trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2022-01-11:
Vi har all grunn til å være stolte over den jobben som gjøres i barnehager i Norge, og det vi har fått til innenfor denne sektoren. Hvis vi ser på barnehageforliket, hvor man gikk fra at mange sto i kø og ventet på en mulighet til å få barnehageplass, til at man fikk full barnehagedekning over en periode på 10–20 år, og hvor mye det har betydd for samfunnet å få folk ut i arbeid og for samfunnsøkonomien, er det en kjempegod og viktig investering. Dette er noe vi burde være stolte over å ha fått til i lag. Vi burde også være stolte over at vi holder en pris som gjør at de fleste har råd, og at regjeringen har tatt prisen ytterligere ned, noe som gjør at flere kan bruke barnehagene. Vi burde også være stolte over den kvaliteten som både private og kommunale barnehager leverer. Foreldrene er veldig fornøyd, og forskjellen mellom de private og de kommunale barnehagene når det gjelder hvor fornøyd foreldrene er, er liten. Det er noe vi alle burde være glade for. Men at vi skal ha en reell diskusjon – i blant også en litt kraftfull diskusjon – om de private barnehagene, som får 26 mrd. kr fra det offentlige, er både rett og rimelig. Regelverket på dette området har stått seg over veldig mange år, men trenger nå en oppdatering. Det tror jeg også at den forrige regjeringen var vel klar over. Det ble satt ned flere utvalg. De gjennomførte mange høringer, man fikk innspill, og det har blitt jobbet med og utredet mange tiltak. Men motet sviktet da tiltak skulle settes ut i live og man skulle gjøre reelle endringer for sektoren – det uteble. Farten på utviklingen har økt. Konserndanningen – at det største blir større – går bare raskere. Hvis vi går tilbake til 2007, var 5 pst. av barnehagene innenfor de største konsernene. Om vi ikke gjør noe og endringen får lov til å fortsette, mener Telemarksforskning at over 50 pst. av barnehagene kommer til å være innenfor noen få og store konserner i 2029. Dette er en utvikling jeg tror de fleste ikke ønsker, og noe som alle snakker om som et problem, men det er vilje til å gjøre de reelle endringene som må til for å innføre et regelverk som endrer på dette. Man må gi rom og mulighet til de lokale leddene i demokratiet vårt til å utøve styring over sektoren. Det inviteres ofte til å ha en bedre diskusjon om dette og til å snakke mer om kvalitet og mindre om styringsform og eierform. Men for å komme dit må vi ha en reell debatt og et regelverk som oppdateres, og som er i samsvar med den virkeligheten man lever i. Representanten Hagerup sa at ansatte blir utsatt for sjikane. Det er en ganske kraftig påstand. Jeg har aldri opplevd at de ansatte har blitt tatt inn i denne debatten på en slik måte. Hvis vi skal ha en god debatt om dette, må man evne å se på de vanskelige og utfordrende sidene ved dette uten at man setter de ansatte foran seg på den måten.
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2022-01-11:
Først vil jeg takke interpellanten for å løfte kulturskolen i debatten. Kulturskolen er veldig viktig; den er veldig viktig for mange barn og for lokalsamfunn også, vil jeg påstå. Kulturskolen jobber med å skape en bredde i kulturtilbudet, men de jobber også med å løfte de enkelte talentene som finnes på dette feltet rundt omkring i kommunene våre. Jeg er veldig glad for at Hurdalsplattformen peker på at kulturskolen skal være tilgjengelig for alle barn og unge, og at man må finne muligheter for å få til dette. I min egen kommune, Nord-Odal, har jeg gjennom mange år jobbet med kulturskolen. Det er veldig viktig, og en av måtene jeg har sett på for å nå alle barn og unge, er å gi et kulturskoletilbud i bredden. I Nord-Odal kommune er det kulturskoletilbud i alle barnehager gjennom hele året i bestemte aldersgrupper. Det er en måte å møte store grupper med barn på som er veldig bra. Det er lav terskel og fellesskap. I tillegg er kulturskolen viktig for å løfte deler av kulturen vår. Det er faktisk en av de kulturelle grunnmurene vi har i lokalsamfunnet vårt. Det stimulerer til kreativitet og utfoldelse og ikke minst en meningsfull fritid. Ser en på standarden i f.eks. norsk rytmisk musikk, som hevder seg i internasjonal sammenheng, tror jeg ikke den ville vært der den er i dag, hadde det ikke vært for kulturskolen. Det er også viktig at kulturskolen evner å samhandle med andre, lokale kulturaktører, som korps. I min egen kommune, Nord-Odal, har vi det som kalles «korpspatrulje», som gjør at vi har et rimelig solid skolekorps i lille Nord-Odal kommune, som også er veldig viktig. Som jeg sa i sted: Kulturskolen skaper bedre lokalsamfunn. Min tidligere kollega og mangeårige ordfører i Stange, Nils Amund Røhne, var veldig opptatt av både kultur og kulturskolen. Han hadde et særdeles stort engasjement for det og satt til og med i styret for Kulturskolerådet i Innlandet. Han var opptatt av – og sa det veldig tydelig – at frivilligheten gir oss et varmere samfunn. Han var opptatt av samskaping, og han pekte også på viktigheten av å se på frivilligheten også opp mot kulturskolen. Spesielt nå under pandemien kan det være viktig å tenke på hvordan en kan bruke den frivillige kultursektoren i samhandling og samskaping med kulturskolen, som kanskje kan være en innfallsvinkel til hvordan man kan møte de utfordringene som finnes for å gjøre kulturskolen tilgjengelig for alle. Nils Amund Røhne var en klok man også på dette området, og han sa at vi måtte fokusere på mulighetene når det gjelder kulturskolen og frivillighet, ikke den slitenheten som vi kanskje ser i kultursektoren for øvrig. Ser vi på mulighetene, kan vi være med på å skape en god kulturskole. Jeg gleder meg til å være med i debatten og til å løfte dette videre. Jeg tror at kulturskolen er med på å gi gode lokalsamfunn. Det gir også en god opplevelse for de barna som er en del av det – og det må være alle barna.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-08:
