trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror jeg kan garantere at vi kommer til å holde oss minst like godt til handlingsregelen som det denne regjeringen gjør. Man har på mange måter glemt at handlingsregelen består av to ting: Det ene er at man ikke skal bruke mer enn 4 pst., og det andre er hva pengene skulle brukes til. Under Bondevik II-regjeringen brukte man ni av ti kroner til utdanning, til samferdsel og infrastruktur og til vekstfremmende skattelettelser. Denne regjeringen bruker en og en halv til to av hver tiende krone. Så jeg tror representanten skal være mindre bekymret for dette framover. Jeg vil også minne om hva Senterpartiets representant Marit Arnstad sa i en tilsvarende debatt forut for den rød-grønne regjeringen i 2005. Da sa hun at handlingsregelen var «et dogme uten innhold». Vi er i hvert fall mye nærmere Fremskrittspartiet enn det Senterpartiet var Arbeiderpartiet den gang.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Jeg skjønner jo at representanten Holmelid kanskje synes det er rare svar, for man følger jo ikke handlingsregelen, men la nå det ligge – det forklarte jeg i mitt forrige svar. Sånn jeg kjenner regionale utviklingsmidler, forsvinner veldig mange av dem i administrasjon og internt byråkrati i fylkeskommunene. I min egen fylkeskommune har man stått for en av de virkelig store skandalene når det gjelder støtte til næringslivet gjennom at hele fylkesrådet måtte gå på grunn av måten man disponerte de regionale utviklingsmidlene på. Og jeg møter ingen bedriftsledere ute i Norge som etterlyser mer regionale utviklingsmidler. De etterlyser midler til samferdsel, og Høyre omdisponerer denne typen penger til å investere i infrastruktur.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Nei, vi skal ikke straffe mer. Dette er jo et tiltak som rett og slett er rettet rett mot å skape mer, for vi vil at kommunene skal bli opptatt av å skape næringsliv og arbeidsplasser. Det bør bekymre representanten at i svært mange distriktskommuner nå er kommunen den største arbeidsgiveren, og det private næringsliv er sterkt svekket. Jeg tror jeg også kan garantere at det ikke kommer dramatiske omlegginger. Man kan regne på enkeltbiter av Høyres tiltak, men når vi spør om effekten av hele kommuneopplegget for kommunene, får vi til svar at det er for komplisert å regne på alle effektene. Så jeg mener dette er et veldig fornuftig tiltak for å få kommunene til å fokusere på verdiskaping, og det vil ethvert samfunn som har tenkt å overleve framover, måtte ha.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror det finnes veldig mange eksempler på det. President Reagan gjennomførte store endringer i USA på 1980-tallet. Det var svært vellykket. Selvfølgelig liker jeg å prate om skatt i mitt hovedinnlegg, for jeg er skattepolitisk talsmann, så det er på en måte jobben min. Når representanten sier at vi har en robust økonomi, har jeg også prøvd å advare litt mot det som er i ferd med å skje. Vi har en veldig klar todeling av norsk økonomi. Vi har en veldig bra økonomi i Norge, men vi kan jo ikke underslå at det også skyldes fantastiske oljeinntekter, og at vi sånn sett er i en særstilling også i Europa. Vi skal passe oss for at vi ikke arbeider oss inn i en tilsvarende situasjon der norsk økonomi langt fra er robust, men altfor avhengig av én inntektskilde.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Det virker som det er mange arbeiderpartirepresentanter som har lyst til å diskutere med sitt eget bilde av Høyre. Det får de jo få lov til å drive med. Jeg må si at når jeg hører en del snakke om investeringslyst, lurer jeg på om man har bind for øynene. NHO har i dag presentert nye tall når det gjelder investeringer, og investeringene i fastlandsindustrien eksklusive oljen er på sitt laveste nivå på 40 år – 40 år! Og det er den industrien som skal investere for framtiden for å møte det kostnadsnivået de rød-grønne har påført oss, med 160 pst. i forhold til våre handelspartnere. Så når Lundteigen snakker om en balansert utvikling, lurer jeg på hvem som har styrt de sju siste årene. Jeg må erkjenne min synd: Skal vi møte denne utfordringen, har jeg tro på at det eneste som virkelig klarer å møte den, er et sterkt, mangfoldig, privat og lokalt eierskap som har lokal identitet, som investerer ressurser i å skape framtidige arbeidsplasser ute i distriktene, og som har en tilhørighet der ute som er ganske verdifull. Jeg hører behov for motstrømspolitikk – man snakker om at såkornfond er en motstrøm til 8 mrd. kr som inndras fra næringslivet hvert år, av næringslivets kapital, til å møte de utfordringene som vi står overfor. Det er nesten så en ikke tror det er sant. Men jeg merker meg at man holder fast på den enkle retorikken. Man svarer ikke på utfordringene. Hvorfor diskriminerer Arbeiderpartiet norske arbeidsplasser som er eid av nordmenn? Hvorfor diskriminerer man til fordel for utlendinger, og mener virkelig Arbeiderpartiet at lokalt eierskap ikke har noen betydning for hvor verdiskapingen kommer til å skje? Hvorfor holder de da fast på at det er viktig med nasjonalt eie av større bedrifter i Norge nettopp fordi det er viktig å ha hovedkontor i Norge? Jeg trodde nettopp det var begrunnet i at det å ha en tilhørighet til Norge, er viktig også for hvor utviklingen kommer til å skje. Til sist merker jeg meg at Micaelsen snakket om fjerning av skjermingsfradraget som næringsfiendtlig, og at det skapte skjevheter. Selve formuesskatten er jo en skjevhet. Det er beskatning av allerede beskattet kapital. Det er beskatning av sparing, og det er en beskatning som tvinger folk til å ta utbytter for å dekke skatten. Hvis man fjerner skjermingen, så bestemmer man selv. Hvis du ikke tar ut utbytte, betaler du heller ikke så mye av den skatten, eller du får ikke så store belastninger. Her er det noe som virkelig halter, og jeg må si at jeg er sterkt bekymret, med bakgrunn i NHOs nye tall i dag.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
