene. Alle føler det ikke slik på det nåværende stadium. Derfor er det spørsmål om departementet nå vil sørge for at det blir en åpen, transparent prosess hvor man er villig til å drøfte tall og premisser med alle dem som er spesielt berørt, og om man vil etablere en slik praksis. Alternativet er at Stortinget blir involvert i denne typen prosesser. Det er vi ikke spesielt godt satt opp for, så det hadde vært sterkt ønskelig om disse tingene var sortert ut før saken kommer til Stortinget.
Jan Petersen (Høyre), 2007-12-04:
Bare to poenger – det ene er til Bjørn Jacobsen. Jeg tror nok hans oppfatning av hva andre i salen har oppfattet, vel ikke helt stemmer med virkeligheten, men jeg tror kanskje han heller får finne ut det på egen hånd, istedenfor at jeg skal bruke Stortingets tid på å forklare det én gang til. Det var det ene. Det andre, som for så vidt er viktigere, er at jeg observerer en ganske interessant forskjell i måten Arbeiderpartiets hovedtaler, Signe Øye, uttaler seg på, og måten statsråden uttaler seg på. Det dreier seg om behovet for og ønsket om et bredt forlik, som Signe Øye fortjenestefullt mange ganger har snakket om. Jeg konstaterer at statsråden for sin del praktisk talt er taus på det området, og nå er det ikke mange måneder igjen før saken kommer til Stortinget. Det er en interessant observasjon.
Jan Petersen (Høyre), 2007-12-04:
Dette svaret fra statsråden foruroliget meg virkelig. Hvis det er slik at hun tror at hun med det hun har sagt, har adressert de problemstillinger som er knyttet til et forlik, tar hun sørgelig feil. Det virker som om hun rett og slett ikke har tenkt igjennom hvor vanskelig det vil være å oppnå det, og hvor store problemstillinger vi skal gå inn på. Jeg minner om at både Signe Øye og jeg har snakket om at disse budsjettene må økes. Og det blir jo ikke noen enkel sak, i hvert fall ikke etter at Finansdepartementet har fått sin hånd på det. Jeg ser for meg at den prosess som da skal foregå åpent i Stortinget, hvor vi eventuelt skal bli invitert til å sprenge løs et kompromiss i Regjeringen, ikke blir enkel. Derfor tror jeg statsråden kanskje burde tenke igjennom hvordan og på hvilket tidspunkt vi mest hensiktsmessig kan komme inn, slik at vi kan få en reell prosess, hvor alle har innflytelse på sluttresultatet.
Jan Petersen (Høyre), 2007-12-04:
Bare tre poenger. For det første har jeg lyst til å gi ros fordi omfanget av disse omgrupperingene er mindre enn de har vært en tid, og det tyder på at det er bedre kontroll på økonomien. Det synes jeg det er hyggelig å kunne notere. Som komiteen også sier, er denne omgrupperingsproposisjonen et nødvendig instrument på slutten av året, men samtidig må det understrekes at de bevilgningene Stortinget gir, også gir uttrykk for Stortingets vilje. Det er ikke en hvilken som helst saldering av eventuelle merforbruk Stortinget vil akseptere, og jeg vil tro at Stortinget i stigende grad vil være opptatt av sine intensjoner i tiden som kommer, slik at det vil bli stadig mer problematisk å foreta endringer som ikke er godt begrunnet. I den sammenheng er det vel også grunn til å nevne at våre forsvarsbudsjetter er veldig grovmaskede, så grovmaskede at de gir både Forsvaret og Forsvarsdepartementet betydelig handlefrihet. Spørsmålet er om ikke denne grovmasketheten er drevet for langt, og om Stortinget – ut fra ønsket om å få kontroll over hvordan pengene brukes – kanskje burde overveie å få mer finmaskede budsjetter. Dette får vi komme tilbake til. Min andre kommentar dreier seg om fredsbevarende operasjoner. Jeg la merke til at statsråden i forrige sak hadde en noe annen formulering enn komiteen med hensyn til når bevilgningsforslagene skal fremmes. Jeg tror ikke det behøver å være noen stor uenighet om dette. Det er når det er påregnelig at operasjonen kommer, at bevilgningen skal komme. Men det må understrekes at bevilgningene skal komme før de pådras, og altså ikke som i UNIFIL-saken i fjor, hvor Stortinget meget vel kunne latt være å foreta bevilgningen. Det ville gitt Riksrevisjonen et og annet å stelle med. Det betyr at det ikke er nok å vente helt til en eventuell deployering skjer, hvis utgiftene påløper fortløpende i løpet av året og ikke kan dekkes over andre poster. Så til slutt: Det er litt opp og ned hva som står i dokumentene fra Forsvarsdepartementet. I investeringsproposisjonen i våres fikk vi inn to viktige saker som ikke hadde noe med investeringsproposisjonen å gjøre. Dem behandlet vi separat i forrige uke. Denne gang har omgrupperingsproposisjonen en investeringssak i seg som, så langt jeg kan forstå, ikke har noe med selve omgrupperingen å gjøre, men som man har fremmet fordi man allikevel skulle sende en proposisjon til Stortinget. Det gjør det litt vanskeligere å behandle sakene. Ikke minst ville nok dette ene elementet vært noe som i hvert fall deler av komiteen ville hatt ønske om å bruke noe mer tid på enn det som er til disposisjon i forbindelse med en omgrupperingsproposisjon. Derfor vil jeg oppfordre statsråden til å være noe mer konsekvent med hensyn til hvor de forskjellige saker puttes inn, slik at det er en rimelig sammenheng mellom hva saken selges inn som, og hva den virkelig inneholder. Der bør det være bedre overensstemmelse. Det gjør saksbehandlingen lettere for Stortinget.
