trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Først av alt vil jeg takke representanten for et meget godt innlegg. Jeg kan stille meg bak så å si alt som representanten Holmelid sa. Vi diskuterte en interpellasjon her før pausen om det som har med viktigheten av kompetanse og samspill mellom bedrifter og skolemiljø å gjøre. Mine spørsmål til representanten er følgende: Hvorfor er det så viktig at Stortinget ikke skal diskutere dette på bakgrunn av en melding om små og mellomstore bedrifter? Hvorfor mener man at dette er noe regjeringen utelukkende alene skal ta seg av, og at vi ikke bør ta en slik bred debatt i denne sal? Hvorfor er det viktig? Det er det ene. Så til et annet spørsmål: Representanten Heggø gjorde et nummer av – noe jeg synes er veldig positivt – at man har redusert formuesskatten. Jeg stiller meg spørsmålet om hvorvidt vi har redusert den, eller bare lagt den om, og man sa også at man vurderte å gå videre med det. Hvor mye mener representanten Holmelid at vi bør redusere eiendomsskatten i årene som kommer?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Det er mulig at vi må tolke det slik at SV og regjeringen vil sørge for at det ikke blir noen endringer i formuesskatten, i motsetning til det representanten Heggø sa i sitt innlegg. Jeg tror representanten har problemer med å skjønne at dette er det høyeste folkevalgte organet i Norge, dvs. at det er dette organet som er den bevilgende og lovgivende myndighet – det er altså ikke regjeringen. Jeg tror det er greit å ha med seg det i prosessen når Stortinget – som representanten sier – gnager om å få en melding. Stortinget er det høyeste folkevalgte organet, og det er det som vedtar å sette lover og regler i verk. Mitt spørsmål til representanten er følgende: Mener representanten at Stortinget helst skal være et organ som bare skal drive med enkeltsaker og ikke diskutere en helhetlig politikk?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Mitt spørsmål til statsråden går på følgende: Statsråden avsluttet nå sitt innlegg med at man vil komme tilbake til Stortinget på de områdene som statsråden og regjeringen mener er relevante for Stortinget. Jeg mener selvfølgelig at når det gjelder rammevilkårene for små og mellomstore bedrifter, så er det det mest relevante å få en debatt om her i huset. Den nasjonale strategien, som opptil flere har vært inne på – også statsråden var inne på det i sitt innlegg – er jo det store spørsmålet her, som på mange måter kan fange opp i hvert fall en del av det som en sånn melding ville kunnet komme opp med, med unntak av den helhetlige strategien. Spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Vil statsråden i hvert fall sørge for at den helhetlige strategien kommer til behandling i Stortinget, slik at vi får være med og komme med innspill til den saken, eller vil det bare komme som en melding eller et vedlegg til et budsjett?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Takk for det. Det går i hovedsak ut over oss selv som skal debattere alle sakene her, men det skal gå fint. Spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Nok en gang hørte vi statsråden si at det som beviser at det går godt i næringslivet, og at man har en god politikk for små og mellomstore bedrifter, er sysselsettingsveksten – altså hvor mange i befolkningen som er sysselsatt. Spørsmålet mitt til statsråden er: Er det noen forskjell på om man er ansatt i offentlig eller i privat sektor? Og så vil jeg be statsråden om å snakke om sysselsettingsveksten de siste årene. Hvis vi ser på de to siste årene, har ikke veksten i sysselsettingen hovedsakelig da vært i offentlig sektor?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Jeg har to korte spørsmål. Synes representanten Botten at det er fornuftig å ha en ordning knyttet til et norsk internasjonalt skipsregister som åpner for at båter i alle andre nasjoners skipsregister kan gå langs norskekysten, men ikke de norske båtene i NIS? Representanten Botten viste selv i sitt innlegg til at det har vært dialog, og at man har dialog, knyttet til endringer. Spørsmålet mitt er følgende: Når kan vi forvente et resultat, for det har jo vært samtaler om disse tingene i flere år?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Spørsmålet var: Når kan vi forvente at arbeidet knyttet til endrede vilkår i registeret kan forelegges Stortinget?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Jeg har et par spørsmål til representanten Lundteigen. Spørsmål 1, til det representanten avsluttet med: Representanten Lundteigen påpekte viktigheten av at NOR-skipsflåten vår – det er vel nærmest nærskipsfartsflåten han tenker på – har lokalkunnskapen, og at vi derfor ikke må åpne opp for NIS langs kysten. Da er det jo underlig at vi tillater alle andre nasjoner å gå langs kysten, som da ikke har de begrensningene som de norskregistrerte båtene har. Kan representanten Lundteigen si hvordan det står i det resonnementet? Spørsmål 2: Nå er det flere fra regjeringspartiene som har vært oppe og sagt at ja, men man jobber jo med å se på det som har med NIS å gjøre, nettopp for å se på om det er mulig å komme til en enighet, eller i hvert fall se på om man kan få dem mer konkurransedyktige, noe som Lundteigen nå kategorisk avviser i sitt innlegg. Er det regjeringens politikk at man ikke vil se på de vilkårene, eller er det Lundteigens politikk?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Da vil jeg bare benytte denne anledningen til å ta avstand fra det som representanten Lundteigen sier. Fremskrittspartiet har ikke sagt at vi vil oppheve fartsområdebegrensningene. Fremskrittspartiet har sagt at man bør utrede og se på muligheten i kombinasjon med en nettolønnsordning. Så jeg tror at representanten Lundteigen, når han er tilbake på plassen sin, i hvert fall bør lese det som står der, for det er andre partier som har foreslått opphevelsen, ikke Fremskrittspartiet, nettopp fordi vi ser viktigheten av norske sjøfolk langs kysten på norske båter. Det var fartsområdebegrensninger vi snakket om, det var ikke nettolønnsordningen. Nettolønnsordningen er ikke på 2 mrd. kr, men den er på 1,7 mrd. kr, i henhold til dagens reviderte nasjonalbudsjett for inneværende år. Spørsmålet mitt til Lundteigen er igjen: Representanten Lundteigen brukte sitt innlegg til å forklare viktigheten av NOR, altså at lokalkunnskapen var viktig. Jeg er helt enig med representanten Lundteigen i at lokalkunnskapen er viktig. Men er det ikke da urimelig at det er greit med alle andre nasjoners skipsregistre langs kysten, bare ikke med NIS?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Jeg synes statsråden har en veldig fin tilnærming til denne saken. Jeg skjønner at dette er en vanskelig sak, for her er det flere interesser som står mot hverandre, inntil man klarer å få på plass en løsning som partene kan enes om. Jeg tror det er svært viktig, det samarbeidet mellom sjømannsorganisasjonene og Rederiforbundet, altså næringen selv, i samråd med departementet og statsråden. Jeg tror ingen er tjent med at man innfører ensrettede tiltak – i den ene retningen – for da blir det problemer. Dette er jo en diskusjon som har pågått over tid. Det er ingen ny problemstilling knyttet til NIS/NOR. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser statsråden for seg en tidshorisont her? Når kan man eventuelt komme tilbake til noe, når kan vi få se et resultat, slik at det ikke bare er norske båter i NIS som ikke får gå langs norskekysten?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
