trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Vi har sagt at når det gjelder den nasjonale kompensasjonsordningen, legger vi opp til både utbyttebegrensning og begrensning på overskudd. Det er rett og slett fordi vi ønsker at den ordningen skal treffe best mulig, og at skattebetalernes penger skal bidra til å bevare arbeidsplasser og trygge bedriftene, ikke til å gi ekstra overskudd til eierne. Vi skal komme tilbake til hvordan det skal gjøres. Når det gjelder tempoet på lønnsstøtteordningen, kan jeg garantere representanten at vi har jobbet dag og natt, sammen med partene, for å få dette på plass. Jeg synes vi skal være litt forsiktig med å drive for mye polemikk i en situasjon som er alvorlig, men jeg vil likevel minne om at det tok to måneder fra pandemien brøt ut, til den forrige regjeringens hovedpakke med tiltak var på plass. Vi leverer en helt ny lønnsstøtteordning på få dager. Det handler ikke om at vi skal sikre oss i bauger og kanter, som en annen representant sa, men om at vi skal lage en ordning som treffer på første forsøk. Det har vi ambisjon om å få til og presentere i løpet av dagen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Som jeg sa til representanten, skal vi få komme tilbake til detaljene i den ordningen. Det finnes helt sikkert praktiske, gjennomførbare måter å gjøre det på. Det har ikke vært aller viktigst for oss nå å finne ut av detaljene akkurat i den delen av ordningen, i én av veldig mange økonomiske ordninger vi stiller opp med. Jeg er sikker på at representanten forstår at vi har jobbet veldig intenst med å få på plass en lønnsstøtteordning sammen med partene, som nå er et av de verktøyene vi ikke har i verktøykassa. Vi har innført en hel rekke andre støtteordninger på veldig kort tid. Smitteverntiltakene ble besluttet på mandag og kommunisert ut. Tirsdag var vi i gang med de første økonomiske tiltakene, og vi har også styrket dem gjennom uken, senest i dag med ny informasjon om den kommunale kompensasjonsordningen. Representanten kan være trygg på at regjeringen jobber, og vi har stor forståelse for at dette er en veldig, veldig vanskelig tid for bedrifter og arbeidstakere over hele landet.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg kan forsikre representanten om at de 120 bedriftene jeg har møtt de siste ukene, blir lyttet til, og vi har fått veldig mange gode innspill til hvordan vi kan sette den aktive næringspolitikken ut i livet. Jeg lytter til bedrifter hver eneste dag, og jeg er i dialog med partene hver eneste dag. Vi er opptatt av at de ordningene vi innfører, skal treffe bredest mulig. Derfor har jeg hele uken vært tydelig på at vi er villig til å se på ordningene våre. Vi er villig til å forbedre og justere ordningene våre.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg kan gjerne forsøke å gjenta svaret mitt. Det er ulike meninger om den ordningen. Det viktigste er at det er kommunisert tydelig at den kommer, og at den vil ha effekt. Vi har lagt oss på en ganske høy tilskuddsgrense, og det er bare én av veldig mange økonomiske ordninger som er innført. Jeg tror jeg vil gjenta budskapet mitt fra i stad: Dette er en alvorlig tid for Norge, for de bedriftene som er spesielt rammet av tiltakene, og for mange arbeidsfolk som nå opplever usikkerhet. Derfor ber jeg om litt anstendighet og edruelighet i debatten. Når en ellers opplyst representant sier at man ikke aner hvilke ordninger som gjelder, etter at regjeringen har kommunisert på inn- og utpust hele uken hvilke ordninger som er innført, bidrar heller ikke det til forutsigbarhet for at bedriftene vet at vi stiller opp for næringslivet. Jeg gjentar at bedriftene kan være helt trygge på at vi både lytter, vi er der for dem, og vi skal bidra med økonomiske tiltaksordninger så lenge smitteverntiltakene tilsier det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Takk for spørsmålene fra representanten. Jeg tror vi skal få sitte sammen med partene og gjøre denne ordningen ferdig, og så skal vi selvfølgelig på ordentlig måte komme tilbake til Stortinget – og først og fremst i sammenheng med det få kommunisert også til bedriftene og til arbeidsfolk hva som gjelder. Det jobber vi med. Så skal jeg garantere at vi har lyttet nøye til bedrifter over hele Norge i arbeidet med dette opplegget – og ikke minst jobbet veldig nært og tett sammen med partene, som dette også er komplisert for – for vi skal lage en ordning som skal treffe riktig. Den skal være effektfull, og den skal bidra til at færrest mulig permitteres. Jeg tror ikke det er mulig å se for seg en situasjon der vi nå ikke får noen permitteringsvarsler eller noen permitteringer. Derfor har vi også permitteringsinstituttet, som vi hegner om, og som er en viktig sosial ordning, men lønnsstøtteordningen skal også bidra til at flest mulig kan være i jobb.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Takk til representanten for spørsmålene. Når det gjelder den nasjonale kompensasjonsordningen, tror jeg at jeg har svart på det. Vi skal ta med oss innspill. Vi har lagt fram en ordning vi mener er god, og så skal vi se på hvordan den kan forsterkes og forbedres. Jeg må også understreke at vårt håp er at smitteverntiltakene har effekt, at vi ser effekt på sykehusinnleggelsene, at vi får mer kunnskap om den nye virusvarianten, og at det etter hvert er mulig å begynne å løse opp igjen. Smitteverntiltakene gjelder jo for fire uker, så er det sagt. Når det gjelder den kommunale kompensasjonsordningen, er det nå i første omgang 208 mill. kr som skal deles ut til 47 kommuner der det er en høy andel av mennesker i serveringsbransjen. De er spesielt rammet av tiltakene som går ut over f.eks. julebord. Så har vi sagt at vi står klar med 1 mrd. kr til når det er nødvendig. Kommunene skal så snart det er praktisk mulig, tildele dette til de bedriftene i sine kommuner som trenger disse midlene mest for å trygge arbeidsplassene.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