Jan Petersen (Høyre), 2007-12-04:
Bare for ordens skyld: Det er jo litt ulik praksis for hva man gjør når det et parti har varslet i finansinnstillingen, avviker fra det man stemmer over når det kommer til fagbudsjettene. Høyre, og også Kristelig Folkeparti og Venstre, har kommet til at det i dag ikke vil være naturlig å stemme imot innstillingen fra komiteen. Fremskrittspartiet vil, så vidt jeg vet, vurdere det annerledes. Det vil sikkert presidenten opplyse om. Dette betyr ikke at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre med hver sine standpunkter mener noe annet enn det som stod i finansinnstillingen, men det var altså ikke naturlig å dra det til å stemme imot selve innstillingen i dag.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
I budsjettinnstillingen viser Høyre til sitt alternative budsjett, der man sier at man øker forsvarsbudsjettet med 550 mill. kr, og at man stopper det nedtrekket som Petersen viste til i innlegget sitt. Men går man inn i innstillingen, ser man at Høyre reelt øker bare med 450 mill. kr. Går man nærmere inn i de 100 millionene, finner man at Høyre legger inn disse ved å forskuttere salg av forsvarseiendommer. Men som representanten Petersen er kjent med, er det store inntektspotensialet for salg av forsvarseiendommer allerede tatt ut. Jeg kan heller ikke se at komitelederen i innstillingen har argumentert for at det kan tas ut et større potensial på dette området. Mitt spørsmål blir da: Hvorfor er det slik at man i Høyres alternative budsjett mener at det er uproblematisk å innhente 100 mill. kr ved salg av eiendommer til neste år?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Når det gjelder MTB-ene, vet vi at det både i Forsvarspolitisk utvalg og i FS 07 sies at MTB-ene skal termineres. Når det gjelder behandlingen i Arbeiderpartiet, har vi ikke tatt stilling til dette overhodet. Vi vil behandle denne saken grundig. Vi har her investert 5 milliarder kr, og det er ikke enkelt å si at disse båtene skal termineres etter at de er blitt bygd. Men dette er ting som vi vil komme tilbake til når langtidsplanen, som skal behandles til våren, blir lagt fram. Når det gjelder personell til båtene, har jeg forstått det slik at man nå har god kontroll med å få utdannet det personellet som trengs, og at det ikke er noen krise på det området. Når representanten Width sier at vi ikke har prioritert budsjettet, er jeg helt uenig i det. Jeg vil bl.a. vise til nordområdesatsingen, der vi hvert år har styrket bl.a. Kystvakten med vesentlige millioner kroner.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Jeg er helt enig med representanten Jan Petersen i at det er et problem. Men som jeg også sa i innlegget mitt, har dette vært et problem under mange regjeringer. Det er faktisk slik at nå klarer vi å følge opp langtidsplanen med 98 pst. Det har vært et større gap i de foregående perioder, så her er man inne i et område der man er ganske lik, uansett om man er i Høyre, eller om man er i Arbeiderpartiet. Men det betyr ikke at vi skal fortsette den trenden. Jeg tror at etter så mange år der vi har sett at det har skjedd en nedbygging, står vi ved et valg: Enten må vi ta inn over oss at det trengs mer penger for å beholde et forsvar som vi ønsker, eller så får vi ta det andre valget. Jeg mener da at pilene bør peke oppover, som Jan Petersen også sa at de burde.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Det er ingen tvil om at omstillingen i Heimevernet er blant de mest vellykkede omstillingene vi har foretatt i de siste årene. Vi har nå et HV som er bedre enn noensinne. Det er også slik at det i stor utstrekning skjer øvelser. At man nå har lagt seg på et nivå der man fortsatt, også i 2008, skal ha en vekst i HV, støtter vi. Vi mener at dette vil gjøre at omstillingen i HV også kan fortsette til det gode for neste år. Når det gjelder bekymringer, har ikke jeg gitt uttrykk for at vi har bekymringer i forhold til HV. Mine bekymringer gikk mer i forhold til FLO. Men jeg synes jo det er merkelig at Kristelig Folkeparti, som har kuttet i forsvarsbudsjettet, mener at HV skulle hatt mer.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Venstre sitter jo ikke i komiteen, så derfor lytter man ekstra når Venstre har innlegg om Forsvaret. Venstre har både i 2007 og 2008 kuttet i forsvarsbudsjettene med flere hundre millioner kroner. Når andre gode formål skulle prioriteres, nådde ikke Forsvaret opp. Snarere kuttes det, og det hentes penger til andre områder som Venstre prioriterer høyere. Jeg må forstå det slik at Venstre mener at Forsvaret har for høye bevilgninger. Det har man vist gjennom budsjettet både i 2007 og nå også i 2008. Er det slik at Venstre mener at Forsvaret egentlig har nok midler til neste år?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Jeg har merket meg at under debatten i salen i dag er også avstanden mellom Høyre og Fremskrittspartiet meget stor, og det eneste som gjenstår nå, er at de begynner å ta replikker på hverandre – igjen. Når det gjelder representanten Dørum, som var opptatt av samfunnssikkerhet og beredskap, er det veldig positivt at han tar opp det. Jeg er saksordfører på området, og jeg burde også ha sagt noe i innlegget mitt. Men justisministeren har allerede satt i gang et arbeid på dette, så meldingen kommer, og den kommer til å bli bra. Men det er også all grunn til å se på hvordan vi nå får til en god melding ikke minst i forhold til hendelser i det siste. Når det gjelder Kristelig Folkeparti og representanten Sahl, føler jeg meg ikke overbevist om at han mener at Forsvaret trenger mer penger. Det vil alltid være slik – det er ikke bare i 2007 og 2008 at man har behov for å prioritere andre ting. Han sier at innenfor stramme rammer ønsker Kristelig Folkeparti å prioritere andre områder. Ja, det kan også gjenta seg i 2009. Representanten Bredvold svartmaler jo fra a til å. Men det er faktisk ikke slik at Hæren ikke skal øve til neste år. Hæren har jo et bra budsjett. Det burde være all grunn til at Hæren skal kunne øve slik at den er i stand til å ivareta de oppgavene de skal. Vi merker jo at det er en hær som blir bedre år for år. Jeg har merket meg at flere Høyre-representanter allerede i dag har lyst til å starte lokaliseringsdebatten når det gjelder neste langtidsplan. Det er litt tidlig. Vi skal behandle dette veldig grundig. Men det viser og gir håp om at Stortinget igjen blir opptatt av forsvar – og det gleder jeg meg til.