trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-06-17:
Det virker som om det elektroniske systemet ikke virket så godt i dag morges. Jeg skal ikke si så mye. Denne saken handler om en økning, eller en regulering, av godtgjørelsen til utskrevne vernepliktige mannskaper. Staten har inngått to hovedtariffavtaler i perioden 2016–2018, en med Akademikerne og en med LO Stat, Unio og YS Stat, og dette forslaget til regulering baserer seg altså på resultatet av lønnsoppgjøret mellom staten og LO Stat, Unio og YS Stat. Med denne saken gir staten et større generelt tillegg til de vernepliktige enn det de ville fått med Akademikerne. Med grunnlag i lønnsoppgjøret for de statsansatte blir godtgjørelsen til vernepliktige mannskaper tilrådd økt med 1,2 pst. utover det nevnte fra 1. juli 2016, og merutgiftene øker med vel 6,2 mill. kr.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Når vi snakker om halvannen milliard, var det før regjeringen i det hele tatt hadde lagt fram sin tiltakspakke i revidert. Den var på opp mot 1 mrd. kr, og den hadde en innretning vi var meget godt fornøyd med, og som sto i stil med det vi hadde anbefalt. Så har vi gjennom dette forliket økt beløpet ytterligere, slik at vi faktisk i sum ikke er så veldig langt fra den halvannen milliarden som Kristelig Folkeparti anbefalte. Så kan man sikkert si «enda mer, enda mer», men jeg merker meg nå at det kommer rapporter fra disse områdene som tyder på lysning, at tiltakene virker. Og husk, det var en stimulanse i opprinnelig budsjett når det gjelder både den regionen og samlet sett, på 4 mrd. kr. Når det gjelder kommuneøkonomi, tror jeg man av tallene kan se at norske kommuner ikke har hatt et bedre driftsresultat enn det man hadde for 2015, på svært, svært mange år. Så at det er en trang kommuneøkonomi, kan jeg ikke være med på er fasit.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Ledighet blant ungdom har vært et av de viktigste områdene å jobbe med. Det oppfatter jeg også at regjeringen mener. Derfor er det satset sterkt på utdanning, og jeg er også helt sikker på at arbeidsministeren har gitt sine klare meldinger til Nav. Vi vil støtte det at man må arbeide særlig med ungdomsledighet. Det var kanskje et tilløp til ros fra representanten Tvedt Solberg da han sa at man hadde fått til noe på lærlingtilskuddet – noe mer regner jeg kanskje ikke med at Arbeiderpartiet tillater seg i den retning. Men da må det være et paradoks for Arbeiderpartiet å se hva disse fire partiene har fått til når det gjelder lærlingtilskuddet, 17 500 kr per kontrakt siden sist valg, mens det altså sto stille under forrige regjering, da man faktisk hadde svært god mulighet til å gjøre noe med det. Jeg tror også Arbeiderpartiet i sitt lønnkammer er enig i at vi har fått til ganske mye på det området.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Vi har et budsjett som er vedtatt, og det betyr at alle fire partier må være enige om endringer i det budsjettet dersom det skal skje. Jeg har ingen ytterligere kommentar til det. Når det gjelder Rygge spesielt, vil jeg henvise representanten Slagsvold Vedum til merknaden, som er ganske omfattende, fra de fire partiene knyttet til Rygge. Jeg tror at langsiktig så ville og vil Rygge være avhengig av en annen aktør enn Ryanair om den flyplassen skal overleve. Her er nok spørsmålet om hvem som har benyttet anledningen til hva, mer relevant. Ingen er vel i tvil om at det er flyselskapet som har valgt å legge ned basen, noe som ikke har så veldig mye med flypassasjeravgiften å gjøre, og velger å legge nye flyruter til andre flyplasser med samme flypassasjeravgift. Det er kanskje mer riktig å spørre dem hvorfor de har gjort som de har gjort.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Som det framgår av den merknaden som flertallspartiene står bak, er nettopp situasjonen i denne regionen tatt opp særskilt. Egentlig er det vel godt i samsvar med det løse forslaget, men vi har ikke noe behov for å legge det oppå vår egen merknad. Den står, og den regner jeg også med at representanten Slagsvold Vedum kan si seg enig i.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Det er alltid slik at man kan spørre når tiltak bør settes inn, og i hvilket omfang. Jeg oppfatter at regjeringen i sitt opprinnelige forslag til budsjett så at dette ville bli et krevende år i norsk økonomi. Man fikk vel sågar kritikk for at man brukte budsjettpolitikken for aktivt. Jeg registrerer nå, både gjennom den høringen vi har hatt i finanskomiteen, og for så vidt gjennom de andre partienes alternative budsjetter, at kritikken mot selve budsjettpolitikken er betydelig stilnet. Det tar jeg også som et signal på at man ser viktigheten av å stimulere økonomien i den situasjonen man er i nå. Man kan alltids spørre: Mer? Tidligere? Når skulle man satt inn? Jeg mener man har truffet ganske godt. Man kan alltids finne noen som mener man burde gjort mer tidligere, men i all hovedsak mener jeg vi har agert i tråd med situasjonen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Det er en interessant problemstilling representanten tar opp, for det dreier seg egentlig om hva vi gjør langsiktig for å styrke norsk økonomi og dermed styrke norske arbeidsplasser og norsk næringsliv, og hva man bør gjøre kortsiktig for å møte en spesiell konjunktursituasjon. Jeg er altså ikke enig med dem som bruker det langsiktige arbeidet som et argument for eller mot spesielt hva man gjør kortsiktig, for da må man i sterkere grad bruke budsjettpolitikken uavhengig av om man f.eks. på skattepolitikken tenker langsiktig for å se hva vi skal gjøre for å få norsk næringsliv og norske arbeidsplasser godt ivaretatt på sikt. Den motsetningen jeg for så vidt skjønner det er fristende å trekke opp for både representanten Valen og andre, synes jeg er en motsetning som faktisk er litt farlig. Hvis vi både glemmer å tenke langsiktig når vi agerer kortsiktig, og later som det er en motsetning, tror jeg faktisk vi er på ville veier.