President! Stemmen min ble ikke registrert ved avstemningen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Jeg er litt i tvil om jeg hørte riktig, nemlig at representanten Torgeir Micaelsen tillegger utenlandsk arbeidskraft skylden for at det er færre funksjonshemmede som er i arbeid i Norge – det er en ganske sterk påstand.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Nei, jeg håper at det var feil. Fordi det spørsmålet som representanten Torgeir Micaelsen fikk, var knyttet til at sysselsettingen blant funksjonshemmede i dag er lavere enn det den var da Bondevik II-regjeringen gikk av. Sysselsettingen blant funksjonshemmede har gått kraftig ned i løpet av de siste årene. Ser vi på unge uføre, steg andelen med hele 10 pst. bare i fjor. Viser ikke dette egentlig en regjering uten gjennomføringskraft? Man snakker om at man har en del ideer om hva man skal gjøre, men resultatene taler jo for seg, nemlig at sysselsettingen blant funksjonshemmede går kraftig ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
La meg bare først si at de rikeste bidrar over skatteseddelen. Høyre er enig i at man skal skatte etter evne. De som har mest, skal betale mest. Derfor senker ikke Høyre inntektsskatten for de aller høyeste inntektene, vi løfter i bånn. Skattereduksjoner er for Høyre et virkemiddel – ikke noe mål. Det er et virkemiddel for å gjøre det mer lønnsomt å jobbe, og det er et virkemiddel for å styrke norske arbeidsplasser. Så har vi sagt at etter hvert som vi trapper ned formuesskatten, som rammer sparing og investering i norske arbeidsplasser, vil vi også se på andre virkemidler. I Dagens Næringsliv i dag har jeg pekt på både skjermingsfradraget og skatteregler som fremmer skatteplanlegging, som tiltak man må se på. Høyre har en ansvarlig tilnærming til endring av skattesystemet. Det må utredes skikkelig, være faglig begrunnet. Man så hvordan det gikk da regjeringen skulle foreta endringer i rederiskatten, uten at det var skikkelig utredet. Det havnet i Høyesterett, og regjeringen og staten tapte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Jeg synes ikke det er så veldig komplisert. Jeg har, som sagt, pekt på noen av de tiltakene som Høyre mener at vi må se på. Vi ønsker ikke å gå i den samme fallgruven som regjeringen og staten gjorde, da man tapte i Høyesterett etter at man ikke hadde gjennomført en skikkelig nok vurdering av rederiskattesystemet. Så skatteendringer skal være skikkelig vurdert. Men det er jo ikke slik at hvis du trapper ned formuesskatten, blir pengene borte. Det fremstår nærmest som om Arbeiderpartiet mener at pengene blir borte fordi sosialistiske politikere ikke får hånd om dem. Tvert imot blir disse pengene igjen i norske bedrifter. De blir igjen i norske bedrifter og kan trygge investeringer og trygge norske arbeidsplasser. Så må jeg si at jeg er forundret over at Arbeiderpartiet bare er opptatt av å bekjempe rikdom og bekjempe dem som skaper arbeidsplasser. Hvorfor er ikke Arbeiderpartiet opptatt av å løfte de svakeste? Det er blitt flere fattige mens Arbeiderpartiet har styrt. De sosiale forskjellene i skolen har økt mens Arbeiderpartiet har styrt. Antallet funksjonshemmede som er i jobb, er gått ned mens Arbeiderpartiet har styrt. Det burde også Arbeiderpartiet engasjere seg i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
La meg først si at jeg er enig i at det er et effektivt klimatiltak å bevare regnskog. Men det er ikke bare regjeringens prosjekt. Jeg har lyst til å minne representanten Heidi Sørensen om at det var Høyre og de andre borgerlige partiene som presset regjeringen til å løfte regnskog som et viktig prosjekt. I dag er dette et fellesprosjekt, ikke bare regjeringens prosjekt. Vi vedstår oss de forpliktelsene som ligger i klimaforliket. Når vi har redusert bevilgningene noe til neste år, er det fordi det står store summer som ikke er blitt brukt – nesten 2 mrd. kr – som gjeldsbrev i Norges Bank. La meg si det sånn: La oss bruke kontantprinsippet, slik at vi bevilger pengene etter hvert som det er behov. Men vi vedstår oss klimaforliket, og vi kommer til å bevilge de pengene som følger av det – det vil vi følge opp i de kommende budsjetter – men for 2013 mener vi det er mulig å redusere noe.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Representanten kan ikke ha lyttet til det jeg faktisk sa. Jeg sa at vi vedstår oss våre forpliktelser vedrørende satsing på bevaring av regnskog. Men når vi konstaterer at det står penger på bok, at pengene ikke er brukt opp, mener vi at bevilgningene til neste år kan reduseres noe i forhold til regjeringens budsjett. Det er ikke slik at der hvor SV vil ha litt mer penger enn Høyre vil, angriper man, eller er imot, tiltaket. Nei, vi bare konstaterer at her er det fortsatt penger på bok, det er ubrukte midler – vel, da kan vi bruke noe mindre. Men vi vedstår oss våre forpliktelser i henhold til klimaforliket.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
De første innledende merknadene i representanten Lundteigens replikk varmet meg. Jeg er helt enig i at man må vise tilbakeholdenhet, og vi må forvalte de store oljerikdommene vi har. Men jeg reagerer på at representanten Lundteigen skal være den som definerer hva som er den norske samfunnsholdningen. Høyre står for den nordiske modellen, og den nordiske, eller norske, modellen, representerer noen verdier vi står sammen om i Norge på tvers av de politiske skillelinjene. Det å bevare relativt små forskjeller er en styrke som vi ønsker å bygge videre på. Trepartssamarbeidet i arbeidslivet er noe vi ønsker å bygge videre på. Men så har vi – og jeg antar at det er det representanten reagerer på – også noen forslag som stimulerer til sparing og forslag som stimulerer til investering i norske arbeidsplasser. Jeg trodde egentlig at Senterpartiet var enig, og ikke uenig, med oss i at det er