Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 1998-12-14:
Nærmere 1,5 millioner mennesker mottok stønader fra folketrygden i fjor. Ordningene må hele tiden vurderes i forhold til formålene og behovene, som kan endres. I Ot.prp. nr. 4 er det en del justeringer som vil både være administrativt forenklende og virke mer rettferdig. Det har lenge vært urettferdig at en enslig forsørger som lever alene med barna, skal ha samme stønad som en som lever i et stabilt samboerskap. Og hvorfor skal par som lever i stabilt samboerskap, ha særfordeler i forhold til de som har inngått ekteskap? Kristelig Folkeparti er fornøyd med at denne diskrimineringen nå er slutt, og støtter at stønadsordninger kun skal gjelde forsørgere som har ansvar for barna alene. Det er kommet en del kritikk på at kravet til minsteinntekt for rett til sykepenger heves fra 50 pst. til 125 pst. av grunnbeløpet. Dette vil ramme en del deltidsansatte, som for det meste er kvinner. Men det er viktig å presisere at ingen vil miste retten til sykepenger i arbeids giverperioden. Ordningen vil også bidra til en viss harmonisering av reglene i forhold til dagpengeordningen. Samtidig forstår jeg ikke helt argumentasjonen fra Arbeiderpartiet, som hele tiden snakker om at kvinner må ut i lønnet arbeid. Dette er jo et incitament til arbeidsgiver om å lage større arbeidsbrøker, slik at flest mulig kan tjene nok til å bli selvhjulpne. Utbetaling av trygd skal i fremtiden skje over bankkonto. Komiteen presiserer at dette skal være frivillig, og at det skal være mulig med annen utbetalingsform. Jeg regner med at stadig flere eldre blir komfortable med elektronisk overføring, noe trygdeetaten kan tjene 50 mill. kr på i året. Regjeringen har innskjerpet kravet til forventet yrkesaktivitet for gjenlevende ektefelle med etterlattepensjon eller overgangsstønad fra folketrygden dersom de er under 55 år. Ved behandlingen av velferdsmeldingen ønsket Høyre og Arbeiderpartiet en vurdering av aldersgradering eller tidsbegrensning. Regjeringen mener at dette kan gi uheldige resultater som ikke tar hensyn til den enkeltes livssituasjon og arbeidsmuligheter. Kristelig Folkeparti ser behovet for at forslaget om at en legger til grunn at etterlatte må forventes å skaffe seg en arbeidsinntekt på 2 G, sendes ut på høring, og støtter at saken fremmes på nytt etter en høringsrunde. Proposisjonen inneholder også en lovendring for å sikre bedre fordeling av leger i landet vårt. Ved utgangen av 1997 var det 190 ubesatte stillinger i kommunehelsetjenesten og over 650 i sykehussektoren. Hadde ikke Norge redusert studieplassene på 1980-tallet, hadde vi hatt nok leger i dag. I høst har 580 medisinerstudenter startet sine studier. De skal neppe bli arbeidsledige, med den satsingen vi har startet innen psykiatri og kreftomsorg. Forslaget innebærer en sterkere statlig styring ved at departementet hvert år fastsetter overordnede rammer for hvor mange legestillinger og avtalehjemler som skal opprettes. Helseregionene foretar den videre fordeling av de enkelte spesialister. Fordelingen til kommunene vil bli gitt direkte gjennom visse kriterier som folketall og geografi. Ordningen erstatter dagens regulering gjennom legefordelingsavtalen og stillingsstrukturavtalen. Fastlegeordningen skal etableres i år 2001. Og for at alle skal få tilbud om å bli tilknyttet en allmennlege med offentlig avtale, er det viktig å regulere legemarkedet slik at hele landet for et reelt tilbud. Kristelig Folkeparti støtter det rekrutteringsprosjektet som er satt i gang for å få leger fra utlandet til Norge. Vi støtter også at økonomiske stimuleringstiltak blir brukt, slik at de mest sårbare kommunene får mer stabil legedekning. Det blir ingen fastlegeordning når en stadig må forholde seg til mange vikarer. Kristelig Folkeparti har merket seg at flere av høringsinstansene ønsker sanksjonsmuligheter ved overtredelse av de fastsatte rammene. Vi vil evaluere ordningen før det eventuelt gis mulighet til økonomiske sanksjoner. Vi har tidligere i dag behandlet det siste helse- og sosialbudsjettet for dette århundre. Det er med stor tilfredshet jeg ser at Regjeringen prøver å gjøre opp all urett fra annen verdenskrig. Jødene har i år fått erstatning for eiendeler som ble tatt fra dem under krigen. I dag får endelig krigspensjonistene det høyeste pensjonsgrunnlaget, enten de var krigsdeltakere, krigsseilere eller satt i fangenskap. Et utvalg skal se på erstatningen til krigsbarna – de som er født under krigen med tysk far. Mange av disse har hatt en vond oppvekst. Det handler noe om penger, men mest handler det om respekt for enkeltindivider.