trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-18:
Jeg la merke til at det lå utdanningsstillinger i budsjettet. Hvis en skal spre det fra jordmor til psykiatrisk sykepleier, til helsesykepleier, til psykiatrisk sykepleier, er jo ikke det nok. Mitt spørsmål er om statsråden ser for seg å legge en opptrappingsplan, sånn at vi faktisk også har en oversikt over hvem som går ut i pensjon snart, slik at det er større økning enn avgang, naturlig avgang, nettopp for at vi ikke skal komme i den situasjonen som vi opplever nå, at mange av de spesialitetene vi trenger, enten er i pensjonsalder eller har gått av av andre grunner, og slik at vi sikrer en habil tjeneste som kommer pasientene til gode.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-18:
For å begynne med siste taler: Det er jo en del av jobben med NOU-en – å få den ut på høring. Det er en del av forslaget at en begynner å jobbe med den. Pandemien har satt sine spor, og for noen dypere enn for andre. Det er alvorlige funn som Riksrevisjonen nå har gjort når det gjelder helse- og omsorgstilbudet til barn og unge som har en nedsatt funksjonsevne. De peker på at tilbudet er fragmentert, det er vilkårlig og ikke minst avhengig av hvor vi bor, hvor gamle vi er, eller hvilken diagnose vi har. Sånn kan vi ikke ha det. Det er mange som må reise mer enn 20 minutter for å få et tilbud. Dette er svært alvorlig, og det gjør stort inntrykk på meg. Det er mange i Norge som får den hjelpen de trenger, når de trenger det – heldigvis. Men dessverre er det fremdeles noen som må jobbe beinhardt for å få den hjelpen de trenger. Det er kanskje ikke deg og meg, men familier med unger som har behov for sammensatte tjenester. Foreldre skal kunne bruke tiden sin på det å være foreldre og ikke være en administrator. Jeg er derfor glad for likeverdsreformen og barnekoordinatorgarantien Kristelig Folkeparti fikk på plass da vi satt i regjering – en reform jeg håper vil bidra til bedre hjelp, bedre koordinering og ikke minst at disse familiene skal få kjenne at vi som samfunn stiller opp for akkurat dem. BPA-ordningen er viktig. Utvalget som vi i sin tid satte ned, med formål om å realisere at BPA-ordningen skulle være et likestillingsverktøy, har nettopp levert sin rapport. Den må fylles opp. Men i lys av funnene i Riksrevisjonens rapport, som vi diskuterer i dag, forventer jeg at regjeringen jobber raskt med en oppfølging av den NOU-en, sånn at de som trenger det mest, får den hjelpen de trenger. Å vite at man skal bli foreldre, kan være både fint og skremmende på en gang. For noen innebærer svangerskapet også at de får beskjed om at de venter et barn med spesielle behov, eller at barnet har fått påvist en diagnose allerede under svangerskapet. Å se for seg hvordan den hverdagen kan bli, kan være vanskelig for mange. Derfor var jeg stolt av at Kristelig Folkeparti fikk på plass en kontaktfamilieordning som skulle gjøre det lettere å få informasjon og støtte til å forberede seg på det livet som venter for disse familiene. Dessverre har dagens regjering, sammen med SV, kuttet dette viktige tilbudet. Det synes jeg er trist. Jeg håper ikke at dette er et frampek om hvordan dagens regjering vil behandle denne gruppen. Det som gir meg et håp, er at innstillingen vi debatterer i dag, er enstemmig. Alle i denne sal ser alvoret og vil forhåpentligvis derfor bidra til løsninger som disse familiene nå trenger. Kristelig Folkeparti har for å sikre dette fremmet et forslag i saken, og det er følgende: «Stortinget ber regjeringen, i lys av Riksrevisjonens undersøkelse, raskt følge opp anbefalingene i NOU 2021:11 Selvstyrt er velstyrt, for å sikre reell likestilling og for å hindre uheldige forskjeller mellom kommuner i tjeneste- og avlastningstilbudet til personer med en funksjonsnedsettelse.»
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-01-18:
Hvis vi skal ha et reelt demokrati i Norge, må folks meninger og lokaldemokratiet bety noe i så viktige saker som sykehus. I Alta har folket sagt tydelig fra om hva som er riktig for pasientene: sykehus nær der folk bor. Det er årsaken til at Pasientfokus er representert her på Stortinget. Vanlige folk har ikke blitt hørt. Men Alta er ikke alene. Sykehuskamper finnes også andre steder, som her i hovedstaden vår, Oslo. I Oslo har ansatte, innbyggere, fagfolk og flertallet i Oslo bystyre sagt at de ikke vil ha det nye sykehuset som planlegges. At en by eller en kommune sier nei til store statlige investeringer, er ikke vanlig, særlig ikke i sykehussaker. Det er heller ikke vanlig at ansatte sier nei til nye, flotte bygg. Folk må høres. Senterpartiet og Arbeiderpartiet har ved ulike anledninger sagt at de ikke vil overstyre lokaldemokratiet. Helseforetaksmodellen, som ble innført for 20 år siden, har et stort demokratisk underskudd. Ja, det kan se ut som om helsepolitikere og regjeringen i enkelte saker faktisk har abdisert og gitt helseforetakene all makt. Det var derfor fint at helseministeren i sin sykehustale sa at helseforetaksmodellen må justeres, for det er noe underlig når kommunestyrer og fylkesting, som her i Oslo, ikke fikk sykehusinvesteringene på sitt bord annet enn som en reguleringssak. Omleggingen av sykehusstrukturen i Oslo, med nedleggelse og salg av Norges største og viktigste akuttsykehus, ble vedtatt av tidligere helseminister Bent Høie. Det skjedde på et foretaksmøte i 2016, etter en innstilling fra direktøren i Helse Sør-Øst. Saken ble vedtatt i 2016, uten å være utredet og mot viljen til ansatterepresentantene i OUS og uten å skjele til advarsler i den lovpålagte, eksterne kvalitetssikringsrapporten, der det sto at beslutninger om lokalisering var prematurt, og at de anbefalte å utrede flere alternativer. Planen ble heller ikke sendt på høring og ble ikke i tilstrekkelig grad behandlet verken i Oslo bystyre eller på Stortinget. Det er bakgrunnen for at protestene i Oslo har vart i seks år, og hadde planene blitt sendt på høring, ville saken mest sannsynlig fått en annen utgang. Både fagfolk, ansatterepresentanter og pasienter mener at å splitte Ullevål i to og dele opp viktige og anerkjente akutt- og traumemiljøer er en dårlig plan. Det er viktig at Stortinget lytter til plan- og bygningsetaten i Oslo, som har gjennomført en grundig prosess. Det er aldri for sent og aldri feil å lytte til folk.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-01-18:
Det er sagt mye om tannhelsens betydning for oss, så jeg skal ikke holde en lang tale eller et seminar om det. Det vi vet, er at alt henger sammen med alt, også i kroppen vår, og det merker vi når vi har tannpine. Dårlig tannhygiene og bakterieoppbygging i munnen fører til sykdommer i tenner og tannkjøtt, og det er blitt påvist at sammenheng mellom tannsykdommer og dårlig tannhelse fører til diabetes så vel som hjerte- og karsykdommer, og også demens. Så er det slik at en politikk skal være konsistent, den skal henge sammen. Pasientfokus støtter Rødts forslag, og dette er også å regne som en stemmeforklaring, siden det kommer litt annerledes ut i innstillingen som foreligger. Det betyr at Pasientfokus mener at Rødts forslag er godt og riktig.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-01-18:
Vi i Pasientfokus har snakket med pasientene og deres familie, og det er det viktigste. Samlokaliserte sykehus med somatisk syke pasienter og pasienter med rus- eller psykisk helseproblemer fører ofte til utrygghet for noen pasienter og deres familier. Det er viktig å ha i bakhodet. Helsepersonell ved psykiatriske sykehus har taushetsplikt, men ved samlokaliserte sykehus kan de psykisk syke eller rusavhengige dele rom og korridor med kroppslig syke Ola eller Kari Nordmann, og det er viktig å huske på at Kari og Ola Nordmann ikke har taushetsplikt. I vårt representantforslag ber vi om at Stortinget skal være med på å sikre et godt sykehustilbud til pasienter innen psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert rusbehandling. Til det trengs en utredning. I det flerkulturelle nord trenger vi også en utredning om hvordan vi ivaretar samiskspråklige og kvenske pasienters behov. Helseministeren sier i en kommentar til vårt forslag at for mange vil det være vesentlig mindre stigma knyttet til det å bli innlagt på et alminnelig sykehus framfor et psykiatrisk sykehus eller en rusinstitusjon. Til det er å si: Er det ikke bedre at vi bygger ned stigmaet, slik at det å være psykisk syk eller innlagt på en institusjon grunnet rusavhengighet er like naturlig som at kroppslig syke er innlagt på somatiske sykehus? Hvilket stigma blir det hvis naboen forteller bygdefolket at han Sverre er ruspasient eller psykiatrisk pasient – og han vet det fordi de var innlagt på samme sted? Jeg tillater meg å spørre: Hva er et alminnelig sykehus? Er det ikke på tide at rus og psykiatri også alminneliggjøres? Ordene «vanlige folk» er blitt moteord i denne salen de siste månedene, og vi i Pasientfokus har, som sagt, snakket med vanlige pasienter og deres pårørende. Pasienten Sverre, som er bipolar, sa det slik: Jeg er tryggere når jeg er på et sykehus med andre med psykiske utfordringer. Hva har naboene med at jeg, når jeg er psykisk syk, ikke sover, kler meg naken, oppfører meg seksualisert, ukritisk mot alle kvinner jeg møter? Nå kler jeg meg naken i parken rundt mitt psykiatriske sykehus. Hva om jeg gjør det utenfor universitetssykehuset, der jeg i framtiden kan bli innlagt? Samtalene med pasienter og pårørende gjør listen vår lang. Den korte og enkle konklusjonen beskrives av Kari, som har diagnosen schizofreni: Jeg trenger å være et sted hvor min sykdom skjermes fra andres innsyn, fordi jeg kan blamere meg selv og krenke min egen integritet når sykdommen står i full blomst og jeg gjør ting jeg aldri ville gjort når jeg er frisk og ved mine fulle fem. Vi mener det må en skikkelig utredning til, og vi håper at denne salen tar hensyn til det.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-01-18:
Å være forelder til et barn med funksjonsnedsettelse gir glede, men også utfordringer. Å være søsken til en bror eller søster med funksjonsnedsettelse er også en dimensjon som kan være vanskelig for mange å forstå. Jeg var yngst av fire søsken. Min ti år eldre storebror ble også min lillebror. Min mor ble enke da hun var 52 år, og da hun var 72 år, gikk hun fortsatt på foreldremøter. Min bror var mine foreldres glede, men også deres bekymring, for hvordan skulle det bli? Min mor sto i de fleste kampene som foreldre også i dag gjør, og dette var på 1980-tallet. Det er trist å se. Som søster til en med funksjonsnedsettelse er det derfor viktig å si at får barna de rettighetene de har krav på, er det en styrke for hele familien, som ofte har store nok bekymringer for å få dagene til å henge sammen. Vi i Pasientfokus ser på Riksrevisjonens konklusjon som svært alvorlig. Vi kjenner igjen en del av denne tendensen i spesialisthelsetjenestene, som Pasientfokus er svært opptatt av. Vi i Pasientfokus er opptatt av at vanlige foreldre som får et barn med særlige behov, har rett til et godt liv. Riksrevisjonens rapport må følges opp, ikke bare i departementet, men også her på Stortinget. Det handler om like rettigheter til et verdig liv for barn med funksjonsnedsettelse, deres søsken og deres foreldre.