Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-10-08:
Mye er bra, og mye går bra i Norge. Mens verden rundt oss preges av økonomisk uro og høy ledighet, kan vi i Norge glede oss over en solid økonomi og et stort økonomisk handlingsrom. Det sies at det krever sterk rygg å bære gode tider. Det sentrale spørsmålet er derfor hvordan regjeringen velger å prioritere sitt økte økonomiske handlingsrom. Siden den rød-grønne regjeringen kom til makten, har handlingsrommet økt med hele 262 mrd. kr. Det tilsvarer mer enn to helsebudsjett inn i norsk økonomi. Oljepengebruken er om lag doblet i løpet av de rød-grønne årene. Det er ingen tvil om at det brukes mer penger, men spørsmålet er: Brukes de pengene til å bygge Norge som kunnskapsnasjon? Jeg mener at det er ganske oppsiktsvekkende at en regjering som har råd til det aller meste, velger å nedprioritere forskning og etter- og videreutdanning av lærere. Mens forskningsbudsjettet øker med 2,2 pst. fra i år til neste år, øker resten av budsjettet med 2,4 pst. Med andre ord: Regjeringen mener at det meste er viktigere enn å investere i fremtidig verdiskaping og forskning. Vi ser også at den aller viktigste faktoren i skolen – nemlig lærerne – nedprioriteres i dette budsjettet, mens Høyre i år etter år har sagt at vi er nødt til å prioritere etter- og videreutdanning av lærere. Vi vet at mange tusen lærere ønsker etter- og videreutdanning, men regjeringen bare viderefører prioriteringen av etter- og videreutdanning. Det er ingen reell prioritering av dette. Jeg er enig med finansministeren i at også Norge kan lære ting av krisen i Europa. Noe av det aller viktigste er å holde orden i norsk økonomi, og Høyre er enig i behovet for å holde igjen på bruken av oljeinntekter. Det er viktig både for å unngå en for rask nedbygging av konkurranseutsatte arbeidsplasser og for å trygge pensjoner for fremtiden. Men å holde orden i økonomien handler ikke bare om hvor mange milliarder man bruker på budsjettet, men også om hvordan pengene brukes på budsjettet. Regjeringen skal ha ros for at den endelig velger å oppprioritere bevilgningene til samferdsel, men vi ser at en stadig større del veltes over på bilistene gjennom økte bompenger, og at man mangler nytenkning, også i den sektoren. Det er mange godbiter som har vært solgt ut og lekket ut fra budsjettet de siste dagene før budsjettfremleggelsen. Men hvis man graver litt dypere i budsjettet, ser man at en del av de langsiktige og grunnleggende utfordringene i norsk økonomi velger man fortsatt å skyve foran seg. Vi ser at Norges konkurranseevne svekkes også til neste år. Den har vært svekket hvert år under rød-grønt styre. Det er en utfordring – særlig for eksportbedriftene våre. Vi ser også at produktivitetsveksten fortsatt er for lav. Kombinert med særnorske skatter og en for liten satsing på forskning, er dette en utfordring for store deler av vårt næringsliv – på kort sikt, og spesielt på lengre sikt. I budsjettet bekrefter regjeringen at man legger inn et unødvendig tollsjokk på ost og kjøtt. Det vil føre til dårligere utvalg i butikkene, det kan svekke konkurranseevnen til deler av næringsmiddelindustrien, og det vil kunne skape usikkerhet for andre deler av vårt næringsliv – kanskje særlig fiskerinæringen. Etter at Gjørv-kommisjonens rapport – som innebar en ganske knusende kritikk av vår beredskap – ble lagt frem, hadde de aller fleste ventet at dette budsjettet innebar en reell og sterk prioritering av sikkerhet og beredskap. Jeg får litt inntrykk av at regjeringen velger å prioritere det som er hyggelig på kort sikt, fremfor det som er nødvendig på lang sikt. Ja, det er hyggelig med et par uker ekstra pappaperm, men når man virkelig skal gå inn i prioriteringene i budsjettet, er det dette man velger, fremfor en sterk satsing på beredskapen.