trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
Finanskomiteens leder Hans Olav Syversen begrunner kuttet til Statkraft på følgende måte: Vi kan ikke ha en situasjon der Statkraft investerer på tvers av Stortingets vilje. Jeg vil minne om at i Prop. 40 S, som ble behandlet i desember 2014, var det ingen sånne føringer. Det var tvert imot en investeringsplan gjeldende fra 2014 til 2018. Hvis det er sånn at en har fattet denne beslutningen i den tro at Statkraft hadde vraket dette prosjektet, er jo det feil forutsetninger og svært, svært alvorlig. Dette skal det fattes en investeringsbeslutning om i januar, etter planen. Jeg ber Syversen avklare om dette var en forsnakkelse, eller om de fire partiene rett og slett har levd i den tro at prosjektet på Fosen for Statkrafts del var avsluttet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-12-03:
Det er litt av et hamskifte vi hører fra Senterpartiet: Jeg hørte ikke ett eneste ord om lokalt privat eierskap i Slagsvold Vedums innlegg, snarere tvert imot. De bruker 15 mrd. kr i skatteøkninger til å finansiere offentlige prosjekter. Det er det inntrykket man sitter igjen med. Mange av skatteøkningene kommer nettopp på det lokale private eierskap gjennom at man går tilbake til 2013-nivået når det gjelder formuesskatten. Det er ganske bemerkelsesverdig, sett i lys av at de kritiserer regjeringen for en liten endring i det opprinnelige forslaget, at man skulle senke den generelle skatten på eiendomsomsetning til bare alminnelig skatt – hvilket var en liten skatteøkning på familieoverdragelser. Men det er jo også reversert i avtalen. Det er grunn til å spørre Senterpartiet om de har glemt sitt gamle ankerfeste, som var i de små entreprenørmiljøene rundt omkring i lokalsamfunnene i Norge, og som på mange måter bærer det at man har aktivitet i hele landet.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2015-12-03:
Representanten Arnstad må ha særdeles kort hukommelse. Jeg vil minne om et oppslag på E24 den 9. juni i sommer. Der sto det: «Senterpartiet: – Betal tilbake milliardene, Statkraft!» Det var altså en respons på den usikkerheten selskapet selv har skapt rundt sine investeringsplaner. Det var for øvrig også ganske mye interessant å lese i innstillingen rundt Senterpartiet. Man skriver: «Senterpartiet står for en politikk hvor det satses målrettet på enkelte næringer». Så skriver man videre at dette gjelder næringer som maritim, petroleum, marint, turisme, landbruk, næringsmiddelindustri og romindustri. Det blir nokså avslørende når man faktisk skriver de næringene, for det betyr at man må nedprioritere noen næringer. Betyr dette at næringer som IKT, handel, finans, helse, automasjon, farmasi for å nevne noen, ikke skal satses på, og betyr det at Senterpartiet mener at stortingspolitikere har en spesiell innsikt i å plukke framtidige vinnernæringer i Norge?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg har registrert svært liten medieinteresse for Senterpartiets alternative budsjett. Det er kanskje ikke så rart, når de til og med i finanstalen bruker mesteparten av tiden på andre partiers politikk. Men hvis det er noen trøst, har iallfall jeg lest budsjettet. Selv om det for Senterpartiets del ikke fører til nye velgere, har jeg i hvert fall gått grundig igjennom det. Jeg bet meg spesielt merke i ett punkt. Det gjelder fengsel i Nederland, med 242 plasser. Senterpartiet vil avvikle det. De skriver at «disse midlene bør brukes på å øke kapasiteten i Norge». I budsjettet nevner de flere nye fengsler, men for 2016 vil vi med Senterpartiets budsjett derimot bare få åtte nye fengselsplasser. 242 minus 8 – det er en differanse på 234. Spørsmålet er om Senterpartiet for neste år legger opp til framskutt løslatelse av 234 fanger, hjemmesoning for 234 fanger eller å øke soningskøen med 234 fanger.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
I punkt 6 i asylavtalen om innstramminger står det følgende: «Sørge for at nivået på ytelsene til asylsøkere skal være av en slik art at Norge ikke fremstår som økonomisk attraktiv i forhold til sammenlignbare europeiske land.» Videre i avtalen åpnes det for bl.a. å erstatte kontantytelser mot betalingskort. I særmerknadene til Arbeiderpartiet under overskriften «Innvandring og integrering» står det imidlertid at «disse medlemmer ønsker å videreføre dagens satser for dagpenger». Kan representanten Gahr Støre klargjøre om det er avtalen om innstramminger av ytelser, som den parlamentariske lederen signerte, som er Arbeiderpartiets politikk, eller er det merknadene til Arbeiderpartiets finanspolitikere som er gjeldende?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Senterpartiet sier at de vil satse på integrering, og det er Kristelig Folkeparti veldig glad for. Mange kommuner har gjort en stor jobb og dugnad for å imøtekomme situasjonen med å bosette veldig mange, men vi ser samtidig at det er en del kommuner som ikke bidrar. Det er faktisk slik, ifølge Dagbladet, at 250 kommuner ikke har bidratt i dugnaden med å integrere alle dem som har fått lovlig opphold i Norge. Senterpartiet sitter med 105 ordførere og 95 varaordførere i denne perioden. I slike plasseringer ute i det politiske landskapet i ledende posisjoner kan man gå foran og vise vei. Mitt spørsmål til Vedum er: Hva vil Senterpartiet gjøre for å bruke den muligheten via de ordførerne og varaordførerne de faktisk har, til å ta ansvar i alle disse kommunene for å få bosatt flest mulig flyktninger som har fått lovlig opphold i Norge, raskt og effektivt?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-03:
Representanten Slagsvold Vedum brukte mye av sitt innlegg til å snakke om budsjettenigheten mellom de fire borgerlige partiene og var opptatt av at det er motsetninger her. Men er det ett område hvor det virkelig har vært et taktskifte siden vi fikk et nytt flertall, er det innenfor klimapolitikken. Her er det gjort store lettelser ved å rydde opp i mange ting, f.eks. ved å fjerne veibruksavgiften på biodrivstoff – vi gjør biogass mer konkurransedyktig. I dette budsjettet er det forslag både for å få satt opp fyllestasjoner for hydrogen og å lage rettighetsbaserte ordninger for ladestasjoner – og en har mange andre forslag som er kommet de senere årene. Men jeg legger merke til at Senterpartiet først og fremst retter sine angrep inn mot der hvor det kommer økte avgifter. Det er avgifter på flyreiser som man nå går i mot, og det er kritikk av endringer i pendlerfradraget. For to år siden var det økningen i mineraloljeavgiften som var det store angrepspunktet. Da blir spørsmålet til Senterpartiet: Er grønne avgifter noe man egentlig bare er for i generelle termer, men ikke i enkeltsaker?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-03:
Jeg skal ikke skylde på andre – jeg skal ta ansvar. Grunnen til at jeg vil ta ordet, er innlegget fra representanten Gahr Støre, som påpekte en forvirring i klimapolitikken med det gjeldende flertallet. Han påpekte også at det ble billigere bensin og diesel. Det gjør det definitivt ikke med dette budsjettet. Det som derimot blir billigere, er alternativene, på bakgrunn av det vi har gjort tidligere. Vi har fjernet det rotet som de rød-grønne hadde med veibruksavgift på biodrivstoff. Den er nå fjernet, en har nå utviklet et alternativ. Vi gjør biogass konkurransedyktig, slik at en kan utvikle en industri. Vi har gjort plug-in-hybrider billigere, slik at det også kan være et alternativ, og virkelig et alternativ som kan brukes over hele landet, samtidig som vi også legger forholdene til rette for elbiler og framtidens nullutslippskjøretøy med hydrogen. Vi bygger opp en infrastruktur som det ikke er maken til noe sted i verden. Akkurat når det gjelder å drive fram nullutslippsløsninger innenfor transportsektoren, er det ingen land i verden som driver med det Norge gjør, og det er altså det borgerlige flertallet som driver dette framover. I denne debatten har bidraget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet først og fremst vært motstand mot en flyreiseavgift, og nå sist var det vel også pendlerfradrag – altså de bidragene som er nettopp til et grønt skifte. Da viser det seg igjen at når det kommer til konkrete forslag, når det blir dyrere på det som forurenser, er man imot. Det illustrerer vel også hvor problemet var i den foregående regjeringen når det gjaldt å komme med konkrete klimatiltak, for det skjedde virkelig nesten ingenting i løpet av de åtte årene de rød-grønne satt. Det var bidrag når det gjaldt engangsavgift, men det førte først og fremst til at vi fikk dårligere luft i de store byene. Nå er det et taktskifte, nå fører vi en politikk som driver klimaarbeidet framover, og vi har et konkret mål, 40 pst. reduksjon fram mot 2030. Vi ønsker å knytte oss opp til EUs system, som gir en forpliktelse som er mye sterkere enn det noen egen klimalov i Norge kunne ha gitt, og som vil gi resultater som klimaforliket jo ikke har gitt så langt. Men klimaforliket ligger fast, det kreves mye sterkere arbeid fram mot 2020. Flertallet hadde et dårlig utgangspunkt med det vi fikk overlevert. Nå er det et helt annet tempo. Er det ett område vi virkelig tar ansvar og driver politikken framover på, er det klimapolitikken.
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-03:
For det første er det tydeligvis et poeng at jeg er fra Oslo. Ja, jeg har flyttet til Oslo og har jobbet innenfor bystyrepolitikken. Oslo er i dag en internasjonalt ledende miljøby – i stor grad på grunn av Venstres posisjon og den politikken som Venstre har vært med på å føre i byen. Nå handler det om å få til det samme med den posisjonen som vi har nasjonalt. Og ja, det er et taktskifte. Jeg nevnte noen ting. Bare til det budsjettet som vi behandler, har vi forslag om at alle nye offentlige kjøretøy, drosjer, ferjer, rutebåter og dieseltog skal benytte null- eller lavutslippsteknologi i framtiden, og at krav og tiltak skal være på plass før 1. januar 2017. Det er et kjempevedtak som fører til en konkret endring. Vi foreslår 100 mill. kr til en belønningsordning til klimatiltak i kommunene hvert år de neste fem årene. Vi skal ha en støtteordning for hydrogenstasjoner. Men dette er endringer som vi trenger, for vi vet at det er innenfor transportsektoren man trenger de største utslippskuttene fram til 2030. Det er det målet vi jobber målrettet mot. At vi nå har problemer med å nå målene for 2020 – det er vanskelig, men det er mulig, og det skal nås – er først og fremst den forrige regjeringens feil.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
Eg er eigentleg litt fascinert over at ein kan hengja seg opp i det ein kan kalla ei omfordeling frå ein del av kommunal sektor til ein annan – altså til den som skal ta imot flyktningane og asylantane – i ein situasjon der me no skal vedta noregshistorias tyngste og beste budsjett nettopp for å møta det omstillingsbehovet og det sysselsetjingsbehovet som me ser der ute. Eg er også litt fascinert over at ein representant frå Rogaland – eit av dei fylka som verkeleg merkar desse problema – ikkje ser potensialet som ligg i den totale styrkinga som ligg i dette budsjettet, bl.a. eit nytt statleg investeringsfond på ikkje mindre enn 20 mrd. kr, som vil verta det direkte svaret på det som bedriftene særleg langs vestlandskysten etterspør.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
Som representanten sjølvsagt er klar over, ligg det ei kortsiktig tiltakspakke på rundt 4–5 mrd. kr i det budsjettet som vert vedteke i dag. Det er ei tiltakspakke som går direkte inn med kortsiktige tiltak og stimulerer både skipsverftsindustrien og annan industri som me møter på Vestlandet. Det er ei ganske storstilt satsing på ekstraordinært vedlikehald i offentleg sektor. Det er typiske motkonjunkturtiltak som ein skal vera litt varsam med å bruka i for stor mon, for alt ein stimulerer offentleg sektor til, vil ein i neste omgang møta i form av auka driftsutgifter. For Venstre sin del har det vore svært viktig at ein har to tankar i hovudet samstundes, og ikkje minst stimulerer privat sektor og hjelper dei med omstillinga som dei allereie står oppe i.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
Eg kan jo fyrst avkrefta – representanten Breivik flyr svært sjeldan. Eg køyrer bil Ulvik–Oslo, i regelen. Flyavgifta – eg er veldig glad for det spørsmålet – er eit prima døme på eit grønt skatteskifte i praksis. Me er nøydde til å løysa klimaproblema. Det betyr at forureining kostar, forureining må ein betala for. Meirinntektene me tek inn på ei flyavgift, vert brukte til å stimulera det ein vil ha meir av, altså arbeid, sysselsetjing og verdiskaping, ein reduserer skatten på inntekt, i gjennomsnitt frå 1 000 kr og oppover, ein senkar selskapsskatten med 2 pst., slik at ein gjev både næringsliv og privatpersonar større handlefridom. I tillegg innfører me 25 pst. reduksjon i landingsavgifta, altså flyplassavgifta, for fly som bruker meir klimavennleg drivstoff, for det er jo dagens drivstoff som er hovudproblemet.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
Dette er ein av dei tinga som eg eigentleg er litt lei meg for at me ikkje fekk gjennomslag for i forhandlingane. Som representanten Serigstad Valen garantert allereie har sjekka, var dette ein av dei tinga som Venstre føreslo å reversera i sitt alternative statsbudsjett. Så er det jo sånn, som alle veit som deltek i eit samarbeid, at det er å ta og gje. Dette var eit av dei punkta som me måtte gje oss på i forhandlingsrunden.
