trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-26:
Forsvarspolitikken er viktig. Den angår oss alle, og den handler om grunnleggende trygghet i samfunnet. Forsvarspolitikk er et sentralt anliggende for Stortinget. I motsetning til utenriks- og sikkerhetspolitikken er ikke forsvarspolitikken regjeringens prerogativ. Forsvarspolitikken har bestandig vært omfattende drøftet i Stortinget. Det er sjølsagt bra om det blir enighet mellom flere partier om en langtidsplan, og det er nok riktig at Høyre og Arbeiderpartiet har hatt tradisjon for ofte å bli enige om linjene i langtidsplanen for Forsvaret, men det har gjennom de siste tiårene også vært betydelige uenigheter i forsvarspolitikken. Og det er ikke unaturlig. Vi er ulike partier med ulike prioriteringer. Så denne trangen til nesten å skulle presse alle inn i folden – og med den ordbruken som representantene Elvenes og Amundsen har, må en nesten si true oss alle inn i folden – er ganske underlig, egentlig, og også litt unorsk. Mange av innleggene som har vært holdt her i dag av Høyre og Fremskrittspartiet, har nesten handlet mer om Senterpartiet enn om forsvarspolitikk. Det er flatterende, men det er nå engang en forsvarsdebatt vi er midt oppi. For oss handler dette om mer enn å bli enige om et felles minste multiplum, som representanten Amundsen omtalte det som tidligere i dag. Vi klager ikke over ikke å være inne i den såkalte varmen. Vi har gjort et valg om å stå for vår egen politikk. Det er litt merkelig at det skal være så provoserende, og at det frambringer den typen kraftuttrykk som vi har fått høre fra flere representanter fra Høyre og Fremskrittspartiet. Statsråden tillot seg å harselere litt med representanten Navarsete og at hun i sin replikk sammenlignet vår satsing på og ressursbruk i Forsvaret med Sverige og Finland. Det er åpenbart at statsråden mente at Senterpartiet bare får lov til å sammenligne med ting som skjer i Norge, ikke ting som skjer utenfor Norge. Så la meg få lov til å ta ham på ordet: Høyre vil bruke langt mer penger det neste tiåret på å bygge et regjeringskvartal i Oslo sentrum enn de vil bruke på det norske forsvaret. Det er i alle fall en reell nasjonal sammenligning. Andre talere fra Senterpartiet har gjort rede for de ulike delene av forsvarspolitikken. La meg bare få nevne én ting som er viktig: Det er uviljen vi har møtt når det gjelder å ta opp diskusjonen om forholdet mellom Andøya og Evenes. Vi var imot nedleggingen av Andøya flystasjon. Vi mener at Evenes er i ferd med å utvikle seg til å bli et kostnadssluk. Vi ønsker ikke at noen nye overvåkingsfly skal vedlikeholdes på Gardermoen. Det har overhodet ikke vært mulig å diskutere disse spørsmålene med de andre partiene på Stortinget. Det er sjølsagt én av de mange tingene som har gjort at Senterpartiet ikke er med på noen enighet her i dag.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-26:
Jeg tar ordet for å kommentere noen merknader om Senterpartiet som har kommet i løpet av den siste delen av debatten. Vi har ulike meninger i denne saken. Jeg har for så vidt respekt for dem som valgte å bli enige, men jeg håper også at en viser respekt for dem som velger ikke å bli med på et forlik – jeg vet ikke om det kalles et forlik, eller om det kalles samtaler, det har vært litt uklart i løpet av debatten hva det egentlig har vært. Jeg mener at hvis en går inn på og drøfter det som har skjedd i komiteens arbeid, og om Senterpartiet var til stede på møtene eller ikke, må en i alle fall bestemme seg. Her sier komitélederen at Senterpartiet ikke var til stede på møtene, og det var galt, men i henvendelsene som partilederen, Jonas Gahr Støre, gjorde til meg, var det galt at vi satt i møtene, for da måtte vi jo også bli med på et forlik. Arbeiderpartiet må bestemme seg for om det var galt at vi var der, eller at vi ikke var der. Dette hadde jeg ikke kommet til å ta opp fra denne talerstolen om ikke komitélederen sjøl – dessverre – inviterte til det. Dette handler også om ulike prioriteringer. Jeg skjønner at Elvenes ikke liker sammenligningen med regjeringskvartalet. Det skjønner jeg, men statsråden ville jo ikke la oss få lov til å sammenligne med de skandinaviske lands forsvarsbudsjett og satsinger innenfor forsvar. Han ba om en sammenligning fra Norge. Da trakk jeg fram en sammenligning fra Norge, og det er en faktisk opplysning. Det satses det neste tiåret fra Høyres side mer på regjeringskvartalet enn på Forsvaret. Når det gjelder Andøya, er det slik at vi har hatt og har et annet syn på spørsmålet om Andøya enn det flertallet i Stortinget har hatt de siste årene. Vi hadde jo, da vi gikk inn i disse samtalene, et håp om en dialog omkring det og et håp om en dialog også om hvordan utviklingen på Evenes egentlig er. Der følte nok vi – og det ble vi veldig skuffet over – at vi i flere dager, uker faktisk, ble holdt med godt snakk, men uten at vi fikk verken tilgang til informasjon eller muligheten til en reell diskusjon om den saken.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-26:
Jeg blir litt overrasket over at representanten Amundsen blir litt vonbroten over at vi bruker ordet «bløff». Han brukte jo sjøl ordet «Trump-metoder» om oss i sitt innlegg. Så når det gjelder kraftig ordbruk, har nok også representanten Amundsen litt å lære bort, tror jeg. Men det til side: Da ender vi opp med at her har vi ulike prioriteringer, her har vi ulike meninger, her velger noen å bli enige, altså velger å bli enige gjennom forlik eller samtaler, og noen velger å ha egne forslag. I enhver annen sak i Stortinget er ikke det så veldig merkelig. Det er ikke så uvanlig i forsvarspolitikken heller, hvis en ser det historisk. Derfor er rett og slett det mest forbausende med denne debatten de andre partienes sinne mot Senterpartiet. Det er veldig vanskelig å forstå.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
På vegne av Lene Vågslid, Martin Henriksen og meg selv ønsker jeg å framsette et forslag om raskt å få bygd fagskolen for brann og beredskap i Tjeldsund kommune.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
