trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Representanten Trettebergstuen ga en veldig god fortelling om forholdet mellom et godt arbeidsliv og et godt privatliv, og var veldig tydelig på at Arbeiderpartiet vil reversere midlertidigheten når de kommer tilbake til regjeringskontorene. Det er Senterpartiet helt enig i. Vi står sammen om det. Det er en rekke regler her som går i feil retning. Samtidig sier representanten at stadig flere underbetales på det mest uverdige vis. Det er for Senterpartiet en viktig erkjennelse. Altså: På tross av at det er gjort en rekke gode ting, går utviklinga for ganske mange i feil retning. Mitt spørsmål er da enkelt og greit: Er tida inne for litt sjølkritikk i Arbeiderpartiet også? Det er kanskje noe som er gått galt – noe som kunne vært gjort bedre? Har representanten et svar på det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det var noen ord som gikk mye igjen, og det var «fleksibilitet» og «det moderne samfunnet». Men likevel er det noen verdier som står fast og noen stabbesteiner som er plassert i et samfunn, bl.a. at samhold gjør sterk, at det er viktig å være fagorganisert, og at det må fremmes, og kanskje aller viktigst at vi stimulerer det myndige mennesket, stimulerer mennesket til å kunne reise seg og si fra om hva som er rett og galt uten å være redd for at en dermed skal miste sitt forhold til arbeidsgiver. Det er noen grunnleggende verdier om fast ansettelse og ytringsfrihet som skjærer gjennom dette pratet om fleksibilitet og modernitet. Men det moderne samfunnet som Fremskrittspartiet er slik tilhenger av, innebærer det etter Fremskrittspartiets verdier at flere skal arbeide på søn- og helligdager?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er en veldig viktig avklaring, det som representanten for Fremskrittspartiet her sier, at med ord som «fleksibilitet» og «det moderne samfunnet» skal ikke samfunnet ved Stortinget legge til rette for regler som gjør at «svarte» dager er de dagene vi arbeider på, og «røde» dager er de dagene da vi prøver å hvile, det skal være opp til hver enkelt, det skal være opp til maktforholdene i samfunnet hva som blir situasjonen der. Det er veldig klargjørende at det er det som ligger i begrepet «det moderne samfunnet» for da er vi over på en helt ny samfunnsorganisering, i strid med de verdier som vi har bygd på hittil, og det er det som stadig flere og flere erfarer, at det er det grunnsynet som ligger til grunn, og det som skaper større ufrihet for de mange som følge av at de må jobbe til tider som en ellers ikke ønsker å jobbe.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Den 24. oktober 1994 var det en stor debatt om arbeidsmiljøloven her. Hovedtalsmannen for Kristelig Folkeparti den gangen var Ola T. Lånke. Det verdisynet som Ola T. Lånke presenterte da, er i stor grad sammenfallende med det verdisynet som Kristelig Folkeparti har i dag. Det var den gangen veldig mange merknader og flere forslag, hvor Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV sto sammen med bakgrunn i det verdisynet. I dag opplever vi en stor endring, men verdisynet, blir det sagt, er det samme. Samtidig blir det sagt fra representanten Ropstad at det aller meste av norsk arbeidsliv er godt og seriøst. Det er vi enig i, men det som er viktig, er hvor utviklinga går. Går utviklinga vekk fra det gode og seriøse, eller er det slik at det blir mer godt og seriøst arbeidsliv, slik Kristelig Folkeparti ser det i dag?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er vel riktig å si at de useriøse prøver å bryte loven uansett, men det er ikke dermed sagt at de vil klare det dersom vi har gode lover. Det som nå er den mest krevende utviklinga i det useriøse arbeidslivet, er knyttet til bemanningsselskapene. Der fikk heldigvis den rød-grønne-regjeringa innført kollektiv søksmålsrett for fagforeninger mot ulovlig innleie. Det er rart at Kristelig Folkeparti, som ønsker et mer seriøst arbeidsliv, ikke vil ha det nødvendige virkemidlet for å demme opp for det som er hovedproblemet med det useriøse og den sosiale dumpinga, nemlig bemanningsselskapene. Kan representanten forklare logikken?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Jeg skal svare på spørsmålet, sjøl om spørsmålet er mest knyttet til neste sak. Senterpartiet er sjølsagt for at vi skal ha et fritt arbeidsmarked i Norden. Det er fordi det har fungert veldig bra. Det er veldig likeverdige forhold i Norden, og det er lett å få det til å fungere bra. Vi ønsker også at Norge skal være en del av et større europeisk arbeidsliv. Men i motsetning til EØS-tilhengerne ønsker vi å regulere tilgangen på arbeidskraft fra de landene som har en helt annerledes situasjon med hensyn til ledighet og med hensyn til inntekter av arbeid. Det som er Senterpartiets alternativ, er en regulert arbeidsinnvandring fra EU-området utenom Norden, sånn at vi dermed kan sikre oss at det som er kvaliteten ved det norske arbeidslivet, kan fungere godt.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er helt korrekt. Det nordiske arbeidsmarkedet er et arbeidsmarked som har utviklet seg over tid, der det har vist seg svært fordelaktig å ha fri bevegelse av arbeidskraft. Vi ser hvordan det virker positivt for de mange i Norden som er utsatt for arbeidsledighet, og som kommer til oss. Det virker positivt på norsk arbeidsliv på alle måter. De er ikke med på å presse lønns- og arbeidsvilkårene, for de er vant til rettigheter fra sine hjemland. De er myndige mennesker som er vant til å si fra i mye større grad enn det som mennesker som er utsatt for undertrykkelse i langt hardere grad, makter å gjøre i sitt praktiske virke.