viktig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Det er mulig det er uenighet internt i Senterpartiet, men jeg husker veldig godt at statsråd Liv Signe Navarsete var på Aass Bryggeri og talte sterkt imot den formuesskatten som rammer Aass Bryggeri og eierne av Aass Bryggeri. Når Høyre ønsker å trappe ned formuesskatten, er det av hensyn til norske – jeg understreker: norske – arbeidsplasser og privat sparing. Det er ikke slik at Høyre går inn for skattereduksjoner for dem som har de høyeste inntektene. Nei, Høyre står for progressiviteten i det norske skattesystemet. De som tjener mest, skal også betale mest. Men skal vi skape et samfunn med mindre forskjeller, må vi også løfte i bånn. Da må vi også sørge for at vi løfter i skolen, sørge for at alle lærer å lese, skrive og regne, at vi får flere funksjonshemmede inn i arbeidslivet og at vi får ned antallet unge uføre. Å skape små forskjeller handler ikke bare om å angripe på topp, det handler også om å løfte dem som faller utenfor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Jeg må innrømme at jeg likte veldig godt starten på finansministerens innlegg, da han snakket om verdien av å satse på en god skole – både for å unngå for store sosiale forskjeller og for å foredle arbeidskraften. Men når det kommer til resultatene, kunne Aftenposten i august skrive at frafallet i videregående skole øker. Klassekampen skrev at de sosiale forskjellene i skolen øker. Ser vi på hva regjeringen har brukt de store pengene på, er det på frukt og grønt, på frivillig, ufaglært leksehjelp og på kulturskole i skolefritidsordningen. Men når det gjelder å satse på lærerne og å løfte videre- og etterutdanning, står man på stedet hvil. Er det fordi Arbeiderpartiet har overlatt til SV å styre kunnskapspolitikken, at vi ser disse resultatene? Eller er det fordi regjeringen tror at man skal få til noe på tolv år som man ikke har klart å få til på åtte år, at finansministeren legger så stor vekt på dette?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Heldigvis er det også mye som er bra i norsk skole. Det tror jeg godt vi kan enes om. Samtidig har regjeringen for lave ambisjoner for skolen. Som sagt: Når man kan se at frafallet i videregående skole har økt, i henhold til Aftenpostens oppslag, og at de sosiale forskjellene også har økt i norsk skole, er det noe som har sviktet når man har sittet med regjeringsmakt i syv år. Finansministeren sier at man har satset på forskning. Vel, i tre av fire år i denne regjeringsperioden har veksten i forskningsbudsjettene vært lavere enn veksten i budsjettet. Er det ambisjonene det er noe galt med? Er det slik at man ikke har ambisjoner om sterkere satsing på forskning? Jeg er klar over at man kan vise til at det i 2006 var en sterk økning. Samtidig utgjør altså forskningsbudsjettet det samme i 2013 som det det gjorde i budsjettet for 2006.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
La meg bare først si til siste taler at de borgerlige partiene har i dag lagt frem 13 punkter om en ny helsepolitikk hvor man skal løfte de svakeste. Og når det gjelder å fremstå med sprikende synspunkter og ytterpunkter, kan det vel knapt finnes større ytterpunkter enn Arbeiderpartiet og Senterpartiet i en rekke spørsmål. Jeg registrerer at mange av Arbeiderpartiets talere går opp på talerstolen i tur og orden og forteller hvor skremt man er over Høyre. Det som må skremme Arbeiderpartiets representanter, er synet av sine egne oppkonstruerte skremmebilder. Det er jo det som må skremme Arbeiderpartiets folk. Når man i tur og orden snakker om – enten det er – vannkraft, kommuneøkonomi og trepartsamarbeid, og det tilbakevises punkt for punkt, går likevel Arbeiderpartiets folk opp og forteller hvor skremt man er. Og lengst gikk vel Lise Christoffersen, som sa at hun var «skremt» over at Erna Solberg skulle ønske seg et helt annet samfunn. Hvor tar Arbeiderpartiet det fra? Det Erna Solberg sa i debatten, var at mye er bra i Norge, men forskjellene i skolen øker, antall unge uføre går opp og antall funksjonshemmede i arbeid går ned, og det er en retning Høyre ikke vil være med på. Det var dét Erna Solberg sa i debatten. Man skulle nesten tro at Arbeiderpartiet hadde hatt en hærskare av informasjonsfolk og studert amerikansk valgkamp. Høyre vil ikke ha en amerikanisert valgkamp i Norge; vi vil ha en anstendig norsk valgkamp i Norge. Så til Martin Kolberg, som sammen med – eller kanskje hver for seg – Eva Kristin Hansen ligger og er urolig om natten over Høyres syn på handlingsregelen. Det er ikke mer enn tolv dager siden Stortinget behandlet en stor sak om handlingsregelen, og Høyre og jeg leverte et sterkt forsvar for forvaltningen av den norske oljeformuen og handlingsregelen – og da ikke bare om begrensningen av oljepengebruk, men også om hvordan oljepengene skal brukes – og der sto de borgerlige partiene sammen. La meg bare vise til at ti måneder før stortingsvalget i 2005, sa Senterpartiets parlamentariske leder at handlingsregelen er et «dogme uten innhold», og SV var skeptisk til en firkantet regel der utføring av finanspolitikken skal knyttes til utviklingen i internasjonale kapitalmarkeder. Det er jo ikke slik at de rød-grønne var enige om alt – snarere tvert imot. Så ser vi nå at på mange av de punktene hvor man var enige før valget i 2005, er man nå i ferd med å sprekke – enten det gjelder EØS-avtalen, NATO-medlemskap eller hvor høyt skattenivået skal være fremover. Denne debatten har vært interessant, fordi de borgerlige partiene har samlet snakket om hvordan vi skal løfte dem som sitter nederst ved bordet, mens de rød-grønne er mest opptatt av dem som sitter øverst ved bordet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror ikke det kan være så veldig mange andre i Norge enn Martin Kolberg og en håndfull av Arbeiderpartiets stortingsrepresentanter som sover dårlig om natten med tanke på at Høyre skal styre norsk økonomi. Jeg tror Arbeiderpartiet får en