trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Det er alltid interessant å lytte til Borten Moes historiebeskrivelse av alle de andre partiene. Jeg forstår meget godt at representanten Borten Moe ikke ønsker å beskrive historien til sitt eget parti. Andre kunne kanskje tatt oppgaven med å gjøre et dypdykk når det gjelder det. Jeg skjønner også godt at Senterpartiet er litt bekymret over at mange etter hvert stiller spørsmål ved Senterpartiets deltakelse i denne regjeringen. Jeg registrerer at det i Borten Moes innlegg er andre partier og andres politikk som kommer i fokus. Dette har også gjentatt seg i tidligere replikkordskifter der Borten Moe har vært oppe i dag. Han er veldig opptatt av at Fremskrittspartiet kommer i regjering i 2013 – det er det mange som er – og Borten Moe er veldig bekymret på vegne av Kristelig Folkeparti og Høyre. Jeg tror det er vesentlig flere som er veldig bekymret for Senterpartiet og deres bevegelse i hurtigtogsfart mot venstre i norsk politikk. Det kunne jo vært interessant å utfordre representanten Borten Moe på om han føler behag ved å sitte i regjering sammen med Sosialistisk Venstreparti når det gjelder samferdselspolitikken, rovdyrpolitikken, innvandringspolitikken og lokal selvråderett. Føler representanten Borten Moe faktisk at det har gått i riktig retning med denne regjeringen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Min utfordring til representanten Borten Moe var hvorvidt Senterpartiet er fornøyd med de kjerneoppgavene Senterpartiet prøver å gi uttrykk for at de er opptatt av, særlig innenfor samferdselspolitikken, rovdyrpolitikken og lokal selvråderett. Er Senterpartiet fornøyd med den situasjonen som norske kommuner er satt i gjennom denne regjeringen, der man aldri har kunnet vise til større underskudd og mangler, f.eks.? Så registrerte jeg også at Borten Moe i sitt forrige innlegg faktisk var veldig opptatt av dette med felles verdier. Borten Moe, i likhet med en rekke andre i salen i dag, har vært opptatt av å knytte Fremskrittspartiet og Høyre opp til det mest ekstreme høyre i Europa. Da er mitt spørsmål til Borten Moe – en representant fra Senterpartiet, som skal ivareta denne regjeringen og felles verdier – som uttaler klart og tydelig at norsk kultur er overlegen all annen kultur. Er det felles verdier i regjeringen? Er det å samle, eller er det å splitte?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Nei, Fremskrittspartiet og Per Sandberg ønsker seg tilbake til budsjettet for 2005, der Fremskrittspartiet i forlik med Bondevik-regjeringen fikk plusset på 105 mill. kr. Politiet jubler fortsatt over det året. Det er det vi ønsker oss tilbake til. Så har ikke jeg benektet at det har vært en økning til politiet på 1,3 mrd. kr. Jeg har ikke nektet på det. Men poenget er at når man bevilger 1,3 mrd. kr, er det jo fordi man skal ta igjen etterslepet. Politiet har de siste 15 årene fått nærmest hundre nye oppgaver. Man har hatt en befolkningsutvikling som ingen har tatt inn over seg. Man har hatt en innvandringspolitikk fra denne regjeringen som har store konsekvenser for politiet. Man har hatt en kriminalitetsutvikling som ikke har stått i stil med de bevilgningene som har vært overført. Så er det ikke riktig det som sies om vikariat og studenter – det er nå 120 helt ledige, og så er det 80 som har fått foreløpig vikariat. Det Fremskrittspartiet legger fram et forslag om her i salen i dag, er at vi gir regjeringen tillatelse til å si: Gi alle disse en jobb, og så får vi betale gjennom budsjettet i 2011. Det bør være på sin plass. Ingen skal gå ledig i den situasjonen som vi er i nå.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Det er jo veldig interessant. Vi har veldig tro på at våre modeller vil virke, i motsetning til det som har vært situasjonen de siste 10–15 årene, der vi har sett en uheldig utvikling. Så det er behov for noen endringer her. Og vi har selvfølgelig tro på at vi gjennom å redusere innvandringen til Norge på alle mulige områder også vil få mindre utgifter i neste runde, på integreringsutfordringer og på kriminalitet osv. Men den type provenyberegninger er jo ikke denne regjeringen overhodet villig til å ta i bruk. Vi ser at med vår politikk på integrering og innvandring så vil vi få en fortjeneste, slik at vi får mindre utgifter på den andre siden. Samtidig har vi i våre ordinære og primære budsjetter økt bevilgningene til politiet på en rekke områder, også på det som går på kriminalomsorgen, der det har vært enighet i Stortinget. Så kunne jeg gjerne ha holdt et foredrag om hvilke land man skal se til. Min komité har nettopp vært i Polen, og det har vært veldig interessant å se at den norske stat, denne regjeringen, bruker en milliard i året for å bygge opp et moderne og styrket politi i Polen. Så kommer jeg hjem og ser at politistasjonen i Norges tredje største by er stengt. Det er et paradoks.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Jo, det er ganske enkelt, hvis man bare ønsker å vie det Fremskrittspartiet faktisk gjør, oppmerksomhet. Fremskrittspartiet har fremmet en rekke forslag i dette stortinget som jeg er overbevist om ville hatt mye større betydning for miljøet, men også det som går på klimautslipp. Men det som er intensjonene fra SV og denne regjeringens ståsted, er å skape et bilde av at vi er nødt til å ha høyere skatter og avgifter – å straffe folk flest – fordi man tror på en viss utvikling. Jeg registrerer fortsatt – i 2010 – at de vise strides om hva som er de største utfordringene når det gjelder klima. Men det jeg er overbevist om, er at vi får klimautfordringer. Så har da Fremskrittspartiet en annen innfallsvinkel til hvordan vi skal møte disse klimautfordringene.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Jeg tror Norge har mye å lære av en rekke andre land. Ikke minst i Danmark tror jeg vi har mye å hente med hensyn til å møte de kjempeutfordringene som vi alle sammen er enige om når det gjelder velferden. På et eller annet tidspunkt må også Norge gjøre noen beslutninger i forhold til den politikken som drives når det gjelder f.eks. velferdsordninger og ytelser. Vi kan ikke fortsette det løpet som SV og denne regjeringen har i forhold til det. På et eller annet tidspunkt møter man seg selv i døren. Jeg mener at det er helt feil å si at Fremskrittspartiet ikke legger til grunn et ønske om at vi skal ha en endret atferd i forhold til miljø og klima. Men vi gjør det på en positiv måte, der vi får med oss den bevegelsen som er nødvendig for å endre atferd i forhold til miljø- og klimautfordringene. Denne regjeringen ønsker å straffe, mens vi ønsker å gjøre det på en positiv måte, slik at vi får med oss folk og næringsliv til å ta de endringene som er nødvendige, og å forebygge og være føre var i forhold til de utfordringene vi ser.