På vegne av stortingsrepresentantene Jon Georg Dale, Bård Hoksrud, Morten Stordalen, Tor André Johnsen, Helge André Njåstad, Terje Halleland og meg selv har jeg den glede å legge fram forslag om å sikre framdrift av prosjektet E39 Rogfast.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
På vegne av representantene Petter Eide, Nicholas Wilkinson og meg selv vil jeg framsette et forslag om begrensning av regjeringens fullmakter i smittevernloven.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
Økonomiske kriser har en lei tendens til å føre til en eksplosjon i sosial ulikhet. Derfor blir det en hovedoppgave for oss alle sammen å bygge opp igjen norsk økonomi på en måte som holder ulikheten i makt og rikdom nede. Så har statsministeren iblant vært kjent som Jern-Erna – i mediene i hvert fall. Det har handlet om flyktningpolitikk, det har også handlet om måten hun som statsminister har møtt folk på, folk på arbeidsavklaringspenger, uføre forsørgere, kronikere som har fått økt egenandel og andre som har blitt rammet av de usosiale kuttene til denne regjeringen. Men statsministeren har også en myk side, og Myke-Erna er den statsministeren som møter de rikeste og mektigste i vårt samfunn med store skatteletter og null krav. I den forbindelse vil jeg gjerne stille noen spørsmål om oljeskattepakken. For regjeringens forslag om skattepakke til oljeselskapene er jo enda et eksempel på dette. Den mangler konkrete initiativer som kan gi industrien nye oppgaver og sikre arbeidsplasser, men det er sannsynlig at den vil føre til økt utbytte for aksjonærene. Det er en reell risiko for at penger som frigjøres, vil gå rett til utbytte. De store internasjonale selskapene som opererer på norsk sokkel, har ikke planer om å droppe utbytteutbetalinger på tross av krisen. Det gjelder Equinor, Shell, Lundin, Aker BP – alle selskaper hvor det er meldt at hovedselskapet kommer til å betale ut til aksjonærene sine. Da er mitt spørsmål: Hvordan kan vi være sikre på at den risikoen staten tar ved å utsette skatten, ikke først og fremst bidrar til å finansiere oljeselskapenes utbytte til internasjonale investorer?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
Det var ikke min mening å stemple – jeg oppfattet det den gangen som en karakteristikk som Høyre var litt fornøyd med. Men jeg skal uansett ikke åpne debatten om flyktningpolitikken tidlig på 2000-tallet. Derimot vil jeg gjerne ha et klart svar på hvorfor regjeringen ikke er villig til å stille tydeligere krav i forbindelse med sin oljeskattepakke. Hvorfor kan en ikke stille et krav om at hvis en skal nyte godt av disse skattefordelene, skal det ikke betales ut utbytter i denne perioden? Hvis ikke blir jo dette et eksempel på at en næring kan få tilgang på statlige penger uten at det stilles krav som sikrer at vi får en rettferdig fordeling og en målrettet bruk av de pengene. Vi mener at den riktige måten å støtte industrien på nå, er målrettet støtte til konkrete prosjekter, framskynde det grønne skiftet og sørge for at vi får pengene direkte rettet inn mot arbeidsplasser. Har statsministeren tenkt å stille noen konkrete krav om grønne prosjekter, om stopp i utbytter?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
Mer likviditet, ja, men det store spørsmålet er om regjeringen har kontroll på hva den likviditeten brukes til. Det er mitt poeng, for det er ingen som har interesse av at det skal ende opp som mer penger til utbytte for aksjonærene i oljeselskapene. Men la meg gå videre, for jeg mener det er et mønster her. Hvis en ser på de krisepakkene Stortinget har bevilget, har det vært enighet om mye, men det har vært en systematisk uenighet knyttet til viljen til å stille krav til dem som i utgangspunktet er blant de rikeste og mektigste i dette landet. Der er det en skarp kontrast til hvordan regjeringen møter folk i krise som har lite. Folk som har blitt syke, folk som trenger hjelp fra staten for å få endene til å møtes, møtes med krav. Høyre er et parti som er veldig opptatt av å understreke at man må stille krav, men ta de store huseierne, f.eks.: Regjeringen har ikke villet stille krav til de store huseierne om å sette ned husleien i forbindelse med krisepakkene – hvorfor ikke det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
Jeg tror mange i det næringslivet som er hardest rammet av krisen, har en forståelse av næringslivet som ligger langt nærmere min, når de f.eks. vil mene at det vil være rimelig at de store eiendomsselskapene bidro mer til å få husleien ned for utsatte butikker. Eller, for å ta det som statsministeren selv kom inn på, utbytter: Opposisjonen var klar for å være med på forslag som gjorde det mulig å ta ut utbytte under noen omstendigheter, av den typen som statsministeren nevner, men høyresiden ville ikke ha noen begrensninger i det hele tatt, for det er tydeligvis så unaturlig for høyresiden å stille krav til dem på toppen av samfunnet. Danmark hadde i sin krisepakke både krav til å stoppe utbytter hvis man fikk statlige penger, og krav om at statlige krisepenger ikke kunne gå til bedrifter med koblinger til skatteparadiser. Mener statsministeren at danskene står for en uansvarlig og dårlig næringspolitikk, eller at det er større sjanse for den typen koblinger i det danske næringslivet enn i det norske?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-13:
Det er dette som er utfordringen: Når det kommer til krefter i vårt samfunn som har mye penger og mye makt, er det tillit som skal gjelde. Jeg oppfatter at statsministeren, på samme måte som at hun ønsker at store huseiere skal bidra til dugnaden, mener og sikkert vil oppfordre til at det ikke skal tas ut utbytter. Hun er bare ikke villig til å stille krav. Man kan jo tenke seg at man skulle begynne å møte dem som er avhengig av trygd, på samme måte, altså ikke stille krav, men bare ha tillit. Det ville vært en ny linje fra regjeringens side. Men når det gjelder de på toppen av det norske samfunnet, er det denne grenseløse tilliten som får lov til å gjelde. Det gjenstår å se om det blir tatt ut utbytter, og om statlige penger går til bedrifter med koblinger til skatteparadiser, men jeg kunne tenke meg å vite om statsministerens motstand mot slike krav er fordi hun ikke tror det er et problem, eller fordi hun mener det er feil å stille krav til f.eks. bedrifter med koblinger til skatteparadiser.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