ganske tung valgkamp hvis man har tenkt å bruke de kommende ni måneder på å overbevise det norske folk om at en regjering med Høyre skulle sette norsk økonomi over styr. Men la meg si det slik: Jeg ønsker Arbeiderpartiet lykke til hvis man har tenkt å drive valgkamp på det. Så har jeg lyst til å si til Karin Andersen at hvis jeg tilhørte SV og et parti som har sittet og regjert i syv år, ville jeg gått litt stillere i dørene når det gjelder bekjempelse av fattigdom. Så ville jeg gått litt stillere i dørene med tanke på alle dem som står og venter i en kø i rusomsorgen, og alle dem som har psykiske helseutfordringer og ikke får den hjelp og støtte som de skulle ha. Jeg ville gått litt stillere i dørene i de sakene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Hvis vi da har fått avklart at det ikke er de utenlandske arbeidstakernes skyld, er det kanskje noe med regjeringen, men det hørte jeg ikke noe om i svaret. Spørsmålet mitt går på det Micaelsen inviterte til, nemlig å se litt videre. Hva skal vi gjøre med et samfunn i endring? Hva skal vi se på for å få et enda bedre samfunn? Jeg er helt enig i at mye er bra. Etter Kristelig Folkepartis mening er et velferdssamfunn mye mer enn en velferdsstat. Derfor er det urovekkende for oss hvordan denne regjeringen systematisk har nedbygd samarbeidet mellom det offentlige og de frivillige organisasjonene som driver innenfor helse- og sosialomsorgen i vårt land. Verdien av dette har åpenbart ikke gått opp for regjeringen. Mitt spørsmål er da: Hvorfor setter man ned enda et utvalg for å sørge for at det samarbeidet som skal være mellom frivilligheten og det offentlige, kommer på skinner?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Jo, det er det absolutt, og det tror jeg representanten Teigen vil være enig i at vi har vist. Vi viser det i vårt alternative budsjett for neste år. Vi har vist det gang på gang når vi er i regjering, at dette setter vi så høyt at vi legger svært mye inn på å få det til. Og vi har fått det til. Så svaret er enkelt og greit: Vi velger det som er viktigst, og vi får gjennomført det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Det var kanskje litt voldsomt å si det at vi har forlovet oss. Vi går ikke så veldig fort fram som representanten Eldegard gjør, åpenbart. Vi tar det litt pent og pyntelig, så noen forloving har jeg vel ikke sett foreløpig. Når det gjelder landbrukspolitikken, må jeg kanskje minne om at det ikke var de partiene representanten refererer til, som har stått i første rekke med et forhandlingstilbud som førte til brudd i vår. Så vidt jeg husker, var det en regjering bestående av Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV som la fram et tilbud som var så dårlig at Bondelaget brøt der og da. Så før man annonserer hva man krever av andre, kan det jo være en idé – synes jeg da – at man spør seg selv: Hva var det som gikk galt i regjeringens oppgjør med landbruket dette året? Så får vi komme tilbake til det andre, når det eventuelt blir vår tur.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Når det gjelder forholdet til frivillige og helse- og omsorgsinstitusjoner, kan det jo knapt bli dårligere selskap enn det som er nå. Når undertegnede spør regjeringen: Hva vil den konkrete oppfølgingen bli av den avtalen som er inngått mellom Virke, Frivillighet Norge og regjeringen? Så skulle man kanskje tro at man fikk et substansielt svar – at det kom noe konkret. Og jeg vil be representanten Kleppa se på det svaret. Det som står der, er at resultatet – det konkrete resultatet – av denne avtalen er at regjeringen setter ned et nytt offentlig utvalg. Så jeg hadde virkelig gått tilbake og spurt meg selv: Når skal regjeringen – det blir jo for sent dessverre for de rød-grønne, selvfølgelig – gjøre noe konkret? Man setter kun ned utvalg og er tydeligvis godt fornøyd med det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Jeg tror nesten jeg kan referere til en kommunelege som ble intervjuet på radio for et par–tre dager siden, og hvordan han beskrev denne ordningen som representanten Sande refererer til: en kvasiløsning, som han kalte det, uten – i grunnen – særlig mål og mening, for de rød-grønne, i hvert fall noen av dem, hadde lovt et fullt måltid, og så ble det redusert til frukt og grønt. Vi har i vårt budsjett sagt at vi prioriterer en abonnementsordning, vi prioriterer læreren – ikke minst – det tror vi kanskje har en viss effekt også for den sosiale utjevningen, som representanten Sande er ute etter, og vi gir et skattefradrag til hver enkelt familie på 5 000 kr per barn. Det burde også gi noen mulighet til å kjøpe noen epler i ny og ne. Jeg tror familiene meget vel kan bruke de kronene like godt som de rød-grønne.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
La meg si at vi også er glad for den bistandsprioriteringen som regjeringen gjør, når det gjelder prosenten. Vi øker den litt også fordi vi er litt uenig i innretningen som regjeringen gjør, hvor man nedprioriterer Afrika, nedprioriterer UNICEF og nedprioriterer utdanning. Jeg kan også lese svart på hvitt hva budsjettene til Fremskrittspartiet og Høyre kommer med akkurat på det punktet. Her er vi uenig, men vi har faktisk vist, i samarbeid tidligere med Høyre i regjering og Fremskrittspartiet, som vi hadde budsjettforlik med her i salen, at vi har greid å prioritere dette. Jeg er glad for at det er såpass mange som er enig i at i vår velstand har vi egentlig ikke råd til å glemme den fattige verden.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Vi vet at Finansdepartementet er navet for at løftene som gis i andre sektorer, faktisk kan oppfylles, så også med eldreløftet fra regjeringen før siste valg. Kristelig Folkeparti og regjeringen har en avtale om hvordan dette løftet skulle gjennomføres. Situasjonen er nå at om lag 3 000 gamle og syke venter på heldøgnstilbud. Inntil nå er det bygd ca. 1 000 nye plasser, mens regjeringen har lovet 12 000 nye sykehjemsplasser innen 2015. Med den kapasitet som jeg vet Finansdepartementet sitter på når det gjelder planer, er mitt spørsmål: Kan man allerede nå vedgå at det løftet en ga når det gjelder eldreomsorgen, ikke kan oppfylles?