I planen la vi fram 120 forskjellige tiltak. Nokre av dei er sette i gang. Men eg er einig med representanten Flåtten i éin ting, at alt forenklingsarbeid må gå føre seg kontinuerleg, og vi kan aldri seia oss fornøgde eller ferdige med det arbeidet.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Arbeidet med å laga ein strategiplan er sett i gang, som òg representanten veit. Det kjem ikkje til Stortinget som ei stortingsmelding, for det er ein strategi som vert framlagd.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det er ikkje snakk om at vi skal ha ei stortingsmelding om det. Fleirtalet går imot det, som representanten sikkert har fått med seg. Det er eit strategisk råd som er sett ned, og det er faktisk veldig breitt representert. Det er folk frå næringslivet, det er fem næringslivsorganisasjonar og LO. Det arbeidet er alt sett i gang, det er starta.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Denne regjeringa har faktisk redusert formuesskatten, og det har veldig mange merka. Det er mange færre som betaler formuesskatt no enn før. Men det betyr ikkje at vi er i mål. Vi har sagt at det samla skatte- og avgiftsnivået skal vera på 2004-nivå. Det held vi oss til. Men ei omfordeling kan framleis skje.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Vi fekk under førre replikken ikkje svar på om det var forenkling, eller om det var meldinga som var målet. Men meiner representanten Nesvik at skjemaveldet vert mindre ved å innføra ei solnedgangslovgjeving? Kva vil i så fall vera riktig tidsramme på dette?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Når det gjeld tidsramma, så meinte eg sjølvsagt tidsramma på solnedgangslovgjevinga. Eg går ut frå at representanten veit kva han sjølv har foreslått. Mitt spørsmål var: Kor lenge meiner representanten det er rimeleg at det skulle vara? Så har eg eit anna spørsmål. Ein foreslår òg infrastrukturfond i denne saka. Bondevik-regjeringa hadde mykje lågare mål enn denne regjeringa når det gjeld Nasjonal transportplan. Vi har auka måla, og vi har oppfylt Nasjonal transportplan. Kvifor brukte ikkje Framstegspartiet makta, når dei faktisk kunne det i førre perioden?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Eg prøver meg òg på representanten frå Høgre med det same spørsmålet som eg stilte til Framstegspartiet i stad, men som eg slett ikkje fekk svar på. Meiner representanten Røbekk Nørve at skjemaveldet vert mindre med solnedgangslovgjeving? Og kva vil vera ei riktig tidsramme for denne solnedgangslovgjevinga?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Eg må nesten spørja ein gong til: Kva slags tidsramme er det på denne solnedgangslovgjevinga, som ein tydelegvis framleis er for? Det var ein også i 2001, men vart nedstemd ganske kraftig av resten av Stortinget. Men kor lenge ser representanten for seg at det skal vara? Snakkar ein om fem år, ti år eller 15 år?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Vi er alle samde om intensjonane om at vi treng eit godt og enkelt regelverk, som tek i vare viktige samfunnsomsyn samtidig som det ikkje gjev unødvendige belastningar for næringslivet. Så er vi usamde om det er rett å ta ein blåkopi av det Sverige har, nemlig eit regelråd. Skal vi ha eit regelråd, må det byggjast opp eit nytt sekretariat, og vi må ha representantar/styre som skal gjennomgå alle nye reglar for å kontrollera effekten av nye reglar før dei trer i kraft. I handlingsplanen Tid for nyskaping og produksjon, som regjeringa la fram i august 2008, kom ein med over 120 tiltak for å redusera bedriftene sine administrative kostnader. For å ta omsyn til dei minste bedriftene vart det i handlingsplanen lagt vekt på at det ved alle utgreiingar av nytt regelverk skal vurderast om regelverket kan verta differensiert mellom små og mellomstore bedrifter og store bedrifter. Langt på veg må ein dermed seia at vi alt gjennomfører mykje av det regelrådet skal gjera. Regelrådet sine oppgåver er å etterprøva konsekvensane av nye reglar og endringar i eksisterande reglar. Når vi likevel seier at vi vil følgja utviklinga i Sverige vedrørande regelråd nøye, er det nettopp fordi vi er opptekne av å henta lærdom frå andre land. Rapportering, regelverk og skjema for næringslivet skal medverka til at føremålet vert nådd. Styresmaktene må såleis framleis ha kontinuerleg merksemd på om nytta ved nye krav står i forhold til kostnaden. Eg deler ministeren sitt syn på at det kan vera formålstenleg å setja konkrete mål på reduksjon i denne byrda, men det viktigaste er at vi ikkje foreslår nye tiltak utan at det er konsekvensutgreidd korleis dette slår ut for bedriftene kostnadsmessig, arbeidsmessig i forhold til formålet med kontrollen. Etter at den raud-grøne regjeringa overtok i 2005, har vi greidd å redusera skjemainnrapporteringa med over 1 100 årsverk. Vi har òg etablert eit eige strategisk råd for små og mellomstore bedrifter som har starta arbeidet sitt. Det å utarbeida konsekvensanalysar i forkant av vedtak er eit minst like godt hjelpemiddel som å skulla etterprøva konsekvensen av vedtaka i ettertid. Derfor går fleirtalet ikkje inn for å oppretta eit regelråd.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det som fekk meg til å ta ordet, var at representanten Tenden fortsette si svartmaling av tilstanden for bedriftene i Noreg, og det heilt utan å kommentera at Noreg har kome gjennom finanskrisa med den lågaste arbeidsløysa i Europa. Til regelråd: Det vesentlege er at dei tiltaka vi set i verk, inneber reelle forbetringar for næringslivet. Regjeringa har ein politikk med konsekvensutgreiing i forkant av lovendringar. Venstre står på at dei vil byggja opp byråkratiet med eit nytt regelråd, som skal sjekka ut lovreglane etter at dei er vedtekne. Eg skal sitera frå forslaget: «Regelrådets oppgave er å etterprøve konsekvenser av nye regler og endringer i eksisterende regler.»