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Omgrupperingsproposisjonen er et viktig virkemiddel for å fange opp uforutsett utvikling innenfor et års budsjett. Omfanget av forslag til omgrupperinger i Forsvaret er vesentlig mindre denne gang enn tidligere, noe en samlet komite ser på som positivt. Det er jo ikke så rart, for jo mindre omfang omgrupperingene har, jo nærmere er vi Stortingets opprinnelige bevilgninger, som er bindende og gir uttrykk for Stortingets intensjon. Derfor synes jeg det er noe merkelig at opposisjonen denne gangen peker på «at det ikke er gitt at forslag til omgrupperinger vil kunne aksepteres». Den eneste måten jeg kan skjønne det på, er at man her vil markere seg i forhold til Stortingets funksjon. For når vi går inn i realiteten her, er det faktisk slik at forslag til omgrupperinger er vesentlig mindre denne gang enn tidligere. Da burde man være mer fornøyd, ikke mindre. Men slik er det altså ikke. En samlet komite slutter seg til forslaget om å dekke merkostnader i 2007 ved fredsoperasjonen UNAMID i Sudan på 184 mill. kr. Samtidig merker en samlet komite seg at det i budsjettet for 2008 ikke er foreslått noen bevilgning, fordi denne operasjonen ikke er påregnelig. Så kommer uenigheten. Høyre og Fremskrittspartiet mener at det ikke er tilfredsstillende at bevilgning søkes på tidspunkt hvor kostnadene eventuelt har påløpt, og krever derfor at Regjeringen snarest kommer tilbake til Stortinget med et forslag til bevilgning for 2008 basert på en forutsetning om at styrken blir deployert. Arbeiderpartiet og SV er i motsetning til opposisjonen godt fornøyd med at Regjeringen legger opp til å komme tilbake til Stortinget når de presise rammene og kostnadene for en eventuell norsk deltakelse i Sudan er endelig avklart. Mitt poeng i denne sammenheng er at vi burde være fornøyd med at Regjeringen legger opp til tilleggsbevilgninger til ikke-påregnelige internasjonale operasjoner når de presise rammene og kostnadene er endelig avklart. I motsatt fall kan vi risikere at kostnadene til slike operasjoner vil kunne gå ut over det ordinære vedtatte forsvarsbudsjettet. Jeg håper ikke det er det Høyre og Fremskrittspartiet ønsker. Jeg vil også framheve at komiteens flertall, alle partier unntatt Fremskrittspartiet, slutter seg til forslaget om å bevilge penger til lettvektstorpedoer. Det er merkelig, synes jeg, at det er Fremskrittspartiet, som til vanlig ønsker å bruke store summer på Forsvaret, som foreslår å utsette prosjektet, og som prøver å holde igjen. Det gjør de altså denne gangen også.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Dersom eg skal tolke Høgres representant Petersen i gal retning, i verste meining, så seier han at det skal vere automatikk mellom høge skatteinntekter og løyvingar til Forsvaret. Eg tolkar det som ei positiv innstilling til høgare skattleggjing. Men det han påviser i innlegget sitt, er at det er 3,2 pst. nedgang. Det er då ingen tvil om at det har vore stor føreseielegheit i forsvarsløyvingane heilt sidan 1990, heilt sidan den kalde krigen var over. Eg vel å tolke innlegget hans som at vi skal berre løyve på autopilotar utan å utvikle nordisk samarbeid, utan å ordne opp i økonomisk rot, utan å ordne opp i feilinvesteringar. Det kan verke som at ein berre skal løyve utan å sjå på kva ein skal løyve til. Ein skal ikkje først bestemme seg for kva slags forsvar ein vil ha, og så finansiere dette forsvaret.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Framstegspartiet og Width seier at Forsvaret må vere i stand til lett å kunne tilpasse seg ulike trusselbilete. Eg trur Forsvaret er i god stand til det. Eg er faktisk meir usikker på om Framstegspartiet er i stand til å take inn over seg nye, ulike trusselbilete. Vi veit at Forsvaret gjer det, ikkje minst gjennom Kystvakta sine ulike roller, t.d. Kystvakta si rolle i fredstid og Kystvakta si rolle i forhold til miljø- og ressursomsyn. Vi ser òg at når Framstegspartiet roper på fleire øvingar, har Forsvaret snudd om. I staden for å køyre «Cold Respons», køyrer ein «Barents Rescue», som sjølvsagt er ei militær og sivil øving i forhold til dei nye truslane vi ser i samband med oljeulykker osv. Korleis kan vi forvente at Framstegspartiet vil sjå at Forsvaret òg må tilpasse seg dei nye klimautfordringane som vi ser dagleg i nordområda?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Eg ser representanten Skumsvoll si bekymring, men eg trur ikkje det er slik lenger. Eg trur det høyrde med i det gamle, kalde krigsbiletet. Eg trur det biletet er borte. Eg trur ein må samarbeide, først og fremst om å få ned forsvarsutgiftene, for det er jo ingen tvil om at vi kunne ha gjort mykje, mykje meir på dette området. No har statsråden starta opp, og dei fagmilitære har starta opp. Eg trur vi berre ser starten på eit enormt viktig samarbeid. Så skal ikkje eg gå så langt – sjølv om alle veit at eg er NATO-motstandar – som å lage ein slik nei til NATO-parole ut av dette, men eg trur heller ikkje NATO har noko imot at vi i Norden samarbeider mest mogleg, sjølv om det er med eit såkalla ikkje-medlemsland. Finland er heller ikkje medlem i NATO, men begge to er medlemmer i EU. Vi ser også at vi har ein liten fot innafor ESDP og EDA si europeiske linje. Eg trur Noregs rolle her vil vere – som eit lite land – å ha egg i fleire reir. Det kan verke litt forvirrande undervegs, men eg trur det er vår lagnad som småstat.