La det være helt klart at regjeringen er i dialog med bedrifter og partene i arbeidslivet hver eneste dag, nærmest til alle døgnets tider, og regjeringen er mer enn villig til både å lytte, lære og justere kurs underveis. Vi er her for næringslivet. Vi har en veldig viktig oppgave nå i å bidra til å trygge flest mulig arbeidsplasser og hjelpe bedriftene gjennom disse vanskelige ukene, spesielt de bedriftene og de arbeidstakerne som nå er spesielt rammet av smitteverntiltakene. Når det gjelder den nasjonale kompensasjonsordningen og funksjonsperioden, november, desember, ble det stilt spørsmål om hvem som ønsker det. Vel, de bedriftene som aldri kom seg igjen etter første runde med pandemi, og som dermed hadde en dårlig november, vil være relativt fornøyd med at de også kan søke støtte for tapt omsetning og uunngåelige tap i november måned. Så dette er ikke så svart-hvitt som enkelte hevder. Så var det spørsmål om når regjeringen kommer til Stortinget. Som jeg sa, vil en proposisjon om lønnsstøtte bli lagt fram i januar. Vi er avhengige av prosess med ESA ved alle nye ordninger, det tror jeg Stortinget er kjent med. Derfor vil de midlene uansett ikke kunne bli betalt ut før tidligst i januar, men det vil være viktig å skape trygghet om denne ordningen nå. Når det gjelder de andre økonomiske tiltakene jeg redegjorde for, sa regjeringen allerede på tirsdag at de er avhengige av bevilgningsvedtak i Stortinget, selv om de kommer på plass som forskrifter, og regjeringen tar altså sikte på å legge fram disse bevilgningsendringene for Stortinget i januar. Til slutt: Jeg tar sikte på at vi skal få til en ordning der bedrifter som må kaste varer, altså tapt varelager som følge av at de ikke kan drive næringsvirksomhet, kan få refundert de kostnadene og få dekket tapene også om de gir matvarene til et veldedig formål, gitt at det ikke er noen hindringer for en slik løsning som vi kjenner til i dag. Helt til slutt vil jeg igjen understreke at vi forstår veldig godt – veldig godt – den fortvilelsen mange nå føler på, spesielt de bransjene som er hardest berørt, som har vært gjennom en snart to år lang periode med opp- og nedturer, frustrasjon, beinhard jobbing, mange nederlag, oppsider, og så skuffelser. Dette er skikkelig tøft, og de skal vite at vi er der for dem. Vi hører, vi lytter, og vi skal gjøre alt vi kan for å sikre at de kommer seg best mulig gjennom disse ukene også.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Verken jeg eller andre representanter for regjeringen har avvist en lønnsstøtteordning. Vi har derimot sagt at vi er i dialog med partene om ulike økonomiske virkemidler. Vi har på rad og rekke innført kraftfulle økonomiske tiltak for å holde folk i jobb, trygge arbeidsplassene og bidra til at bedriftene kommer seg best mulig gjennom denne situasjonen. Det fantes ingen nøkkelferdig lønnsstøtteordning etter den forrige regjeringen som bare kunne tas ut av skuffen og gjeninnføres på minuttet. Derfor har regjeringen jobbet intenst sammen med partene – nærmest dag og natt – for å finne en lønnsstøtteordning som skal treffe de bedriftene som nå trenger det, og som skal bidra til at flest mulig kan beholde jobben sin. Skal vi sikre at dette blir en ordning som er god, tar det faktisk noen dager. Når det gjelder den nasjonale kompensasjonsordningen, har jeg stor forståelse for at det nå er mange ordninger, men jeg kan opplyse om at den nasjonale kompensasjonsordningen dekker deler av de faste, uunngåelige kostnadene for bedrifter som har hatt omsetningsfall. En ordning som gjelder i november og desember, kan altså ikke utbetales før den måneden den skal dekke omsetningsfallet for, er ferdig. Sånn har det vært tidligere, og sånn vil det være nå. Det betyr at bedriftene først kan søke på den ordningen til neste år. Vi har varslet at de bør være forberedt på at det vil komme utbyttebegrensninger og overskuddsbegrensinger, rett og slett fordi vi mener at den ordningen skal være til for de bedriftene som trenger det mest. Når det gjelder lønnsstøtteordningen, er det ikke lenge til regjeringen kan være helt konkret om hva den innebærer for bedriftene.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Takk for spørsmålet fra representanten. Jeg merker meg at representanten er veldig opptatt av markedet. Samtidig har jeg merket meg at representanten i en rekke leserinnlegg den siste tiden har sagt at markedet ikke skal bidra med noe for å øke inntekten til bonden. Denne regjeringen er opptatt av at inntekten til bonden kommer fra importvern. Den kommer fra markedet. To tredjedeler av bondens inntekt kommer nettopp fra markedet. Da er det på sin plass også å utfordre verdikjedene på å ta sin del av ansvaret for å bidra til at bonden skal ha en inntekt å leve av. I tillegg bidrar staten med jordbruksavtalen. Når det gjelder saken om skogeiendommer, har denne regjeringen sagt at det er en sak vi vil komme tilbake til og levere på i regjering. Samtidig mener jeg at vi ikke skal selge ut alle statens skogeiendommer framover, og det er også denne regjeringens politikk.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Takk for spørsmålet. Som jeg var inne på til representanten, er dette noe regjeringen vil komme tilbake til. Samtidig er det et viktig punkt i Hurdalsplattformen at vi ikke ønsker å selge ut viktige statlige skogeiendommer til en billig penge. Det er også viktig å favne om at vi tar vare på grunneierne framover. Så dette er en sak jeg ved flere anledninger har nevnt at denne regjeringen vil komme tilbake til.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg tror kanskje at representanten bør dra ut i landet, møte norske bønder og spørre om de har følt på en økonomisk trygghet de siste åtte årene, da Fremskrittspartiet var med på å styre landet. Jeg vil anbefale representanten å dra ut og spørre næringen om nettopp det. Min viktigste jobb er å bidra til økonomisk trygghet i en næring som har vært nedprioritert av forrige regjering i åtte år. Vi har sagt at vi skal legge fram en forpliktende plan for å tette inntektsgapet mellom bønder og andre grupper. Grytten-utvalget er nå satt ned. Det skal levere et godt tallgrunnlag, og det skal leveres før 1. juli. Jeg vil avvente det tallgrunnlaget før jeg sier noe om hvordan veien videre skal være. Samtidig vil jeg presisere at det arbeidet ikke er til hinder for å levere et godt jordbruksoppgjør allerede til våren.