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Jeg forstår på saksordføreren at det går aldeles utmerket med all forenkling i fedrelandet. Jeg hører jo også andre ting. Representanten og flertallet henviser i merknadene sine til at oppfølgingen av handlingsplanen for forenkling ble lagt frem den 5. februar i år, men det sies ikke noe om innholdet i den. Men det viser jo faktisk at fortsatt bruker bedriftene over 50 mrd. kr på sine administrative kostnader. Der har nivået ligget en stund, og det sier jo også rapporten. Den sier at nivået er stabilt. Stabilt betyr stort sett at ting ikke endrer seg. Synes representanten Heggø at dette går fort nok?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Det er gledelig at statsråden ikke på samme måte som sine rød-grønne kollegaer i salen her irriterer seg over at opposisjonen ønsker en melding – ja, enkelte av de rød-grønne synes også det er masete – men statsråden går for så vidt ikke inn for det, men han ønsker i hvert fall å komme tilbake til Stortinget for å diskutere de sakene som er aktuelle, i motsetning til representanten fra SV, som høres ut som han ikke lenger har tenkt å forelegge noen ting for Stortinget. Komiteens leder snakket om at det var viktigere å diskutere dette med næringslivet enn å diskutere det med Stortinget, i hvert fall oppfattet jeg hans innlegg slik. Det bringer meg over til å spørre statsråden om følgende, som mer er en detalj, men siden man nå opererer i parallelle løp: Er statsråden nå fornøyd med den fremdriften og de resultatene som arbeidet i regjeringens råd for SMB-bedrifter har gitt så langt?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Jeg takker for at det i hvert fall ikke er begrensninger i denne saken. Jeg tar opp tråden fra vårt forrige replikkordskifte, der statsråden sa at vi må lytte til næringslivet, for de har skoene på. Det er jeg helt enig i, og det er grunnen til at vi fremmer disse forslagene. Jeg håper at statsråden tar dette på alvor og tar det med seg, for når han antyder at opposisjonen svartmaler, er det fristende, etter å ha hørt på en del innlegg her, å replisere at posisjonen skjønnmaler. Men hvis vi tar bort dette og tenker på norsk næringsliv, tenker på hvor sakte det går med forenklinger, med endringer i aksjelov osv. og ser at det skjer ting i nabolandene våre, kan statsråden da tenke seg å si litt mer enn det jeg har oppfattet at han har sagt, nemlig at det har gått for sakte? Kunne han tenke seg å si at det skal gå litt fortere?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Jeg takker for nok en belæring over hvor strålende alt er under denne regjeringen, og hvor vanskelig det var tidligere. Botten sier at det er forholdsvis stor enighet om at noe må gjøres i denne saken med skipsregistrene, og det tror jeg er et godt utgangspunkt. Vi trenger å gjøre noe med det. Det fremgår av de rød-grønnes merknader, og det fremgår av statsrådens brev til komiteen. Da er egentlig spørsmålet mitt: Når det er så stor grad av enighet om målet, hvorfor velger regjeringspartiene å sende et slikt signal ut til næringen, ved å bruke den sterkeste betegnelsen man kan om et Dokument 8-forslag, nemlig at det ikke vedtas, fremfor å velge en mildere form, som man godt kunne gjort – og dermed sendt et helt annet, positivt signal? Det må ha en årsak. Det ville være fint hvis representanten kunne opplyse meg om det.
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Det er ikke min mening å forlenge dette møtet, men det kan også representanten Botten bidra til ikke å gjøre ved å svare på spørsmålet mitt. Jeg spurte ikke etter en ny belæring om hva de rød-grønne gjør og ikke gjør. Det følger jeg med på. Jeg spurte om hvorfor man har valgt den sterkeste uttrykksformen Stortinget har i forhold til et Dokument 8-forslag – nemlig å si «vedtas ikke», altså det samme som vi tidligere kalte «avvises» – når man vet at næringen leser disse signalene fra Stortinget. Det må være en grunn til at man så sterkt mener at dette forslaget, som egentlig er i tråd med det både regjeringspartiene og statsråden mener, må få en så sterk karakteristikk.