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Det trur eg ikkje eg vil vere så veldig behjelpeleg med før vi har gjort ein del andre ting. Mi store utfordring her er at teknologien går framover, som vi veit, for Forsvarets del. Vi veit at dei nye flya vi eventuelt kjem til å kjøpe i framtida, med all den teknologien dei har, vil vere i stand til å drive suverenitetshevding og territorialovervaking. Kanskje eitt fly vil ha kapasiteten til ti fly. Vi veit altså at den teknologiske utviklinga også taler til Forsvarets fordel, på den måten at ein ikkje treng så mange fly – og ein treng ikkje å drifte så mange fly. Dette var berre eitt eksempel. Vi ser også at truslane endrar seg totalt. Vi ser ikkje for oss at vi skal kunne trenge eit invasjonsforsvar. Vi skal bort med ein masse slagmarkskapasitetar. I staden skal vi ruste opp rettsavdelinga i Utanriksdepartementet, dei forhandlingsvegane og moglegheitene som diplomatiet gjev. Derfor trur eg ikkje at behovet for store forsvarsløyvingar er der.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Sjølvsagt gjer vi det. Alle veit at denne regjeringa kviler på ei sjølvmordserklæring der det heiter «ikkje ut av NATO og ikkje inn i EU», så Sahl kan jo ta det som måtte passe han. Sahl refererer frå innstillinga, men det står jo meir enn NATO – det står også FN. Men det som er aller mest interessant, er at det faktisk også står AU, African Union, og at vi ser for oss at vi vil hjelpe kontinentet Afrika til sjølv å bli betre når det gjeld dei sikkerheitsutfordringane dei har. Eg vil gå så langt som å seie at eg ikkje skal hengje meg opp i kva slags hjelm soldatane har på seg, sjølv om det ikkje er nokon tvil om at vi sjølvsagt ønskjer at vi skal tilbake til FN-soldatar med blå beretar. Men i den grad vi med våre dyktige soldatar klarer å delta i internasjonale operasjonar, i opplæring av folk, vere med i samband, sanitet, kommunikasjon, ingeniørtroppar – kva det måtte vere – for å bidra til at andre kontinent får moglegheit til betre å take vare på sikkerheita si, vil det vere det viktigaste for SV.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
I utviklingspolitikken er vi alle saman einige om at det utvida tryggingsomgrepet er viktig. Vi snakkar då sjølvsagt om fattigdom, for utan at vi driv fattigdomsbekjemping, kan vi ikkje få noka god trygging. Det er òg ein debatt no om miljøet, at vi tek det inn i utviklingspolitikken. Kan det true fattigdommen? Men så er Dørum veldig god når han klart og tydeleg seier at dette med sårbarheit og sikkerheit for det sivile samfunnet òg er viktig å dra med inn i denne debatten. Vi veit frå internasjonale operasjonar at ein må gå nokre internasjonale grensegangar. Men vi veit at det kan vere gode samarbeidseffektar mellom militær innsats og sivil innsats. Dersom vi i tillegg gjer det på den rette måten, vil vi kunne få ein dobbel effekt. Ved å pøse på med militære åtgjerder utan å vere der med bistand og utviklingsmidlar, kjem vi ingen veg. Men mitt spørsmål til Dørum blir: Er Venstre òg med på at miljø- og klimatrusselen absolutt bør høyre med i det utvida tryggingsomgrepet?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
Dagens debatt har vore prega av ei stor bekymring for budsjettet i Forsvaret. Men dette har jo gått føre seg sidan 1990. Ein har hatt ein klar nedgang i budsjettet i forhold til BNI og i forhold til statsbudsjettet. Forsvaret har likevel klart seg utmerkt. Så har det komme fram, når ein ser på det Forsvaret gjer i praksis, at Forsvaret endrar seg utan at ein heilt legg merke til det i denne salen. Barents Rescue er ei øving i forhold til dei nye oppgåvene, ikkje gamle slagmarksøvingar. Så ser vi også at dei gamle, sjølvpålagde avgrensingane som har vore norsk linje heile tida, er der. Det verkar ikkje som denne salen heilt har fått dette med seg, når nokon kan få seg til å seie at dei amerikanske forhandslagra som i dag er i bruk, ikkje er i nordområda, men i Afghanistan og Irak, og er noko som vi må halde hardt på. Det er eg ikkje så sikker på. Så ser vi at ute er Forsvaret i front med sin innfallsport SIMIC, og følgjer opp det som ein verkeleg skal gjere i forhold til gjenoppbygging og stabilisering. Ein klarer å vere til stades og skape sikkerheit, slik at frivillige organisasjonar, bistandsorganisasjonar, kan gjere sitt arbeid best mogleg. Eg er imponert over at Forsvaret så tydeleg, i praksis og via dei som er ute operativt, klarer dette. Eg synest at denne salen skal få med seg at det gjer Forsvaret kvar dag: samarbeider med bistandsorganisasjonar, med kriminalomsorga, med norsk politi og med europeisk politi ute. Vi må jo ta inn over oss kva dei faktisk gjer i praksis, og dei endringane som er i praksis. Det vil vere rart dersom vi ikkje skulle kunne gjere det. Så ser eg også at andre land legg merke til at vi kan spare masse pengar på å samarbeide med andre land, som Sverige. Her ligg det jo eit enormt potensial. Eg registrerer at denne salen ikkje heilt har teke inn over seg at det i dette året er skrive under avtalar både av forsvarssjefen og av forsvarsministeren. Det er to bilaterale avtalar. Samtidig har vi skrive under ein avtale med Island. Vi var riktignok 14 dagar etter danskane der. Det er store endringar som er på gang. Det er litt skuffande å sjå at det verkar som at veldig mange parti, spesielt frå opposisjonen, ikkje registrerer desse store endringane i norsk forsvars- og tryggingspolitikk – og aller mest at det faktisk skjer i praksis, utan at ein frå mange parti her eingong adresserer det.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-04:
OK, eg har masa mykje om at miljøet og klimaet er trua i dag, men eg synest det er rett å seie at fleire ting som har endra seg i praksis, har ikkje dei andre partia fått med seg. Og når ein frå Høgre faktisk kan få seg til å seie at SV har fått Noreg ut av NATO, er det så feil som det i det heile kan bli. Det er jo NATO sjølv som har bestemt seg for å dra. Dette er sterkt underkommunisert. Vi veit at det som skjer med det militære nærværet på Jåttå i Rogaland – det var Bent Høie, rogalandsrepresentanten, som var lei seg for det – har sjølvsagt ikkje SV hatt noko med. Eg vil likevel stresse ein gong til at det skjer store endringar i praksis, og da må også denne salen vise seg både moden og verdig til å vere med på utviklinga når det gjeld både oppgåver og struktur for Forsvaret.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Representanten Øye innledet med å forherlige Soria Moria-erklæringen. Det må hun gjerne gjøre, men når det gjelder Forsvaret, kan vi fra Fremskrittspartiet ikke se at det har skjedd noe overhodet i de to årene som har gått. Representanten Øye nevnte også at budsjettet var til å leve med. Ja, men det er neimen ikke mer enn det heller. Denne regjeringen skulle jo, i henhold til Soria Moria-erklæringen, løfte budsjettet. Det er ikke blitt gjort. Da må jeg spørre representanten om Arbeiderpartiet kan forklare hvorledes Sjøforsvarets aktivitetsnivå skal kunne øke, når det ikke er bevilget penger til utdanning av personell til våre nye fartøyer. Jeg går ut fra at Arbeiderpartiet er vennlig innstilt – for å si det slik – til en innfasing av de nye MTB-ene, men det er altså ikke satt av penger til bl.a. personellutdanning.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Hvis representanten leser Fremskrittspartiets alternative forsvarsbudsjett, vil han finne – som riktig nok sies – at vi foreslår å øke dette budsjettet med 2 milliarder kr. Jeg har nevnt en hel rekke summer og hvor vi har tenkt å plassere dem, og det skulle ikke være så vanskelig å forstå at vi også nevnte Kystvakten i denne sammenheng. Det forundrer meg at ikke Arbeiderpartiet har oppdaget at vi har prioritert Kystvakten i vårt alternative forsvarsbudsjett. Når det gjelder Heimevernet, er det klart at det er en viktig utfordring, men også der vil representanten finne at vi har satt av penger, om ikke i så stor grad som i de eksemplene som jeg nevnte tidligere i mitt innlegg.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Dette er jo det vanlige spørsmålet fra representanten Jacobsen i SV, og fra SV generelt. SV har en underlig evne til å ville blande klimaspørsmål inn som en vesentlig del av Forsvaret. At det er en del av Forsvaret – ja, det er det, men det er neimen ikke den vesentligste delen. Der har vi andre arenaer å operere på. Hvorfor skal representanten Jacobsen alltid prøve å prioritere penger fra Forsvaret, et budsjett som han selv har vært med på å kjøre så langt ned at det ikke finnes rom for noen forsvarsaktiviteter utover det som allerede er? Som Jacobsen helt riktig nevner, står vi foran store utfordringer, men å blande inn disse aktivitetene som Jacobsen til stadighet gjør, finnes det ikke rom for i forsvarsbudsjettet. Da måtte SV være villig til å øke bevilgningene på forsvarsbudsjettet.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Det er Forsvaret naturligvis veldig opptatt av – nei, Fremskrittspartiet veldig opptatt av. Og også Forsvaret, jeg ser det smiles her. Forsvaret er også opptatt av dette, det er det ingen tvil om. I hvilken grad vi er villige til å satse på det, hvor mange kroner osv. vi skal satse, kan jeg ikke svare på her og nå. Men som representanten helt riktig sier, kommer det en egen melding om det til neste år. Fremskrittspartiet vil som vanlig være veldig aktiv i forhold til en slik melding, og vil der vise hva vi er villige til å investere. Jeg kan love at i likhet med den spisse enden i Forsvaret, vil dette oppta oss og ha sterk fokusering.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Jeg har ikke bedt om ordet til replikk, men i tilknytning til mitt innledende innlegg framsetter jeg de forslag fra Fremskrittspartiet som er inntatt i innstillingen.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Statsråden henger seg naturligvis opp i og nevner ganske mye om Soria Moria-erklæringen innledningsvis. Da tenker hun på Forsvarets satsing på nordområdene. Så langt jeg har registrert, er dette bare ord. Da må jeg spørre statsråden: Hvilke konkrete aktiviteter er det hun sikter til i nordområdene? Jeg har vanskelig for å se hva det er. Likeledes må jeg spørre statsråden hvordan hun mener Regjeringen i det fremlagte budsjettforslaget ivaretar Luftforsvarets behov for driftsmidler. Når vi ser den russiske flyaktiviteten og all den aktiviteten Luftforsvaret er opptatt av og gjennomfører, kan jeg ikke se at budsjettnivået i 2008 er hevet i forhold til inneværende år. Betyr det da at annen luftforsvarsaktivitet, som f.eks. maritim flyovervåking, må nedprioriteres?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
I likhet med Jan Petersen undrer jeg meg over Bjørn Jacobsens innlegg. Det er klart at han har noen poeng, bl.a. at det er godt å samarbeide med andre nordiske land. Men vi må ikke for enhver pris gjøre det, og det er mange ting når det gjelder Forsvaret som vi ikke kan samarbeide med nordiske land om. Jeg tror Bjørn Jacobsen ønsker seg at vi skal samarbeide om nær sagt alt. Det er bare ikke mulig. Det er veldig mange strategiske ting som det er helt umulig å samarbeide om. Vi tenker på våre egne nordområder, våre egne fartøy osv., som i en sammenheng skal kunne brukes på helt andre områder – og det samme gjelder Sverige og andre nordiske land. Jeg og andre har gjennom denne debatten etterlyst innholdet i Soria Moria-erklæringen. Det er sagt mange pene ord, men det er kun ord, så langt vi i opposisjonen har opplevd dette. Vi har ikke fått noen oppklaring vedrørende de konkrete tiltakene som er gjort i denne regjeringsperioden når det gjelder innholdet i Soria Moria-erklæringen og nordområdene. Jeg kan ikke se at det er noen ting som så langt er gjort. Jeg har derimot hørt om en del ting som skal gjøres, men det hørte jeg også da Regjeringen tiltrådte. Signe Øye gjør et poeng av at avstanden nå er så stor mellom Fremskrittspartiet og Høyre at det er like før vi tar replikker på hverandre. Nei, avstanden er ikke så stor. Jeg forstår ikke hvordan Signe Øye kan oppfatte dette på den måten. Når det derimot gjelder Regjeringspartiene SV og Arbeiderpartiet, vet vi at avstanden er skikkelig stor. De tar heller ikke replikker på hverandre her, men de gjør det på en annen måte – de går ut og demonstrerer mot hverandre på plenen foran Stortinget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Som representanten Signe Øye selv uttrykte det, er det stor enighet om forsvarsbudsjettet, slik som det er lagt fram, med unntak av Fremskrittspartiet og av spørsmål om økonomi i noen saker. Men i innstillingen knyttes det en del bekymringer til enkelte deler ved Forsvaret, og da spesielt til utviklingen for Heimevernet, der også Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti uttrykker bekymring over at operativ virksomhet ikke videreføres på samme nivå i 2008 som i 2007. Når vi kobler dette opp mot Forsvarsstudien 07 og også opp mot Forsvarspolitisk utvalg, kan det se ut som om vi kan gå i retning av en kraftig nedprioritering av Heimevernet. Da er mitt spørsmål til representanten Signe Øye: Hva er Arbeiderpartiets syn når det gjelder å ivareta Heimevernets funksjon i Forsvaret?