Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-12-18:
Jeg tror vi alle kjenner på at klima- og miljøpolitikken er i ferd med å gå inn i en ny fase. Paris-avtalen har allerede løftet klimapolitikken høyere på dagsordenen, og den har også endret mentaliteten, stemningen, litt. Sjøl om en kan si at det er sider ved Paris-avtalen som ikke er konkrete nok og førende nok, har den i alle fall endret litt den mentaliteten som vi hadde etter København om at det ikke nytter, til et spørsmål om at det faktisk er mulig å gjøre noe. Jeg tror mange er utålmodige etter at vi også skal diskutere videre de enkelte punktene i avtalen. Av dagens innstilling fra energi- og miljøkomiteen framgår det egentlig en relativt bred enighet innenfor både energisida og miljøsida. Det mener jeg er et godt grunnlag for en del av det arbeidet vi skal gjøre i det neste året når det gjelder bl.a. nye klimamål for Norge. Siden forrige budsjettdebatt har det utviklet seg en vanskelig situasjon for olje- og gassektoren og leverandørindustrien. I slike tider er det viktig at rammene for petroleumsnæringen ligger fast. Komiteens innstilling viser fortsatt en bred støtte til det systemet vi har i dag. For å få et budsjettforlik i Stortinget valgte de fire partiene å øke utbyttet fra Statkraft til staten med 5 mrd. kr ved å ta vekk halvparten av den kapitaltilgangen som ble gitt Statkraft i fjor høst. Det er sørgelig, all den tid Statkraft som industriell aktør nettopp kan ta en viktig rolle når det gjelder å dra i gang nye, tunge prosjekter som kan skape vekst innenfor fornybar energi. Denne uka måtte selskapet avlyse havvindprosjektene fordi det ikke lenger var økonomiske rammer for satsingen. Da regjeringen la fram sitt budsjettforslag, var det med en økning på 190 mill. kr i bevilgninger til flom- og skredforebygging. Behovet for forebyggende tiltak på dette området er veldig stort. Det fikk vi en påminnelse om for bare et par uker siden, da uværet Synne herjet på Sør-Vestlandet. Da regjeringens tilleggsproposisjon ble lagt fram, var bevilgningen redusert med 50 mill. kr og dermed betydelig svekket. Senterpartiet foreslår i sitt alternative budsjett å øke bevilgningen. Når det gjelder ordningen med utjevning av overføringstariffer, er det også i år gjort en kraftig reduksjon i denne bevilgningen. En må spørre seg om det er slik at regjeringen har tenkt å kutte ut hele denne ordningen. Jeg vil få lov til å minne om at tilskuddet går til å kompensere nettleie i områder med høye overføringskostnader, og at ordningen nå er så marginal at svært få brukere får den type kompensasjon. Senterpartiet prioriterer 90 mill. kr i sitt alternative budsjett til nettutjevning. Senterpartiet har også lagt inn en økning i ordningen med klimatilpasningstiltak i kommunene med 4 mill. kr. Vi styrker også en rekke andre poster som legger til rette for økt klimainnsats lokalt. Senterpartiet ønsker å bidra til omstilling til mer klimavennlige løsninger. Et av tiltakene er å legge til rette for at flere kan gjøre utbedringer på boligen sin, som også vil redusere energibehovet. Derfor velger vi å styrke Enova med 250 mill. kr og en fradragsordning for energieffektivisering i boliger. I regjeringens forslag er ordningen endret, men ikke tilført friske midler. Det kommer ikke til å være tilstrekkelig for den satsingen som vi bør ha på dette området. Vi ønsker også å inkludere boligselskaper som borettslag og sameier i ordningen. Skog har også en viktig rolle i klimapolitikken. Skog er et eksempel på et område der næringsutvikling og reduksjon av klimagasser går hånd i hånd. Jeg vil bruke det siste minuttet mitt på et felt på energi- og miljøkomiteens budsjettområde som nesten ingen snakker om, men som er svært viktig. Det er kulturminnefeltet. På kulturminnefeltet har regjeringen varslet at den i statsbudsjettet for 2017 vil gå gjennom de såkalte 2020-målene, som sier at 2005 har gitt de nasjonale målene for kulturminnearbeidet. Det er viktig og legitimt å se nærmere på fagfelt og å justere virkemidler, men i en situasjon der vi vet at kulturminnearbeidet er underfinansiert, må en være forsiktig med bare å si at en skal ha en gjennomgang – en må også foreslå endringer og økte bevilgninger. Jeg vil egentlig anbefale at partiene i salen går litt i seg sjøl på dette området. Det kan jo hende at det ikke er de nasjonale målsettingene det er noe galt med, men viljen til å gjøre noe i lag når det gjelder et tverrpolitisk løft på kulturminnefeltet. Fra Senterpartiets side er vi åpne for alle forslag som måtte komme fra andre partier på dette området, men det er vanskelig å svelge den tausheten som har preget Stortingets debatter om kulturminnefeltet de to siste årene.