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Nå forholder jeg meg til det som Fremskrittspartiet har nedfelt i sitt program, og den jobben som Fremskrittspartiets stortingsgruppe gjør i dette hus. Jeg legger ikke skjul på at det å ha standarder når det gjelder lik lønn for alle, uansett hvilken virksomhet det måtte være, er ødeleggende for konkurransen. Jeg tror at det på et eller annet tidspunkt kommer et direktiv fra EU som vil slå i hjel denne forskriften på en eller annen måte. For på et eller annet tidspunkt vil det tvinge seg gjennom et direktiv som tilsier at arbeidstakere fra land innenfor Schengen må få lov til å ta med seg lønns- og arbeidsvilkår fra opprinnelseslandet. Så har Norge gjort noen grep i forkant av det som man kanskje tror skal stoppe det. Da har vi gjort oss selv en bjørnetjeneste, for før en kommer fram til et felles reglement i EU på dette feltet, vil det være slik at norske arbeidstakere blir utkonkurrert, dessverre.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Jeg har ikke noe grunnlag for å blande meg inn i de indre forhold i Kristelig Folkeparti og vil aldri gjøre det, på samme måte som jeg hadde ønsket meg at Kristelig Folkeparti og andre partier holdt seg unna de indre forholdene i Fremskrittspartiet. Hvis Kristelig Folkepartis strategiutvalg på et eller annet tidspunkt ender med å distansere seg fra bekjennelsesparagrafen, har sikkert Kristelig Folkepartis strategiutvalg gjort det ut ifra brede og gode vurderinger. Jeg har ikke noe grunnlag for å være med i en slik debatt. Men vi er selvfølgelig veldig glad hver gang Kristelig Folkeparti signaliserer at de er enige med oss i politikken, på samme måte som Fremskrittspartiet ønsker å framstå sterkt på de områdene der vi mener at Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti er enige. Det mener jeg vi er på en rekke områder, som dessverre ikke blir en del av debatten, man får heller fram debatten der man er uenig.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Vi hører det om og om igjen fra de rød-grønne representantene: Man er nødt til å ha økte skatter og avgifter for å møte utfordringene innenfor velferdsstaten Norge. Men samtidig har regjeringen, eller i hvert fall Arbeiderpartiet, selv sagt at det ikke er aktuelt med økte skatter og avgifter. Så hører jeg statsråd Schjøtt-Pedersen her si at Arbeiderpartiet skal øke velferden innenfor helse. Man skal øke innenfor eldreomsorgen. Man skal øke innenfor skole. Man skal øke innenfor infrastruktur. Ja, man skal øke på samtlige områder. Hvis det henger sammen det som Arbeiderpartiets representanter påstår i forhold til Fremskrittspartiet og Høyre, hvordan skal da Arbeiderpartiet og denne regjeringen greie denne økte satsingen på velferd når man ikke skal øke skatter og avgifter?
Siri A. Meling (Høyre), 2010-10-04:
Innimellom det store fokuset som representanten Borten Moe ga andre partier, oppfattet jeg også et ønske om å videreutvikle en velferdsstat. Høyre deler Senterpartiets ønske om å forbedre velferdsstaten og sikre at vi får jobb og vekst i hele landet. Dette gjør vi best ved å ha en god tilrettelegging av hvordan vi ikke bare kan ha mye å leve for, men også å leve av, i Distrikts-Norge. Ofte er det naturressursene som gir Distrikts-Norge mulighetene til å ha noe å leve av. En av disse mulighetene – en stor mulighet – ligger i utvikling av småkraftprosjekter. Senterpartiet har styrt Olje- og energidepartementet i fem år. Det tar i dag mer enn fem års tid å få konsesjonsbehandlet søknader om småkraftverk. Er det en situasjon representanten opplever at Distrikts-Norge er fornøyd med? Er Senterpartiet selv fornøyd med en så lang behandlingstid?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-10-04:
Jeg merket meg at Ola Borten Moe snakket om at man i visse situasjoner kunne være utro mot virkemidlene for å nå målene. Om dette virkemiddelet innbefatter Senterpartiets regjeringsdeltakelse i den rød-grønne regjeringen, vet jeg ikke, men jeg er enig i at det som lå under Borten Moes innlegg, nemlig at sentrum på mange måter er marginalisert, er en utfordring i den politiske hverdagen vi har nå. Spørsmålet er imidlertid hvordan representanten Borten Moe ser på muligheten for at sentrum, som en felles politisk kraft, kan komme sterkere på banen, og om Senterpartiets regjeringsdeltakelse i den blokken vi nå har, bidrar til det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-10-04:
For å fortsette der representanten Borten Moe avsluttet: Jeg synes også det har vært en interessant debatt. Som Borten Moe var inne på, har også det jeg vil kalle sentrumspolitiske løsninger absolutt vært på agendaen i denne debatten, ikke minst det som er en mellomvei til ikke bare å tenke offentlig, bare å tenke privat, men også tenke på hvor viktig den sivile delen av samfunnet er, som verken det private eller det offentlige kan erstatte. Det var bakgrunnen for at vi fremmet det forslaget som går på at ideelle aktører som yter helse- og sosialtjenester, bør få langsiktige og gode rammevilkår. Så har samtlige talspersoner fra regjeringspartiene anmodet oss om å gjøre forslaget om til et oversendelsesforslag. Jeg merket meg at Borten Moe føyde til en klar forpliktelse til å følge dette opp. Med disse ord er vi innstilt på å omgjøre forslaget til et oversendelsesforslag. Vi gjør det også fordi vi kommer til å følge det opp her i Stortinget ved de anledninger som byr seg, for å sikre at dette ikke bare blir ord, men at det også blir handling. Jeg vil si at med det Bård Vegar Solhjell, Helga Pedersen og nå sist Ola Borten Moe sa, har vi tiltro til at dette vil bli fulgt opp i handling. Det tror jeg er et stort gode for det norske samfunnet, ikke minst når vi tenker på hvilke store velferdsoppgaver som trenger å bli løst. Det offentlige kan ikke alene makte en slik oppgave. Jeg oppfatter at vi fra Kristelig Folkeparti har fått mange gode – hva skal vi si – omsorgsinnlegg både fra øst og vest, eller fra Høyre, Fremskrittspartiet, Senterpartiet, Venstre og Arbeiderpartiet, og i denne sammenheng i en litt krevende tid for Kristelig Folkeparti, får jeg vel si, er vi glad for all type omsorg, om den er privat, offentlig eller ideell.