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Jeg må få rette opp i en del faktafeil som representanten her kom med. Denne regjeringen har ikke sagt 500 tonn. Vi har sagt at vi skal se på muligheten for å gå ned mot det tallet, men det skal ikke gå ut over dem som har investert for mer. Når Fremskrittspartiet er så høy og mørk i denne debatten, vil jeg si at jeg har lest Fremskrittspartiets alternative budsjett, der man vil kutte 1,5 mrd. kr til norsk landbruk. Man vil kutte 1,3 mrd. kr til jordbruksforhandlingene allerede til neste år. Dette ville vært dramatisk for norsk landbruk. Jeg tror at norske bønder skal være veldig glade for at Fremskrittspartiet ikke får styre landbruks- og matdepartementet de neste årene. Representanten Bjørnstad erkjente jo her i stad at Fremskrittspartiet også vil ta til orde for å legge ned forhandlingsinstituttet i norsk landbruk.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Denne regjeringen er veldig opptatt av å satse på skog, både på skogen som en del av klimaløsningen, og på skogen som et nytt industrieventyr. Hurdalsplattformen sier at vi skal stoppe utsalget av Statskogs eiendommer, men hvis man leser videre, sier den også at vi skal bruke Statskog som et verktøy for industribygging og næringsutvikling der Statskog har eiendommer. Så vil jeg si at vi diskuterer jo budsjettet i dag, men jeg skulle heller ønske at vi diskuterte det nye industrieventyret som skogen skal bidra til, som denne regjeringen har klare ambisjoner for, og som denne regjeringen faktisk setter av millionbeløp til å kunne starte. Vi skal bruke skogen som en del av klimaløsningen, men vi skal også bruke skogen til virkelig å satse på et nytt industrieventyr. Jeg har også sagt at alle kommuner og fylkeskommuner i Norge bør ha en ambisjon om å ha et signalbygg i tre.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-17:
Heldigvis har vi veldig mange lokale skogeiere i dag, veldig mange flinke skogeiere der ute, som ønsker virkemidler til å kunne satse på skogen i et industriperspektiv. Det er nettopp det denne regjeringen legger til rette for. Så skal vi selvfølgelig ha en balansegang mellom private aktører, men også favne om Statskogs oppgaver, og ikke minst bruke Statskog som et verktøy for den industribyggingen denne regjeringen har varslet. Som skogminister vil jeg også si at mitt første besøk som statsråd gikk til skognæringen, der jeg fikk kjøre hogstmaskin. Det er veldig mye spennende og veldig mye vilje i næringen nå til virkelig å satse. Denne regjeringen har sagt at vi ønsker å legge virkemidlene på bordet for det, og det leverer vi på i dette budsjettet fra dag én. Der Venstre har sittet og styrt i åtte år og ikke klart å levere noe for norsk skognæring, leverer denne regjeringen fra dag én.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Arbeiderpartiet gikk til valg på at vi skulle ha et mer rettferdig skattesystem. Etter åtte år der det har blitt kuttet notorisk i skattene til noen av de aller rikeste, mens regningen har blitt sendt til vanlige arbeidsfolk, og de som sitter aller nederst ved bordet, har fått en lang, lang liste med usosiale kutt, var det tid for en ny kurs. De fleste milliardene som er kuttet i skattene, er gitt som skattekutt til noen av de aller rikeste, ikke minst på formuesskatten. Solberg-regjeringen valgte å oppheve den praksisen som har vært, med at konsesjoner gitt før 1998 og etter har blitt behandlet ulikt. Det har Støre-regjeringen valgt å videreføre. Jeg tror det er helt grunnleggende for legitimiteten til alle dem som får høste av fellesskapets ressurser, som får lov til å tjene penger på å drive i allmenningen, at de bidrar til fellesskapet. Formuesskatten er i snitt ikke på et høyere nivå i dag enn den var for noen få år siden.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Denne statsråden har stor respekt for Stortinget. Gjennom forhandlinger i Stortinget ble det satt av 2 mill. kr til den ordningen som representanten omtaler. Da jeg ble spurt i spørretimen om hva jeg mente om ordningen, tilkjennega jeg mitt syn. Jeg har stor respekt for lokaldemokratiet, men jeg mener at de 2,5 mrd. kr som vi har lagt på bordet til kommunene, kunne ivaretatt dette på en god måte. At vi nå gjennom et budsjettforlik mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på Stortinget har økt dette til 2 502 mill. kr, lever denne statsråden godt med.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Når det gjelder Ocean Space Centre, er det kanskje noe av det mest spennende Norge har i emning som skal bygges de neste årene. Regjeringen har videreført satsingen som lå inne fra den forrige regjeringen, på en halv milliard kroner i budsjettet for 2022. De siste dagene har vi også fått avklart en av de viktige milepælene – at ESA har akseptert innretningen på finansieringen av senteret. Jeg er veldig trygg på at det vi skal få til når det gjelder Ocean Space Centre, blir veldig spennende. Det skal bli et godt senter. Så tror jeg at jeg skal være tilbakeholden med å stå på Stortingets talerstol og gi avklaringer rundt de spørsmålene som er reist de siste dagene. Dette kommer til å bli bra, men det er et stort løft for oss som nasjon, så det vil komme til å kreve strenge prioriteringer i årene framover for å lykkes med det.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Mitt ansvar er å sørge for å bringe prosjektet videre ut fra de vedtak som blir fattet i Stortinget. Det er en stor og viktig jobb. Det første vi sørget for etter regjeringsskiftet, var å unngå at prosjektorganisasjonen skulle skaleres ned, sånn at vi kunne holde framdrift i arbeidet. Jeg tror jeg skal la forhandlingene i Stortinget avgjøre hvilke rammer Stortinget vil legge for mitt videre arbeid framover, men jeg ser virkelig fram til å få gå videre med den viktige jobben med å få opp det praktbygget og det som skal være med på å bringe viktig forskning videre i årene og tiårene framover.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg tror jeg på Stortingets talerstol skal være nøye med å forholde meg til det som er denne statsrådens konstitusjonelle ansvar. Så vil det alltid være slik at for Nærings- og fiskeridepartementet er det viktig å ivareta fiskeri- og sjømatinteressene i alle områder, og at vi sørger for at all industri, også gruveindustri, drives så bærekraftig som mulig.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg kan likevel si at for meg er det helt avgjørende at vi sørger for god sameksistens uansett hvilke næringer vi snakker om knyttet til havet. Hurdalsplattformen har klare ambisjoner for norsk mineralnæring, men jeg tror det ligger til næringsministeren å svare ut nærmere spørsmål knyttet til dette.
