Søren Fredrik Voie (Høyre), 2002-10-10:
Vi lever i et av verdens rikeste land. Oljeinntektene har skapt et velferdssamfunn og en levestandard som folk i mange andre nasjoner bare kan drømme om. Alle ønsker vi å videreutvikle dette velferdssamfunnet. Derfor kan vi ikke bare lene oss tilbake og nyte dagens oljerikdommer, vi må nå legge grunnlaget for nyskaping, vekst og utvikling for kommende generasjoner. Kunnskapsbasert vekst er her en nøkkelfaktor. Kunnskap og kompetanse er i seg selv berikende for enkeltmennesket. Det har en egenverdi å kunne noe, å beherske et fag, og å mestre hverdag og arbeid gjennom god kunnskap og kompetanse gir både selvtillit og selvrespekt. Men fremfor alt er kunnskap nøkkelen for vekst og utvikling i et stadig mer internasjonalisert og konkurranseutsatt næringsliv. Derfor er ikke kvalitet i skolen og kvalitet i forskningen bare et slagord. Det er en grunnleggende forutsetning for verdiskapingen i fremtidens Norge. Regjeringen har på en god måte grepet fatt i denne utfordringen. Fra en situasjon hvor norske skoleelever skårer middelmådig på sammenlignbare tester, har Regjeringen et ambisiøst mål om at norske skolebarn skal bli blant de beste. Det er ikke naturlig for norske barn å være middelmådig, slik Utdanningsforbundet hevder. Det er naturlig å være blant de beste. Vi klarer å være best i verden innenfor en rekke idretter. Hvorfor skulle vi da ikke klare det samme innenfor skolen, hvor kunnskapen produseres, og hvor grunnlaget for vår fremtid skapes? Når over 50 pst. av lærerne som underviser i matematikk i grunnskolen ikke har et eneste vekttall matematikk i sin utdannelse, er det ikke rart at matematikkunnskapene hos elevene svikter. Slik kan det ikke fortsette. Regjeringen har derfor tatt viktige grep på dette området. En ny og forbedret lærerutdanning er allerede vedtatt. Fra og med 2003 innføres egne stipend for lærere som vil ta formell videreutdanning i basisfagene i grunnskolen, matematikk og norsk. Videregående skole skal gi studieforberedende utdanning og fagutdanning for de elevene som velger yrkesfaglige studieretninger. Mange tilbakemeldinger tyder på at dagens videregående skole – skapt av sosialdemokraten Gudmund Hernes – ikke takler noen av disse oppgavene på en fullt ut tilfredsstillende måte. Universiteter og høgskoler klager over at nye studenter mangler elementære kunnskaper i flere fag, mens tilbakemeldinger fra elever og arbeidsgivere påpeker at yrkesutdannelsen er blitt for teoretisk. Kvalitetsutvalget har bl.a. i oppdrag å vurdere disse forholdene. Derfor viser Regjeringen at den også tar kvaliteten og utviklingen i videregående skole på alvor. Til tross for mange dystre spådommer fra opposisjonen og andre, finnes det ingen dokumentasjon på at kommunene satser mindre på skole enn tidligere. For kommunene som arbeidsgiver og skoleeier er det også meget godt mottatt at de får både større frihet og større handlingsrom til å drive sin lokale skole, samtidig som ordningen med demonstrasjonsskoler og bonusskoler virker motiverende og kvalitetsfremmende. Kvalitetsreformen i våre høgskoler og universitet gjennomføres for fullt. Studenter og ansatte i sektoren har tatt utfordringen med å bringe vår høyere utdannelse opp på et topp internasjonalt nivå. Regjeringen har fulgt opp behovet for økte ressurser, samtidig som institusjonene søker å tilpasse sin virksomhet til nye rammebetingelser. Jeg finner i denne sammenheng grunn til å gi ros til våre universiteter og høgskoler for den gode måten de finner å kunne gjennomføre kvalitetsreformen på, men det gjenstår ennå å se om vi oppnår den forventede kvalitetsheving. Jeg må også få lov til å tilbakevise påstanden fra representanten Giske tidligere i dag om at det mangler flere hundre millioner kr for å kunne gjennomføre kompetansereformen. Tvert imot er høgskolene og universitetene godt fornøyd med det budsjettet som er fremlagt for området. Med en enda sterkere satsing på forskning og gjennom et nært samarbeid mellom næringslivet og våre forskningsinstitusjoner, legges det nå et grunnlag for kunnskapsbasert verdiskaping i dette landet som vil kunne sikre sysselsetting, økonomi og velferd både for oss som lever i dag, og for fremtidige generasjoner. Når opposisjonen gjentatte ganger etterlyser hva som skjer med Regjeringen og Høyres skoleløfter, må de ha fulgt meget dårlig med i timen for å kunne ha unngått å registrere alle de gode kvalitetsfremmende tiltak som allerede er iverksatt, samt den økte forskningsinnsatsen som finner sted både i næringslivet og ved våre høgskoler og universitet. Dette viser at Regjeringen i høyeste grad satser på vår skole og på vår fremtid. Høyre bryter ikke skoleløftene. De holdes og oppfylles!