På vegne av representantene Sveinung Stensland, Peter Frølich, Tage Pettersen, Turid Kristensen, Mudassar Kapur, Sandra Bruflot og meg selv har jeg gleden av – på denne spesielle datoen, 8. mars 2022 – å legge fram forslag om styrking av ofres stilling.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-08:
Takk til komiteen for et godt samarbeid, og takk til SV, som løfter en sak som har engasjert mange, og som fokuserer på et betydelig samfunns og folkehelseproblem. Seksuelle overgrep mot barn er kriminalitet som er og må være høyt prioritert. Denne saken handler om hvorvidt norsk straffelov er i tråd med Norges internasjonale forpliktelser, og et ønske om å endre lovens ordlyd i § 295 uten nærmere utredning. Straffeloven § 295 første ledd bokstav c var ment å oppfylle forpliktelsene i Europarådets konvensjon om beskyttelse av barn mot seksuell utnytting og seksuelt misbruk, den såkalte Lanzarote-konvensjonen. Forslagsstillerne ber regjeringen fremme forslag om å endre ordlyden i straffeloven § 295 første ledd bokstav c, slik at utnyttelse av en person under 18 år i en særlig sårbar situasjon omfattes av ordlyden. Forslaget er foranlediget av at Hålogaland lagmannsrett frikjente to menn for å ha utnyttet en beruset kvinne på 16 år og 2 måneder. Lagmannsretten mente begrepet livssituasjon ikke omfattet et enkeltstående tilfelle av beruselse med påfølgende redusert dømmekraft. Det er viktig at endringer i straffelovens regler om seksuallovbrudd skjer på bakgrunn av et grundig arbeid, slik at endringene ikke gir utilsiktede konsekvenser, og at lovforarbeidene gir god veiledning og sikrer at lovgivers intensjon blir tydeliggjort. Bestemmelser som gjelder ulike seksuelle krenkelser samlet sett, må sikre at lovverket er i samsvar med Norges folkerettslige forpliktelser. Regjeringen Solberg ga i mars 2021 Straffelovrådet i oppdrag å foreta en helhetlig gjennomgang av straffelovens bestemmelser om seksuallovbrudd, og det er naturlig at dette forslaget inngår som en del av denne gjennomgangen, noe statsråden også bekrefter i sitt svarbrev til komiteen datert 8. desember 2021. Jeg anbefaler herved tilrådingen, som lyder: «Stortinget ber regjeringen vurdere om ordet «livssituasjon» i straffeloven § 295 første ledd bokstav c bør endres til «situasjon», slik at bestemmelsen rammer det «å utnytte en person under 18 år i en særlig sårbar situasjon».
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Gratulerer med kvinnedagen! På vegne av representantene Kirsti Bergstø, Kathy Lie, Marian Hussein og meg selv har jeg den glede på denne dagen å legge fram et forslag om å styrke kampen mot voldtekt gjennom å nedsette en voldtektskommisjon.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Det kan virke som at det er en misforståelse om hva som egentlig er forslaget til mindretallet, bestående av SV og Venstre, for det som har blitt foreslått, er at man ber regjeringen komme med et lovforslag for å endre loven, sånn at den er i samsvar med våre internasjonale forpliktelser. Det flertallet går inn for, med støtte av regjeringen, er jo at man skal vurdere om det er behov for å gjøre denne type endringer. Da vil jeg spørre ministeren om regjeringen er uenig med lagmannsrettens vurdering om at dagens lov ikke samsvarer med Norges internasjonale forpliktelser, for de er helt entydige på at de mener at den ikke gjør det, og at det må foretas en endring for at dagens lov skal samsvare med de forpliktelsene vi har. Deler ikke regjeringen lagmannsrettens forståelse av Norges internasjonale forpliktelser?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Jeg må si meg uenig med justisministeren når det blir sagt at det ikke finnes noen enkle svar. Jeg vil jo påstå, som lagmannsretten også påstår, at det framstår som ubegrunnet og ikke redegjort for hvorfor man valgte ordlyden «livssituasjon», istedenfor ordlyden «situasjon». Man kan lese lagmannsretten på den måten at de mener at her må det ha skjedd en inkurie. Da synes jeg det er rart at regjeringens hovedargumentasjon er at man ikke ønsker å rette opp i denne inkurien, nettopp fordi man er redd for hvilke konsekvenser det har. Nå har vi sett hvilke konsekvenser dette har. Vi har sett en helt konkret sak som har vært i mediene, der lagmannsretten uttaler at de skulle ønske man kunne dømt i denne saken, men man kan ikke, fordi straffelovens strenge legalitetsprinsipp ikke er i samsvar med våre internasjonale forpliktelser. Hvordan vil ministeren sørge for at dette faktisk blir endret, og ikke bare vurdert endret?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Det norske samfunnet har tradisjonelt hatt et politi med sivilt preg, i skarp kontrast til stater hvor politiet har en mer militær framtoning. Det skal vi være glad for og stolte over. Jeg merker meg at representanten fra Fremskrittspartiet argumenterer veldig sterkt med at veldig få land har det slik, men det er jo ikke et argument i seg selv. At få land har det slik, tyder jo på at vi kanskje gjør noe riktig, som andre land kunne hentet inspirasjon fra. Politiet løser de aller fleste sakene sine uten bruk av våpen. Vi ønsker ikke at mer bruk av våpen på hoften til politiet får politiet til å løse oppgaver som de ellers ville ha løst uten våpen, til å løse dem med våpen. At vi ikke har en generell bevæpning i Norge, er viktig for å bygge tillit og sørge for at situasjoner løses med lavest