La meg først si at det er godt å se statsministeren tilbake i spørretimen. Sist gang var 11. mars, dagen før Norge stengte ned. Den gangen handlet det om kontroll med smitten, om fly som landet på Torp med passasjerer fra Nord-Italia, og om enkeltkommuner som begynte å ta barn ut av skoler og barnehager. Det har vært to måneder som skriver seg inn i historien. Hvordan den historien vil se ut, må vi vente med å oppsummere, men jeg vil anerkjenne statsministerens tydelige lederskap fra 12. mars og utover, Stortingets evne til å fatte omfattende vedtak og også forbedre pakker, gjøre dem mer rettferdige ved behandling her, og ikke minst, det norske folks evne og vilje til å følge folkehelseråd, noen av dem svært inngripende. Da tenker jeg mest på dem som opplevde å miste arbeidet, og på våre barn og unge som ikke har fått sine normale tilbud som de har krav på. Hovedutfordringen nå er dobbel: hindre at smitte igjen brer om seg – vi må leve med dette i kanskje opptil to år – og på den andre siden få hjulene i gang. Også her er utfordringen todelt: hvordan vi får folk tilbake i jobb, og hvordan vi hindrer at de som er i jobb, kan komme til å miste den. Ikke noe er viktigere. 390 000 er meldt utenfor arbeidsmarkedet, som arbeidssøkende og permitterte. Hovedoppgaven for politikken, i Stortinget og i fylker og kommuner, er å få folk tilbake i jobb. Men er det regjeringens prioritet? Spørsmålet melder seg når vi ser innretningen på det reviderte budsjettet, oppsummert ved det arbeidsministeren sa i går tidlig: «Det å få veldig mange tilbake på jobb veldig raskt har lite for seg nå. Vi trenger også mer tid til å tenke over hva vi skal gjøre på lengre sikt, for vi vet lite om hvordan arbeidsmarkedet og norsk økonomi vil være i høst.» Ja, vi vet lite om det, men vi har ikke mye tid. Det å få veldig mange tilbake på jobb har lite for seg – ville statsministeren brukt akkurat de ordene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Det var jo ikke smitteverntiltak som lå til grunn for Torbjørn Røe Isaksens utsagn. Det var en analyse – han sier at vi trenger mer tid til å tenke over hva vi skal gjøre på lengre sikt. Mange siterer Keynes, han sa at på lengre sikt er vi alle døde. Vi skal altså gjøre noe på kort og mellomlang sikt. Vi vet lite om hvordan arbeidsmarkedet i norsk økonomi vil være i høst – det er riktig, men vi har altså 390 000 utenfor, og mange som står i fare for å falle utenfor. Noen av kommunene er svært hardt utsatt. «Det å få veldig mange tilbake på jobb har lite for seg nå.» Hadde det vært et feilsitat, kunne man gått tilbake på det, men revidert budsjett viser på mange måter at Røe Isaksen har sine ord i behold. For det er ikke tiltak i det reviderte budsjettet rettet inn mot å få folk i arbeid: tiltaksplasser, forsøksordninger for å kombinere – utover 1. september – opplæring og dagpenger, eller å bruke lønnstilskudd for å få folk tilbake i bedriftsintern opplæring. Hva er det statsministeren ser i dette reviderte budsjettet som kan være en håndsrekning til de 390 000 og kanskje flere som står utenfor arbeidsmarkedet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Dette viser behovet for å få revidert som revidert – det er en revisjon av budsjettet halvveis i året. Da er det en lang rekke tiltak i dette budsjettet som påvirker folk knyttet til å være innenfor eller utenfor arbeid. Fase 3 er presentert av regjeringen som forslag til motkonjunkturtiltak, å komme i gang med ny aktivitet. Vi kommer til å behandle det med stort engasjement i Stortinget. Kanskje er det en pakke vi også må gjøre bedre enn det som kommer fra regjeringen, for å være målrettet. Dette er prosjekter som kommer til å komme i løpet av høsten, på nyåret, på lengre sikt. Og da er vi igjen tilbake til Røe Isaksen, som sier at vi vet lite om arbeidsmarkedet og norsk økonomi og hvordan det vil være i høst. Jeg er urolig for at det er passivitet med tanke på dem som er utenfor arbeid. Det reviderte budsjettet gir bevilgninger til Nav for å kunne drive Nav, men det er ikke forsøk med tiltaksplasser. Man kunne prøvd ut lønnstilskudd i forbindelse med opplæring, videreutdanning knyttet til arbeidsmarkedet. Så jeg vil igjen framheve: Det blir et sprik mellom det som ligger i RNB, og fase 3-pakken. Hva i det reviderte budsjettet mener statsministeren virkelig bidrar til å gi håp til dem som nå er utenfor arbeidsmarkedet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
La meg skifte fokus. Vi skal behandle fase 3 med stor seriøsitet. De ledige betaler en høy pris. Det gjør også førstelinjeforsvaret vårt ute i kommunene. Der har ansatte stått på. De har sikret at folk kommer inn på sykehjemmene, de har sørget for hjemmeskole til elevene våre, de har drevet med renhold, og hele Norge har klappet. Men nå kan historien bli at mange av disse som vi kaller heltene, er de neste som vil merke den økonomiske knappheten. Vår ordfører i Rælingen, som jeg møtte 1. mai foran et sykehjem, der vi talte til de ansatte og til beboerne, sa klart at dem vi nå klapper for, kan ende opp med å betale regningen for koronakrisen. Kommune etter kommune forteller at det de fikk beskjed om, nemlig kompensasjon for tiltakene mot smitten, det kommer ikke. Mange av dem har fått halvparten av hva de har betalt ut – noen mindre. Disse, sier statsministeren, får roe seg litt ned. Jeg mener det ikke er grunn til å roe seg ned når man ikke får fulgt opp sårbare barn, når man ikke får forberedt seg på mer smitte, når man ikke får satt i gang nye tiltak som kan gi arbeid. Mener statsministeren at kommunene er fullt ut kompensert for det de har stilt opp med?