Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2007-12-04:
Vår rød-grønne regjering har lagt fram sitt andre helhetlige statsbudsjett. Med dette budsjettet tar vi nye, viktige skritt på veien mot å nå målene vi har satt i Soria Moria-erklæringen. Soria Moria-erklæringen fastslår at nordområdene er Norges viktigste strategiske satsingsområde i årene som kommer. Regjeringen arbeider målrettet for at regionen skal preges av sikkerhet, stabilitet og en bærekraftig utvikling. Forsvarets løpende virksomhet i regionen er en helt sentral del av arbeidet for denne målsettingen. Det legges vekt på synlig militær tilstedeværelse med relevante kapasiteter for suverenitetshevdelse, myndighetsutøvelse, overvåking, etterretning og evne til krisehåndtering. En styrket militær tilstedeværelse skal være en del av satsingen i nord. I forsvarsbudsjettet for 2008 viser Regjeringen at den satser på Forsvaret, ved å bevilge 31,5 milliarder kr. Konkret innebærer dette at Hærens budsjett prioriteres, med en betydelig reell styrking, sammenlignet med 2007. Det er også en reell styrking av de øvrige forsvarsgrenene, inkludert Kystvakten og Heimevernet. Jeg vil likevel understreke at det også vil bli utfordringer for Forsvaret i 2008, noe som gir seg utslag i stramme prioriteringer på bl.a. driftssiden. I det følgende vil jeg gå nærmere inn på de enkeltkapitlene i budsjettet der jeg har hatt saksordføreransvar. Når det gjelder Hæren, er jeg tilfreds med at bevilgningen reelt styrkes med 3,9 pst., eller 146 mill. kr, sammenlignet med 2007. Den reelle budsjettøkningen for 2007 og 2008 blir dermed samlet på 455 mill. kr. Dette har medført at Hæren har kunnet øke antall årsverk med over 40 pst. over to år. Etter mitt skjønn må dette anses som en betydelig styrking. Nå skal ikke jeg si at alt er perfekt, og at det ikke finnes noen utfordringer i Hæren. Budsjettet for 2008 peker på et antall årsverk som minimum skal videreføres, og at den videre oppbyggingen av Hæren vil ta noe lengre tid og derfor strekke seg inn i den neste langtidsperioden. Når det gjelder den foreslåtte økningen i Hærens budsjett for 2008, skal den bidra til å styrke evnen til operativ aktivitet og utdanning til deltakelse i flernasjonale freds- og stabiliseringsoperasjoner i FN- og NATO-regi. Forsvarets logistikkorganisasjon, FLO, står overfor en særs krevende driftssituasjon i 2008. Årsaken er at FLOs budsjett er foreslått redusert med reelt 142,8 mill. kr fra saldert budsjett i 2007. I den åpne høringen om budsjettet ble forsvarskomiteen gjort kjent med at flere av arbeidstakerorganisasjonene i Forsvaret er bekymret for at det ikke er samsvar mellom de reduksjonskrav FLO blir pålagt, og hva den operative aktivitet krever av logistikk- og støttefunksjoner. Jeg er glad for at disse signalene også er fanget opp av statsråden, og at utviklingen og kostnadssituasjonen i FLO følges nøye i tiden som kommer. I år som i fjor vil jeg vise til budsjettinnstillingens merknad om at «årsverksrammer må betraktes som et verktøy, men at de ikke må stå i veien for å etablere løsninger som er totaløkonomisk gunstige». Til tross for dette er vi gjort kjent med at det innføres tilsettingsstopp, samtidig som det er utstrakt bruk av innleie. Jeg synes det er uforståelig at det sendes ut brev fra FLO om at fastsatte årsverksrammer skal overholdes til tross for at ordrebøkene er fulle og det klart vil lønne seg å ansette folk fast i stedet for å bruke store summer på innleie. Jeg forventer derfor at man har en tett og god dialog med arbeidstakerorganisasjonene på dette området. Når det gjelder Kystvakten, er jeg tilfreds med at Regjeringen gjennom prioritering av nordområdene har tilført Kystvakten betydelige reelle bevilgningsøkninger i de senere år. Dette høye nivået foreslås videreført i 2008. Kystvaktens sentrale oppgaver i fredstid er å hevde norsk suverenitet i norsk sjøterritorium og suverene rettigheter i havområder under norsk jurisdiksjon. Gjennom tilgjengelighet, tilstedeværelse og kompetanse skal Kystvakten medvirke til troverdig norsk suverenitetshevdelse og ivaretakelse av norske rettigheter og forpliktelser i disse områdene. Jeg har merket meg at Kystvaktens struktur moderniseres gjennom planmessig utskifting av eldre fartøyer, og at inntil 15 fartøyer skal seiles i 2008. Videre ser vi at en forsinket innfasing av NH-90-helikoptre medfører at Lynx-helikoptre fortsatt må operere, noe som vil gi en redusert helikoptertilgjengelighet i 2008. Av budsjettet for 2008 framgår det at Kystvakten må tilpasse aktivitet og seilingsmønster til de nye fartøyene som skal settes i drift, og som er noe dyrere å drifte enn de gamle. Jeg vil imidlertid vise til at dette i stor grad kompenseres av at de nye fartøyene har økt kapasitet og rekkevidde. I media den siste tiden har det blitt framført klager om at det ikke satses på Kystvakten fordi antall patruljedøgn går ned. Til dette vil jeg si at jeg har merket meg at produksjonen i Kystvakten bl.a. måles i antall patruljedøgn. Patruljedøgn alene sier imidlertid lite om effekten av Kystvaktens arbeid. Man bør i stedet være enige om at rett kontroll på rett sted til rett tid også avhenger av det totale situasjonsbildet og beslutningsgrunnlaget som etableres, bl.a. gjennom overvåking, og at Luftforsvarets maritime patruljefly er en viktig del av Kystvaktens virksomhet. Jeg vil derfor igjen understreke at Kystvakten har fått betydelige reelle bevilgningsøkninger både i 2006 og i 2007, og at dette høye nivået foreslås videreført i 2008. Jeg er også tilfreds med at Kystvaktens aktivitet i nord prioriteres i 2008. Vi har styrket Kystvakten fordi alle ser hvilken viktig samfunnsoppgave den representerer, og vi må følge utviklingen nøye med hensyn til den framtidige driften. I framtiden er det viktig å etablere en langsiktig balanse mellom Forsvarets oppgaver, struktur og økonomi. Både Forsvarssjefens studie FS 07 og Forsvarspolitisk utvalg har pekt på at en fortsatt budsjettutvikling for Forsvaret som fra 1990 og fram til i dag, uavhengig av regjering, vil bety en gradvis nedbygging og avvikling av Forsvaret som følge av synkende kjøpekraft. Av den grunn vil jeg understreke behovet for et langsiktig og forutsigbart økonomisk løft hvis vi ønsker et robust og sterkt forsvar. Forsvaret har vært gjennom en periode med betydelige omstillinger, der belastningen på Forsvarets organisasjon har vært stor, ikke minst når det gjelder de menneskelige ressursene. Vi må innse at det ikke lenger er rom for «ostehøvling» når det gjelder besparelser i Forsvaret. Vi må også ta hensyn til ansatte som er slitne av de vedvarende omstillingene. For Forsvaret er det nå viktig at vi staker ut en kurs med langsiktighet og med forutsigbare rammevilkår for morgendagens utfordringer. Vi må skape ro og trygghet rundt Forsvaret – internt og ikke minst i samfunnet som helhet. Jeg er glad for at vår rød-grønne regjering arbeider målbevisst for dette.