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Representanten Lundteigen brukte mesteparten av innlegget sitt til å fremheve sin innsats for rederiskatteordningen i 1996. Men så kom han også inn på opphevingen av 1996-ordningen og det som ble gjort i 2007. Han konkluderer med å si at heldigvis dømte Høyesterett rettferdig i vinter og sørget for betryggende rettssikkerhet. Hvordan synes representanten Lundteigen at hans bidrag til betryggende rettssikkerhet for næringen var i perioden fra Stortinget gjorde dette vedtaket, til Høyesterett opphevet det?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Det er jo nokså klart ut fra denne debatten – og for så vidt også tidligere debatter om dette emnet – at det store stridsspørsmålet når det gjelder områdebegrensningene, som jo er de som er viktig for å få flere skip inn i NIS, er avstanden mellom rederiene og de ansatte i sjømannsyrket, altså i organisasjonene. Det har også vi bemerket i våre merknader. Dette bidrar til at saken står stille. Tenker statsråden seg å kunne spille noen aktiv rolle i å få disse to partene til å nærme seg hverandre, og da tenker jeg ikke på tilskudd, støtte over statsbudsjettet, som statsråden nettopp var inne på? Kan man spille en aktiv rolle, slik at denne saken kommer ut av det jeg nå oppfatter som et uføre for ganske mange?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-05-11:
Sammen med en rekke andre synes jeg det var fint å høre statsråden signalisere på NHOs årskonferanse at han ville fastsette et tallfestet mål for forenklingsarbeidet. Jeg blir litt mer usikker på dette når jeg leser brevet hans til komiteen i forbindelse med denne saken, for da går han over til å diskutere litt at det er mange forutsetninger for å kunne fastsette dette konkrete målet, ting må utredes og problemstillinger kan være komplekse og vil til og med måtte behandles i et offentlig utvalg. Nå har vi tidligere i dag snakket om en rekke enkeltsaker, hvorav jeg skjønner at noen er ganske komplekse. Men akkurat dette å fastsette et tallfestet mål som statsråden lovte på årskonferansen – hvor lang tid vil det ta?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
For mange bedrifter, både store og små, er skattenivået en stor belastning. Formuesskatt er noe en bedrift drar med seg hele livet, for å si det sånn, og er en stor belastning. Men når det er et generasjonsskifte, kan arveavgiften være en veldig stor belastning. Det høres ikke ut på representanten som dette er noe problem, men ute i det virkelige liv er dette et stort problem for mange, særlig ved generasjonsskifte. Har ikke representanten merket noe til det?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
I svarbrev av 3. mars 2010 sier statsråden gjennom Nærings- og handelsdepartementet følgende: «Formuesskatten er en skatt på sparing for norske skattytere generelt(…) (…) Jeg tror nok ikke små og mellomstore bedrifter ser det på samme måten, for formuen deres ligger ofte i bedriften, og slik må det være for at de skal klare å produsere det de skal selge videre. Ser ikke statsråden i hvert fall at det er forskjell på penger man har i banken, og en formue i form av maskiner, bygninger, infrastruktur, biler, etc.?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-05-11:
Det var akkurat det siste jeg tenkte jeg skulle spørre litt om og få en forklaring på, for i brevet fra Nærings- og handelsdepartementet, ved statsråden, datert 12. mars 2010, står det følgende: «Vi følger erfaringer fra Sverige og andre land som har innført tilsvarende ordninger nøye.» Mitt spørsmål blir da: Hvorfor vil statsråden bruke så mye tid og energi på å følge utviklingen i et land når man så klart og tydelig sier at man ikke skal ha et slikt regelråd?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
I likhet med representanten Nesvik kan jeg av hele mitt hjerte slutte meg til ønsket om forenklinger. Det er jo slik at det å sørge for at vi har et regelsett, et rapporteringssett som er tilpasset det næringslivet som er der ute, må være en kontinuerlig prosess i forvaltningen. I utgangspunktet føler jeg at det langt på vei er slik. Man har gjort forenklinger, man har redusert arbeidsinnsatsen i næringslivet under den rød-grønne regjeringen når det gjelder rapporteringer, og når det gjelder skjemaer som en skal rapportere på. Men jeg vil samtidig innrømme at det helt sikkert er ytterligere forenklinger som bør gjennomføres. Derfor er det viktig å fokusere på det. Men når jeg hører representanten Nesvik, blir jeg litt undrende til Fremskrittspartiet, som er et parti som ikke vil ha noe byråkrati. Er det forenklingen, eller er det meldingen som er målet? Mitt utgangspunkt er at vi vet så mye om forenkling at vi kan gå rett på målet: nettopp å utøve forenkling.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Jeg føler at det kanskje kunne gått fortere, men det er omfattende systemer, og det skal også være grunnlag for den forenklingen som det legges opp til. Det føler jeg er det regjeringen har i fokus. Jeg tror også at det å bruke næringslivet, som regjeringen faktisk nå gjør i forenklingsarbeidet, er viktigere enn at en har den store, brede debatten i Stortinget. Det med formuesskatten er et avklart punkt når det gjelder de rød-grønne regjeringspartiene. Skattesystemet er også veldig avklart, på 2004-nivå. Det kan hende det blir omprioriteringer innenfor det skattenivået, det kan hende det blir justeringer. Men det å gjøre en forenklingssak om til en debatt om formuesskatt blir også i denne sammenhengen særdeles søkt. Jeg spør igjen: Er det riktig å bruke utredningskapasitet og byråkrati til å lage en stortingsmelding der hvor vi kan bruke næringslivet til å peke på forenklinger som betyr noe? Er det det som er Fremskrittspartiets vilje?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Etter å ha hørt representantens innlegg sitter jeg igjen med en sterk undring over hvorfor Høyre ikke gjorde noe av det som representanten nå nevner, da Høyre hadde muligheten til det i regjering. Det må da enten ha vært slik at Høyre ikke mente det de nå mener, eller at de ikke hadde noen som helst gjennomslagskraft i den regjeringskonstellasjonen de var en del av. Men jeg skal ikke bry representanten med å spørre om akkurat det. Jeg har lyst til å spørre om: Med den framstillingen og den næringsfiendtligheten som regjeringen representerer, ut fra Høyres syn, er det ikke da litt underlig at vi faktisk er det landet som har høyest sysselsetting og lavest ledighet i Europa, og ikke minst er et av de landene hvor det de siste årene er blitt skapt desidert flest nye jobber? Er ikke det litt underlig?