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Så vidt jeg husker, kom Arbeiderpartiet i fjor i valgkampen med det de mente var en nødvendig pakke for å møte ledigheten, på 2,5 mrd. kr. Så kom regjeringen med sitt budsjett, som hadde 4 mrd. kr i tiltak. Så ser vi i revidert nå at Arbeiderpartiet er veldig mye enig i innretningen for hvordan arbeidet for å få ned ledigheten bør skje, og det er vel og bra, absolutt. Men når man også sitter med fasiten, legger man på noen kroner ekstra, selvfølgelig. Er det ikke en litt merkelig holdning at man vel halvannen måned før budsjettet legges fram, mener at 2,5 mrd. kr er nok, og så nå kritiserer regjeringen og dem som får til et budsjett, for ikke å ha gjort nok?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Det så ut som representanten Flåtten var litt overrasket over at jeg tok replikk, men jeg drister meg frampå. Først takk for hyggelige ord i innlegget. Vi har i disse forhandlingene diskutert hvordan skattemyndighetene opptrer overfor sine kunder. Det er en ganske sterk merknad, vil jeg si, som sier noe om hva man bør forvente av skattemyndighetene når det gjelder forutsigbarhet. Vi kan kanskje kalle det rettssikkerhet. I denne saken som vi særskilt har diskutert, som gjelder momsrefusjon overfor en lang rekke internatskoler, hvordan vil representanten beskrive måten skattemyndighetene har opptrådt på i den saken?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
I rekken av advarsler til sittende regjering kom skattekontor som sak nr. 1. Da lurer jeg på hvilke erfaringer Senterpartiet hadde med de statlige skattekontorene da de satt i regjering og en lang rekke kontorer ble nedlagt – om det er smertefulle erfaringer fra den gangen som gjør at man nå advarer dagens regjering mot det samme.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
I relasjon til forrige replikk kan det være greit å minne om at daværende statsminister Jens Stoltenberg for sin del sa det var uaktuelt å fly med Ryanair – på grunn av «hvor alvorlig LO synes forholdene i Ryanair er». Alle må vel erkjenne, enten man mener det ene eller det andre om Ryanair, at Rygge dessverre har vært avhengig av Ryanair, som nå velger å legge ned basen, men øker antallet flyvninger fra andre flyplasser – med den eksakt samme avgiften som man ville hatt på Rygge. Men det hjelper ikke folk som er ansatt på Rygge. Derfor vil jeg gjerne ha en bekreftelse fra statsråden på det flertallet i dag bestemmer, nemlig at man fra regjeringens side skal gå inn og gi en nøye og grundig vurdering av situasjonen, spesielt av de ikke-statlige flyplassers fremtidige rolle i østlandsområdet, i forbindelse med budsjettet for 2017.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Statsråden var innom Nav i sitt innlegg, og det var vel i mars, tror jeg, eller april, at regjeringen la fram en egen strategi mot ledighet blant unge. Vi vet at ledighet som setter seg i ung alder, kan få veldig uheldige konsekvenser på lang sikt også. Man kommer inn i en ond sirkel. Ett av tiltakene er å ha folk fra Nav inn i videregående skole for å gi råd og veiledning. Men det jeg er litt opptatt av, er hvordan statsråden opplever at Nav som etat møter unge som melder seg til Nav, og om hun mener at den innsatsen som gjøres i Nav på det punktet, er tilstrekkelig slik det er organisert nå.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Det er et lite dilemma om hvorvidt det jeg skal si, bidrar til å forlenge debatten eller til det motsatte, men vi får se hvordan det går. Jeg har merket meg at representanter for Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet særlig har vært veldig opptatt av stilling og stand, og av de representantene fra regjeringspartiene og andre som har ordet her. Da kan jeg kanskje si at vårt bidrag har vært et bidrag for det klasseløse samfunn, hvor alle er like. Noen av oss fungerer, og jeg beklager hvis det ikke er tilfredsstillende for enkelte i denne sal. For øvrig synes jeg debatten rundt revidert budsjett har vist at virkemidlene ikke er veldig ulike når vi ser på forslagene fra de enkelte partier. Det borger for at når man står overfor akutte situasjoner, og det er dem jeg snakker om, har vi et virkemiddelapparat som man i stor grad er enige om. Vi er i en meget heldig statsfinansiell situasjon som gjør at vi kan bruke budsjettet for å motvirke økende arbeidsledighet. Så kan vi ta de store debatter om forskjellssamfunn og hva som skal til for ikke å få for store forskjeller, og det gjør vi gjerne. Men jeg har lyst til å påpeke at flertallet som har lagt fram budsjetter de siste tre årene, i hvert fall har sørget for noe, og det er en helt ekstraordinær innsats på det som etter min mening er noe av det aller viktigste, nemlig å sørge for god utdanning fra grunnskole til høyere utdanning. Det har ikke vært noe hvileskjær, det har vært en sterk satsing, og det kommer dette landet til å nyte godt av.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-06-17:
Saksordføreren har redegjort svært godt for mye av det vi står felles om. Siden dette representantforslaget ble fremmet, har det skjedd mye i andre saker, som Flåtten var inne på, som gjør at vi kan kvittere ut ganske mye av innholdet i dette representantforslaget. Vi har hatt enighet om skattereformen, som adresserer mange viktige spørsmål, også om åpenhet. Vi har et aksjonærregister, som vi antakelig får på vårt bord til høsten, hvor åpenhet knyttet til eierskap er en viktig del. Vi har i komiteen til behandling en sak knyttet til land-for-land-rapportering, omfanget av dette og hvilken åpenhet det bør være i den forbindelse. Og vi har, ikke minst, i forbindelse med forvaltningsmeldingen for pensjonsfondet, bedt om et eget forventningsdokument på skatt fra fondet. Vi har også tydeliggjort i andre sammenhenger hvilke forventninger staten bør ha som eier, både når man utnevner styrer, og når man gir sine føringer i overordnede dokumenter når det gjelder skatteområdet. Jeg skal derfor begrense meg til å ta opp et spørsmål som jeg mener burde kommet noe lenger. Det gjelder Norfund. Norfund, i motsetning til SBU eller Argentum, har som hovedmål å bidra til utvikling i fattige land gjennom investeringer i næringsutvikling i landene. Samtidig gjør Norfund bruk av skatteparadiser som tredjeland for sine investeringer sammen med andre finansielle partnere. Det er gitt en del forklaringer på dette, og dette er ingen ny debatt. Det er også en debatt som oppsto da Kapitalfluktutvalgets forslag ble fremmet i sin tid. Det jeg har problemer med å se, er hvorfor det skal være nødvendig for Norfund å investere i den type jurisdiksjoner vi her snakker om, når man har det formålet man har. Man kan gjerne argumentere fra A til Å om at så lenge andre gjør det, og våre partnere ber oss om å gjøre det, er det også nødvendig for oss. Av og til tror jeg det er nødvendig å gå foran og si at for et statlig investeringsselskap som Norfund setter vi en ny standard. Vi mener at vi i forslaget har gitt en god anvisning på hvordan det kan gjøres, ved å gi dem hele tre år til å avslutte praksisen med å bruke den type jurisdiksjoner som verktøy. Jeg må si at jeg er skuffet over at vi ikke kom lenger enn det vi gjorde, men jeg er ganske overbevist om at tiden vil arbeide for at man også kommer lenger på dette. Og som representanten Flåtten sa, skjer det veldig mye internasjonalt på dette området, og jeg tror det også vil bidra til at Norfund så godt det lar seg gjøre, selv om det ikke blir noe vedtak her i dag, vil redusere sin bruk av skatteparadiser som sted for sin finansielle virksomhet. Jeg kan ikke la være å si at da VimpelCom i sin tid ble etablert, hadde vi et representantforslag her på huset om at man ikke skulle ha den etableringen i et skatteparadis. Vi ble fotfulgt av Telenor og fortalt hvorfor det var helt nødvendig. Så kan man jo se resultatet av den etableringen, og hva det har fått av konsekvenser. Med det tar jeg opp forslaget som vi har sammen med Sosialistisk Venstreparti, og håper på mer støtte neste gang.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Det er tegn til handling mot arbeidsløshet i avtalen mellom Kristelig Folkeparti, regjeringspartiene og Venstre. Det tok en stund før tiltakspakka mot arbeidsløshet virkelig tok seg opp. Har representanten Syversen gjort seg noen tanker om hva vi kunne fått til om vi hadde startet tidligere med storstilte tiltak for å bekjempe arbeidsløshet, og er representanten Syversen enig i at regjeringen har tatt seg vel god tid til å innse alvoret på Sør- og Vestlandet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg tror noe av grunnen til at svært mange partier på Stortinget, inkludert et av samarbeidspartiene, nemlig Venstre, har vært så kritiske til de ekspansive budsjettene over tid, er at det hindrer muligheten for motkonjunkturpolitikk. Er ikke representanten Syversen enig i at man hadde hatt et større handlingsrom for å bekjempe arbeidsløshet om man hadde holdt mer igjen på oljepengebruken tidligere, når det var gode tider, sånn at man kunne utvidet mer når det var dårlige tider?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Dette var en god forsvarstale fra representanten Flåtten. Jeg må si at det er litt interessant å høre talspersonen for det ledende regjeringspartiet i en budsjettdebatt først og fremst bruke tida på selvforsvar og på å angripe opposisjonen for deres alternative opplegg istedenfor offensivt å snakke om hvilken politikk man faktisk har tenkt å gjennomføre. Men det er egentlig kanskje ikke så rart, for regjeringen har jo vært på etterskudd i hver runde med å fatte de riktige tiltakene mot arbeidsløsheten. Istedenfor fikk vi servert den vanlige leksa fra representanten Flåtten om at skattekutt på sikt vil føre til bedre vekstevne i økonomien og skape flere arbeidsplasser. Da har jeg lyst til å spørre representanten Flåtten: Hvordan synes han at det har gått så langt? Eller må vi vente lenge på disse arbeidsplassene som kommer som en følge av regjeringens skattekutt? Er det om 10, 20 eller 30 år vi vil se noen effekt av rekordskattekuttene til de rikeste i landet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Den 5. september 2013 sa Per Sandberg, som er i salen, til Klassekampen: «Når vi kommer inn i Finansdepartementet er det første vi gjør å rive ned tapeten. Så kaster vi møblene og drar på Ikea for å kjøpe nye.(…) Alt skal skiftes ut. Jeg garanterer at folk vil merke det om Fremskrittspartiet kommer i regjering.» (…) Jeg vet ikke om det folk hadde i tankene, var innføring av nye avgifter for miljøets fremme. Sandberg fikk rett, folk kom til å merke det om Fremskrittspartiet kom i regjering. Om det var flypassasjeravgift de hadde sett for seg, er jeg mer usikker på. Limi har jo fått mye kritikk for denne avgiften her, så jeg tenkte å gå andre veien. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet har sett lyset i regjering og innfører nye miljøavgifter. Jeg tenkte bare å benytte anledningen til å gratulere Fremskrittspartiet. Det er nesten som om SV skulle gjort det selv, med det unntak at SV ville tatt mer hensyn til distriktseffekten av en slik avgift og differensiert mellom luksusforbruk og folk flest sine behov for flyreiser.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Representanten Slagsvold Vedum har helt rett i at Fremskrittspartiet synes å være mer opptatt av å sitte i regjeringskontorene enn å få gjennomført sin politikk. Det har vi sett både på avgiftsområdet og på en rekke andre områder. Fremskrittspartiets velgere har god grunn til å være skuffet. Én ting de også var kritisk til før de kom i regjering, var å gi store skattekutt til de rikeste, de sa tvert imot at skatte- og avgiftspolitikken skulle komme folk flest til gode. Nå ser vi Fremskrittspartiets representanter i salen snarere argumentere for at store, store kutt i formuesskatten en eller annen gang i framtida vil gi arbeidsplasser. Noe SV mener vil fungere, er å endre avskrivingsregimet for næringslivet, slik at en stimulerer til mer omstilling og flere nye investeringer og på den måten skaper nye og mer varige arbeidsplasser. Vil Senterpartiet være med på en mer næringsvennlig avskrivingspolitikk om vi sammen får flertall etter valget i 2017?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