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Senterpartiet har stor respekt for lokaldemokratiet, men det er innafor et nasjonalt lovverk og et nasjonalt regelverk. Det må hele tida være en kombinasjon av nasjonale regler og lokal tilpasning. På arbeidslivsområdet er det helt opplagt at vi må ha et klart nasjonalt regelverk. Den fleksibiliteten som dagens arbeidsmiljølov gir, fungerer bra. Det er ikke noen spesielle problemer i det praktiske arbeidslivet på det området. Det er ikke mange som sier at dette er noe du, Lundteigen, må rette opp i. Det er mange, mange viktigere oppgaver å ta fatt i. Det de fleste sier til meg, er at det nå utvikler seg en kultur i deler av arbeidslivet, knyttet til bemanningsselskap, som gir så stor utrygghet, gjør det så vanskelig å hevde sine interesser, så vanskelig å sikre at en får den lønna og de ytelsene som er, at det er der, Lundteigen, du må sette inn din arbeidskraft. Og det gjør jeg også, på vegne av Senterpartiet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Nei, det er helt i tråd med våre rettsprinsipper. De menneskene dette gjelder, har en så svak stilling på arbeidsmarkedet at det er svært krevende for dem å hevde sin rett overfor de arbeidsgiverne det gjelder. Det krever at vi er nødt til å ha maktmidler på et høyere nivå, slik at samfunnet kan sikre at disse menneskene blir ivaretatt. Dermed setter en en standard for arbeidslivsorganiseringa, slik at de innafor arbeidslivet som ønsker å tøye grenser, vet at de møter en motmakt som er så sterk at dette blir slått ned på og stoppet. Og det er det viktig å legge til rette for.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Som representant for en yrkesgruppe som har jobbet mye – lange dager og seint utover kvelden, tidlig om morgenen og mange søndager – kan jeg fortelle at det er ikke bestandig en har lyst til å gjøre det, men det er noe en må. De som er sjølstendig næringsdrivende, har lov til det, for de er sin egen herre. Men det er ikke dermed sagt at friheten til å jobbe på den måten er en fordel for disse menneskene, enten det er sjølstendig næringsdrivende eller andre. De som har erfart hva det vil si å jobbe mange søndager, langt utover kvelden og tidlig om morgenen – jobbe så hardt at en ikke hører fuglen synge – har erfart at det ikke bare er gleder ved det, det er også store byrder. Derfor er det kanskje sånn at jeg som representant for den yrkesgruppa har større respekt for å dempe den type arbeid, fordi jeg har erfart de negative sidene ved det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er helt korrekt at Senterpartiet er et næringsvennlig parti – ja, vi er så næringsvennlige at vi er bekymret for en utvikling hvor landet ikke skaper like mye som en forbruker. Vi er så næringsvennlige at det er for oss veldig sentralt. Når vi nå snakker om arbeidstid, står Senterpartiet på det standpunktet at det kan avtales arbeidstider som er annerledes enn normalarbeidsdagen, med den enkelte arbeidstaker, med den lokale fagforening og med den sentrale fagforening. Det er et prinsipp som vi slår vakt om. Det vi nå diskuterer, er hvor mye utover den normale arbeidstid som kan bestemmes på de ulike nivåene. Ut fra livserfaring vet jeg at lokale fagforeninger ikke bestandig er like sterke til å stå imot den vaktsituasjonen en står i, og derfor er det en fordel å ha den ventilen som ligger i de sentrale fagforeninger. Men for Venstre er dette sjølsagt ikke så sentralt, for de har forlatt tilslutning til sentral fagorganisering, som før var en parole for partiet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Så langt jeg vet, er alle partier i denne salen tilhengere av organisasjonsfrihet, og så er det noen partier som ønsker å legge til rette for fagorganisering, Senterpartiet er blant dem. Det er viktig, og det er vi stolte av. Det nye Venstre går vekk ifra den holdninga, men det må vi bare erkjenne. Det vi diskuterer i forbindelse med kollektiv søksmålsrett for fagforeninger ved ulovlig innleie av folk i forbindelse med bemanningsselskap, er at dette medvirker til en utrygg utvikling på arbeidsmarkedet – ikke bare i bemanningsselskapene, det smitter også over på stadig flere bedrifter og virksomheter. Mitt første spørsmål er: Blir denne utviklinga knyttet til bemanningsselskap sett på som et problem i partiet Venstre?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Statsråd Robert Eriksson er ikke som andre FrP-ere. Han har en annen livserfaring, og han beskriver det i mange henseender på en god måte ut fra den erfaringsbakgrunn han har. Jeg velger derfor å tro at når statsråden sier at han ønsker et trygt og seriøst arbeidsliv, så mener han det. Jeg regner også med at statsråden erfarer hva som skjer i arbeidslivet når det gjelder bemanningsselskaper, altså selskaper som ikke har noen egen aktivitet, de leier inn folk, og de leier ut folk, og at statsråden erfarer at dette er en utvikling som gir et mer utrygt arbeidsliv for dem det gjelder, bl.a. fordi det er innført en ansettelsesform som heter fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag. Mitt spørsmål er: Er utviklinga i bemanningsselskapene et problem for statsrådens syn på et trygt og seriøst arbeidsliv?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er flere som har tatt saken til retten, men det har innebåret forlik, hvor arbeidsgiver har gitt arbeidstaker full rett, og dermed har en ikke fått rettskjennelser som har avklart det. Men det er et faktum at vi har ansettelsesformer som heter fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag, dvs. at en har lønn en dag, så har en ikke lønn en annen dag, og så har en lønn en tredje dag. Dette er et helt klart brudd med den forståelse folk flest har når det gjelder hvilke rettigheter og plikter en har ved fast ansettelse. Det regjeringa gjør, er å ta vekk den kollektive søksmålsretten for fagforeninger ved ulovlig innleie, altså det som er et virkemiddel fram til i dag, men som nå blir avvist, for å prøve å rette opp noe av dette. Kristelig Folkeparti har sagt at de ønsker bedre virkemidler. Hva ønsker statsråden? Ønsker statsråden å erstatte det virkemidlet med noe annet, eller vil han bare la det gå videre?