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Når det gjeld dei første spørsmåla, er det påfallande at det heile tida er masing om ei melding, og ikkje om innhaldet i den politikken vi snakkar om. Her har vi ei rekkje anledningar til å diskutere forsking, og vi har ei rekkje anledningar til å diskutere utdanning som er relevant for små og mellomstore bedrifter. At det nettopp er spørsmål om ei melding, ikkje det konkrete innhaldet i politikken for små og mellomstore bedrifter, viser at dette tydelegvis er blitt eit gnagsår for opposisjonen i denne saka. Når det gjeld skattenivået, er det ikkje det vi må sjå på når det gjeld konkurransevilkåra for små, mellomstore eller andre bedrifter. Det er dei totale rammevilkåra vi må sjå på. I og med at vi har så høg sysselsetjing i Noreg, ser vi jo at dei totale rammevilkåra for bedrifter i Noreg må vere gode.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Stortinget skal drive med ein heilskapleg politikk, og eg vil minne representanten om at det er fleirtalet i Stortinget som står for denne politikken.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Dei maritime næringane er viktige for Noreg. Derfor er det positivt at vi får eit nytt høve til å diskutere dei næringane her i salen. Eg vil innleie med å gjenta det eg sa sist denne problemstillinga blei teken opp av representanten Nesvik, for nokre veker sidan. Mange skip i NIS bidreg til at Noreg får ein viktig posisjon i internasjonal skipsfartspolitikk. Denne posisjonen bør vi bruke i IMO for å få gjennomslag for strengare miljøkrav i internasjonal skipsfart. Det vil vere positivt for miljøet, men det vil også vere svært positivt for norsk maritim industri, som har ein sterk teknologisk posisjon, og dermed kan skaffe seg nye marknader i ein situasjon med ordretørke. Regjeringa arbeider aktivt for å styrkje NIS. Næringsministeren har i brev til Stortinget vist til den maritime strategien Stø kurs, som blei lagd fram i 2007. I oppfølginga av denne strategien er det lagt vekt på å styrkje den samla maritime næringa, gjennom satsing på forsking, kompetanseutvikling og nettverksbygging. Dette er viktige tiltak i ei næring som er svært kompetansetung. Regjeringa har satsa aktivt på å marknadsføre Noreg som ein maritim nasjon i utlandet. Det er bl.a. gjort gjennom prosjektet «Norge som maritimt vertsland». Regjeringa er også oppteken av å kartleggje om vi har regelverk eller administrative rutinar som kan vere til hinder for at skip blir registrerte i NIS. Regjeringa har ein god dialog med næringa om dette. Forslagsstillarane tek opp spørsmålet om å endre fartsområdeavgrensingane i NIS. Det er grunn til å merke seg at det er stor usemje mellom arbeidsgivarane og arbeidstakarane på dette området. Norsk fagrørsle har vore oppteken av at det skal vere norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk jord. Sjømannsorganisasjonane ser dette spørsmålet som eit spørsmål om det skal vere norske lønns- og arbeidsvilkår på norske skip i norske farvatn. Det er eit viktig prinsipp. Dersom vi endrar på områdeavgrensingane i NIS, kan dette prinsippet kome under press.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Det vi her gjer, er ikkje å overprøve Høgsterett. Det vi gjer, er å finne ei ordning som gjer at uteståande skatt kan bli betalt.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Det er ei viktig problemstilling representantane Skei Grande og Tenden tek opp. Det er viktig at bedriftene kan bruke energien sin på produksjon og verdiskaping og ikkje bruke for mykje tid på byråkrati og administrasjon. I eit moderne samfunn og i eit ordna arbeidsliv er det behov for ein del lovar og reglar. Det er bl.a. nødvendig for å sikre interessene til fellesskapet, til miljøet og til dei tilsette. I eit samfunn utan reglar rår den sterke sin rett. Men det er ikkje tvil om at vi i dag har eit unødvendig komplisert regelverk. Når regelverket blir for komplisert og for omfattande, tener det heller ikkje dei formåla som det er meint å tene. Vi opplever nok ofte at ulike etatar går litt i beina på kvarandre. Kvar for seg kan reglane vere fornuftige, men når dei er lagde oppå kvarandre, blir det eit stort byråkrati. Som vi har vore inne på før i dag, har regjeringa teke fatt i denne problemstillinga, bl.a. i tiltakspakka Tid til nyskaping og produksjon. Sidan den raud-grøne regjeringa tok over, er arbeidet med skjemarapportering redusert med over 1 100 årsverk. Det finst ikkje noko enkelt grep som kan løyse den utfordringa vi står overfor. Vi har vanskeleg for å sjå at etablering av eit nytt råd utanfor kontroll av regjering og storting, som ein her har vore oppteken av tidlegare i dag, skal vere ein garanti mot byråkratisering. Skal vi få til ei forenkling, må det satsast breitt, og det må satsast på mange felt, slik regjeringa har lagt opp til. Gode elektroniske tenester er eit viktig grep i den samanhengen, slik som vi har sett i satsinga på Altinn. Skal vi oppnå resultat i arbeidet med forenkling, er det viktig å ha god kontakt med dei som kjenner problema på kroppen. Derfor har regjeringa oppretta Strategisk råd for små og mellomstore bedrifter. Det er veldig viktig å halde den dialogen høgt oppe på agendaen og få aktiv handling i det vidare forenklingsarbeidet.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-11:
Sidan eg har behalde litt av vestlandsdialekta mi, tør eg å ta ordet her i denne debatten. Men eg skal prøve å lyfte blikket litt frå dei flotte fjordane på Vestlandet. Som eg har vore inne på tidlegare i dag, har Noreg klart seg betre gjennom finanskrisa enn mange andre land. Men finanskrisa rammar no industrien. Delar av aluminiumsindustrien er blant dei som blei hardt ramma. Før krisa hadde aluminiumsindustrien veldig gode prisar, no er dei inne i ein svært vanskeleg situasjon med låge prisar. Den frie marknadsprisen på kraft, som høgresida har vore veldig oppteken av å få innført, har skapt store problem for den industrien i vinter. Maritim industri er ei anna næring som har gått frå ein situasjon med sterk vekst til ein situasjon med ordretørke. Det er vanskeleg å kompensere fullt ut for finanskrisa, som er skapt av marknadsliberalisme og spekulasjonsøkonomi. Men regjeringa har sett inn ei rekkje tiltak for å dempe verknadene. Vi har fått generelle tiltak som meir fleksible permitteringsordningar, mellombels skattelette og auka satsing på kompetanseheving. I tillegg har vi fått ei stor pakke for den maritime næringa. Eg veit ikkje korleis pakka blei motteken på Møre, men på Sørlandet blei ho motteken med entusiasme. I Fædrelandsvennen, som eg har med meg her, stod det då dei fekk industripakka: jubel i sørlandsindustrien og julekveld for Sørlandet. Så det forbausar meg at ikkje dei som representerer Møre, også kan glede seg over den industripakka der ein verkeleg har teke eit viktig grep for å få dynamikken i gang igjen i ei næring som har ein del utfordringar. Eg opplevde faktisk at denne pakka som er lagt fram for maritim næring, har veldig store positive effektar for Møre og Romsdal og for mine to fylke, må eg seie, som er Agder. Det som er overraskande, er at i dag klarte Høgre-representanten frå Vest-Agder å gå ut og seie at det er ingen ting som betyr noko for Agder i revidert statsbudsjett. Det er ganske oppsiktsvekkjande når næringa ein dag seier at det er julaften, og Høgre-representanten dagen etter seier at ingenting har skjedd. Då må eg lure på kvar Høgre-representantane er når det gjeld å følgje med på kva som går føre seg i næringslivet.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-05-11:
Det er viktig å bygge videre på de næringsvirksomhetene vi har, og sørge for at nye virksomheter etablerer seg. Det beste verktøy som kan brukes til dette, er å sørge for gode og stabile rammevilkår over lengre tid. Regjeringen er i full gang med å utarbeide en strategi for små og mellomstore bedrifter, som varslet i innovasjonsmeldingen, og som har vært diskutert her i dag. Et aktivt næringsliv er grunnleggende for videreføring og utvikling av velferdssamfunnet. Et næringsliv med mange små og mellomstore bedrifter gir bredde og variasjon i næringslivet, og sikrer arbeidsplasser og verdiskaping også i framtiden. Dette innebærer et bredt spekter av virkemidler, som satsing på forskning og kompetanseheving, tilgang på kapital, forenkling og avbyråkratisering. Investering i infrastruktur er en grunnleggende del av en helhetlig næringspolitikk som har som mål å bidra til at folk får realisert sine muligheter. Statsråden viser i sitt svarbrev til at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med resultatene av det arbeidet som er i gang. Da vil alle partiene få en mulighet til å debattere denne saken videre.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2010-05-11:
Det er av avgjørende betydning at regjeringen hele tiden er i tett dialog med næringslivet for å bedre vilkårene for næringslivet i Norge. Som statsråden også viser til i sitt svarbrev, er regjeringen i gang med å se på hvilke problemstillinger som allerede er klare til å behandles raskt i departementene. Framfor å nedsette et regelråd nå er det derfor viktigere å få iverksatt konkrete tiltak umiddelbart. Samtidig vil jeg bemerke at forslagsstillerne har gode poenger i forslaget som er fremmet, og at vi i Senterpartiet har merket oss disse. Regjeringen la også fram en handlingsplan i august 2008, med tittelen «Tid til nyskaping og produksjon». Handlingsplanen inneholder over 120 tiltak for å redusere bedriftenes administrative kostnader. En særdeles viktig vektlegging her er at det skal vurderes om nytt regelverk kan differensieres mellom små og mellomstore bedrifter og store bedrifter. Små og mellomstore bedrifter har helt andre utfordringer enn store bedrifter. Dette kommer regjeringen til å fokusere på i tiden framover, og det har også tidligere i dag vært tema her i salen. Senterpartiet vil fortsatt arbeide for å forenkle lover og regler, fjerne unødvendig byråkrati og regelverk og redusere avgiftsnivået i næringslivet, slik at næringslivet samlet sett står sterkere i konkurransen på de internasjonale markedene.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-11:
Kristelig Folkeparti har merket seg at regjeringen arbeider med en strategi for små og mellomstore bedrifter. Vi ønsker imidlertid ikke bare å få den oversendt når den er ferdig, men vi ønsker å være med. Vi ønsker å få arbeidet fremlagt for Stortinget i form av en stortingsmelding, og jeg synes det er synd at regjeringspartiene er så negative til dette. Det burde vært i alle partiers interesse å få en grundig gjennomgang av rammevilkårene for små og mellomstore bedrifter. Vi ønsker, som sagt, å være med og påvirke. Kristelig Folkeparti støtter derfor forslaget om at det skal utarbeides en stortingsmelding når det gjelder disse bedriftene. Det er i de små og mellomstore bedriftene en stor del av verdiene i landet vårt skapes. Tre fjerdedeler av norske bedrifter er eid av familier, og Kristelig Folkeparti mener at betaling av arveavgift bør utsettes i minst ti år ved generasjonsskifte. Hvis bedriften drives videre, bortfaller en tiendedel av arveavgiften hvert eneste år, og dersom bedriften drives videre i minst ti år, bortfaller denne avgiften. Dette mener vi er god næringspolitikk, god samfunnsøkonomi og god distriktspolitikk. Jeg mener det er helt feil når gründere som har jobbet hardt hele livet for å bygge opp en bedrift, opplever at arveavgiften ødelegger mulighetene til å gi livsverket videre til neste generasjon. Det er mange eksempler på dette. 40 000 bedrifter står foran et generasjonsskifte de neste ti årene her i landet, og undersøkelser fra EU-kommisjonen viser at et vellykket eierskifte i småbedrifter fører til at i snitt fem arbeidsplasser blir videreført. Reduksjon av formuesskatten er også viktig. Formuesskatten svekker privat, aktivt eierskap, tapper familiebedrifter for kapital og vanskeliggjør gründervirksomhet og nyskaping. Ikke i noe land slår formuesskatten inn på et så lavt nivå, og ingen land har så dårlig skjerming av arbeidende kapital som Norge. En annen viktig sak for små og mellomstore bedrifter er forenkling. Det er jo det som er hovedtema i denne saken. Mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til unødvendige rapporteringskrav og kompliserte regelverk, og det brukes altfor mye krefter på og penger til å gjøre dette arbeidet. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti en forenklet aksjelov for småbedrifter, og vi vil innføre solnedgangslovgivning både statlig og kommunalt, samt utarbeide en strategi for eierskifteutfordringer i familieeide bedrifter. Vilkårene for små og mellomstore bedrifter fortjener bred oppmerksomhet. Jeg skulle ønske statsråden så betydningen av at en så viktig sak ble behandlet også av Stortinget.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-11:
Andelen skip i utenlandske registre på norsk kontinentalsokkel bare øker. Om lag halvparten av offshoreskipene på norsk sokkel er registrert i andre lands registre, noe som representerer et innflaggingspotensial på over 100 skip. Hvorfor vil ikke statsråden da sørge for at disse skipene i NIS får mulighet til å ta oppdrag til og fra installasjoner på norsk sokkel?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-11:
Jeg ser selvfølgelig de utfordringene som du nevner, men det må jo også være en utfordring for statsråden når så mange skip går ut av registrene – det gjelder ikke bare NIS-registeret, men også NOR-registeret. Det kan vel ikke være bra for norske sjøfolk at disse skipene flagger ut?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-05-11:
Som vi har hørt, etablerte Sverige i 2008 Regelrådet for å bistå forvaltningen i arbeidet med regelforenkling for næringslivet. Regelrådets oppgave er å etterprøve konsekvenser av nye regler og endringer i eksisterende regler. Regelrådet skal jobbe til og med 31. desember 2010, og målet er å kutte bedriftenes administrative kostnader med hele 25 pst. innen utgangen av 2010. Allerede ett år etter opprettelsen av Regelrådet kan svenskene se en betydelig bedring. Her må vi lytte, og her må vi lære. Kristelig Folkeparti mener i likhet med forslagsstillerne at Norge bør etablere et tilsvarende råd. Vi har behov for en uavhengig instans som kan kontrollere effekten av nye regler og endringer i eksisterende regler, før de trer i kraft. Derfor støtter vi forslaget om at et regelråd snarest etableres i Norge, etter modell av tilsvarende organ i Sverige. Næringslivets administrative byrder er ifølge NHO relativt sett like store som for ti år siden. De er beregnet å koste bedriftene omkring 57 mrd. kr årlig. Det er en stor sum. Dette rammer særlig de over 99 pst. av bedriftene som er små eller mellomstore. Disse bedriftene er Norges ryggrad. De er viktige for distriktene og for folk flest. Det er viktig at disse bedriftene kan bruke tid på det de skal bruke tid på, heller enn å sette seg inn i stadig nye lover og regler som tynger og tapper dem for konkurransekraft. Kristelig Folkeparti mener at mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til unødige rapporteringskrav og kompliserte regelverk. For Kristelig Folkeparti er det en hovedoppgave i næringspolitikken å forenkle hverdagen til disse bedriftene gjennom å avskaffe unødvendige lover og forskrifter samt å forenkle rapporteringen gjennom økt bruk av Internett-baserte løsninger, som f.eks. Altinn. Vi vil følge opp «Et enklere Norge» med en praktisk tilnærming, i dialog med næringslivet. Derfor støtter vi forslaget fra Venstre om å etablere et regelråd, istedenfor å vente på tiltak som vi ikke vet om virker.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-11:
Hovedoppslaget i Østlandssendingen i dag var «Gründertørke». Nye tall fra Statistisk sentralbyrå viser at stadig færre starter for seg selv, og at det har vært en nedadgående tendens de siste årene. Seniorøkonom Lars-Erik Sletner i Bedriftsforbundet uttalte at nedgangen «viser at regjeringens næringspolitikk for småbedrifter er for dårlig». Så mitt spørsmål til statsråden er om han er komfortabel med dette.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-11:
Jeg hører nå at statsråden ikke vil tallfeste, men kan han si noe om i hvilken størrelsesorden han kan tenke seg at man kan kutte i bedriftenes administrative kostnader? Han må ha gjort seg noen refleksjoner rundt størrelsesordenen.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-05-11:
Det blir et tolkningsspørsmål, men det er faktisk ikke slik som Heggø har oppfattet det. Det er det ikke. Og så: Jeg reiser også rundt til en del bedrifter, akkurat som statsråden gjør. Det første de sier til meg, er akkurat dette med å kutte i bedriftenes administrative kostnader. Det er det første de sier. Deretter er det ofte samferdsel. Som jeg sa i mitt innlegg: Næringslivet bruker 54 mrd. kr på rapportering. Til tross for disse 120 tiltakene, som det har blitt skrytt av flere ganger her i dag, har man ikke klart å redusere det mer enn med 0,5 pst. Så har vi snakket om solnedgangslovgivningen, som jeg følte Heggø herset litt med her i sted. Det var noe denne regjeringen avskaffet som kunne vært et virkemiddel. Lover og regler skulle gjelde maks i ti år, og så skulle man se på dem. Hvis de var aktuelle, skulle man vedta dem på nytt, hvis de ikke var aktuelle, skulle man droppe dem. Så Venstre har virkelig foreslått flere positive, konkrete ting, og jeg beklager at det ikke blir fulgt opp her.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det som i hvert fall er sikkert, er at dersom forenklingsarbeidet medfører endringer i lover, f.eks. om aksjelov eller regnskapslov skal endres, så må det til Stortinget til behandling. Det gjelder også ting som eventuelt har budsjettvirkning eller ting som berører saker som Stortinget tidligere har behandlet. Alle de reglene og rapporteringene, skjemaene og byråkratiet bedriftene blir utsatt for, har jo stort sett hatt en eller annen positiv idé bak seg den gangen det ble laget – for å ha bedre statistikk, for å lage gode budsjetter eller for å ha kontrollsystemer for at folk følger skattelov osv., eller av andre grunner. Så dette har veldig ofte blitt behandlet i denne salen, og er et resultat av ulike prosesser. Derfor ser jeg for meg at mye av dette kommer til Stortinget til behandling. Om det blir lagt fram som en helhet i en melding, har vi ikke tatt stilling til. Det forbeholder vi oss retten til å vurdere for å se om er hensiktsmessig når vi kommer så langt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Jeg er veldig fornøyd med de innspillene vi får fra ulike bedrifter, om det er i rådet eller om det er i andre sammenhenger, og jeg er jo også helt enig med komitélederen i at det aller viktigste i dette arbeidet er bedriftene selv. De vet hvor skoen trykker. De kan fortelle oss hva det er viktigst å gjøre noe med, og de skal til sjuende og sist bære dette næringslivet vårt videre. Jeg mener at vi på vegne av egentlig mange regjeringer og mange statsråder må si at vi ikke har kommet langt nok. Det er jo derfor vi skal ha en strategi. Det er derfor vi skal gjennomføre ytterligere tiltak, og jeg lytter også gjerne til råd fra Stortinget. Dette er jo en debatt om forenkling, så hvis representantene ikke bare brukte tiden til å diskutere om vi skal ha en melding eller ikke melding, men også diskuterte de ulike tingene som faktisk kunne bidra til forenkling, hadde jo det vært en gyllen anledning til å gi regjeringen gode råd, som vi da vil lytte til.