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Oslo har behov for nye sykehusbygg. Byggene på Ullevål og Radiumhospitalet er gamle og i liten grad tilpasset kravene til moderne behandling og godt arbeidsmiljø. Oslos innbyggertall øker, og vi må øke kapasiteten. Ikke minst er det behov for å samle de spesialiserte tjenestene. Det er mer enn fem år siden rammene for videreutviklingen av ny struktur i Oslo-sykehusene ble vedtatt. Planene begynner å realisere seg på Radiumhospitalet. Stortinget vedtok lånerammen til prosjektet Nye OUS på Aker og Gaustad i desember 2019, og Oslo kommune har startet utbygging av ny legevakt på Aker. Sykehusstrukturen i Oslo har vært hyppig debattert, og det er få prosjekter som er utredet i samme grad som Nye Oslo universitetssykehus. Det er også gjort tilleggsutredninger som underbygger den vedtatte sykehusstrukturen. Jeg forstår at mange har forventninger og ønsker når nye sykehusbygg planlegges. Helse Sør-Øst har ansvar for å planlegge for et godt spesialisthelsetjenestetilbud med nok kapasitet. Samtidig har det regionale helseforetaket også ansvar for å sikre at samfunnets ressurser brukes på en best mulig måte. Det er særlig fagfolk som kan bli en knapp ressurs, og som kan sette begrensninger i framtiden. Erfaringer fra den pågående pandemien har bekreftet at helsepersonell, særlig høyt spesialisert personell, er en kritisk og knapp faktor i helsetjenesten. Det er viktig at ny struktur ved Oslo universitetssykehus etableres med en struktur som ikke legger beslag på uforholdsmessig mye fagfolk i hovedstaden. I så fall ville dette gått på bekostning av personellsituasjonen i resten av landet. Samling av de spesialiserte tjenestene på Gaustad er derfor viktig for utviklingen av en bærekraftig spesialisthelsetjeneste. Oslo universitetssykehus har de dårligste sykehusbyggene i landet, og det er behov for økt kapasitet i hovedstadsområdet. Regjeringen ønsker at befolkningen i Groruddalen så raskt som mulig får lokalsykehuset ved Nye Aker sykehus, og vi ønsker å gjennomføre endringer i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Det kan jeg forsikre representanten om at vi gjør, og derfor er det også viktig at dette prosjektet ikke får nye utsettelser. Jeg deler representantens bekymring for Ahus. Flyttingen av alle tre bydelene i Groruddalen samtidig fra Ahus vil føre til at kapasiteten ved Ahus ikke utnyttes fullt ut. Derfor må overføringen fra Ahus skje gradvis, i tråd med befolkningsveksten i opptaksområdet, sånn at man hele tiden bruker ressursene og pengene på pasientbehandling. Det er vi veldig opptatt av. Hele Groruddalen skal tilbake til Aker. Det sier Hurdalsplattformen, og vi ønsker at det skal skje så raskt som mulig. Psykisk helsevern vil være samlet på Aker for alle bydelene i Groruddalen i 2031, sammen med somatikk for Alna bydel, og det er målet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Det er helt riktig som representanten Trøen påpeker, at de ideelle sykehusene i Oslo er en del av sykehusstrukturen. Jeg mener at det å få gjennomført planene for Nye OUS også vil lette samhandlingen med de ideelle aktørene. De har hele veien vært en del av utviklingsplanen og målbildet for Nye OUS. De har et potensial til å utvikle sine lokalsykehusfunksjoner bedre etter hvert som vi kommer videre også med Nye OUS. Det er i dag ganske mange sykehusbygg i hovedstadsområdet. Det er de to ideelle, som Trøen nevner, og i tillegg til den geografiske utspredning OUS i dag har, gir det lite hensiktsmessige pasientforløp, og pasientene får ikke det tilbudet de fortjener. Vi er veldig opptatt av i fortsettelsen at Diakonhjemmet og Lovisenberg skal ha gode utviklingsmuligheter.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg har fulgt debatten om Nye OUS i mange år. Det har vært stor debatt og faglig uenighet. Men jeg deler ikke beskrivelsen av at et samlet fagmiljø er imot planene for Nye OUS. Gjennom de ulike milepælene har det på et tidspunkt vært enighet om at det nå var på tide å trekke i bremsen og gjøre tilleggsutredninger. Det samlet de fagorganisasjonene som representerer ansatte og de ulike fagmiljøene i de ulike styrene, både i OUS og i Helse Sør-Øst. Men jeg opplever også at man har hatt ulik inngang til dette i ulike fagmiljøer. Til spørsmålet om å overkjøre lokale myndigheter er det faktisk sånn at Oslo bystyre sluttet seg til målbildet og planene for Nye OUS både i 2016 og i 2018. Så det er heller ikke en beskrivelse som jeg deler med representanten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Et prosjekt av Nye OUS' størrelse og kompleksitet vil selvfølgelig ha mange ulike stemmer, og det har vært strid om dette prosjektet i ti år. Jeg har alltid respekt for faglig uenighet, men vi må også gjennomføre Stortingets vilje. Lånegarantien og marsjordren til dette prosjektet ble gitt i desember 2019, og det er en regjerings oppgave å gjennomføre det. Det sier også den regjeringserklæringen vi skal styre på. Når det gjelder kapasitet, vil jeg bare understreke at Nye Oslo universitetssykehus vil ha større kapasitet i 2030, med de foreliggende planene, enn sykehuset har i dag, også større kapasitet til å håndtere alvorlige hendelser, og det er noe vi er opptatt av med tanke på den beredskapsfunksjon og det ansvaret OUS har for nasjonale hendelser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Vi har tenkt å realisere planene for Nye OUS med den framdriften som er vedtatt. Nå ligger saken hos plan- og bygningsetaten i Oslo, og vi følger den prosessen og gjør løpende vurderinger. Men Hurdalsplattformen er klar, og Stortingets vilje er også veldig klar. Stortinget har behandlet denne saken mange ganger, og flertallet har ikke endret seg en eneste gang. Det er en marsjordre for en mindretallsregjering, intet mindre, og i tillegg er dette også planer vi ønsker å gjennomføre i vår egen regjeringsplattform. Jeg vil bare minne om at bystyret i Oslo sluttet seg til disse planene, både i 2016 og i 2018. Et så omfattende prosjekt som Nye Oslo universitetssykehus, kan man ha en løpende involvering om, men på et tidspunkt må man også realisere planene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Per i dag ligger saken fra tiltakshaveren, som er Helse Sør-Øst, hos plan- og bygningsetaten i Oslo. Vi vil følge det løpende, men vårt mål er å realisere de planene som Stortinget har vedtatt. Lånesøknaden til Nye Oslo universitetssykehus, med de byggene som skal reises på Gaustad og Aker, ble velsignet i desember 2019, med Venstres stemmer. Dette er et tog som forlot stasjonen med Venstre som konduktør. Venstre blåste i fløyta og vifta med det grønne flagget. Det er en del av virkeligheten som jeg håper vi kan være enige om, selv om vi åpenbart er uenig i saken.