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er ganske sterkt å sitte og høre Harald T. Nesvik og representanter fra Høyre som sier her at det en gjør, er å hjelpe flere inn i arbeidslivet og etablere en fleksibilitet som arbeidstakerne ønsker, samtidig som Unio og YS protesterer. Representanter for de partiene har vel opplevd at Unio og YS også protesterer, det er ikke bare LO. Det er jo noen her i denne salen som har problemer med Landsorganisasjonen. Det er vel et kompleks som en har med seg fra en eller annen tid – jeg har det i hvert fall ikke. Hvorfor ikke lytte litt til disse organisasjonene? De har noen sko på, de også, de jobber nå med dette hver dag, og det er rimelig unisont. Det å vri saken så til de grader i motsatt retning er rimelig freidig – at når en får et svakere nasjonalt lovverk, så blir det større trygghet! Større trygghet for hvem? Større trygghet for dem som trenger et lovverk mest? Vi er heldigvis forskjellige som mennesker. Noen er gode fotballspillere, andre er gode til å kjøre gravemaskin. Vi har ulik stand og stilling i arbeidslivet. Ethvert lovverk skal brukes til å verne dem som trenger samfunnets bevågenhet mest. Jeg er enig i at det å ha svake regler er til fordel for noen. Ja, det er til fordel for dem som har en sterk forhandlingsmakt i arbeidslivet. Å snakke om noe annet er jo historieløst. Det bryter med enhver erfaring en har i sitt liv for at det er et samfunn som er mangfoldig, vi har et ansvar for å få det mangfoldige samfunnet til å fungere, og vi må jo da gi en hånd og bistå dem som trenger det mest. Hvorfor tør ikke Fremskrittspartiet å si det som det er, hvorfor tør de ikke å presentere sitt grunnsyn om økonomisk liberalisme, mindre makt til dem som vil ha et velorganisert arbeidsliv, mindre makt til de svake i arbeidsmarkedet? Det som skjer, er kortsiktig, det svekker det norske fortrinnet internasjonalt, det svekker tilliten i arbeidslivet, det blir flere konflikter, det er uheldig, det bryter med jambyrdigheten, som i hvert fall er Senterpartiets flagg. Vi er glad for å ha et fellesskap her med SV og Arbeiderpartiet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Vi begynner å forstå at midlertidige ansettelser er svaret. Det er det gode svaret for alle de menneskene som har vanskeligheter med å få seg et bein innenfor, som det heter, i arbeidslivet. Men så skriver flertallet, Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre, i sin innstilling: «Flertallet viser til at europeiske land med lite fleksible arbeidsmarkeder sliter med høy ledighet.» Hvilke land er det som har lite fleksible arbeidsmarkeder, og som sliter med høy ledighet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det har gått igjen her hele tida at fleksibilitet er sett i sammenheng med økt andel av midlertidige ansettelser. For å forsøke å legge til rette for at denne fleksibiliteten er noe som er løsningen, skriver en at det er europeiske land med lite fleksible arbeidstidsregler som sliter med høy ledighet. Det er altså høy ledighet og lite fleksibilitet. Jeg regner med at fraksjonslederen fra Fremskrittspartiet vet hvilke land en mener når en skriver det? Det menes vel konkret noe med det?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Jeg er glad for at regjeringa sier at det skal bli slutt på at mange personer går ut og inn av ytelser på Nav. At regjeringa har høye målsettinger på dette, er jeg veldig glad for. Når det kommer til virkemidler, sier representanten Kambe at en skal forenkle, en skal ha juridisk aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. Representanten nevnte antakelig klokelig nok ikke lønnstilskuddet, for det heter i innstillinga at det «bør brukes i noe større grad», og det blir da spennende å se om dette «i noe større grad» gir de nødvendige effektene. Men hovedbegrepet fra regjeringa er midlertidige ansettelser. Regjeringa snakker ikke lenger om at fast ansettelse gir muligheter til seks måneders prøvetid, og det er midlertidighet. NHO har spurt om det, de har spurt folk som tar vekk midlertidighet under utdanning: Har du vært midlertidig ansatt? 44 pst. svarer ja, 55 pst. svarer nei. Hva er Høyres mål i den saken? Skal den opp fra 44 pst. til over 50 pst., eller hva er målet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Likevel er situasjonen i Norge den at mange flere har vært borte i midlertidige ansettelser enn det de fleste er klar over. Jeg ble overrasket over at 44 pst. av dem som svarte i NHOs undersøkelse sa at de hadde midlertidige ansettelser, og da snakker vi ikke om det en har under utdanninga. Det er altså veldig utbredt allerede i dag. Representanten Kambe må vel være enig i at det regjeringa legger opp til, er at det vil bli et økt omfang av midlertidige ansettelser, samtidig som regjeringa sier at fast ansettelse skal være hovedregelen. Når bikker det over til at fast ansettelse ikke lenger er hovedregelen i forhold til midlertidig ansettelse? Hva er prosenten?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Kristelig Folkeparti har et varmt hjerte for de menneskene som sliter – det hørte vi også i innlegget her. De som med sin arbeidsevne kan yte i arbeidslivet, er en gruppe som må løftes opp og fram. Lønnstilskudd er et virkemiddel – tidsbestemt, tidsubestemt. Jeg legger merke til at regjeringa er veldig forsiktig med gradering av hva satsinga skal gå ut på. Mitt første spørsmål er: Nav har rimelig god oversikt over dem som er gode søkere med hensyn til lønnstilskudd – de som har best nytte av en sånn ordning. Vil Kristelig Folkeparti ha den ambisjonen at ordninga tilføres penger, slik at alle de som vil ha nytte av en sånn ordning, kan få det, i henhold til Nav – og dermed få en bedre livssituasjon ved å kunne yte etter evne og få lønn kombinert med det en får av arbeidsgiver, slik at en har en inntekt å leve for?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det har vært mange motforestillinger mot å oppskalere denne ordninga tidligere. Jeg føler også at dette er til stede nå i det som blir sagt, og i det som står i dokumentene fra regjeringa. Men vi får følge med og se om det blir et løft for disse menneskene. Tida vil vise det. Mitt andre spørsmål handler om varig tilrettelagt arbeid. Varig tilrettelagt arbeid har endelig fått en egen post på statsbudsjettet. Det har blitt tatt veldig godt imot. Samtidig kom det nå fra regjeringa, i Meld. St. 14 for 2014–2015 om kommunesentraliseringa, at regjeringa ønsker å utrede en ny finansiering og forvaltning, hvor en overfører dette fra delvis statlig ansvar til å bli et fullstendig kommunalt ansvar. Hvordan stiller Kristelig Folkeparti seg til en sånn utvikling av ordninga med varig tilrettelagt arbeid?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er helt korrekt. Senterpartiet vil også stemme for forslag nr. 4, fra Sosialistisk Venstreparti.