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Da kan jeg opplyse om at man er kommet til plass nr. 6 på Oslo Arbeiderpartis liste, og at det kanskje er litt mer usikkert hvordan det går der, enn hvordan det går med helseministerens plass på listen. Jeg hadde tenkt å gripe fatt i det statsråden sa om forebygging. Han skal legge fram en meget viktig melding som kan spare mange kroner, også for finansministeren. Spørsmålet mitt er: Når man skal jobbe med denne meldingen, har man tenkt å kombinere disse to departementene, Finansdepartementet og Helsedepartementet, slik at man f.eks. også kan bruke skatte- og avgiftssystemet positivt til å fremme folkehelse?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Et landbruk i endring, sa statsråden. Da har jeg tenkt å utfordre litt utover neste års budsjett. Hvis en ser noen år fremover, på utfordringer for norsk landbruk, en mulig WTO-avtale, hva tror statsråden er de viktigste virkemidler han rår over for at vi skal ha et levedyktig landbruk over hele landet, la oss si om fem–seks år? Hvilke virkemidler tror han vil være mest effektive for å sørge for et levende landbruk over hele landet?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Takk for den påminnelsen. Jeg la i grunnen merke til at da komiteens leder holdt sitt innlegg, gikk vi over i en ny dag, og jeg følte at han brukte den godt – ny dag og nye muligheter for nye angrep. Jeg skal prøve å begrense meg, men det har vært interessant å følge denne debatten, i den forstand at den beskrivelsen posisjonen har gitt av opposisjonen, har sprikt veldig. Noen hevder at opposisjonen ikke står sammen om noen ting, andre er så skremt at de ikke får sove fordi opposisjonen står sammen om så mye forferdelig. Så la meg si det slik: Beskrivelsen av opposisjonen spriker i hvert fall mer enn politikken til opposisjonspartiene – det må bli min konklusjon etter å ha hørt så mange sprikende innlegg fra posisjonen. Representanten Micaelsen snakket om at Høyre hørtes ut som om de var vonbrotne – og de som kjenner parlamentarisk historie, vet jo at «vonbroten» er et uttrykk som har nær tilknytning til Kristelig Folkeparti. Jeg kan bare bekrefte at representanten Sanner var langt unna det vi definerer som vonbroten i en slik sammenheng. Avslutningsvis: Det har vært mange runder rundt frivillige organisasjoner og samarbeidet mellom det offentlige og dem innenfor helse- og sosialsektoren. Jeg skal nå lese det svaret fornyingsministeren har gitt undertegnede, som viser hvorfor jeg sa at det er en regjering som svikter på dette feltet, og som ikke bruker tiden slik den skal. Jeg siterer: «Det har de siste årene vært en økende kritikk av det norske anskaffelsesregelverket. Kritikken har i stor grad vært rettet mot de særnorske reglene, dvs. den delen av reglene som ikke følger av Norges internasjonale forpliktelser. Regjeringen har derfor bestemt at det skal nedsettes et offentlig utvalg som skal gjennomgå den særnorske delen av regelverket og vurdere i hvilken grad vi skal ha slike regler.» Det er i grunnen følgende å si – på godt norsk: «I rest my case». Men som om ikke det var nok, så har en av Østfold-representantene i Arbeiderpartiet i dag i lokalpressen gått ut og sagt følgende: «Vi har nå fått på plass en merknad» – det er i helsekomiteens budsjett – «som sender et kraftig signal om at vi ønsker en gjennomgang av hele rusfeltet.» Dette er på bakgrunn av hvordan Helse Sør-Øst har behandlet rusinstitusjonene. Det sier Arbeiderpartiet selv, mens vi diskuterer en rusmelding fremlagt av samme regjering. Det er godt gjort.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Når jeg hører på representanten Micaelsen, er alt såre vel. Det er nærmest ikke én ting som kan gjøres mer optimalt og bedre enn det den sittende regjering gjør, bortsett fra behandlingsreisene og litt til Sjømannskirken. Jeg og Venstre er av den oppfatning at det er mye som er bra, i motsetning til det Micaelsen beskyldte Venstre for i sitt innlegg, nemlig svartmaling. Men en rekke ting kan gjøres mer optimalt, bl.a. innenfor skattesystemet, så mitt spørsmål er: Hvorfor vil ikke regjeringen og Arbeiderpartiet i større grad bruke skattesystemet til å stimulere til innovasjon, til forskning og ikke minst til miljøvennlig atferd? I dag skjer faktisk det motsatte, ifølge regjeringens egne tall. Det gis miljøfiendtlige skattesubsidier på til sammen 6 mrd. kr, ifølge tabell 6.4 i nasjonalbudsjettet for 2013.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
I Stortingets muntlige spørretime sist onsdag sa statsminister Jens Stoltenberg at han var stolt, men ikke fornøyd med innsatsen denne regjeringen har gjort for å følge opp løftet om å avskaffe fattigdom i Norge. Nylig ble det fremlagt tall som viser at tallet på barn som lever i vedvarende fattigdom i Norge, er på 75 000, og det har økt under denne regjeringen. Det er statsministeren åpenbart stolt over. Det det er mindre grunn til å være stolt over, er at dette statsbudsjettet – som representanten Hansen stemmer for i dag – ikke har ett konkret tiltak som innebærer at tallet på fattige vil gå ned. Samtidig fremmer Venstre en rekke forslag vi vet vil ha effekt. Det stemmer representanten Hansen og SV imot. Er dette noe SV er stolt over?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
I dag stemmer representanten Meltveit Kleppa og Senterpartiet for å endre satsene i formuesskatten, slik at næringseiendom, altså arbeidende kapital, får økt formuesskatt. Venstre vil på sikt fjerne hele formuesskatten, og stemmer selvfølgelig mot den foreslåtte innstrammingen. Men Senterpartiet stemmer, tradisjonen tro, mot det de er for. Kunne jeg få en stemmeforklaring, være så snill?