I forlengelsen av representanten Pollestads spørsmål er det verdt å bemerke at i forrige stortingsperiode, da Venstre var et svært så offensivt opposisjonsparti på klimafronten, gikk utslippene i Norge ned. Nå, etter tre år med borgerlig styre, går de opp. Hvilke refleksjoner gjør representanten Breivik seg om det?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
En av de store utfordringene i norsk politikk er at man anser en mer fornuftig og virkelighetsnær klimapolitikk som «spenstig». Av 3 mrd. kr i grønne avgifter går 2 mrd. kr til arbeidsløshetstiltak, over 1,5 mrd. kr til andre tiltak og 0,5 mrd. kr til integrering. Det er en god måte å omfordele på i det norske samfunnet, og det er en av kjernene i SVs skattepolitikk. Vi ønsker at vanlige folk skal betale mindre inntektsskatt. Da kan vi øke miljøavgiftene uten at det slår ut usosialt, på den måten Fremskrittspartiet nå gjennomfører. Fremskrittspartiets avgiftsprofil er jo å la folk flest betale, mens de rikeste slipper unna. SV står for det motsatte. Vi vil øke skattene for de rikeste, vi vil senke skattene for vanlige og lave inntekter, sånn at vi kan øke miljøavgiftene uten at det har en usosial effekt. Vi viste i vårt alternative statsbudsjett for 2016 at en vanlig familie med dobbelt så høyt dieselforbruk og dobbelt så høyt strømforbruk i året som det som er vanlig, likevel går i null med SVs politikk fordi vi har en så sterk omfordelingsprofil, som følger med den grønne profilen.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg skal komme med tre eksempler på det. Jeg er glad for at Høyre stiller spørsmålet, for dette håper jeg at Høyre tar med seg videre, sånn at de vil forkaste sin selverklærte næringsnøytralitet. Det ene vi kan gjøre, er at vi som største eier, f.eks. i Statoil, kan pålegge å sette i gang prosjekter som for lenge siden burde vært satt i gang. Da sikter jeg f.eks. til forslaget vårt om å igangsette mer plugging av brønner som bare er midlertidig lukket på norsk sokkel. Dette er brønner som må lukkes av hensyn til miljøet, men som man ikke har satt i gang med ennå, og som kunne gitt mange riggarbeidere jobb. Det andre er å sørge for å bruke de unntaksbestemmelsene som finnes innenfor EØS-regelverket, for å sikre at forsvarsmateriell bygges i Norge. Vi har krise i deler av verftsindustrien, og da må vi sikre at det er norske verft som bygger f.eks. de nye kystvaktskipene. Det tredje er at vi må se på vedlikeholdsetterslepet vi har på norsk sokkel, og som alle ironisk nok var veldig opptatt av før oljeprisen falt, fordi Statoil brukte store penger i utlandet og lot det være vedlikeholdsetterslep i Norge. Jeg mener at Norge bør bruke sin eiermakt slik den var ment da vi opprettet Statoil i sin tid, og sørge for at kompetanse, teknologi og arbeidsplasser utvikles og blir i Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
En må virkelig tilhøre Fremskrittspartiet for å mene at det å ville gi 6 mrd. kr mer til kommunene enn Fremskrittspartiet, og at det å ville styrke kollektivtilbudet i hele landet – også i distriktene – er bykjernepolitikk. Det er spesielt interessant at denne kritikken kommer på den dagen da Fremskrittspartiet endelig vedtar en flypassasjeravgift som de selv er imot, og som de selv åpent og rett ut sier vil ramme folk flest. Jeg ville kanskje ikke valgt denne dagen til å angripe andre partier for usosiale avgifter. Som jeg sa i et tidligere svar til representanten Hagebakken, er forskjellen på SVs og Fremskrittspartiets avgiftsprofil når det kommer til grønne avgifter, at vi gir tilbake de pengene vi henter inn i grønne avgifter, i skattekutt til lave og middels inntekter. Det lovte en gang i tiden Fremskrittspartiet å gjøre, men det har de ikke gjort, og det er fordi de var mer opptatt av å gi milliard på milliard til den aller rikeste eliten i landet, og da er de pengene brukt opp.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg må si at dette er et av de mest oppsiktsvekkende spørsmålene jeg har fått under et replikkordskifte i Stortinget, siden det kommer fra en representant for et parti som i løpet av sin regjeringstid har «øksa» i utbetalingene til uføre forsørgere. Mennesker som har slitt ut kroppen sin i arbeidslivet eller har fått kroniske sykdom, kan altså tape titusener av kroner i året på grunn av Fremskrittspartiets moralisme. Partiet som kutter i pensjonene til noen av de fattigste pensjonistene i landet, og som prøver å holde det skjult for Stortinget etterpå, kommer altså opp på talerstolen og stiller spørsmål om andres partiers sosiale profil, som faktisk setter av penger til de gruppene som har minst. Jeg vet ikke hvor mye Svendsen befinner seg rundt omkring i Oslo. Verken jeg eller han bor her i byen, men utfordringen er nå en gang slik at det er ganske mye biltrafikk, også i de store byene, som vi må få bukt med. Og all den tid både SV og Fremskrittspartiet er for å øke miljøavgiftene – Fremskrittspartiet med en mislykket flypassasjeravgift, SV med grønne avgifter med påvisbar effekt – er det altså SV som velger å kompensere det gjennom skattekutt til dem med lave inntekter, mens Fremskrittspartiet gir skattekutt til de rikeste.