Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-06:
Jeg vil starte med å takke for samarbeidet i komiteen. Overordnet tenker jeg at regjeringens budsjettforslag for 2020 er forholdsvis tamt. Det bærer preg av at det er fire partier som har gått sammen, og som har gitt, tatt og fordelt. Det blir gitt litt her og der, men de store satsingene uteblir. Det er mulig regjeringen mener vi skal finne inspirasjon fra «Spirit in the Sky». Senterpartiet ønsker seg større ambisjoner for framtiden og for norsk skole. Vi mener det må til langt større statlig innsats på enkelte områder for å svare til behovet vi vet er der. Innføring av nye læreplaner, satsing på yrkesfag, rekruttering av kvalifiserte lærere og høyere utdanning i hele landet er nødvendige krafttak vi vil ta i statsbudsjettet for 2020. Senterpartiet ønsker at flere skal lykkes i hele utdanningsløpet. Tidlig innsats er nødvendig og noe alle er enige om, men begrepet må fylles med innhold og reelle tiltak. Da må det mer lekbasert læring til i barnehagene, og trygghet må på plass tidlig i skolegangen. Som vi trenger praktikere og teoretikere i arbeidslivet, må vi fange opp og utvikle elevers både praktiske og teoretiske ferdigheter. Vi legger fram vårt alternative statsbudsjett med økt kommuneramme for finansiering av bemanningsnormen i barnehagene. Vår kritikk av gjennomføringen av seksårsreformen står fortsatt. Selv om fagfornyelsen har en rekke positive formuleringer om lekbasert læring, er Senterpartiet ikke tilfreds med regjeringens manglende evaluering av seksårsreformen – slik Stortinget vedtok – og oppfølging av innsatsen mot de yngste elevene. Selv om regjeringen er opptatt av sine tiltak over Kunnskapsdepartementets budsjett, er det kommunebudsjettene som er det viktigste for innholdet i skolen. Det er hvorvidt kommunene og fylkene er i stand til å innfri forventningene til en god skole, som er avgjørende for kvaliteten i undervisningen der elevene bor og går på skole. Derfor foreslår Senterpartiet å øke kommuneøkonomien med hele 2,5 mrd. kr for 2020. Slik vil Senterpartiet sikre flere lærere, flere helsesykepleiere og generelt større handlingsrom for kommunene. Det er behov for investeringer i laget og utstyret rundt eleven. Skal vi ivareta nærskolen og rekrutteringen av kvalifiserte lærere i hele landet, må kommunene ha muskler og virkemidler som trengs. Våre enorme ambisjoner for nye læreplaner og større lærertetthet hjelper lite dersom kommunene og skoleeierne ikke har økonomi til å innfri. Dette gjør også at kommunene har midler til å finansiere økt bemanning og vikarbruk når de får pålegg om etter- og videreutdanning av lærerstaben. Senterpartiet gir kommunene og skolelederne tillit og mulighet til å utvikle Skole-Norge videre. Med nye læreplaner er det uhyre viktig at det blir satt av nok tid og ressurser til å forberede alle endringene som må til. Gode profesjonsfellesskap og utvikling av metodebruk tilpasset fagfornyelsen er nødvendig å få på plass dersom reformen skal kunne få virkning der den er ment å virke: ute i det enkelte klasserom. Senterpartiet er derfor overrasket over at regjeringen ikke har satt av kompetansemidler til dette. Når alle landets lærere nå får helt nye emner å undervise i, krever det noe helt annet enn regjeringens ensidige etter- og videreutdanning til prisen av 8 mrd. kr de siste årene. Regjeringen setter av 1,5 mrd. kr til videreutdanning av allerede faglærte lærere på grunn av steil holdning til nye kompetansekrav, men setter ikke av én krone for å forberede lærerne på nye læreplaner som skal fungere fra høsten 2020. Senterpartiet vil legge til rette for utviklingsarbeid ved alle skoler, slik at lærerne og lærerkollegiene er forberedt på å ta i bruk nye læreplaner og på de forventningene som ligger i fagfornyelsen. Derfor vil vi bruke en halv milliard kroner på å gi lærerne mulighet til skolebasert kompetanseutvikling rettet inn mot fagfornyelsen. Utfordringene knyttet til rekruttering av lærere og å holde lærerne i yrket blir ikke enklere om ikke arbeidet som blir lagt ned, blir verdsatt. Yrkesfagene fortjener også et reelt løft. Der regjeringen løfter lett, med 30 mill. kr på satsing, vil vi løfte enda tyngre. Samlet foreslår vi en satsing på 300 mill. kr. Senterpartiet har i en årrekke arbeidet for at skolesystemet i større grad skal anerkjenne praktisk kunnskap og kompetanse. Vi har foreslått en rekke tiltak både for å gjøre