Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2008-05-09:
Landbruket i Norge skal produsere helsemessig trygg mat, sikre matforsyningen, opprettholde kulturlandskapet og samtidig bidra til bosetting og sysselsetting i hele landet. Landbruket spiller også en viktig rolle for næringer som reiseliv, kultur og næringsmiddelindustri. Målet er å opprettholde et levende landbruk i hele Norge. I St.meld. nr. 19 for 1999-2000, Om norsk landbruk og matproduksjon, hvor de sentrale målene for norsk landbrukspolitikk er beskrevet, blir det lagt vekt på å legge til rette for en helhetlig næringsutvikling på bygdene ved å styrke grunnlaget for et allsidig og lønnsomt næringsliv. Bygdeutviklingsmidlene, BU-midlene, og Verdiskapingsprogrammet for mat, VSP-mat, er de sentrale økonomiske virkemidlene for å nå målene om landbruksrettet næringsutvikling. Fra og med 1992 er det bevilget BU-midler for å skape grunnlag for ny og lønnsom næringsutvikling innenfor landbrukssektoren og bidra til en desentralisert bosetting. Både utvikling av nye varer og tjenester, nye næringer, og utvikling av den tradisjonelle landbruksproduksjonen er støtteberettiget. Det er bevilget 2,2 milliarder kr i BU-tilskudd i perioden 2001-2006, og de fylkesvise BU-midlene forvaltet av Innovasjon Norge utgjør den største andelen med 1,7 milliarder kr. VSP-mat ble startet i 2001 og har en varighet på ti år. Formålet med programmet er en høyere verdiskaping gjennom å stimulere til produksjon av mat med utgangspunkt i markedsmuligheter og forbrukerbehov. Hovedformålet med denne revisjonen, som det ble understreket av saksordføreren, har vært å undersøke om resultatene av VSP-mat og de fylkesvise BU-midlene som Innovasjon Norge forvalter, er i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger. Det er tre hovedproblemstillinger som er undersøkt: Forvalter Innovasjon Norge virkemidlene i tråd med forutsetningene? Bidrar de økonomiske virkemidlene til langsiktig økt bedriftsøkonomisk lønnsomhet og samfunnsmessig nytte? På hvilken måte ivaretar Landbruks- og matdepartementet sitt overordnede styringsansvar for de to virkemiddelordningene? Riksrevisjonens undersøkelse påpeker det som hevdes å være svakheter i departementets styring og resultatrapportering av BU-midlene og VSP-mat. Ifølge Riksrevisjonen har ikke Landbruks- og matdepartementet lagt til rette for god nok styring, og det er mangelfull oversikt over resultater og effekter av midlene til næringsutvikling i landbruket. For VSP-mat er det også mangelfull informasjon om bidraget til bedriftenes og primærprodusentenes lønnsomhetsutvikling, som er et viktig mål for programmet. Jeg har også merket meg at Landbruks- og matdepartementet er uenig i vesentlige deler av Riksrevisjonens analyse og vurderinger når det først og fremst gjelder BU-midlene til tradisjonelt landbruk. Derfor vil jeg understreke det positive i at hele komiteen er enig med Landbruks- og matdepartementet i at BU-midlene og VSP-mat er en del av en større landbrukspolitikk med en rekke juridiske og økonomiske virkemidler. Det betyr at for å se helheten i landbrukspolitikken, er det ikke tilstrekkelig å vurdere bare disse to ordningene isolert fra de øvrige virkemidlene som eksisterer. Det er en samlet komite enig om, noe som også er viktig. Stortinget har flere ganger vedtatt og uttrykt målsettinger om et levende landbruk med en bred tilnærming. Samtidig har Stortinget presisert at økt satsing på alternativ næringsutvikling er like nødvendig som en mer konkurransedyktig volumproduksjon. Jeg er derfor godt fornøyd med at statsråden har signalisert at han ønsker en bred og helhetlig evaluering av BU-midlene.