trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-02-13:
Takk for svaret, men eg reagerer på at det som skjer bl.a. i Stavanger og på Haukeland, vert forklart med at det er ueinigheit om turnus. Det er nok langt meir alvorleg enn som så etter mi vurdering. Når vi les i Stavanger Aftenblad i dag at sjukepleiarane fryktar for at det òg skal skje dødsfall i akuttmottaket der – vi veit at dei har varsla lenge, og at fylkeslegen i tilsynsrapporten i Helse Bergen ikkje peikte på at dei tilsette hadde gjort ein feil, men på systemsvikt – meiner eg at det er ein alvorleg situasjon. Spørsmålet som eg får frå folk som jobbar i helsevesenet, er om det er nødvendig at det skjer eit dødsfall før ein får auka grunnbemanninga i akuttmottaket, når det vert varsla om underbemanning som er til fare for pasientsikkerheita.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2019-02-13:
Det var Stavanger eg snakka om da ein viste til at det var ei ueinigheit om turnus, og eg meiner at det er meir alvorleg enn som så. For òg i Stavanger har sjukepleiarane meldt om – i mars i fjor – at dei var bekymra for situasjonen, for bemanninga og for pasientsikkerheita. Dei meiner at grunnbemanninga på akuttmottaket er for låg, og at altfor mange timar må dekkjast med overtid og ekstravakter. Det er jo eigentleg akkurat det same som tillitsvalde på Haukeland har meldt om i mange år. Difor er situasjonen ganske parallell. Eg er glad for at helseministeren er tydeleg på at når tillitsvalde varslar, skal det takast på alvor, men mange opplever faktisk ikkje det, og på Haukeland vart det endring først etter at det hadde skjedd eit dødsfall. Det er bekymringsfullt. Er det slik at ein vil få til ei auka bemanning òg i Stavanger?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Jeg har gleden av å stille et spørsmål til finansministeren. Det handler om oljepengebruk og handlingsregelen, som har tjent Norge vel. Hvor mye oljepenger kan vi bruke i vår økonomi på en måte som er godt for landet, med åpenhet for dem som vil følge med, og på en måte som gjør at vi ikke mister kontrollen over økonomien, som mange andre oljerike stater har gjort? De har opplevd økte priser, økte renter, økt valuta, og økonomien er kommet ut av kontroll. Handlingsregelen er også sikret åpenhet; vi kan se hvor pengene føres, og hvor de brukes. Nå settes dette i spill. Finansdepartementet er nå i gang med å utrede en ordning hvor vi skal betale for, har vi fått høre, en sunket fregatt og et bombet regjeringskvartal, rett fra pensjonsfondet, altså ikke over det vanlige budsjettet, men det skal utredes om vi ikke kan ta pengene derfra, som et slags forsikringsfond. Det er altså våre barns pensjonspenger som skal gå til å betale utgifter. Dette kommer fordi handlingsrommet nå er lite – det har krympet etter rekordhøy bruk av oljepenger – og det er en jakt etter enkle, smarte løsninger. Det som interesserer meg når Finansdepartementet er gått i gang med dette arbeidet, er at jeg ikke har sett én ledende økonom, ikke ett ledende økonomimiljø som har sagt at dette er en god idé – det å gå utenfor budsjettet, gå under streken, som man sier, ta penger som normalt skal brukes på en helt annen måte, for å betale for forbruk. Da vil jeg stille spørsmålet til finansministeren: Hvor tar disse feil? Har de misforstått når de advarer mot det som Granavolden-plattformen åpner for?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det var ikke svar på spørsmålet. Jeg vet at finansministeren og denne regjeringen fører og har ført en økonomisk politikk som hun står inne for. Spørsmålet er jo framtiden, hva dette åpner for. Nå når handlingsrommet krymper, ser finansministeren at hun kanskje har rom til å fase inn 1 eller 2 milliarder nye oljekroner i det budsjettet. Hun har bak seg år hvor hun har innfaset rekordhøye summer, og da ser man etter andre måter å gjøre tingene på. Mitt spørsmål var: Har hun sett ett ledende økonomimiljø – utover sin finanspolitiske talsperson, som er et økonomimiljø – som støtter den måten å tenke på, det at vi altså kan betale for forbruk, betale for å bygge nye bygg, betale for å gjenskaffe sunkne fregatter utenfor budsjettet på den måten? Kan hun nevne ett økonomimiljø som støtter den tanken?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det var altså ikke svar på spørsmålet. Men nå har statsministeren sagt at dette var hennes idé, og finanskomiteens leder sier at det er en smart løsning. Men for Fremskrittspartiet er det jo interessant, for det står i programmet som Siv Jensen gikk til valg på for 2017–2021, at man ønsker å «erstatte dagens handlingsregel med et nytt ankerfeste for den økonomiske politikken». Man ønsker å skille investeringer og forbruk, og man ønsker i programmet å gå til pensjonsfondet og betale for investeringer i infrastruktur og «sentral bygningsmasse». Og jeg må si: Regjeringskvartalet oppfyller jo kravet til å være sentral bygningsmasse. Finanspolitisk talsperson i Fremskrittspartiet, Bjørnstad, sier at man ønsker å ta ekstraordinære innkjøp og investeringer fra oljefondet. Så hvis denne utredningen – som handler om at vi skal assurere oss i oljefondet, vi skal hente pengene når noe ekstraordinært skjer – viser at det er veien å gå, er det da en seier for Fremskrittspartiets økonomiske politikk?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det er jo ikke uinteressant hva en finansminister mener om dette i forhold til sitt partiprogram. Jeg er klar over at Granavolden-plattformen ligger til grunn, men Fremskrittspartiet er veldig tydelig i sitt program – som statsråden er valgt på – på at man ønsker å erstatte handlingsregelen, og at man ønsker å skille forbruk og investeringer. Man ønsker å gjøre det som andre land har gjort, som gjør at man mister kontroll over økonomien, og at man får økte priser, økte renter, økt kronekurs, noe som er dårlig for husholdningene og næringslivet – mye av det som har vært viktig i årene som ligger bak oss. Norge er fullt av uforutsette hendelser. Vi er et land med en utsatt natur, utsatt vær, klimaendringene kommer til å gjøre ting. Nå hører vi at kostnadene ved fregatten KNM «Helge Ingstad» ikke skal tas på denne måten. Forsvarsministeren sier at det skal tas innenfor forsvarsbudsjettet. I Forsvaret sier man at man kanskje ikke vil erstatte den. Kanskje må vi finne andre løsninger. Finansministeren er i gang med utredningen og har gitt et mandat til sine folk. Det er tydeligvis ikke økonomer utenfor som skal gjøre dette. Hvilke andre ekstraordinære utgifter kan man se for seg med en slik ordning? Regjeringskvartalet står igjen nå, og det kommer til å koste mye penger. Kan hun nevne eksempler på andre slike utgifter?