Lisbet Rugtvedt (Sosialistisk Venstreparti), 2000-10-31:
NATOs aksjon mot Jugoslavia gjorde 1999 til et svært spesielt NATO-år. Stortinget har ikke hatt noen grundig debatt om hvilke lærdommer vi kan trekke ut av aksjonen. SV mener det er uheldig at oppsummering av «lessons learned» i Kosovo så å si bare har foregått i største hemmelighet i fagmilitære sirkler. Det ville vært en fordel med en mer åpen gjennomgang av erfaringene. Dagens sak om samarbeidet i NATO i 1999 gir en anledning til å trekke fram viktige sider ved Kosovo-konflikten. SV var det eneste partiet med en reell debatt, og tross sterk uenighet i SV var flertallet i SVs stortingsgruppe inkludert i det flertallet i Stortinget som stilte seg bak aksjonen mot Jugoslavia. SV mener vi har en felles plikt til å se kritisk på hvordan NATO-aksjonen ble gjennomført. Det første spørsmålet vi bør stille oss, er hvilke konsekvenser Kosovo-konflikten kan få for internasjonal rettsorden og forståelsen av folkeretten. Regjeringen har hevdet at folkeretten ikke ble brutt under NATOs aksjon. Dette er omstridt. En rapport konkluderte nylig med at aksjonen var legitim, men ikke legal. Dette er dekkende for det syn som SV la til grunn for å støtte aksjonen. Stilt overfor den dramatiske situasjonen for kosovoalbanerne mente SV at NATOs inngripen var legitim. Med tanke på framtidige situasjoner og internasjonal presedens er det viktig å forhindre en undergraving av respekten for folkeretten. Det andre spørsmålet vi må stille oss, er om NATO viste tilstrekkelig respekt for krigens humanitære folkerett. Det finnes ikke noe slikt som human krig eller human bombing. Det har vi ingen illusjoner om. Men når Norge er involvert i internasjonalt samarbeid for å fremme bedre beskyttelse av barn og sivile generelt i krig og konflikt, burde det være naturlig at vi også stiller oss spørsmålet om mer kunne vært gjort for å beskytte sivilbefolkningen under Kosovo-konflikten. Det er uakseptabelt når sivile mål blir rammet bevisst. Det var etter alt å dømme tilfellet da hovedkvarteret til det statlige serbiske TV- og radioselskapet, RTS, ble bombet og 16 sivile drept. Det kan heller ikke regnes som et militært mål da et passasjertog ble bombet på en jernbanebru, eller da fordrevne sivile ble angrepet i Djakovica, for å nevne noen eksempler. Valg av våpentyper vil være med og avgjøre graden av sivil skade. NATOs bruk av klasebomber, «clusterbombs», er i så måte kritikkverdig. Udetonerte klasebomber er nå et stort problem bl.a. i Kosovo. 54 mennesker skal ha blitt drept av slike bomber i Kosovo mellom juni 1999 og mars i år. Bruken av våpen som inneholder utarmet uran, er et annet alvorlig problem som angår våpentype. Norge må bidra til å fremme en felles fortolkning av krigens folkerett innen NATO og bidra til at NATO legger til grunn de høyeste standardene. NATO har ikke troverdighet som forsvarer av menneskerettighetene dersom en ikke gjør mer for å beskytte sivile ved eventuelle framtidige konflikter. 1999 var også året for NATOs nye strategiske konsept. Mange land ser det slik at NATO med sin nye strategiske doktrine har legitimert at alliansen skal kunne gjennomføre militære aksjoner utenfor alliansens område. Dette er problematisk, særlig overfor Russland som ikke vil akseptere at NATO utvides helt til Russlands grenser, eller at organisasjonen utvider sitt operasjonsområde til utenfor Europa. Etter SVs oppfatning må regelen være at man ikke går til militære operasjoner i land utenfor medlemslandenes område, såkalt «out of area», uten godkjennelse fra FNs sikkerhetsråd. Dette er viktig for å beholde den skjøre internasjonale rettsorden som finnes. SV vil fremme et forslag om at Norge skal ta initiativ til en uavhengig juridisk betenkning som vurderer om bruk av NATOs militære styrker utenfor alliansens territorium, slik det åpnes for i NATOs strategiske konsept, er i tråd med FN-paktens krav til bruk av militær makt. En side ved NATOs strategi som vi fra SVs side mener fortjener langt mer av kritisk oppmerksomhet, er den rollen atomvåpen spiller i alliansen. Langt mer må settes inn på å få til en avskaffelse av atomvåpen på verdensbasis. Skal en ha gjennomslag overfor de nye atomlandene for å få disse til å oppgi sine atomvåpen, kan ikke NATO-landene hevde sin rett til å besitte atomvåpen og forfekte rett til førstebruk. SV vil derfor også fremme et forslag om at Stortinget skal be Regjeringen om å arbeide mot at NATO skal ha førstebruk av kjernefysiske våpen som en militær opsjon. Herved tar jeg opp SVs forslag.