Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-02-24:
Klimaforliket sier at vi innen 2020 skal redusere norske CO2-utslipp med et sted mellom 15 og 17 millioner tonn CO2-ekvivalenter. Vi skriver nå 2011. Snart er det bare åtte år igjen for å innfri dette løftet som norske politikere har gitt hverandre. Men vi har også gitt det til det norske folk, og vi har først og fremst gitt det for neste generasjon. Vi har mistet mye tid siden vi i januar 2008 inngikk klimaforliket. Et bærende element i klimaforliket er at vi innen ulike sektorer skal redusere CO2-bruken. I innstillingen til den saken vi i dag diskuterer, sier en enstemmig komité at bilparken også må ta sin forholdsmessige del av utslippsreduksjonen gjennom ulike tiltak. Komiteen sier dette samtidig som en peker på hvilken rolle bilen har i vårt langstrakte land. Det er egentlig en liten milepæl vi i dag er vitne til gjennom denne innstillingen. Ja, vi er et langstrakt land, men bilparken skal altså ta sin forholdsmessige del av reduksjonen av klimagassutslippene som vi skal oppnå innen 2020. Derfor må myndighetene legge til rette for at mer av bilbruken skjer med utslippsfritt eller utslippsnøytralt drivstoff. Vi må stimulere til at nye biler som omsettes i Norge, er biler med lavt utslipp av CO2. Vi må ha en politikk som tar utgangspunkt i at det ikke er bilen i seg selv som gir klimaproblemet, men drivstoffet. Da er det viktig å legge til rette for rask innfasing av ny teknologi som gir mer energieffektive bilmotorer, men også utvikling av klimanøytrale eller utslippsfrie drivstoffer, som biodiesel, biogass, bioetanol, elektrisitet og hydrogen. Svenskene er et foregangsland på mye innenfor miljø og klima. Statsminister Göran Persson satte seg noen mål, og han gjennomførte en politikk som dro svenskene i en mer klimavennlig retning. Derfor har Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre pekt på de elementene som svenskene har i sitt avgiftssystem, gjennom sitt representantforslag i dag. Regjeringen har varslet en helhetlig gjennomgang av avgiftspolitikken i forhold til kjøretøy og drivstoff. Det er bra. Men det er ikke slik at man trenger å finne opp alt på nytt, man kan se til svenskene og oppnå mye av det vi ønsker å oppnå. Men det som er viktig for forslagsstillerne, med den korte historien vi har her i landet når det gjelder biodrivstoff, er at vi er forutsigbare, og at man kan stole på oss på litt lengre sikt. Det er jo slik i dag at veibruksavgiften på bensin og diesel i statsbudsjettet for 2011 begrunnes med at den «har til hensikt å stille brukeren overfor de eksterne kostnadene knyttet til veibruk som bruk av motorkjøretøy medfører, eksklusive utslipp av CO2 som prises gjennom CO2-avgiften. Dette er i tråd med prinsippet om at forurenser skal betale, og vil redusere omfanget av de uønskede effektene som bruk av kjøretøy medfører.» I prinsippet argumenteres det derfor for at alt drivstoff bør være gjenstand for en veibruksavgift. I statsbudsjettet for 2011 er bioetanol der bensin utgjør hovedbestanddelen, ilagt veibruksavgift på bensin, mens annen bioetanol ikke avgiftsbelegges. Biodiesel er ilagt halv veibruksavgift på diesel, mens andre utslippsnøytrale eller utslippsfrie drivstoff ikke er ilagt veibruksavgift, til tross for at Finansdepartementet argumenterer for at de i prinsippet burde ha blitt ilagt full og hel veibruksavgift. Jeg tror det er viktig at vi her klarer å få til et system som er forutsigbart, og som er langsiktig. Som representanten Marthinsen sa, har forslagsstillerne tatt hensyn til dette med NOx-komponent, så det er ivaretatt i vårt forslag med tanke på de utfordringene vi har i forhold til lokale utslipp, med en slik omlegging som vi peker på i forslaget vårt.