Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2002-06-19:
Lærerutdanningen er viktig for at skolen skal nå sine mål om å utvikle elevene til «gagns menneske». Kunnskapsrike, engasjerte og faglig dyktige pedagoger er nøkkelen til bedre kvalitet og en bedre skole for elevene. Regjeringens melding legger vekt på økt faglig fordypning og kvalitet i lærerutdanningen, ved å øke valgfriheten for studentene. Kristelig Folkeparti er enig i denne endringen. Men skolen har en større oppgave. I Kristelig Folkeparti er vi glad for at et bredt flertall i komiteen mener en grunnleggende del i læreroppgaven er å utvikle elevene videre som mennesker. Et slikt perspektiv innebærer at lærerutdanningen også må legge vekt på dannelsesoppgavene i lærerrollen og samarbeidet med foreldrene. Dette overordnede perspektivet krever bevisstgjøring om helheten i læreroppgaven. I sin siste bok, om skolen mellom stat og marked, plasserer skolemannen Alfred Oftedal Telhaug Regjeringens utdanningspolitikk i en nyliberalistisk tradisjon. Han viser til at Regjeringen profilerer seg på faglig kvalitet og nivåheving. Det er nødvendig, men Kristelig Folkeparti mener et slikt fokus alene ikke er bra verken for elevene eller for skolen. Læring er mye mer, det rommer alt fra faktakunnskap til sosial kompetanse. Kristelig Folkeparti holder fast på at faglig kvalitet oppnås når man har et stimulerende og trygt læringsmiljø. Det er en styrke for norsk skole når PISA-undersøkelsen til OECD forteller at elevene trives i skolen. Dette synes å være glemt i debatten. Et slikt utgangspunkt gir læreren gode muligheter til å øke læringsutbyttet med fokus på kunnskap og mestring, men også til å lykkes i sitt dannelsesprosjekt. Det forutsetter at lærerutdanningen setter framtidens lærere i stand til å jobbe med begge deler: kunnskap og dannelse. I Kristelig Folkeparti er vi derfor glad for at et bredt flertall har samlet seg om en modell for allmennlærerutdanningen som kombinerer dette i den obligatoriske delen av utdanningen. Her er norsk, matematikk, kristendoms-, religions- og livssynskunnskap og pedagogikk basisfag som gjenspeiler grunnskolens oppgave. Dannelse er en like sentral del av skoleforståelsen som kunnskap og faglighet. Det er nødvendig med større faglig fordypning i lærerutdanningen. Det får vi mulighet til ved to år med obligatoriske fag og emner og to år med valgfrie fag for allmennlærerstudentene. Det må være mulig for studentene både å fordype seg i fagene utover de obligatoriske studiepoeng og å velge andre viktige skolefag. Målet må være at lærerne på ungdomstrinnet har 60 studiepoeng i sine undervisningsfag. Nettopp ut fra hensynet til faglig fordypning ønsker Kristelig Folkeparti primært 30 studiepoeng i KRL i den obligatoriske delen. Det var ikke mulig å få flertall for dette i komiteens arbeid, og vi er derfor fornøyd med det brede flertall som ønsker KRL som et obligatorisk fag med 20 studiepoeng. I Kristelig Folkeparti er vi også glad for økt fokus på grunnleggende lese-, skrive- og matematikkferdigheter. Det er imidlertid en fallitterklæring for dagens undervisning i norsk og matematikk i lærerutdanningen når lærerne ikke lykkes i dette arbeidet. Vi forventer derfor at disse fagmiljøene tar større ansvar for de grunnleggende ferdigheter i disse fagene, og at også praksisfeltet i lærerutdanningen fokuserer dette emnet. Kristelig Folkeparti mener det er behov for et tettere samarbeid mellom utdanningsinstitusjonene og den praktiske hverdagen i skolene. Vi trenger å styrke lærerutdannernes kontakt med og kompetanse om skolens hverdag. Videre bør vi se på nye former for praksisorganisering i studiet, f.eks. kontrakter mellom lærestedene og barnehage- og skoleeierne. Generelt er det viktig at all opplæring i lærerutdanningen knyttes opp til den arbeidssituasjonen vi har i skolen. Vi vet at mange nyutdannede lærere opplever det som et sjokk når de kommer ut i skolen. Da har skoleeieren et viktig ansvar for å bruke den kompetanse som finnes i lærerkollegiet. Gjennom et mer forpliktende samarbeid mellom skoleeierne og utdanningsinstitusjonene er det ønskelig å utvikle veilederkompetanse og veiledningsordninger for nyutdannede lærere. Førskolelærerne har vært sentrale i utviklingen av småskolepedagogikken i Reform 97. Kristelig Folkeparti er fornøyd når et bredt flertall åpner for at førskolelærere kan undervise i 1. klasse, og med tilleggsutdanning kan førskolelærere undervise til og med 4. klasse. Vi vet at en god overgang mellom barnehage og skole er viktig for elevenes utvikling. Det er derfor riktig å gi også førskolelærerne opplæring i grunnleggende lese-, skrive- og matematikkopplæring. Til slutt noen ord om skoleledelse. Ledelsen ved skolene er sentrale i et godt læringsmiljø. Rekruttering av lærere er en viktig oppgave, å ta ansvar for skolens læringsarbeid er en annen. Derfor er det viktig at lederteamet på skolene, som rektor er en del av, har tilstrekkelig fagkompetanse, pedagogisk kompetanse og lederkompetanse. Bredden i kompetansen vil selvfølgelig ofte være avhengig av skolens størrelse, men Kristelig Folkeparti mener at også på de minste skolene må den skolefaglige kompetanse være til stede. Her er vi tilbake til den grunnleggende debatt, nemlig at innsikten i læringsprosessene og egen læringsstrategi er avgjørende for læringsutbyttet og den personlige utvikling.