Lars Myraune (Høyre), 2010-10-04:
Representanten Borten Moe brukte i innlegget sitt mye tid på å beskrive Senterpartiets politiske plattform, og det var jo hyggelig å høre på det. Det er ikke noe ille med det i og for seg. Jeg har faktisk oppfattet det slik at Borten Moe også har en liten blå flik i sitt politiske testamente fra tid til annen, men likevel går han til frontalangrep på Høyre og Fremskrittspartiet. Det er riktignok nevnt tidligere i dag, men man har jo i denne perioden hatt en voldsom økning i byråkratiet, spesielt landbruksbyråkratiet. Man har gjennomført en rovdyrpolitikk som har tatt livet av masse bønder og deres næringsgrunnlag. Man har en økende og manglende respekt for eiendomsretten. Man har en overstyring i lokaldemokratiet, slik at de som nå sitter i kommunestyrer, har snart ingenting de skulle ha utrettet, for fylkesmannen overprøver det alt vesentlige. Føler Borten Moe at dette er en politikk og en utvikling som Senterpartiet er glad for, eller spriker stauren sterkt, som det har vært sagt tidligere?
Lars Myraune (Høyre), 2010-10-04:
Dette er den andre trontaledebatten jeg er med på, og jeg må si at jeg ikke er imponert over hva vi har fått ut av den. Representanten Aksel Hagen nevnte framsnakking. Her har det ikke vært mye framsnakking i dag. Jeg trodde vi skulle diskutere trontalen og regjeringens ambisjon for den nærmeste tiden. At opposisjonen da tok fram en del ting en mente manglet i den visjonen, falt tydeligvis de rød-grønne tungt for brystet. Det ble den rene valgpropaganda, og skytsene var rettet mot de partiene som vil være et mulig regjeringsalternativ om tre år. Velferdsmodellen vil rakne, fellesskapsløsningene vil bli borte, ja, så ille at en kollega sa: Ja, blir det virkelig så ille, tror jeg at jeg konverterer eller emigrerer. Vi har heldigvis ikke de store konfliktene i norsk politikk sammenlignet med i mange andre land. Jeg tror også at vi gjennom alle år stort sett har vært enige om utbyggingen av den norske velferdsmodellen. Derfor føler jeg heller ikke noe særlig for den elendighetsbeskrivelsen av dagens samfunn som vi har hørt fra enkelte her i dag. Når da så mange representanter med stor selvsikkerhet sier at hvis de borgerlige kommer til makten, vil velferden bryte sammen, blir det litt paradoksalt. Der jeg kommer fra, har vi et uttrykk som, hvis noen overdriver voldsomt, sier at «nå ljuger de så de trur det sjøl». Det er knapt så jeg kan tro at alle mente det som ble sagt i salen her i dag. Det er gjentatte ganger sagt at alt blir privatisert – skolene, omsorgen – og at det blir innført enorme skattelettelser. Nei, Høyre vil ikke privatisere alt. Høyre mener, i likhet med Arbeiderpartiet, vil jeg tro, at kjernen i omsorgen er det offentlige, men vi tror på et supplement av private løsninger. Høyre vil ikke privatisere alle skolene. Høyre tror på en god offentlig skole, men vi tror på at et supplement av private skoler vil være berikende for oss alle. Og Høyre vil ikke rasere landbruket. Høyre tror på et bærekraftig landbruk i hele landet, men mener at byråkratiet er blitt så stort at det er tyngende, og at det er en belastning for veldig mange. Lokaldemokratiet føler vi er i ferd med å forvitre. Lokale vedtak må i dag i det alt vesentlige godkjennes av fylkesmannen eller av staten. Derfor har vår partileder, Erna Solberg, sagt at vi ønsker å overta makten for å gi den tilbake til folket. Vår parole er ikke at alle skal med, men: en mulighet for alle.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Jeg registrerer at representanten Sandberg er optimistisk og positiv, som han bruker å være. Jeg har lyst til å gå inn på noen av de tallene han bruker i innlegget sitt når det gjelder politi. Man snakker om politistudenter. Hvis man tar Politihøgskolen nå: Det er uteksaminert 429 – 100 av dem besto ikke og 270 har fått jobb. Det betyr at det er 59 som er ute på arbeidsmarkedet. Det er 150 ledige stillinger i politiet. Så jeg synes faktisk at representanten Sandberg svartmaler situasjonen litt. Siden 2005 har vi fått 1 600 nye årsverk innenfor politi og påtalemyndighet. Vi har fått ned soningskøene. I inneværende år har budsjettet til politiet økt med 1,3 mrd. kr. Det har ikke vært kutt i politibudsjettet siden Per-Kristian Foss var finansminister, og han satt vel i en regjering som representanten Sandberg kanskje var litt mer begeistret for enn den regjeringen vi har i dag. Så spørsmålet mitt er: Ønsker Sandberg seg tilbake til tiden med Per-Kristian Foss? Det andre er: Benekter han de harde fakta og tall som jeg legger fram her nå, med en faktisk økning i budsjett og økning i antall årsverk?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Jeg tror det kan være behov for å gå igjennom noen tall med representanten Sandberg i etterkant av dette møtet, sånn at vi får en riktig beskrivelse av hvordan situasjonen er, så Stortinget bruker de samme tallene. Representanten var også inne på bekjempelse av kriminalitet, og da har jeg et spørsmål med tanke på budsjett. I det siste alternative statsbudsjettet som Fremskrittspartiet la fram, kuttet man på mange områder: Toll- og avgiftsdirektoratet, Kredittilsynet og Skatteetaten, som er viktig i forhold til kriminalitetsbekjempelse. Man kuttet på viktige tiltak på integreringsområdet – UDI, bosetting, norskopplæring – som jeg mener er viktige ting for å forebygge kriminalitet, og jeg mener at i hvert fall Fremskrittspartiet bruker å se sammenhengen mellom innvandring og kriminalitet. Da lurer jeg på: Tror representanten Sandberg at disse kuttene som Fremskrittspartiet kom med, vil bidra positivt eller negativt med hensyn til å bekjempe kriminaliteten? Hva er det egentlig Fremskrittspartiet ønsker? Så lurer jeg på en annen ting: Hvilke land mener Per Sandberg at Norge bør se til som er flinkere til å bekjempe kriminalitet enn det vi er?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-10-04:
Basis i velferdssamfunnet er folks trygghet for å kunne leve av sitt arbeidsårsverk og jamnbyrdige økonomiske forhold. Jeg vil utfordre representanten Sandberg i en sak som angår interessene til lønnsmottakerne i en rekke bransjer i Norge, uavhengig av om de er organisert i LO eller ikke, og det gjelder den norske forskriften om lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter, som er krevd endret av EØS-avtalens overvåkingsorgan, ESA. Forskriften stiller krav om at «de som leverer tjenester, eller tar på seg bygge- eller anleggsarbeid for det offentlige, må garantere de ansatte lønn og arbeidsvilkår på nivå med gjeldende tariffavtale i bransjen, eller – det som ellers er normalt for vedkommende sted og yrke». Senterpartiet er tilhenger av en aktiv nasjonalstat, for det gir individet mulighet for trygghet og frihet. Forskriften er viktig for å sikre et anstendig arbeidsliv i Norge for en lang rekke av de arbeidsfolkene som holder hjula i gang i det norske samfunn, og som jamt over har en svak makt i arbeidsmarkedet. Til ABC Nyheter 23. juli 2009 sa Fremskrittspartiets Kåre Fostervold: «Det finnes ikke noe bedre prinsipp, enn prinsippet om konkurranse. Fri konkurranse er viktigere enn å bevare lønnsnivået i Norge!(…) Vi har ingenting med å kreve at utenlandske selskaper skal betale norsk lønn.» (…) Spørsmålet er: Vil Fostervolds syn på arbeidslivet gjøre situasjonen bedre for folk flest i Norge?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-10-04:
Eg registrerer at det er eit vanskeleg spørsmål for representanten Per Sandberg å svare på om klimaendringane er menneskeskapte. Men det er eit anna spørsmål eg vil stille: Eg registrerer at det er fleire stortingsrepresentantar frå Framstegspartiet, m.a. representantane Godskesen og Fredriksen, som åtvarar Kristeleg Folkeparti mot å endre vedkjenningsparagrafen og mot at andre enn kristne skal få lov til å bli med i Kristeleg Folkeparti. Da er mitt spørsmål: Dette er eit område der ei eventuell endring vil medføre at Kristeleg Folkeparti vil bli litt meir lik Framstegspartiet, for så vidt eg veit, har ikkje Framstegspartiet nokon vedkjenningsparagraf. Er det slik at Framstegspartiet på generelt grunnlag vil åtvare Kristeleg Folkeparti mot å bli litt meir lik Framstegspartiet?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-10-04:
Det var en overveldende historie statsråden hadde å fortelle når det gjelder de formidable resultater som er oppnådd, også for næringsministeren, uten at han sa noe om Norges spesielle situasjon med hensyn til oljefondet. I Dagens Næringsliv på lørdag sto det en interessant kronikk av en tidligere finansminister fra Arbeiderpartiet, som mente at man i tiden etter oljealderen – og fremtiden snakket statsråd Giske relativt lite om – måtte legge forholdene bedre til rette for næringslivet, at småbedriftene var viktige, for dem var det flest av, og som kronen på verket: at skattesystemet måtte revideres for at det skulle bli lettere å drive næringsvirksomhet. Slutter statsråden seg til denne beskrivelsen fra tidligere finansminister Per Kleppe, og vil han gjøre noe i fremtiden for å følge opp dette?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-10-04:
Når man blir eldre, husker man dårligere. Dette er jeg blitt minnet om i dag, når jeg har hørt posisjonen snakke om at vi er blitt reddet gjennom finanskrisen først og fremst av den norske velferdsmodellen, men dernest av regjeringens inngripen i finanskrisen. Men jeg satt i finanskomiteen under finanskrisen og kan ikke komme på en eneste sak som opposisjonen stemte imot. Tvert imot, vi tilskyndet en rask votering for å få sakene igjennom, fra de første bankpakkene til den siste verftspakken, som kom nå i vår, og som vi på toppen av det hele måtte etterlyse. Men igjen: Det kan være slik at hukommelsen svikter meg. Så blir vi anklaget for å komme med elendighetsbeskrivelser gjennom hele dagen. I innlegget til representanten Myrli, som tar utgangspunkt i presidentens tale på lørdag, sier han at vi trenger en opposisjon. Samtidig er representanten Myrli furten for at vi har noen egne oppfatninger. Men det må jo opposisjonen få lov til å ha, og det håper jeg at regjeringen – og i hvert fall regjeringspartiene her – synes er greit. Egentlig tok jeg ordet for å replisere til lederen av næringskomiteen, som mener at man har lyktes så godt i Norge med den norske modellen fordi man lytter til fagbevegelsen og har dette trepartssamarbeidet, og at det er det som har skapt denne unike samfunnsmodellen, som ikke ligner noe annet kjent fenomen i den vestlige verden. Lakmustesten på dette skal være at undertegnede har ytret seg positivt om midlertidige ansettelser på NHOs Småting i Alta i høst. Ja, vi trenger ordninger som kan få noen av de 700 000 som er utstøtt fra arbeidslivet, og som jeg ikke har hørt et eneste ord om her i dag, inn i arbeidslivet igjen. Men da næringskomiteens leder var på Småtinget i Alta, møtte han den andre parten i trepartssamarbeidet. Da møtte han bedriftene, og han møtte et massivt krav fra små og mellomstore bedrifter, fra flere hundre, som stilte ham overfor krav om forenklinger, redusert skjemavelde, avbyråkratisering og et mer fleksibelt arbeidsliv, om at det må lønne seg å jobbe, at man må redusere toppskatten, at man må ha smartere bedriftsbeskatning ved å forbedre avskrivningsregler, at man må redusere formuesskatten, osv. osv. Når næringskomiteens leder anklager meg for ikke å lytte til LO ved å foreslå midlertidige ansettelser, hva skal vi si om hans opptreden med hensyn til små og mellomstore bedrifter? Jeg tror at det etter denne dagen kan være grunn til å tenke seg litt mer om før man svartmaler opposisjonens innlegg for mye.