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er ikke korrekt det som blir sagt. Jeg ønsker ikke å holde arbeidstakere utenfor Norden ute fra det norske arbeidsmarkedet. Det vi sier, er at vi vil regulere arbeidsinnvandringa. Vi vil ha et annet system enn det som er i dag, hvor det er fri arbeidsinnvandring. Vi ønsker å ha forhold som er slik at de som kommer og ønsker å komme til Norge, har en sikkerhet for at de har arbeid når de kommer hit. Dermed kan vi også sikre at det ikke medvirker til at vi forstyrrer det norske arbeidsmarkedet på en måte som gjør at de grupper som i dag blir presset nedover i lønns- og arbeidsbetingelser, blir utsatt for en slik adferd. For det er det jo ingen som her i denne sal har sagt at de ønsker, det bare blir sånn som følge av den frie arbeidsinnvandringa etter EØS-avtalen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Den forrige regjeringa satte i gang noe som var veldig bra, og det var kvalifiseringsprogrammet. Det gikk ut på at de som mottok sosialhjelp i kommunene, skulle få anledning til å gå igjennom et tilbud hvor en kunne få avklart sin arbeidsevne. Dermed skulle en nå det målet at de som ikke hadde arbeidsevne, skulle kvalifisere for uføretrygd, og de som hadde arbeidsevne – til enten hel- eller deltid – skulle få et tilbud der. Det er dette – som for så vidt også regjeringa er noe inne på, det å øke tilbudet av den type arbeidsplasser for den type mennesker – som er viktig. Senterpartiet ser det ikke som annet enn at vi ikke greier å få det til uten at det offentlige er en slags fødselshjelper overfor de arbeidsgivere som er interessert i å gjøre det, slik at summen av arbeidsinnsats – og det offentliges innsats – skal medvirke til at den arbeidskaren eller -kvinnen som det gjelder, skal kunne få en inntekt som en kan leve av. Det er en ordning som bør utvikles, og det er en mye mer positiv ordning enn å begynne å snakke om juridisk plikt for å kunne motta sosialhjelp.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det å ha full sysselsetting henger sjølsagt sammen med lønnsomheten i næringslivet. Vi har nå vært i en situasjon hvor den norske krona har fått en lavere verdi, og jeg regner også med at Fremskrittspartiet her i salen er enig med sin leder, Siv Jensen, som har sagt at det er veldig bra at vi har egen valuta som da kunne brukes som såkalt naturlig stabilisator for å sikre aktiviteten i Norge. Derfor tok vi inn valutaspørsmålet, EØS-avtalen i dette, på samme måte som Siv Jensen og regjeringa har tatt det inn. Når det så gjelder arbeidsinnvandringa utenfor EØS-området, er den klart regulert. Det er klare regler for hvem som får arbeidstillatelse i Norge utenfor EØS-området. Det er ingen i denne salen som har gått inn for å forandre en regulering av den arbeidsinnvandringa. Der står Senterpartiet trygt, som de andre partiene.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er ingen som tar skade av å arbeide litt, og de færreste tar skade av å arbeide hardt òg. Men det vi snakker om nå, er aktivitet. En må jo forstå folks situasjon, en må få utøve litt klokskap, en må jo utøve litt menneskekunnskap. Det nytter ikke å tvinge folk hvis en ikke er motivert for det sjøl. Jeg syns det viser at den juridiske aktivitetsplikten overser den livssituasjonen som disse menneskene er i. Når en reiser rundt og snakker med dem, er det en gruppe som har opplevd ganske vanskelige ting. Jeg mener da at vi bør prøve å opptre med en menneskelig varme og prøve å medvirke til at de får en arbeidsmulighet, for de fleste har noe godt i seg og ønsker å utvikle det dersom en får mulighet til det. Det er mye mer konstruktivt enn å snakke om juridisk aktivitetsplikt.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
I den innstillinga som vi nå har, og for så vidt i andre innstillinger også, går Senterpartiet inn i spørsmålet om hvordan arbeidsinnvandringa fungerer. Vi viser hvordan den påvirker sysselsettingsgraden. Vi viser hvordan den påvirker verdiskapinga. Vi viser her at det er en annen realitet enn folk flest er klar over. At arbeidsinnvandring er det som skal løse Norges utfordringer, mener Senterpartiet er feil. Vi ønsker at vi skal odle den arbeidskraften som vi har i landet. Det har vært mange her nå fra regjeringspartienes side som har sagt at det er så mange som er utafor arbeidsmarkedet. Ja, det er en enorm ressurs. Det er en enorm ressurs som vi må bruke – en enorm mulighet – men det vil kreve ganske offensive tiltak å få til en endring. Når det så gjelder partiet Venstre, tror jeg Slagsvold Vedum tenkte på det gamle Venstre, ikke dagens nyliberalistiske Venstre.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er ikke bare at de er dyktige, de er også svært flittige. Det er svært mange av de arbeidsinnvandrerne som kommer til Norge fra EØS-området, som er utrolig gode arbeidsfolk. De gjør en fantastisk god innsats, og Senterpartiet ønsker å ta imot dem og inkludere dem. Men vi har gjennom erfaring sett og lært at det er en fordel å ha virkemidler som gjør at en har rimelig kontroll over situasjonen i en totalitet, for det som utvikler seg i dag i det norske arbeidsmarkedet, er at en rekke grupper får en svakere stand og stilling. Vi ser det på ungdommen, som ikke utdanner seg i en rekke fag som trengs for å bygge Norge. Sånn kan det ikke være, etter Senterpartiets syn. For Venstre er det ikke noe problem, men der har vi en uenighet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Stadig flere blir ansatt i bemanningsselskaper. Svært mange fra Øst-Europa får en fot innenfor det norske arbeidslivet gjennom bemanningsselskaper. Stadig flere opplever folk fra bemanningsselskaper på sin arbeidsplass. Det er selskaper som leier inn folk, leier ut folk og ikke har noen egen produksjon. Så har det utviklet seg en ansettelsesform i disse bemanningsselskapene som er fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag – fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag. Er dette en lovlig form for fast ansettelse etter Venstres syn?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er mange som snakker om fast tilsetting, og at det skal være hovedregelen. Det er få som snakker om at en ved fast tilsetting har også en prøvetid, som gjør det til en veldig god ordning. Men mitt spørsmål var om det som nå utvikler seg i et rasende tempo, nemlig at det er folk i bemanningsselskapene som får en arbeidskontrakt som heter fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag. Statsråden har tidligere sagt at han ikke ønsker å behandle dette politisk, få en politisk avklaring. Statsråden har sagt at det må opp for domstolene. I domstolene opplever en at de som kommer opp i en situasjon som dette fra bemanningsselskapenes side, inngår forlik, så det kommer ikke opp der. Så mitt spørsmål er igjen: Er fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag å karakterisere som fast ansettelse etter Venstres definisjon?