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Jeg føler at Micaelsen, komiteens leder, avslørte seg i sted da han snakket om skatteopplegget til Venstre – fra rød til grønn skatt. Han var sjokkert, og han mente at folk ville bli enda mer sjokkert når de så hva som virkelig lå der. Venstre er for grønne sertifikater. Det har vi jobbet for lenge. Men Venstre mener at alle skal betale. Forurenser skal betale – sånn er det, og sånn skal det være. Selvsagt er vi for industri på lik linje med det Arbeiderpartiet er. Men igjen: Forurenser skal betale.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Hadde representanten lest vårt alternative budsjett, hadde hun skjønt at premissene for spørsmålet faktisk er feil. Vi har en omfordeling i dette budsjettet som Arbeiderpartiet kan se langt etter. Det betyr at vi gir mye mer til fattige barn – 20 mrd. kr til fattige barn – og de med inntekt på over 1 mill. kr, får økt skatt. Premissene blir feil, og derfor blir det veldig vanskelig å svare. Så ønsker vi å heve bunnfradraget på formuesskatten. De som virkelig sliter med formuesskatten, er nyoppstartede bedrifter, og Venstre ønsker å gi et bidrag til at de skal bli levedyktige.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Det er viktig at vi får flere i arbeid og færre på trygd. Derfor har også Venstre gjort noe med sykelønnsordningen, som representanten kanskje ikke har fått med seg. Vi lever av folks arbeid her i dette landet, og da må vi få folk tilbake i jobb raskest mulig. Det gjør ikke denne regjeringen noe med – de lar det skure og gå. Jeg nevnte hvor underbudsjettert folketrygden vår er – 102 mrd. kr. Det virker ikke som det bekymrer SV og denne regjeringen i det hele tatt.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Representanten Lundteigen sier at han har lest Venstres budsjettalternativ godt, men jeg er litt i tvil når jeg hører spørsmålet, for er det noe Venstre er opptatt av, så er det miljø, klima, friluftsliv og kvaliteten i å leve av – og med – et godt miljø. Vi er dristige i dette budsjettet vårt; vi har en miljøavgift på 9 mrd. kr. Det er mye, det er tøft, men igjen: Det er utrolig viktig for – nettopp det som representanten Lundteigen er opptatt av – at CO2 skal gå ned.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Vern og bruk henger jo sammen. Det er derfor vi i Venstre har vært veldig opptatt av å verne Lofoten og Vesterålen mot oljeboring. Det er ett eksempel på at vi er opptatt av denne biten. Et annet eksempel, som Lundteigen pleier å konfrontere meg med i mange sammenhenger, er skogsbilveier. Der svikter denne regjeringen. Vi har internasjonale avtaler som pålegger oss å ivareta biologisk mangfold. Det gjør verken Lundteigen eller denne regjeringen når de vil fortsette den massive utbyggingen av skogsbilveier.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Hvis representanten fra SV hadde vært opptatt av fattigdom, hadde kanskje representanten stemt for de 20 forslagene som vi har lagt inn i budsjettet vårt, som nettopp skal bekjempe fattigdom. Og jeg er veldig glad for det som representanten Geir-Ketil Hansen fra SV sa her i sted, at han var litt «flau» over SV som ikke hadde fått til mer på fattigdom.
Borghild Tenden (Venstre), 2012-11-27:
Venstre har i sitt alternative budsjett foreslått betydelige endringer i inntektsbeskatningen når det gjelder minstefradrag, personfradrag, toppskatt og trygdeavgift. Det har den gevinst at den både omfordeler og gir mest skattelette til dem med lavest inntekt, og skatteskjerpelse for dem med inntekt over 1 mill. kr. Det bidrar samtidig til å styrke finansieringen av folketrygden, som i finansministerens budsjett er underfinansiert med 102 mrd. kr. Er dette en modell finansministeren finner interessant?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Fremskrittspartiet foreslår, som det blir sagt, i sitt budsjett å redusere skatter og avgifter i størrelsesordenen 23 mrd. kr. Beregningene viser at de som tjener minst og har de laveste inntektene, får minst i skattelette, og at de som har de største inntektene og de største formuene, får mest. En del av denne skatteletten skal bl.a. finansieres med kutt i uførepensjonen i størrelsesordenen 2,3 mrd. kr. De som har så store helseplager at de ikke kan stå i jobb, skal altså være med og finansiere denne skatteletten. Mitt spørsmål til Solvik-Olsen er: Hvor i uførepensjonen er det Fremskrittspartiet vil kutte?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg ser i Fremskrittspartiets alternative budsjett at man foreslår å privatisere NRK. NRK skal ikke lenger være den kanalen den er, men den skal være kommersielt finansiert og privatisert. Det kunne være fristende å spørre Solvik-Olsen om hvilke planer man har for NRK. Ser ikke Fremskrittspartiet at det er av stor verdi at vi har en stor ikke-kommersiell statskanal i Norge?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Ja, vi tror på Statistisk sentralbyrå, men representanten Svendsen glemmer å si at man har lagt inn visse forutsetninger i de spørsmålene som er stilt til Statistisk sentralbyrå. Det viktige er – han nevnte transport, samferdsel, som jeg vet representanten Svendsen er opptatt av – at vi har mer enn fordoblet, ja, tredoblet, investeringsinnsatsen på samferdsel i denne regjeringsperioden i forhold til det som var tilfellet da de borgerlige partiene i Bondevik-regjeringen samarbeidet med Fremskrittspartiet. Vi bevilger mer til vei og jernbane på ett år enn det Samarbeidsregjeringen og Fremskrittspartiet gjorde på fire år. Investeringer i samferdsel er vel det området som har økt aller, aller mest i denne regjeringsperioden, og det er vi svært stolte av.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det skal vi dokumentere. Jeg kan ikke gjøre det over bordet her, men vi skal vise tabeller som dokumenterer det. Det er helt klart at de skattelettelsene – lettelsen i formuesskatten, lettelsen i inntektsskatten, lettelsen i arveavgiften – gir skattelette til dem som har mest fra før. Igjen: Fremskrittspartiets politikk hvor man skal redusere skatter og avgifter i størrelsesorden 100 mrd. kr i neste fireårsperiode, er en prioritering av en helt annen politikk enn det den rød-grønne regjeringen har ført og vil føre, nemlig å bygge opp velferdstilbudene innenfor helse, omsorg, transport, barnehager og barnevern – en helt annen politikk som har en helt annen prioritering.