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
Det er fantasifulle spørsmål frå samarbeidspartia i dag! I dag gjer me opp budsjettet for 2016 med ein rekordhøg oljepengebruk, og me aukar utgiftssida i eit statsbudsjett som frå før er svært, svært stort, uansett kva for samanliknbare land me ser det opp imot. I tilleggsnummeret frå regjeringa skriv regjeringa sjølv at stimulering av økonomien gjennom statsbudsjettet nå balanserer hårfint med tanke på dei to viktigaste drivarane me har for næringslivet, kronekurs og rentenivå, i disfavør av norsk næringsliv og verdiskaping. Så spørsmålet er kort og godt om ministeren er samd med Venstre og sitt eige ekspertutval i at dagens oljepengebruk ikkje er berekraftig framover?
Terje Breivik (Venstre), 2015-12-03:
På same måten som både i fjor og i forfjor har me i Venstre fremja verbalforslaga våre som ein del av rammemerknadene òg i finansinnstillinga. Tidlegare har ingen andre parti røysta for nokon av desse. Det viser seg ikkje å vera tilfellet i år, og som ein del av den heilskaplege budsjettavtalen me har med regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti, trekkjer eg derfor forslaga nr. 21–34.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Norge opplever nå den høyeste ledigheta på 20 år. Det merkes spesielt hjemme på Vestlandet. Før forliket var Venstre veldig opptatt av dette. I Venstres alternativ kunne en lese at en skulle ha 10 mrd. kr mer enn regjeringa til slike tiltak. Nå derimot stiller Venstre seg bak kutt og en helt motsatt linje. En kutter i sysselsettingstiltak i kommunene med en halv milliard, en kutter i tiltakspakken, som er helt barbert, med over 1 mrd. kr, en frarøver de arbeidsledige nesten 2 mrd. kr, der retten til feriepenger er borte, og sluttvederlaget skal skattlegges. Ledigheta går altså opp, men tiltakene er tatt ned. Mitt spørsmål er derfor: Hvordan kan Venstre stille seg bak et budsjett som målrettet kutter i tiltakene mot den økende ledigheta, da spesielt de kortsiktige tiltakene?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Det var de kortsiktige tiltakene jeg etterspurte. Det er så mye som 127 000 som er arbeidsledige nå. Det er vel og bra med investeringsfond, og Arbeiderpartiet sitt alternativ har også såkornsmiddel og akseleratorprogram. Men også representanten Breivik må være enig i at det må være tiltak på lengre sikt. Venstre stiller seg bak de kuttene som ligger i budsjettet. Jeg etterlyser de kortsiktige tiltakene, de tingene en kunne vedtatt i dag, og som kunne ha virket nå. Kan representanten fra Venstre nevne et slikt kortsiktig tiltak rettet spesielt mot Vestlandet som Venstre har fått gjennomslag for i forliket? Det lå ganske mange gode forslag i Venstres alternativ, men det ser det ikke ut som de har fått gjennomslag for da de har sittet i forhandlinger. Da er det mer de langsiktige omstillingene de har snakket om.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Jeg vil minne forrige taler, Schou, om at det til tross for finanskrisa ble skapt 240 000 nye arbeidsplasser i den rød-grønne perioden. To tredjedeler av dem var i privat sektor. Det synes jeg høres ut som omstilling. Jeg inviterer henne gjerne til mitt kontor for en kaffekopp og gjennomlesning av Arbeiderpartiets alternative budsjett. Der er det veldig mange gode forslag. Det er nettopp forslagene, tiltakene, vi har etterspurt i hele debatten i dag. Vi har etterspurt nivået på en tiltakspakke som regjeringa ikke klarer å svare hva er på nå. Det var den store saken i valgkampen, det var svaret i alle debatter, og nå har ingen en oversikt å gi Stortinget. Finansministeren svarer at dette handler om omprioritering, og at det har vært krevende med asyltilstrømming. Når statsministeren får det samme spørsmålet, sier hun at nivået ligger på ca. 4 mrd. kr. Hun snakker også om noen omprioriteringer. Jeg vet ikke om statsministeren har glemt at det ble kuttet nærmere en halv milliard når det gjelder vei, og at det bare er lagt inn 150 mill. kr til vedlikehold av jernbane. Jeg skal også gi Siri A. Meling ros. Hun prøvde å utdype, men jeg blir bare mer forvirret, for tiltakspakka i regjeringas pressemelding sier veldig tydelig at det skal være midlertidige tiltak, som skal være lette å reversere. Jeg blir litt bekymret når Siri A. Meling nevner lærlingtilskuddet, som er et av de midlertidige tiltakene som lett skal kunne reverseres, eller såkornfondet til Telemark og Sørlandet – har representantene fra Sørlandet fått med seg at dette er et midlertidig tiltak som lett skal kunne reverseres? Og en snakker spesielt om økt lærertetthet. Representanter har stått på denne talerstolen og skrytt av de tusen nye lærerne som skal ansettes. De har tydeligvis fått midlertidige kontrakter. Spørsmålet fra Stortinget har vært ganske enkelt: Hva er dagens nivå på denne tiltakspakken? Vi har ikke fått svar. Derfor har jeg prøvd meg på en annen vri under debatten. Jeg har sendt finansministeren et skriftlig spørsmål i håp om å få klarhet i og svar på hva tiltakspakken er. Det er bra om Stortinget får svar, men det er kanskje enda viktigere for dem som er arbeidsledige, som regjeringa har lovet tiltak. Bare denne uka har de fem store selskapene i anleggsbransjen i Rogaland varslet at det blir permitteringer. Når de varsler permitteringer, etterlyser de tiltak fra regjeringa. De fortjener svar. De fortjener klarhet.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-03:
Jeg tenkte jeg først skulle gratulere representanten Snorre Serigstad Valen med å ha blitt ny nestleder i SV, men egentlig bør gratulasjonen gå til SV for et svært godt valg. I går skrøt SVs nye nestleder til Klassekampen av at de i regjering i snitt økte skatten for såkalte rikinger med 271 000 kr i året. Til tross for dette, og med skattenivået fra 2013 samt det største økonomiske handlingsrommet i historien grunnet høye oljepriser, var arven fra den rød-grønne regjeringen økende arbeidsledighet, økte sykehuskøer, en historisk sterk forverring av konkurranseevnen, synkende produktivitet, 5 000 flyktninger med innvilget opphold boende i kø på asylmottak for bosetting og faktisk 15 000 flere fattige barn enn da de rød-grønne tok over i 2005. Mer penger og økte skatter er åpenbart i seg selv altså ingen løsning. Hvordan mener SV at økte skatter og avgifter på næringsliv og såkalte rikinger vil bidra til verdiskaping og arbeidsplassene som Norge trenger i framtida?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-03:
Dette er en avart av spørsmålet som jeg stilte tidligere i salen. Jeg synes SV er veldig gode på problembeskrivelser, og de har – helt riktig – et budsjett som bruker litt mindre oljepenger enn denne regjeringen gjør. Men hvis man går tilbake til det berømte skattenivået fra 2013, da dere forlot regjeringsmakten, hadde den rød-grønne regjeringen det største handlingsrommet i norsk historie, det største noen regjering noen gang har hatt, og antakeligvis noen gang vil få. Allikevel etterlot regjeringen seg økende arbeidsledighet, økte sykehuskøer, 5 000 flyktninger med innvilget opphold boende i kø på asylmottak for bosetting. For et parti som lovte å fjerne fattigdommen da det gikk til valg i 2005 – faktisk var det 15 000 flere fattige barn enn da de rød-grønne tok over – var det mangel på prioriteringer som gjorde at disse problemene ikke var løst da dere gikk ut av kontorene i 2013?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-03:
I spørretimen i går nevnte representanten Dag Terje Andersen at flere land i Europa nå opplever økonomisk vekst og lavere arbeidsledighet. Det er de landene som, i motsetning til Arbeiderpartiet, benyttet finanskrisen til å resette sine velferdsstater til et mer robust og bærekraftig nivå. Representanten Trond Giske sa i dag at de rød-grønne hadde ledet Norge ut av finanskrisen med Europas laveste ledighet. Men siden 2008 har hele sysselsettingsveksten i Norge ifølge SSB gått til utenlandsk arbeidskraft. Til Dagbladet sa LOs sjeføkonom, Stein Reegård, at dette har presset nordmenn ut av arbeidsmarkedet. Fallet i sysselsettingsandel tilsvarer 140 000 jobber. Det er 10 000 flere jobber enn det antallet som i dag er ledig. Representanten Marianne Marthinsen sa at dagens regjering kan like lite lastes for halveringen av oljeprisen som den rød-grønne regjeringen kan lastes for finanskrisen. Enig. Men begge regjeringer bør evalueres etter sine resultater. Arven fra en rød-grønn regjering som hadde det største økonomiske handlingsrommet i historien, var økende ledighet, økt oljeavhengighet, en historisk sterk forverring av konkurranseevnen og synkende produktivitet, i tillegg til 5 000 flyktninger med innvilget opphold boende i kø på asylmottak i påvente av bosetting, og faktisk 15 000 flere fattige barn enn da de rød-grønne tok over i 2005. Etter å ha hørt budsjettet filtrert gjennom opposisjonen har jeg lyst til å minne om at da budsjettet ble lagt fram, ble det tatt godt imot land og strand rundt. NHO, Virke og Innovasjon Norge mente budsjettet svarte godt på den situasjonen norsk økonomi er inne i, og roste satsingen på vekstfremmende tiltak som skattelette, samferdsel, forskning og innovasjon. Statens vegvesen kalte veibudsjettet historisk, mens Jernbaneverket sa det var gode nyheter for dem som bruker toget. Akademikerne ga regjeringen ros for å ha satset offensivt på forskning, mens Abelia mente budsjettet var historisk godt i satsingen på kunnskap. De fleste av disse mente dog at dette måtte være et unntaksbudsjett. Det offentliges størrelse og innretning er ikke bærekraftig på sikt, ei heller oljepengebruken. Også der er jeg enig. Jeg mener vi burde gå mer i retning av de landene som i dag opplever økt vekst og lavere ledighet, og benytte dagens situasjon til å resette velferdsstaten til et mer robust og bærekraftig nivå. Som liberalist i et konservativt parti krever det antakeligvis mer selvbeherskelse enn mange vil tro ikke å svare på takke-mail fra nye organisasjoner som fikk en post på dette statsbudsjettet. Dette er og bør være et unntaksbudsjett, riktignok for aktivitet, arbeid og omstilling, for det trenger vi.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2015-12-03:
Hvis det hadde vært like mange mennesker i salen under hele debatten som det er nå, hadde vi kanskje sluppet å ha de påstandene om hva som har vært sagt og ikke sagt, og at man ikke har svart på spørsmål. Representanten Torstein Tvedt Solberg fortsetter historiefortellingen om at Arbeiderpartiet skapte rundt 260 000 arbeidsplasser i både privat og offentlig sektor. Men som sagt i et tidligere innlegg: Siden finanskrisen i 2008 har hele sysselsettingstilveksten tilfalt utenlandsk arbeidskraft. Dette mener LOs sjefsøkonom, Stein Reegård, har presset nordmenn ut av arbeidsmarkedet, og fallet i sysselsettingsandelen blant nordmenn tilsvarer 140 000 jobber, sa Reegård til Dagbladet. Det er 10 000 flere jobber enn det i dag er arbeidsledige. Representanten Slagsvold Vedum mener regjeringen er forutsigbar når man vil lette skattebyrden til norsk næringsliv og norske bedriftseiere, i en tid da vi faktisk trenger dem mer enn noensinne – i motsetning til det enda mer forutsigbare ropet om mer skatter fra venstresiden, vil jeg formode. De 10 pst. rikeste betalte i 2013 rundt 38,7 pst. av all personskatt i Norge. Hadde vi fjernet formuesskatten, som jeg mener at vi burde, ville de fortsatt betalt 38 pst. I løpet av dagen har vi også hørt veldig rørende invitasjoner fra representanten Serigstad Valen til Kristelig Folkeparti og Venstre om å bli med i opposisjonen – «Join the Dark Side» på «Star Warsk», eller «rød-grønt» på norsk. Da vil jeg minne om at de rød-grønne med skattenivået av 2013 og det største økonomiske handlingsrommet noensinne etterlot seg økende arbeidsledighet, økte sykehuskøer, forverring av konkurranseevnen, dårligere produktivitet, 5 000 flyktninger