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Ifølge Statistisk sentralbyrå var det i 2014 1 256 bemanningsselskaper i Norge. I 2013, som vi har tall for, var det en omsetning på 5 mrd. kr, og som representanten Andersen var inne på, er det altså en kontraktsform i bemanningsselskapene som blir stadig mer aktuell, fordi den er billig for bemanningsselskapene, og det er kontraktsformen «fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag». Jeg har ikke opplevd en eneste i denne salen som definerer fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag som å komme innenfor definisjonen av fast ansettelse, for kjernen ved fast ansettelse er jo at en har en plikt til å møte på arbeid. En har en plikt til å møte på arbeid hver dag. Jeg ber om statsrådens forståelse: Er dette fast ansettelse?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Da kan jeg ikke forstå det annerledes enn at statsråden på vegne av regjeringa mener at fast ansettelse uten lønn mellom oppdrag er definert som fast ansettelse. For å få avklart om det er i tråd med loven må det opp til doms. Er det sånn å forstå at det må opp i Høyesterett før regjeringa gir seg og er villig til å endre sin lovforståelse?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Statsråden kom med en veldig sterk uttalelse etter min vurdering. Han sa at vi nå har fått en regjering som tar folk på alvor, i motsetning til tidligere hvor folk ble møtt med likegyldighet. Det er en veldig sterk uttalelse. Jeg er enig i at under de rød-grønne ble det ikke gjort nok for de menneskene som trenger bistand fra Nav. Virkemidlene var ikke gode nok. Men å karakterisere de av oss her som arbeider for å bedre forholdene for dem som trenger bistand fra fellesskapet på en sånn måte, er ganske sterkt. Jeg har ikke sett så mye penger fra den nåværende regjering og så mange flere stillinger og i det hele tatt så mye mer engasjement for det. Så vi kan jo se når det har gått ett år, om resultatet står i forhold til de skarpe uttalelsene. Ellers til representanten Rotevatn, som sa at han reagerte på en tendens til at en begynte å velge mellom ulike grupper, og at Senterpartiet står for et syn der en skulle skille på en sånn måte at en gjør en ekstrainnsats for norske borgere og ikke for alle borgere som er i Norge: Det som var mitt hovedinnlegg, og som er mitt innlegg, er at vi skal skolere de innbyggerne som er i Norge, bygge ut den arbeidskraften og muligheten som de har. At Senterpartiet går imot fri bevegelse av arbeidskraft over landegrensene, er et realt standpunkt. Jeg vil ha meg frabedt at det å gå inn for en regulering av arbeidskraftbevegelsen over landegrensene skal være noe upassende – noe uhøvisk. Det er etter vårt skjønn et nødvendig virkemiddel for å sikre den totaliteten vi trenger. At det nye Venstre med representanten Rotevatn, som står for sin økonomiske liberalisme, reagerer imot det, er jeg ikke overrasket over. Men for oss er det viktig å gjøre dette. Ellers til nullsumspill: Det er helt opplagt at hvis du klarer å kjøre lønns- og arbeidsvilkår ned i Norge, så vil flere av oss som har stor kjøpekraft, etterspørre flere tjenester. Dermed blir det flere arbeidsplasser. Men det er ikke sånn vi ønsker det. Vi ønsker at alle skal ha norske lønns- og arbeidsvilkår, for alle skal kunne leve anstendig av et godt arbeid.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-24:
Senterpartiet støtter III.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Representanten Kambe var i sitt innlegg inne på hvordan regjeringen ønsker å endre praksis for godkjenning av arbeidstid og turnus. Alle vi i arbeids- og sosialkomiteen var på den samme høringen, der både Sykepleierforbundet, Fagforbundet og andre som organiserer folk som jobber turnus, kunne fortelle at de aller fleste turnuser i dag godkjennes fra fagforeningene sentralt. I de tilfellene det ikke skjer, er det snakk om at avgjørende hviletid for de ansatte ikke blir overholdt – det er da snakk om ekstremturnuser som kan være til skade for folks liv og helse. Når det er bakteppet, at de aller fleste turnuser i dag overholdes, bortsett fra veldig få der man ikke klarer å komme til enighet om hviletid – hvorfor mener man da at det er avgjørende og nødvendig å endre på den godkjenningsordningen?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Sentrale fagforeninger legger i dag ned en betydelig innsats i dette godkjenningsarbeidet og har en unik kompetanse både når det gjelder tariff, fagområde, forskning på hviletid, osv. Jeg lurer på om representanten Kambe ser at det kan legge et stort press på lokale tillitsvalgte til å gå inn for, eller godkjenne, turnuser og arbeidstid som kan være helsefarlig for dem det gjelder?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Representanten Ropstad tok opp flere viktige ting i sitt innlegg, bl.a. sosial dumping. Den kollektive søksmålsretten var et av flere virkemidler som den rød-grønne regjeringen innførte i kampen mot sosial dumping og i kampen mot grov utnyttelse av arbeidstakere. Representanten Ropstad uttrykte nettopp sitt syn på kollektiv søksmålsrett, og derfor er mitt spørsmål: Mener Kristelig Folkeparti at det er viktigere å verne arbeidsfolk som utnyttes mot useriøse arbeidsgivere, enn å verne arbeidsfolk mot fagforeninger?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Ja.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