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Fremskrittspartiet har sterk fokusering på Forsvaret, og de skal ha ros for at de også har midler til å gjennomføre det de tenker omkring Forsvaret, sett ut ifra sitt synspunkt. Så vidt jeg kan lese av innstillingen, vil Fremskrittspartiet først og fremst bruke sine penger til å styrke den spisse delen av Forsvaret, ut fra sine tanker omkring det trusselbildet som foreligger. Når det gjelder de utfordringene vi har i nordområdet, er de pr. i dag i veldig stor grad knyttet til samfunnssikkerhetsaspektet. Mitt spørsmål går litt i retning av det. Vi får en samfunnssikkerhetsmelding til neste år. I Kristelig Folkeparti er vi sterkt opptatt av hva vi kan oppnå i et samarbeid mellom Forsvaret og det sivile samfunn, og på den måten skape større samfunnssikkerhet. I hvor stor grad er Fremskrittspartiet villig til å bruke midler på å styrke Forsvarets satsning i retning av å samarbeide med det sivile samfunn?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Det kan ikke være tvil om at med SV i regjering har vi et sterkere forsvarspolitisk samhold i Stortinget enn vi har hatt på lenge. Vi kan også se det av komiteens merknader. Jeg viser til fellesmerknad fra hele komiteen der en er opptatt av at NATO skal spille en helt spesiell rolle for Norges sikkerhets- og forsvarspolitikk i framtiden, og man sier videre: «Deltagelsen i ISAF i Afghanistan er den viktigste operasjonen, og komiteen vil fastholde at Norge har et langsiktig perspektiv på sin deltagelse.» Nå gav representanten uttrykk for fra talerstolen at han er NATO-motstander, men det kan jeg ikke se av innstillingen. Det jeg nå har sitert her, betyr det at SV står for det samme i innstillingen som en gjør utenfor når vi i framtiden skal diskutere langtidsmeldingen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Jeg kan forsikre representanten Arnesen om at Kristelig Folkeparti har tatt inn over seg de utfordringene som Forsvaret står overfor. Vi skal ta vårt ansvar når den kommende langtidsmeldingen skal diskuteres i Stortinget. Når man sitter overfor et budsjett framlagt av en flertallsregjering, er det jo slik at et mindretallsparti som Kristelig Folkeparti har en del områder som vi, ut fra våre prioriterte saker, ønsker å fokusere på, og som vi ønsker å rette opp i forhold til kutt fra flertallsregjeringen. Når man går i gang med det, og man vil forholde seg til de rammer som ligger – for det vil Kristelig Folkeparti – er man nødt til å foreta noen omprioriteringer. Kristelig Folkeparti har ikke tatt penger fra den operative siden i Forsvaret. Vi har tatt et kutt på Forsvarsbygg på 100 mill. kr, der vi utsetter noen byggeprosjekter, og så har vi bedt om forsert salg for 60 mill. kr, til sammen 160 mill. kr. Men jeg kan berolige representanten Arnesen med at det er andre områder som hadde fått betydelig større kutt for at vi skulle få vist vår profil i budsjettet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Når det gjelder kuttet, har jeg allerede redegjort for det. Innenfor stramme rammer ønsker Kristelig Folkeparti å prioritere en del andre områder, og vi har foretatt noen kutt på ulike rammeområder i budsjettet. Når det gjelder Heimevernet, kan jeg fra Kristelig Folkepartis side gi uttrykk for at vi er sterkt opptatt av å ivareta det. I replikkordskiftet med Arbeiderpartiets representant viste jeg til nedgangen når det gjelder Heimevernets muligheter, både for å trene personell og for å delta i øvelser. Når vi nå skal ta for oss langtidsmeldingen for Forsvaret, er det ett av de områdene der Kristelig Folkeparti ikke vil være med på større kutt. Vi er opptatt av at vi skal beholde et heimevern som har en realistisk størrelse i forhold til de oppgavene som de har ansvar for når det gjelder å ta vare på sikkerhet for ulike samfunnsinstitusjoner.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Jeg kan berolige representanten Samuelsen med at Kristelig Folkeparti vil ha en offensiv holdning til den langtidsmeldingen for Forsvaret som kommer. Vi har i lengre tid vært sterkt opptatt av at vi må ha samsvar mellom struktur og midler. Så får vi se hva som eventuelt skal skje på det strukturelle området. Vi har hatt vår representant i Forsvarspolitisk utvalg, som har vært med i flertallet og anbefalt at vi minst må øke forsvarsbudsjettet med 1 milliard kr. Det betyr at der har Kristelig Folkeparti vært med og gitt et signal for framtiden. Samtidig er vi sterkt opptatt av det som forsvarssjefen understreket i sin forsvarsstudie, at det handler om økte midler, men det handler ikke minst om å legge til rette for at man har en realistisk påplusning hvert år framover. Det vil også Kristelig Folkeparti ta hensyn til og vurdere når langtidsmeldingen skal behandles i Stortinget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-12-04:
Ministeren la stor vekt på utfordringene i nord i sitt innlegg, noe det også står tydelig i proposisjonen. Samtidig står det at i all hovedsak er dette utfordringer av ikke-militær art, knyttet til utnyttelse av naturressurser i området. Det er også Kristelig Folkeparti enig i. Det handler i stor grad om samfunnssikkerhet. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er om hun vil bidra til at dette blir et viktig tema i samfunnssikkerhetsmeldingen som vi skal få til våren – koblingen mellom Forsvaret og det sivile samfunn for å ta vare på naturressursene i nord. Erfaringene med den generelle nordområdesatsingen er at det i stor grad er blitt ord og ikke midler. Vi ser også at Forsvarsstudie 07 har en kraftig rasjonalisering innad i nord. Mitt spørsmål til ministeren er om nordområdesatsingen i forsvarsbetydning skal bli noe mer enn ord.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
De fleste vil kunne være misunnelige på Fremskrittspartiet for at de har mye mer penger enn oss andre når det gjelder alle gode formål. I sitt alternative budsjett har Fremskrittspartiet plusset på forsvarsbudsjettet med 2 milliarder kr. I budsjettinnstillingen viser partiet til sitt alternative budsjett og henviser til finansinnstillingen når det gjelder bl.a. Heimevernet og Kystvakten. Vi har også hørt representanten Width omtale det fra talerstolen i dag. Går man inn i selve finansinnstillingen og ser på Fremskrittspartiets prioriteringer, finner man ikke et eneste ord verken om kystvakt eller om heimevern. Der omtales hær, luftforsvar og sjøforsvar. Hvorfor gir Fremskrittspartiet inntrykk av at de tilsynelatende satser mer på Heimevernet og Kystvakten, når de i virkeligheten ikke gjør det? Dersom jeg mot formodning skulle ta feil, ber jeg representanten Per Ove Width redegjøre for hvor i Fremskrittspartiets budsjettforslag den økte satsingen på Heimevernet og Kystvakten er nedfelt.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Også i neste års budsjett kan vi se at Kristelig Folkeparti foreslår kutt i Forsvaret i forhold til Regjeringens opplegg. I en tid med nordområdesatsing og økt fokus på internasjonalt engasjement er dette noe uventet fra et tidligere sentralt regjeringsparti. Det kan være nærliggende å spørre hva Kristelig Folkeparti egentlig vil med Forsvaret i årene som kommer, til tross for det innlegget vi nettopp hørte fra representanten Sahl. Har Kristelig Folkeparti fått med seg de klare og enstemmige signalene fra Forsvarspolitisk utvalg om behovet for økte økonomiske ressurser til Forsvaret? Er partiet på linje med utvalget i det spørsmålet?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Det er vanskelig å kommentere de fleste områdene som representanten Jacobsen tar opp, for han sprer seg nokså mye, fra miljø til storpolitikk. Det som er interessant, er samarbeidet med Sverige på materialsiden. Det kan sikkert utvikles. Det som imidlertid er tilfellet, er at med oss som NATO-medlem og Sverige som EU-medlem er det vanskelig å forene norsk–svensk samarbeid, tror jeg, særlig på mer kompliserte tekniske områder, som etterretning. Mitt spørsmål til representanten Jacobsen vil derfor være: Ser han ikke at det blir vanskelig å videreutvikle dette samarbeidet og få det til å bli noe positivt utover rent enkelt materiell, nettopp på grunn av at vi tilhører NATO, og Sverige ikke er medlem av NATO?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Representanten Sahl sier mye positivt om Forsvaret, som det ikke er noe problem å være med på – så jeg takker for det! Men det som er litt synd, er at Kristelig Folkeparti har en reduksjon på forsvarsbudsjettet på 160 mill. kr, som vi nå hørte forklaringen på. Det som i hvert fall ikke jeg oppfattet at representanten Sahl snakket noe særlig om, var Heimevernet. Heimevernet har jo vært inne i en omorganisering i lang tid. Det var 83 000 mann, så ble det skåret ned til 50 000 – antallet heimevernsdistrikter ble redusert fra 18 til 12–13 – og i Forsvarsstudie 07 er det foreslått at Heimevernet kanskje skal helt ned i 30 000 mann. Hva blir da igjen? Jeg ønsker å høre litt fra Kristelig Folkeparti om hva de mener om Heimevernets framtid.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Senterpartiet er et regjeringsparti og står bak flertallet i det budsjettet som blir vedtatt i dag. Representanten Samuelsen nevnte at det blir noen færre øvelser, men at dette er unntak fra regelen. Ja, la oss håpe det. I tillegg sier representanten at det er en økning i utenlandske øvelser her. Men hva hjelper det de norske soldatene? Spørsmålet blir da: Er ikke representanten redd for at færre norske øvelser vil være negativt for de norske soldater, og spesielt for dem som skal ut i krevende utenlandsoppdrag?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Representanten Dørum var i sitt innlegg innom mange områder, bl.a. Heimevernet. Hvis jeg forstår representanten riktig, vil Venstre nedlegge dagens heimevern og legge det under Hæren. Det er ikke Fremskrittspartiet enig i. Vi ser på viktigheten av å beholde dagens heimevern. Vi ser på hvor mye forsvar vi får med dagens heimevern. Ikke minst ser vi på den lokalkunnskapen heimevernssoldaten har, som vi kan bruke både ved en militær krise og ved en sivil krise. Jeg kan f.eks. nevne flommen i 1995, hvor Heimevernet gjorde en kjempeinnsats og reddet store ressurser som ikke andre kunne ha gjort på samme måte. Ser ikke representanten at det kan være dumt å redusere og ta bort heimevernets unike situasjon og muligheter?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
I tidsskriftet «Norges Forsvar» fra november i år kan vi lese følgende: «Jeg truer ikke» Og videre: «Forslag om reduksjoner og nedleggelser er ikke en bevisst svartmaling. Det er heller ikke noe jeg ønsker, eller truer med; Det er konsekvensen av flate budsjetter. – Dette er ren matematikk, sier Forsvarssjefen. To tunge utredninger ligger nå på bordet – Forsvarspolitisk utvalg og Forsvarsstudie 07. Begge peker på at hvis ikke det bevilges mer penger går det mot styrt nedbygging av forsvaret.» Er statsråden bekvem med den utviklingen vi har i Forsvaret og Forsvarets økonomi?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