med innvilget opphold boende i kø på asylmottak for bosetting og 15 000 flere fattige barn enn da de tok over. Jeg er ganske overbevist om at selv med de gnisninger som måtte oppstå mellom oss, får de fire samarbeidspartiene til bedre resultater sammen. Friksjon er fortsatt en forutsetning for framdrift, så det lover godt for framtiden. Det har vært en merkelig debatt, sa representanten Giske, om de små ting. Ja, når klimaavgift og pendlerfradrag blir hovedtemaer, er kanskje ikke budsjettet så verst allikevel. I fjor mente Arbeiderpartiet at regjeringen gjorde for mye for tidlig og brukte «upopulært, men nødvendig»-kortet når det overhodet ikke var grunnlag for det. Fem måneder senere nevnte ikke Arbeiderpartiets partileder arbeidsledighet med ett ord i sin landsmøtetale, og behovet for omstilling ble avvist med at det har norsk næringsliv alltid gjort. Det var først i høst vi hørte «for lite, for sent» i debatten. Men helt siden regjeringen tok over, har arbeid, aktivitet og omstilling med nye ideer og bedre løsninger vært en gjennomgangstone for å ruste Norge for framtiden, og det er det fortsatt.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Slutten av innlegget til representanten fra SV minner meg om en stor person som en gang sa: «I have a dream.» Jeg er ikke så sikker på at den blir oppfylt. I komitémerknadene fra SV står det: «Dette medlem mener at Norge nå trenger et solidarisk og handlekraftig budsjett, spisset mot tre utfordringer: flyktningstrømmen, klimakrisen og økende arbeidsledighet i Norge.» SVs svar er da et titalls milliarder kroner i høyere skatter og avgifter for dem som lager arbeidsplasser, slik at de får en vanskeligere jobb med å skaffe arbeidsplasser. Det er etter mitt syn logikk på veldig høyt nivå. Så er det sånn at regjeringen fikk fjernet båtavgiften, og den foreslår SV å innføre igjen. Det betyr at folk må gå tilbake til å marinisere gamle motorer, beholde motorene mye lenger, istedenfor å skifte til nye motorer med siste teknologi. At SV er kjent for å være motstandere av privat næringsliv, vet jeg, men at de også er det av miljøet, var litt overraskende.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Representanten Serigstad Valen er ein god talar, og eg kan vel seie at han talte direkte til meg! Eg har lyst til å utfordre representanten på to ting. Det eine er flypassasjeravgifta, som er eit godt SV-forslag, men i debatten så langt er det SVs raud-grøne vener som taler sterkast imot. Det er Arbeidarpartiet, og det er Senterpartiet. Kva tenkjer representanten Serigstad Valen om omtalen som Arbeidarpartiet og Senterpartiet gir det gode SV-forslaget? Eit anna eksempel er at me no får to lærarar i første, andre, tredje og fjerde klasse. Det er òg ein politikk som Kristeleg Folkeparti og SV har stått saman om, og som me no får gjennomslag for. Eg skulle gjerne høyrt tanken om dei to forslaga opp mot det budsjettet me no ser.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Noko av det som eg synest har vore så bra med Miljøpartiet Dei Grøne, er at dei har greidd ein ganske vanskeleg kombinasjon, ved å vere eit friskt opposisjonsparti og samtidig vere med og ta ansvar. Eg høyrer at representanten Hansson gir skryt for flypassasjeravgifta som er komen, men han ønskjer ho på eit langt høgare nivå. Han antydar ei whiskyflaske – det er eg litt usikker på kor mykje er, men i størrelsesorden 300–600 kr etter det eg høyrer. Mitt spørsmål er: Trur representanten Hansson at det er eit godt utgangspunkt å begynne med ei avgift på eit så høgt nivå? Dette er altså første gongen me innfører ho. Me begynner no med eit nivå på 80 kr, òg fordi me ikkje aner alle konsekvensane av det. Er det riktig å ta eit så stort steg allereie det første året? Det er mitt spørsmål.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Den 7. oktober kom ikkje berre nasjonalbudsjettet, men da la òg regjeringa fram eit forslag til skattereform, ei skattereform som både representanten – og partileiaren – Gahr Støre har sagt at han gjerne ønskjer eit breitt forlik rundt. Me veit at det me treng med ei skattereform, er å senke skattane på arbeid og få ned selskapsskatten. Ein av dei tinga me òg treng å gjere, er at me påskjøner det å opptre miljøvenleg, og at me òg har økonomiske incentiv for å opptre på den måten. Da er bl.a. det med gode skattar noko som sikrar det, og eitt av dei forslaga som me har kome med no, er ei flypassasjeravgift. Men eg legg merke til at Arbeidarpartiet så langt i denne debatten ikkje har sagt nokon positive ord om den avgifta. Mitt spørsmål er: Dersom me skal få til eit breitt skatteforlik, er me ikkje da nøydde til å sjå på ulike avgifter som nettopp er med på å gi oss eit betre miljø?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Eg har ei god nyheit til representanten Greni. Det er riktig at me aukar dei regionale utviklingsmidlane med 54 mill. kr, men det er berre ein av to postar me aukar dei på. Det vil seie at den samla auken er på 120 mill. kr. Det er nettopp fordi me ser at dette er viktig for å sikre ei god utvikling i regionane. Samtidig veit me òg at det har stor betydning kva som skjer på samferdselsområdet, nettopp for Distrikts-Noreg. Det er ei historisk satsing på vegar og fylkesvegar og på vedlikehald. Kombinasjonen av at me får til 120 mill. kr på regionale utviklingsmidlar og ei historisk satsing på samferdsel, er med på å gjere at dette gir ein god heilskap.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Det var nettopp fordi me ønskte å styrke fylkeskommunane si moglegheit til å gjere den jobben at me valde å prioritere dette med 120 mill. kr i den einigheita me fekk fram. Me hadde sjølvsagt ønskt ei langt større styrking av dette, og i vårt alternative budsjett hadde me det. Men det var dette me fekk til i den budsjetteinigheita me fekk på plass. Det er eg glad for. Dette må òg sjåast opp mot kva slags styrking me gir til samferdsel. Me får ei samla distriktsutbygging som eg synest er veldig bra når me får både satsing på breibandsutbygging og ein tapskompensasjon som kjem i tillegg for dei fylkeskommunane som kjem særdeles krevjande ut – eg har spesielt lyst til å nemne Nordland og Sogn og Fjordane som kjem veldig godt ut av tapskompensasjonen. Me får satsing på skredsikring. Den samla distriktssatsinga frå Kristeleg Folkeparti er på heile 670 mill. kr i den budsjetteinigheita me fekk fram.