Nils Aage Jegstad (Høyre), 2018-12-18:
Først vil jeg få takke komiteen for et godt samarbeid. Det er et viktig tema som SV har satt på dagsordenen, og det er dagsaktuelt. I Dokument 8:22 S for 2018–2019 fokuserer forslagsstillerne på fem punkter: sikre at godstog blir prioritert på jernbanenettet på nattestid der det gir små eller helt ubetydelige ruteendringer for persontogene utrede og fremme forslag om støtteordninger for overføring av gods fra vei til bane eller sjø utrede og fremme forslag om et transportregister for all internasjonal godstrafikk, kombinerte transporter og kabotasjeturer i Norge sikre at nye elektroniske fraktbrev som er planlagt i CRM-direktivet, gjøres obligatoriske fremme forslag om nødvendige regelendringer som kan sikre at det blir mulig å kreve inn bøter for brudd på kabotasjeregelverket når bruddet oppdages Det ble avholdt høring den 25. oktober 2018 med god deltagelse fra involverte parter. For debattens skyld er det viktig å merke seg at målsettingen om å flytte minst 30 pst. av den totale godsmengden fra vei til sjø og bane gjelder godset som fraktes lenger enn 300 km. I realiteten utgjør målsettingen om lag 5 pst. av den totale godsmengden. Dette ble også understreket av høringsinstansene. Under høringen ble det også påpekt at det må bli mulig å kjøre lengre tog for å konkurrere med modulvogntogene. Det ble videre vist til at næringen har foreslått en miljøstøtteordning på linje med andre europeiske land i størrelsesorden 200 mill. kr. Det ble i denne sammenheng pekt på det akutte behovet som har oppstått ved at godstransportørene har varslet om kutt i tilbudet på noen strekninger. Forslagene i Dokument 8:22 S for 2018–2019 har to vinklinger: Det ene gjelder overføring av gods fra vei til bane, forslagene 1 og 2, og det andre gjelder å bekjempe ulovlig kabotasje i transportsektoren, forslagene 3–5. Det er stor enighet om at godstog bør sikres prioritet i perioder av døgnet da persontrafikken er mindre. Det må imidlertid pekes på at godstog kan være svært støyende, og at dette må hensyntas når det gjelder hvor omfattende transporten kan være på nattestid. Det er også nødvendig å sette av tid til vedlikehold og kontroller av jernbanenettet på nattestid. Forslagsstillernes punkt 2 om å utrede og fremme forslag om støtteordning for overføring av gods fra vei til bane og sjø ble et hovedtema for flere av høringsinstansene. Flertallet i komiteen ber departementet følge dette nærmere. Jeg viser i denne forbindelse til brev av 7. desember 2018 fra samferdselsministeren. Jeg regner med at statsråden vil redegjøre for hva som gjøres i sakens anledning. De tre siste punktene i representantforslaget dreier seg om bekjempelse av ulovlig kabotasje og sosial dumping. Flertallet i komiteen legger til grunn at arbeidet med å hindre ulovlig kabotasje og sosial dumping bare kan lykkes i et samarbeid med andre land, og har merket seg at departementet jobber aktivt med dette. Det kan imidlertid være grunn til å se nærmere på forslaget om regelendringer knyttet til å kreve inn bøter for brudd på kabotasjeregelverket, særlig har Norges Lastbileier-forbund fremhevet dette. Paradoksalt nok kalles det å avkriminalisere lovbrudd for lettere å kunne ilegge bøter på stedet. Det foreligger i dag et løst forslag fra Kristelig Folkeparti som jeg vil anbefale at vi støtter. Det er bred enighet om målet om å få over mer gods fra vei til bane. Hovedgrepet her er gjennomføringen av godspakken som er en del av Nasjonal transportplan 2018–2029. Her er det foreslått mange tiltak som til sammen har en kostnadsramme på 18 mrd. kr. Blant annet vises det til: elektrifisering av banestrekninger nye banekoblinger i Elverum, Kongsvinger og Hokksund oppgradering av Alnabruterminalen modernisering og effektivisering av flere godsterminaler bygging av nye eller forlenging av eksisterende krysningsspor nytt signalanlegg som gjør det enklere med grensekryssende godstransport Videre pekes det på at kontinuerlig vedlikehold og kontrollering av jernbanenettet er viktig for sikkerheten samt for å sikre god oppetid, forutsigbarhet og punktlighet for både passasjerer og gods. Det er også behov for å øke framføringskapasiteten, slik at flere og/eller lengre godstog kan trafikkere godstogstrekningene. Større volumer betyr mer effektiv frakt og dermed styrking av konkurranseevnen overfor annen godstransport. Det skal bygges nye eller forlenges krysningsspor på så å si alle de viktige godstogstrekningene. Jeg viser for øvrig til innstillingen der flertallet foreslår at Dokument 8:22 S for 2018–2019 ikke vedtas.