Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-11-25:
Stortingsrepresentanten Holm Lønseth ønsker svar på hvordan regjeringen har tenkt å følge opp integreringsarbeidet i nytt departement med ny statsråd. Representanten sier i interpellasjonen at det er viktig at innvandrere får gode norskferdigheter og kompetansen næringslivet etterspør. Flere må få mulighet til å ta utdanning i voksen alder, og tidlig innsats og god oppfølging i skole og barnehage er avgjørende, sier hun videre. I Hurdal ble vi enige om konkret politikk for å kvalifisere flere til arbeid og med det sørge for at flere kan forsørge seg selv og sin familie. I Hurdal ble vi enige om å senke maksprisen i barnehagen. Det det handler om, er prioriteringer, og selve fasiten er kampen om gjennomslag i de konkrete bevilgningene på statsbudsjettet. For første gang siden 2013 senkes barnehageprisene i vårt tillegg til statsbudsjettet. Det betyr noe for folk. Derfor styrker vi kommunerammen sånn at kommunene kan øke bemanningen, øke kompetansen og kvaliteten i barnehagene. Det betyr noe for folk. Hva betyr barnehage for mål om fullføring av videregående skole og for kvalifisering av arbeidslivet? Politikk virker. Stoltenberg-regjeringen startet i sin tid forsøk med gratis kjernetid i barnehager i utvalgte Oslo-bydeler fra 2006. Fireåringer og femåringer i utvalgte bydeler med høy andel minoriteter fikk tilbud om 20 timer gratis kjernetid i uken. Nå har forskere fulgt disse barna over tid og funnet flere positive resultater når elevene har tatt nasjonal prøve på 8. trinn. Disse elevene har oppnådd bedre mestring på den nasjonale leseprøven. Barn i familier med lav inntekt, hvor mor ikke jobber, ser ut til å ha størst utbytte av gratis kjernetid, med tanke på både lese- og regneferdigheter på 8. trinn. Og gutter har aller størst utbytte når det gjelder lesing. Politikk virker. Se bare på hva vi har fått til med byrådet i Oslo. De siste årene har elevene i Oslo fått bedre avgangskarakterer både på ungdomsskolen og i videregående opplæring. Flere ungdommer søker seg til yrkesfag, og flere elever fullfører og består skoleløpet. Dette er resultater i Osloskolen som taler for seg. I arbeidet med helt ny introduksjonslov fremmet vi en rekke gode forslag. Vi foreslo å gjennomføre intensivkurs i demokrati, likestilling og norsk arbeidsliv for kvoteflyktninger før de ankommer Norge samt å gjennomføre en grundig kompetansekartlegging som kan danne grunnlag for jobb og et kvalifiseringsløp i den nye loven. Videre ønsket vi en god kompetansekartlegging for asylsøkere på mottak så tidlig som mulig, som kunne danne grunnlag for å finne riktig bosettingskommune. Sånn unngår vi å kaste bort tid og øker sjansen for en vellykket integrering. Videre foreslo vi at det skulle settes inn yrkesmål for den enkelte i integreringsplanen. Vi ville styrke ordningen med hurtigspor i introduksjonsprogrammet og satse på norskopplæring i arbeidslivet, gjennom programmer for bransjenorsk, for arbeidsnorsk, og ikke minst ville vi bruke fagopplæringsmodeller som Helsfyrmodellen og Gloppenmodellen, der elevene får en kombinasjon av skole- og arbeidspraksis, slik at språkopplæringen blir mer effektiv. Høyre stemte ned alle disse forslagene i Stortinget i fjor høst. Mandag var jeg på besøk i Lørenskog kommune og fikk hilse på deltakere i Jobbsjansen. Kommunen har gode resultater, mye takket være samarbeid med det private næringslivet. Vi vil styrke Jobbsjansen med 10 mill. kr i vårt tillegg til statsbudsjettet. For Arbeiderpartiet er den enkeltes mulighet til å få seg en jobb og kunne forsørge seg selv og sin familie det aller viktigste målet for integreringspolitikken. Skal vi få flere i jobb, er tidlig innsats avgjørende. Derfor er jeg så stolt av resultatene i Osloskolen – med Raymond ved roret.