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Som òg representanten Syversen sa tidlegare i denne salen: Me innrømmer det – det ligg eit kutt i bistanden, men me kan likevel seie oss fornøgde med at me har greidd å rette det opp med 2,5 mrd. kr. Den desidert viktigaste prioriteringa frå Kristeleg Folkeparti si side i budsjettforhandlingane me har vore med på, har vore å vere med på å auke bistanden. Me synest me har kome eit langt stykke, me skulle gjerne ha kome lenger, men me seier oss likevel fornøgde med det. Det er no ein flyktningsituasjon som ikkje berre pregar Noreg. Me kan òg gå til Sverige, der det ikkje sit ei blå-blå regjering, men der det sit ei raud-grøn regjering, og dei tar ein langt større del av bistandsbudsjettet sitt og brukar det i Sverige. Det må òg vere ein del av den heilskapen me ser på. Men ja, det er krevjande. Verda treng meir bistand – ikkje mindre. Derfor har den forskjellen som Kristeleg Folkeparti har gjort, vore viktig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Dette svarte Kristeleg Folkeparti på i fjor òg, da me forhandla om budsjettet, for det var da denne saka var oppe. Me var tydelege på at me redda 90 pst. av barnetillegget. Da står 10 pst. igjen, og det er desse 10 pst. Serigstad Valen her snakkar om. Men det er òg ei utfordring viss det skal vere sånn at ein kan gå på ein uførepensjon og få eit barnetillegg og da få langt større inntekter enn dei som er i vanleg arbeid. Ein må finne ei avveging, og eg synest at me fann kanskje ikkje ei fullkommen avveging, men ei ganske god avveging på det i fjor, som gjer at me kan stå oppreist på det. Eg har òg lyst å seie om dette budsjettet at dei bokførte skattelettane no er på under 200 mill. kr. Denne debatten har heller ikkje vore prega av dei vanlege slagorda frå raud-grøn side, for det finst ikkje flust av skattepengar som me kan bruke i dette budsjettet. Dei er brukte til velferd og gode formål.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Eg er glad for dei signala som parlamentarisk leiar Arnstad gir rundt kommunanes situasjon og integrering. Det trur eg er riktig. Men eg har lyst til å utfordre på eit anna område. Me har tydeleg høyrt kva Senterpartiet seier rundt flypassasjeravgift, og eg skal ikkje gå vidare med den. Men me står no foran ønsket om eit breitt skatteforlik, og me veit at me er nøydde til å redusere nettopp skatten for selskapa for å skape arbeidsplassar. I tråd med den klimautfordringa me ser, vil det vere behov for å ha eit skatteskifte. Mi utfordring er: På kva for område ser Senterpartiet at me kan få eit skatteskifte som gjer det meir lønsamt og meir miljøvenleg, men òg slik at det skal koste meir dersom ein opptrer på ein måte som er med på å skade miljøet og klimaet?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Det er ikkje berre Steinar Strøm som er fornøgd, det er òg Kristeleg Folkeparti. Og eg har lyst til å starte med å gi ein takk til Høgre, Framstegspartiet og Venstre. Kristeleg Folkeparti er godt fornøgd med det forliket som me har inngått. Den klare hovudsatsinga vår i dette budsjettet har vore å rette opp att noko av bistanden til dei som treng det mest – dei fattige og dei som er ramma av konfliktar. I dag gjer me vedtak om den langsiktige bistanden for 2016, men det gjorde me òg i fjor – me gjorde vedtak om den langsiktige bistanden. Så kjem me til salderinga no, der me ser at det ligg eit kutt på 1,1 mrd. kr nettopp i den langsiktige bistanden, og me veit at det er ført ein bevisst politikk for dette gjennom underliggjande etatar. Så mitt spørsmål er: Det vedtaket me gjer i dag om langsiktig bistand, er det målet til regjeringa at det skal stå seg heile 2016?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-12-03:
Jeg vil også benytte anledningen til å gratulere representanten Serigstad Valen med valget som nestleder – et godt valg for SV. Så har jeg lyst til å snakke litt om universiteter og høyskoler. I 2012 kom det ut en rapport som het Etterspørsel etter og tilbud av stipendiatstillinger frem mot 2020. Der framgikk det at vi har et behov i Norge for rundt 300–400 stipendiater årlig. Det betyr at vi ligger langt bak hvis vi setter det som mål. Og når jeg ser på SVs budsjettforslag, er det vel og bra at de har satset på både FRIPRO og Forskningsrådet på Grunnforskning og Strategiske satsinger, men jeg kan ikke se at SV har lagt inn penger til basisbevilgninger, til stipendiater eller til post doc.-stillinger. Mitt spørsmål er: Er det ikke litt stusslig ikke å satse på noe så viktig som stipendiater, post doc.-stillinger og basisbevilgninger til universitetene og høyskolene våre?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-12-03:
Takk til representanten Kaur for å ta opp et kjernespørsmål for Miljøpartiet De Grønne, nemlig vår grunnleggende avhengighet av materielt forbruk. Miljøpartiet De Grønne tror ikke at endringer kan skje over natten, men vi tror heller ikke at endringer kommer til å skje hvis man ikke prøver å starte dem. Poenget med den måten vi budsjetterer på, som antagelig må forsterkes i årene som kommer, er å gjøre det som andre partier hittil ikke har gjort, nemlig å begynne å ta tak i og bruke bl.a. avgiftssystemet til forbruksvridning mot et grønnere forbruk. Vi har mulighetene gjennom avgiftssystemet, men det er muligheter som blir brukt veldig lite, som vi viser at kan brukes på en måte som fungerer, og som vi selvfølgelig også håper at Arbeiderpartiet vil se nøyere på i årene og månedene som kommer.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-12-03:
Når det gjelder spørsmålet om deltagelse i et flertall for en videreutvikling av flyktningpolitikken, har representanten Kapur fullstendig rett i at vi var veldig opptatt av å delta, både i forrige forlik og i forhandlingene denne gangen, men vi var veldig skuffet over at man i de forhandlingene vi hadde denne gangen, blandet inn tiltak som svekker integreringen, i tillegg til de tiltakene som vi støttet, som var effektive når det gjaldt å håndtere situasjonen på grensa. Vi ville gjerne ha vært med på å ta ansvaret for en mer effektiv håndtering av situasjonen på grensa – mottak av flyktninger – men vi kunne ikke være med på en innblanding av ting som vil svekke integreringen, og som faktisk kommer til å øke kostnadene ved flyktninghåndteringen i Norge i årene som kommer. Hadde vi sluppet det, hadde vi stått her sammen om en effektiv mottakspolitikk.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-12-03:
Representanten Hareide har selvfølgelig et poeng i at det vil ha en sjokkeffekt å innføre et avgiftsnivå som det Miljøpartiet De Grønne foreslår. Men som jeg sa, er vårt budsjett et forsøk på å beskrive hva som må gjøres, hva som kan gjøres, og hva som vil ha effekt. Og når man ser på hvordan flyreiser er priset i Norge i dag, hvor det koster et par hundrelapper å dra på helgetur til London for å drikke øl for vesentlig mer enn flybilletten koster, betyr det at dette er kostnader som ikke er i nærheten av å betale for miljøkostnadene, og som må være langt høyere hvis de skal gjøre det. Vi antyder et nivå som begynner å ligne på det avgiftsnivået som også Kristelig Folkeparti må legge seg på hvis det skal bli effektivt. Sannsynligvis vil nivået være enda mye høyere hvis flybilletter skal koste som miljøkostnadene. Så dette er en invitasjon til andre til å se på realitetene i avgiftsbehovet, og til å se på gevinstene av å bruke miljøavgifter effektivt.
Prableen Kaur (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
I sitt alternative budsjett skriver Miljøpartiet De Grønne at livskvalitet, langsiktighet og bærekraft er viktigere enn privat forbruk. Nordmenn har et høyt forbruk. Mye av dette forbruket bør bli mer miljøbevisst, og noe av det kan kanskje reduseres fordi det er unødvendig. Jeg synes det er positivt at Miljøpartiet De Grønne gjennom sitt budsjett prioriterer dette. De velger å flytte nærmere 30 mrd. kr for å endre forbruksmønsteret vårt. Reduksjon i forbruket krever en holdningsendring, og denne skjer over tid. Det innebærer mer kunnskap, og det innebærer flere prioriteringer. Det virker litt som om Miljøpartiet De Grønne legger til grunn gjennom sitt budsjett at denne holdningsendringen vil skje over natta. Mitt spørsmål til representanten Hansson er: Hvor realistisk er dette?
Mudassar Kapur (Høyre), 2015-12-03:
Tidligere i år var Miljøpartiet De Grønne med på det såkalte Syria-forliket, og en av de tingene de fikk veldig mye skryt for, var nettopp at de var med på å ta ansvar i en viktig og kritisk situasjon. Så har vi, som storting, i løpet av høsten også måttet forholde oss til prisen vi må betale for denne krisen, og hvordan vi skal håndtere den. Der har Miljøpartiet De Grønne valgt å stille seg utenfor og vil ikke ta ansvar for å være med på å ta de viktige løftene og har dermed også meldt seg ut av hele integreringsdebatten. Jeg har også sett litt på deres alternative statsbudsjett, og der vises det først og fremst til avgiftsøkninger når man skal få til inndekning. Da lurer jeg på: Hvilke avgifter vil Miljøpartiet De Grønne sette ned hvis asyltilstrømningen skulle avta?
Mudassar Kapur (Høyre), 2015-12-03:
Denne høsten har vi inngått et av periodens viktigste forlik, asylforliket, men i forkant av forliket – jeg vil også si underveis, i etterkant og i dag – ser vi et arbeiderparti som spiller rollen som den utålmodige part. Men i realiteten ser vi at det egentlig tenderer til det jeg vil kalle for dobbeltkommunikasjon i asylpolitikken. Vi ser et parti som på den ene siden etterlyser innstramninger, effektiv mottakskjede og bosetting, men som på den andre siden har representanter som lanserer forslag som går i motsatt retning. Nå skal ikke jeg komme med retorikk eller angrep, jeg skal komme med fire helt konkrete eksempler som beviser dette. For det første: Arbeiderpartiet har nylig lansert et forslag om mottak som viser en allergi mot det private initiativ – midt i flyktningkrisen. Man ønsker i sitt alternative statsbudsjett, i mediene og i et forslag å legge innstrammende føringer for private selskapers adgang til å drive mottak. Hva skjer da? Da får man nedbremsing i utbyggingen, og man oppnår det som alle ønsker å unngå, at flere kanskje må bo på hotell eller akuttinnkvarteringer, som Arbeiderpartiet prøver å unngå. Men gjennom sitt forslag sørger de for at det blir flere av denne typen mottaksplasser. Dette er et typisk eksempel fra Arbeiderpartiet, man har et ideologisk forslag som går i motsatt retning av det man selv ønsker å oppnå. Vi hørte en debatt her i salen for et par uker siden, hvor vi flere ganger etterlyste at Arbeiderpartiet skulle ta avstand fra sine merknader om at de ønsker at folk som ikke har hatt identitetsavklaring og ikke har fått vurdert beskyttelsesbehovet, allikevel skal ha tilgang til midlertidig arbeidstillatelse. Det fikk de mulighet til å gå tilbake på flere ganger, det gjorde de ikke. Dette er typiske eksempler på noe som gir mer asyltilstrømning. Vi har sett et forslag i Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett som handler om at man skal ha kompetansekartlegging innen fire uker etter ankomst. Hvor blir det da av ressursene til identitetsavklaring? Dette er også et eksempel på at Arbeiderpartiet går i motsatt retning av det de etterlyser fra regjeringen. Det samme gjelder for bosettingsmodellen. I Dagsavisen for en stund siden kunne vi fra Arbeiderpartiets representanter lese om både frivillighet og tvang. Jeg foreslår nå at Arbeiderpartiet bruker julen til å gå gjennom sitt eget asylforlik, slik at man kan slippe denne type forslag i 2016.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
