Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2013-12-03:
Tilgjengelege og effektive domstolar som treffer avgjerder av høg kvalitet, er vesentleg for rettstryggleiken til den enkelte og for allmenta sin tillit til rettsvesenet. Innbyggjarane skal ha god tilgang til domstolane, og sakene skal behandlast raskt. Eg synest me kan vere stolte over at norske domstolar har høg kvalitet, og at dei er blant dei mest effektive i Europa. Så er eg einig med representanten Leirstein i viktigheita av IKT – men kanskje ikkje heilt i historieforteljinga – for det er behov for vidareutvikling av IKT-løysingar i domstolane. Det var derfor den raud-grøne regjeringa føreslo å etablere ein felles plattform for all saksbehandling i domstolane. Det vil gjere det mogleg å utvikle eigne funksjonar ved dei ulike rettsinstansane, samtidig som ein dreg nytte av felles utvikling. Eg er glad for at den nye regjeringa vidarefører den raud-grøne regjeringas forslag om å styrkje IKT i domstolane. Sikkerheit i rettssalane er viktig. Me kjenner godt til behovet for å styrkje sikkerheita og tilgangskontrollen i OsloTinghus. Derfor føreslo Stoltenberg-regjeringa 33,3 mill. kr til sikkerheitstiltak ved Oslo Tinghus. Situasjonen slik den er i dag, er veldig utfordrande. Arbeidarpartiet og Senterpartiet finn det veldig uheldig at regjeringa kuttar heile denne løyvinga. Eg meiner at dette tiltaket òg høyrer heime under den heilskaplege tankegangen som justisministeren legg vekt på. Ei av dei store satsingane til den førre regjeringa var arbeidet mot vald i nære relasjonar. Den raud-grøne regjeringa var den fyrste regjeringa som leverte ei eiga stortingsmelding på området, der ein styrkte arbeidet med 75 mill. kr. Det blei teke eit krafttak mot den valden som altfor lenge har blitt sett på som ein privatsak. Eg er glad for at løyvingane til viktige tiltak mot vald i nære relasjonar innanfor justissektoren no blir vidareførte. Eg skulle òg ynskje at justisministeren hadde lagt vekt på dette i sitt innlegg i Stortinget i dag. Ei viktig styrking av stortingsmeldinga og budsjettet er styrkinga av barnehusa. Barnehusa blei etablerte under den raud-grøne regjeringa, og foreløpige evalueringar viser at barnehusa har vore veldig viktige for å styrkje barns rettssikkerheit i Noreg. Eg ser òg fram til at justisministeren og den nye regjeringa vil fylgje opp dette arbeidet. Sidan vald i nære relasjonar er ei stor tverrforvaltingsmessig politisk oppgåve å motverke, betyr det at det er fleire departement og fleire komitear som må bry seg med desse spørsmåla. Det som bekymrar meg, er at dei tverrpolitiske ynska som blei formulerte under behandlinga av stortingsmeldinga om vald i nære relasjonar, ikkje heilt heng saman med tilleggsproposisjonen frå den nye regjeringa. Under Barne- og likestillingsdepartementets budsjett er det føreslått kutt som bekymrar meg, og som har mykje å seie for justissektoren. Omfangsundersøkinga av vald og overgrep mot barn blir føreslått fjerna, og innføringa av barnesamtalen, som var sett av til utarbeiding av eit felles opplæringsprogram – felles opplæring for ulike faggrupper i kommunane om å snakke med barn om vald og overgrep, er føreslått ikkje gjennomført i 2014. Dette står i sterk kontrast til justiskomiteens samrøystes innstilling og ynske under behandlinga av stortingsmeldinga om vald i nære relasjonar i mai i år. Ein samla komité skreiv i mai i år: «Komiteen vil understreke behovet for statistikk hva gjelder vold mot barn.» Under behandlinga av stortingsmeldinga foreslo Høgre og Framstegspartiet følgjande: «Stortinget ber regjeringen sørge for bedre og mer kontinuerlig statistikk om vold og overgrep mot barn, herunder barn som vitne til vold.» Dersom Høgre og Framstegspartiet meiner det no i desember som dei meinte i mai – altså det same i regjering som i opposisjon – vil eg minne om at det framleis er moglegheiter for å ombestemme seg. Desse tiltaka, som justiskomiteen etterlyste i mai, skal behandlast av familie- og kulturkomiteen under deira rammeområde og er framleis til behandling i Stortinget. Eg håpar me framleis kan stå samla om justiskomiteens ynske til regjeringa i mai som den raud-grøne regjeringa føreslo, og hindre at den nye regjeringa no får kutte 9 mill. kr i kunnskap og statistikk om utsette barn og dessutan i viktige lokale tiltak ute i kommunane der barna bur.