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Dette er kanskje på kanten å si i Stortinget, men dette var jo «bla, bla». Dette var jo en oppsummering av noe som alle synes høres fint ut: føre en ansvarlig politikk, gjøre de riktige tingene. Men når en regjering åpner for et fundamentalt skifte i måten vi planlegger og beskriver økonomi på, og måten vi bruker penger på, og sier at barna og barnebarnas pensjonsfond nå skal brukes til både investeringer og betaling for forbruk utenfor det som er det ordinære budsjettet, kan ikke finansministeren stå og si at de har ført en ansvarlig økonomisk politikk. Hun må jo forklare og utdype hva det er. Hun er i gang med en utredning hun er ansvarlig for. Hva skal utredes? Kan finansministeren til sist beskrive det mandatet hun har gitt Finansdepartementet? Hva sitter hennes folk nå og utreder, og når kommer Stortinget til å få det til behandling?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2019-02-13:
Det var et interessant innlegg finansministeren – visestatsministeren – nå hadde, og som nå sendte dette signalet: Den som ikke vil ha noe gjort, bestiller en utredning. Fremskrittspartiet vil ha noe gjort. De har et partiprogram hvor de sier at de vil bort fra handlingsregelen. De vil bruke pensjonsfondet til moro og investeringer her og nå. Det er uansvarlig og skaper usikkerhet. Og det som finansministeren her har svart, gir ikke grunn til beroligelse.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg kan forsikre representanten Gahr Støre om at regjeringen har ført og vil fortsette å føre en ansvarlig økonomisk politikk. I hele denne regjeringens virketid har vi holdt oss langt under handlingsregelens rammer, også i den tiden hvor vi ga ekstra gass i norsk økonomi for å kompensere for oljeprisfallet. Den økonomiske politikken denne regjeringen har ført, har tjent landet vel. Vi kom oss raskt ut av konsekvensene av oljeprisfallet fordi vi hadde en målrettet tiltakspakke mot Sørlandet og Vestlandet. Vi fikk satt ledige hender i arbeid. Vi fikk bidratt til at bedrifter som sto i fare for å gå over ende, fikk bedre rammebetingelser, slik at de igjen kunne begynne å se optimistisk på fremtiden og ansette flere. Jeg kan forsikre om at regjeringen kommer til å fortsette å føre en ansvarlig økonomisk politikk. Det er riktig at det i Granavolden-plattformen står en formulering om at regjeringen skal utrede selvassurandørprinsippet. Det holder Finansdepartementet på med å gjøre nå. Men uansett utfallet av den utredningen kan jeg forsikre representanten om at regjeringen kommer til å fortsette å føre en ansvarlig økonomisk politikk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror vi får en langt mer fruktbar debatt om dette når disse økonommiljøene kjenner til hva regjeringen i så fall faktisk kommer til å gjøre. Nå skal vi utrede dette spørsmålet – i en situasjon hvor vi kan komme til å få store utgifter. Jeg er i utgangspunktet enig i at vi må finne rom i budsjettene gjennom omprioriteringer. Jeg merket meg den debatten i forbindelse med spontanspørretimen i forrige uke, da statsministeren var her, at flere av opposisjonens partier endelig begynte å diskutere behovet for å gjøre kutt og omprioriteringer. Den har denne regjeringen gjort gjennom hele sin virketid, vi har lagt frem en lang rekke forslag for Stortinget om kutt og omprioriteringer, som ikke akkurat, hva skal man si, har vakt allmenn «åtgaum» i denne sal. Men det er fortsatt riktig å fortsette å gjøre det, så jeg kan forsikre om at vi skal fortsette å føre en ansvarlig økonomisk politikk, og jeg kan også forsikre om at vi kommer til å få en helt annen debatt basert på fakta, basert på en reell utredning når den er ferdig, og ikke på hypotetiske problemstillinger som er karikert fra Arbeiderpartiets side for øyeblikket.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror ikke jeg skal ta mål av meg å definere hva de ulike partiene kjempet for på Granavolden. Det som er tilfellet, er at alle partiene står bak alt som står i Granavolden-plattformen, og har ambisjoner om å gjennomføre det i tråd med formuleringene. Så er det, som representanten vet utmerket godt, Finansdepartementet som har fått oppdraget med å utrede dette spørsmålet. Det er vi i gang med. Da er det uklokt av finansministeren å forskuttere hva slags konklusjon det kommer til å bli. Vi skal gjøre den utredningen på en ordentlig måte. Det jeg kan forsikre om, er at vi kommer til å fortsette å gjøre det vi allerede har gjort. Det er riktig at vi faser inn oljepenger i norsk økonomi, men denne regjeringen har vært opptatt av å bruke det på ting som skaper vekst. Vi har investert i infrastruktur, vi har investert i kunnskap, vi har investert i de tingene som vi vet er vekstfremmende for norsk økonomi, og vi gjør det i et betydelig større omfang enn den regjeringen Jonas Gahr Støre selv var en del av.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror jeg skal gjenta det jeg nå har sagt flere ganger: Når man utreder et spørsmål, må man bli ferdig med det arbeidet før man kan legge frem de endelige konklusjonene for offentlig debatt og behandling i Stortinget. Dette skal vi gjøre på en skikkelig måte. Det som står i Granavolden-plattformen, er selvfølgelig ærlig ment. Det er også helt riktig at Fremskrittspartiet er opptatt av å føre en økonomisk politikk som legger til rette for vekst, verdiskaping og flere arbeidsplasser. Det gjør vi gjennom å redusere skatter og avgifter, noe som styrker verdiskapingen. Det gjør vi gjennom å øke investeringene i infrastruktur. Vi satser på forskning og utvikling. Det gjør vi også gjennom å være opptatt av å begrense offentlige inngrep overfor både bedrifter og enkeltpersoner. Det er en klok måte å drive politikk på, og det kommer vi til å fortsette å gjøre også i fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Stortinget kommer til å få det til behandling når utredningen er klar.