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Dette er en debatt vi har hatt mange ganger i denne salen. Jeg har hatt andre roller før, men argumentene er jo de samme, det må vi bare erkjenne. Det er nok en misforståelse når representanten Moxnes sier at vi ønsker å splitte opp sentrale nasjonale funksjoner. Det er jo det motsatte som ligger i planene, nemlig å samle dem. Nasjonalt traumesenter skal ivaretas på Gaustad, og det er de fremragende fagfolkene på Ullevål som sitter og legger på plass detaljene for det. Det vil bli et løft. Det vil sikre tryggheten til alle innbyggere i Norge. Så er vi rett og slett uenig med Rødt. Vi ønsker et stort akuttsykehus på Aker med regionale funksjoner og fullverdig psykisk helsevern. Psykisk helsevern i de bydelene som de nå skal betjene, er i dag spredt på over 40 adresser. Det er et dårlig tilbud til pasientene. Det blir bedre med nye Aker sykehus. Når det gjelder spørsmålet om statlig plan, har jeg svart representanten Seher Aydar, jeg har svart representanten Ola Elvestuen, og jeg svarte representanten Carl I. Hagen fra talerstolen i replikkordskiftet om at statlig plan er et verktøy som enhver regjering har. Forrige gang Rikshospitalet ble flyttet, fra Pilestredet til Gaustad, ble det brukt statlig plan. Regjeringskvartalet realiseres med statlig plan. I dag ligger saken om Nye OUS hos plan- og bygningsetaten i Oslo, og vi vil følge utviklingen nøye. Vårt mål er å realisere planene med den framdriften som er vedtatt. Det er viktig fordi det vil påvirke alle andre investeringsprosjekter i Helse Sør-Øst. Det vil påvirke Drammen. Det vil påvirke Innlandet. Det vil påvirke andre planer som er viktige for pasientene i andre deler av Sør-Øst-geografien. Regjeringen har ikke noen prinsipiell motstand mot statlig plan. Det er en mulighet som alle regjeringer har, men jeg har også tro på lokal planmyndighet. Jeg har selv vært kommunepolitiker i 16 år og vet at det er en myndighet kommunene forvalter med klokskap og med bruk av planfaglige argumenter i behandlingen. Det er sakens realiteter. Vi ønsker framdrift og realisering av nye sykehusbygg til beste for pasientene i Oslo.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Tannhelse er satt på den politiske dagsordenen. Det har vi slått fast i Hurdalsplattformen. Målet er en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten med mål om å likestille denne med andre helsetjenester. Første steg var gjennom budsjettforliket med Sosialistisk Venstreparti i november 2021. Den fylkeskommunale tannhelsetjenesten er styrket i 2022 ved at de frie inntektene er økt. Vi har også styrket rammen til fylkeskommunene slik at de kan tilby tannhelsetjenester til 21- og 22-åringene med 50 pst. egenbetaling. Den tverrfaglige psykolog- og tannbehandlingen til personer som har vært utsatt for tortur eller overgrep, og personer som har alvorlig angst for tannbehandling, styrkes med 60 mill. kr. Folketrygdstønaden til tannregulering er også styrket med 50 mill. kr i 2022, og takstene er økt fra årsskiftet. Regjeringen vil følge opp Stortingets beslutning om å sette ned et utvalg som skal komme med forslag som kan sikre at tannhelsetjenestene blir likestilt med andre helsetjenester, herunder modeller for egenandelstak. Jeg vil også sørge for å følge opp anmodningsvedtaket om en utredning av status for tannhelsetjenestene i Norge, bl.a. sosiale og geografiske forskjeller i bruk og tilgang, årsaker til forskjeller, forholdet mellom tilbud i privat og offentlig regi, og forskjeller i priser og behandling. Det blir en viktig del av kunnskapsgrunnlaget for utvalgets arbeid. Dette viser at regjeringen har tatt flere steg i retning av å få tannhelse inn i politiske prosesser. Vi vil også følge opp Hurdalplattformens mål om bedre forebygging, utvide det offentlige ansvaret for unge over 18 år, styrke stønaden over folketrygden og sikre at de som har rett til gratis offentlig tannhelsetjeneste, får et riktig og godt tilbud på en bedre måte. Prioriteringsmeldingen som ble lagt fram i fjor, ligger nå til behandling i Stortinget. Regjeringen har valgt å stå bak denne meldingen, inkludert forslagene om å legge fram en egen melding om tannhelsetjenesten. Det nye utvalget vil naturlig nok bruke tid på utredningen, og jeg vil allerede nå varsle at stortingsmeldingen vil bli lagt fram først etter at utvalget har levert sin innstilling.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg hører at Høyre ikke vil bruke 12 mrd. kr, det har representanten sagt tydelig i sitt innlegg og gjentar det nå i replikkordskiftet. Jeg hører også at Høyre ønsker å være med og diskutere hvordan man gradvis kan gjøre den offentlige tannhelsetjenesten større og mer tilgjengelig. Det er jo en interessant diskusjon i fortsettelsen. Regjeringen har allerede begynt på en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten, det er forsterket gjennom budsjettforliket med Sosialistisk Venstreparti for årets budsjett, og vi har prioritert de gruppene som trenger offentlig tannhelsetilbud mest, og som også etter de undersøkelsene vi kjenner til, dessverre ikke i samme grad som veldig mange andre som har tilgang på et godt privat tilbud, prioriterer eller har mulighet til å prioritere god tannbehandling.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
12 mrd. kr er et tall Høyre må eie selv. Jeg registrerer at Høyre sier at 12 mrd. kr ønsker de ikke å bruke på tannhelse. Og at det skal være gjenstand for en prioritering, overlater jeg også til Høyre å forklare. Jeg vil gjerne gjenta mitt svar. Vi ønsker en gradvis utvidelse av den offentlige tannhelsetjenesten med mål om å likestille den med andre helsetjenester. Så vil det være en prioritering i hvert enkelt statsbudsjett. Vi vil også følge opp det som ligger av anmodningsvedtak i Stortinget fra før, særlig det som handler om å utrede bl.a. sosiale og geografiske forskjeller i bruk av og tilgang til tannhelsetjenester, årsaker til forskjeller og også forholdet mellom tilbud i privat og offentlig regi og forskjeller i priser og behandling. Det siste var noe Høyre i sin tid i regjering var veldig motvillig til. Det ønsker vi å gjøre noe med.