SV mener det er viktig at folk har vern i et arbeidsliv. Vi mener også det er viktig at vi har spilleregler som gjør at vi får verdige avganger fra arbeidslivet, at vi kan gå ut av arbeidslivet både med helsa i behold og på verdig vis. Derfor er det veldig positivt at man kan stå lenger i jobb i dag hvis arbeidstaker og arbeidsgiver er enige om det, og det er det også mange gode eksempler på. Vi mener at det å få folk til å stå lenger i jobb – det arbeidet begynner helt andre steder enn å begynne å lempe på de aldersgrensene som er i arbeidslivet. Så undrer jeg meg på om representanten egentlig har lest SVs merknader, for der refererer vi ikke til at noen presser andre ut. Tvert imot står vi fast på at det er slik at arbeidsgivere kan kvie seg for å ansette godt voksne folk hvis den endringen blir vedtatt.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Den rød-grønne regjeringen og SV har tatt kampen mot ufrivillig deltid på det største alvor, og derfor har vi hatt egne strategier i helseforetakene bl.a. for det. Vi er helt tydelige på at faste og fulle stillinger skal være det rådende i arbeidslivet, og det er der vi også vil styrke folks rettigheter. Men her tegnes det opp et bilde av at hvis en ønsker å jobbe full stilling, ja, da må en jobbe på måter som kan gå på helsa løs. Det er den virkelighetsbeskrivelsen vi ikke er med på, ved å si at sentrale fagforeninger ikke skal få godkjenne turnusordninger, ved å si at en skal stå alene lokalt og forhandle med sjefen om hvordan ens arbeidstid din skal være for at en skal være verdig en full stilling. Det er den virkelighetsbeskrivelsen og de løsningene som vi aldri kan gå med på, fordi vi ser at arbeidsfolk trenger et sterkt vern. Maktforholdene i samfunnet og i arbeidslivet er slett ikke jevnbyrdige.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Virkelighetsoppfatningen er åpenbart både rød og blå i denne salen. Det er jo slik at likestillingen har gått framover i landet nettopp fordi det ikke har vært Fremskrittspartiet som har fått definere hva som er frihet for kvinner, men kvinnebevegelsen og arbeiderbevegelsen i større grad enn Fremskrittspartiet. Når jeg viser til at folk må jobbe mer, er det nettopp med utgangspunkt i de skjeve maktforholdene som finnes på den enkelte arbeidsplass og i arbeidslivet. Når det legges opp til at man skal forhandle mer lokalt, at man skal kunne stå og forhandle med sjefen sin om hvordan arbeidsdagen skal være – at det er fleksibiliteten det legges opp til – ja, så frykter jeg at flere må ta lengre arbeidsdager, også når det på ingen måte passer inn i deres liv. Det er derfor SV ønsker sterke fagforeninger, og det er derfor vi ønsker en sterk vernelov.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg skjønner jo at det ikke nødvendigvis ser slik ut fra representanten Wiborgs skrivebord, men i hverdagen til veldig mange folk vil de endringene – det man kaller for oppmykning, fleksibilisering – ha en slik effekt. For mange bransjer frykter jeg nettopp det, at man vil oppleve å måtte jobbe lengre dager, også når det ikke passer en selv, fordi det legges opp til at du skal bli enig med sjefen din om din arbeidsdag og arbeidstid. Jeg frykter en slik utvikling bl.a. innen helse og omsorg, der presset på privatisering er stort. Jeg frykter det innenfor dagligvarehandelen, der altfor få er organisert og det er langt mellom tariffavtalene, og jeg frykter det bl.a. i rengjøringsbransjen, der svært mange opplever en hverdag basert på høyt arbeidstempo, press og konkurranseutsetting. Når det er slik at man lager et arbeidsliv der man skal kunne forhandle med sjefen sin om hvor lang arbeidsdagen skal være, innenfor en grense, og man i tillegg åpner opp for midlertidighet, og man åpner opp for at det skal være mindre vern fra fagforeninger og i arbeidsmiljøloven, så forsterkes maktforholdene negativt.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg er veldig glad for Venstres engasjement for fulle stillinger. Det deler vi. Vi mener likevel at det finnes bedre måter å gjøre det på. Vi ser jo også at der man virkelig vil, der er det også mulig å få det til. Jeg vil gi et eksempel, et gledelig lokalt eksempel, nemlig Gamvik kommune, der SV-ordfører Inga Manndal sitter ved roret – sammen med Arbeiderpartiet. Der har man jobbet veldig systematisk og konkret for å gi alle som ønsker det, fulle stillinger i kommunen. Man har jobbet systematisk i lag med fagforeningene lokalt og funnet gode løsninger, som betyr at i Gamvik kommune er det i dag ingen som har ufrivillig deltidsstilling. Det betyr at mulighetene er der, hvis man bruker den viktigste ressursen og kraften man har tilgjengelig, nemlig fagforeningene lokalt og de tillitsvalgte, de ansatte og litt smidighet og velvilje.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
De lokale løsningene har man muligheten til å finne fram til i dag, og det ser man jo også gjennom dagens ordning, der 90 pst. av alle søknader om turnus og alternative arbeidstidsordninger blir godkjent. Det varierer litt fra bransje til bransje. Men vi tar på alvor den forskningen som er helt tydelig på at nattarbeid, lengre arbeidsdager og kveld har sin helt åpenbare pris for den enkeltes helse, for sikkerhet og for muligheter for å gjøre feil. Derfor mener vi at det må være vern og tydelige regler også der. Så er det stor forskjell på å prøve å søke lokale løsninger innenfor noen rammer og det å åpne opp for turnuser som kan gå på liv og helse løs, uten å ha tilstrekkelig sikkerhet rundt det. Og det er der vi mener at kompetansen til fagforeningene sentralt, når det gjelder både tariff, helse og forskning, er helt avgjørende å ha med.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Regjeringen har de siste dagene blitt kritisert for å ville lage et utydelig lovverk gjennom de endringene som ligger på bordet i dag. Det er lett å støtte den kritikken når man også ser at ordninger som fungerer fortreffelig i dag, skal endres eller flyttes. Mens SV ønsker en sterk arbeidsmiljølov, skulle man tro at regjeringen benytter anledningen til å lage en sysselsettingsstrategi for flere byråkrater. Ikke et vondt ord om den gode jobben som gjøres av Arbeidstilsynet – tvert imot, det har vi mange lovord om – men vi mener at tilsynet burde få konsentrere seg om sine kjerneoppgaver. Vi ønsker ikke å ha en arbeidsmiljølov som kunne hatt som arbeidstittel: Med byråkrati skal landet bygges. Mitt spørsmål er: Hvor mange nye stillinger i Arbeidstilsynet vil man trenge for å kunne ivareta alle de nye endringene i dagens arbeidsmiljølov som regjeringen legger opp til?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Flere har uttrykt bekymring for hvilke konsekvenser endringene i arbeidsmiljøloven vil ha for likestillingen, deriblant Likestillings- og diskrimineringsombudet. For et par uker siden la ombudet fram en undersøkelse som viser at 55 pst. av alle kvinner og 22 pst. av alle menn har opplevd diskriminering en eller flere ganger i arbeidslivet knyttet til graviditet eller foreldrepermisjon, altså er det tydelig dokumentert gjennom en omfangsundersøkelse at diskriminering knyttet til graviditet allerede er et stort problem i dagens arbeidsliv med dagens lovverk. Mitt spørsmål er: Hvordan tror representanten Kambe at midlertidige stillinger vil virke inn i en slik virkelighet?