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Det er ganske oppsiktsvekkende hvis et såkalt statsbærende parti som Arbeiderpartiet mener at Finansdepartementet ikke skal utrede slike spørsmål på en skikkelig måte før de legges frem for Stortinget til behandling. Jeg mener snarere tvert imot at det å utrede spørsmål skikkelig er en av forutsetningene for en regjering. Så kan vi ta debatten, basert på det som regjeringen kommer til å anbefale Stortinget å gjøre. Nå foregår det en hypotetisk debatt som jeg mener det er galt å gå inn i. Men det jeg kan forsikre om, er det samme som statsministeren har gjort, nemlig at regjeringen kommer til å fortsette å føre en ansvarlig økonomisk politikk som har bidratt til at vi nå ser vekst over hele landet, økonomien vokser, arbeidsledigheten går ned, flere mennesker kommer i jobb. Det er mange tegn på at regjeringens økonomiske politikk virker. Det er en politikk vi skal fortsette å føre og vil gjøre mer av fremover, sammen med alle de punktene som vi nå har til behandling i oppfølgingen av Granavolden-plattformen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror jeg skal minne representanten Gjelsvik på at denne regjeringen har redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med om lag 25 mrd. kr siden vi tiltrådte. Det har ikke bare kommet de såkalt rike til gode, som representanten hevder. Det har kommet alle innbyggerne i landet til gode. Over halvparten av lettelsene har gått til inntekter under 600 000 kr. Det har for regjeringen både vært viktig å gi lettelser til næringslivet, slik at de går med overskudd og kan ansette flere, og det har vært viktig å gi lettelser til vanlige folk, vanlige husholdninger, slik at de får mer å rutte med. Så har ikke jeg registrert at Stortinget har vært uenig i den budsjettimpulsen som regjeringen har lagt an i de årlige budsjettene – snarere tvert imot. Det har vært bred enighet om at den oljepengebruken som regjeringen har lagt inn i budsjettene, har opposisjonen fulgt. Med andre ord kan jo ikke farten, tilpasningene, i budsjettene ha vært så halvgal i og med at Stortinget har vært enig i det. Til spørsmålet om tak på bompenger: Da Senterpartiet sist satt i regjering, var bompengeandelen på 40 pst. Nå er den nede i 28 pst. Det betyr at det går riktig vei for bilistene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Det er en ærlig sak at SV ikke er spesielt opptatt av å redusere skattetrykket i Norge. Jeg mener det er gal medisin, og jeg mener at det regjeringen har gjort, både knyttet til å redusere skatter og avgifter, til å øke investeringene, til å satse på forskning og til å satse på gode, trygge og forutsigbare rammebetingelser for norsk næringsliv, har gitt resultater. Det går bra i norsk økonomi. Veksten tar seg opp. Sysselsettingen stiger. Det kom nye tall fra SSB senest i dag som tyder på at utviklingen bare fortsetter i positiv retning. Jeg mener det er svar godt nok. Summen av de tiltakene og virkemidlene som denne regjeringen har tatt i bruk, virker. Det går altså bra. Veksten i norsk økonomi er bredt anlagt. Den kommer i mange næringer over hele landet. Det er et godt tegn, og det skal vi glede oss over. Så skjønner jeg at den letteste medisinen for SV er å øke skattene for vanlige folk og for bedriftene for å finansiere dyre, nye velferdsordninger. Jeg mener det er en dårlig idé fordi det også går ut over vår evne til å legge til rette for ny vekst og verdiskaping.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
La meg først få lov til å si at jeg er helt enig med representanten Pollestad i at det er viktig å legge til rette for vekst og verdiskaping i hele landet. Det er også et faktum at mye av den veksten vi ser i mange viktige næringer, nettopp har hovedsete i distriktene – det være seg sjømat, det være seg andre ting som er viktige verdiskapere for Norge, og som sysselsetter mange og gir oss store verdier. Det er Stortinget som har bedt regjeringen om å sette ned et partssammensatt utvalg for å utrede en mulig ekstraskatt på havbruk. Det har regjeringen gjort. Det utvalget ledes av professor Karen Helene Ulltveit-Moe. Arbeidet er i gang, men det er ikke ferdig. Det er først når utvalget er ferdig med sine anbefalinger og konklusjoner, at regjeringen vil ta stilling til om – og i så fall på hvilken måte – dette skal følges opp. Det som også har vært viktig for oss, er at vi i tillegg til å ha et partssammensatt utvalg, også har et forum for dette utvalget som består av ulike kompetansemiljøer og representanter for organisasjonene, nettopp fordi vi ønsker at dette skal være en bredt anlagt debatt, hvor alle synspunkter knyttet til dette kommer frem – som grunnlag for en eventuell beslutning på et senere tidspunkt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jo, det ønsker finansministeren. Nettopp derfor er det viktig at vi har gode rammebetingelser for næringslivet over hele landet. Jeg må si at jeg synes det er litt oppsiktsvekkende hvis representanten Pollestad mener at det å redusere det generelle skattenivået ikke skulle komme distriktene til gode. Også bedrifter lokalisert ute i Distrikts-Norge er opptatt av at vi skal ha et konkurransedyktig skattenivå – mange av disse bedriftene konkurrerer internasjonalt. Det har vært en av grunnene til at det har vært viktig for denne regjeringen å gjøre noe med avstanden mellom oss og andre land knyttet til selskapsskatten. Den var høy. Forskjellen mellom oss og andre land begynte å bli krevende. Vi har nå fått redusert det gapet, men vi er fortsatt blant de landene i