Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2002-12-16:
Det er ikke mange områder som kan vise til en så omfattende utvikling de siste 10-15 årene, både teknologisk og markedsmessig, som kringkastingsområdet. Dagens mediesituasjon er kjennetegnet av en rask kommersialisering og en akselererende teknologisk utvikling. Grensene mellom kringkastings-, tele- og IKT-sektorene viskes gradvis ut, og uante muligheter for informasjon og kommunikasjon vokser fram. Disse mulighetene må vi benytte oss av og bruke til beste for fellesskapet. Den raske utviklingen gjør imidlertid at lovgivningen på området ikke er helt up to date. Behovet for justeringer i kringkastingsloven er derfor stort. Regjeringens forslag til endringer i lovgivningen er fornuftig og nødvendig, og det er i tråd med Konvergensutvalgets anbefalinger. Forhåpentligvis vil endringene kunne gi oss et rettslig rammeverk som er bedre tilpasset dagens medievirkelighet. Det er også viktig å få endret regelverket slik at det blir i samsvar med EUs TV-direktiv som er en del av EØS-avtalen. Når vi skal vedta endringer i lovverket, er det viktig å ha i bakhodet at det er, som det også påpekes i proposisjonen, en fare for at reguleringer kan hemme innovasjon og nyskaping på et område. Kristelig Folkeparti ønsker et enklere Norge også innen kringkastingsfeltet. Eksempelvis er dagens kringkastingsforskrift svært detaljert, og flertallet i komiteen mener det må være mulig å få til en enklere og mer romslig forskrift. Poenget er ikke å lage regler som hemmer utviklingen, men som styrer den i en ønsket retning. Det bør vi klare å få til. Vi trenger bl.a. klare reklame- og sponsorregler. Reklame og sponsing skal sikre inntektsgrunnlaget for kommersielle kringkastere. Samtidig må vi som politikere ta hensyn til forbrukerne og sikre en så høy grad av publikumsvennlighet som mulig. I en tid der det kommersielle presset stadig tiltar i styrke, særlig mot barn og ungdom, er det avgjørende å ha et godt regelverk for nettopp reklame og sponsing. Under komiteens høringer har både de kommersielle TV-kanalene og filmregissørene lagt fram sine syn på reklameavbrudd i spillefilmer. Ut fra et kunstnerisk synspunkt ville det være svært ønskelig å minimalisere reklameavbruddene. Det er det grunn til å understreke også, men her er det mange hensyn å ta. Flertallet i komiteen har derfor landet på at dagens regler fungerer tilfredsstillende sett i et helhetlig mediepolitisk perspektiv. Samtidig har det i høringene kommet fram vektige argumenter for å tillate avbrudd i dokumentarprogrammer med en lengde på 50 minutter. Blant annet vil en slik endring bringe vårt regelverk mer i samsvar med regelverket i de landene Norge utveksler programmer med, noe som igjen kan styrke eksportmulighetene for norske dokumentarprodusenter. Jeg er glad for at et flertall i komiteen har konkludert med at det er et naturlig element i helligdagsfreden at TV-kanalene ikke viser reklame. Fremskrittspartiet har fremmet et forslag om at det skal åpnes for reklame på langfredag, 1. påskedag, 1. pinsedag og 1. juledag. Her er nok Fremskrittspartiet på kollisjonskurs med Kristelig Folkeparti. Det må da være mulig å kunne unne folk fire dager i året uten reklame. For Kristelig Folkeparti handler dette om å stå vakt om noen få spesielle kirkelige høytidsdager som kan være unntatt fra reklamens råkjør. Men her viser Fremskrittspartiet seg som kommersialiseringens fremste forkjemper også i kulturlivet. Som om dette ikke var nok, foreslår Fremskrittspartiet i innstillingen å fjerne bestemmelsen i kringkastingsforskriften om sladding av pornografiske filmer på fjernsyn. Med dette ønsker Fremskrittspartiet å åpne regelverket for at til dels hard porno fritt kan veltes inn i de norske familiehjem på nattetid. Kristelig Folkeparti vil sterkt advare imot dette, og vi er svært glad for at Fremskrittspartiet er blitt stående alene om sitt forslag. For et par år siden viste den svenske dokumentaren «Shocking Truth» oss at de såkalte erotiske filmene, med «normal seksuell aktivitet», som Fremskrittspartiet formulerer det, slett ikke var så normale likevel. I dokumentaren kom det fram at bl.a. Canal+ hadde vist pornografiske filmer med neddopede jenter og scener som minnet mest om gruppevoldtekter. Det er dette Fremskrittspartiet vil skal rulle over norske TV-skjermer. Det blir dobbelt underlig at Fremskrittspartiet, som sist fredag i Stortinget prøvde å framstå som de kristne ukeavisenes fremste talerør, i dag både vil alminneliggjøre høytidsdagene og slippe pornografien løs. Men slik blir det vel når man skal fri til mange forskjellige velgergrupper på én gang. Som på andre områder med rask teknologisk utvikling er det viktig at vi er oss selv bevisst hvilke verdier og hvilke prinsipper som skal styre utviklingen innen mediesektoren. Vi som politikere har et stort ansvar for å styre utviklingen i ønsket retning. Det ansvaret opplever jeg at Stortinget nå tar, og det er gledelig.