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Vi har styrket den offentlige tannhelsetjenesten som fylkeskommunene i dag har ansvaret for, både gjennom økte frie inntekter og en styrking hvor vi peker på dette med å prioritere 21- og 22-åringer. Jeg kommer fra et fylke som nå er slått sammen, Nord-Trøndelag, hvor man på egen kjøl prioriterte enda høyere det å gi gratis tannbehandling. Vårt ønske er at det skal være en likeverdig tilgang til tannhelsetjenester, og at det også skal være samme betalingssystem, men vi må gjøre dette gradvis. Så synes jeg vi kom godt ut av det i forhandlingene i år, hvor SV var tydelig på sine prioriteringer, og det kom norske innbyggere til gode gjennom at vi styrket offentlig tannhelsetjeneste.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Hurdalsplattformen slår fast at vi gradvis skal utvide den offentlige tannhelsetjenesten, med mål om å likestille den mer med andre helsetjenester. Så er det jo Rødt som er utålmodige og ønsker en reform innen fire år. Jeg må si jeg er usikker på om det er praktisk mulig, og om det er mulig å finansiere det. Det vil man måtte lete i Rødts alternative statsbudsjetter for å finne ut. Men min oppgave er å gjennomføre Hurdalsplattformen, og der har vi startet også i årets budsjett, hvor vi bare fikk mulighet til å legge fram et tilleggsbrev. Vi har også forhandlet med SV, som hadde en klar prioritering på retningen. Så det er det vi jobber for: en gradvis utvidelse.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Nå skal vi følge opp to vedtak fra Stortinget. Det ene handler om å sette ned et utvalg som skal se på flere elementer, og det andre er et forslag som ligger i den prioriteringsmeldingen som Stortinget nå har til behandling, om en egen stortingsmelding for tannhelsefeltet. Vi kommer til å følge opp begge de to politiske prosessene, og de mener jeg peker i en retning. Jeg var mer spørrende til om det er praktisk mulig å gjennomføre en tannhelsereform i det formatet som Rødt beskriver. Og så er jeg vel kanskje enda mer spørrende til om det er mulig å få flertall for Rødts alternative budsjett, men det er en annen skål.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg deler forslagsstillernes engasjement for at vi skal ha et godt behandlingstilbud innen psykisk helsevern basert på oppdatert kunnskap om hva som gir god kvalitet. Innstillingen tyder på at vi har en overordnet enighet i Stortinget om forståelsen av psykisk helse og et felles engasjement for å utvikle feltet. Innenfor rammen av denne enigheten ligger det en rekke spørsmål som trenger nærmere drøfting, og dem vil jeg gjerne komme tilbake til i den varslede opptrappingsplanen for psykisk helse. Vi må huske at forventet levealder for personer med psykiske lidelser er opp til 15 år kortere enn hos den generelle befolkningen. Derfor vil jeg understreke at denne regjeringen mener at samlokalisering og integrering av somatiske tjenester og psykisk helsevern legger til rette for å kunne gi pasientene helhetlige tjenester når de trenger det. Vi venter ikke på opptrappingsplanen, men har allerede startet arbeidet. I budsjettet for 2022 økte vi bevilgningene til sykehusene med 700 mill. kr utover Solberg-regjeringens opplegg, bl.a. begrunnet med behovet innenfor psykisk helsevern. I oppdragsdokumentene for de regionale helseforetakene har jeg tydeliggjort at psykisk helsevern og rus skal være ett av tre hovedmål. Vi har satt som mål en aktivitetsvekst i 2022 sett opp mot 2021 innenfor både døgnbehandling og poliklinisk behandling. Sist, men ikke minst, har vi startet arbeidet med å tilby en vurderingssamtale når folk henvises til psykisk helsevern. Nå begynner sykehusene jobben med å tilby dette i psykisk helsevern for barn og ungdom. Til mindretallets forslag om å nedsette et offentlig utvalg vil jeg vise til ny opptrappingsplan for psykisk helse. Flere av forslagene, bl.a. langtidstilbud til personer som er dømt til psykisk helsevern, er blant spørsmålene vi skal se på der. Jeg ser fram til å legge fram en ny opptrappingsplan for psykisk helse og til debatten i offentligheten og i Stortinget. I regjeringsplattformen har vi også varslet en ny forebyggings- og behandlingsreform på rusfeltet. Jeg vil komme tilbake til hvordan regjeringen vil følge opp denne.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Vi har endret på målet for psykisk helsevern og rus. Bakgrunnen for det er at den gylne regel, mener vi, ikke ga et riktig bilde på resultater oppnådd i tjenesten. Det var også vanskelig å måle opp mot somatikken. Særlig er det tilfellet nå etter to år med pandemi, hvor sykehusene ikke kan sies å ha drevet normalt, og det sånn sett ikke gir mening å sammenligne de to størrelsene. Vi har satt et resultatmål som handler om en aktivitetsvekst i 2022, sett opp imot 2021, både innenfor døgnbehandling og poliklinisk behandling. Det betyr at vi ønsker en satsing på kapasitet, kvalitet og aktivitet, og at feltet blir målt fra et år til neste på egen vekst,
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Det følger vi opp gjennom at vi øker kapasiteten. Vi ser også på hvordan kvaliteten skal bli bedre, og summen av de to størrelsene er at sykehusene må øke aktiviteten, og det betyr at de må hjelpe flere pasienter. Så er det denne regjeringen som i sin regjeringsplattform sier at nå stopper nedbyggingen av døgnplasser. Det sa ikke den forrige. Vi kan gjerne ta diskusjonen om det har vært en faglig ønsket utvikling eller ikke. Faren min var ferdigutdannet psykolog i 1974. Den gangen lå arbeidsplassene for hans profesjon øde til på landet, i stille omgivelser og med høye gjerder. Det har vært en faglig utvikling, hvor de fleste også får nytte av dagbehandling og det å kunne bo og fungere hjemme, men vi er bekymret for dem som trenger langvarig døgnbehandling, og derfor har vi sagt hit, men ikke lenger.