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Det er helt riktig at vi står overfor den største innlemmingen av noe øremerket tilskudd inn i kommunenes rammer som vi noensinne har stått overfor. Det dreier som det som har ligget i kortene hele veien når det gjelder barnehageløftet, nemlig at på det tidspunkt vi hadde full dekning, så var det kommunene som måtte ta ansvaret for barnehager, som de har ansvaret for skoler og eldreomsorg. Omleggingen fra øremerking til kriterier innenfor rammefinansieringssystemet gjør at kommunene ikke kommer til å få krone for krone slik de tidligere har fått når det gjelder barnehagene. Men jeg tror vi har funnet et godt system. Vi må vokte det vel, for barnehagene er selvsagt sårbare i den situasjonen som er. Det som ville gjort dem ytterligere sårbare, var hvis vi ikke også så på hvordan vi skulle hindre at det kommer enkelteksempler på grovt utbytte fra barnehagesektoren. Når barnehagene skal slåss med skoler og eldreomsorg rundt omkring i kommunene om kronene, er det ingen kommunepolitikere som ville klart å holde et høyt nivå på barnehageoverføringene dersom man så at disse pengene gikk til privat profitt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Jeg er glad for å få dette spørsmålet, fordi jeg har behov for å informere Stortinget om opplegget for dette arbeidet. Vi kommer ikke til å rekke det innen den fristen som jeg tidligere har orientert Stortinget om. Det er fordi jeg, etter å ha sett nærmere på den samfunnskontrakten som ble inngått for 15 år siden, ser at det er behov for å gå igjennom om ikke vi bør tenke litt annerledes rundt utformingen av samfunnskontrakten med hensyn til veien videre. Særlig fordi næringslivet selv har så enormt stort behov for økt søking til yrkesfagene og økt gjennomføring av dem, er jo det et tema som burde være med i diskusjonen om hvordan man kan være med og heve statusen for yrkesfagene, noe som ikke var like tydelig for 15 år siden. Så dette er en sak som jeg jobber nøye med. Heldigvis har vi litt flere lærlingplasser i år enn vi hadde på samme tidspunkt i fjor. Men det er helt avgjørende at vi klarer å få til et godt samarbeid her, fordi så mange av dem som starter på videregående opplæring i yrkesfag, er avhengig av en lærlingplass for å bli ferdig utdannet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Jeg tror dette kanskje kan bli et lite tema i morgen også, når statsbudsjettet legges fram. Det er ingen tvil om at skoleskipene gjør en veldig god jobb. De klarer å rekruttere ungdom og gi dem utfordringer som de tidligere kanskje ikke har vært motivert til å ta imot. Jeg håper at vi kan ha et godt finansieringssystem for dette i framtiden. Så håper jeg at den måten å jobbe på i mye større grad også kan være modell for det fylkeskommunale tilbudet og det offentlige skoleverket, for veldig mange elever har behov for en mer praktisk inngang til teori. Jeg tror Dagrun Eriksen er enig med meg i at det sporet som Høyre er på for tiden, nemlig å redusere kravene til teori når det gjelder yrkesfagene, er å undergrave yrkesfagenes status i framtiden. Å sørge for at det finnes bedre, mer varierte og tydeligere yrkesrettede innganger til teorien, er veien å gå. Det er det jeg konsentrerer meg om videre. Vi får komme tilbake til det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Det er helt opplagt at suksessfaktoren i skolen er motiverte og kunnskapsrike lærere som også har den nødvendige autoritet til å være naturlige ledere i klasserommene. Det vet vi er en suksessfaktor. Heldigvis har vi satset hardt på videreutdanning. Vi har noen utfordringer med hensyn til hvordan vi har utformet dette videreutdanningstilbudet, fordi vi har mer kapasitet enn vi klarer å utnytte. Så det er et viktig tema for meg hvordan vi skal treffe bedre med dette. Vi får komme tilbake til resten av dette i morgen. Det er ingen grunn til noen motsetning mellom læringsmiljø og resultatene i skolen. Vi har nyere forskning som viser at de skolene som klarer å ha et godt læringsmiljø, også klarer å jobbe på en sånn måte at sosial bakgrunn, minoritetsbakgrunn og andre forhold som vi vet fører til forskjeller i utdanning, har mindre betydning. Og så to ord om bananer til slutt. De rundene jeg nå har med ungdomsskoleelevene, viser at det er veldig mange ungdomsskoleelever som ikke spiser noe annet enn disse bananene i løpet av en skoledag. Så takket være en banan holder de koken ut dagen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Nå klarte Kristin Halvorsen helt på tampen å snakke litt om barnehagene, og det er dem jeg vil ta opp her. Det har stormet rundt de private barnehagene denne sommeren, og de forskriftene som statsråden truer med å sende ut, har gitt frustrasjon blant de private barnehageeierne. Men ikke nok med det – om et par måneder skjer en av de største overføringene til kommunene, der barnehagene har vært øremerket, når 27 mrd. kr går inn i rammen til kommunene. Det er Fremskrittspartiet svært bekymret for, spesielt når vi vet at regjeringen ikke har klart å komme opp på 100 pst. likestilling mellom private og offentlige barnehager. Når vi forrige mandag kunne lese i Aftenposten at statssekretæren til statsråden sier at den nye rammefinansieringen av barnehagene helt klart vil føre til forskjeller mellom barnehagene rundt omkring i landet, er det bekymringsfullt. Mitt spørsmål til statsråden er: Kan statsråden garantere at det ikke blir forskjeller mellom barnehagene fra nyttår av?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-10-04:
Dette har vært en merkelig debatt. Jeg har sittet i salen og prøvd å følge med på debatten. Det som går igjen, er at de rød-grønne kritiserer og skremmer med blå politikk, og beskylder opposisjonen for elendighetsbeskrivelse. En skulle nesten tro at de rød-grønne hadde lagt opp valgkampen til en strategi om å skremme i stedet for å prate om sin egen politikk. En skulle nesten tro at det er et flertall i befolkningen som ønsker denne regjeringen, men det viser i hvert fall ikke akkurat meningsmålingene i dag. Representanten Myrli etterlyste viljen til å reise de store debattene. Det er faktisk akkurat det opposisjonen har prøvd å gjøre i denne trontaledebatten. Men vi har blitt møtt med skremselspropaganda og valget mellom velferd og skattelette. Ja, ordet «velferd» har blitt brukt nå av flere rød-grønne representanter – også fellesskap, sikkerhet, politisk vilje og kraft er nevnt. Og Schjøtt-Pedersen snakket om fellesskap, norsk velferdsstat og stor suksess. Ja, en skulle nesten tro at det ikke var problemer i dette landet. Når foregående taler står her og snakker om de fantastiske torskeprisene og at torsken har det så bra i dette landet, da lurer jeg på om denne rød-grønne politikeren har vært ute og sett hvordan barna i barnevernet har det. Vi er privilegerte. Vi lever i verdens rikeste land. Men da må det være vår plikt som folkevalgte også å få lov til å påpeke de svakhetene som faktisk er ute i dette landet i dag. Torgeir Micaelsen snakket om at vi skulle bry oss og vise omsorg. Ja, vi gjør det. Det er faktisk mange barn der ute som ikke får den omsorgen som de har krav på – og som et enstemmig flertall i Stortinget har sagt at de har krav på. Vi snakker om å etterlyse reformer. Det eneste Lysbakken, som er likestillings- og familieminister, har satt i gang dette året, må vel ha vært Kvinnepanelet. Vi har nå en stor mulighet til å få gjort noe i barnevernet. Fremskrittspartiet ser fram til å se om Lysbakken har fått gjennomslag i budsjettet i morgen, med tanke på å gjøre noe der. Der er ikke alt bare rosenrødt, og det vet flertallsregjeringen godt at det ikke er. Så snakket Bjørnflaten om likestilling og kvinner i barnehagene. Ja, det er mange kvinner som driver barnehager, og det er gründere i private barnehager. Men denne regjeringen bare ødelegger for dem nå, med de nye forskriftene som rammer de private barnehagene. Fremskrittspartiet er bekymret for barnehagenes framtid når statsråd Halvorsen i dag ikke vil svare på spørsmålet om hun har tenkt å følge opp dette at flere barnehager rundt omkring i landet nå kommer til å bli svekket på grunn av at barnehagefinansieringen går inn i rammen. I morgen kommer statsbudsjettet, og jeg håper at opposisjonens evinnelige gnål har klart å få gjennomslag i regjeringen. Det gjenstår å se i morgen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-04:
Statsråden var inne på frafall i videregående skole som et betydelig samfunnsproblem. Særlig stort er problemet innen yrkesfag og blant dem som ikke får læreplass. Slik er det også denne høsten. Mange får ikke den læreplassen de ønsker seg. Resultatet blir sannsynligvis at de dropper ut. På et spørsmål fra Høyre i juni om fremdriften i arbeidet med en ny samfunnskontrakt for å skaffe flere læreplasser svarer statsråden: «Jeg legger opp til å snarlig invitere alle hovedsammenslutningene i arbeidslivet til et samarbeid. Prosessen forankres med et første møte med alle partene som Statsministeren og jeg sammen inviterer til. Det vil bli arbeidet med sikte på å ferdigstille en kontrakt innen 15. oktober.» Meg bekjent står saken nå på stedet hvil, tre og en halv måned etter dette svaret. Hvordan vil kunnskapsministeren i dag forklare at det to uker før den fristen statsråden selv satte, ennå ikke er avholdt et møte med partene for å få på plass en ny samfunnskontrakt?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-04:
Dette har vært en merkelig trontaledebatt, for her går altså den ene representanten etter den andre fra regjeringspartiene opp og tegner karikaturer av politiske motstanderes politikk som ikke hører hjemme noe sted. De spørsmål representanten Aasen her reiser, kunne hun ha lest seg til i Høyres program. Det er en politikk Høyre ikke står for. Vi la til rette for et visst innslag av friskoler i Norge, 85 pst. offentlig finansiert, fordi vi ønsket at de foreldrene som ønsket det, skulle kunne velge et annet skoletilbud for sine barn. At den muligheten skal foreligge, er også Norge forpliktet til i henhold til internasjonale konvensjoner. Da synes jeg det blir ganske merkelig – når under 4 pst. av norske elever går i den type skoler i dag – å gjøre det til et spørsmål om Høyre fortsatt vil satse på den offentlige skolen. Selvsagt vil vi det. Vi står inne for Kunnskapsløftet og vil fullføre det.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-04:
De endringene som ble gjort i friskoleloven i forrige periode, var tuftet på det utgangspunkt at vi ønsket at norske foreldre og norske elever skulle ha større frihet når det gjelder valg av skole. Så vet vi at på videregående nivå kom det noen flere skoler enn det gjorde på grunnskolenivå. Vi har altså ikke grunn til å tro at det ikke også i fremtiden skal være positivt for den offentlige skolen at det er et visst innslag av private, som kan bidra til at man øker de valgmulighetene elevene har. Vi har i motsetning til Arbeiderpartiet og representanten Micaelsen stor tro på at elever og foreldre selv er i stand til å ta gode, kloke valg når det gjelder videre utdanning.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-04:
Til Bård Vegar Solhjells to spørsmål: Høyre er veldig tydelig på at vi ønsker en skolesektor i Norge med større muligheter for at flere skal kunne velge et alternativt skoletilbud, dersom man ønsker det. Den friskoleloven som ble vedtatt under den forrige regjeringen, hadde klare regler i forhold til ikke å ta ut utbytte. Det er ikke en privatskolelov slik som den de rød-grønne i dag tegner et bilde av, fordi det er en skolelov som sier at 85 pst. av skolepengene er offentlige. Foreldrene slipper unna med 15 pst., dvs. at det er et skoletilbud som i realiteten alle skal kunne benytte seg av, uavhengig av størrelsen på lommeboken. Når det så gjelder spørsmålet om karakterer fra 5. klasse, er det altså en realitet at det er behov for flere og tydeligere tilbakemeldinger i skolen. Da vil vi komme tilbake til hva slags måte vi ønsker å utforme den tilbakemeldingen på.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-04:
Vi er jo i den situasjonen i denne stortingsperioden at vi har en flertallsregjering, og dette stortinget, inkludert Høyre, venter jo nå på en sak fra regjeringen, knyttet til det datalagringsdirektivet som Jenny Klinge her er så opptatt av. Det er ingen hemmelighet at det i Høyre er delte meninger om direktivet. Det er heller ingen hemmelighet at Høyre har stilt mange spørsmål til regjeringen om hvordan dette direktivet eventuelt skal kunne utformes, og hvordan norsk lovgivning på området skulle kunne være for at vi eventuelt skal kunne gi vår tilslutning. Der står saken i dag. Vi venter nå på at regjeringen skal fremlegge det lovforslaget som den mener Norge eventuelt skal kunne leve med uten å bruke reservasjonsretten. Vi forbeholder oss fortsatt retten til å gjøre vurderinger knyttet til den saken inntil regjeringen har lagt fram sitt standpunkt.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-10-04:
Vi er glad for at Kristelig Folkeparti endelig får gjennomslag for at ungdomsskolen nå står for tur. Jeg er tilfreds med at dette arbeidet er satt i gang, og så får vi etter hvert se hva innholdet er. I forrige uke var jeg igjen på et spennende besøk på et av de to skipene for videregående skole som vi har i Norge, som er «Gann» og «Sjøkurs». De savnet statsråden – de hadde sendt en invitasjon – men hun får sikkert en sjanse igjen til å komme. De kan nemlig vise til at ingen har droppet ut i løpet av det siste året. De har mange hundre søknader fra elever som vil inn. De får telefoner fra rådgivere og fra foreldre og andre som ønsker at deres pode skal få dette tilbudet. Men nå er dette tilbudet reelt i fare, fordi det er dyrere å drifte en skole som skal være både på land og på sjø. Vil statsråden ta initiativ til at privatskoleloven endres, slik at man også ivaretar denne type skoler, som vil være viktige bidrag til at flere av dem som statsråden snakket om, får fullføre sin utdanning?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Jeg la i dag merke til at Siv Jensen ble forskrekket, eller litt forulempet, av at Kristelig Folkeparti tillot seg å stile replikk til henne – det står respekt av slikt mot. Dernest registrerte jeg at det gikk nesten over i litt godprat da de rød-grønne replikantene skulle ha replikk på Høybråten. Det fikk meg i litt sånn godt humør. Så hører jeg Håbrekke nå holde sitt innlegg. Da er det jeg lurer på – for jeg er sikker på at Kristelig Folkeparti virkelig bryr seg – om det ikke er bra også å ha med de private, særlig de ideelle, for å løse en del av velferdsoppgavene. Men enten det er i offentlig regi, eller det er i privat regi, er det som regel det offentlige som betaler. Er ikke Håbrekke bekymret for at betydelig inntektssvikt på grunn av skattelette, også vil sparke beina under disse tilbudene?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Det er slik at når vi registrerer at partier som vi synes har det til felles med oss at de bryr seg om folk og er opptatt av at alle skal med, og vi ser et islett av god prognose, prøver vi på en måte kanskje å dra lite grann. Derfor er det jeg sier at det har vært en god dag. Og det er tøft for Kristelig Folkeparti å samarbeide med høyrepartiene. Den gangen de måtte samarbeide bare med Høyre, så vi de ganske brutale angrepene på arbeidsfolks rettigheter som de hadde like før de gikk av i 2005. Hvis Fremskrittspartiet skal bli en samarbeidspartner – for å si det sånn: Vi ønsker dere ikke så vondt. Er dette noe som er med og forstyrrer nattesøvnen lite grann, står vi klare til en god dialog.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Kristelig Folkeparti er et parti som snakker mye om at de er opptatt av verdier. Jeg vil komme inn på spørsmål som handler om det. I viktige verdispørsmål opplever jeg at Kristelig Folkeparti står nærmere SV enn Fremskrittspartiet. I spørsmål om utjevning, reduksjon av forskjeller, som Kristelig Folkeparti kaller nestekjærlighet, opplever jeg at Kristelig Folkeparti står nærmere SV. I spørsmål om internasjonal solidaritet og at vi som et rikt land i verden skal bruke mye penger på bistand, opplever jeg at vi står nærmere hverandre enn det Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti gjør. I spørsmål om klimapolitikk, som Kristelig Folkeparti vil kalle forvalteransvaret, opplever jeg at vi står nærme hverandre, mens Fremskrittspartiet står fjernet fra Kristelig Folkeparti. I noen spørsmål, i spørsmålet om Israels okkupasjon og i spørsmålet om homofile skal ha anledning til å gifte seg med hverandre, opplever jeg at Fremskrittspartiet står nærmere Kristelig Folkeparti.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Jeg har jo et parti, og jeg har verveblokken på innerlommen – riktignok nede. Jeg er åpen for alle som har lyst til å bli medlem av SV, om ikke gjennom en vervekampanje. Men ved siden av det vil jeg bare gå videre på spørsmålet. For en kan veie de to tingene opp mot hverandre, se på de verdiene som Kristelig Folkeparti har til felles med Fremskrittspartiet i de konkrete sakene, opp mot alle de sakene der SV og Kristelig Folkeparti står nærmere hverandre, i forhold til internasjonal solidaritet, og også i forhold til lokalpolitikken. Nå går vi inn i et lokalvalg, og Fremskrittspartiet har programfestet at de ønsker at alle de tingene innenfor eldreomsorg og skole som i dag skjer rundt omkring, og som drives av kommune, skal staten overta ansvaret for, både finansiering og driftingen, så langt som det er ønskelig. Når det gjelder alkoholpolitikken, der vi er for en fornuftig alkoholpolitikk med høye avgifter og begrenset tilgang, er vi mer enig. Vil det ikke være sånn at Kristelig Folkeparti får mer gjennomslag for sin politikk i samarbeid med SV enn med Fremskrittspartiet?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-10-04:
Siden jeg ser Trine Skei Grande stå på talerlisten, vil jeg bare be om at det forslaget som er framsatt fra Venstres side om å stoppe uttransportering til Hellas, blir omgjort til et oversendelsesforslag, slik at vi får behandlet det på en skikkelig måte. Bakgrunnen er veldig enkel, og det er at prinsippet og selve forutsetningen for at vi skal la andre land behandle asylsøknadene til Norge, nemlig det landet de kom først til, baserer seg på selve prinsippet om at forutsetningen om at EUs reglementer og direktiver, som handler om prosess, om behandling, om hvilken status det er som skal legges til grunn for å få opphold, faktisk oppfylles. Da er er det altså sånn at FNs høykommissær for flyktninger og menneskerettsorganisasjoner advarer mot å sende folk tilbake til Hellas. Bakgrunnen for det er todelt. Det ene er at antallet som får behandlet søknadene sine, er omtrent 1 pst. av dem som faktisk er søkere. Det andre er at de som får innvilget sine søknader, ligger på omtrent 1 pst. av dette igjen. Det er altså på et nivå som ligger langt under det sammenlignbare land som Storbritannia, Sverige, Danmark eller Norge, for den saks skyld, gir. En annen bakgrunn for at dette er trøblete akkurat nå, er at Den europeiske menneskerettighetsdomstol allerede har sagt at det er i strid med menneskerettighetene å sende enslige mindreårige asylsøkere tilbake til Hellas. Derfor gjør ikke Norge det, på linje med andre land. Nå er det saker som er oppe til behandling både i Den europeiske menneskerettighetsdomstol og i EUs egen domstol. I påvente av dette har Storbritannia utsatt utsendelse av flyktninger og asylsøkere. Derfor mener jeg at det ville være riktig å stoppe denne utsendelsen. Særlig prekært er dette for barnefamilier. Men regjeringen ved justisministeren har varslet at dette er noe som regjeringen ønsker å vurdere på en skikkelig måte. Da ønsker jeg å oppfordre Venstre til å la være å behandle denne saken nå, men la den undergå en skikkelig behandling, for det synes jeg denne saken fortjener.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Jeg er veldig opptatt av at vi skal sørge for god kvalitet. Det er derfor vi nå har en full evaluering av Innovasjon Norge. Vi skal følge opp med en egen evaluering av reiselivssatsingen og en egen evaluering av utekontorene – det som hjelper norske bedrifter til å eksportere. Vi har økt mange budsjetter under denne regjeringen – jeg gjorde det selv som kulturminister, med en formidabel økning på 40 pst. Vi gjør det på næringsområdet, vi har doblet reiselivssatsingen. Vi gjør det på politiområdet. Jeg hørte Fremskrittspartiet var fornøyd med sine 105 mill. kr i 2005. De må jo ha jublet hvert eneste år etterpå, for økningen har vært større hvert eneste år sammenlignet med da Fremskrittspartiet fikk sin hånd på budsjettet. Men vi er opptatt av at vi samtidig skal bruke pengene godt. Derfor må vi redusere byråkratiet. Vi må holde statlig administrasjon under kontroll og sørge for at pengene går ut til dem vi skal bevilge til, til bedriftene som skal få tilskudd til etablering av ny teknologi og til å utvikle sitt potensial.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Ja, jeg er helt enig med Per Kleppe i at vi kontinuerlig må forandre oss og fornye oss. Det Arbeiderpartiet f.eks. står for i 2010, er ganske annerledes enn det Arbeiderpartiet sto for da Per Kleppe var finansminister, fordi verden har forandret seg. Men målene er de samme: full sysselsetting, øke verdiskapingen, sørge for god fordeling, være internasjonalt aktiv. Det er der jeg mener at tallene taler for seg, for hvis det var slik at borgerlig politikk var bedre for næringslivet enn rød-grønn, burde jo sysselsettingen og verdiskapingen i næringslivet ha økt mye kraftigere under Bondevik-regjeringen enn under oss. Men sannheten er jo at f.eks. i industrien gikk, ifølge nasjonalregnskapets tall, sysselsettingen ned med 26 000 fra 2005 til 2009, mens den er større i dag enn den var da vi overtok, til tross for en finanskrise. Det er da jeg mener at man har en utrolig dårlig sak når man mener at borgerlig politikk er bedre for næringslivet enn rød-grønn.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
Vi har varslet at vi kommer med en egen stortingsmelding om det statlige eierskapet – det ble varslet i trontalen – hvor vi både skal diskutere hvorfor staten bør eie, hva vi bør eie, og hvordan vi bør eie. I den sammenhengen er det også interessant å diskutere hvilke forventninger vi har til de statlige selskapene, hvordan vi kommuniserer de forventningene, og hvordan vi responderer på hvordan selskapene faktisk følger opp. Men jeg tror likevel at de overordnete målene når det gjelder klimapolitikk, når det gjelder 2-gradersmålet og når det gjelder å bidra til en bærekraftig utvikling, må gjelde for offentlige selskaper, så vel som for private. Det gjør vi best gjennom regler, lover og regulering, men også gjennom økonomiske virkemidler som gjør det lønnsomt å drive miljøvennlig. Og ikke minst gjør vi det gjennom internasjonale forpliktende avtaler som bidrar til at næringslivet i alle land går den samme veien som det norske.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
For det første er jeg helt enig i at historiekunnskap er både nyttig og nødvendig, og også hva slags politiske resultater vi har fått til i dag og hvilken vei vi skal gå i framtiden. Det kan historien lære oss noe om. Blant annet har Venstre en stolt historie, som jeg tror har lite til felles med det høyrepartiene står for, men ganske mye til felles med det de rød-grønne står for når det gjelder utviklingen av det norske samfunnet. Jeg er helt enig i at vi trenger en konkret målsetting for forenklingsarbeidet. Men det er ikke nok bare å tenke på et tall. Vi må ha konkrete tiltak som følger opp tallet. Derfor er vi nå i gang med en gjennomgang av regnskapsloven. Vi har revisjonsplikten oppe til vurdering. Vi skal se på aksjeloven. Vi skal se på rapporteringsveldet. Vi har en ambisjon om å få 95 pst. av all rapportering inn i Altinn innen 2012. Det vil være nær en dobling fra dagens nivå. Alt dette vil bidra til en lettere hverdag, ikke minst for de små og mellomstore bedriftene som merker byråkratiet sterkest.