Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2000-06-13:
De endringer i opplæringsloven som legges fram for Odelstinget i dag, er i hovedsak en oppfølging av tidligere debatter knyttet til kompetansereformen og evaluering av Reform 94 i videregående opplæring. Det er en enstemmig komite som går inn for å gi voksne rett til grunnskoleopplæring og videregående opplæring. Voksne som først er tatt inn i videregående opplæring, får også rett til å fullføre et treårig løp. Regjeringen anslår at 5 000 voksne vil ta videregående opplæring hvert år, og den anslår kostnaden ved denne lovfestingen til 247 mill. kr. Disse anslagene er beheftet med usikkerhet både når det gjelder antall voksne og totalkostnadene. Det er derfor nødvendig å følge utviklingen nøye. Som saksordfører har det vært viktig å få oppslutning om at staten skal betale merkostnaden ved denne nye reformen. Jeg er fornøyd med at en samlet komite foreslår å be Regjeringen legge til grunn at staten skal fullfinansiere merkostnadene for fylkeskommunene knyttet til voksnes rett til videregående opplæring. Skal fylkene og kommunene klare å gi tilbud til de voksne, kreves det en aktiv tilrettelegging. De må også kunne bruke studieforbund, fjernundervisningsinstitusjoner og andre tilbydere av grunnskole og videregående opplæring. Her går flertallet lenger enn Regjeringen, da det for oss er viktig å få fram nok tilbydere, men fylkene og kommunene skal fortsatt ha ansvaret både for tilbudet og kvaliteten. La meg gå inn på noen områder som Kristelig Folkeparti spesielt vil framheve. Godkjenningsordningen for lærebøker blir nå foreslått opphevet. Kristelig Folkeparti støtter dette. Vi mener kvalitetskontrollen ivaretas best gjennom åpen lærebokkritikk og bruk av flere kilder. Under komiteens arbeid har det kommet inn tre innspill jeg ønsker å kommentere. Kristelig Folkeparti, Venstre, Senterpartiet og Høyre har funnet det nødvendig å foreslå en presisering av privatskoleloven når det gjelder godkjenning av friskoler. I behandlingen av en konkret søknad på Sørlandet har statsråden nærmest en prinsipiell argumentasjon knyttet til nedgang i elevtall og fare for nedleggelser av offentlige skoler. Etter Kristelig Folkepartis vurdering er dette en innskrenking av foreldreretten i folkesvake kommuner. Dette er udemokratisk og bryter med lovens formål og intensjon. Det er derfor nødvendig å presisere at det ikke skal legges ensidig vekt på nedgang i elevtall i en samlet vurdering. Alle friskoler har som konsekvens en nedgang i elevtall i den offentlige skolen. Dette kriteriet er derfor ubrukbart som eneste kriterium. Jeg viser her til argumentasjonen i merknaden til de nevnte partier. Kristelig Folkeparti ønsker å gi den offentlige skolen gode vilkår. På denne bakgrunn vil Kristelig Folkeparti at kommunene har forutsigbare rammer når det etableres friskoler. Det bør lages en korreksjonsordning i kommunenes inntektssystem som kan inneholde en overgangsperiode på to til tre år før etablering av friskoler får full effekt i overføringssystemet. Jeg forutsetter at Regjeringen iverksetter endringene i privatskoleloven senest fra skoleåret 2000–2001. En samlet komite går inn for å be Regjeringen legge fram en sak der en drøfter årsakene til og konsekvensene av skolenedleggelse. I denne saken bør det fremmes tiltak for å støtte opp under grendeskolene i livskraftige lokalmiljø. En av årsakene til at denne debatten kommer i stadig flere kommuner, er innstramningen i kommuneøkonomien. En bedret kommuneøkonomi vil hjelpe nedleggingstruede skoler. Vi trenger også nye tiltak for å ivareta grendeskolene. Kristelig Folkeparti mener det nå er riktig å vurdere å knytte disse debattene til reglene for kommuneplaner. Disse rulleres hvert fjerde år, og en unngår i mellomtiden stor uro om grendeskolens framtid. Det andre Regjeringen bør vurdere, er å flytte ansvaret for skoleskyss fra fylkeskommunen til kommunen. Kommunene håper å spare penger på å legge ned skoler, og så tar de ikke med utgiftene til økt skoleskyss, fordi dette kommer på et annet budsjett. Dette er dårlig samfunnsøkonomi, og her må vi få fram totalkostnadene. Kristelig Folkeparti og flertallet ønsker å endre reglene for målavstemning i skolekretsene. Kristelig Folkeparti har hele tiden ment det har vært et viktig kulturpolitisk anliggende å sikre allmenn deltakelse i avstemninger om skolens opplæringsmål. Dette henger nært sammen med identiteten i lokalsamfunnet som skolen er en del av. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet her har snudd, og forutsetter at lovendringen blir iverksatt senest skoleåret 2000–2001. Jeg vil så ta opp de mindretallsforslag som Kristelig Folkeparti er forslagsstiller til.