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg vil takke for spørsmålet. Av alle de grove løftebruddene Fremskrittspartiet har stått for siden de tok regjeringsmakten, er kanskje deres behandling av pensjonistene nærmest toppen. Det er fordi det knapt finnes et parti på den vestlige halvkule som så indignert har snakket på vegne av de som bygde landet, men som ikke har noe å gi dem når de endelig har fått regjeringsmakt. Og det å sørge for – to år på rad – at vanlige pensjonister med lave pensjoner får redusert kjøpekraft, synes jeg faktisk er ganske smålig. Fremskrittspartiet har siden den gang prøvd å framstille det som at de fleste pensjonister kommer godt ut på grunn av noen skattekutt. Men når vi spør regjeringen om tall, viser det seg at mer enn åtte av ti pensjonister får redusert kjøpekraft som følge av Siv Jensen og Fremskrittspartiets trygdeoppgjør. Det synes vi er veldig skuffende. Vi har landet på det tallet vi har gjort, basert på innspill fra Pensjonistforbundet. Vi trodde at Fremskrittspartiet også pleide å lytte til pensjonistene, men når de ikke gjør det, må SV gjøre jobben og fremme det forslaget i Stortinget.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Dette er en liten reprise av en runde vi har hatt i salen tidligere i dag. Det er slik at SV, i våre alternative statsbudsjett for hele året, har hatt en gjennomgående mer sosial profil enn det flertallet har hatt. Vi endrer ikke på inntektsskattesystemet midt i året, og det mistenker jeg at representanten Breivik også vet. Men vi mener likefremt at det er viktig å øke innsatsen mot arbeidsløshet med betydelig mer enn det regjeringen og flertallet gjør, og derfor setter vi av 2 mrd. kr til det. Vi mener det er svært viktig å styrke innsatsen for integrering, og derfor foreslår vi en halv milliard kr til det. Vi har en rekke andre tiltak vi mener bør gjennomføres nå, som flertallet ikke har prioritert, og en del av finansieringen av det er grønne avgifter, som jeg ærlig talt hadde trodd at Venstre ville sluttet seg til og ment var fornuftig. For det er helt åpenbart at vi er nødt til å øke kostnaden ved å slippe ut CO2 for å ha noen som helst teoretisk mulighet for å redde kloden fra økologisk ødeleggelse. Det er det reelle perspektivet her – ikke litt småkrangling i stortingssalen.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Vi mener at det innenfor et så stort budsjett knyttet til konsulentbruk må være mulig å rasjonalisere pengebruken. Men når det trekkes fram at vi fra Arbeiderpartiets side bruker noen titalls millioner kroner, så er det nå slik da at oljepengebruken siden Solberg-regjeringa overtok, er fordoblet – og da snakker vi om nærmere 100 mrd. kr mer, så det blir liksom mange flere nuller bak. Det er en ganske stor forskjell, og så hører det med til historien at for inneværende år hadde vi i utgangspunktet 4 mrd. kr mindre i oljepengebruk, til tross for at vi hadde 4 mrd. kr mer til kommunesektoren og 3 mrd. kr mer enn regjeringa til satsing på sysselsettingstiltak.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det er liksom å bryte litt med god skikk å knuse sparegrisen. Jeg mener at det faktisk er det når en for første gang tar penger ut av fondet. Det er å knuse sparegrisen. Det bør sitte ganske langt inne, og det synes jeg regjeringa bør reflektere over før en går til angrep på andre partier som – prisverdig, vil jeg si – prøver å holde den linjen som regjeringspartneren til Fremskrittspartiet har hatt hele tiden, fram til de møtte Fremskrittspartiet i regjering, altså Høyre, som har vært garantist for en ansvarlig økonomisk politikk, inkludert en forsiktig oljepengebruk.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
For det første vil jeg berømme Syversen for å ha fått gjort litt mer. Det må jo også være, som jeg var inne på i stad, et tegn på at det ikke var helt eksellent levert fra regjeringa. Vi ser at situasjonen forverres, og at det er nødvendig å styrke tiltakene. Vi er et dynamisk parti, følger utviklingen nøye og ser at det trengs mer «køl». Er det ett område vi smeller på med mer «køl», er det det som gjelder jobb nummer én: arbeid til alle.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg håper ikke representanten Slagsvold Vedum er det minste i tvil om at Arbeiderpartiet der er krystallklare. Der er vi jo enige, akkurat som ved skattlegging av sluttvederlag. Det er en måte å straffe folk som har en litt krevende utfordring, på. Det er mange som må pendle uten at de ønsker å pendle, og det er derfor vi har hatt den fradragsordningen som vi har hatt. Men vi ser på område etter område at vanlige folk får merke at det svir i lommeboka, mens de som har mest her i Norge, får skattekutt i bøtter og spann. De rikeste får, som jeg sa i hovedinnlegget, 2 100 kr per dag. Sjøl på mine hjemtrakter er det regnet som relativt mye penger, og der er boniteten god, Slagsvold Vedum.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg mener en skal være ganske god for å se manglende logikk i vårt opplegg. Det ble mange tall fra representanten Breiviks side, men la meg ta NSB, som ble nevnt som et eksempel. Vi er for det som skjer av endringer, oppdateringer og omorganiseringer i NSB, men vi er imot privatisering av den oppsplittingen som ligger der. Dermed har vi penger som vi kan hente ut, som vi kan bruke. Vi kan bruke 317 mill. kr i ytterligere samferdselsinvesteringer, og det er en konkret, alternativ måte å gjøre noe på. Jeg mener at det budsjettet vi har sydd sammen, står solid, sammenlignet med hva vi har sett av det som også representanten Breivik har tatt del i – poseavgift, flypassasjeravgift og det hele. Da blir noe av det en nevner som eksempler fra vår side, småpenger.