Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-16:
Aller først vil jeg takke interpellanten for å sette et viktig tema på dagsordenen. Jeg vil også takke representanten Storberget for et godt innlegg med hensyn til hva dette egentlig dreier seg om. For det er som Sofieprisvinneren av 2011, Stuart, sier: Det dreier seg om å ta vare på den maten som allerede finnes, og bruke den. Han har i mange år levd av mat som har vært kastet. Han har skapt brødunder, både i England og Norge, av mat som allerede har vært kastet. 1 mrd. mennesker som i dag lider av alvorlig underernæring, kunne ha blitt mettet på mindre enn en tredjedel av den maten som kastes i USA og Europa. Det er mennesker som er sultne i dag. Det er mange av oss som kommer til å kaste mat som kunne vært brukt for å mette mager. Vann som brukes til å dyrke mat som kastes, ville være nok til å dekke behovet for to liter vann per dag for ni mrd. mennesker. Det er nesten ikke til å tro. Vi vet at inntil halvparten av all mat som produseres, kastes på vei fra produksjonsstedet til matbordet vårt. Landbruksjord som tilsvarer en fjerdedel av Norges landareal, brukes årlig til å produsere kjøtt- og melkeprodukter som kastes i britiske og amerikanske husholdninger, butikker og restauranter. NHO, dagligvarehandelen og næringsmiddelindustrien har gått foran. De har tatt initiativ til å redusere matavfallet med 25 pst. innen 2015. Det er det ikke lang tid til, men de tror på det fortsatt, og de er godt i gang. De har satt seg djerve mål. I en kartlegging fra ForMat av 5. april 2011 kom det fram følgende resultater om nyttbart matavfall i Norge: Det vi kaster mest av, er ferske bakevarer, frisk frukt og friske grønnsaker. Den viktigste, synlige årsaken til at mat kastes er at den er gått ut på dato. 60 pst. av oss som forbrukere oppgir dette som viktigste årsak. 90 pst. av all mat som kastes i butikk, skyldes at den er gått ut på dato eller at den har fått forringet kvalitet. Meg bekjent kastes det hvert år fra dagligvarebutikker ca. 850 tonn ferske egg som er fullt spiselige. Men på grunn av en regelendring i EU med en maksimumsgrense på 14 dager, må disse kastes. For meg er dette en gåte. Selv om produkter som er merket med «best før», og som er fullt spiselige lenge etter datoen er utgått, oppgis dette med «utgått på dato» som den viktigste årsaken til at produktene blir kastet. Det var derfor Kristelig Folkeparti i fjor fremmet et representantforslag for å få til et nasjonalt mål for reduksjon av matavfall og en gjennomgang av matmerkeordningen. Vi skal ha en trygg matmerkeordning som setter mattrygghet i sentrum, og som også setter kvalitet i sentrum. Men vi må ha en gjennomgang av dette når 60 pst. av oss som forbrukere oppgir at det er den viktigste årsaken til at vi kaster mat. Statsråden lurte på eller hadde en følelse av at det var forskjell mellom generasjoner når det gjelder kasting av mat. Ja, vi kan jo bare si det sånn: Andelen forbrukere over 60 år er ikke så opptatt av merkeordningen som det vi under 60 år er. Hva skyldes det? Jo, det skyldes klart generasjoner, oppvekst og det samfunnet vi lever i. Vi i Kristelig Folkeparti er opptatt av denne gjennomgangen. Denne gjennomgangen av matmerkeordningen skulle skje i den avfallsmeldingen som regjeringen avlyste i høst. Mitt spørsmål til statsråden er nå: Vil den bli fulgt opp gjennom denne strategien? De siste sekundene vil jeg bruke på en helt aktuell sak. Det står nå 2,2 mill. leverposteibokser – de gule – fra Stabburet på lager fordi de har fått en feilmerking i designet. De er produsert i Fredrikstad hos Stabburet, men det står på merkingen at de er produsert hos Abba i Sverige. Må disse kastes? Eller kan Mattilsynet få beskjed om at vi kan spise disse på norske bord selv om det står at de er produsert i Sverige i stedet for i Norge. Det er diskusjonen. Jeg håper at statsråden griper inn slik at vi slipper å kaste 2,2 mill. gule leverposteibokser.