Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2000-12-07:
Me har no vore inne i ein svært vanskeleg periode for norsk olje- og gassindustri. Omstillingar i oljeselskapa og manglande oppdrag til leverandørindustrien har ført til ein drastisk nedgang i talet på tilsette i denne bransjen. Frå august 1999 til august 2000 blei talet på tilsette redusert med 16 000-17 000. Dette er den største nedgangen nokon gong. Dette har vore ei vanskeleg tid, særleg for dei som har blitt direkte ramma. No er likevel optimismen igjen på veg inn i næringa. Sidan i vår har Olje- og energidepartementet og Stortinget godkjent nye prosjekt for ca. 43 milliardar kr. I tillegg viser dei førebelse tala for nye investeringar neste år ein auke på 30 pst. i forhold til det som blei lagt til grunn i nasjonalbudsjettet for 2001. Det vil gje investeringar omtrent på det nivået me har i år, ca. 50 milliardar kr. Dei endringane som er gjorde, og forslaga til endringar i rammevilkåra har vore viktige for å snu den uheldige utviklinga, og eg er glad for at det no er lysare tider for denne viktige næringa vår. Det har lenge vore eit politisk ønske om å ta i bruk større delar av gassen vår innanlands. Likevel har løyvingane til innanlandsk bruk av gass gått ned dei siste åra. Eg er glad for at denne trenden no snur, og at det er eit fleirtal for å firedobla løyvingane til dette formålet. Skal me få opp bruken av gass i Noreg, må den gjerast tilgjengeleg for fleire brukarar. Det er derfor viktig å byggja ut leidningsnettet slik at gassen kan transporterast fram til større brukargrupper. Regjeringa sitt forslag om å setja av 20 mill. kr til dette formålet inneber at staten for første gong vil delta i utbygging av gassrøyrleidningar. For å få mest mogleg igjen for desse pengane har eg sett det som viktig å ikkje spreia dei på for mange tiltak, men heller samla dei på eitt prosjekt. Valet av Bergen var naturleg, fordi det her er kort avstand til ilandføringsstaden, det er alt opparbeidd ein marknad for gass, det er eit stort potensial for vidare utnytting, og ein har svært konkrete planar som raskt kan la seg realisera. Dersom det blir eit vellukka prosjekt, vil det gjera det mykje lettare å mønstra støtte til dei andre gode prosjekta me no ser gror fram rundt om i landet. Klimatrusselen må takast på alvor. Det var derfor uheldig at ein ikkje lukkast i å koma fram til semje om reglar og retningsliner knytte til Kyoto-mekanismane. Det er viktig å understreka at Regjeringa sine ambisjonar på dette området enno står ved lag. Det er no viktig å jobba vidare for å sikra at me får på plass ein best mogleg internasjonal klimaavtale. Eg ser svært positivt på dei prosessane som foregår i EU, og i enkelte land i Norden, som tek sikte på å etablera ein grøn sertifikatmarknad. Eg vil så raskt som mogleg syta for at Noreg er med på å utforma reglane sine på dette området, og at me samtidig prøver å påverka dei prosessane som skjer i Norden og i EU. Regjeringa si satsing på energisparing, fornybar energi, auka bruk av naturgass og forsking på ny energiteknologi er òg ein viktig del av dette arbeidet. Gjennom løyvinga på 20 mill. kr til utvikling av reinseteknologi for gasskraft har Regjeringa starta eit arbeid som tek sikte på å gjera slike løysingar kommersielt tilgjengelege. Satsinga på utvikling av denne typen teknologi er eit viktig tiltak for å nå måla i klimapolitikken. Stortinget har sett konkrete mål for arbeidet med omlegging av energibruk og energiproduksjon. Dette vil Regjeringa følgja opp gjennom ei offensiv satsing på enøk og miljøvennleg energiproduksjon. Eg er glad for at budsjettforliket støttar opp om denne satsinga. Det er i den samanhengen viktig at me får på plass ei stabil finansiering og ei samla og effektiv organisering. Me har over fleire år sett at dagens organisering er fragmentert og lite målretta. Regjeringa har varsla at me kjem tilbake med nødvendige lovendringar på dette området. Det har kvart år vore eit problem at store delar av midlane til omlegging av energibruk og energiproduksjon ikkje har blitt brukte i det året dei blei løyvde. Det har ført til store overføringar. Regjeringa sitt forslag til budsjett med reduserte løyvingar, men auka tilsegnsfullmakt, var ein måte å retta opp dette på. I nysalderinga har me varsla at me i løpet av 2001 vil oppretta eit energifond for å overføra løyvingane dit. På den måten vil me rydda opp i dette problemet og unngå at me får liknande problem i framtida.