Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2000-11-23:
I regjeringa Stoltenbergs tiltredelseserklæring heter det: «God økonomi er å sikre arbeid til alle og en rettferdig fordeling.Det store flertall i vårt land har arbeid, trygghet og velferd. Vår felles oppgave er nå å løfte mindretallet.» I Norge er det i dag ca. 6 000 bostedsløse. Ca. 65 pst. av dem bor i de største byene. Vi vet at denne gruppen er sammensatt: 23 pst. av dem sitter i fengsel, og 18 pst. bor bl.a. på hospits. I tillegg er det over 400 av de bostedsløse som har ansvar for barn. Dette er tall fra St.meld. nr. 50 for 1998-99, utjamningsmeldinga. Vi vet at tilknytning til arbeidslivet er avgjørende i forhold til det å ha det bra økonomisk. Men det er svært vanskelig å skaffe seg arbeid uten fast bopel. Derfor er det å ha en plass å bo helt nødvendig. Alle partier mener, slik det blir sagt i innstillingen, at de bostedsløse må være en viktig del av norsk boligpolitikk. Da vi behandlet St.meld. nr. 49 for 1997-98, Om boligetablering for unge og vanskeligstilte, ble det under behandlingen enighet om at det bør satses på en opptrappingsplan for å få bygd flere rimelige utleieboliger. Her ble det også påpekt at det er helt avgjørende at kommunene kommer med planer for bygging av boliger til denne gruppen. Men både staten og kommunene har et ansvar som store grunneiere, og det er riktig, slik vi sa i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 49, at staten også må gå gjennom sine arealer for eventuelt å hjelpe til med rimelige tomter. Når det i brev til komiteen fra statsråd Sylvia Brustad datert 19. oktober blir understreket at «i den utstrekning det kommer inn prosjektsøknader til bostedsløse vil disse kunne få tilsagn allerede nå», sier det oss at det ikke er behov for mer midler på inneværende års budsjett. Det arbeidet som nå er satt i gang fra Regjeringens side når det gjelder samarbeidet med de fem største bykommunene, er derfor svært viktig, særlig fordi vi som sagt vet at 65 pst. av de bostedsløse er der. Med aktiv deltakelse fra disse bykommunene tror vi i Arbeiderpartiet at dette er veien å gå. Hvilke løsninger som fra kommunene skal velges som de rette, tror jeg kommunene selv er best til å vurdere. For oss er hovedmålet at det skal være midler innenfor kap. 581 post 75 Boligtilskudd til etablering, utbedring og utleieboliger, slik at prosjektene kan realiseres. Hvis det så viser seg at Straksbo-ordning er et tiltak kommunene vil prøve, synes vi det er positivt. Og her er som sagt brevet fra statsråden klart: Det er midler til slike prosjekt for inneværende år. Det som mangler, er gode planer fra kommuner som har den type problem. Til denne problemstillingen er det en særmerknad fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV, hvor statsråden blir bedt om straks å gjøre det klart overfor aktuelle instanser at det er tilskudd å få for tiltak overfor de bostedsløse. Og for å si det litt enkelt: Det høres nesten ut som om kommunene som jobber med disse spørsmålene, skal behandles som om de var små barn. Da vi behandlet St.meld. nr. 49 ble det fra regjeringen Bondevik understreket at det var kommunene som måtte lage tiltaksplaner. Etter min mening har Regjeringen nå en strategi som er rett, og som vil gi en forbedring av situasjonen. Meg bekjent er kommunene tilskrevet og bedt om å sette i gang med planer. Så til den merknaden som flertallet har om at det bør være en egen budsjettpost konkret til de bostedsløse. Her er også svaret fra statsråden klart. Det er svært uheldig, ikke bare fordi det har med fleksibiliteten å gjøre, men det er også et spørsmål om øremerking. Og det tredje spørsmålet er jo: Hvordan skal vi greie å si hva som er riktig fordeling når vi splitter den posten? Årets budsjett gir etter vår mening en økt og god satsing på boligsektoren, og her behøver jeg ikke å referere tallene. Budsjettforliket forteller at Regjeringen har en god politikk, og at det vil bli en klar forbedring i budsjettet for 2001.