Even A. Røed (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Vi snakker ofte om hva vi skal leve av i framtiden, og om teknologiutvikling og muligheter. Vi snakker om hydrogen, offshore, havvind, autonome kjøretøyer og mye mer. Det er viktig å se på hvilke teknologier vi skal leve av i framtiden, men vi må også ha et klart blikk på hvordan vi skal gjøre industrien vår mer effektiv, sånn at vi også sikrer produksjonen i Norge. For det hjelper lite at vi er i verdenstoppen i teknologiutvikling, hvis vi ikke har produksjonsmiljøer i Norge som er konkurransedyktige nok til å konkurrere med resten av verden. Industriutvikling er ikke et kretsmesterskap; det er et verdensmesterskap. Da må vi være ett lag i Norge. Vi må spille hverandre gode og på den måten kunne utvikle, innovere og produsere på en måte som gjør oss konkurransedyktige i hele verden. Virkemidlene blir nå styrket, og et flertall i komiteen peker på at vi må ha et virkemiddelapparat som treffer eksisterende bedrifter som vil videreutvikle seg og bli mer effektive. Det er jeg glad for. Det er her industri 4.0 kommer inn i bildet: den fjerde industrielle revolusjonen. Den første handlet om å ta i bruk mekanikk og damp, den andre om å øke produktiviteten gjennom elektrisitet og masseproduksjon og den tredje om automatiserte enkeltstående prosesser. Den fjerde handler om å ta i bruk og integrere all den teknologien vi har. Vi må ha maskiner som snakker med hverandre, som tar i bruk data på en ny måte, og som gjør at det brukes mindre tid på å fylle ut skjemaer og gjøre ugunstige, manuelle operasjoner. Det vil gjøre at bedrifter på tvers snakker bedre sammen, og det vil gjøre det lettere å drive samarbeid med underleverandører. Vi har ikke råd til ikke å være med på denne utviklingen. Verden er i gang – vi er delvis i gang, men vi har et godt stykke igjen. Vi må sette fart, for skal «Team Norge» konkurrere i utlandet, må vi være på ballen nå. Det er digitalisering, automatisering, integrering og kompetanseutvikling som til sammen gjør at vi ikke bare eksporterer kunnskap om teknologi, men at vi også eksporterer teknologiske løsninger som er produsert i Norge. Skal vi lykkes, trenger vi en målrettet satsing på kompetanse og utdanning. Det gjør denne regjeringen med en satsing på praktiske ferdigheter, yrkesfag og fagskole. Vi er opptatt av etter- og videreutdanning, sånn at folk kan oppdatere kunnskapen sin og bidra til utviklingen. Vi må ha på plass test- og kompetansesentre som gir bedrifter muligheter til å utvikle og lære og til å ta i bruk ny kompetanse og benytte den i egen produksjon. Dette vil bidra til utvikling og innovasjon, for når kloke hoder får muligheten til å jobbe sammen, blir 1 + 1 mer enn 2. Her står Kongsberg-industrien klar til å ta en lederrolle. Jeg er glad for at vi har en regjering som ser dette. Vi vil sikre et virkemiddelapparat som treffer, sånn at vi ikke bare utvikler ny teknologi, men også videreutvikler produksjonsmiljøene våre til å være i toppen i VM i industri også i framtiden.
Grunde Almeland (Venstre), 2021-12-17:
Det er på vegne av en samlet komité at denne innstillingen om midlertidig lov om tilpasninger i regelverket for barnevernet og fylkesnemnda legges fram. En samlet komité er altså enige om at situasjonen tilsier at det er nødvendig med ny lov nå ettersom den tidligere loven ble opphevet i november. Når smittesituasjonen er som den er, er den midlertidige loven nødvendig for å sikre en forsvarlig og rettssikker virksomhet i fylkesnemnda og ivaretakelse av barn i fosterhjem og institusjon under utbruddet av covid-19. Det er likevel behov for å kommentere et par punkter i denne loven, og det er derfor jeg står her i dag. Det er nemlig sånn at lovens forslag til § 5, om å gi hjemmel til midlertidig å flytte et barn fra en barnevernsinstitusjon, har fått ganske mange reaksjoner i bl.a. høringsrunden. Vi har merket oss at det er en del bekymringer for hvordan og hvor ofte denne hjemmelen benyttes spesifikt. Det er derfor viktig for komiteen å understreke også her i debatten at dette skal være en svært snever unntaksregel, og at loven som sådan videreføres primært av beredskapshensyn. Videre har Stortinget tidligere satt klare begrensninger for hvor lenge slike midlertidige lovbestemmelser skal gjelde før Stortinget på nytt skal gjøre en vurdering. Når vi nå likevel støtter regjeringens forslag om forlengelse helt fram til 1. juli 2022, er det med bakgrunn i de erfaringene vi har hatt til nå om at det nok kan være nødvendig. Samtidig må regjeringen være bevisst på at det er en forutsetning for vår del at om det på et gitt tidspunkt skulle tilsi at det ikke lenger er behov for den midlertidige loven, må loven oppheves straks. Samtidig er det også viktig at Stortinget får en reell mulighet til å vurdere hvordan loven faktisk virker. Det bør derfor komme en grundig vurdering til Stortinget i god tid før det eventuelt skulle bli aktuelt med en forlengelse av den midlertidige loven. Av den grunn fremmer en samlet komité også forslaget under B om at Stortinget ber regjeringen om på egnet vis innen utgangen av mai å gi informasjon om hvordan loven har blitt anvendt, hvilke erfaringer partene har med bruken av unntaksbestemmelsene, hvilke konsekvenser anvendelsene har hatt, herunder i hvilket omfang fylkesnemndene har anvendt unntaksbestemmelsene, og hvor mange barn som er flyttet til en annen institusjon.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-12-17:
Først vil eg retta ein takk til komiteen, som har behandla denne saka veldig raskt. Mellombelse tilpassingar i regelverket for barnevernet og fylkesnemndene vert foreslått for å avhjelpa konsekvensane av utbrotet av covid-19. Varigheita av den tilsvarande mellombelse lova gikk ut så seint som 10. november i år. No er vi altså dessverre nøydde til å be om Stortingets støtte til å innføra regelverket igjen pga. smittesituasjonen. Barnevernet og fylkesnemnda er samfunnskritiske funksjonar som må fungera også i ekstraordinære situasjonar. Denne mellombelse lova opnar opp for bl.a. fjernmøte, fjernavhøyr og delvis skriftleg saksbehandling i fylkesnemndene. Utan desse endringane fryktar vi at saker kunne vorte utsette, eventuelt at saksbehandling kunne stoppa heilt opp. Det ville kunna ha gitt konsekvensar for rettstryggleiken til dei det vedkjem og for samfunnet. Den mellombelse lova gir reglar om flytting av eit barn frå institusjon pga. covid-19 og moglegheit for digitale tilsyn og oppfølgingssamtalar med barn i fosterheim og institusjonar, men berre dersom dette er tvingande nødvendig. Det er viktig for meg å understreka at barnevernet og fylkesnemnda skal nytta dei ordinære paragrafane i barnevernslova dersom dette er mogleg. Mellombels lov skal berre nyttast pga. covid-19 og når dei strenge vilkåra i lova er oppfylte. Eg har foreslått at lova skal forlengjast til 1. juli 2022, som me no ser at Stortinget vil slutta seg til. Så les eg i innstillinga at komiteen peiker på at dersom behovet ikkje er til stades, skal denne lova opphevast straks. Det kan sjølvsagt Stortinget gjera når dei måtte meina. Komiteen har òg bedt regjeringa informera Stortinget innan utgangen av mai om korleis lova vert anvend, og kva erfaringar partane har med bruken av desse paragrafane. Det tenkjer eg er eit klokt vedtak, og eg skal koma tilbake til Stortinget på ein formålstenleg måte innan utgangen av mai. Eg kan opplysa om at i bruken som har vore av tilsvarande mellombelse lov, har flytting av barn vore svært lite brukt. Paragrafen om saksavvikling i nemndene har vore mykje brukt for å hindra at saker vert utsette. Når det gjeld flytting av barn, står det òg presisert at dette berre skal skje dersom det er tvingande nødvendig og for å vareta behovet barnet har for omsorg og beskyttelse, og det er strenge krav til grunngiving og dokumentasjon, inkludert meiningane barnet har og barnet sitt beste, som skal vektleggjast. Eg skal koma tilbake igjen med informasjon som Stortinget har bedt om. Elles er eg glad for at ein samla komité har støtta lovforslaget som er lagt fram.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Sheriffen av Nottingham ville ha vært misunnelig på den regjeringen som sitter nå. Man har 30 mrd. kr, kanskje 40 mrd. kr, i ekstra inntekter, og så skal man prøve å være litt Robin Hood. Men man framstår som en blek Robin Hood – 5–6 mrd. kr er det man gir tilbake. Finansministeren og Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen tar inn mer i skatter, avgifter og moms fra folk enn det man i det hele tatt kunne forvente at man ville. Og så høres det ut som om man er så snille, for nå skal man gi 55 pst. tilbake på det som er over 70 øre – 70 øre pluss moms. Det som betyr noe for folk der ute, er hvor mye det koster for hver enkelt. Da er det greit å ha med seg litt historikk. I november i fjor var prisen 6,24 øre inklusiv moms, og den var 26,77 øre i desember i fjor. Det betyr at før dette slår inn, skal man ha nesten tre ganger det man betalte i strømpris i fjor – før man får 45 pst. rabatt. Dessverre – for jeg hadde faktisk trodd at SV mente noe med «vanlige folk»; vanlige folk som jobber i dagligvareforretning, vanlig offentlig ansatte og andre, folk som kanskje bare har én inntekt, og som virkelig merker dette på kroppen – var det ingen god hjelp i det som kom i dette forliket med SV. Det var egentlig en hån mot veldig mange mennesker der ute som kommer til å slite, og som er kjempebekymret for hva dette kommer til å bety for lommeboka. Men det er kanskje ikke så rart, for vi vet at for bare tre–fire uker siden foreslo SV at man skulle øke elavgiften igjen, så dette er kanskje bare et spill for folk. Og med det framlegget som ligger her, kommer strømmen til å bli grisedyr. Senest i dag, i ettermiddag, fikk jeg en melding og et hjertesukk fra en mamma med en sønn som hadde gått på dagpenger, og fått litt penger, men som tjente 300 kr for mye og dermed mister bostøtten sin, som regjeringen har stått og skrytt av hvor fantastisk flott skulle bli for dem som har minst. Han mister bostøtten på 1 650 kr, og det kan vel hende at han ikke får så stor glede av det som kom i dag, heller. Så er jeg enig i at man skal behandle ting raskt og effektivt – det synes jeg er bra – men det hadde gått fint å vente en dag til, sånn at regjeringen hadde klart å legge fram det de faktisk kommer med, og ikke sånn som i dag hvor man ikke klarer det, ligger bakpå og forventer at man skal hastebehandle uten å få en skikkelig, ordentlig og grundig behandling i Stortinget. Nå blir det litt …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Jeg kan bare ikke dy meg etter å ha hørt saksordføreren. Han sto altså i Debatten og sa at dette var en ordning som folk ville være glad for. Nå kan jeg minne om – hvis man leser e-poster fra vanlige folk rundt omkring i dette landet – at dette ikke er noe folk er veldig glad for. Jeg er veldig bekymret. Man mener at det regjeringen nå kommer med, er altfor dårlig, det treffer ikke sånn som saksordføreren og statsråden påstår her. Det er grunnen til at Fremskrittspartiet er opptatt av dette. Vi ønsket å få en skikkelig god og ordentlig runde på dette. Det handler faktisk om hverdagen til helt vanlige mennesker i dette landet, og vi er opptatt av konsekvensene for dem. Her er det altså en stat som kommer til å dra inn 30–40 mrd. kr og gi 5–6 mrd. kr tilbake til folk. Jeg skjønner hvorfor saksordføreren og Arbeiderpartiet ønsker at vi skal bli ferdig, at man ikke skal diskutere dette her mer, for man skjønner egentlig at dette er en dårlig ordning for veldig mange mennesker der ute. Fremskrittspartiet skal fortsatt kjempe for at å ta bort moms, redusere el-avgift, kunne gi en kontantstøtte som ville betydd noe for folk nå før jul. Det er det dette handler om. Derfor synes jeg det regjeringen kommer med, er for dårlig.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-17:
Den krisen vi nå befinner oss i, svir i lommebøkene til vanlige folk. Nylig leste jeg i min lokalavis, Kragerø Blad, om Melina, som sover i stua med ovnen på for å spare strøm. Vi kunne også lese i mediene om Jannike, som kjøpte brukte møbler på finn.no for så å fyre dem opp. Dette er ikke et land langt, langt borte. Dette er kraftlandet Norge i 2021. Jeg er nok ikke den eneste i denne salen som er blitt rent ned med både e-poster, meldinger og telefoner de siste dagene, ukene og månedene om hvor prekær situasjonen faktisk er. Rødt støtter alle tiltak som hjelper på. Derfor støtter vi også subsidiært både forslagene nr. 9 og 10 i dag, om å utvide bostøtten og øke bevilgningene til sosialhjelp. Det er viktig. Men vi har også et par ganger i denne salen kjempet for at den ekstraordinære utbetalingen av bostøtte ikke skal komme til fratrekk for andre ytelser. Der har vi, så langt, bare fått støtte fra noen andre partier, men ikke fra regjeringen. Strømkrisen som vi nå står i, rammer oss alle, også dem som ikke går på sosialhjelp eller kvalifiserer til bostøtte, men vanlige folk med lave og til og med helt vanlige inntekter. Likevel mener Rødt at bostøtten må utvides permanent, for det er all grunn til å tro at det kommer flere kalde vintre med tilhørende høye strømpriser. Samtidig må vi framover i mye større grad ta politisk kontroll over den krisen vi befinner oss i, for å styre ut av den. Vi kan ikke la folk fryse i hjemmene sine, betale rekordhøye strømregninger og samtidig fylle overskuddskontoen til staten. Dette er det folket som har betalt prisen for, og da må det også komme folket til gode. Forutsigbart nok har regjeringspartiene argumentert for at mange av disse pengene brukes til gode tiltak. Med all respekt, jeg er heller ikke imot gratis SFO, det er flott. Men når staten har tatt imot titalls milliarder av kroner, må vi da kunne forvente litt mer tilbake til lommebøkene til vanlige folk enn de – unnskyld uttrykket – smulene som blir delt ut her. Derfor er det ikke nok, det som kommer i dag. Rødt hadde forventet langt mer. Men vi skal fortsette å kjempe framover for en mye mer rettferdig kraft- og strømpolitikk også for vanlige folk, som denne regjeringen i hvert fall retorisk sett sier at de er opptatt av.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-17:
President: Jeg stemte feil.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-12-17:
Det er bra at vi får vedtatt en kompensasjonsordning nå før jul, slik at folk vet litt mer om hvordan strømregningene vil slå ut. Det som forundrer meg, er at flertallspartiene ikke tar hensyn til næringslivet og ideelle organisasjoner og gjennom dem tar hensyn til vanlige folk. Å glemme næringslivet kommer til å bety en kraftig prisstigning på samtlige kraftkrevende varer, som mat. Det blir brukt mye strøm på å produsere grønnsaker i drivhus, og jeg vil tro at bakeren, meieriet og slakteren bruker mye strøm. Strømprisen kommer til å bli fulgt av dyrere varer. Det forundrer meg spesielt at Fremskrittspartiet ikke er med på forslaget om en ordning som ivaretar et hardt belastet næringsliv. Det er bra at Rødt er sammen med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti på mindretallsforslaget om å gi næringslivet en kompensasjon. Produksjon av kunstsnø og oppvarming av arealer for ideelle organisasjoner er ikke livsnødvendig, men det er et godt og viktig folkehelsetiltak, ikke minst nå som koronaen isolerer oss. Det er synd at kun Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti stiller seg bak forslaget om å ta vare på de ideelle organisasjonene.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2021-12-17:
Det har vært en artig og lang debatt om strøm i hele dag. Det jeg kanskje har reagert mest på, er denne merkverdige troen på at vi har en ekstraordinær situasjon. Det er ingenting som tyder på at dette er noe ekstraordinært; det er den nye normalen. Og det er et resultat av klimahysteriet og troen på det fine, grønne skiftet, for hva vet vi, og hva har alle – det kommer i Prop. 44 L for 2021–2022 også – nå akseptert? Jo, at prisen på strøm er styrt av et marked på Nord Pool-børsen, hvor det er tilbud og etterspørsel etter strøm – på både spotmarkedet og terminmarkedet – som styrer. Når vi ser på de underliggende årsakene, har strømproduksjonen i Europa gått ned. Kjernekraftverk i Tyskland er stengt, og enda flere vil bli stengt. Kullkraftanlegg i Storbritannia er stengt, og gruver er delvis stengt. Man satser på sol, men særlig på vind, og det vi nå har lært, og som Det internasjonale energibyrået, IEA, i dag sier, er at når det blåser lite i Tyskland, Frankrike, Italia og Storbritannia, må man stole på å få leveranse av strøm fra Sverige og Norge – fra Sverige så lenge de har kjernekraft. Det er ingen planer om å bygge nye, store strømproduksjonsanlegg i Europa, bortsett fra for vind, men de kan man ikke bruke når det ikke blåser. Kullprisene er skyhøye fordi India og Kina bygger stadig nye kullkraftverk. Det er klart at når tilførselen av strøm går ned, og etterspørselen i realiteten holder seg på samme nivå eller går opp, er det ingen grunn til å tro at prisene i april og mai skal gå ned. Vi har en ny normal, og derfor må alle partiene her nå diskutere hvorledes vi kan reparere systemet. Vi kan slåss om hvem som gjorde feil for fem, ti, femten eller tjue år siden, men hvordan kan vi få et system som sikrer norske forbrukere og bedrifter tilgang på rimelig strøm? Det er jo en fordel vi fra naturens side har, og som vi må bevare. Produksjonskostnadene på strømmen vår ligger vel på 5–15 øre per kilowattime, og nå betaler vi 1,50 kr eller 2 kr. Vi er nødt til å se på hele systemet og hvordan vi på varig basis kan sikre norske forbrukere og norske bedrifter tilgang på rimelig strøm, som vi hadde tidligere, helt uavhengig av markedsforholdene i Europa.