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg vil presisere at målet om aktivitetsvekst, som jeg svarte på til en tidligere replikant, handler også om å måle kapasitetsvekst både for døgnbehandling og poliklinisk behandling. Norske pasienter vil ha stor valgfrihet med denne regjeringen. Situasjonen i dag er at en rekke behandlingsplasser i ideelle og private institusjoner er tilgjengelige for norske pasienter gjennom at de har avtale med det regionale helseforetaket. Så er det en mindre andel som benytter seg av behandlingsplasser gjennom godkjenningsordningen fritt behandlingsvalg. Den er evaluert. Den synes vi ikke er hensiktsmessig, så den har vi tenkt å avvikle, men det vil først være aktuelt fra 2023.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Her er representanten Bollestad inne på det helt sentrale. Vi har behov for fagfolk for å kunne gi både bedre kvalitet og raskere tilgjengelighet til den psykiske helsetjenesten vår. Vi starter også med en mer offensiv rekruttering. Sykehusene har fått et økt antall utdanningsstillinger, det gjelder både for leger og for spesialsykepleiere, som det er stor mangel på. Og så er det også andre personellgrupper som er viktige. Psykologer trenger vi flere av. Vi har i det hele tatt et stort behov for fagfolk for å løfte dette feltet. Og så begynner vi nå å innføre en vurderingssamtale for barn og unge. Det mener vi er veldig viktig. En av fem som henvises til barne- og ungdomspsykiatrien, får avslag uten å ha møtt helsetjenesten. Ofte kan det være et hjelpetilbud i kommunen som er riktig for deg. Gjennom en vurderingssamtale kan man også få til en bedre samhandling med kommunen, for der ønsker vi også å styrke den psykiske helsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Her har regjeringen satt ned en egen helsepersonellkommisjon. De begynte å jobbe i forrige uke, og de skal hjelpe oss med en bedre analyse og et bedre kunnskapsgrunnlag for hvordan vi skal klare å utdanne, rekruttere og beholde helsepersonell til de behovene vi har i framtiden. Befolkningssammensetningen endrer seg, og vi har behov for å likestille den delen av helsetjenesten som vi debatterer i dag, som vi også vet fører til høyt sykefravær og en betydelig uføreandel. Vi har forventninger til det arbeidet, det vil bli en del av det vi også tar med oss inn i neste nye helse- og sykehusplan, som vi har gitt arbeidstittelen helse- og samhandlingsplan. Tilgangen på personell og riktig kompetanse er en hovedoppgave framover, og her håper vi at en kommisjon tenker utenfor boksen og gir oss gode data.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Riksrevisjonens undersøkelse av helse- og omsorgstjenester til barn med funksjonsnedsettelser tar opp viktige temaer som har betydning for tilgjengelighet og kvalitet i tjenestene. Riksrevisjonen peker på at det er store forskjeller og utilstrekkelig kapasitet i helseforetakenes habiliteringstilbud til barn og unge, og at det er stor variasjon i kompetanse og kapasitet. Helseregionene vurderer nå behovet for økte ressurser for å sikre faglig kvalitet, kompetanse og likeverdige tjenestetilbud og også samhandling i habiliteringstjenestene. Svaret på det oppdraget får vi i mars. Jeg vil følge opp rapportene for å sikre at barn med behov for habilitering får gode og geografisk likeverdige tjenester. Riksrevisjonen peker på at det er variasjon mellom kommuner i tjenestetildelingen. Det tar jeg også med meg i det videre arbeidet. Samtidig vil jeg understreke at det er viktig med en lovgivning som gir kommunene nødvendig handlingsrom for å kunne ta utgangspunkt i lokale forhold og ressurser i arbeidet med å gi den enkelte et godt og individuelt tilpasset tilbud. Vi vil fortsette å støtte kommunene i arbeidet med å yte gode og likeverdige tjenester. Derfor har denne regjeringen styrket kommunenes frie inntekter med 2,5 mrd. kr mer enn Solberg-regjeringens budsjettforslag. Vi foreslo også å reversere det foreslåtte kuttet på 300 mill. kr i tilskuddet til ressurskrevende tjenester. Riksrevisjonen avdekker at familiene ofte selv må ta ansvar for å koordinere og skaffe tjenester, og de må forholde seg til mange aktører for å få nødvendig informasjon og veiledning. Pasienter og brukere med behov for langvarige og koordinerte tjenester har lovbestemt rett til koordinator i kommunen. Men selv om kommunene har plikt til å tilby koordinator, er det flere plasser problemer med å følge opp ordningen i praksis. Som del av likeverdsreformen vil retten til barnekoordinator tre i kraft fra 1. august. Retten til å klage er også viktig for å ivareta folks rettigheter. Statens helsetilsyn har oppdatert Veileder i behandling av klagesaker etter pasient- og brukerrettighetsloven, som skal bidra til å sikre en forsvarlig saksbehandling og likebehandling. Vi trenger kunnskap om de faktiske forholdene ute i tjenestene, og denne rapporten er et viktig bidrag til å få en bredere forståelse av tjenestene og hvordan de kan bli bedre. Vi tar kontrollkomiteens innstilling med i det videre arbeidet for likeverdige helse- og omsorgstjenester til barn og unge med funksjonsnedsettelser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg hører representanten Svardal Bøe i begge sine innlegg presisere at Høyre la fram eldrereformen Leve hele livet, men jeg var til stede da den ble lagt fram, og den ble faktisk lagt fram av eldreministeren fra Fremskrittspartiet, Åse Michaelsen. Noe av det den gang eldreminister Åse Michaelsen sa i sin presentasjon av reformen, var at det ikke kom noen nye bevilgninger eller paragrafer. Det førte også til at KS fulgte opp og beskrev reformen Leve hele livet som et maksimalisert dokument med minimalt med politikk. Og det understreker kanskje litt av utfordringen. Det å samles om gode målsettinger og dele erfaringer er noe som kommunene driver på med hele tiden, og nå har det blitt systematisert gjennom Leve hele livet. Interpellanten ba om status på det arbeidet, og det forsøkte jeg å gi. Jeg hører at han utfordret på en rekke annet i sitt andre innlegg, men vi har altså videreført avtalen med KS. Vi viderefører også de virkemidlene som ligger i reformen for at gjensidig erfaringsutveksling skal kunne finne sted, og vi følger opp evalueringen som kommer, men vi vil se dette samlet. Det har vært en foreløpig midtveis rapport i følgeevalueringen