Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2010-06-17:
Først en takk til saksordføreren for en bra redegjørelse og godt utført arbeid, selv om vi i Fremskrittspartiet på noen punkter er uenige. Statens pensjonsfond nærmer seg 3 000 mrd. kr, en ufattelig sum for et lite land som Norge. Vi har de siste årene vært igjennom en finanskrise med store svingninger i markedet, og er fortsatt inne i en spennende periode, og spesielt etter at fondet i 2008 tapte 633 mrd. kr. Dette setter høyere krav til bedre forvaltning og strengere krav til oss politikere for å gjøre best mulig overordnede beslutninger for at fondet drives best – og bedre – til lav risiko. Måten vårt pensjonsfond forvaltes på, får store konsekvenser både i utlandet og for skattebetalerne, som staten forvalter dette fondet for. Eksempelvis kan vi anslagsvis trolig spare 2 mrd. kr årlig bare ved å velge en annen forvaltningsstrategi. Det er mye penger, som kunne vært brukt til andre samfunnsnyttige formål i Norge. Vi diskuterer i dag hvordan vi best kan forvalte Statens pensjonsfond utland, som akkurat nå har en markedsverdi på mer enn 2 800 mrd. kr. Ved å ha det i bakhodet er det et tankekors at det er få journalister, eller bare én, som er her i dag, og at media ikke skriver mer om dette. Men vi kan selvfølgelig håpe at det er hundrevis av journalister som følger saken via Stortingets nett-tv. Ellers så vi også da vi hadde høring, at det var liten interesse blant interesseorganisasjoner for forvaltningsstrategi. Det var kanskje mer interesse for etiske retningslinjer, men det kommer jeg tilbake til. Fremskrittspartiet setter pris på mange av de tiltak og løpende forbedringer i rammeverket for forvaltningen av Statens pensjonsfond utland som regjeringen har foretatt, spesielt den utvidede rapporteringen til Stortinget en styrking av Norges Banks interne styringsstruktur, med klargjøring av rolle- og ansvarsfordeling mellom hovedstyret og kapitalforvaltningsenheten en styrking av risikostyring av rapportering i kapitalforvaltningsenheten en styrking av hovedstyrets oppfølging av kapitalforvaltningsenheten Finanskrisen har gitt oss mye lærdom, og vi håper selvsagt at alle disse nye tiltakene bidrar til enda bedre forvaltning, mer trygghet og en god avkastning av skattebetalernes penger. Imidlertid har vi i Fremskrittspartiet alene, eller sammen med andre, en rekke forslag til endringer i denne saken. Det siste året har det blusset opp en debatt i Norge om forvaltningsstrategien, der en rekke fagfolk har uttalt seg skeptisk til Statens pensjonsfonds aktive forvaltning. Kritikerne har pekt på at aktiv forvaltning over tid ikke vil gi en bedre avkastning enn såkalt indeksbasert forvaltning. Stortingsmeldingen vi nå har til behandling, drøfter dette. Dog: Jeg er overrasket over konklusjonen. Går man dypere inn i forskningen, selv den stortingsmeldingen henviser til, viser tilgjengelig dokumentasjon og forskning at man bør gå over til indeksbasert forvaltning. Derfor har Fremskrittspartiet etter nøye overveielser også konkludert med dette, fordi det reduserer risikoen det reduserer kostnadene i forvaltningen det er, tror vi, mer realistisk å bygge opp et ledende forvaltermiljø i Norge rundt indeksforvaltning indeksforvaltning er basert på forskning, ikke synsing vi også tror at Norges Bank kan bli best på indeksforvaltning, men det er lite sannsynlig at de kan bli best på aktiv forvaltning. og, ikke minst, uavhengige eksperter er for indeksforvaltning Det vi i Fremskrittspartiet foreslår, er å dele opp fondet i to, der en mindre del forvaltes aktivt, som i dag, mens den andre delen indeksforvaltes. Den delen som indeksforvaltes, deles videre inn i to indeksfond, der den ene halvdelen blir underlagt Norges Bank, mens den andre halvdelen settes ut til en privat forvalter, enten det er et av verdens største indeksforvalterfond, Vanguard, eller kanskje KLP, DnB NOR, Nordea i Norge eller andre finansinstitusjoner i Norge som har kompetanse på dette. Det som er spesielt og er hensikten med å dele det opp i to indeksfond, er at det da blir en offentlig og en privat del. Man utsetter da Norges Bank for konkurranse, slik at det blir enklere for oss politikere å måle deres prestasjoner, og man kan videreutvikle kompetanse i Norge innen indeksforvaltning. Finansministeren har uttalt, og det står også svart på hvitt i stortingsmeldingen, at Statens pensjonsfond skal være verdens best forvaltede fond. Alle de andre