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Vi er fornøyd med resultatene når det gjelder den helsepolitikken som er ført de årene vi har sittet i regjering. Behandlingstilbudet på alle områder – innenfor somatikken, spesialisthelsetjenesten, rus, psykiatrien, rehabilitering – er økt, og flere får behandling i dag enn de fikk i 2005. Utfordringen er at behovene også øker, på mange områder enda mer enn vi klarer å bygge opp tilbudet. Der har vi en utfordring. Vårt mål med politikken er at vi skal bygge ut det offentlige helsetilbudet i hele landet, uansett hvor du bor, og uansett størrelsen på pengeboken. Det vil vi ikke klare å oppnå hvis vi hadde satset på den politikken som Høyre gjør, nemlig å prioritere privatisering av helsevesenet. Da får man et godt tilbud i de store byene og et dårlig tilbud i resten av landet.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg mener at de tidsfristene og fristene man har for behandling innenfor helsevesenet, skal opprettholdes og holdes. Hvis ikke det offentlige er i stand til å overholde de fristene, skal de kunne kjøpe av det private. Sånn har politikken vært hele tiden, og sånn bør den være i framtiden. At det generelle bildet er at mennesker ikke får behandling når de skal, er feil. De fleste blir behandlet innenfor tidsfristene, og på de fleste områdene går ventetiden ned. Men det er unntak, og det som blir nevnt her, er ikke godt nok. Fristene skal holdes, og når det offentlige ikke kan gi tilbud innenfor fristen, kan man henvise til det private.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Da jeg sa at jeg er glad for at opposisjonspartienes politikk ikke blir vedtatt, er det relatert til den betydelige skattelettelsen og det betydelige omfanget av forslag om privatisering – en helt annen kurs for landet enn den rød-grønne regjeringens politikk. Derfor var jeg glad for at den ikke blir vedtatt. Når det gjelder spørsmålet om utdanningsbistand, er det en viktig problemstilling å sette i fokus. Det vi har gjort med bistand, er at vi har økt bistandsbudsjettet til 1 pst. av nasjonalinntekt, altså 30 mrd. kr. Innenfor rammen av det er det viktig å prioritere god bistandspolitikk. Utdanning er selvfølgelig en viktig del av dette, det er jeg helt enig i. Kristelig Folkepartis problem er at man er mer enig med den rød-grønne regjeringen i bistandspolitikken enn man er med sine framtidige samarbeidspartnere Høyre og Fremskrittspartiet, som vil kutte betydelig. Der får Kristelig Folkeparti et stort forklaringsproblem.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg tror jeg sa i debatten om fordelingsmeldingen i vår at det området som gjelder fattige barn, er et område vi ikke er fornøyd med, og hvor det er store utfordringer framover. Det er gjort mye på området, det brukes mer penger på dette enn tidligere, men det er fortsatt for mange fattige barn i Norge. Det er vi ikke fornøyd med. Jeg vil bare nevne noe av det vi har gjort som har betydning: Utbygging av barnehagesektoren med over 60 000 barnehageplasser har stor betydning for dette området. Den store satsingen vi gjør på barnevernet, vil ha stor betydning på dette området. På dette området – som på andre områder – har Venstre et forklaringsproblem når de velger å skulle samarbeide med Høyre og Fremskrittspartiet i framtiden, for de partiene vil kutte på dette området. Deres skattepolitikk vil gå ut over dette området. De vil prioritere dem som har mye fra før, og nedprioritere dem som har lite. Der har Venstre en utfordring.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Regjeringen fremmer forslag om å øke bistandsbudsjettet, slik at det kommer opp på 1 pst. av brutto nasjonalinntekt – øker det med 2,4 mrd. kr og kommer opp i et bistandsbudsjett på 30 mrd. kr. Det er, slik jeg har sett Kristelig Folkepartis politikk over år, langt på vei på linje med den politikken som Kristelig Folkeparti står for. Ambisjonene når denne regjeringen skal fortsette, er å styrke det ytterligere. Men Kristelig Folkeparti har valgt å samarbeide med Høyre og Fremskrittspartiet, som vil kutte på disse områdene. Fremskrittspartiet vil kutte 7,5 mrd. kr i bistandsbudsjettet. Vi kunne tatt andre områder også hvor samarbeidspartiene som Kristelig Folkeparti har valgt, går i stikk motsatt retning av det Kristelig Folkeparti står for. Hvordan – nå snakker vi om bistand – kan Kristelig Folkeparti få dette til å henge sammen, når man ser framover i tid?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg er ikke så sikker på at den påstanden blir riktigere selv om man heiser en plakat fra Stortingets talerstol. Vi har merket oss lovnadene om at det ikke skal bli nullskattytere med Fremskrittspartiet, og vi får vente og se hvordan det å skattlegge de høyest lønte med store formuer blir gjort. I en tidligere replikkveksling med Tybring-Gjedde benektet han undertegnedes påstand om at det blir økte forskjeller, og at det er de som tjener mest, som får den største skatteletten. Nå har jeg en tabell her med objektive måter å regne ut skatteforslagene på, og den viser at med Fremskrittspartiets skatteforslag vil de som tjener mellom 250 000 og 300 000 kr, få en skattelette på 5 200 kr, mens de som tjener over 3 mill. kr, får 12 500 kr. Da har man ikke tatt med fjerning av formuesskatten. Hvis man i tillegg tar med formuesskatten som Fremskrittspartiet har annonsert at de skal fjerne, vil disse forskjellene bli større. Det skal altså finansieres ved å kutte i uføretrygd,(presidenten klubber) sykepenger osv. i størrelsesorden 5 mrd. kr. Er ikke dette å øke forskjellene? (presidenten klubber)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Senterpartiet og regjeringa vil at den enkelte eldre skal ha eit reelt val om kor ein vil bu, òg når behov for omsorg og pleie melder seg. Det krev fleksibilitet og lokal kunnskap og kompetanse å fylgja opp, slik at den enkelte eldre som vil det, kan bu heime lengst mogleg, og at institusjonsplass er klar når det er behov for det. Ein god kommuneøkonomi er her avgjerande. Regjeringa byggjer no ut, i lag med kommunane, ei fleksibel eldreomsorg, år for år. Framstegspartiet vil ha ei statleg eldreomsorg. Den enkelte eldre skal etter visse medisinske kriterium utrustast med ein sjekk for kjøp av tenester. Solvik-Olsen talar forakteleg om offentleg byråkrati. Kor mange årsverk av dei som i dag gjer ein uvurderleg innsats for eldre, vil han ha til tilsyn og kontroll?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
