Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-04-28:
Språkmeldingen inneholder mange store og små saker, men den saken som kanskje har berørt en gruppe sterkest, er at tegnspråket får en offisiell status. Mange har snakket om det, men det måtte en rød-grønn regjering til for å få gjort noe med det. Jeg vet at det er mange her i dag som dette betyr mye for, og vi kan vel sende dem en hilsen fra et samlet storting. Språk er et grunnleggende vilkår i alle menneskers liv. Gjennom språket opplever og forstår vi tilværelsen, uttrykker tanker og følelser og samhandler med andre. Språket gir tilgang til litteratur og kultur og er nøkkel til medvirkning i samfunnet og til å lykkes med utdanning og i yrkeslivet. Derfor trenger vi en solid og aktiv språkpolitikk, og derfor varslet vi både i Soria Moria-erklæringen og i Kulturløftet at vi ville føre en offensiv språkpolitikk. Nå legger vi fram stortingsmeldingen Mål og meining, og jeg tør påstå at det aldri før har vært lagt fram et så omfattende stortingsdokument som på en systematisk måte drøfter den norske språksituasjonen. Jeg har sagt det før, og jeg gjentar det gjerne fra Stortingets talerstol: Dette er den viktigste kulturmeldingen vi har lagt fram i denne stortingsperioden. Den offentlige språkdebatten i Norge har ofte artet seg som en kamp mellom bokmål og nynorsk. I dag må språkpolitikken ha et videre perspektiv. Det overordnede målet er å sikre posisjonen for norsk som et fullverdig, samfunnsbærende språk i Norge. Dessverre bærer fortsatt noen av merknadene i komitéinnstillingen preg av at det er den gamle språkdebatten, nynorsk mot bokmål, som preger holdningen. Vi er i en annen situasjon. Vi har ikke ensidig et dominerende og et mindre skriftspråk i Norge, vi har et norsk språk som faktisk på enkelte områder er truet som et komplett og fullverdig språk. At språket er komplett og fullverdig, betyr at det har en slik status at det kan brukes i alle sammenhenger, og at det har utviklet et spesialisert ordforråd som gjør at det er i levende bruk i alle deler av samfunnslivet og på alle bruksområder. I tillegg skal språkpolitikken legge til rette for likestilling mellom bokmål og nynorsk og ta hensyn til det gamle og nye flerspråklige mangfoldet, det fremmedspråklige kompetansebehovet og det nordiske språkfellesskapet. En ny språkpolitikk må bygge på tre demokratiske rettigheter: retten til nasjonalspråk, retten til morsmål og retten til fremmedspråk. Verdien av språklig mangfold er sterkt understreket i europeisk og internasjonalt kultursamarbeid. Alle språk er unike uttrykk for en fellesmenneskelig erfaringsrikdom. Men utviklingen går i retning av færre og større språk. Aldri før har vi sett en mer dramatisk språkdød. Aldri før har ett språk dominert slik engelsk nå gjør som internasjonalt fellesspråk i den globale konkurransen. Også i Norge er det økende tendens til bruk av engelsk også i situasjoner der kommunikasjonen ikke krever det. Selv om norsk har en størrelse og styrke som gjør at det ikke er regnet som et truet språk, bør det bekymre oss at viktige bruksområder kan gå tapt til engelsk. Da er det viktig at vi har en bevisst holdning til verdien av vårt eget språk, og at vi utvikler en strategi for aktiv språkstyrking. Vi vil sikre norsk en fullverdig funksjon på kort sikt for å styrke språkets overlevingsevne på lang sikt. Forsvar mot domenetap er ikke å arbeide for norsk som enerådende bruksspråk, men å utvikle en parallellspråklig strategi. Det innebærer likevel en klar preferanse for norsk. Norsk skal brukes med mindre det er nødvendig eller formålstjenlig å bruke engelsk. Det skal være en gjennomtenkt grunn for å fravike utgangspunktet om norsk som det fortrukne bruksspråket. Men dette krever også parallellspråkkompetanse, at vi mestrer engelsk slik at vi kan delta på en fullverdig måte i internasjonalt samkvem. Det å ha norsk som bruksspråk, å bruke norsk der vi kan, engelsk når det trengs, er en god basis også for å være dyktig i fremmedspråk. Vi trenger å styrke vår fremmedspråkkompetanse. Å få til en ny giv innenfor arbeidet med utvikling og tilgjengeliggjøring av fagterminologi på norsk er noe av det aller viktigste for å sikre at norsk språk holder tritt med den raske kunnskapsutviklingen som skjer innenfor et stadig mer spesialisert samfunn. Med denne stortingsmeldingen har Regjeringen lagt et solid grunnlag for en ny, strategisk språkpolitikk. En systematisk styrking av norsk på alle samfunnsområder, både bokmål og nynorsk, skal skje innenfor det kulturløftet som Regjeringen varslet i 2004, som har ført til 2 milliarder kr mer til kultur siden den gangen, og som skal videreføres til 2014. Så etterlysningen om konkret handling, oppfølging og penger er det ingen grunn til å bekymre seg for så lenge den rød-grønne regjeringen får fortsette.