Norden med høyest sats. Det er klart at det er viktig, det er klart at det betyr noe – for norsk næringsliv, for distriktsarbeidsplassene – at de har et konkurransedyktig skattenivå og konkurransedyktige rammebetingelser. Det er viktig. Derfor har regjeringen redusert skatten, og derfor kommer vi til å fortsette å være opptatt av det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror vi alle har fått med oss at det går en debatt både langs kysten og i resten av landet knyttet til en mulig skatt på havbruk. Men igjen: For det første mener jeg det er galt når man påstår at jeg ikke svarer på spørsmål. Jeg fikk et spørsmål om dette nedsatte utvalget. Det har jeg svart på. Vi har satt ned utvalget etter ønske fra Stortinget. De utreder nå dette spørsmålet grundig og skikkelig med referansegrupper rundt seg, nettopp for at vi skal få en god faglig debatt om de mulige konsekvensene av eventuelt å innføre noe slikt. Regjeringen har ikke tatt stilling til dette, men Stortinget har bedt oss om å sette ned et utvalg for å utrede spørsmålet. Det gjør vi. Så mener jeg at det er noen viktige prinsipper innen skattlegging. Det ene prinsippet er at naturressurser skal beskattes på en slik måte at overskuddet tilfaller fellesskapet. Det er et sunt prinsipp, enten det har vært oljebeskatning eller andre ting som ligger til grunn, i Norge. Det betyr at vi kan gi ressurser til hele landet, sørge for vekst og verdiskaping i hele landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Det jeg synes er uheldig, er hvis vi skulle komme i en situasjon hvor vi begynte å skjerpe det samlede skatte- og avgiftsnivået i Norge. Det ville ikke være til gunst verken for fiskeri- og oppdrettsnæringen eller for andre næringer i Norge. Derfor gleder det meg at også Senterpartiet nå begynner å innse betydningen av at vi skal ha lavere skatter og avgifter i Norge. Det er jo ikke akkurat det som har vært debatten når regjeringen har lagt frem sine årlige budsjettforslag med forslag om å redusere det samlede skattetrykket. Senterpartiets kreativitet når det gjelder å øke ulike skatter og avgifter, ser vi i deres alternative budsjett. Denne regjeringen er opptatt av å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket. Det kommer vi til å fortsette med også fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
La meg først si at jeg er enig i veldig mye av den virkelighetsbeskrivelsen som representanten Kaski hadde, særlig knyttet til at det å ha gode, skattefinansierte velferdsordninger er bra for et samfunn, fordi det bidrar til å holde ulikhetene lave. Så er det riktig at ulikhetene har økt i enkelte grupper i det norske samfunnet – ikke minst knyttet til innvandrerfamilier. Regjeringen skal nå i løpet av kort tid legge frem en stortingsmelding om dette, hvor vi belyser ulike utviklingstrekk i samfunnet, og hvor vi peker på hvordan vi kan fortsette å jobbe for å holde ulikhetene lavest mulig i Norge. Det er ganske bred politisk enighet om at vi skal ha et samfunn med små ulikheter. Vi skal være glad for at vi er et av få land i verden som faktisk har små forskjeller. Men det kommer ikke av seg selv; det må vi fortsette å jobbe med. Det er derfor vi har skattefinansierte velferdsordninger hvor det ikke er lommeboken som avgjør om man får tilgang på helsetjenester, pleie- og omsorgstjenester eller utdanning. Det er en av styrkene med vårt samfunn, og som jeg opplever at det er bred enighet om at vi skal fortsette å ta vare på. Men forutsetningen for at vi skal få til det fremover, er at vi legger til rette for at alle som kan jobbe i vårt samfunn, faktisk også jobber. Vi vet at det i den gruppen vi ofte omtaler som de som står utenfor arbeidslivet, er mange mennesker som ønsker å få en fot inn i arbeidslivet. Klarer vi å legge til rette for det, øker vi også grunnlaget for å trygge finansieringen av velferdsordningene våre, som også handler om å legge til rette for at de som ikke kan jobbe, skal føle seg trygge gjennom de ulike inntektssikringsordningene vi faktisk har i våre velferdsordninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg mener at regjeringen hvert eneste år har vektlagt å videreutvikle og trygge velferdsordningene våre. Det er derfor vi fortsetter å styrke bevilgningene til sykehusene, slik at sykehusene kan øke pasientbehandlingen. Det er derfor vi sørger for en sterk kommuneøkonomi, slik at de grunnleggende pleie- og omsorgstjenestene som kommunene har ansvar for, blir finansiert. Jeg er ikke enig i virkelighetsbeskrivelsen av denne såkalte sterke uroen, barnehageopprør osv. Snarere tvert imot ser vi av alle undersøkelser at det er foreldre med barn i private barnehager som er mest fornøyd med det tilbudet de får. Det er et tilbud som SV og andre ønsker å gå etter og rekommunalisere – stikke kjepper i hjulene for at man skal kunne fortsette å videreutvikle et godt og velfungerende privat barnehagetilbud i Norge. Forutsetningen for barnehageforliket var altså likebehandling av offentlige og private barnehager. En gang var SV og Fremskrittspartiet enige om det. Jeg registrerer at SV er i glideflukt bort fra det prinsippet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror representanten Kaski vet utmerket godt at det å forhåndsprofilere ting som måtte komme i statsbudsjettet for 2020, gjør ikke en finansminister. Det jeg kan forsikre om, er at vi kommer til å fortsette med det vi allerede har gjort gjennom alle år: Vi har styrket sykehusenes økonomi, slik at pasientbehandlingen kan gå opp. Så har vi vært veldig tydelig på at ufrivillig deltid må vi gjøre alt vi kan for å bekjempe. Det er mange spørsmål knyttet til utviklingen i sykehusenes økonomi som jeg nok tror det er bedre at representanten Kaski stiller til helseministeren fremfor til finansministeren. Ut fra et budsjettperspektiv har dette vært et av de områdene regjeringen har prioritert, vel vitende om at det er viktig at folk går kortest mulig syke og kan komme raskest mulig i jobb etter at de har fått behandling i vårt utmerkede helsevesen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror jeg skal minne om at det er finansministeren som møter i spontanspørretimen og ikke kunnskapsministeren, eller helseministeren for den saks skyld, så jeg ber om forståelse for at jeg ikke kan gå i detalj om ulike spørsmål rundt bemanningsnorm og andre spørsmål om barnehagene. Slike spørsmål bør stilles til kunnskapsministeren. Når det er sagt, vil jeg på generelt grunnlag si at vi gjennom flere vedtak fattet av Stortinget har tatt grep for å styrke bemanningen i barnehagene våre, og vi vil fortsette å følge opp det i tråd med de vedtakene som Stortinget har gjort. Men det er altså sånn at vi har et godt barnehagetilbud i Norge, og jeg vil få lov til å si at SV og Fremskrittspartiet tross alt kan ta noe av æren for det, siden vi var initiativtakerne til det opprinnelige barnehageforliket, som flere partier etter hvert sluttet seg til. Det førte til en storstilt utbygging av barnehager i Norge, også private, fordi vi var opptatt av å likebehandle dem. Nå er det mange partier som mener at den likebehandlingen bør opphøre. Det mener jeg er det mest urovekkende med det som nå skjer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Vi kan nok også i statsbudsjettet for 2020 se et budsjett som er godt balansert, og som tar hensyn til både at vi skal videreutvikle og trygge velferdsordningene i dette samfunnet og legge til rette for trygge arbeidsplasser. Forutsetningen for at vi kan bygge ut og trygge velferden i dette landet, er at folk går på jobb, og at vi har gode, lønnsomme bedrifter som har evne og mulighet til å ansette enda flere. Hvis vi ikke lykkes med det, vil det bli utfordrende for enhver regjering fremover å finansiere velferdsordninger – uten inntekter. Derfor er det viktig at vi også har et blikk på hvordan rammene for konkurranse for næringslivet vårt er, og da er det feil oppskrift, som SV stadig vekk anviser, at vi skal skjerpe skattene for norsk næringsliv. Jeg mener at vi skal fortsette den jobben vi gjør, med å redusere dem, slik at de har konkurransekraft og mulighet til å ansette flere, så vi kan fortsette å finansiere gode, trygge velferdsordninger i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
La meg først si at det egentlig ikke er noe poeng å skulle vedta en plan når regjeringen snart kommer med en stortingsmelding som skal beskrive ulike spørsmål knyttet til ulikhet. Det er altså en oppfølging av et vedtak Stortinget har gjort. Den er snart klar. Jeg ser frem til å legge den frem for Stortinget, slik at vi kan få en bredere diskusjon om både hva som er bra med et samfunn med små forskjeller, og hvordan vi kan sikre at vi fortsetter å ha det. Man må klare å ha flere tanker i hodet på en gang når man driver politikk. Som jeg har sagt flere ganger, er det å ha et konkurransedyktig skattesystem i Norge en forutsetning for å trygge velferdsordningene. Det trodde jeg også at Arbeiderpartiet mente. Skattlegger man norske bedrifter for hardt, vil det svekke den samlede inntjeningen og vår evne til å finansiere velferdsordninger. Vi klarer ikke å holde oss med velferdsordninger i dette landet uten at vi har inntekter, og derfor er vi avhengig av bedrifter som går godt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Så langt har denne spørretimen gått til å be meg om å forskuttere en lang rekke ting som regjeringen ennå ikke har presentert for Stortinget. Jeg kan forsikre om at den stortingsmeldingen som kommer, kommer til å gå grundig gjennom hva som er årsaken til at vi har et land med små forskjeller, hva som er årsaken til at man ser at det har gått opp noen steder, og hvilke tiltak og virkemidler som regjeringen er i gang med, som bidrar til nettopp å målrette grep mot dem som har utfordringer i vårt samfunn. Det er derfor vi har tatt en lang rekke grep knyttet til barnefamiliene. Det er derfor vi har lagt til rette for en sterkere integrering av innvandrerfamilier. Det er veldig ofte en sammenheng når familier som kunne hatt to inntekter, bare har én. Hvis vi får mor – vi må være ærlig og si det – i innvandrerfamilier til å komme seg på språkkurs og deretter i jobb, styrker det familiens økonomi og er derved også et bidrag til å redusere fattigdommen i vårt land. Jeg er enig i at det er forskjell på formuesskatt og bedriftsskatt. Bedriftsskatten er på overskudd. Formuesskatten får du enten du går med overskudd eller underskudd og er fortsatt ikke noe bra for bærekraften hos norske bedrifter.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Denne debatten har representanten Gjelsvik og jeg hatt ganske mange ganger gjennom de siste årene. Sannheten er at denne regjeringen altså har redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med 25 mrd. kr. Skatter og avgifter har altså gått ned i Norge, de har ikke gått opp. Jeg synes det er veldig bra at Senterpartiet nå også har blitt opptatt av å redusere skatter og avgifter. Da vil det jo være fristende å gi en utfordring tilbake til Senterpartiet, som har ordføreren i en lang rekke kommuner i Norge som krever inn eiendomsskatt: Hvis det er slik at Senterpartiet er så opptatt av at folk flest skal få mer å rutte med, kan man jo begynne der man har virkemiddelet selv, bidra til å redusere eiendomsskatten i de kommunene hvor Senterpartiet har ordføreren. Fremskrittspartiet legger nå til rette for det ved å begrense kommunenes mulighet til å kreve inn eiendomsskatt. Men Senterpartiet står fritt til å fjerne eiendomsskatten i mange av disse kommunene og sånn sett bidra til at folk betaler mindre inn til ulike skatte- og avgiftsordninger – og får beholde mer av sin egen inntekt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg er helt enig i at et for høyt skatte- og avgiftsnivå har uheldige konsekvenser, både for folks privatøkonomi og for norsk næringsliv. Derfor har regjeringen redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket i stedet for å øke det, som mange av partiene i opposisjonen ønsker seg. Det er feil det representanten hevder, at kommuneøkonomien har vært dårlig gjennom de siste årene. Den har altså