Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2003-11-27:
Odelstinget behandler i dag et forslag om endringer i selskapslovgivningens regler om styresammensetning for offentlig eide foretak og allmennaksjeselskaper med private eiere. Regjeringen er opptatt av å legge forholdene til rette for økt verdiskaping i næringslivet. Problemet i dag er ikke at det ikke finnes kompetente og egnede kvinner. Problemet er å sikre at den kompetansen kvinner har, blir benyttet. Det er dette reglene om kjønnsrepresentasjon skal gjøre noe med. Økt mangfold i styrerommene kan bidra til bedre strategiske valg, mer innovasjon, raskere omstillinger og dermed bedre lønnsomhet. Å øke kvinneandelen i styrene gir økt mangfold. Reglene om kjønnsrepresentasjon innebærer også økt likestilling og økt demokrati. Jeg er svært glad for at komiteens flertall er enig i at den lave kvinneandelen er uheldig, og at det er helt nødvendig å gripe inn med tiltak for å fremme bruk av begge kjønns kompetanse. Regjeringen mener at reglene om kjønnsrepresentasjon for de privat eide allmennaksjeselskapenes del ikke skal settes i kraft dersom den ønskede kjønnsrepresentasjon oppnås frivillig innen 1. juli 2005. Er målet oppfylt frivillig, vil vi vurdere om bestemmelsen bør oppheves, eller om den bør bli stående en stund uten å være i kraft, slik at den kan ikraftsettes på et senere tidspunkt hvis det er behov for det. Dersom målsettingen om kjønnsrepresentasjon ikke er oppfylt pr. 1. juli 2005, vedtar Regjeringen ikrafttredelse på vanlig måte. Om loven settes i kraft for de privat eide allmennaksjeselskapene, foreslår vi, som tidligere sagt, en overgangsperiode på to år fra ikrafttredelsen. Slik sett vil disse reglene om kjønnsrepresentasjon ikke bli bindende før i 2007 for selskaper som er registrert før ikrafttredelsen i 2005. For selskaper som registreres etter at reglene trer i kraft, må kravene til kjønnsrepresentasjon være oppfylt fra registreringsdatoen. Jeg har merket meg at komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og SV mener at reglene om kjønnsrepresentasjon for allmennaksjeselskaper skal tre i kraft allerede 1. januar 2004. De mener at det ikke er mulig å nå målsettingen om 40 pst. kvinneandel frivillig, og at det derfor ikke er grunn til å vente med å innføre disse reglene. Jeg tror det er uheldig å innføre krav om kjønnsrepresentasjon allerede fra årsskiftet og vil minne om at selskapene nå har avholdt årets generalforsamlinger. Å vente til etter generalforsamlingene i 2005 vil gi selskapene tid og mulighet til å oppfylle kravet om 40 pst. kjønnsrepresentasjon. Regjeringen har gitt det jeg vil kalle et politisk løfte til – eller gjort avtale med – næringslivet om at loven ikke skal tre i kraft hvis kravene oppfylles frivillig. Dette har næringslivet innrettet seg etter, noe som bl.a. har ført til at det er blitt igangsatt en rekke viktige tiltak for å øke kvinneandelen. Kan hende er Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti vel pessimistiske. Selv tror jeg derimot at det er mulig å nå målet om 40 pst. kvinneandel innen sommeren 2005. Staten har jo klart det! I styrene i de statlige selskapene er kvinneandelen allerede på 45,7 pst. Det hadde vi allerede i mars i år. På mitt og landbruksministerens initiativ har også landbrukssamvirkene startet et konkret og målrettet arbeid for å øke kvinneandelen i samvirkeforetakenes styrer. De har bl.a. utarbeidet en detaljert handlingsplan som er godt forankret på toppnivå. Dette viser at det lar seg gjennomføre dersom det er tilstrekkelig vilje til det. Odelstingets beslutning her i dag vil være et nytt og viktig skritt på veien mot større kvinnerepresentasjon og bedre kjønnsbalanse i næringslivet. Til slutt: Jeg vil ikke kalle dette kjønnskvotering. Det er mangfold vi snakker om, mangfold i styrerommene. Og her kan bedriftene velge blant 50 pst. av den voksne befolkningen.