Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-04-04:
Jeg merker meg det, president! Saken vi nå behandler, Innst. 262 S for 2010–2011 Endringer i statsbudsjettet for 2011 under Justis- og politidepartementet, Prop. 72 S for 2010–2011 er i utgangspunktet en ganske enkel sak. Det handler kort og greit om en delbetaling av leveranser for Nødnetts første byggetrinn som leverandøren etter planen egentlig skulle ha levert og fått betalt for i budsjettåret 2010, men som på grunn av forsinkelser i leveransen, noe vi alle er kjent med, nå først skal utbetales tidlig i 2011. Så er det slik at denne regningen må betales før revidert. Derfor fremmes det en særskilt proposisjon. Dette ble varslet ved nysalderingen i fjor, så det er heller ingen nyhet. Jeg legger fram en enstemmig innstilling i saken og vil påpeke at komiteen er tilfreds med at denne endringen i statsbudsjettet kun utgjør en tidsmessig forskyvning av en betalingsmilepæl fra 2010-bevilgningen, jf. Prop. 21 S for 2010–2011, uten at dette representerer en kostnadsøkning i prosjektet. Her kunne jeg ha stoppet innlegget mitt, men jeg finner grunn til å kommentere noen merknader fra opposisjonen. Først til merknaden om forventningen til at evalueringen av første fase raskt blir lagt fram for Stortinget, slik at Stortinget raskt kan fatte en beslutning om eventuelt å gå videre med utbyggingen av det nye nødnettet i hele landet. Jeg viser – noe som også er gjort i tidligere saker om Nødnett – til Justis- og politidepartementets Prop. 1 S, som redegjør for Stortingets 2-trinnsvedtak i forbindelse med behandlingen av Innst. S nr. 104 for 2006–2007, jf. St.prp. nr. 30 for 2006–2007. Her framgår det også at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en nærmere vurdering av spørsmålet om landsdekkende utbygging, altså trinn 2 av Nødnett, når evaluering og kvalitetssikring er ferdigstilt. Videre er det bevilgningsmessig tatt høyde for bevilgningsbehov i 2011 som følge av en eventuell beslutning om landsdekkende utbygging. Så til flertallets merknad om at flere kommuner melder om økte utgifter i forbindelse med drift av nytt Nødnett, og at de reelle kostnadene for kommunen må synliggjøres og fullt ut kompenseres. Til det er å si: Utbyggingen av et nytt radiokommunikasjonssystem for brannvesen, politi og helsetjenesten, altså Nødnett, er besluttet av Stortinget. Alle nødetatene har behov for oppdatering av eksisterende nødsambandsløsninger, og Nødnett er et fellessystem som skal dekke det behovet som foreligger i alle etater. Alle kommuner er, med hjemmel i brann- og helselovgivningen, forpliktet til å anskaffe og drive et forsvarlig nødsamband for kommunens brannvesen og for den delen av helsevesenet som er kommunalt. Nødnett-utbyggingen slik den er besluttet og gjennomføres, innebærer at staten finansierer hele investeringen i nytt radionettverk, kommunikasjonssentraler og radioterminaler til nødetatene, også for kommunale brukere. De samlede investeringskostnadene er, dersom Stortinget vedtar landsdekkende utbygging, i overkant av 4 mrd. kr. For kommunene ville alternativet vært i løpet av kort tid og med egne midler å fornye og bygge egne separate nødsambandsnett som tilfredsstiller dagens krav. Selv om staten dekker alle investeringskostnadene, må kommunene, som i dag, fortsatt bære kostnadene for sin bruk av nødsambandet i brannvesenet og kommunehelsetjenesten. Brukerkostnadene i Nødnett tilsvarer de samlede driftskostnadene. Disse fordeles på brukerne etter en foreslått modell. I arbeidet med å utvikle modellen for brukerbetaling har både KS og kommunerepresentanter deltatt. Det er lagt opp til at modellen skal evalueres når den har vært i bruk en tid, og når man har mer erfaring. Det er i St.prp. nr. 30 for 2006–2007 forutsatt at kommunene samlet sett ikke skal få vesentlig økning av sine kostnader til nødsamband. Det er gjort flere undersøkelser av nødetatenes kostnader til nødsamband før innføringen av Nødnett, sist av SINTEF Helse høsten 2008. SINTEF Helse har tilsvarende estimert etatenes kostnader for etatene etter innføringen av Nødnett basert på erfaringene fra trinn 1. Denne informasjonen vil inngå i evalueringsgrunnlaget, og brukerkostnadene vil bli omtalt i den kommende stortingsproposisjonen om Nødnett som er varslet våren 2011. Så til flertallets merknader om forsinkelsen. Kontrakten som er inngått om Nødnett-leveranse gir leverandøren et totalansvar. Leverandøren skal levere et komplett, nøkkelferdig anlegg hvor alle tekniske komponenter skal være ferdige og virke i samspill før staten overtar eierskapet. Kontrakten inkluderer også en drifts- og vedlikeholdsavtale som gir leverandøren ansvaret for å bygge opp og levere de løpende operatørtjenestene for hele nødnettets levetid. Leverandøren er ansvarlig for å planlegge og gjennomføre utbyggingen av radionettet. Videre er leverandøren ansvarlig for å levere utstyr til kommunikasjonssentraler for brann, politi og helse. Gitt at leverandøren overholder foreliggende fremdriftsplan, tilsier dette en forsinkelse på om lag tre år for de siste delene av leveransen. Dette er komiteen informert om tidligere, og jeg bare minner om at dette digitale nødnettet er blant de mest avanserte i sin klasse i verden, og de mange interessentene gjør prosjektet til Norges kanskje mest komplekse IKT-prosjekt noensinne. Usikkerheten knyttet til pausen mellom de to utbyggingstrinnene har skapt utfordringer for alle involverte, og det er nå viktig å gå videre også for å unngå tap av viktig kompetanse og fordyrende omkostninger. Komiteen er kjent med at regjeringen har varslet, som jeg har nevnt, en stortingsmelding om videre landsdekkende utbygging våren 2011, og Stortinget vil da få anledning til en bred og utdypende debatt om saken. Det saken handler om i dag, er kort sagt at vi kun skal vedta å bevilge tilbake de midlene som ble nedjustert i nysalderingen høsten 2010, slik at staten kan innfri de betalingsmilepælene som er forskjøvet til våren 2011. Saken er viktig nok, fordi det handler om å ferdigstille trinn 1 og å komme videre i prosessen med en utbygging av dette nettet som vil komme hele landet til gode.