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Vi mener at det opplegget som flertallet her i salen dessverre er for, med oppsplitting og privatisering, er det som svekker NSB. For øvrig må jeg si at når en snakker om at det er noen hundre millioner som vi visstnok har brukt slik og sånn, og at det ender opp med at vi bruker mer oljepenger enn andre, må jeg bare minne om at dette er revidert budsjett. Da vi behandlet det opprinnelige budsjettet, gikk vi ut fra hoppkanten med 4 mrd. kr mindre i lommene. Så hvem som bruker mest oljepenger, er det ingen tvil om – det er regjeringspartiene.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg skal ligge unna sparegrisen. Nå skal jeg vri temaet litt over på permitteringsregler. Etter utrolig mye press ble regjeringspartiene med på dagpenger i 52 uker. Når vi nå foreslår at en skal redusere arbeidsgiverperioden fra ti til fem dager, at vi skal kutte ny arbeidsgiverperiode etter 30 uker, og at vi skal øke fleksibiliteten for delvis permittering ned til 40 pst., er regjeringspartiene i hvert fall ikke med. Hva er det med permitteringsordningen som Høyre synes er så uendelig vanskelig?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Representanten Slagsvold Vedum og undertegnede er vel enige om at det skjer for mye sentralisering i samfunnet. Rett skal være rett: Regjeringa pusher, men den kan ikke ta ansvaret for alle og enhver som måtte flytte til sentrale strøk. Mye går av seg sjøl, så det trengs mottiltak, for dette har noe med hva slags Norge vi ønsker å ha. Så mitt spørsmål til Slagsvold Vedum er: En bør fokusere på viktigheten av å øke produktiviteten og allsidigheten i norsk økonomi, det er viktig. Næringspolitikken er også veldig avgjørende for hvor folk velger å bo. Hva er Senterpartiets viktigste mottiltak for å snu strømmen, slik at flere skal velge å bo i Distrikts-Norge, istedenfor at det skal tappes for innbyggere?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det er flertall her i salen for å innføre flypassasjeravgift, det er vel 785 mill. kr det dreier seg om. Det går både SV og Arbeiderpartiet imot. Men så konstaterer jeg også at SV – midt i året – har valgt å foreslå miljøavgifter på over 3 mrd. kr. Uansett hvor miljøvennlig en måtte være anlagt, virker det litt drøyt midt i året, så det kunne være greit om representanten Serigstad Valen i hvert fall kunne gi oss sine betraktninger rundt er såpass spenstig forslag midt på sommeren.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Kommunal- og moderniseringsminister Sanner liker tydeligvis ikke det faktum at SSB har konkludert med at skattekutt ikke har noen nevneverdig effekt på sysselsettingssituasjonen. Han kaller rapporten for den Arbeiderparti-finansierte rapporten. Jeg synes det er ganske alvorlig – noe som også Truls Wickholm fokuserte på. Nå er ikke Sanner her, så jeg synes det ville vært naturlig at fagstatsråden, altså finansministeren, ga en kommentar til at kollega Sanner snakker ned SSBs faglige tyngde og autonomi. Statsråd Sanner sier at det eneste vi driver med, er å øke skattene. Det er forskjell på å øke skatter og å gå imot skattekutt. Vi er imot skattekutt som øker forskjellene og har null, eller i hvert fall tilnærmet null, virkning på sysselsettingen, og som tapper fellesskapet for penger som kan brukes på felles velferd. Men alle må jo ha fått med seg at vi har inngått et skatteforlik. Vi har ikke bare blitt med på det, men vi har faktisk vært med som arkitekter for det, og jeg mener vi har vært med på å drive det fram her i Stortinget – og der senker vi selskapsskatten til 23 pst. i 2018. Det er et svært viktig grep. I motsetning til de andre skattekuttene som regjeringa har stått for sjøl, mener vi at det vi er med på, faktisk har effekt når det gjelder å trygge arbeidsplasser og skape nye. Jeg vil også trekke et forslag. Forslagene nr. 19 og 26 er likelydende – vi har i iveren etter å satse på Husbanken levert inn to like forslag. SV har varslet støtte til forslag nr. 26, men ikke til nr. 19, så derfor finner jeg det formålstjenlig å trekke forslag nr. 19. Når det gjelder anmodningsvedtak, er vi for alle tre. Det gjelder Tjukkasgjengen, som vi blir med på å støtte opp om. Så er det spesielle rettshjelpstiltak knyttet til frivillige organisasjoner – det er en viktig sak. Og at regjeringa følger med på utviklingen når det gjelder flyplasser, er vi i hvert fall for. Vi er også enig i en merknad som vi ikke er med på, som Senterpartiet og SV har, og det gjelder en markering av uenigheten om privatisering i NSB og opprettelsen av de tre selskapene som Sverre Myrli nevnte. Vi er også helt enig i det, sjøl om vi ikke er med på den merknaden. Her har Senterpartiet og SV uventet blitt stående alene – uventet, for det er et ganske kjent standpunkt hos oss, men vi har gjort en liten feil, det skal jeg innrømme. Feilen er ikke større enn at jeg kan rette den opp her og nå, og så kan de fleste av oss bære over med den. Så vil jeg, i tilfelle jeg ikke skal opp hit igjen i dag – vi får nå se – ønske en riktig god sommer til alle!
Sigurd Hille (Høyre), 2016-06-17:
Arbeiderpartiet har lenge gitt uttrykk for kritikk av regjeringen for å bruke for mye oljepenger, og representanten Hagebakken la også stor vekt på det i sitt innlegg. Men hvis man går igjennom Arbeiderpartiets forslag til påplussinger og inndekninger i dette reviderte budsjettet, ser man jo at oljepengebruken blir økt ytterligere hvis man følger Arbeiderpartiets forslag. Dertil kommer det at det er foreslått å ta 151 mill. kr fra ymseposten, og 200 mill. kr fra noe de kaller Statlig konsulentbruk. Det siste fremstår som et rent ostehøvelforslag. Eller kan Arbeiderpartiet fortelle hvilke konsulentoppdrag som ikke skal utføres?