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Det store spørsmålet er hvilken behandling gravide vil få med en midlertidig kontrakt. Hva er det som vil skje hvis man er i en situasjon der magen vokser og terminen nærmer seg, samtidig som datoen for en midlertidig kontrakt er i ferd med å løpe ut? Hva vil skje med den gravides situasjon da? Det er det som er det store spørsmålet her. Er det sånn at vi er i ferd med å skape et arbeidsliv der gravide kvinner risikerer å ikke få fornyet kontrakt og ikke være sikret fast stilling fordi man er midlertidig ansatt? Er det sånn at arbeidsgivere skal kunne la være å forlenge en kontrakt eller gi noen fast ansettelse fordi man er gravid? Så vidt jeg har sett, er det ikke noen skjerming mot det i dagens lovverk, ei heller i de forsøkene på skjerming som regjeringen har lagt inn.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg må innrømme en viss overraskelse over at Venstre gikk inn for å innføre en aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. SV og Venstre deler nok visjonen om at alle skal ha en meningsfull aktivitet, men det gjøres etter vårt syn ikke gjennom en arbeidsplikt for sosialhjelpsmottakere, men tvert imot ved å styrke ordninger som vi vet virker, som kvalifiseringsprogrammet, som gir tett, individuell oppfølging og noe mer å rutte med for dem som deltar i det. Jeg lurer på hvilke virkemidler som er utløst lokalt, som gjør at Venstre har fått tro på at det likevel er riktig å gå inn for en arbeidsplikt for mennesker som skal motta sosialhjelp.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Man har full anledning i dag til å utøve skjønn når det gjelder krav om aktivitet eller andre krav knyttet til sosialhjelpsutbetaling. Det jeg da lurer på, er: Hvis man ikke evner å stå i de forpliktelsene man blir gitt – hvis man har rusbehandling som forpliktelse og ikke evner å følge opp, hvis man har utdanning og stryker til eksamen, og hvis man har andre forpliktelser som å skulle plukke søppel i gatene, men ikke møter opp en dag – er det da hensiktsmessig å få trekk i sine ytelser, noe jeg oppfatter at litt av hensikten er, at man skal kunne få straff ved ikke å møte opp? Og så lurer jeg på hvor lave ytelser Venstre mener er rimelig, når det er snakk om allerede få kroner man mottar som sosialhjelpsmottaker i dag.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
De aller fleste som mottar sosialhjelp, gjør det for en kort periode i livet. Det er for å komme over en kneik, det er for å komme seg videre. Jeg mener at det er lite hensiktsmessig at de menneskene skal bruke tiden sin på andre ting enn å søke jobb eller komme seg videre til neste skritt i livet. Det er også mange som er i arbeid, men som faktisk har behov for å søke om supplerende ytelser. Jeg har selv jobbet på Nav og opplevd det gledelige med kvalifiseringsprogrammet som vi innførte – hvordan det kan gjøres når man får midler og ressurser til faktisk å kunne gi folk en meningsfull hverdag gjennom tett individuell oppfølging, tilpasset den enkelte, og finne fram ressursene i mennesker som har mistet troen på seg selv for lengst. Det er et program som er veldig hensiktsmessig for dem som har gått på sosialhjelp over tid, og som jeg vil løfte fram og oppfordre til å styrke i framtiden.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg kan berolige representanten Heggelund med at SV fremdeles vil at folk skal yte etter evne og få etter behov. Det er en del av vår velferdskontrakt. Så er det spørsmål om midlertidighet. Vi i SV har programfestet at vi ønsker at mennesker som har hatt midlertidig stilling i to år, skal få mulighet til fast ansettelse, selvfølgelig etter de kriteriene som står i loven i dag når det gjelder fireåresregelen. Det mener vi ville vært bra. Vi støtter en treårsregel for alle fordi vi ønsker å ha ryddige regelverk, som folk kan forholde seg til. Vi mener at det viktigste er å nå målet om at færre skal være midlertidig ansatt, og at flest mulig skal ha sikkerhet og trygghet i arbeidslivet. Det håper vi å kunne oppnå flertall for.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg vil advare mot å se en sammenheng mellom det at mennesker tar imot tilbud om rusbehandling, og det at de har et grunnleggende levebrød og en ytelse for sitt daglige liv. Det er nettopp det at slike enkle slutninger trekkes, som gjør meg spesielt kritisk til denne ordningen. Sosialhjelpen er til for at man skal ha mulighet til å ha et verdig liv – også når livet er vanskelig og økonomien svikter. Slik det opprinnelige forslaget var utformet, var det absolutt en oppskrift på tvangsarbeid. Kristelig Folkeparti og Venstre har lyktes i å moderere det noe, men fremdeles vil det være en tvangstrøye i forhold til det å kunne utøve faglighet lokalt i møte med de menneskene man er ansatt for å hjelpe, på Nav og i velferdstjenestene.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Jeg mener at det er en endring fra det opprinnelige forslaget regjeringspartiene la fram, til en moderert utgave etter forhandlingene med regjeringens støttepartier. Jeg synes det er gledelig at man har kommet noen vei både i å erkjenne at dette vil koste i kommunene og også i å være tydeligere på at man skal ha anledning til i større grad å bruke skjønn enn det det opprinnelige forslaget formulerte. Jeg vil også si at i de kommunene der man har innført noen form for plikt i forhold til å motta sosialhjelp, har det en lokal forankring der man har sett hvilke ressurser og virkemidler en har å spille på lokalt – hva har de å tilby de menneskene det gjelder? Det synes jeg er utelukkende positivt, og flere kommuner bør selvfølgelig oppfordres til det. Noe helt annet er det å lage et system der folk må sette faglighet til side til fordel for å tilfredsstille firkantede systemer.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