For det fyrste: Det trengst ytterlegare ei oppklaring når det gjeld privatisering av vasskrafta. Framstegspartiet har faktisk vore ute og lufta noko så essensielt som å delprivatisera Statkraft. Når det gjeld kommunane: Senterpartiet er for å styrkja det lokale sjølvstyret for å sikra gode lokale tenester, ikkje berre i byane, men òg i distriktskommunane. Der har vi i dag ei god avveging. Det aller viktigaste vi kan bidra med, er å tilføra ytterlegare midlar til kommunane. Her har ein altså tilført 61 nye milliardar i løpet av dei siste sju åra. I tillegg tek vi avstand frå tilbakeføring av selskapsskatten, som vil gje store forskjellar mellom kommunane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det som Framstegspartiet klokt unnlèt å gjera oppmerksam på, er at det er visse føresetnader knytte til det. Det er òg slik at Statistisk sentralbyrå i helga har vore ute og sagt at det er visse element som dei har oversett. Det viktige her er å angje ei retning for fellesskap og solidaritet. Det kan eg ikkje sjå med dei store skattelettene som Framstegspartiet her vil høvla ned, til fordel for dei som har mest frå før. Når det gjeld eldreomsorga, skal det nivået som Framstegspartiet vil leggja seg på, finsiktast. Det kan bety – med den fleksibiliteten som er i dag – at det er nokre eldre som får eit langt dårlegare tilbod med Framstegspartiet si oppskrift.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Lat meg her seia to ting. For det fyrste har eg registrert at Høgre har engasjert seg veldig sterkt og på sviktande grunnlag for ei avgift på sukkerhaldige drikkevarer. Eg har oppfatta det slik at det er noko av det aller viktigaste som Arve Kambe har stått for i denne budsjettprosessen. Eg anbefaler han å lesa budsjettet på det punktet betre. Da vil han sjå dei helsefaglege tilrådingane. Så til skog. Landbruksdepartementet har nyleg endra reglane for sal av jordbrukseigedom. Skog er òg ein del av klimaforliket og løysinga der. Så får vi koma tilbake til dei vidare detaljane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det som var viktig for meg å seia, var at Høgre her tek feil. Når det gjeld det forslaget som dei har fremja, er produktavgifta allereie teken vekk for nokre produkt. Etter at denne drikkevareavgifta – etter helsefagleg tilråding – vart lagd fram, har salet av mindre sukkerhaldige varer auka. Men tilbake til skogen. Eg vil ikkje at det skal liggja ei misforståing her, at eg ikkje veit forskjell på saft og skog.(Latter i salen) Det er enkeltelement i alle budsjett som ein kan sjå nærare på. Korleis skogen skal handterast framover – òg sal av skogseigedomar – er noko som vi kjem tilbake til. Men generelt når det gjeld skatt, er det mange punkt som Høgre og Senterpartiet er ueinige om. (Latter i salen)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Ja, eg kan bekrefta at Kristeleg Folkeparti og Senterpartiet står saman i mange saker, både når det gjeld distrikt, fordeling, forholdet til frivillig sektor osv. – og òg når det gjeld å sikra ein betre skule. Så er det slik at heildagsskulen er ikkje innførd. Men det er behov for å styrkja innhaldet i skulen, fylgja opp dei svakaste elevane ikkje minst og fylgja opp andre grupper i skulen, og å få på plass fleire fag og dermed utvida timetala. I tillegg ser vi no ei gledeleg utvikling av denne satsinga på skulen, nemleg at rekrutteringa til læraryrket aukar veldig. Det er nødvendig.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det skal representanten Tenden med glede få. Det er ikkje slik at Senterpartiet vil fjerna formuesskatten. Vi meiner tvert imot at formuesskatten er eit svært viktig fordelingspolitisk verkemiddel i dette landet. Men vi har i regjering heilt bevisst vore for å endra innretninga av formuesskatten. Det betyr jo at botnfrådraget er auka frå 151 000 kr – då Venstre satt i regjering – til 870 000 kr neste år. Det betyr at det er over 500 000 færre som i dag betalar formuesskatt. Det er ikkje tvil om at blant dei er det mange sjølvstendig næringsdrivande, som dermed får fritak for skatt på sin kapital. Så går vi vidare langs den leia. Men omfordeling er viktig.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Eg må seia eg vart overraska når Kristeleg Folkeparti brukar så mykje tid på angrep på Senterpartiet og frivillig sektor, at me skulla ha svikta der. Lat meg minna om – for det fyrste – momsen for frivillig sektor: 1,2 mrd. kr vil etter kvart bli ført tilbake til heile spekteret av frivillige organisasjonar, noko som vil bety uendeleg mykje for både barn, vaksne og eldre og arbeid blant dei. Og så: Dette samarbeidet som skal vera – og som er meint ifrå vår side å vera endå meir langsiktig – nettopp for å styrkja den frivillige innsatsen òg blant eldre, når det gjeld rusomsorg osb. Så er spørsmålet til Kristeleg Folkeparti: Trur representanten verkeleg – med det som ligg føre her – at han kjem i eit betre selskap på dette området med ei ny regjering?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Eg står her med den avtalen som Rigmor Aasrud på vegner av regjeringa inngjekk med fleire organisasjonar – KS og andre – som gjeld helse- og sosialtenester i ideell sektor. Det går fram der at eit av dei viktigaste punkta er eit dialogforum, ein møteplass, éin til to gonger per år. Det er eit handlingsrom i regelverket for offentlege innkjøp som ikkje er utnytta. Det skal difor utarbeidast ein rettleiar, og innkjøpsreglementet er klargjort for å sikra ideell sektor betre. Helse Sør-Aust inngår no løpande avtalar som skal gjelda over lengre tid, og den avtalen som er inngått, gjer at eg stiller spørsmålet: Tek Hareide avstand frå framstillinga til Syversen i dag om at avtalen ikkje er verd papiret han er skriven på?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det som synest å vera det største ankepunktet her, er eit utval regjeringa har varsla nedsett. Det var det som var Syversen si sak, at det ikkje kom til å skje noko det komande året på grunn av dette utvalet. No er det ein skjebnens ironi for Kristeleg Folkeparti at dette utvalet er nedsett for å sjå på kva handlingsrom regjeringa kan ha i framtida overfor ideell sektor på grunn av prosessar som skjer i EU, og som kan – i lys av EØS-avtala – setja avgrensingar. Når det gjeld pensjonskostnader, forstår eg det slik at det er eit tema som blir gjenstand for dialog. Når det i tillegg er sagt at dette er ein mal for fleire slike avtalar, vil eg gjenta mitt spørsmål. Eg er glad for at Hareide seier det er eit steg på rett veg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
President,(kremter) unnskyld. (kremter)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-11-27:
Ikkje saft, eg begynner om igjen.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)