mulig maktbruk. Politiets maktanvendelse må ha aksept fra folk, og makt må kunne benyttes der det er absolutt påkrevd. Så SV kommer ikke til å støtte Fremskrittspartiets forslag, ettersom vi mener at dagens ordning, der politiet har énhåndsvåpen og tohåndsvåpen nedlåst i kjøretøy, er en god løsning. Dette er en modell hvor patruljerende politi er ubevæpnet i langt de fleste oppdrag og samtidig har en rask tilgang til våpen ved behov. Punktbevæpningen har bakgrunn i informasjon om trusler eller konkret sårbarhet og skal derfor være avgrenset i tid, til trusselen er under kontroll eller opphører. Bevæpningsutvalget anbefalte i 2017 at man ikke skulle innføre en generell bevæpning av norsk politi. Jeg registrerer at justis- og beredskapsministeren har satt ned et utvalg som skal se på politiets maktbruk mer generelt, og at de skal levere sin konklusjon i løpet av året. Vi i SV hilser velkommen et oppdatert kunnskapsgrunnlag, men vil likevel understreke at det skal sterke grunner til for å utvide politiets bevæpningsfullmakter. En slik utvidelse må begrunnes prinsipielt og med bakgrunn i trussel- og sårbarhetsvurderinger. Denne debatten handler om mer enn hvilke verktøy politiet skal ha tilgang til. Den handler om hvilket politi og hvilken samfunnsutvikling vi som samfunn ønsker oss.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-03-08:
Gratulerer med dagen! På vegne av representantene Seher Aydar, Sofie Marhaug, Marie Sneve Martinussen og meg selv vil jeg framsette forslag om et styrket, likeverdig, helårsåpent og døgnbemannet krisesentertilbud over hele landet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-08:
Gratulerer med dagen! Etter å ha vært gjennom noen timer i dag tidlig med de høyeste strømprisene i vinter har jeg gleden av å sette fram et representantforslag om å forlenge kompensasjonsordningen ut sommeren og forbedre ordningen, slik at pris over 50 øre/kWt kompenseres med 100 pst.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-08:
Jeg tar ordet til sak nr. 1, om pengespilloven. Det heter vel på fint at ved en inkurie stemte Kristelig Folkeparti for B – et anmodningsforslag som vi ikke støtter. Jeg vil varsle regjeringa og har nå sagt tydelig i Stortinget at vi ikke kommer til å anklage regjeringa for eventuelt ikke å følge opp det vedtaket.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-03-08:
Gratulerer med dagen! På vegne av representantene Sylvi Listhaug, Himanshu Gulati og meg selv har jeg æren av å legge fram et representantforslag om valgfrihet for familiene.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-08:
Jeg slutter meg til gratulantene og vil legge fram et representantforslag om å bygge opp en kraftig havvindsatsing i Norge.
Sofie Høgestøl (Venstre), 2022-03-08:
Gratulerer med dagen! På vegne av representantene Ola Elvestuen, Ingvild Wetrhus Thorsvik, Alfred Jens Bjørlo, Sveinung Rotevatn og meg selv har jeg den ære å fremme et representantforslag om 16-årig stemmerett ved lokalvalg.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-03-08:
Gratulerer med dagen til alle sammen! Det er en glede å få legge fram et representantforslag på vegne av Sylvi Listhaug, Silje Hjemdal, Erlend Wiborg og meg selv – et representantforslag som jeg tror er viktig for mange familier – om løpende opptak for barnehageplasser.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-08:
På vegne av Mudassar Kapur og meg selv vil jeg gjerne fremme et forslag om å innføre en beredskapshjemmel i plan- og bygningsloven for å håndtere en stor flyktningtilstrømming.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-08:
Ny teknologi gjør det mulig å automatisere saksbehandlingen i større grad, men skal vi klare å gjøre det mulig, er vi også avhengig av at regelverket åpner for at også personopplysninger deles på tvers. Det er også derfor dette lovforslaget er godt og viktig. Det sikrer at bl.a. kommuner, fylkeskommuner og universiteter plikter å gi opplysninger til det organet som behandler en sak etter utlendingsloven, dersom det er nødvendig for opplysningen av saken når noen søker om opphold i studieøyemed. Når man gir denne typen hjemler, er det selvfølgelig også viktig at man vurderer personvernkonsekvensene før hjemmelen gis. Jeg synes det i proposisjonen er redegjort godt for hvorfor dette er i tråd med våre personvernregler, bl.a. at det er i tråd med nødvendighetskravet, og at det ikke innebærer noe uforholdsmessig inngrep for den enkelte. Høyre støtter også at regjeringen skal ha adgang til å fastsette asylstønad i forskrift. Det er viktig at regjeringen har mulighet til å gjøre endringer raskt hvis det skulle være behov for det. Nå er vi i en veldig spesiell situasjon. Det er veldig mange som flykter i hele verden, og det er veldig mange som flykter fra Ukraina, og som forflytter seg til hele Europa. Mange av dem som kommer nå, flykter til kjente nettverk. De drar til sin egen familie, eller de bor privat. Det vi står foran nå, vil også kreve en formidabel innsats fra kommunene, driverne av asylmottak og lokalsamfunn. Det er også mange som har sagt at de vil åpne sine egne hjem. Det kan selvfølgelig også være en viktig avlastning for mottakskapasiteten, som nå skal bygges opp. I utgangspunktet er det sånn at hvis man ikke bor på asylmottak, har man heller ikke rett på asylstønad. Det er en stønad som skal gå til livsopphold. Det er bakgrunnen for at jeg herved tar opp det løse forslaget som Høyre fremmer i dag, hvor vi ber regjeringen raskt vurdere hvordan flyktninger med midlertidig kollektivt opphold som bor utenfor asylmottak, midlertidig kan sikres stønad til livsopphold. Det er viktig at en sånn stønad rammes inn på en god måte. Vi må ha kontroll med hvem som er her, hvor de bor hen, og det må selvfølgelig også avkortes mot annen inntekt. Vi fremmer det forslaget for å kunne hjelpe kommunene og mottakene i en krevende situasjon, og også for å klare å gi stønad til livsopphold til dem som nå kommer.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-08:
Mitt spørsmål knytter seg nettopp til det løse forslaget som vi fremmer i salen i dag. Bakgrunnen for at vi gjør det, er nettopp at vi må være forberedt på at det kommer veldig mange. Det er først og fremst bra – også hvis man åpner asylmottak og de får muligheten til å bli registrert og kontrollert der. Men det er også en situasjon hvor det kan bli nødvendig med avlastning av mottakskapasiteten hvis det kommer veldig mange på veldig kort tid, og det kan også være ønskelig for noen kanskje heller å bli boende med sine kjente og kjære. For å understreke innrammingen som Høyre mener også må til: Det må selvfølgelig være begrenset tid, det må være begrenset til rent livsopphold, og det må selvfølgelig avkortes mot annen inntekt. Jeg støtter også at man må se på innretningen, slik at det ikke lønner seg å bli stående utenfor arbeid. Hvis jeg forsto statsråden riktig i hennes innlegg, jobber man også med å se på noe av dette. Er det korrekt forstått? Er det eventuelt også mulig i dag å gi en nærmere vurdering av hvordan man stiller seg til forslaget fra Høyre?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-03-08:
Takk for svaret. Spørsmålet er også om økonomiske ordninger for mennesker som eventuelt ikke bor på asylmottak, er noe regjeringen allerede nå ser på.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-03-08:
Først vil jeg takke komiteen for samarbeidet. Justisdepartementet foreslår å endre utlendingsloven § 84, om opplysningsplikt og unntak fra taushetsplikt for offentlige organer. Forslaget innebærer at kommuner, fylkeskommuner, universiteter, høgskoler, frittstående skoler, studentsamskipnader og Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse plikter å gi opplysninger til det organet som behandler en sak etter utlendingsloven, dersom det er nødvendig for opplysning av saken. Formålet med endringen er å sikre effektivitet og brukervennlighet samt å legge til rette for automatisering av søknadsbehandlingen vedrørende oppholdstillatelse i studieøyemed. Departementet foreslår også at det i utlendingsloven § 95 lovfestes en adgang for Kongen til å gi nærmere bestemmelse i forskrift om stønad til beboere i asylmottak, og det foreslår endringer i reglene om permanent oppholdstillatelse i utlendingsloven § 62 annet og femte ledd. Det foreslås å presisere, i § 62 annet ledd, at familiemedlemmer til utlendinger som har fått permanent oppholdstillatelse på bakgrunn av midlertidig oppholdstillatelse i medhold av utlendingsloven § 28 eller § 38, er omfattet av botidskravet på fem år. Det foreslås også en teknisk endring i utlendingsloven § 62 femte ledd. Selv om Venstre støtter behovet for en effektiv og rettssikker saksbehandling i saker som omhandler oppholdstillatelser, vil jeg redegjøre kort for noen tanker. Vi ser bekymringen ved at man ikke trenger et samtykke for å innhente opplysninger, men det er også en situasjon der man ikke kan nekte dette, da myndighetene vurderer det som nødvendig for å få opphold. Det er viktig med gode og strenge vurderinger av nødvendighetskravet sett opp mot personvernet. Alle bør få muligheten til å bli hørt i saker som angår deres muligheter for oppholdstillatelse. Når det gjelder delen om å tydeliggjøre at familiemedlemmer til utlendinger som har fått permanent oppholdstillatelse på bakgrunn av midlertidig opphold, også er omfattet av botidskravet på fem år, er det interessant at begge regjeringspartiene to ganger har stemt mot et sånt forslag. Det blir spennende å se hva som gjøres i tiden framover.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-03-08:
Justis- og beredskapsdepartementet foreslår en tydeligere regulering og forankring i utlendingsloven av hvem som regnes som part, adgangen til bruk av fullmektig, og hvem som har klagerett i utlendingssaker. Dette er i utgangspunktet en fornuftig tydeliggjøring av lover og forskrifter slik at intensjonen bak forslagene kommer bedre fram. Når det gjelder intensjonen bak forslaget vi diskuterer i dag, er dette delvis regulert i forvaltningsloven og delvis i utlendingsforskriften. At hovedspørsmålene knyttet til dette reguleres på en helhetlig og oversiktlig måte i utlendingslovgivningen, er fornuftig. Det er bra at departementet forutsetter bl.a. at det vil være aktuelt med forskrifter om at barn som ikke faller inn under definisjonen, men som likevel blir berørt, skal kunne gis partsrettigheter i spesielle situasjoner hvor barnets foreldre ikke selv er i stand til å ivareta sine rettigheter som part i saken. Utlendingssaker har flere særegne problemstillinger som gjør at det er behov for enkelte særregler utover forvaltningslovens alminnelige regler. Det er positivt at det nå utredes hvordan barnas rett til å bli hørt kan bli ivaretatt på en best mulig måte i utvisningssaker som berører dem. Det er tross alt utrolig viktig at barns rettigheter, spesielt i slike saker, ivaretas på best mulig måte. Departementet og Høyesterett har selv understreket at det er god grunn til at familiemedlemmer bør ha rettslige klageinteresser i utlendingssaker. Det er derfor beklagelig at vi ikke har et slikt forslag å diskutere på dette tidspunkt. Derfor fremmer Venstre et forslag sammen med SV og Rødt der vi ber regjeringen «utrede og fremme forslag om at familiemedlemmer bør ha rettslig klageinteresse i utlendingssaker.»