Erna Solberg (Høyre), 2021-12-17:
Jeg vil også takke finansministeren for å komme og for å svare, selv om jeg nok ikke følte at jeg helt så alle skissene, og særlig det spørsmålet som også andre etterpå har tatt opp, nemlig om det er sånn at det er ingen eller alle. Betyr det at man ikke kan permittere noen og beholde noen igjen, fordi man da vil være ekskludert fra denne ordningen? Det vil ekskludere svært mange bedrifter. I tillegg er det sånn at de små, vanskelige sakene ligger i detaljene. Det er sånn at hvis man begynner 1. desember og ikke f.eks. 13. desember, så får man egentlig en helt annen inngangsterskel enn 20 pst. Det er jo fra det tidspunktet hvor skjenkestoppen, eller de alvorlige tiltakene, egentlig settes inn, eller det er den dagen. Det er kanskje vanskelig å finne en måte å vurdere det på. Kanskje det er bakgrunnen for at man har satt 20 pst., og ikke 30 pst., men det er klart at man kan ha hatt en heidundrandes julebordsesong fram til den dagen – og null arbeid dagen etterpå. Og da er det spørsmålet om disse grensedragningene som kommer til å være viktig. Jeg mener at det høres ut som en ordning som kommer til å hjelpe en del av dem som har hatt litt aktivitetsnedgang, som fortsatt har aktivitet, men som kan komme til å hjelpe veldig dårlig dem som får stengt ned nesten hele virksomheten. Det betyr at de som stort sett lever av alkoholomsetningen, kommer til å være de som tar hoveddelen av også denne regningen. Det er de som også har måttet stoppe lengst tidligere. Det bør man tenke gjennom, også fleksibiliteten i det. Mitt tilbud står ved lag. Jeg mener at dette burde være en ordning vi kunne klare å skape bredde rundt. Det var et flertall på Stortinget som ga uttrykk for at vi ønsket en lønnstilskuddsordning da regjeringen ikke hadde det som en del av repertoaret. Så sier jeg at det er bra at de nå har tatt det med seg, men det kunne vært en idé nettopp å sikre at man ikke lot et veldig snevert utvalg ende opp med å bestemme ordninger hvor mange kan komme til å falle utenfor. Jeg tror regjeringen hadde hatt godt av å søke støtte i et bredere og større flertall på Stortinget. Som sagt er det mulig, særlig etter at finansministeren har sagt at de har konsultert under hånden – og jeg vet godt hvordan dette foregår – at nivået på kompensasjonen bør ligge på dette nivået for at ESA skal godta det. Da burde det være fullt mulig å bare samsnakke oss nok til at dette blir vedtatt på tirsdag i Stortinget. Da hadde man hatt tryggheten rundt reglene og kunne kommet raskere i gang.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-17:
Til slutt handler all politikk om folk og folks hverdag. Så har vi som har de ulike rollene, litt ulike retoriske poenger. Men hvis vi skreller bort de ulike retoriske poengene her, har alle partier vært enige om at vi skal ha en lønnstilskuddsordning, så det er ingen grunn til å spre noen uro til de bedriftene som nå sitter og skal ta sine valg. Det jeg hører, er at noen kanskje ville gjort det enda bedre, men det er ingen som imot en lønnstilskuddsordning. Derfor er det sannsynligvis et enstemmig storting som ønsker at vi skal få på plass en lønnstilskuddsordning. Så da er det ingen grunn til å spre uro. Alle vi som sitter her som folkevalgte, og jeg som statsråd, ser jo for oss disse bedriftene, disse personene, de som blir rammet. Derfor har vi et felles ansvar for å finne en løsning. Så har vi brukt den siste uka. Vi fikk et brev fra partene forrige onsdag, innkalte til et møte på onsdag, fikk til et møte på fredag og har brukt uka sammen med NHO, LO og Virke for å prøve å lage en løsning som kan avhjelpe – og her er vi nå. Og alle løsningene, alle de nasjonale kompensasjonsordningene vi har hatt tidligere, osv., har hatt sine styrker og svakheter, men summen av ulike ordninger har hjulpet bedrifter, og det har hjulpet arbeidsfolk. Denne ordningen kan hjelpe noen nye bedrifter, noen nye arbeidsfolk, men også her vil det helt sikkert være noen avgrensningsproblemer. Men det som er oppsummeringen av denne runden, er at vi har et nesten enstemmig storting. Miljøpartiet De Grønne har ikke hatt ordet, men alle andre partier som har hatt ordet, har tatt til orde for at de ønsker en lønnstilskuddsordning, hvor man også har respekt for det internasjonale rammeverket vi er bundet av, og at vi ikke må lage en ordning som i Stortinget framstår enda bedre, men når det kommer til stykket, ikke kan bli gjennomført. Derfor har vi også gått de rundene – mer uformelt – med ESA, for å sørge for at man er innenfor det rammeverket som gjør at man kan få det gjennom også i praksis. Det er jeg glad for. Så har jeg sett at noen har ønsket å lage et retorisk poeng rundt den kommunale kompensasjonsordningen, at vi sier 1 mrd. kr. Men det er ingen som argumenterer for at de ønsker mindre. Så selvfølgelig, hvis Venstre ønsker mer, må man komme med forslag om det. Men da kan man iallfall være helt trygg på at de ulike forslagene som regjeringen har kommet med, er det politisk flertall for, for alle har jo argumentert for eventuelt å gjøre noe mer. Da får vi ha den samtalen, ha den diskusjonen, se på justeringene. Og som tidligere statsminister Erna Solberg sa: Selvfølgelig er det en fordel når man kan ha brede, samlende løsninger når det kommer proposisjoner til Stortinget, og ikke minst på de støtteordningene som har kommet i forbindelse med korona. Jeg velger å oppsummere det med at det er ingen som har uttrykt kritikk mot lønnstilskudd – alle ønsker det. Det er jeg glad for, og vi gjør det også i samarbeid med NHO, LO og Virke.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-12-17:
Då regjeringa heldt pressekonferanse og kom med nye smitteverntiltak, som i praksis stengjer ned store delar av næringslivet og Noreg, var dei svært høge og mørke. Det som vart sagt, var at i motsetnad til den førre regjeringa stod ein klar med alle støtteordningar med ein gong. Det vart gjenteke og gjenteke. Men det stemmer ikkje, for dei støtteordningane ein snakka om, er ikkje vedtekne i Stortinget, og det er framleis svært uklart når pengar vert gjort tilgjengelege, og korleis reglane kjem til å vere. For eksempel satt næringsministeren like før helga og sa at det allereie er løyvd 1 mrd. kr til kommunane, som dei kan få ut til bedriftene. Det er ikkje løyvd éi krone til kommunane. Det vil seie at den førre regjeringa har løyvd 200 mill. kr, som heller ikkje no er sende ut til kommunane. Slike vedtak er det mogleg å gjere her, og det er mogleg å gjere det før jul. For eksempel har Venstre føreslege i nysalderinga, som skal opp til veka, å løyve ytterlegare 300 mill. kr til kommunane, så dei kan få dei pengane ut. Det var lite støtte for det i innstillinga, men eg håpar at Stortinget vil ombestemme seg til veka når vi skal vedta det. Lønsstøtteordninga, som eg er glad for at finansministeren er her og orienterer – iallfall delvis – om no, er ei anna ordning som det har vore uklart om i det heile kjem, og korleis regelverket vil vere. No har vi fått ei skisse. Til skissa er det å seie at det er bra ho skal gjelde frå starten av desember. Det som står som eit stort spørsmål, er om det er slik, som det har vore omtalt i lekkasjar – kven no dei kjem ifrå – i media, at dersom ein har permitterte arbeidstakarar, får ein ikkje lønnsstøtte. Det håpar eg at finansministeren vil avklare når han no skal få ordet etterpå, om det vil vere slik, for om det er slik at bedrifter som allereie har gått til permitteringar, ikkje skal kunne få lønsstøtte for dei som fortsatt er på jobb, fryktar eg og Venstre at denne ordninga vil hjelpe veldig få bedrifter, og at resultatet vil verte fleire permitteringar. Og det kan jo ikkje vere målet. Det vert sagt at det ikkje skal fattast vedtak her før etter jul. Då skal det kome ein proposisjon, men ein skal føle sikkerheit for at ting vert som dei vert. Eg får jo håpe det, men det er klart at no gjekk regjeringa sitt støtteparti, SV, på talarstolen og sa at dei vil måtte setje seg inn i desse detaljane og kome tilbake til kva dei meiner. Og kva skjer då, dersom dei ikkje er einige i detaljane? Kva vil då vere ordninga? Jo meir som er mogleg å fremje og vedta her i salen før jul, jo betre er det for alle dei som no har ein klump i magen – anten dei er eigarar med ansvaret for bedrifter, eller dei er arbeidstakarar som er redde for jobben sin. Det er jo tillyst ein pressekonferanse snart, men eg trur pressa også har tilgang på straumen frå stortingssalen, så om finansministeren no sit med alle detaljane, hadde det vore ein fordel om Stortinget hadde vorte gjort kjend med flest mogleg av dei. I alle fall vil eg oppmode han til å klargjere spørsmålet om ein fortsatt kan få lønsstøtte om ein har permittert allereie.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
La meg først begynne med å si hvorfor det er viktig for oss å kutte skatten på arbeidende kapital, som er hovedtemaet for replikanten. Det er ikke noen tvil om at det å ta side med norsk eierskap i årene som kommer, blir helt avgjørende. Vi skal på vei ut av en krise hvor mange bedrifter har stått på konkursens rand, og det å hjelpe disse bedriftene ut av krisen blir viktig. I en sånn setting synes jeg det er ganske spesielt at Arbeiderpartiet, av alle som nå er opptatt av arbeidsplasser, velger å si at de skal øke formuesskatten med 7 mrd. kr, kirurgisk rettet rett inn mot dem som skaper norske arbeidsplasser. Det er helt riktig at vi også ønsker å ta ned formuesskatten på næringseiendom og på sikt likestille den med det vi ønsker å gjøre på arbeidende kapital. Målet vårt om å ta bort skatten på arbeidende kapital vil også medføre at vi tar bort formuesskatten på næringseiendom. Det er fordi det er en viktig del av hva folk driver med av både næring og investeringer.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
Det første jeg tenker, er at når så mange andre har vært der, lurer jeg nesten på om jeg også må dra dit. Det er det første jeg tenker. Når det er sagt, vil jeg si at regjeringen fører en offensiv politikk for å styrke legemiddelproduksjonen i Norge. Regjeringen har tidligere lagt fram Legemiddelmeldingen, riktig bruk – bedre helse, Meld. St. 28 for 2014–2015. Regjeringen ønsker å ha en satsing hvor vi sørger for innovative miljøer på dette feltet. Vi har også lagt fram en handlingsplan for kliniske studier, så det gjøres en del ting på det feltet. Jeg skal være forsiktig med å gå inn og diskutere enkeltselskaper eller for den saks skyld enkeltmerker eller enkeltmedisiner. Det tror jeg kan slå litt uheldig ut i debatten, for det kan være signaleffekter som vi ikke nødvendigvis skal gi fra Stortingets talerstol, men på generelt grunnlag kan jeg vise til de satsingene som regjeringen gjør. Jeg er helt sikker på at regjeringen kommer til å følge opp disse, og så får vi sørge for å legge press på regjeringen for at man følger opp handlingsplanene.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
Jeg takker for spørsmålet. Det er ingen tvil om at vi alle må jobbe for å bedre de tallene, og det har man vitterlig gjort. Men vi må også se på lite grann av bakgrunnen for dette. I hvert fall noe av dette skyldes at vi har hatt en rekke store investeringer i Norge. Vi har en stor eksport fra olje- og gassindustrien. Men hvis jeg ikke tar helt feil, var det noen gode tall som kom for ikke så mange dager siden, som indikerte at vi endelig har begynt å se en endring i den trenden, og det er fordi man har tatt en rekke viktige grep. Vi ser nå endringene og håper at de neste kvartalstallene og halvårstallene vil fortsette langs den trendlinjen. Det er litt spesielt av representanten ikke å vise til de siste nyhetene på det feltet. Jeg må også si at det er veldig spesielt å se den omsorgen og omtanken for handel og norsk handelsbalanse når man representerer et parti som vil lukke Norges muligheter til å handle med et av våre aller største marked ved å gå til angrep på EØS-avtalen. Det er veldig spesielt.