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Da er det greit å få en bekreftelse her, og mitt spørsmål nå er ganske kort. Jeg hørte i går at mange kommuner sa at det egentlig ikke er et beløp de trenger å høre, de trenger å ha en forsikring om at de blir kompensert i løpet av 2020 for de utgiftene de har. Vet de det, kan de planlegge – velferd, viktige tiltak og viktige smitteverntiltak. Kan statsministeren her bekrefte at det er regjeringens intensjon? Det utvalget hun har satt ned, skal jobbe til langt utpå nyåret i 2021, og nå lever vi i 2020. Det er ikke lang sikt, men det er i alle fall så lang sikt at det ikke hjelper veldig mye på planleggingen av budsjettene nå. Kan statsministeren bekrefte at det fra regjeringens side legges opp til kompensasjon for de utgiftene som kommunene har i forbindelse med korona?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Jeg har lyst til å følge opp med ett spørsmål til om smitte. Finansministeren sa i går at vi kan ha smitten her i ett til to år, noen mener kanskje tre år. Kommunene er fortsatt førstelinjeforsvaret. Slik jeg leser budsjettet, blir utgifter i forbindelse med smittevern dekket i tre måneder. Det er litt uklart når startdatoen for det er, men jeg tolker det slik at det er tre måneder fra den 12. mars, da tiltakene ble satt i verk. Det vil altså gjelde til den 12. juni. Men dette er en situasjon som kan vare i både ett og to år. Etter den 12. juni vil pulter fortsatt måtte vaskes og utstyr kjøpes inn. Mange kommuner melder fortsatt om at de er urolige for de lagrene av smittevernutstyr de har. Så spørsmålet er ganske enkelt: Kan statsministeren forsikre oss om at kommunene har den økonomien og det utstyret som trengs for å beskytte oss om det kommer en ny bølge av smitte?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Representanten Slagsvold Vedums spørsmål gjorde at det kunne være fristende å si at vi får håpe ikke andre lands myndigheter oppfordrer folk til å kjøpe bare deres lands fisk, vi er avhengig av at de faktisk også kjøper norsk – er like kloke som Slagsvold Vedum mener nordmenn bør være. Når vi snakker om fisk, fører koronakrisen til en del konsekvenser i mange ledd. Mye av det kan ikke regjeringen gjøre noe med, men regjeringen må være oppmerksom på det og gjøre tiltak. Karl Hansen heter en eksportør og tilrettelegger av fisk på kaien i Tromsø, en utrolig innovativ type som har skapt masse verdier for norske restauranter og norsk eksport. Han opplever nå at eksportveien ut for sine prosjekter er blitt borte. Posten har ikke lenger oppdraget å frakte varer ut av landet, og derfor ikke heller å hente varer. Nå opplever man mange steder langs kysten at fisk som produseres klart for markedet – det er et marked der – ikke har transportledd. Jeg ber statsministeren være oppmerksom på det forholdet og søke å kunne bidra til at de endene møtes, slik at denne verdiskapingen og de arbeidsplassene tas vare på.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Det er viktig å berge den leverandørindustrien, verftsindustrien og olje- og gassindustrien vi har. Apropos gass: Statsministeren nevnte hydrogen og sirkulærøkonomi. Én god grunn til at vi skal fortsette med gass, er at den kan bane veien til hydrogen, og at vi kan få blå hydrogen. Men en forutsetning for at det skal lykkes, er at vi lykkes med fangst og lagring av CO 2 . Her kan gass åpne for et stort nytt potensial. Spørsmålet mitt er ganske enkelt: Vil det komme tiltak i fase 3 som kan korte ned den veien, til vi får et gjennombrudd for hydrogen og et gjennombrudd for CCUS, fangst, lagring og bruk av CO 2 ? Poenget er at dette kommer ikke av seg selv. Markedet kommer ikke til å levere det alene. Det trenger ganske kraftfulle politiske virkemidler. Blir det en del av pakken i fase 3?
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
La meg begynne med å si tusen takk for samarbeidet med Stortinget. Jeg har lyst til å si at jeg mener vi gjennom den perioden vi har lagt bak oss, har hatt et godt samarbeid om mange store økonomiske pakker, mange viktige saker for Norge, som kommer til å gjøre at vi kommer bedre rustet ut av denne krisen. Det er riktig at det er grunn til å takke det norske folk og takke alle de menneskene rundt omkring i det norske samfunnet som har stått på ekstraordinært – alt fra byråkrater i departementene som har jobbet iherdig med å få til ting, til dem som har stått i førstelinjetjenesten i helsesektoren. Så til spørsmålet om uttalelsen fra Torbjørn Røe Isaksen i går. Det er en uttalelse som jeg tror har et meningsinnhold som ikke har kommet så godt frem i det som sies. Det som er utfordringen, er at det fortsatt er mange steder vi ikke kan sende folk tilbake igjen på jobb av smittevernhensyn, og det er fortsatt slik at det er en del tiltak man ikke kan sette inn for å motivere folk til å gå på jobb, fordi det av smittevernhensyn er lavere aktivitet. Det er ikke slik at vi ikke ønsker alle på jobb – alle som kan jobbe, bør jobbe, alle steder der det er arbeidsoppgaver, bør det jobbes. Men vi kan ikke nå kunstig forsøke å stimulere folk tilbake til jobb der smittevernreglene setter grenser for hva man kan gjøre. Så har vi sagt at det kommer i to bolker i forbindelse med endringene nå, det ene i revidert nasjonalbudsjett, som vi la frem i går, som dreier seg mye om å sørge for at vi finansierer mange av de utfordringene vi har sett, offentlig sektor og enkeltområder, og så kvittere ut mange bestillinger som Stortinget har hatt. I tillegg kommer vi tilbake til den store pakken for å få folk mer tilbake. Hvordan vi stimulerer økonomien, hvilken vei vi skal ha ut av krisen – det kommer i månedsskiftet mai/juni. Dette er jo noe jeg for tre uker siden – det føles som tre måneder, men det er bare tre uker siden – orienterte de parlamentariske lederne på Stortinget om var nødvendig, for vi har ikke et godt nok grunnlag for valg av virkemidler nå.