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-03-08:
Jeg har vært i permisjon, så jeg kom inn på slutten av behandlingen av denne saken. Fremskrittspartiet står bak innstillingen da vi her mener det er viktig med mest mulig åpenhet og best mulig informasjonsflyt, og at den tilgjengelige informasjonen som er der, faktisk skal tilgjengeliggjøres, sånn at vi sørger for at de som får opphold, får det på korrekt grunnlag. Jeg tok ordet til forslaget som akkurat ble fremmet fra Høyre. Fremskrittspartiet har det til vurdering og skal klargjøre senere helt eksakt hva vi gjør med det. Mye tyder på at vi kommer til å støtte forslaget selv om det i utgangspunktet ikke er vårt primære syn, for tanken bak forslaget er veldig god. Det å sørge for at ikke alle nødvendigvis må bo på asylmottak hvis de har andre alternativer, er en tanke Fremskrittspartiet støtter, kanskje spesielt i den situasjonen vi er i nå. Samtidig er det verdt å minne om at Fremskrittspartiets primære syn på løsningen heller vil være arbeids og oppholdstillatelse, og dermed ville behovet for dette forslaget falle bort. Mye tyder også på – ut fra det regjeringen varslet i slutten av forrige uke, og som regjeringen skal komme og redegjøre for i Stortinget nå på torsdag – at det blir kollektiv beskyttelse, og da kan dette forslaget ha noe for seg. Jeg vil bare komme med den presiseringen nå.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Det er helt avgjørende at vi har gode systemer som sikrer rettssikkerhet og effektiv saksbehandling i saker som omhandler oppholdstillatelser. Dette er saker som berører enkeltmennesker og familier på det aller, aller sterkeste og krever den største etterrettelighet. SV stiller seg bak tilrådningen i saken. Men det er alltid rom for forbedringer i en sak, og her støtter vi MiRA-senterets og Jussbuss’ refleksjoner rundt hvor viktig det er å ha strenge vurderinger av nødvendighetskravet. Vi har i en digital og gjennomsiktig verden fått økt og nødvendig oppmerksomhet på personvern og behovet for å eie egne personopplysninger. Det må gjelde alle, også mennesker som beveger seg mellom ulike land. Det må derfor foreligge en streng vurdering av nødvendighet og av at opplysningene er vurdert å ha betydning for sakens utfall, før man setter grunnleggende rettigheter som personvernet til side. Dette bør vektlegges i det videre arbeidet og i praktiseringen av lovverket. Det foreligger et forslag i denne saken som er en konsekvens av tidligere beslutninger, nemlig endring av regelen om permanent oppholdstillatelse. Man ønsker å presisere at botidskravet for familiemedlemmer økes fra tre til fem år. Dette er et omstridt tema og har møtt kritikk fra flere partier under forhandlingene om statsbudsjettet for 2021, deriblant regjeringspartiene. Forslaget fikk også kritikk da det ble fremmet i 2015, og det viser at det nå burde være flertall for et nytt vedtak her. Regjeringen har en god mulighet til å gjøre noe med dette, så selv om det ikke er naturlig å ta det i denne saken, forventer vi at dette ved et nytt forslag kan få en god behandling og kanskje også et flertall for å endre tilbake til tre år, som etter SVs mening burde være tilstrekkelig. I denne saken nøyer vi oss med noen merknader, og vi håper de leses og legges til grunn i det videre arbeidet.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-08:
Utlendingssaker kan være krevende for vårt system å håndtere. Det er mye informasjon, men også ofte manglende informasjon og særegne problemstillinger knyttet til at personer ikke oppholder seg i landet. Det er derfor forståelig at man jevnlig må justere lovverk og forsøke å gjøre det mest mulig hensiktsmessig og effektivt. Det er mange hensyn som skal tas, og noen må vektes tyngre enn andre. SV stiller seg derfor bak NOAS’ høringsuttalelse der man bemerker at det er saker hvor det kan være krevende og kanskje også umulig for en søker å ivareta sine egne rettigheter. Da må familiemedlemmer kunne gis en partsstatus. Spesielt i saker som berører barns rettssikkerhet og i utvisningssaker bør dette være mulig. Barns beste vektlegges ikke i tilstrekkelig grad i dagens praksis, og konsekvensene for barna og deres familietilknytning blir alvorlige. Oftere og oftere ser vi enkeltsaker som berører oss, saker der lokalmiljø og enkeltpersoner står opp for urimeligheter, og at barn lider under et saksbehandlingssystem som synes å være mer tro mot streng regeltolkning, enn en skjønnsmessig vurdering av barnas beste. SV fremmer derfor to forslag i saken. Vi foreslår at regjeringen utreder og fremmer et forslag om at familiemedlemmer bør ha rettslig klageinteresse i utlendingssaker. Vi mener dette bør være en mulighet som vil bidra til å ivareta rettssikkerheten og med det bedre belyse sakene og få korrekte beslutninger. Det andre forslaget, som vi også stiller oss bak, er at vi ber regjeringen igangsette et arbeid for å styrke barns og familiemedlemmers rettigheter til informasjon, medvirkning og klageadgang i tråd med innspillene og synene fra flere av høringsinstansene som er omtalt i denne saken. Ved å støtte disse forslagene vil man ta et par skritt videre i arbeidet med å snu en i dag streng praksis mot en mer human og solidarisk politikk på dette feltet. Jeg tar med det opp de forslagene som SV er en del av.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-08:
Rødt viser til høringsinnspill fra MiRA-senteret, som mener dette forslaget kan være i strid med nødvendighetskravet i EU-forordningen, der det kreves at personopplysninger må være nødvendige og viktige for utfallet av en sak. MiRA-senteret sikter da særlig til en formulering der departementet, selv om det påpekes at opplysningene som innhentes, må være adekvate, relevante og begrenset til det som er nødvendig for formålene, bemerker: «Nødvendighetskriteriet må imidlertid ikke forstås så snevert som at det er et vilkår at opplysningene faktisk får betydning i den enkelte saken eller er avgjørende for utfallet av en enkeltsak. Det vil ofte være vanskelig å ta stilling til om en opplysning er nødvendig før den er vurdert.» MiRA-senteret mener denne formuleringen er svært problematisk, og at den vage ordlyden med stor sannsynlighet vil føre til at innhenting av personopplysninger vil bli normen, også i saker der opplysningene ikke har noen relevans for utfallet i saken. Det er dette MiRA-senteret også mener er i strid med nødvendighetskriteriet i EU-forordningen, og de kan ikke se at den generelle henvisningen til kontrollhensyn og effektivitet kan brukes som begrunnelse for sterke inngrep i enkeltpersoners lovbestemte rettigheter, eller at det står i proporsjonalt forhold til den svekkelsen av personvern og vern om privatlivet som inngrepene i forslaget innebærer. Videre viser Rødt til høringsinnspillet fra Jussbuss i denne saken. Vi deler også oppfatningen om at det må tas utgangspunkt i samtykke som behandlingsgrunnlag. Det har kommet et løst forslag fra Høyre her i dag som Rødt støtter. Vi synes det er et viktig forslag, og det står vi fullt inne for, men vi kommer ikke til å stå inne for komiteens tilråding i denne saken her i dag.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-08:
Jeg glemte å gratulere med dagen i stad, så da benytter jeg anledningen til å gjøre det nå. I Norsk organisasjon for asylsøkeres, NOAS’, høringsuttalelse til denne saken bemerkes det at det kan forekomme saker hvor det vil være vanskelig for en søker å ivareta sine partsrettigheter, og at andre familiemedlemmer bør gis status som part. Dette vil særlig være aktuelt i saker hvor hovedpersonen befinner seg i utlandet, men det kan også tenkes å være aktuelt i andre tilfeller. Vi vet med god grunn at det er på tide å styrke barns rettigheter, og da særlig i saker om utvisning av barns foreldre. Rødt støtter derfor at det utredes nærmere på hvilken måte barnets og familiens rettigheter til informasjon, medvirkning og klageadgang kan styrkes. Likevel mener Rødt at de eksisterende rettsmekanismene som vi har i dag, som skal ivareta barns rettigheter, ikke er tilstrekkelige, og at utlendingsmyndighetenes praksis viser at hensynet til barnets beste, som skal være et grunnleggende hensyn i alle saker som berører barn, jf. bl.a. Grunnloven § 104, ofte ikke vektlegges i tilstrekkelig grad. Rødt fremmer derfor i dag sammen med SV forslag om at Stortinget ber regjeringen styrke barns og familiemedlemmers rettigheter til informasjon, medvirkning og klageadgang i tråd med innspillene og synene fra flere av høringsinstansene som er omtalt i denne proposisjonen. I tillegg mener Rødt i likhet med SV og Venstre at det er god grunn til at familiemedlemmer bør ha rettslig klageinteresse i utlendingssaker, noe også Justis- og beredskapsdepartementet selv, lovavdelingen i Justis- og beredskapsdepartementet og Høyesterett har understreket. Derfor fremmer Rødt sammen med SV og Venstre forslag om at Stortinget ber regjeringen utrede og fremme forslag om at familiemedlemmer bør ha rettslig klageinteresse i utlendingssaker. Med det viser jeg til de forslag som Rødt er en del av.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-08:
Debatten om generell bevæpning av politiet er en debatt som med jevne mellomrom blusser opp i samfunnet vårt. Norge er et av få land i verden som ikke har generell bevæpning av politiet, og det skal vi være stolte av. Norsk politi har tradisjonelt hatt et sivilt preg, med fokus på befolkningens rettigheter og på grunnverdier som legitimitet og tillit, framfor et mer militært preg som vi kan se i andre land. Dette er et av de ti grunnprinsippene til norsk politi. Det er tillitsbyggende og nedtoner eventuell frykt for politiet som forvaltere av makt i samfunnet. I NOU 2017:9 trakk bevæpningsutvalget dette særlig fram som viktige verdier som bør bevares gjennom bl.a. en restriktiv tilgang til våpen, samtidig som samfunnet sikres et politi som er i stand til å utføre sitt samfunnsoppdrag og beskytte seg selv og publikum. Norsk politi gjør en utrolig god jobb med å nå ut til og styrke relasjonen til den øvrige befolkningen. For at dette skal fungere, må politiets tilgang til eventuelle våpen framstå som legitim i befolkningen. Rødts inntrykk er at dagens ordning med et tohåndsvåpen som er låst ned i kjøretøyet, er en god ordning. Denne løsningen sikrer at politiet har tilgang til våpen dersom det skulle være ytterst nødvendig, men sørger samtidig for at de bevarer det sivile preget som norsk politi har hatt og bør fortsette å ha. Det svenske politiet er bevæpnet, og i motsetning til Nauru, som ble trukket fram av representanten Amundsen, kan vi kanskje sammenligne oss mer med Sverige. Svenske politibetjenter løsner fem ganger så ofte skudd som norske politibetjenter og skader fire ganger så mange av sine egne borgere som det politiet i Norge gjør. Det er en utrolig høy pris for samfunnet å betale for en bevæpning vi har klart oss uten, med noen få unntak, i hele vårt samfunns moderne historie. Staten har gitt politiet adgang til å bruke makt mot egne borgere. Det er en del av samfunnskontrakten vår. Tilliten til denne kontrakten må derfor forvaltes med den ytterste forsiktighet, og det å pålegge våre politifolk å bære våpen med den risikoen det innebærer, er noe som bør veie tungt i denne debatten. Vel vitende om at politi som er bevæpnet, skyter og treffer oftere enn ubevæpnet politi, pålegger man altså et allerede krevende yrke enda en belastning. Det er ikke våpnene som må leve videre med ansvaret og konsekvensene – det er det politifolkene våre som gjør. Rødt mener løsningen for mindre vold i samfunnet ikke ligger i flere våpen, men i forebyggende arbeid, i tilgang til ikke-dødelige maktmidler i situasjoner hvor det er nødvendig og kreves, og ikke minst i hvordan det norske samfunnet behandler og ivaretar psykisk syke innbyggere. Trenden i samfunnet er helt tydelig. Vi har fått flere psykisk syke mennesker utenfor institusjonene enn tidligere, noe som har gitt oss svært alvorlige og grusomme episoder. Tre personer ble skutt og drept av politiet i 2019 og 2020, og alle tre var psykisk syke. Det er derfor viktig i tiden framover, mener jeg og Rødt, først og fremst å styrke det psykiske helsetilbudet. Rødt støtter derfor komiteens tilrådning.