Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Det er særlig to områder SV er både opptatt av, og som vi mener planen burde ha reflektert. Det ene er at viktig infrastruktur bør eies og drives av det offentlige, ikke av et fortjenestemotiv, private interesser og New Public Management, som regjeringa stadig mer legger opp til. Dette poenget skal jeg komme tilbake til i et senere innlegg. Det andre området er hvilken nøkkelrolle vår samferdselspolitikk kan spille for å svare på advarsler vi har fått fra to fagtunge internasjonale vitenskapelige paneler, nemlig Klimapanelet og Naturpanelet. Valgene våre innen transport betyr enormt mye for klimagassutslippene våre, siden en tredel av utslippene kommer fra denne sektoren. Når regjeringa setter seg et mål om å halvere utslippene fra sektoren innen 2030, er det sammenlignet med 2005-nivået, ikke med 1990-nivået, som ofte gjøres. Da hadde denne ambisjonen vært redusert til 35 pst. Dette tar oss ikke til Paris med æren i behold. Så snakker vi om nedbygging av arealer, som jo er den viktigste årsaken til tap av naturmangfold og dyrka mark, særlig på grunn av firefelts motorveier – det har vel blitt åpnet noe sånt som 500 km av dem fram til nå, og flere skal det bli. Så hvordan svarer den framlagte stortingsmeldinga, denne NTP-en, på en slik utfordring? Med omtrent ingenting. Alt er i store trekk som før. Det er ingen totale beregninger av verken utslipp eller arealbeslag. Dette skjer altså med en plan for 2022 og framover i tolv år. Er det mulig? Så lett kan man altså ta på de store miljøkonsekvensene og den krisen vi står overfor. SV har gransket meldinga, og vi har stilt statsråden mange spørsmål rundt dette. Han svarer på forskjellig vis, f.eks.: «Utslipp fra arealbeslag og anleggsfasen er ikke inkludert i tabellen.» Eller: «Det er således ikke mulig å angi eksakte tall på hva utslipp og arealbeslag vil bli i tida framover.» Og når det gjelder utslipp fra materialbruk: «Vi har ikke noen oversikt over disse effektene for prosjektene i NTP for 2022–2033.» Når departementet først ga Miljødirektoratet og transportvirksomhetene ordre om å anslå utslipp fra nye prosjekter, kom det fram ganske alvorlige tall i desember i fjor. Utslippene som følge av arealbeslag ble anslått til å ligge i størrelsesordenen 2 millioner–4 millioner tonn CO 2 -ekvivalenter bare fra de prosjektene de gjennomgikk. Vi fortsetter som før uten helt å vite hva det medfører, rett og slett, og det er ikke bra. Den største feilen med hele NTP-en som er lagt fram, er at man ikke tar dette inn over seg. Man vil ta spørsmål om arealbeslag og utslipp i den forbindelse alvorlig framover, blir det sagt fra statsråden og i meldinga. Ja, det står så klokelig der: «Det mest effektive tiltaket for å redusere utslippene fra arealbrukbeslag er å redusere arealbeslaget i prosjektene.» Ja, så sant, så sant. Det er det viktigste vi kan gjøre, men hva gjør regjeringa? For å få samme farge på veien mellom Oslo og Stavanger, f.eks., skal det være firefelts hele veien, enten man har behov eller ei. Det er vel nok å nevne det siste forferdelige eksemplet, E18 Dørdal–Tvedestrand, som jeg har tatt opp her fra talerstolen mange ganger, der man altså anlegger en firefelts motorvei ved siden av en ganske ny to- og trefelts vei bygd for noen få år siden. Er det mulig? Det er det faktisk. Jeg har tatt opp mange ganger her fra talerstolen hvordan regjeringas motorveiplan, signert fartsglade Fremskrittsparti-statsråder i departementet, har ført til tidenes overinvestering i motorveier og enorme prestisjeprosjekter, som fergefri E39 til oppunder 200 mrd. kr bare for fjordkrysningene. Når regjeringa signaliserer en slik arroganse med hensyn til utslipp og arealbeslag av nye, enorme motorveiprosjekter, snur vi i praksis ryggen til begge de to vitenskapspanelene som jeg nevnte i starten. I SV flytter vi i vår alternative transportplan store summer, over 100 mrd. kr, fra de store motorveiprosjektene til jernbanen og til rassikring, utbedring og vedlikehold av distriktsveiene. Jeg gjentar mitt slagord: Vi skal bygge langt og trygt, ikke bredt og dyrt. Samtidig behandler vi i dag også Miljøpartiet De Grønnes Dokument 8:194 S om trygg og barnevennlig transport og ren luft i byer og tettsteder. Dette representantforslaget, som jeg også er saksordfører for, ble jo vedtatt behandlet i samme omgang som dette, og vi vil gi en stemmeforklaring på hvordan vi stiller oss til det. Jeg tar opp alle forslag som SV står bak. Jeg trekker forslag nr. 14, siden vi har lagt inn et litt endret forslag nr. 314 som løst forslag fra SV og Senterpartiet.