av reformen. Den kommer fra OsloMet i februar, og vi vil vurdere resultatene fra 1. november-rapporteringen, som er den første, samlet. Så har vi en rekke andre punkter i Hurdalsplattformen, og det ville vært underlig om en regjering hadde størst fokus på en reform den forrige regjeringen satte ut i livet, og som vi også synes har begrenset kraft. For oss er det viktig å komme i gang med investeringene i kommunene. Regjeringen Solberg gikk ut av regjeringskontorene med et historisk lavt antall nye sykehjemsplasser, 500 plasser, og det var ikke noe vi greide å få opp i tilleggsproposisjonen. Nå har kommunene riktignok hatt to år hvor de i stor grad har konsentrert seg om å håndtere en pågående pandemi, men vår ambisjon er at vi skal få opp takten på å bygge både egnede boliger for eldre hvor de kan bo og klare seg selv, og også flere sykehjemsplasser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-18:
Jeg vil også takke for en god debatt og takke interpellanten, som ga meg anledning til å snakke mer om oppfølgingen av Leve hele livet-reformen, men også om Hurdalsplattformens satsinger på eldre og måten vi har tenkt å gjennomføre det på i Støre-regjeringen. Alderdom er rikdom og sykdom. Det var ordene til kong Harald da han besøkte den gang ordfører Ingrid Aune i Malvik kommune. I Malvik har de bygd sykehjem og kulturhus – sammenhengende. Det går en bro i andre etasje, hvor en kan trilles i en seng, eller komme seg med rullestol eller rullator over til kulturtilbudet. Der har de aktivitetstilbud to ganger i uken, som fysisk aktivitet, trim, trening eller teater, to steder i kommunen – det er en desentral kommune – for alle over 60 år. De har også tilbud om lokaliseringsteknologi, eller GPS, som den forrige rød-grønne regjeringen sørget for var et lovlig virkemiddel å kunne ta i bruk for å beskytte eldre med demens. De har tilbud til alle innbyggere over 60 år om den type teknologi på håndleddet, uavhengig av diagnose. Den 17. november delte Helse og omsorgsdepartementet ut Leve hele livet-prisen på Leve hele livet-konferansen. Den gikk i år ikke til Kinn, det var i fjor – nei, nå sa jeg i år og i fjor, og så har vi kommet til et nytt år. Men for 2021 ble den delt ut til Oslo kommune, og begrunnelsen til juryen var at Oslo jobber veldig systematisk og godt med å opprette flere sosiale møteplasser. Oslo har for øvrig også tilbud om spisevenn i et samarbeid med frivilligheten for eldre hjemmeboende, som da kan spise den maten de får brakt fra kommunen, sammen med noen. Og her vet vi, bl.a. ut fra undersøkelser som er gjort, at det å spise sammen med noen fører til at du skraper sausen av tallerkenen, mens det å få utsendt mat som du skal tilberede selv og spise alene, ofte fører til et varelager hos den eldre som øker uke for uke. Vi har tenkt å styrke eldreomsorgen i vår regjeringstid, og jeg vil nesten si at det er stråmannsargumentasjon å trekke inn ord som «å skrote». Det er det bare representanten Svardal Bøe som har snakket om, ingen Arbeiderparti-representanter, i denne debatten.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Jeg har to spørsmål til statsråden. Det første dreier seg om noe som i pandemisaken er veldig fremhevet, nemlig å lytte til fagpersonalet – at det er de faglige myndigheter som må lyttes til. De dyttes delvis foran regjeringens helhetsvurderinger. Er ikke statsråden bekymret når et samlet fagmiljø ved sykehusene i Oslo er imot gigantplanene på Gaustad og gjerne vil bevare Ullevål, hvor det er tomtereserver og lavere bygninger? Det er mitt første spørsmål. Hvorfor ser man helt bort fra et samlet fagmiljø, både sykepleiere, helsefagarbeidere og leger, i denne saken? Det andre spørsmålet, som Ola Elvestuen og flere andre var innom, er: Føler man seg i regjeringen bekvem med at man overkjører de fleste myndigheter i Oslo, og altså ikke lytter til lokaldemokratiet?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Det er noe som heter at det er ingen skam å snu, når det gjelder fjellvettregler. Jeg tror også det er gjeldende i politikken. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet i komiteen har skrevet veldig mange gode merknader i innstillingen, og at vi støtter samtlige forslag som er til votering i dag. Dette er også et tegn på at det er mye bra med å være med i regjering, men det er også av og til litt vanskelig, når man taper saker. Det tror jeg særlig Senterpartiet smertelig kommer til å erfare i tiden fremover. Det blir spennende å følge Senterpartiet i Oslo-området etter at Jan Bøhler, som gikk knallhardt inn for å bevare Ullevål og mot planene, allikevel ikke kom inn i Stortinget. Men Senterpartiets holdning der har vært helt klar. Jeg var også veldig glad for å høre Per Olaf Lundteigens innlegg til støtte for å respektere lokaldemokratiet. Han stilte spørsmål om hva andre mente om en eventuell statlig reguleringsplan. På vegne av Fremskrittspartiet kan jeg avklare at vi ikke vil akseptere noen statlig reguleringsplan på Gaustad. Jeg vil gjerne igjen stille et klart spørsmål til statsråden: Vil statsråden også bekrefte at regjeringen ikke under noen omstendighet vil ta til orde for eller gjennomføre statlig reguleringsplan dersom de foreliggende planer, som er i plan- og bygningsetaten, ikke blir vedtatt under Oslo kommunes behandling, men at man foretar betydelige begrensninger? Kan vi få en bekreftelse på at regjeringen er imot statlig reguleringsplan for Gaustad? Marian Hussein snakket om at dette er en omkamp, og at omkamper kan være fornuftig. Ola Elvestuen snakket om at dette ikke er en omkamp, men at det er en kamp. Jeg tror jeg kan bekrefte at denne kampen er ikke ferdig. Vi skal ha et lokalvalg i Oslo neste år, og det er ingenting som tyder på at denne sykehussaken ikke kommer til å være relativt sentral i den valgkampen. Man har nemlig ikke kommet lenger når det gjelder iverksettelse av fysiske ting, enn at det er fullt mulig å stoppe avviklingen av Ullevål også etter at lokalvalgresultatet foreligger neste år. Fremskrittspartiet kommer til å gjøre hva det kan for at vi skal bevare Ullevål sykehus og satse på en videre modernisering og utbygging på det området, hvor det er nok plass, noe det ikke er på Gaustad.