Sigurd Hille (Høyre), 2016-06-17:
Jeg konstaterer – med henvisning til det som flere andre har sagt her – at representanten Hagebakken ikke svarer på de spørsmål man stiller når det gjelder bruken av oljepenger. Hvis man skal tro de tall som står i dokumentene, er det ingen tvil om at Arbeiderpartiets forslag betyr en ytterligere økning i oljepengebruken enn det som er foreslått, og det kan ikke Tore Hagebakken snakke seg bort fra. Men det var et interessant innspill som kom nå, om NSB. Vi ser i forslaget at man skal ta 479 mill. kr i økt utbytte fra selskapet, og uansett hva man har tenkt å bruke de pengene til, er det slik at det kan ikke være noen tvil om at det vil svekke NSBs soliditet, styrke og økonomiske kraft. Er det slik at Arbeiderpartiet ønsker å svekke jernbanen?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Jeg registrerte at representanten Tore Hagebakken nevnte at sparegrisen knuses, altså at oljefondet tømmes, eller reduseres. Oljefondet var på 4 174 mrd. kr den første dagen dette storting ble samlet, i oktober 2013. I dag er det på mellom 7 100 mrd. og 7 200 mrd. kr. Er Arbeiderpartiet virkelig av den oppfatning at det er riktig å omtale sparegrisen som knust når den har vokst med over 1 000 mrd. kr i året? På meg virker det som om det i så fall må være at den har sprukket fordi den har vokst såpass mye.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
I 2013 gikk 70 pst. av veikontraktene til norske entreprenører, mens vi vet at i 2015 gikk 94 pst. av disse kontraktene til norske entreprenører. Dette skjer samtidig som bevilgningene til samferdsel er kraftig økt, slik at kaken er blitt større. Og andelen av kaken som går til norske entreprenører, er blitt mye større. Senterpartiet bør være fornøyd med dette, for de skriver i sine merknader at det er behov for nye «anbudsregler som sikrer at norske bedrifter kan konkurrere med store utenlandske aktører». Med bakgrunn i dette lurer jeg på om representanten Slagsvold Vedum kan si at tidligere samferdselsminister Arnstad gjorde feil da hun i mai 2013 reiste til Leipzig, til en toppkonferanse for samferdsel, hvor hovedhensikten var å informere internasjonal bransje om prosjekter i Nasjonal transportplan, fordi det var viktig å legge til rette for flere utenlandske aktører i det norske anleggsmarkedet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-06-17:
Jeg registrerer at mitt spørsmål om hvorvidt Arbeiderpartiet nok en gang har kommet med en regnefeil – denne gangen på 171,25 mill. kr – har ført til litt fornærmede representanter i salen. Når jeg har bedt om å få det litt utdypet, har jeg fått beskjed om at jeg må lese merknadene nøye og summere dem hver for seg. Men jeg trodde hele hovedpoenget med å ha en tabell i merknadene var å gi en lett og god oversikt over endringene, spesielt når det står at dette er tydelige endringer, utover forliket. Poenget må jo være at det skal være i balanse. Det klarer SV utmerket i sin tabell. De viser til hvordan de summerer inndekninger og prioriteringer. Jeg gikk inn og sjekket et tilfeldig valgt revidert budsjett fra tidligere, fra 2014, og Arbeiderpartiet klarte det den gangen. Men de har ikke klart det nå. Jeg føler ikke at jeg har fått noen god forklaring på hvorfor de ikke har klart det, så det ser ut til at det er en ny runde med regnefeil – denne gangen riktignok ikke like alvorlig som i 2015-budsjettet, da de regnet feil med 3 mrd. kr. Jeg har fått beskjed om at det er budsjettekniske årsaker som gjør at de har satt opp tabellen som de har gjort. Det er vel gjerne det samme som var årsaken til at de budsjetterte feil med 3 mrd. kr i budsjettet for 2015, da de tok med eksterne renter i den såkalte rentebegrensningsregelen. Ellers registrerer jeg at vi får en del kritikk for oljepengebruken. Representanten Wickholm tok til orde for at nå måtte toppen være nådd. På meg virker det som om dette er en kritikk av selve handlingsregelen. Handlingsregelen har fra starten av lagt opp til at uttaket fra fondet skal økes år for år. Det er en regel for gradvis innfasing av oljeinntektene, sånn at fondet vokser, og sånn at vi kan bruke en del av realavkastningen. Vi har brukt en lavere andel enn 4 pst., som er det som regelen sier. Vi har brukt 2,9 pst. Vi kunne altså ha brukt 93 mrd. kr mer. I valgkampen i 2013 var Arbeiderpartiet veldig opptatt av at vi skulle holde oss til handlingsregelen. Nå holder vi oss godt under handlingsregelen, men nå er også dette galt. Så jeg lurer på om Arbeiderpartiet nå egentlig sier at handlingsregelen er død og begravet. Når de kritiserer oss for oljepengebruken, kan jeg i hvert fall informere om at vi har brukt mye av det økte handlingsrommet på infrastruktur og vekstfremmende skattelettelser, men heldigvis har vi også brukt det på Kunnskapsløftet, hvor elever og lærer skal bli bedre på realfag, som f.eks. matematikk. Behovet for det er jo åpenbart, all den tid Arbeiderpartiets finanspolitikere ikke kan det enkleste: pluss og minus.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Arbeidarpartiet har gode merknader i innstillinga i dag om oljepengebruk, budsjettimpuls og underliggjande utgiftsvekst, som Venstre støttar fullt ut. På den bakgrunnen skulle me tru at Arbeidarpartiet la fram eit eige RNB-opplegg i tråd med desse merknadene. Det er jo ikkje tilfellet. Gjeve at tabellane på sidene 25 og 26 i hovudmerknaden til Arbeidarpartiet stemmer, brukar Arbeidarpartiet ca. 170 mill. kr meir i oljepengar enn det regjeringa sitt ekspansive opplegg legg opp til. I tillegg vert det meste av påplussingane frå Arbeidarpartiet finansiert gjennom auka utbytte frå NSB på nesten ein halv milliard kroner og nedtak av ymseposten med 350 mill. kr. Dette kjem på toppen av inntekter i opphavleg budsjett frå Arbeidarpartiet, med 1,7 mrd. kr i skatt og avgift på finansnæringa og 3 mrd. kr gjennom endringar i renteavgrensingsregelen, som, begge delar, er heilt urealistisk og ikkje gjennomførbart. Ergo legg dei indirekte opp til ein betydeleg større oljepengebruk enn regjeringa. Korleis forklarer representanten denne logikken – eller mangelen på logikk?
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Finanspolitikk er eit av områda der Høgre står rimeleg nær Venstre. Aktiv bruk av skattar og avgifter for å skapa marknader, endra åtferd og ikkje minst haldninga om å hushaldera med ressursane til fellesskapet sikrar handlefridomen til komande generasjonar. Like fullt har me kvart år me har hatt felles ansvar for statsbudsjettet, enda opp med å setja stadig nye rekordar i oljepengebruk. Flåtten veit betre enn dei fleste at å forhandla ned oljepengebruken frå nivået regjeringa har lagt opp til i forslaget sitt, er svært vanskeleg. Som det største regjeringspartiet har Høgre no ein ny sjanse til å få oljepengebruken inn på eit meir berekraftig nivå i budsjettforslaget for 2017, frå dagens årlege vekst på 25–30 mrd. kr til forslaget frå Thøgersen-utvalet, som representanten viste til, på ca. 5–8 mrd. kr. Er representanten Flåtten samd med Venstre i at det hastar, og at den sjansen bør regjeringa bruka?
