Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2003-06-12:
Hovedtemaer for denne innstillingen er forslag til nytt finansieringssystem for friskolene, bestemmelser om kontroll og tilsyn med bruk av tilskuddsmidlene og bestemmelser om innhenting av opplysninger. Det er en samlet komite som går inn for å lovfeste plikten til å delta i nasjonale prøver. Både offentlige og frittstående skoler får dette pålegget, og prøvene skal kartlegge elevenes grunnleggende ferdigheter. En samlet komite ber Regjeringen legge fram en vurdering av personvernet i forbindelse med opprettelse av informasjonsbaser over elevenes prøvingsresultater på individnivå. Jeg viser i denne forbindelse til merknadene i innstillingen. Et flertall i komiteen, alle partiene unntatt Fremskrittspartiet, er tilfreds med at departementet i forslaget til friskolelov viderefører dagens forbud mot at kommersielle skoler skal motta statsstøtte. Det blir nå presisert i loven at offentlige tilskudd og skolepenger skal komme elevene til gode, noe som hindrer eierne i å ta utbytte fra skolene. Det blir også krav om registrering i Enhetsregisteret, noe som definerer hvem som skal motta statstilskuddet og stå som eiere. De presiseringer vi nå foretar, vil etter Kristelig Folkepartis vurdering sikre at pengene blir brukt på elevene, og gjøre det mindre interessant for store utdanningskonserner å etablere friskoledrift. Når det gjelder valg av tilskuddsmodeller, deler komiteen seg, og jeg regner med at hvert parti vil begrunne sine standpunkter. For Kristelig Folkepartis del er vi enig i Regjeringens forslag om å beholde en statlig utbetaling. Vi har allerede etablert et velfungerende system for slik utbetaling, som med letthet kan videreføres. Videre synliggjør dette statens finansielle ansvar for å sikre mindretallets rettigheter. Jeg er tilfreds med at et flertall gir tilslutning til statlig utbetaling. Kristelig Folkeparti er også enig med Regjeringen når man ønsker å endre tilskuddsgrunnlaget fra et nasjonalt gjennomsnitt til et kommunespesifikt tilskuddsgrunnlag som er relatert til skolestørrelse. Dette vil gi økt likebehandling av friskoler og offentlige skoler også i tilskuddsammenheng. En slik omlegging innebærer at friskolenes økonomi vil reflektere økonomien i kommunene og i de offentlige skolene. Dette vil hindre etableringer av økonomiske årsaker, eller at kommunene får incitament til å overlate skoledriften til frittstående aktører. Det vil innebære forskjeller i tilskudd mellom friskolene, men likebehandlingen med de offentlige skolene i nærmiljøet må være avgjørende. Under arbeidet i komiteen har det vært vanskelig å finne flertall for en lovmessig overgang til et kommunespesifikt tilskuddsgrunnlag. Jeg har imidlertid lagt merke til at både Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet legger til grunn et slikt prinsipp, selv om de ønsker kommunal utbetaling. Det burde derfor være mulig for disse partiene å støtte Regjeringens forslag subsidiært når deres primære modell blir nedstemt. Noe annet ville bety at dagens system med statlig utbetaling på bakgrunn av et nasjonalt gjennomsnittsgrunnlag blir videreført. Jeg er derfor tilfreds med at regjeringspartiene i debatten og ved voteringen i dag sannsynligvis får subsidiær støtte fra Sosialistisk Venstreparti til § 6-1, som nettopp hjemler et kommunalt tilskuddsgrunnlag. Kristelig Folkeparti er i dag medforslagsstiller til tre nye forslag. Her ber vi Regjeringen legge til grunn at gratisprinsippet skal omfatte frittstående grunnskoler, i den forstand at det ikke tillates egenbetalinger utover fastsatte grenser for foreldrebetalingen. Videre ber vi Regjeringen legge til grunn at endringene i tilskuddet til den enkelte skole i den nye tilskuddsordningen skal ligge innenfor en maksimal ramme på pluss/minus 7 pst. i forhold til dagens ordning. Dette betyr at utslagene av omleggingen til det kommunespesifikke tilskuddsgrunnlaget blir mindre, det gir friskolene større stabilitet og forutsigbarhet, samtidig som det kan gi mindre incitament til å etablere friskoler i kommuner som bruker store økonomiske ressurser på offentlige skoler. Når omleggingen blir mindre, reduseres også behovet for en femårig overgangsperiode, og vi begrenser denne til tre år. Vi fremmer også forslag som går inn i det skjønnsrom som finnes i godkjenningen av friskolene. Her ber vi Regjeringen ved behandling av søknader om etablering av friskoler legge vesentlig vekt på kommunens uttalelse når kommunen påviser bestemte forhold gjengitt i forslagsteksten. Videre ber vi om at Regjeringen utvikler faste prosedyrer for søknadsbehandlinger, herunder tidsfrister. Det er politisk uenighet om friskoleloven. Uenigheten ligger mest på godkjenningsgrunnlaget. I dag behandler vi finansieringssystemet, det burde være mindre kontroversielt. Jeg er tilfreds med at Regjeringens forslag får støtte. Når det gjelder selve tilskuddsnivået, er sannsynligvis forskjellene fortsatt der. Men dette er spørsmål som hører hjemme i budsjettbehandlingene. Kristelig Folkeparti vil i disse sammenhengene fortsatt arbeide for å innføre tilskudd til kapitalkostnader og økte driftstilskudd. Jeg anbefaler med dette innstillingen, og tar opp de forslagene som Kristelig Folkeparti er medforslagsstiller til.