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Som regel er jeg rykende uenig med formann Moxnes, men akkurat i dag må jeg si at jeg er enig i både alt han sa i det første innlegget, og det han sa i det siste innlegget. Så for en gangs skyld har formann Moxnes kloke tanker og gode synspunkter, og vi står jo også sammen om flere forslag. Det burde faktisk Høyre og Arbeiderpartiet merke seg, de to styringspartiene som først og fremst er opptatt av å styre – innholdet i styringen er ikke så viktig, det avgjørende er at det er de som skal styre. Der blir det politisk interessant at den sittende regjering, hvis den har noen planer – eller kommer til noen planer senere – om en statlig reguleringsplan, kun får støtte fra Høyre her i salen, slik jeg tolket Per Olaf Lundteigen, som prinsipielt var imot tanken om statlig reguleringsplan. Og når vi kjenner Senterpartiets forhistorie når det gjelder denne saken, ville det være nesten utenkelig at Senterpartiet også skulle bøye av for et Arbeiderparti-krav om statlig reguleringsplan. Der tror jeg faktisk at Senterpartiet vil si et klart nei, at det er uakseptabelt. Jeg vil gjenta spørsmålet fra Moxnes, Elvestuen og Lundteigen til statsråden: Kan hun gjøre det klinkende klart at det er uaktuelt for den sittende regjering på noen måte å tenke tanken om å overkjøre Oslo kommunes behandling av reguleringssaken på Gaustad? Det er jo det helt prinsipielle. I tillegg er forhistorien slik, som hun og andre har nevnt, at ja, Fremskrittspartiet har, mens vi satt i regjering, stemt for ting som vi tapte i regjering. Det samme har, så vidt jeg skjønner, Ola Elvestuen bekreftet at gjelder Venstre. Så der man tidligere hadde støtte for Gaustad fra Fremskrittspartiet og Venstre, er den nå bortfalt. Den eneste muligheten til å gjennomføre det som statsråden snakker om av sine planer i Stortinget nå, er med støtte fra Høyre. Da vil det være interessant om også statsminister Støre litt senere kan avklare om han vil være bekvem med at en så stor sak bare får støtte fra Høyre.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Det var Per Olaf Lundteigen som tok opp dette med statlig reguleringsplan, om det kunne være aktuelt. Jeg er glad for at vi har fått svar fra statsråden, som var helt klargjørende. Men jeg har et spørsmål til Per Olaf Lundteigen: Dersom Senterpartiet i regjering aksepterer statlig reguleringsplan, vil Senterpartiets stortingsgruppe gi sin tilslutning til det? Hvis svaret eventuelt er ja, vil også Per Olaf Lundteigen møte opp i salen og stemme for statlig reguleringsplan for Gaustad? Jeg spør Per Olaf Lundteigen, fordi han har taletid igjen.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Dette gjelder forslag nr. 1, fra Kristelig Folkeparti, altså et løst forslag. Det lyder slik: «Stortinget ber regjeringen, i lys av Riksrevisjonens undersøkelse, raskt følge opp anbefalingene i NOU 2021: 11 Selvstyrt er velstyrt, for å sikre reell likestilling og for å hindre uheldige forskjeller mellom kommuner i tjeneste- og avlastningstilbudet til personer med en funksjonsnedsettelse.» Jeg vil anbefale Fremskrittspartiets gruppe å stemme for fordi den operative delen er å raskt følge dette opp. Selve innstillingen er delt i et flertall, et stort mindretall og et lite mindretall. Så å følge opp anbefalingen er veldig usikkert. Fordi jeg tolker det som at man ber om en rask oppfølging fra regjeringens side, vil jeg anbefale vår gruppe å stemme for – altså for en raskest mulig oppfølging av hele NOU-en, uavhengig av hva man lander på når det gjelder innholdet.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-01-18:
Når man skal gjennomføre omfattende omorganiseringer og utbygginger med stor innvirkning på folks liv, er det viktig at man har bred enighet mellom folket, fagmiljøene og politikken. I saken rundt utbygging av nytt sykehus på Gaustad har det vært alt annet enn bred enighet. Fagmiljøene er uenige, folk går i fakkeltog, og store grupper har vist motstand mot det nye sykehusprosjektet. Det er tydelig at man trenger nye og bedre utredninger for å finne løsninger som vil favne bredt. Stadig flere i Oslos lokalpolitikk tar til orde for heller å utvide og modernisere dagens Ullevål sykehus for å styrke kapasitet og fagmiljøer. Flertallet i Oslo bystyre er imot planene om å bygge et nytt storsykehus på Gaustad. Fremskrittspartiet mener at vi må lytte til innbyggerne og heller gå inn for en ny utredning av sykehussituasjonen i Oslo, der man bl.a. utreder muligheten for å bevare Ullevål sykehus. En naturlig konsekvens av dette er at man stanser nedleggelsen av Ullevål før Stortinget er blitt forelagt en ny utredning av sykehussituasjonen. Det er viktig at Aker sykehus skal fungere som lokalsykehus for Groruddalen. For innbyggerne i Groruddalen er det viktig med et robust og godt lokalsykehus. Derfor må også Aker sykehus bygges ut basert på at det blir lokalsykehus for hele Groruddalen. Døgnplassene i psykiatrien forsvinner. Det går hardt ut over dem som har behov for psykisk helsevern. Vi trenger flere døgnplasser innen psykiatrien – ikke færre. Gaustad sykehus er et viktig bidrag innen psykisk helsevern, og vi har ikke råd til å legge ned plassene der. Fremskrittspartiet er tydelig på at vi vil bevare Gaustad sykehus som psykiatrisk sykehus. Å legge ned ytterligere plasser i psykiatrien vil kunne medføre store konsekvenser, både for pasientene og for samfunnet som helhet. Sykehusplanene for Oslo er omstridt, både i fagmiljøene, blant byens innbyggere, blant partiene på Stortinget og i Oslo bystyre. I slike store spørsmål vil det være en fordel at et bredt politisk flertall støtter løsningene som velges. Nå ser vi at motstanden mot nytt sykehus på Gaustad er økende. Argumentene for heller å utvide og modernisere Ullevål sykehus blir flere. Aker sykehus må bli nytt lokalsykehus for hele Groruddalen, og Gaustad sykehus må bevares som psykiatrisk sykehus.