aldri vært så god. Det betyr at det nå er færre kommuner på ROBEK-listen enn det noen gang har vært. Kommunene går med solide overskudd, og det er takket være at denne regjeringen faktisk har satset på å styrke kommuneøkonomien. Og da burde jo Senterpartiet gå foran, siden de i denne salen – i hvert fall av og til – viser en rørende omsorg for enkeltmennesket. For en privatperson er det jo den samme lommeboken som betaler eiendomsskatt og kommunale avgifter, som betaler skatt til staten, og som betaler ulike avgifter. Så hvis Senterpartiet mener alvor med dette, kan de begynne selv, feie for egen dør og redusere eiendomsskatten i de kommunene hvor de har muligheten til å gjøre noe med det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Denne regjeringen tar klima på alvor. Det er derfor vi gjennom mange av de tiltakene vi har iverksatt de siste årene, har bidratt til at klimagassutslippene går ned og ikke opp. Det var en prestasjon som den forrige regjeringen ikke klarte, men som denne regjeringen klarer gjennom bruk av positive virkemidler. Det handler om at vi må klare å kombinere dette med å ha et lønnsomt og konkurransedyktig norsk næringsliv, samtidig med at vi bruker positive virkemidler som bidrar til å få klimagassutslippene i Norge ned. Det lykkes vi med. Vi er ikke i mål, og Granavolden-plattformen har definitivt større ambisjoner enn regjeringens forrige plattform hadde. Det betyr at regjeringen tar det på alvor, kommer til å følge opp med en lang rekke ulike tiltak, også i de årlige statsbudsjettene fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Den debatten har vi vel vært ferdig med en liten stund. Det som er tilfellet, er at Fremskrittspartiet i regjering bidrar til at klimagassutslippene i Norge går ned, de går ikke opp. Mange av de spørsmålene representanten Bastholm nå stiller, burde hun stille til rette statsråd. Denne regjeringen er altså opptatt av, gjennom de statsbudsjettene vi legger frem for Stortinget hvert eneste år, å gjøre positive grep som bidrar til at klimagassutslippene går ned. Et av de områdene jeg har ansvar for, hva gjelder ikke-kvotepliktig sektor, er transportsektoren og hvordan vi avgiftsbelegger den. Den omleggingen som denne regjeringen har lagt til rette for, alle de fire partiene, har bidratt til en raskere utskifting av bilparken enn vi noensinne har sett. Vi har brukt positive virkemidler, gjort det mulig for flere å kjøpe seg nye utslippsgjerrige og trygge biler til en anstendig pris. Det fører til at utslippene går ned. Det fører til at flere har råd til å erstatte bilen sin. Det er positive virkemidler som vi burde bruke mer tid på enn det jeg ofte ser fra Miljøpartiet De Grønnes side, som ikke bidrar til verken økonomisk vekst eller trygghet for velferdsordningene i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg tror representanten Bastholm må bestemme seg for hva det er hun skal kritisere finansministeren for. Denne finansministeren står altså for den politikken som denne regjeringen fører, og som har bidratt til at klimagassutslippene i Norge går ned. De tiltak og vedtak som denne regjeringen fatter, står regjeringen samlet bak. Og resultatene kommer. Når det gjelder FNs nye rapport, er den reflektert i regjeringens nye plattform, som er grunnlaget for hva slags klimapolitikk regjeringen skal føre også fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Forslaget om lik skattemessig behandling av frivillige som arbeider for henholdsvis kommersielle og ideelle organisasjoner, ble nedstemt av et bredt flertall på Stortinget. Det var bare Senterpartiet, SV og Rødt som stemte for forslaget. Det er gode grunner til at dette forslaget falt. Det sentrale skillet i den skattemessige behandlingen går ved om selskapet eller innretningen har erverv til formål. Hvis de ikke har erverv til formål, er utgangspunktet at disse er fritatt for inntektsskatt og formuesskatt. Begrunnelsen for skattefrihet er først og fremst at disse ivaretar viktige samfunnsfunksjoner. Det gjelder også gunstige skatteregler når slike skattefrie subjekter utbetaler lønn eller andre ytelser: Grensen for lønnsoppgaveplikt er da 10 000 kr, mens den for andre er på 1 000 kr. Det er derfor aktiviteten til foreningen mv. som er bestemmende for når «frivillige» eventuelt må betale skatt av mottatt ytelse. Jeg tror dette skillet er fornuftig, men det er altså ikke noe som er endret eller innført med denne regjeringen. Derimot har vi vært opptatt av å sikre gode vilkår for ideelle og frivillige organisasjoner. Siden 2013 er grensene for når organisasjonene må betale arbeidsgiveravgift, og størrelsen på lønnen de ansatte i slike organisasjoner kan få før det oppstår skatte- og rapporteringsplikt, nærmest doblet. I debatten om skatteplikt for frivillige på festivaler har det gjennomgående vært pekt på at aktørene synes det er vanskelig å orientere seg i de reglene som gjelder. De har bl.a. vist til at de opplever usikkerhet om når de arbeidsrettslig anses som arbeidsgiver for de frivillige, og hva som regnes som lønn etter skattereglene. Det har også vært pekt på at det ikke finnes noen klar definisjon av frivillig. Jeg tror ikke veien å gå for å gjøre hverdagen enklere for festivalene er å etablere nye, særlige skatteregler for en gruppe personer som det er vanskelig å definere. Den offentlige debatten har tydelig vist at det ikke er klart hva man legger i frivillighetsbegrepet. Det ville også være å gå motsatt vei av noe det er bred enighet om både i næringslivet og på Stortinget, nemlig behovet for klarere regler som gjør det enklere for alle å vite hvilke regler som gjelder. Det er videre viktig å huske på at ingen festivaler, verken ideelle eller kommersielle aktører, vil måtte rapportere inn fribilletter så lenge de frivillige bare får tilgang til festivalen når de skal jobbe. Det er altså først hvis de får billetter eller andre ytelser som går utover det de trenger for å gjøre den frivillige innsatsen, at det kan oppstå skatte- og rapporteringsplikt. Tilsvarende gjelder for alle kultur- og idrettsarrangementer der frivillige bidrar. Slik har det vært lenge, og dette er ikke en følge av de nye reglene for skattlegging av naturalytelser. Jeg har varslet at jeg vil vurdere om det bør gjøres noen justeringer i de nye reglene for naturalytelser. Jeg ser på om de nye reglene på enkelte områder gir noen urimelige utslag, og vil komme tilbake til dette når regjeringen har konkludert.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