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
CO2-utsleppa aukar, spesielt frå petroleumssektoren og samferdslesektoren. Klimakrisa brer om seg i omfang, det hastar å setja i verk tiltak for å løyse ho. Det handlar om å lata etter seg garden i betre stand enn då ein overtok han. Senterpartiet vel motsett tilnærming og har stort sett utmerkt seg med å vera for all utbygging av petroleumsaktivitet, ikkje minst i iskanten, og vera mot alle tiltak og avgiftsendringar for å redusera utsleppa frå samferdslesektoren. Samstundes føreslår partiet – seinast no frå talarstolen, høyrde me – å halvera bompengesatsane for den delen av transportsektoren som har dei største utsleppa, nemleg tungtransporten. Senterpartiet føreslår i tillegg å halvera flyplassavgifta på delar av det innanlandske flynettet. Kva er eigentleg løysinga Senterpartiet har for å få ned CO2-utsleppa frå samferdslesektoren og slik sikra eigne arvingar eit betre utgangspunkt enn det me har i dag?
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Det som er svært underkommunisert i samband med flypassasjeravgifta, er at dei meirinntektene som avgifta gjev, går til bl.a. å setja ned landingsavgifta for fly som går på biodrivstoff. Ein lagar ein marknad slik at det vert billigare for flyselskapa å bruka meir klimavenlege drivstoff. Så har både eg og dei tre andre partia som står bak budsjettavtalen, verkeleg stor respekt for det som dei som no jobbar på Rygge, står midt oppe i. Det er hovudgrunnen til at me har ein eigen merknad som tek opp dette, og me skal bruka ganske mykje tid og krefter på å sjå om me finn løysingar som òg kjem i møte den frykta som dei no står oppe i.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Eg har ikkje berre tru på det; eg veit det. Det representanten gløymer i spørsmålet sitt, er at det me har gjort til no, jo representerer bl.a. eit grønt skatteskifte. Hugs at grønt skatteskifte er primært grøn skattelette, altså å setja ned skattar og avgifter på det ein vil ha meir av, og opp på det ein vil ha mindre av, i ein storleik på 6–7 mrd. kr, som altså er ganske mange gonger meir enn det som var tilfellet under åtte år med ei raud-grøn regjering.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
I prinsippet er eg heilt samd med Thøgersen-utvalet i det. Eg er òg samd i det som dei fleste politikarane på huset brukar som forklaring kvart år me legg opp til ein betydeleg auke i oljepengebruken – at situasjonen her og no krev det. Det som er problematisk, og som verkeleg er bakgrunnen for uroa til Venstre, er at alt me no har av prognosar, og det me veit om framtidige behov, tilseier at den auken som alle må ta eit ansvar for å ha vore med på dei siste åtte–ti åra, vil eg påstå, ikkje er berekraftig. For Venstre handlar jo dette, som eg sa i hovudinnlegget mitt, primært om at me ikkje skal senda denne rekninga framfor oss, til generasjonane etter oss, og at det er dei som sit igjen med den oljepengebruken som me legg opp til i dag.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Det er veldig lett å vera einig med representanten Flåtten i grunnlaget også for det spørsmålet. Men det meiner eg bestemt at Venstre har vist det er fullt mogleg å ta hand om utan å leggja opp til ein like ekspansiv oljepengebruk, men faktisk gjennom reelle omprioriteringar og kutt i offentlege utgifter. Hugs at me – og representanten Flåtten – har stor fellesinteresse av at me òg «hushalderar» med fellesskapet sine ressursar. Og det er ikkje tvil om at eit statsbudsjett som no, som me sa, er kome opp i svimlande 1 300 mrd. kr, openbert har rom for òg å frigjera midlar som sikrar større kraft i omstillinga mot det grøne skiftet og grøn vekst, utan at hovudregelen er at me tyr til meir oljepengar.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Eg kan lova representanten Pollestad, utan å vera indiskret om kva me diskuterer på kammerset, at dette er eit av dei områda som me verkeleg kjem til å adressera og stressa når me sit og forhandlar med regjeringspartia. Eg trur til og med at utan at me hadde vore så tunge på labben når det gjeld jordvern, som jo er heilt nødvendig med tanke på matvaresituasjonen i verda, hadde situasjonen berre i løpet av ein generasjon eller to nok vore betydeleg annleis, med negativt forteikn, enn det som er tilfellet i dag.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
For det første – og det veit representanten Valen godt – er jo ein av hovudgrunnane til at utsleppa går såpass mykje opp i 2016, at det er fasa inn eit nytt oljefelt som er eit punktutslepp. Eg reknar med at representanten Valen lytta godt til hovudinnlegget mitt, der eg sa at for Venstre er det heilt avgjerande at budsjettet for 2017 vert tidenes klimabudsjett, ikkje minst med tanke på at me ikkje berre bruker skattar og avgifter aktivt for å laga marknader for å få redusert klimagassutsleppa, men òg at me bruker ulike konsesjonsvilkår for bl.a. operatørane på sokkelen for å laga marknader for grøn teknologi og sånn sett òg bidreg til at utsleppa frå ei av dei store utsleppskjeldene går ned.
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Det er nesten litt synd at eg ikkje representerer Framstegspartiet no, med tanke på kva «stim» representanten Serigstad Valen er i. Men det var eigentleg svaret hans på det fyrste spørsmålet frå representanten Kenneth Svendsen som gjorde utslaget for at eg tok ein replikk, for eg får ikkje svaret frå Serigstad Valen til å stemma overeins med det som dei faktisk gjer i revidert. Serigstad Valen hevdar at SV brukar auka grøne skattar og avgifter til å redusera skatt på arbeid og å styrkja tiltak til sosialt utsette grupper. Men slik eg les dagens innstilling frå SV, brukar SV dei 3 mrd. kronene i auka miljøavgifter litt til stort og smått og aller mest til å auka pensjonen til enkelte grupper. Så spørsmålet mitt til Serigstad Valen er: Kva skal ein stola mest på – det dei faktisk gjer, eller det svaret Serigstad Valen no nettopp gav til representanten Svendsen?
Terje Breivik (Venstre), 2016-06-17:
Thøgersen-utvalet har vore gjengangar og tema i fleire hovudinnlegg og i replikkordskiftet i dag. Spørsmålet mitt til finansministeren er kort og godt: Når og i kva form vil finansministeren og regjeringa leggja opp til at Stortinget får lagt fram for seg rapporten og tilrådingane frå utvalet?