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det er helt riktig at Keynes sa dette som en kommentar til den generelle teorien om likeverd, altså at det vil bli likeverd i økonomien over tid med tilbud og etterspørsel. Det har aldri vært denne regjeringens politikk. Vi har en politikk for aktivt å bidra til å utvikle det norske samfunnet, hvor staten og myndighetene har en viktig rolle. Veldig mange av de tiltakene som representanten Jonas Gahr Støre nå etterspør, er jo de tiltakene vi jobber med, og vi har bedt Holden-utvalget, som nå har jobbet med å gi en analyse av om kostnadene knyttet til tiltakene før, nå gir oss et grunnlag for å komme tilbake til Stortinget. Det var også derfor jeg kom til Stortinget og spurte om vi skulle utsette revidert nasjonalbudsjett, for å ha et bedre grunnlag. Så jeg må si at jeg synes det er litt urimelig etter den runden å bli etterspurt tiltak som man allerede på det tidspunktet annonserte ville komme i månedsskiftet mai/juni. Når det gjelder spørsmålet om lønnstilskudd, er det noe vi er åpne for å diskutere, men jeg har ennå ikke hørt om en modell eller et system for det som kan implementeres over natten. Derfor må det jobbes litt med.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi får nå en diskusjon som var det jeg forutså at vi kom til å få hvis vi leverte et revidert før vi hadde et godt grunnlag for å gjøre nettopp de vurderingene som ble gjort. Dette ble åpent informert om i Stortinget til de parlamentariske lederne. Det er ikke slik at det bare er motkonjunkturtiltak som kommer i fase 3, det er veien ut av koronakrisen, det er tiltak som dreier seg om kompetansepåfyll. Det er spørsmål vi vurderer, og også tiltak som f.eks. lønnstilskudd. Men det er ikke slik at vi i dag kan si at et lønnstilskudd er enkelt å gjennomføre. For hvem skal vi velge å gjøre det? Andre land har lønnstilskudd, men de har ikke våre permitteringsregler, så de bruker det som en måte å sikre folk på, at de er på jobb og får et tilskudd. Det største lønnstilskuddet vi egentlig gir, gir vi til alle norske bedrifter i månedene mai og juni, ved at arbeidsgiveravgiften er senket 4 pst. Det kan ses på som en ren kontantytelse til alle dem som har ansatte i disse to månedene. I tillegg gis dette til dem som hadde ansatte i fjor, rett og slett fordi det også beregnes arbeidsgiveravgift på feriepengene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg mener at kommunene må roe litt ned på velferdskutt nå, for vi har vært enige om, helt bredt politisk i Stortinget, at kommunesektoren skal kompenseres. Så har vi en diskusjon om hvordan den kompensasjonen er, og hvor stor den er. Vi har et utvalg sammen med KS som går igjennom dette. Ut fra de anslagene som ligger i revidert nasjonalbudsjett om utviklingen i den kommunale deflatoren, altså pris- og lønnsstigningen i kommunesektoren, blir den 1,4 pst. istedenfor 3,5 pst. Det betyr altså 2,1 pst. økning i det kommunale handlingsrommet i forhold til det vi la inn i budsjettet. Det er formidable penger til alle kommunene. Det har ingen av de som gjør regnestykkene i dag, lagt inn i sine regnestykker. Det betyr f.eks. 1 mrd. kr for Oslo kommune. Det betyr 10 mill. kr for Sel kommune, som var på tv i går. Det er mye penger som bidrar. Vi må se på totaliteten i kommuneøkonomien. Men jeg synes ingen kommuner skal kutte i velferdstilbud nå, når de hører et klart og tydelig budskap om at vi faktisk skal sørge for det nivået vi sa skal ligge inne for årets budsjett.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg kan garantere at vi skal opprettholde inntektsnivået, for en stor del av denne usikkerheten kommer på grunn av skattesvikt. Det inntektsnivået og den økonomien som det var lagt opp til for innværende år, skal vi sørge for opprettholdes i løpet av dette året. Vi har sagt at vi skal dekke nødvendige tiltak, men det er ikke en blankofullmakt til at alt som kalles koronatiltak i kommunene, skal dekkes. Så vil vi komme tilbake til hvordan vi skal klare å dekke på en finmasket nok måte, for det er store forskjeller: Noen kommuner får mye. Derfor var skjønnstilskudd et av de tiltakene vi brukte tidlig i denne fasen. Det var noen kommuner, som Frostad og Sel, som hadde store utgifter på et tidlig tidspunkt. Det er også viktig å si at det hender at vi har diskusjoner om hvorvidt man er godt nok kompensert, fordi man har kompensert kommunesektoren som en helhet og ikke nødvendigvis klart å kompensere hver enkelt kommune. Dette er ikke en blankofullmakt til å gjøre alt man ønsker å gjøre i år, men vi kommer til å dekke nødvendige utgifter.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Ja, vi kommer til å kompensere kommunesektoren for de nødvendige utgiftene som kommer av koronakrisen og smitteverntiltak. Det har jeg nettopp svart på. Akkurat mellom 12. juni og 18. august er det lite behov for å vaske pulter i norske skoler, siden det da er skoleferie, men vi kommer til å sørge for at vi har den rammen for kommuneøkonomien. Men, som jeg sa, det er ingen blankofullmakt for enhver ting kommuner gjør. Det må gjøres prioriteringer i kommunene, slik man må i staten. Hovedutfordringen vår nå er alle de i privat sektor som står uten jobb. Det må vi ha et hovedfokus på. Vi må ha handlingsrom, økonomi og tiltak som kan bidra til at flere av disse kommer i jobb fremover. Men vi skal sørge for at kommunesektoren får dekket de utgiftene som er nødvendige for å takle denne krisen.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det kan være ulike grunner til at det ikke blir så store utbetalinger. For eksempel er det fra kontantstøtteordningen i utgangspunktet 14 dager i mars måned det egentlig er utbetalt for. Men det er åpnet for søknader lenger ut. Det betyr at det er ganske mange store og mellomstore bedrifter som ikke har søkt innenfor den ordningen, så de store beløpene er kanskje ikke utbetalt ennå fordi man har hatt ryggrad og kanskje vil se litt an hvordan ordningen utvikler seg, og hva de skal gjøre. Det er veldig viktig ikke å gjøre opp sluttsummen på hva dette kommer til å koste oss. Og det er jo veldig bra hvis mange bedrifter har egenkapital og ryggrad til ikke å låne seg gjennom krisen, men faktisk klarer seg gjennom krisen uten å bruke de ordningene. Det er noen ordninger det er gjort endringer i. På fredag ble det bl.a. gjort endringer på obligasjonslånsordningen ved å gå litt ned på ratingen, siden en del har tapt rating på grunn av selve krisen. Vi vil hele tiden justere disse tiltakene for å treffe best mulig.