Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-03-24:
Det er veldig bra for Norges framtidige bidrag til den globale klimadugnaden at alle partier på Stortinget nå, bortsett fra Fremskrittspartiet, er enige om at Norge trenger en klimalov som kan sikre at vedtatte utslippskutt faktisk blir gjennomført, og som gjør det på en systematisk måte. Det er for øvrig også bra å se at det konstruktive arbeidet som WWF og flere andre organisasjoner har drevet i årevis for å få en klimalov på plass, nå bærer frukter. Vi i Miljøpartiet De Grønne slo fast som et av våre første mål på Stortinget å få på plass en klimalov. Derfor takker vi selvfølgelig for samarbeidet med Kristelig Folkeparti, som har jobbet lenge på Stortinget for en klimalov, og med Senterpartiet, som på mange måter var med og vippet stemningen da de gikk inn for klimalov. Dessuten synes jeg saksordføreren, Terje Aasland, fortjener ros for å ha gjort en god jobb med å samle dette brede flertallet, hvor både SV, Venstre og Høyre er med, en situasjon hvor vi på relativt kort tid har gått fra å ha et stort flertall på Stortinget mot klimalov, til å få et stort flertall på Stortinget for klimalov. Miljøpartiet De Grønne er ikke på Stortinget for å lage flest mulig nye lover – selv om dette er den andre loven jeg er med og lager i løpet av noen timer nå, en interessant opplevelse – men poenget er ganske enkelt at vi er nødt til å gjøre noe med en klimapolitikk som har vært en fiasko i 25 år. Vi i Norge har fortalt oss selv og hverandre at vi er verdensledende, med kjempehøye mål. Så har utslippene våre gått opp, mens andre lands utslipp har gått ned – i størrelsesorden 20 pst., når man ser på landene rundt oss. Det er fordi tiltak ikke er blitt gjennomført. Det har veldig lenge vært slik – og det var slik halvveis inne i representanten Tina Brus innlegg – at hver gang man snakket til folk om en forpliktende klimalov, begynte de å snakke veldig fort og lenge om behovet for konkrete tiltak. Det har de selvfølgelig helt rett i. Problemet er bare at tiltakene ikke har vært gjennomført, fordi forpliktelsen og mekanismen ikke har vært der. Gjennomgangsmelodien i norsk klimapolitikk har vært uklare ansvarsforhold og manglende forpliktelser. Vi har en klimaminister nå som skal koordinere regjeringens klimapolitikk, men som ikke har en gjennomføringsplan, og ikke har noen virkemidler fra andre departementer. Vi har fagstatsråder innen alle de sektorene som har store utslipp – som samferdsel, olje osv. – men de har ingen utslippsmål. De har ikke noen konkrete planer, og de har ingen forpliktelser på sine sektorer. Resultatet kjenner vi. I tillegg har vi hatt det grunnproblemet – som noen har vært innom her – at man nærmest har måttet ha doktorgrad i det stammespråket som heter stoltenbergsk, for å skjønne hva klimaforliket innebærer. Det betyr at opinionens og medias trykk og kontrollfunksjon har vært for svak. Selvsagt – som mange påpeker – gjenstår det mye arbeid før vi får en klimalov som er god nok. Sammen med Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV har vi i Miljøpartiet De Grønne i innstillingen vært spesifikke på hva en klimalov må inneholde. Det er særlig tre ting. For det første må utslippsmål formuleres slik at politikere, medier og opinion skjønner dem og kan etterprøve dem. Vi må med andre ord gjøre det klart at det er mengden klimagasser målt i tonn CO2-ekvivalenter som Norge skal slippe ut i 2030 og 2050, som dette dreier seg om. Det er det som spiller noen rolle for hvor mye klimagass som slipper ut i atmosfæren. For det andre må klimaloven bryte ned dette samlede nasjonale målet på konkrete mål og karbonbudsjetter for hvert departement eller for hver sektor, og hver statsråd må få et karbonbudsjett som hun eller han er forpliktet til å levere på. Dette betyr at karbonbudsjettene kan styres, f.eks. over fireårsperioder, valgperioder. Når Stortinget begynner å ta denne klimajobben alvorlig, vil de gjennom den typen mål og budsjetter kunne hindre det som har vært problemet hittil, nemlig at utslippskuttene stadig blir skjøvet framover til neste regjering. Vi mener det er klokt å gi en så tydelig bestilling som mulig til den regjeringen som skal foreslå noen klimamål. Vi er derfor glad for at vi grovt sett får støtte til de forslagene. Vi vil derfor subsidiært gå inn for Venstres presiserte forslag, dersom forslag nr. 1 – som vi har sammen med Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti – faller.