Vi har andre utgangspunkter og premisser for debatten om midlertidighet enn regjeringspartiene. Når regjeringspartiene sauser sammen alt som ligger i Navs virkemiddelapparat, med det å åpne opp for en generell adgang til midlertidige ansettelser, har vi et stort behov for å rydde i den debatten og kalle en spade for en spade. Det er det det handler om. Så ser vi fram til å kunne skjerpe regelverket for statlig ansatte, i håp om å kunne dempe bruken av midlertidig arbeidskraft i akademia og blant tjenestemenn som i dag i altfor stor grad lever med den usikkerheten. Det er noe som vi ønsker, og som vi også har programfestet i SV.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
At SV ikke har gått inn i alle formuleringer som skulle være spiselige i flertallets innstilling, betyr ikke at vår politikk har endret seg. SVs politikk ligger fast i våre programmer, vedtatt av våre landsmøter, vedtatt av våre landsstyrer, og den prøver vi å sette ut i livet hver eneste dag. Vi fremmer den i denne salen, i kommunestyrer og i fylkesting hver eneste dag. Det at vi ikke har gått inn på enhver formulering som det i seg selv kanskje kunne vært mulig å gå inn på, betyr ikke at SV har en annen politikk. Vi ønsker å kjempe mot midlertidige stillinger der de finnes, og der de utgjør et problem og gir en mangel på trygghet og sikkerhet i arbeidsfolks liv.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-24:
EØS-avtalen legger et betydelig press på norsk arbeidsliv. Vi ser at useriøse aktører utnytter utenlandsk arbeidskraft og driver sosial dumping. Vi ser en bemanningsbransje som driver fram et arbeidsliv som vi etter SVs syn ikke er tjent med å ha, der vi har konkurranse på lønns- og arbeidsvilkår. Derfor er det avgjørende å avklare: Hva er det som regnes som midlertidig, og hva er det som regnes som fast arbeid? Kan man si at man har jobb når man verken har lønn eller kontrakt som sier noe om hvor mye man skal jobbe, og når ingen av de grunnleggende forholdene man regner som viktige i et arbeidsforhold, er regulert? Det er også ille at den kollektive søksmålsretten blir fjernet. Det er det vernet som de svakeste av de svake har. Det er nettopp de utenlandske arbeidstakerne som var en del av grunnlaget for innføringen av den kollektive søksmålsretten – de som aldri våger eller evner å stå opp for seg selv, fordi motmakten alltid vil være så veldig mye sterkere. SV vil ta et oppgjør med bemanningsbransjen. Vi vil ta et oppgjør med fri flyt-politikken. Vi er tydelig på at vi ønsker å erstatte EØS-avtalen med en normal handelsavtale som ikke griper dypt inn i forhold som bør avgjøres på demokratisk vis. Men uavhengig av syn på EØS-avtalen bør vi alle kunne forenes om en femte frihet, nemlig friheten til å kunne avgjøre norske arbeidsforhold på demokratisk vis i denne salen. Vi mener at det er Det norske storting og partene i arbeidslivet som skal legge grunnlaget for hvordan arbeidslivet skal se ut, ikke EU. Vi ønsker ikke et arbeidsliv der vi ser at ILO-konvensjon, tariffavtale og norsk arbeidslivslovgivning settes til side for EU. Det har tidligere i debatten blitt uttrykt overraskelse over at likestilling blir fremmet som argument mot endringene i arbeidsmiljøloven. Jeg vil uttrykke overraskelse over den overraskelsen, tatt i betraktning at Likestillings- og diskrimineringsombudet har vært tydelig på, de kvinnedominerte fagforeningene har vært tydelige på – og til og med BLD, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, har vært tydelig på – at konsekvensene rundt likestilling er for dårlig utredet. Likestilling kommer ikke av seg selv, slettes ikke i arbeidslivet heller.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-03-24:
Innenfor regelverket av dagens arbeidsmiljølov blir ni av ti dispensasjonssøknader om godkjenning av alternativ turnus godkjent av sentrale fagforeninger. Men det hender også at sentrale fagforeninger sier nei. Og det er mange tilfeller der de lokale tillitsvalgte er enige med arbeidsgiver, men lar være å søke, fordi de vet at de kommer til å få et negativt svar. Hvorfor synes Arbeiderpartiet at sentrale fagforeninger skal ha makt og myndighet til å sette ned foten for løsninger som både ansatte og arbeidsgivere ønsker lokalt? Og ser ikke Arbeiderpartiet at det er noe prinsipielt problematisk i at en av partene sentralt har vetorett i forhandlinger om arbeidstid som det er enighet om lokalt?
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-03-24:
Å heve aldersgrensen for stillingsvern til 72 år mener vi har en viktig symboleffekt. Det gir et signal om at eldre arbeidstakere er ønsket i arbeidslivet, og det er mer tilpasset den nye pensjonsreformen, der man kan opptjene pensjonspoeng til man er 75 år. Aldersgrensene er ikke endret siden 1972, og folk er både friskere og lever mange år lenger i gjennomsnitt enn for 40 år siden. Dagens 70-åringer blir faktisk kalt de nye 50-åringene. Hvorfor går Arbeiderpartiet imot styrkingen av stillingsvernet for seniorer i arbeidslivet når de i merknadene sier at de ser behovet for å gjøre denne justeringen av aldersgrensen?