Jeg har verken snakket meg bort eller skyldt på andre; jeg redegjorde for hva det faktiske regelverket er, og jeg understreket at dette er et regelverk som denne regjeringen ikke har gjort endringer i. Vi har et skille mellom kommersielle og ideelle, og det er gode grunner – som jeg også redegjorde for i mitt første svar – for hvorfor det skillet er der. Jeg er enig med representanten Trettebergstuen i frivillighetens betydning. Nettopp derfor har det vært viktig for denne regjeringen å styrke rammevilkårene for frivillige på mange ulike områder i det norske samfunnet. Det er også forsterket i Granavolden-plattformen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2019-02-13:
For det første er det feil at regjeringen skyver ambisjonene foran seg. Vi har altså levert på en lang rekke områder gjennom flere år for å styrke rammevilkårene for frivillige i Norge. Så er det feil at vi forsøker å stikke kjepper i hjulene knyttet til frivillige festivaler. Som jeg har sagt flere ganger, har dette regelverket ligget fast i mange år. Det var det samme regelverket som ble praktisert under åtte rød-grønne regjeringsår. Det har altså ikke vært gjort noen endringer i det. Det jeg har sagt, er at nettopp fordi dette regelverket er gammelt, kan det være gode grunner til å se på det på nytt. Det er heller ikke sånn at frivillige som jobber på frivillige festivaler, må skatte av de godene de får. Det er klare regler, de har vært der hele tiden, og jeg forventer at man følger de reglene som har vært praksis gjennom mange år. Men igjen: Jeg mener det er gode grunner til å se på dette på nytt. Jeg vil komme tilbake til det så raskt jeg har konkludert.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
Det er helt riktig som finansministeren sier, at regjeringen har lagt fram kutt og tydelige omprioriteringer. Det har blitt massive skattekutt til dem som har mest fra før, og de som må bære regningen, er framtidens pensjonister og folk flest gjennom økte avgifter. Det er ikke bare slik at man har sørget for å bruke massivt med oljepenger, man har også økt avgiftene mye. Når Senterpartiet foreslår å sette tak på innkreving av bompenger, kaller Fremskrittspartiet det symbolpolitikk. Man planlegger i årene framover å kreve inn så mye bompenger at man kunne bygd ett regjeringskvartal i året for bompengene. Bare den økningen som har vært i avgiftene under Siv Jensens regjeringstid, er nok til å kjøpe én fregatt i året. Da er spørsmålet: Hvordan vil det utvikle seg framover? Vil man hente stadig mer penger fra framtidens pensjonister, eller vil man øke avgiftene stadig mer for vanlige folk?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
Fremskrittspartiets landsmøte i mai i fjor vedtok en uttalelse med overskriften «Uheldige konsekvenser av avgifter». Blant de poengene som ble trukket fram, var at disse uheldige konsekvensene bl.a. er tap av investeringer, tap av arbeidsplasser i Norge, men i tillegg vektlegger en at avgiftsøkningene også rammer lavinntektsfamilier spesielt hardt. I de første fem årene som Fremskrittspartiet satt i regjering, økte altså avgiftene i Norge med 6,6 mrd. kr. I forrige uke, under erklæringsdebatten, sa finansministeren at en skulle forsterke den politikken som regjeringen har ført i de første fem årene. Hvor mye skal avgiftene fortsette å øke hvis en skal forsterke den politikken som en førte de første fem årene? Eller er det slik at en etter hvert også vil se spor av de uheldige konsekvensene som Fremskrittspartiet har påpekt?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
Mens Fremskrittspartiet har sittet i regjering, har altså innkrevingen av eiendomsskatt rundt omkring i norske kommuner blitt nesten doblet, fra 3,7 mrd. kr til over 7 mrd. kr, og det har skjedd gjennom en skvising av kommuneøkonomien. Så også kommuner styrt av Fremskrittspartiet, der Fremskrittspartiet sitter i posisjon, har bidratt til å øke eiendomsskatt. Det er helt riktig at vi har en annen profil på vår skatte- og avgiftspolitikk enn det regjeringen har. Vi foreslår å redusere skattene til dem som har minst. Vi mener at de som har høye inntekter, har rygg til å bære litt mer, og vi mener at avgiftene må reduseres i Norge, ikke økes, som regjeringen har bidratt til. Og da er, igjen, spørsmålet til finansministeren: Når en fra Fremskrittspartiets side har sagt at avgiftsøkningen har uheldige konsekvenser, er finansministeren enig i det, eller har hun tenkt å fortsette å øke avgiftene, slik hun gjorde de første fem årene hun var finansminister?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
«Når Storbritannia går ut av EU, vil EUs folketall reduseres med mer enn 12 pst. EUs BNP vil prosentvis reduseres enda mer når verdens sjette største økonomi går ut av EU. Den nylig iverksatte artikkel 19-avtalen gjennom EØS, der bl.a. kvotene for tollfri import av storfekjøtt fra EU økes kraftig, ble fremforhandlet og inngått med EU inkludert Storbritannia. Hvor mye mener regjeringa at EUs tollfrie kvoter for eksport av landbruksvarer skal reduseres når britene går ut av EU?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
Når statsråden viser til hva slags premisser som ligger i eksisterende artikkel 19-avtale og Stortingets behandling, støttet ikke Senterpartiet implementering av den nye artikkel 19-avtalen. Vi stemte imot, bl.a. på grunn av de store konsekvensene det vil ha å åpne for så stor økning i de tollfrie kvotene som EU har, for eksport til Norge. Næringsmiddelindustrien er den største fastlandsindustrien Norge har. Verdikjeden i mat, fra jord til bord, er 150 mrd. kr i omsetning og 90 000 arbeidsplasser – potensielt store konsekvenser. Når altså verdens sjette største økonomi går ut av EU, berører det også Norge, og da burde det være logisk at en fra norsk side tar det opp med EU og sier at her bør en redusere kvotene. Hva er det som er Norges konkrete posisjon i nye forhandlinger med EU på dette området?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-02-13:
Det er ikke noen automatikk i det. Når det gjelder tilgangen til norsk eksport av sjømat, er det sånn at når britene går ut av EU, er den eksporten som vi har til Storbritannia i dag, som har en verdi på over 5 mrd. kr, også noe vi må forsøke å ivareta gjennom våre avtaler med britene, uten at det er garantert fra EUs side. Det at britene går ut av EU, har konsekvenser for norske interesser. Det at det ikke lå noen vilkår fra stortingsflertallets og regjeringens side da en åpnet for massivt økte tollfrie kvoter fra EUs side, samtidig som EU er i ferd med å bli mindre – britene er på vei til å gå ut – viser også hvor uklokt det var av flertallet å gå inn på den nye artikkel 19-avtalen. Det er en helt ny situasjon som oppstår når britene går ut av EU. EØS-avtalen har også mekanismer for nye initiativ fra Norges side. Vil Norge umiddelbart ta et nytt initiativ på dette området?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Jeg hører at finansministeren sier at opposisjonen har vært enig i denne oljepengebruken. Det er med respekt å melde fullstendig galt. Aldri før har vel en regjering opplevd at opposisjonen så til de grader har tatt til orde for å bruke mindre penger enn det denne regjeringen har opplevd. Ingen regjering har brukt så mye penger som denne regjeringen. Så hører vi finansministeren si at dette har gått til investeringer og vekstfremmende tiltak. Ja, man kan velge å kalle 25 mrd. kr i skattekutt akkurat det, hvorav 1,4 mrd. kr alene har gått til den 0,1 pst. rikeste delen av befolkningen. Så kanskje vi nå, når finansministeren velger å kalle dette vekstfremmende, kan få svar på det vi har prøvd å få svar på lenge: Hvor mange nye arbeidsplasser har skattekuttene gitt? Og kan regjeringen påvise at skattekuttene har gitt økonomisk vekst?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Også mitt spørsmål går til finansministeren. Ulikheten i makt og rikdom i Norge øker, og et av de viktigste verktøyene vi har for å gjøre noe med det, er en sterk velferdsstat. Det er velferden vår som er nøkkelen til omfordeling. Derfor må vi være villig til å prioritere dagens velferd og bygge den brede velferden vår videre ut. I Norge drar de rike ifra. Den rikeste delen av befolkningen i Norge drar fra resten mye fortere enn i land som Frankrike, Nederland og Spania. Den rikeste prosenten i Norge i dag eier en fjerdedel av all formue. Det betyr at resten, 99 pst. av oss, deler på de resterende tre fjerdedelene. De rikeste får også en stadig større del av inntektene. Samtidig har de med lavest lønn stått tilnærmet stille i lønnsutviklingen siden 2008. Inntekten til barnefamilier og enslige forsørgere vokser saktere enn for resten. Over 100 000 unger vokser opp i fattige familier i Norge, og antallet øker. Det er likevel viktig å huske på at ulikhet ikke bare handler om milliardærer og fattige barn; det handler også nettopp om god velferd, om skole, sykehus, sykehjem. En sterk velferdsstat er kanskje det viktigste redskapet vi har for å skape et samfunn med sterke fellesskap og små forskjeller. Uten et helsevesen som styres av hva slags behov man har og ikke hva slags forsikringer man har råd til, uten en fellesskole som inkluderer alle, uten ordninger som tar vare på dem som faller utenfor arbeidslivet, uten sterke fagforeninger som sikrer et ryddig arbeidsliv, kommer ulikhetene til å skyte fart og øke enda raskere enn de gjør i dag. At velferden vår er viktig, burde det være bred enighet om, men forståelsen for betydningen avhenger av om man er villig til å erkjenne at forskjellene i Norge øker, og det vil avgjøre viljen til å satse på velferden. Så la meg først starte med et enkelt spørsmål: Er finansministeren enig i at forskjellene i Norge øker?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Jeg hørte i hvert fall at i ulike grupper øker ulikhetene, men det blir interessant å se konklusjonen i stortingsmeldingen på om ulikhetene totalt sett øker i Norge. Under denne regjeringen ser vi i alle fall at uroen i stadig større deler av Fellesskaps-Norge vokser. Etter fem år med både systematiske kutt og trange budsjetter fra regjeringen til velferden ser vi at noen helt grunnleggende tjenester svekkes. I ulike deler av velferden vår roper de ansatte varsko. Det siste året har vi sett starten på et gryende velferdsopprør, et opprør mot den blå politikken for underfinansiering og privatisering av velferden. Vi ser det med barnehageopprør, vi har sett et barselsopprør, det er sterk uro i kriminalomsorgen vår, og nå pågår kampanjen #heierna, der barnevernsansatte slår alarm. La meg spørre, når vi ser at de som kan det, slår alarm: Er finansministeren fornøyd med statsbudsjettets satsing på velferd?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2019-02-13:
Jeg har lyst til å komme tilbake til barnehagene, men la meg først gå løs på sykehusene, som også finansministeren startet med. For i sykehusene og sykehjemmene våre står stadig flere sykepleiere, hjelpepleiere, leger og helsefagarbeidere fram og forteller om hvordan for mye deltid og bruk av innleie går ut over pasientene. Siden 2012 har norske sykehus brukt 4,3 mrd. kr på å leie inn helsepersonell. Hovedtillitsvalgt på Ahus sier rett ut at dette går ut over kvaliteten, og Norsk Sykepleierforbund er tydelig på at mange sykehus har for lav grunnbemanning, det er for få folk på jobb. Samtidig melder sykehusene om trangere budsjetter og behov for redusert tilbud og nedskjæringer. Nå er det jo ikke lenge til revidert budsjett – arbeidet med statsbudsjettet for 2020 er i gang. Kan finansministeren på bakgrunn av de advarslene fra helsevesenet vårt love sykehusene et sårt tiltrengt økonomisk løft i årets budsjett?