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Den har gjort inntrykk på oss, den utfordringen som ligger i olje- og gassnæringen og leverandørindustrien. Det er nettopp derfor vi har fremmet endringer i kjernepunktet av det som har vært utfordringen med likviditet tidligere, ved at man kan utgiftsføre investeringsutgiftene ikke over seks år, men på ett år. Det var hovedønsket fra næringen. Så har vi samtidig sagt at en del av den kompensasjonen som næringen før har fått for at man har trukket ut disse utgiftsføringene over seks år, hvor næringen før har argumentert for at det har en kostnad i nåverdi, og derfor har de hatt en friinntekt – har vært grunnlag for å redusere den friinntekten noe. Det er selvfølgelig oppe til diskusjon hvor mye man vil gå utover det som er en form for nøytralt system, og følge det som var argumentene før. Det får vi ta når vi diskuterer det i Stortinget. Men det er viktig å huske at noe av det vi får klager på, er at vi har gjort dette innenfor det kortsiktige koronaperspektivet. Hvis vi skal gjøre dette som en ordning som varer langt, langt utover for fremtidige investeringer, ja, da har vi endret oljeskattesystemet for godt.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg er helt enig i at det ville være feil å gjennomføre velferdskutt i dag basert på usikkerhet. Derfor er det slik at vi har sagt at kommunene skal kompenseres for inntektssvikten. Men det inntektsnivået som ble lagt til grunn for året, kommer til å bli opprettholdt i bunnen. Det er også det som står i revidert nasjonalbudsjett og i kommuneproposisjonen. Så har vi sagt at vi skal kompensere for nødvendige smitteverntiltak og utgifter som kommer knyttet til det. Jeg er opptatt av at det ikke er noe grunnlag for norske kommuner for å sette i gang med velferdskutt, men vi lever alle under usikkerhet på alle disse områdene. Når det gjelder spørsmålet om vedlikeholdsoppgaver og annet, er det en typisk fase 3-bit som vi kommer tilbake til. Da vil det i så fall være i øremerkede penger brukt til akkurat det, slik vi har gjort ved andre kriser. Noe av det vi nå gjør, er jo å kartlegge hvordan utviklingen er f.eks. knyttet til hele byggenæringen og anleggsnæringen, for å se om det er et av de viktige virkemidlene å sette i gang.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg mener at dette er erfaringer vi er nødt til å lære av, for det skal ikke være sånn. Hovedrutinen for koronasyke som er hjemme, er at fastlegen ringer hver dag. Veldig mange kan nok bekrefte at deres fastlege har vært i kontakt med dem for å høre hvordan utviklingen er. Det er et viktig virkemiddel for oppfølging av dem som er hjemme, særlig dem som er alene hjemme, at de kan melde om hva de trenger, om de eventuelt blir verre, og at de da kan sendes videre. Så til spørsmålet om assistenter som uteblir, og ordninger ellers. Dette er eksempler som vi rett og slett bare må gå igjennom og stille spørsmål om hvorfor man får det svaret. Det er klart at i en situasjon som vi har nå, må man finne praktiske løsninger uten å skape store endringer i tiltakene. Det er slik, og det sa jeg da vi satte i gang tiltakene, at det kommer til å bli gjort feil. Det gjøres feil. Det er sikkert vedtak vi har fattet som ikke har vært riktige sett i ettertid. Etterpåklokskap er en interessant øvelse i disse dager. Men det er også sånn at det vil gjøres feil i alle ledd rundt omkring fordi man i en stresset situasjon overser noe. Det man må gjøre, er å ha bedre kvalitetssikring av hvordan man gjør de enkelte tiltakene. Det vil være blant de tingene vi skal lære av fremover: Hvordan kvalitetssikrer vi, ikke minst for de mest sårbare gruppene? Funksjonshemmede, særlig de som er hørsels- og talehemmede, har en særlig utfordring med kommunikasjon i disse dagene. Det er også en av grunnene til at vi nå f.eks. har en utstrakt bruk av tegnspråk på tv. Men det hjelper selvfølgelig ikke en som er både døv og blind samtidig.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Fylkesmannen er mellomleddet for arbeidet med mye av oppfølgingen av de sårbare. Det finnes ukentlige gjennomganger mellom Helsedirektoratet, fylkesmennene – og dermed også kommunene – for oppfølgingen av både smitteverntiltak og hvordan hjelpetiltakene er, og selvfølgelig formidles det i denne linjen at man må ta ordentlig vare på folk, og at man må sørge for hjelp. Det er klart at det er ikke så lett å få en assistent over natten, og da kan det være at familien må stille opp fordi man ikke nødvendigvis har en annen som kan komme, men at det skal ha noen konsekvens for hva slags assistanse man får fremover, bør være helt unødvendig. Det skal vi sørge for å presisere, at her må man være fleksibel.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Ja, vi vil jobbe med å bruke den kapasiteten vi har rundt omkring, for å få et løft. Vi har økt bevilgningene til sykehussektoren med 5,5 mrd. kr. Det er beregnet både for å dekke kostnader vi har, og for å få gjort noe med de køene vi har. Så er det hvert enkelt helseforetak som må se hvilken kapasitet de har, og hvilken kapasitet andre har, men det kan godt være det er mulig nå å sørge for at vi også bruker kapasiteten andre steder. Blant annet når det gjelder LHL-sykehuset, er det, så vidt jeg kan huske, blant dem som nå også jobber med rehabilitering av tidligere koronapasienter, som et eget oppdrag, fordi det er en del pasienter som har ligget så lenge på intensiven at de har et behov for å få den typen hjelp. Private rehabiliteringsinstitusjoner har holdt stengt siden midten av mars, men de har startet gjenåpningen nå, og det gjør også at vi får opp igjen mer av den aktiviteten.