statlige investeringsfondene ute i verden, alle rentefondene, alle de institusjonelle investorene der ute i verden, tror også at de har spesielle forutsetninger for å lykkes med aktiv forvaltning. Dog: Statens pensjonsfond skal ikke være lønnsledende, men allikevel tror man at man skal kapre de beste forvalterne. Når mer eller mindre all nåværende tilgjengelig forskning ikke gir støtte til aktiv forvaltning, men derimot anbefaler indeksforvaltning, synes Fremskrittspartiet vi bør gå i retning av mer indeksforvaltning. Ettersom vi har et ekstremt langsiktig perspektiv, kan vi jo ta en evaluering etter f.eks. ti år. Jeg stiller meg også litt undrende til at det faktisk er sosialistiske partier som SV og Arbeiderpartiet som i stor grad hyller den aktive forvaltningen og er spekulantenes beste venn i denne sak. Fremskrittspartiet foreslår også at regjeringen foretar en ny gjennomgang av de bedriftene som i dag er utelukket fra Statens pensjonsfond utlands investeringsportefølje på grunn av den rigide praksis av de etiske retningslinjene – dette fordi vi i Fremskrittspartiet synes vi har kommet i en situasjon der alt det regjeringen ikke liker, skal man ikke investere i. Sist ute var utelukkelse av alle tobakksselskaper, med den begrunnelse at tobakk er usunt og fører til sykdom og død. Jeg er spent på hva det neste blir, og hva som er uetisk neste gang. Blir det å investere i selskaper som produserer snacks og andre nytelsesmidler, som fører til sykdom og tidligere død? Skal det utelukkes? Skal man utelukke gamblingselskaper som oljefondet per i dag er medeier i? Gamblingtjenester kan jo skape triste skjebner – psykisk sykdom og kanskje selvmord. Hva med oljefondets investeringer og medeierskap i verdens største alkoholprodusenter? Misbruk av alkohol kan jo føre til sykdom og kanskje tidligere død, mens moderat bruk faktisk viser at det er sunt, og for mange gir dette nytelsesmiddelet bedre livskvalitet. Men for noen vil det altså være etisk forkastelig at staten skal tjene penger på dette. Hva med investeringer i selskaper som produserer uetisk litteratur? Hva med børsnoterte bordeller? Nei, jeg synes disse etiske retningslinjene har sklidd ut, og frykter at dette bare blir mer komisk. Statens pensjonsfond skal sikre trygg og god avkastning for norske skattebetalere, ikke være verdens moralpoliti med en hevet pekefinger overfor andre lands kulturer. Vi i Fremskrittspartiet foreslo i vårt alternative statsbudsjett for 2008, for 2009 og for i år at man oppretter et investeringsfond med det formål å investere i bedrifter i fattige land og i framvoksende markeder, med en minimumskapital på 10 mrd. kr, noe som utenrikskomiteen tidligere har bifalt enstemmig. Allikevel har det ikke skjedd noe. Samtidig registrerer vi at Norfund sier at det er nok av gode investeringsmuligheter, men at man mangler kapital. Men mangler vi egentlig kapital? Det gjør vi ikke. Samtidig har vi sett at andre land, som f.eks. Kina, for lengst, for flere år siden, har investert tungt i framvoksende markeder, som f.eks. i en rekke land i Afrika. Men hva gjør vi? Saken treneres. Dette ønsker Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre å få en fortgang i, og vi fremmer derfor forslag om dette i dag. Fremskrittspartiet har også et alternativt forslag med tanke på regjeringens planer om et investeringsprogram for miljørelaterte investeringsmuligheter. Vi i Fremskrittspartiet ønsker at dette skal være et eget investeringsfond. Fondet skal ha som formål å investere i bærekraftige bedrifter og prosjekter innenfor energi- og miljøsektoren, med spesiell vekt på nyskapende og miljøvennlig energiteknologi. Fondet må gjennom sin virksomhet underbygge Norges posisjon som energinasjon. Som i fjor foreslår vi også at regjeringen skal pålegge Norges Bank for framtiden å inngå arbeidsavtaler med sine forvaltere som også inkluderer nedsidebonus. Dette skal også gjelde eksterne forvaltere som kapitalforvaltningsenheten inngår avtale med, fordi vi mener at en forvalter ikke kun skal få høy bonus og høy lønn hvis det går bra, men også skal merke det økonomisk selv hvis investeringene man selv har gjort, går galt. Et bonusprogram bør derfor ha både en oppside og en nedside. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti i år er enig med oss i dette, og håper at flere i løpet av debatten støtter oss. Jeg vil med dette ta opp de forslag Fremskrittspartiet fremmer alene eller sammen med andre partier.