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Jeg er glad for at et bredt flertall i komiteen ser ut til å støtte forslaget som gir utlendingsmyndighetene mulighet til å innhente personopplysninger direkte fra utdanningsinstitusjoner. For å sikre at forvaltningen legger korrekte og oppdaterte opplysninger til grunn, mener jeg at utlendingsmyndighetene bør kunne innhente nødvendige utdanningsopplysninger som utlendingen allerede har gitt fra seg til andre aktører, uten å gå via søkeren selv. En slik adgang vil føre til en mer effektiv saksbehandling, og det vil også være mer brukervennlig for søkeren. Når det gjelder bruk av samtykke, følger det av ny personvernforordning at dette ikke bør brukes som et hjemmelsgrunnlag for innsamling av opplysninger der det er en klar skjevhet mellom den registrerte og den behandlingsansvarlige. Dette gjelder særlig når den behandlingsansvarlige er en offentlig myndighet. En tydelig og begrenset lovhjemmel, som her er foreslått, vil derfor styrke hjemmelsgrunnlaget. Forslaget er også en forutsetning for å automatisere saksbehandlingen av studiesaker, noe som vil bidra til å få ned saksbehandlingstiden. Det kan ikke være tvil om at utlendingsmyndighetene gjennom sin saksbehandling ivaretar viktige samfunnshensyn og utøver oppgaver som er i allmennhetens interesse. Da er det avgjørende at de har tilgang til alle relevante og nødvendige opplysninger. Muligheten for effektivisering og bedre kontroll er viktig, men det er også sentralt at forslaget ivaretar hensynet til personvern. Dette gjøres ved at innhentingen begrenses til det som er nødvendig for å behandle bestemte typer utlendingssaker. Disse opplysningene kan ikke utleveres videre fra utlendingsmyndighetene til andre uten den registrertes samtykke eller særskilt lovhjemmel. Behandling av utlendingssaker byr på krevende og omfattende vurderinger. Det er viktig å sikre et så bredt og godt beslutningsgrunnlag som mulig innenfor de rammene som kravet til personvern setter. Jeg mener forslaget ivaretar begge disse hensynene. Så registrerer jeg at det er framsatt et løst forslag i løpet av debatten. Jeg må få tid til å se nærmere på hva som ligger i det forslaget før regjeringen kan ta stilling til om det er noe vi kan støtte over bordet. Til det som handler om innkvartering for flyktninger fra Ukraina i private hjem: Det er en problemstilling som vi allerede er i gang med å se på. Det er viktig at de økonomiske rammene innrettes sånn at vi får flest mulig plasser til å ta imot ukrainere – det kan være i mottak, i private hjem og ute i kommunene – samtidig som vi ikke legger det opp slik at vi hindrer folk fra å komme ut i arbeid eller annet. Så vi må se nøye på innretningen i en eventuell ordning. Kommunene må heller ikke bli sittende igjen med store kostnader som følge av dette.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Jeg har ikke hatt anledning til å se på forslaget fra Høyre, så jeg kan ikke ta stilling til det her og nå. Det ble jo tatt opp under debatten, så hva regjeringspartiene gjør der, vil regjeringen komme tilbake til. Men jeg setter pris på at Høyre tar opp problemstillingen. Det er ingen tvil om at med den enorme migrasjonskrisen vi står overfor i Europa – vi ser den i nabolandene nå, og vi ser at flyktningene begynner å komme til Norge – må vi tenke på hvordan vi kan ta i bruk de ressursene vi har rundt om i Norge, til å huse folk og sikre at vi ikke får en opphopning utover det vi har kapasitet til å ta imot. Da er både mottak, direkte bosetting og bruk av private hjem noe som inngår i vurderingene av hvordan vi skal løse det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Ja, det er en del av det store sakskomplekset som vi nå ser på, som knytter seg til migrasjonen til Norge fra Ukraina. Vi kommer til å iverksette en ordning med midlertidig kollektiv beskyttelse raskt. Vi ser på innrammingen av det. Vi oppskalerer mottakskapasiteten, og vi jobber også mot kommunene med hvordan man kan ta i bruk ressursene der på en best mulig måte – både de ressursene som ligger i private hjem, i den grad vi kan legge til rette for det uten at det går på bekostning av andre hensyn, og hva kommunene ellers må stille opp med av integrering. Det er klart at en massiv tilstrømming av folk til Norge vil kreve at vi jobber veldig bredt. Her skal både kommunene, skolen og helsevesenet inn – i tillegg til alt det som handler om mottak i førstelinjen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Dette lovforslaget, som ble fremmet av den forrige regjeringen, innebærer at hovedspørsmålene knyttet til partsbegrepet i utlendingssaker skal reguleres helhetlig i utlendingsloven, for å få et mer oversiktlig lovverk. Siden utlendingssaker er saker av svært personlig karakter, er det viktig å sikre at «hovedpersonen» får mulighet til å kontrollere hvilken personlig informasjon som deles med andre. Dersom hovedpersonen i saken ønsker at familiemedlemmer eller andre skal kunne få de rettighetene som partsstatus i saken innebærer, kan vedkommende velge å gi familiemedlemmet en fullmakt til å opptre på hans eller hennes vegne. Et partsbegrep som er begrenset til hovedpersonen i saken, er også viktig for en effektiv behandling av sakene, og jeg merker meg at dette i høringen har blitt framhevet av bl.a. Advokatforeningen. At nære familiemedlemmer i mange tilfeller kan bli sterkt berørt i utlendingssaker, taler i utgangspunktet for at disse også bør kunne få partsstatus. Det er imidlertid et begrenset faktisk behov for å gi familiemedlemmer partsstatus i første instans, siden andre regler – både i utlendingsloven og i annet lovverk – ivaretar deres grunnleggende rettigheter. I spesielle situasjoner hvor det er særlig vanskelig for parten å ivareta sine partsrettigheter, er det forutsatt at andre familiemedlemmer på samme måte som i dag skal kunne opptre uten skriftlig fullmakt, og dermed utøve fulle partsrettigheter på vegne av hovedpersonen i saken. Selv om barn som ikke selv søker en tillatelse, ikke får partsrettigheter, har både utlendingsloven, barnekonvensjonen, Grunnloven og EMK regler som sikrer at barns interesser og rettigheter blir ivaretatt. I spesielle situasjoner hvor barnets foreldre ikke selv er i stand til å ivareta sine rettigheter som part i saken, f.eks. fordi de befinner seg i et område eller i en situasjon uten mulighet for kontakt med norske myndigheter, kan barn gis partsrettigheter. Spørsmålet om hvem som bør ha klagerett i utlendingssaker, ble ikke drøftet i høringen. På bakgrunn av at flere høringsinstanser ønsket en nærmere presisering, er det foreslått en særskilt hjemmel i utlendingsloven for forskriftsregulering. På denne måten synliggjøres det at det kan være aktuelt med en særregulering av hvem som har klagerett i utlendingssaker. Jeg har bedt Utlendingsdirektoratet om innen begynnelsen av neste halvår å utarbeide et forslag til klageregler.