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det er en del av det ikke livsnødvendige som ble satt til side også i offentlige sykehus i den perioden vi hadde veldig høy beredskap. Vi er kjempeglade for at det er den diskusjonen vi har nå, og ikke den diskusjonen vi kunne hatt – om sprengte intensivavdelinger, at folk som har andre helseutfordringer der det er snakk om liv eller død, ikke får hjelp. Det er det viktigste. Så er det slik at private sykehusinstitusjoner i en hel rekke av de tiltakene som har vært knyttet til ikke-kortsiktig liv og helse, har disponert sine ansatte til å jobbe for den offentlige helsetjenesten i denne perioden fordi det har vært mangel på arbeidskraft. Det har vært et godt samarbeid mellom private institusjoner og det offentlige helsevesenet. Nå er vi på vei tilbake til en større grad av normalitet, og vi skal sørge for å få køene ned så raskt som mulig, og da skal vi også bruke all den kapasiteten vi har.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi har bevilget 5,5 mrd. kr i tillegg til en halv milliard i gevinst til helsesektoren for lavere arbeidsgiveravgift i mai og juni. Det er altså en netto økning på 6 mrd. kr. Det er en formidabel situasjon. Jeg tror at den største utfordringen vår fremover kommer til å være mangel på kapasitet på personell, ikke på penger.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg synes det er veldig viktig at vi tenker gjennom hvordan vi kan bidra til at vårt lokale næringsliv fungerer godt. Der er jeg helt enig med representanten, at det er fint hvis folk går i butikken lokalt, og at de opprettholder det. Varehandelen har fått et fall, utenom dagligvarebransjen. Så legger jeg meg ikke opp i hvilken ost folk spiser, men jeg vet at det er utrolig mange gode norske oster. Sist søndag fant jeg til og med i en bitte liten butikk – i Oslo – Fanaost, altså fra mitt lokale ysteri, så jeg var veldig fornøyd med det. Det ble lokalt på avstand. Jeg håper det holder likevel for Senterpartiet, at når du er i Oslo, kjøper du noe som er fra Fana i Bergen. Men jeg er enig i at det er viktig at vi får hjulene i gang, og derfor er jeg opptatt av at hvis du har planlagt å gjøre noe, å bruke penger f.eks. på oppussing, på tiltak i huset, så gjør det nå, for det er mange som kommer til å trenge det. Men jeg er ikke opptatt av å oppfordre folk til å bruke penger de ikke har, for jeg vet at det er mange mennesker som er i en vanskelig økonomisk situasjon, og som må telle pengene litt fremover og ikke vet om jobben er der. Da kan vi heller ikke bare si at alle bør gå ut og bruke penger, for det er ikke sikkert at alle har muligheten og handlingsrommet til det. Men har du det, er jeg helt sikker på at det er veldig lurt å bruke penger lokalt for å få jobbene tilbake igjen. Og så får man velge hvilken sofa man vil ha, og hvilken design man vil ha i stuen. Jeg synes som statsminister at jeg har gått langt i mange innblandinger i folks liv i det siste, og jeg tror ikke jeg tar på meg sofavalget for dem.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi jobber med å se gjennom alle de oppdragene vi har, for å se om det er naturlig å dele dem mer opp. Vi tror fortsatt at én bro bør bygges i én runde, f.eks. en fin bro til Bergen fra Sotra, som vi jobber med, som er et OPS-prosjekt. Vi er fortsatt opptatt av at den kanskje skal bygges i en helhet og ikke ha forskjellige entreprenører. Men vi har også en lærdom fra siste gang Senterpartiet satt i regjering, at kostnadene for byggeprosjekter ble veldig høye ved at man delte opp prosjektene til å bli veldig små. Noe av det vi gjorde i begynnelsen, var å sørge for at vi fikk mer vei for pengene. Og det var bl.a. å lage mer funksjonelle lengder på utbyggingen, slik at vi faktisk fikk ned kostnadene til administrasjon – vi fikk rett og slett mer vei for pengene. Så det er viktig å finne balansepunktet mellom de feilgrepene som ble gjort under finanskrisen, som ga oss betydelig høyere utgifter på veibygging, og at prosjektene kan bli for store til at norske kan by i det hele tatt. Da må vi også jobbe med samarbeid mellom leverandører.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Bare til den første kommentaren: Det er viktig å huske at hvis vi bruker mer penger enn nødvendig på å bygge vei, kan man enten få mindre vei for pengene, eller man kan få mindre eldreomsorg for pengene. Det er ikke noe argument å drive ineffektivt i offentlig sektor for bare å sysselsette, for da kunne man valgt å sysselsette på andre områder til kanskje større velferdsgevinst totalt sett i vårt samfunn. Når det gjelder spørsmålet om Hurtigruten, må jeg bare si at vi kan ikke detaljstyre hvert enkelt selskap og hver enkelt ordning under dette. Men jeg forstår at en av de utfordringene som Hurtigruten har hatt, gjelder obligasjonsfondsordningen, at de falt i rating på grunn av koronakrisen. Noe av det vi har gjort, er å gjøre en endring på det, for vi har sett at det er et tiltak som ikke traff helt, fordi det skjedde en endring også i rating av mange selskaper. Så får vi se om den ordningen hjelper for Hurtigruten, eventuelt komme tilbake til andre ting. For jeg er enig i at Hurtigruten er et tiltak og tilbud vi bør ha i Norge fremover. Det er en viktig tjeneste for det norske samfunnet.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det er ofte sånn at når vi kommer med forslag, synes ikke bransjen det er bra nok fordi de gjerne ville hatt mer. Spørsmålet er: Har vi gjort noe med de hovedutfordringene som bransjen hadde med likviditet på kort sikt? Ja, det har vi. Har vi gjort noe med å stimulere til å kunne bygge mer? Ja, det har vi. Kanskje ikke nok – det får vi ha en diskusjon om i Stortinget. Men jeg har vært med på KonKrafts kampanje i 2000–2003 mot Stortinget den gangen. Hadde vi gjennomført det som den gangen ble foreslått med veldig mye mer, hadde den norske stat tapt kanskje opp til 2 000 mrd. kr. Det er viktig å huske at vi har et selvstendig ansvar for å vurdere hvor langt vi skal gå i alle disse sakene. Så er vi i en situasjon hvor det var en nedgang i aktivitet for verftsindustrien uansett, fordi det er færre prosjekter fremover. Det var et investeringsfall før koronakrisen som også lå der på bordet. Vi må ikke glemme at ikke alt kan tilbakeføres til dette, men at det faktisk er en utvikling fremover som gir en gradvis lavere aktivitet i olje- og gassnæringen, i nybyggingsaktiviteten.