La meg først si at jeg reagerer på forsøkene på å spre usikkerhet knyttet til tiltakspakken, som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har gått i bresjen for de siste dagene. Vi er faktisk inne i en situasjon hvor det er svært viktig at mennesker på Sør- og Vestlandet som nå opplever økt usikkerhet, vet at Stortinget følger på med vedtak som vil sikre en god og virksom tiltakspakke for 2016. Som jeg sa i mitt innlegg, er hovedtrekkene i tiltakspakken opprettholdt gjennom budsjettforhandlingene i Stortinget. Jeg har lyst til å minne representanten Marthinsen om at tilleggsnummeret som regjeringen også la frem for Stortinget, har betydelige sysselsettingseffekter. Jeg mener, oppriktig talt, at vi i den situasjonen som vi er i nå, må klare å heve blikket og være opptatt av at vi både skal levere på de kortsiktige grepene som demmer opp for økt arbeidsledighet, og på de omstillingstiltakene som er helt avgjørende for den langsiktige utviklingen av norsk økonomi.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
La meg først si at det er nesten utrolig at Arbeiderpartiet prøver å kritisere flyttingen av samferdselspenger fra vei til jernbane som er gjort i budsjettforliket, når de i sitt eget alternative budsjettforslag reduserer veisatsingen mer enn det. Det er sannheten. Så er det sånn at det samarbeidspartiene har gjort gjennom budsjettforliket, er ikke å kutte i tiltakspakken, men de har omfordelt til hvilke områder sysselsettingseffekten skal gå. Med all respekt, jeg mener det jeg sa i sted. Jeg advarer mot å spre usikkerhet rundt tiltakspakken, som Arbeiderpartiet nå gjør. Dette er en god og treffsikker tiltakspakke som særlig ivaretar Sør- og Vestlandet på en god måte, og som i tillegg har sterk sysselsettingseffekt på en lang rekke andre områder.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg mener at den fremforhandlede budsjettenigheten ivaretar hovedtyngden av de virkemidler regjeringen mener var nødvendige å iverksette for 2016, for å løse de kortsiktige utfordringene, men særlig for å løse de langsiktige utfordringene. Så jeg er veldig glad for den enigheten som ligger der. Men jeg tror vi må ta inn over oss at utfordringene for olje- og gassrelatert næringsliv er store, og prognosene for investeringene er jo ikke gode i det korte bildet. Så det vi må håpe, er at dette stabiliserer seg fort, slik at vi kan få normalisert vekstutsiktene for norsk økonomi. Men jeg sier: Jeg håper jo at 2016 blir et unntaksår og at vi ser en mer normal konjunkturutvikling igjen i 2017. Men det gjenstår å se. Derfor er det viktig at de virkemidlene vi nå er blitt enige om, får virke.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg mener at jeg svarte på det allerede i innlegget mitt, for jeg sa at hovedtrekkene i regjeringens tiltakspakke ligger fast, men at man gjennom de forhandlingene som har skjedd i Stortinget, har omprioritert fra noen formål til andre formål, men likevel med god sysselsettingseffekt for å møte ledighetsutfordringen på kort sikt. Så er det jo sånn at det er mange andre tiltak i budsjettet som også vil virke. Det er jo ikke slik at det er underordnet med rekordbevilgninger til samferdselsinvesteringer og vedlikehold. Det er jo ikke underordnet at også tiltakene som er kommet i tilleggsnummeret knyttet til å håndtere asyl- og flyktningstrømmen, også har sysselsettingseffekt. Så jeg mener at vi samlet sett gir gode bidrag til norsk økonomi for 2016 som vil styrke sysselsettingen på kort sikt – men enda viktigere: løse de mer langsiktige omstillingsutfordringene. Jeg hadde jo håpet at også Senterpartiet var opptatt av å heve blikket og se på de langsiktige utfordringene som norsk økonomi står overfor.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
For det første har jeg opplevd at alle som har gitt sine kommentarer til statsbudsjettet fra utsiden, mener det er et budsjett som er godt tilpasset de utfordringene norsk økonomi står overfor. Og jeg mener helt oppriktig at når vi lager et budsjett, må vi først ta inn over oss hvilke økonomiske utfordringer norsk økonomi står overfor, for deretter å vurdere hvilke virkemidler vi skal iverksette. Sånn sett er dette et budsjett som er ekspansivt, men som treffer godt de utfordringene norsk økonomi møter. Også det ekspertutvalget som representanten henviser til, har jo pekt på betydningen av å ta hensyn til konjunkturutviklingen, og det mener jeg vi må gjøre hvert eneste år når vi lager budsjett. Men, som jeg også sa i mitt innlegg, gitt at situasjonen nå normaliserer seg, så betyr jo det at vi kan trekke ned effekten f.eks. av tiltakspakken, som har en sterkere etterspørselsstimulans på økonomien enn en ville hatt uten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Som jeg nå har prøvd å svare på mange ganger, så ligger hovedtrekkene i den tiltakspakken som regjeringen la frem for Stortinget, fast – og ytterligere forsterket av effektene av tilleggsnummeret som vi la frem etter at budsjettet ble lagt frem. Så har de fire partiene gjennom budsjettforhandlingene gjort noen endringer på prioriteringene innenfor denne pakken, og det har vært viktig for regjeringen å understreke betydningen av å opprettholde de særskilt målrettede tiltakene mot Sør- og Vestlandet for å avdempe en negativ utvikling i arbeidsledigheten. Og som jeg også sa i en tidligere replikk: Det er jo mange ulike tiltak og virkemidler i dette budsjettet som målrettet treffer de utfordringene norsk økonomi nå står overfor. Det er jo slik at både satsing på investeringer, på vedlikehold, på kommuneøkonomi og på målrettede tiltak, samlet sett og hver for seg, avhjelper den utviklingen vi nå står oppe i.