Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2001-05-29:
Det er prinsipielt viktige endringer Odelstinget i dag behandler. Jeg er derfor glad for at de forslagene som er lagt fram av Regjeringen, har samlet en så bred politisk tilslutning. Det mest omfattende og prinsipielle forslaget i proposisjonen gjelder den framtidige organisering av administrasjonen av landets domstoler. Det har vært Regjeringens ønske å legge fram et forslag som tydelig markerer domstolenes uavhengige stilling i samfunnet, men som samtidig får fram at domstolsektoren også i framtiden skal og må ha en nær tilknytning til samfunnet for øvrig. Et særdeles viktig stikkord er «tillit». Regjeringen har ønsket å tydeliggjøre et klarere skille mellom domstolene og departementene. Det er et viktig prinsipp at det er klare skiller mellom våre tre statsmakter. Det forslag Odelstinget i dag behandler, understreker dette skillet. Med forslaget har vi også ønsket å etablere en ny og mer uavhengig domstoladministrasjon som vil kunne ha større legitimitet og gjennomslagskraft i forhold til den enkelte domstol. Jeg tror at en mer uavhengig domstoladministrasjon vil gi en bedre og riktigere styring av domstolene i framtiden. Forslaget innebærer at den direkte instruksjonsmyndighet Justisdepartementet i dag har i forhold til administrative forhold ved den enkelte domstol, faller bort. Domstolene skal selvfølgelig fortsatt være underlagt demokratisk kontroll. Men det skal gjøres ved generelle regler, enten gjennom lov og forskrift eller gjennom den foreslåtte ordning, der det gis sentralt fastsatte retningslinjer for domstoladministrasjonens virksomhet gjennom Stortingets behandling av den budsjettproposisjon Regjeringen fremmer på dette området. Forslaget må også ses i sammenheng med organiseringen av den øvrige justisforvaltning. Etter etableringen av Politidirektoratet ved siste årsskifte og etter endringene i administrasjonen av kriminalomsorgen er domstolene i dag en av de siste større landsdekkende offentlige virksomheter som administreres direkte fra et departement. Når man da tar i betraktning domstolenes spesielle statsrettslige stilling og funksjon og den frihet og selvstendighet domstolene skal ha, ville det være en særdeles dårlig løsning å videreføre en ordning med fortsatt sentral administrativ styring av domstolene direkte fra Justisdepartementet. Jeg har merket meg at komiteen mener at det er viktig at det bygges opp IT-kompetanse nær domstoladminstrasjonen. Jeg er enig i at domstolenes spesialiserte arbeidsområde forutsetter inngående kjennskap til og forståelse for domstolenes behov for IT og bruk av IT. Dette behovet må også i framtiden defineres av domstoladministrasjonen. Det er imidlertid i alles interesse at ressursene utnyttes best mulig, og derfor har Justisdepartementet bedt direktørene i IT-enhetene for politi, kriminalomsorg og domstol å vurdere muligheten for å sammenslå utvalgte IT-funksjoner i justissektoren. Jeg skal likevel ta med meg Stortingets synspunkter i den endelige vurdering av det forslag de kommer fram til. I proposisjonen foreslås det også endringer på andre områder. Det foreslås en ny ordning for dommerutnevnelser og ny klage- og disiplinærordning for dommere. Det foreslås å lovfeste regler for dommernes adgang til å påta seg sidegjøremål og regler for bruk av midlertidige dommere. Også dette er forslag som har samlet bred politisk støtte. Jeg har imidlertid lyst til å understreke at man etter min oppfatning nå får en arbeidsordning og ansvarsdeling i forhold til dommerutnevnelser som på en god måte understreker domstolenes selvstendige stilling i samfunnet, samtidig som man beholder prinsippet om at dommere utnevnes av Kongen i statsråd. Jeg synes det også passer godt med det temaet representanten Dørum tok opp, nemlig behovet for en bred rekruttering av dommere. Det er et viktig element, idet det fortsatt er viktig at dommere utnevnes av Kongen i statsråd. For publikums tillit til domstolene er også forslaget om ny klage- og disiplinærordning og reguleringen av dommernes adgang til å påta seg sidegjøremål viktig. Jeg er overbevist om at dette er viktige skritt for å styrke åpenheten i samspillet mellom domstolene og deres brukere. Sammen med regulering av bruk av midlertidige dommere vil det bidra til å styrke tillit til og kvalitet i domstolene.