Det var for så vidt litt interessant å høre siste innlegg fra representanten Øye med karakteristikker av de forskjellige innleggene. Nå er vel ikke dette noen Idol-konkurranse eller lignende. Så det den enkelte har sagt, får vel den enkelte stå for. Jeg mener det jeg sa i innlegget mitt, at Forsvaret er i en kritisk situasjon. Når forsvarssjefen sier at hvis vi ikke øker budsjettene, må vi legge ned noe, så gjenspeiler vel det hvilken situasjon Forsvaret er i. Det håper jeg representanten Øye på en måte tar til seg – det er f.eks. bare å lese «Norges Forsvar». For øvrig synes jeg det er litt synd at ikke flere av oss prater mer om de jentene og guttene som er i utenlandsoppdrag. Det har vært sagt litt om det, selvfølgelig. Vi har altså personell som reiser ut for å bevare verdensfreden med livet som innsats, og det er ikke er nok sikkerhetsutstyr til dem. Det er bl.a. mangel på pansrede kjøretøyer og skuddsikre vester. Og når det ikke er noe sted soldatene kan møtes når de kommer tilbake, når det ikke er nok ettervern, når de økonomiske rettigheter ikke er til stede – selv om det har vært en økning fra 4 G til 10 G, som vi fikk høre her i stad – er det ganske mye å se på her. Så jeg hadde håpet at flere kunne prate litt mer om det.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
St.prp. nr. 22 for 2007-2008 tar for seg mange områder og flytter på en del penger. Dette er det stort sett enighet om. Fordi denne saken er så viktig, vil jeg nå gjenta litt: Fremskrittspartiet er usikker på Prosjekt – 6401 Erstatning av Sting Ray-torpedoer. Det er sikkert riktig at vi må gjøre noe med dem vi har, det er ingen tvil om det. Men det som det står om, er om det blir oppgradering eller om det blir erstatning med nye. Det som gjør meg usikker, er selvfølgelig kostnadsrammen på hele 1647 mill. kr samt 20 mill. kr i gjennomføringskostnader. Men det er også – og det er det viktige – en usikkerhet ved prosjektet med hensyn til integrering av torpedoene på fregattene, helikoptrene og Orion-flyene. Denne usikkerheten burde ikke være der når vi bevilger langt opp mot 2 milliarder kr på prosjektet. Det er derfor Fremskrittspartiet ønsker en egen proposisjon om prosjektet. En liten ting i tillegg: Kapittel 4740 sier litt om salg av drivstoff, utleid EBA, salg av proviant og forpleining til allierte styrker på øving i Norge. Spørsmålet mitt går til statsråden, hvis det passer statsråden å svare på det: Koster dette Norge noe – eller er det et pluss/minus null-spill? Jeg håper at det er det siste.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-12-04:
Jeg synes det var gledelig å høre at Kristelig Folkeparti er på linje med det store flertallet i Stortinget når det gjelder Forsvarets betydning. Det ble understreket her at vi trenger velkvalifisert mannskap og godt utstyr, vi skal forsvare vår kyst, vi skal ha beredskap mot terrorfare mot det sivile samfunnet, og vi skal være operative internasjonalt. Men så til realitetene: Når man går inn i budsjettet, ser man, som tidligere replikanter har vært inne på, at man har valgt å kutte i Forsvaret. Det er gitt en forklaring på det. Men hvis vi ser framover og ser på muligheten for et bredt forlik der vi sannsynligvis må øke Forsvarets budsjett, har Kristelig Folkeparti beredskap for det? Og vil ikke det gå på bekostning av eventuelle hjertesaker for Kristelig Folkeparti?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-12-04:
Jo, det er en tilsvarende bekymring også hos Senterpartiet på dette området, jeg skal være ærlig nok til å si det. Men jeg oppfatter situasjonen slik at vi er inne i en mellomperiode. Vi skal diskutere Forsvarets framtidige struktur og økonomiske rammer, så den diskusjonen får vi ta i forbindelse med de framtidige debattene. Håpet er at vi kommer ut på den andre siden med forutsigbarhet, gode økonomiske rammer og et forsvar som er i stand til å ivareta de prioriterte oppgavene som vi er enige om.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-04:
Ja, det vi kuttet i, var investeringer. Jeg må innrømme at vi hadde en debatt om investeringer tidligere i år, hvor Forsvaret plutselig hadde en ganske betydelig likviditetsramme for å kunne kjøpe nye transportfly. I den sammenhengen valgte jeg å markere Venstres syn på det. Vi har ment at noen av disse investeringene kan forskyves, og det har vi gjort rede for i finansinnstillingen. Når det gjelder Forsvarets situasjon for øvrig, aksepterer vi den beskrivelsen som er gitt, at man har stramme budsjetter og står overfor en stram situasjon. Det var derfor jeg vektla i mitt innlegg å vise full respekt for forsvarssjefens studie 07 og også for det forsvarspolitiske utvalget. Det var derfor jeg også sa at vi er beredt til å gå inn i drøftinger om det alvor som ligger rundt vårt forsvar, i den situasjonen vi er i. Men vi driver heller ikke finanspolitiske forhandlinger i stortingssalen. Det har vi ikke gjort. Jeg ber om respekt for det, for skal vi gå inn og ta denne utfordringen, overskrider det det programmet jeg er valgt på. Men vi har fått en utfordring, og den er vi villige til å drøfte.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-12-04:
Jeg har ikke sagt at vi skal nedlegge Heimevernet. Jeg har sagt at Venstre er åpen for å drøfte det som Forsvarspolitisk utvalg sier, at vi skal se på Heimevernet og den styrken de har. Vi har i Forsvarspolitisk utvalg gjennom vår representant sagt at minimumstallet som vi aksepterer, er 40 000. Jeg er klar over at vi har 50 000 i dag. Vi har sagt at det bør vi se i en sammenheng med den Hæren vi skal ha. Vi har i det utvalget også gått inn for en større hær. Dette er forslag som vi kommer til å drøfte. Dette er ikke for å avskjære den territorialkunnskap som Heimevernet har, men for å prøve å se hvor vi kan ha synergier ut fra systemer og tenkninger. Vi føler at det har pågått en slik utvikling i de senere årene, og da er vi interessert i å se nærmere på hvordan vi kan lære mer av den utviklingen og se på hvordan vi kan bruke den. Dette er ikke et signal om å avskaffe den territorialkunnskap som heimevernssoldater har, men det er et åpent signal om å tenke på hvordan vi kan se de styrker som vi produserer for å forsvare landet vårt territorialt, og som vi også skal bruke ute, i en sammenheng der det er naturlig og mulig å gjøre det.