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Jeg tror at både jeg og mine kolleger er stolte av det vi har fått til, men vi er ikke fornøyde i den forstand at vi er ferdig med jobben. Tvert imot, det er mye som gjenstår, og derfor var det viktig for oss å vinne valget i fjor høst. Men hvis man ser på den overordnede indikatoren på om vi lykkes i vår næringspolitikk eller ikke, nemlig sysselsettingssituasjonen, vekstsituasjonen, i Norge, må jeg jo si at sammenliknet med de landene vi har rundt oss, sammenliknet med det som nå skjer i EU, sammenliknet med arbeidsløsheten vi ser i USA, så har vi klart oss mirakuløst godt. Men egentlig ikke mirakuløst, for dette er et resultat av politiske valg, av en aktiv politikk, av en riktig budsjettpolitikk, men også av tilrettelegging for at næringslivet skal blomstre. Så jeg kjenner meg ikke igjen i representantens beskrivelse, særlig ikke i hovedinnlegget hennes, hvor jeg synes det blir litt for mye svartmaling av en situasjon som jeg mener vi skal være svært stolte av. Det betyr mye for folk i Norge at vi har en arbeidsløshet på rundt 3 pst.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det finnes mange former for kapital, og det er jo mange i næringslivet selv som har ønsket seg en jevnere beskatning av passive formuesobjekt, som eiendommer, f.eks., og mer aktive, som produksjonsutstyr og det som representanten nå tar opp. Dette har jo bl.a. Fremskrittspartiet vært veldig imot. I denne byen har man fjernet eiendomsskatten helt, slik at man har fått en skjev beskatning på ulike formuesobjekt. Så hvis dette signaliserer en ny linje fra Fremskrittspartiet om en jevnere beskatning av ulike formuesobjekt, så er det absolutt noe vi også er villig til å være med og diskutere. Vi har ikke et statisk syn på hvordan skattesystemet skal utformes. Vi vil ha et rettferdig skattesystem, vi vil ha et fornuftig skattesystem, og vi vil ha et skattesystem som sikrer at de offentlige velferdstjenestene har en god finansiering. Det ligger i bunnen i vår skattepolitikk.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det er riktig at vi har hatt en vekst i sysselsettingen i offentlig sektor, men den største veksten i konsumet vårt har vært i privat konsum. Det har vært mye større vekst i privat konsum i Norge de siste ti årene i kroner og øre enn i offentlig konsum. Men det offentlige forbruket har også økt, og dette har vært på områder der jeg trodde at opposisjonen også var helt enig i at det var viktig å vokse – særlig eldreomsorgen har fått mange flere ansatte. I politiet er det blitt ansatt mange flere. I undervisningssektoren er det ansatt flere. I sykehussektoren er det ansatt flere – viktige velferdsoppgaver som skal gjøres. Vi får flere eldre, og da trengs det flere i offentlig sektor til å pleie, til å ta vare på, til å vise omsorg, og i motsetning til å smelte aluminium, eller andre industriprosesser, er det ikke like lett å effektivisere det arbeidet og erstatte mennesker med maskinelle operasjoner. For her er det menneske-til-menneske-kontakten som er avgjørende for kvaliteten på tjenesten. Det er fri replikkrunde?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Vi får håpe at svaret ikke blir begrenset, siden spørsmålet ikke var det. Vi skal gjøre alt vi kan for at dette skal gå fortere. Jeg er for å sette konkrete mål for arbeidet. Målbare resultater stimulerer til mer konkret handling. Ved å se til nabolandene og hva som skjer der, kan vi lære av hva andre gjør. Vi skal heller ikke la være å være stolte over noe der Norge faktisk er foregangsland. Hele systemet med Altinn, der vi har samlet rapporter, regler og informasjon på ett sted, er noe som andre land ser på som et godt eksempel. Mye av byråkratiet i bedriftene skyldes selve næringsvirksomheten, altså det som er avgjørende for verdiskapingen, det som er avgjørende for – hva vet jeg – fakturering og utvikling av bedriften. Vi må spille på lag med bedriftene i det administrative og byråkratiske systemet som bedriftene selv har ansvaret for.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Det spørsmålet viser jo hvor utrolig mangfoldig næringspolitikken er, for det er så mange faktorer som påvirker bedriftenes rammevilkår. Dette gjelder jo alkoholreglementet, som ligger under helseministeren. Jeg tror jeg skal overlate til henne å forvalte den regelen, men jeg er gjerne med på å diskutere løsninger som innebærer at næringsdrivende også innenfor dette området kan få bedre muligheter til å selge produktene sine. Så får vi finne mulige samarbeidsløsninger med butikker eller med Vinmonopolet og se om det er mulig å få til løsninger som ivaretar de viktige intensjonene i alkoholpolitikken, samtidig som man legger til rette for god næringsvirksomhet.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-05-11:
Representanten beskriver egentlig godt hvilket dilemma vi er oppe i. På den ene side ønsker vi et NIS-register som er attraktivt, konkurransedyktig, fleksibelt, tilgjengelig, og som også gir rederiene muligheter til å bruke det aktivt. På den andre side vil vi også sørge for at norske sjøfolk har anstendige arbeidsvilkår. Vi ønsker en stamme av norske sjøfolk. Det betyr mye i den maritime klynga at vi sikrer det. For det tredje – for å være ærlig – er det også en grense for hvor mye vi kan bruke over statsbudsjettet i direkte støtteordninger til en klynge, enn så viktig den er. Jeg må si at vi skal komme med tiltakene etter hvert som de kommer. Det kan være små og store tiltak som kan gjennomføres. Til det aller største spørsmålet som jeg antar representanten viste til, nemlig områdebegrensningene, kan jeg ikke varsle noe tidspunkt for en endring, for vi har ikke konkludert om det kommer noen endring.