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi har foreslått disse midlertidige endringene fordi vi har ment at vi skal lage bro også til alle de nye løsningene og derfor bidra med mer likviditet. Så får vi diskutere om vi har truffet helt, regjeringen ønsker imidlertid at disse spørsmålene diskuteres i Stortinget. Jeg har lyst til å problematisere ett av de temaene som representanten tok opp, nemlig at dette er en midlertidig løsning – ja, det regjeringen har foreslått, er en midlertidig løsning. Litt av det som foreslås av næringen, har en så lang tidshorisont at det blir vanskelig med en midlertidig løsning, for utløsningen av noen av prosjektene som de ønsker at vi nå skal gi stimulans til, er faktisk en sysselsetting for leverandørindustrien – kanskje først i 2025 og 2026. Det er litt av utfordringen, for noe av det de angriper, har, kanskje for noen av de største sysselsettingsbitene, et mye lengre tidsperspektiv. Så det er mange ting å diskutere i dette, om dette er en endring som faktisk dreier seg om en varig endring av systemet. Hvis det tar for lang tid, vil det fremstå som at vi har lagt om skattesystemet i en krise, det er vanskelig å komme tilbake til et annet skattesystem etterpå.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi har vært veldig opptatt av at vareflyten skal fungere selv om vi har grensekontroll og annet. Det kan godt tenkes at det finnes markedssvikt på noen områder, at det derfor ikke er gode nok løsninger. Fiskeri- og sjømatministeren har nesten ukentlig videomøter med næringen, nettopp for å identifisere flaskehalser og annet. Hvis det er en flaskehals, skal vi selvfølgelig se på hvordan vi kan løse den typen spørsmål. Vi forsøker å ha ganske tett oppfølging for de næringene som nå kan få problemer på grunn av denne situasjonen, for å sørge for at minst mulig blir berørt. Jeg tar bare med meg dette, og så er jeg sikker på at fiskeriministeren skal følge opp.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg forstår at SV forsøker å gjenopplive mitt rykte fra kommunalministertiden min for 15–20 år siden. Jeg tror det var sist gang folk kalte meg Jern-Erna. Jeg er stolt av at vi sørget for å rydde opp i forholdet mellom grunnløse asylsøkere og det som var reelle asylsøkere på det tidspunktet. Jeg tror de tingene jeg den gangen gjorde, som den gangen ble oppfattet som radikalt og annerledes, i dag oppfattes som helt «common sense» og naturlige ting, f.eks. å innføre en 48-timers snuoperasjon for å få folk som ikke hadde noe grunnlag for å søke, ut igjen av landet. Jeg forstår at det er den nye stemplingsmekanismen fra SV i dag. Når det gjelder spørsmålet om utbytte, er det slik at Equinor – når de betaler ut utbytte – betaler mesteparten av utbyttet til den norske befolkningen gjennom penger til staten. Vi har et så stort statlig eierskap at utbyttet i denne sektoren i hovedsak ikke går til rikinger, hvis vi ikke definerer det norske folk og staten som «rikinger». Vi har laget en ordning hvor vi mener dette vil stimulere til mer aktivitet, til å sikre flere folk jobber. Så får vi jobbe med diskusjonen her på Stortinget om hvordan vi får det til. Hvis vi struper regelverket rundt utbytte for disse selskapene, kan vi risikere at vi får til det motsatte, at det er færre prosjekter som blir vedtatt, at det er færre prosjekter som kommer inn, fordi finansieringen av det totalt sett blir vanskeligere. Det er viktig å huske at det er en del investorer på de store internasjonale børsene, nemlig pensjonsfond, som fordi de ikke ønsker å drive utstrakt bruk av inn og ut – som investeringer i aksjer og skifte på porteføljen – bare investerer i selskaper som garanterer for utbytte på veien. Det vil være en ganske stor uttørking av den typen finansieringskilder hvis vi lager veldig mange reguleringer knyttet til utbytte. Jeg tror bare det vil virke mot sin hensikt i denne situasjonen, for jeg tror det blir vanskeligere å få til prosjektene hvis man har disse begrensningene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi kommer tilbake igjen til stimulansene knyttet til det grønne skiftet i den pakken som kommer i mai/juni. Det annonserte vi samtidig som vi la frem endringene i skatteforslagene, hvor det vil være tiltak for å kunne bidra til flere av de stegene fremover som er viktige for verftsindustrien i Norge, og som er viktige for hele den maritime sektor – mange av de tiltakene som kan bidra til at vi får mer aktivitet der. Vi opplever at det vi har fremmet, er et forslag som vil bidra til mer likviditet, som bidrar til at man får større muligheter til å sette i gang prosjekter, og at likviditetsuttømmingen ikke er et skatteletteopplegg. Over tid, forutsatt at man gjør lønnsomme investeringer, vil dette være tilbakebetalt og faktisk gi lite grann mer i skatteinntekter. Jeg tror at de forslagene som SV tar til orde for, ville bidra til å svekke hele insentivet. Husk at i nesten alle prosjektene vi har, er det et konsortium av flere selskaper som er inne for å bidra til å gjøre det, og det betyr at en partner kan si: Dette er et regime som vi ikke vil være med på å delfinansiere. Da er det verftsindustriens arbeidsplasser som kommer til å lide under det.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg har lyst til å understreke at forskjellen nok ikke går på hvem man vil stille krav til, men på forståelsen av hvordan investeringer fungerer, og hva som bidrar til at vi får sikre arbeidsplasser fremover. SVs politikk ville bidratt til færre investeringer, færre arbeidsplasser og til at færre ville vært villig til å satse. De som tar det største trykket nå i form av fall i verdier, er faktisk mange av de private eierne rundt omkring. De må i noen selskaper ta ut utbytte fra ett selskap for å putte penger inn i et annet selskap, for å bidra med egenkapital. Å legge veldig sterke begrensninger på å flytte kapital på den måten, vil altså kunne bidra til å forhindre at man får penger og input i de selskapene som har et behov for å videreutvikles, og som kanskje er skjørest innenfor et ansvarsområde eller et eierområde én person har. Det er en forståelse av næringslivet som jeg tror er veldig forskjellig i SV og Høyre.