Helge Orten (Høyre), 2019-11-27:
Siden 2013 er samferdselsbudsjettet økt med over 80 pst. Det er en formidabel økning, og vi fortsetter satsingen også for neste år. Utviklingen av en moderne og framtidsrettet infrastruktur er en prioritert oppgave for Høyre og for regjeringa. Da vi tok over i 2013, var det et betydelig etterslep på både vei og bane. Derfor har vi ikke bare prioritert bygging av nye prosjekt, men også økt satsingen på vedlikehold og fornying av eksisterende infrastruktur. På riksveiene er forfallet snudd til fornying. Siden 2015 har vedlikeholdsetterslepet blitt redusert hvert år, og vi følger opp dette i budsjettet for 2020. I sum er vedlikeholdsetterslepet redusert med over 7 mrd. kr i løpet av denne perioden. Samtidig ser vi at situasjonen på fylkesveinettet er mer sammensatt. Derfor legger vi også til rette for en ny tilskuddsordning der fylkene kan få statlig medfinansiering for å redusere vedlikeholdsetterslepet og satse på de viktige næringsveiene. Beløpet for 2020 er en oppstart, og det er naturlig å trappe opp denne ordningen i årene som kommer. Vi fortsetter å løfte norsk jernbane til et moderne og velfungerende transportsystem. Det har vært viktig for oss å øke kapasiteten og frekvensen i takt med folks ønske om å reise med tog. Det har gitt resultat, og stadig flere velger toget. Veksten er større enn noen gang. Godsanalysen som ble utarbeidet i forbindelse med Nasjonal transportplan for 2018–2029, viser at vi kan forvente en betydelig økning i godsmengden de neste ti årene. Samtidig viser analysen at transportformene i stor grad utfyller hverandre. Det betyr at vi må ha en balansert utbygging av infrastruktur i hele landet – både vei, bane, kyst og luftfart. Det vil være en katastrofe for Distrikts-Norge om Miljøpartiet De Grønne og SV får gjennomslag for sine dramatiske kutt i veibyggingen. Analysen viser også at det er et begrenset potensial for overføring mellom transportformene når det gjelder gods. Det er likevel fornuftig å legge til rette for at man for mest mulig av godset velger sjø og bane – ikke primært fordi det er et klimatiltak, men fordi det vil bidra til å øke trafikksikkerheten og bedre framkommeligheten på veiene våre. Nasjonal transportplan for 2018–2029 er en svært ambisiøs plan for utbygging av infrastruktur, og vi følger opp denne planen i de årlige budsjettene. Samtidig ser vi at den største utfordringen i gjennomføringen av Nasjonal transportplan er å få kontroll med kostnadene, og at vi på vegne av fellesskapet bruker pengene effektivt. Derfor gjennomfører vi viktige reformer. Etablering av Nye Veier har vist at det er mulig å bygge vei både raskere og til en lavere kostnad, og at samfunnsnytten av prosjektene øker. Nye Veier har selv anslått at innsparingen så langt tilsvarer ca. 100 km med firefelts vei. Det betyr altså noe hvordan vi organiserer veibyggingen. Også innenfor jernbanesektoren gjennomfører vi store reformer. Ny organisasjonsmodell og gjennomføring av anbudskonkurranse i persontogtransporten er viktige grep. Etter å ha gjennomført to trafikkpakker legger vi til rette for en forbedring av tilbudet til kundene, samtidig som vi oppnår en betydelig besparelse – så langt på 800 mill. kr bare på de to første anbudene. Det gjør at det er mer penger til å fortsette med å utvikle norsk jernbane. Alle disse reformene har opposisjonen vært imot – uten at de har gode alternativ. Det interessante er at Arbeiderpartiet nå åpenbart ser at veireformen virker, og opprettholder overføringen til Nye Veier, mens opposisjonen for øvrig kutter. Når det gjelder jernbanereformen, er det motstand fra en samlet opposisjon. Paradokset er at de samme partiene synes det er helt greit å beholde gevinsten av reformen i sine alternative budsjett. Samferdselssektoren står overfor store endringer. Utslippene av klimagasser skal ned. Transportsektoren må ta en stor del av denne reduksjonen. Det kan vi ikke løse ved å redusere folks mobilitet og bevegelsesfrihet, men ved å legge til rette for at alle transportformer blir utslippsfrie. Det kan vi gjøre ved å utvikle og ta i bruk ny og miljøvennlig teknologi. Allerede nå ser vi at en stor del av fergene våre er i ferd med å bli lav- og nullutslippsferger som følge av en offensiv offentlig innkjøpspolitikk. Samtidig bidrar endringene i bilavgiftene til at flere velger mer miljøvennlige personbiler og elbiler. Gjennom Enova er det satt av over 1 mrd. kr til nullutslippsteknologi for tungtransporten, og det er konkrete planer for elektrifisering i lufta. Det som bare for noen år siden var urealistisk, er nå i ferd med å bli en del av hverdagen. Innenfor flere områder vil dette bidra til å skape nye og spennende arbeidsplasser i hele landet – kanskje særlig i maritim sektor.