grunnopplæringen mer praktisk rettet, heve kvaliteten i fagopplæringen, fjerne hindringer i systemet og øke elevenes motivasjon for å velge yrkesfag. Endringene i arbeidslivet gjør det nødvendig å vurdere om fagopplæringen i dag samsvarer med den kompetansen som arbeidslivet trenger, og vi gleder oss til Lied-utvalget legger fram sin utredning. Det er fortsatt et problem med høyt frafall i videregående opplæring, og størst er frafallet i de yrkesfaglige utdanningsprogrammene. Det er et problem at skolen i dag slipper ansvaret for elevene når de går ut i læretiden. Gjennom vekslingsmodellen og andre tiltak må skolene i større grad følge opp elevene fram til fagbrev. Ved å beholde elevene/lærlingene som en del av skolemiljøet ved overgangen til læretid vil lærlingene beholde kontakten med medelever, lærere og skolens støttesystem. Forslaget om å øke midlene til fylkeskommunene vil gi rom for tettere oppfølgingsarbeid og formidling av lærlinger ved den enkelte skole. I tillegg foreslår vi økte midler til hospitering for yrkesfaglærere, slik at disse får oppdatert sin kunnskap og får en nærmere kontakt med lokalt og regionalt næringsliv. Dette vil bidra til å øke antallet læreplasser, noe som i sin tur øker sjansene for at elever faktisk får fullført fagopplæringen de har begynt på. Lite er dessuten så demotiverende som når utstyret i skolen ikke tilsvarer det elevene møter i bedrift, og det er et alvorlig problem når utstyrsstipendene ikke er i nærheten av det det koster å oppdatere utstyret. I tillegg mener vi at produksjonsskoler er et viktig alternativ for elever som blir motivert av praktiske oppgaver. Økonomien for borteboere må vi også ta på alvor. Det er tøft nok å flytte fra alt som er kjent, med nye ansvarsoppgaver. I tillegg får de fleste elevene en økonomi som ikke strekker til. Elevorganisasjonen kunne under budsjetthøringen f.eks. fortelle om en elev der utstyrsstipendet var langt unna å dekke det det koster å bli fagarbeider, der en elev på elektro måtte punge ut ca. 10 000 kr for utstyr, mens stipendet er på en fjerdedel. Kombinert med dette var eleven borteboer og ble tvunget til å ta ekstrajobb for å ha noe å leve av. Og oppi alt dette lurer vi på hvorfor flere elever faller fra. Mens vel 30 pst. av dem som er over 16 år, har universitets- og høyskoleutdanning, er det bare 1,4 pst. på samme alder som har fagskoleutdanning. Dette er ikke på grunn av lave søkertall eller at arbeidslivets behov er dekket. Tvert imot, innenfor enkelte bransjer er det mangel på relevante fagskoletilbud sammenlignet med etterspørselen i arbeidslivet. Fagskoleutdanning er etterspurt både i næringslivet og i offentlig sektor. Tall fra NHOs kompetansebarometer for 2019 viste at 52 pst. av medlemsbedriftene har behov for flere fagskoleutdannede. Regjeringen har selv uttalt at det de kommende årene bør være størst vekst i fagskoleutdanningen og større vekst enn i universitets- og høyskolesektoren. Likevel har antall studieplasser i fagskolene økt langt mindre enn antall studieplasser i annen høyere utdanning de siste årene. Regjeringens budsjettforslag for 2020 legger opp til beskjedne 100 nye studieplasser ved fagskolene, selv om det er et skrikende behov etter langt, langt flere. Senterpartiet foreslår 500 nye studieplasser ved fagskolene, som en del av en større opptrapping. I tillegg foreslår vi økning i utviklingsmidler til fagskolene for å sikre en nødvendig kvalitetsutvikling av tilbudet i tråd med arbeidslivets behov for kompetanse. Gjeldende finansiering for fagskoleutdanningen er ikke nok til å dekke kostnadene ved å tilby disse utdanningene. Fagskoleutdanningen er den eneste av de offentlige utdanningene som ikke er omfattet av gratisprinsippet. Studenter som går fylkeskommunale fagskoler, betaler i gjennomsnitt 24 500 kr i skolepenger. Senterpartiet foreslår derfor økt basisfinansiering av fagskolene i tillegg til å øke rammen til fylkeskommunene. Hvis vi alle er enige om at fagskolene er viktige, hvorfor er fagskolene den eneste offentlige utdanningen der det kreves skolepenger? For høyere utdanning er både fagskoler og universitets- og høyskolesektoren viktig. Vi trenger flere studieplasser med bl.a. lege- og IKT-kandidater, dette bl.a. for å sikre cybersikkerhet. Videre må vi satse på livslang læring med både formell og uformell opplæring. Utdanning er avgjørende for å ta Norge videre. Tilgang på utdanning nær deg bør være en forutsetning.