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Først vil jeg takke forslagsstillerne for å ta opp et viktig tema. I dag er det kvinnedagen, og det føles ekstra godt å være her i Stortinget og diskutere vold og overgrep i lys av det. Overgrep mot barn er et stort samfunnsproblem, og samfunnet har et ansvar for å forebygge at overgrep skjer. Vi må sikre at lovverket som skal beskytte barn og andre mot overgrep, er i samsvar med våre folkerettslige forpliktelser. Det er viktig for regjeringen at vi går grundig gjennom eventuelle endringer i straffeloven, for hvis vi ikke gjør jobben skikkelig, kan resultatet være at vi får et uklart lovverk som får andre konsekvenser enn det var tiltenkt på forhånd. Derfor mener jeg det ikke er riktig – over bordet og uten at man får forarbeider – å støtte en lovendring i straffeloven. Straffelovrådet er nå i gang med å foreta en helhetlig gjennomgang av straffelovens kapittel om seksuallovbrudd. De skal foreslå en regulering som samlet sett ivaretar den enkeltes seksuelle selvbestemmelsesrett og andre grunnleggende krav til en rettsstatlig utforming av straffelovgivningen. Rådet skal levere utredningen innen 15. desember 2022. Spørsmålet om hvorvidt straffelovens bestemmelser i tilstrekkelig grad verner personer mot å bli utnyttet seksuelt når de er beruset, er blant de spørsmålene som straffelovrådet skal vurdere. Den nærmere utformingen av reglene som skal beskytte personer over den seksuelle lavalderen mot seksuell utnyttelse, reiser vanskelige spørsmål. Det er viktig, som jeg sa innledningsvis, at lovendringer på et rettsområde som dette skjer på grunnlag av et grundig arbeid, sånn at endringene ikke får utilsiktede konsekvenser, og sånn at det gis god veiledning i lovforarbeidene om hva som er ment med det man vedtar. Hva som ligger i de folkerettslige forpliktelsene, må vurderes nærmere, og bestemmelsene i straffeloven om seksuallovbrudd mener regjeringen det er viktig å vurdere i sammenheng. Disse er bestemmelser som utfyller hverandre, og det er viktig at vi får en helhetlig gjennomgang. Regjeringen mener det er viktig å være offensiv på dette området. Videre må ikke vernet mot seksuell utnyttelse gå så langt at den som skal beskyttes, i for stor grad fratas retten til å bestemme over sitt eget seksualliv. Det er også spørsmål som straffelovrådet bør vurdere. Jeg er positiv til intensjonen bak representantforslaget, men mener at vi bør avvente straffelovrådets utredning før det tas stilling til om, og eventuelt på hvilken måte, straffeloven § 295 bør endres. Jeg synes derfor det er et godt forslag, det alternativet som foreligger fra flertallet i komiteen. Jeg vil komme tilbake med helhetlige forslag til endringer i straffelovens kapittel om seksuallovbrudd.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Regjeringen er opptatt av at vi skal ha et lovverk som beskytter barn, unge og voksne mot seksuell utnyttelse, mot voldtekt, og da mener jeg at det er riktig å la straffelovrådet gå gjennom hele kapitlet om seksuallovbrudd og se dette i sammenheng, og ikke at vi låser oss til at det kan være én liten endring av en ordlyd som er den eneste riktige veien. Vi mener at det er viktig å se på: Kan det være andre hull i bestemmelsene? Hvordan skal vi se dette? Vi ønsker å innføre en samtykkelov. Det skal vi se på. Derfor mener jeg også i denne saken at det er riktig at vi tar oss tid til å gjøre grundige vurderinger, for her er det ingen enkle svar, og det er heller ikke klart hvilken utvidelse man eventuelt vil få av straffebestemmelsen, hvis man går inn for den endringen som er foreslått av mindretallet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-08:
Først vil jeg understreke at jeg ikke kan gå inn i enkeltsaker. Representanten belyser at det er uklart hvorfor en ordlyd i straffeloven er som den er, fordi man ikke har forarbeider som belyser dette. Det er noe av grunnen til at vi nå mener det er viktig å få et godt og grundig arbeid for eventuelle endringer i straffeloven, for når vi vedtar endringer, må vi også være sikre på at de får den tilsiktede konsekvensen, og at oppfølgingen i etterkant blir i tråd med intensjonen som var bak forslaget. Derfor er det viktig at endringer i straffeloven behandles på en grundig og skikkelig måte. Så er jeg veldig glad for at en samlet komité er tydelig på at vold og overgrep skal vi kjempe mot. Vi skal ha et godt lovverk. Så registrerer jeg at det er to partier som er i mindretall, men jeg synes at vi skal være helt tydelig på at vi har felles intensjoner. Vi ønsker å skape forbedringer på dette området.
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2022-03-08:
Jeg vil først benytte anledningen til å gratulere med den 8. mars, og så vil jeg takke komiteen for en god jobb med denne saken. Justis- og beredskapsdepartementet fremmer i lovproposisjonen forslag om en tydeligere regulering og forankring i utlendingsloven av hvem som regnes som part, adgangen til bruk av fullmektig, og hvem som har klagerett i utlendingssaker. Komiteen har merket seg regjeringens vurdering av at utlendingssaker har flere særegne problemstillinger, som gjør at det er behov for enkelte særregler utover forvaltningslovens alminnelige regler. Saksområdet som behandles i proposisjonen, er i dag delvis regulert i forvaltningsloven og delvis i utlendingsforskriften. En samlet komité er enig i at det er en fordel at hovedspørsmålene knyttet til dette reguleres på en helhetlig og oversiktlig måte i utlendingslovgivningen. Regjeringen foreslår i denne lovproposisjonen å flytte legaldefinisjonen av partsbegrepet fra utlendingsforskriften § 17-1 første ledd til en ny § 80 a i loven, med enkelte justeringer i ordlyden. Det foreslås i tillegg en hjemmel for nærmere regulering av partsbegrepet i forskrift. Regjeringen foreslår videre å innta dagens bestemmelser i utlendingsforskriften § 17-1 annet ledd, om retten til å la seg bistå av fullmektig i utlendingssaker, i ny § 80 a i utlendingsloven. I tillegg er det foreslått en hjemmel i utlendingsloven til å fastsette i utlendingsforskriften hvem som skal ha klagerett i utlendingssaker. Når det gjelder muligheter for familiemedlemmer til å ha rettslig klageinteresse i utlendingssaker, viser komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet og Venstre, til at saker på utlendingsfeltet er av svært personlig karakter, og at dette kan gi behov for særregler om klageretten. Flertallet viser til at lovforslaget § 80 a fjerde ledd inneholder en hjemmel for at slik særregulering skal kun skje i forskrift, og legger til grunn at departementet følger opp med å utrede og gjennomføre eventuell nødvendig forskriftsregulering.