Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-01:
: Da får eg takke komiteen for eit godt samarbeid i denne saka! Dette er eit representantforslag som nok har ulike typar inngangar. Det er heilt openbert for SV at det gjeld å ta vare på barn og sørgje for at heile systemet rundt deira helse og deira liv blir godt varetatt i norske kommunar i dag. Heile bolverket for dette arbeidet er det tilbodet det offentlege har før og etter fødselen og gjennom heile grunnskolen – gjennom barselsomsorg, helsestasjonane og skolehelsetenesta. Dette er på mange måtar gullet i den norske velferdsstaten og det norske helsevesenet. Det er desse tenestene som kan hjelpe mødrer og fedrar til å vere gode mødrer og fedrar, som kan hjelpe når problema oppstår, som kan avdekkje problema tidleg før det begynner å bli eit større problem, som kan hindre at barn utviklar store utfordringar som forplantar seg vidare i både livet, i helsevesen og barnevern. På mange måtar er det dette som er gullet i den norske velferdstenesta – dette arbeidet som skjer tidleg i livet. Det er til hjelp for barn, men også for foreldre. Dette er litt av grunnen til at SV heile tida har peikt på desse tenestene når vi har gjort opp dei store satsingane på helseområdet. Det er ingen blålys. Det handlar rett og slett om å førebyggje og fremje god helse. Det er det som står i sentrum. Arbeidet som blir gjort, er mangfaldig. Det arbeidet som regjeringa har gjort på dette området, er ifølgje helseministeren ei innføring av ei mjuk øyremerking som skulle føre til 1 000 nye stillingar i alt frå barselsomsorg til skolehelseteneste. Resultatet er berre 100 nye stillingar i kommunane. Det har altså ikkje vore den auken som blei varsla. Vi veit at barselsretningslinene rundt omkring i landet ikkje blir følgde. Vi veit at Veileder for helsestasjons- og skolehelsetjenesten heller ikkje blir følgd. Grunnen til det er for lite ressursar. Vi har rett og slett ikkje ei helseteneste for dei aller yngste som er offensiv at dei kan reise heim til folk, slik som dei ønskjer, at dei kan gå ut og drive gruppeundervisning, slik som dei ønskjer. Det er rett og slett for få folk. Det manglar i dag over 1 000 helsesøstrer og jordmødrer for å kunne vareta dette i Noreg. Det er bakgrunnen for at SV foreslår ei opptrapping på heile dette feltet for å møte denne utfordringa, slik at ein får tenester som faktisk kan gjere den jobben dei er pålagde å gjere. Det er i dette lyset vi må sjå forslaga frå Fremskrittspartiet. Forslaga nr. 1 og 2 handlar i stor grad om å skjerpe kommunanes ansvar med å hjelpe og følgje opp barn som har utfordringar. Dei to forslaga støttar SV. Vi opplever det som forslag som handlar om å styrkje rettane til barn gjennom ei skjerping. Når det gjeld det siste, er ikkje vi utan vidare imot det. Men vi ser dette i lys av alle dei oppgåvene som helsestasjonane og skolehelsetenesta i dag har. Det er eit stort og omfattande tiltak at alle barn på alle helsesjekkar skal måtte kle av seg klede, heilt uavhengig av vurderinga som blir gjort av dei som er dei faglege helsearbeidarane. Det vil vere eit såpass stort inngrep i deira vurderingar og deira tidsbruk at vi ikkje vil gå inn for det. Og vi stiller også spørsmål ved den tårevåte bekymringa som Fremskrittspartiet har her, når det ikkje viser seg i tilsvarande satsing når det er snakk om skolehelsetenesta og helsestasjonar. Det er ein markant forskjell på dei to haldningane. Derfor tvilar eg på litt av intensjonen bak dette forslaget. Vi støttar altså forslaga nr. 1 og 2, men går på denne bakgrunnen imot forslag nr. 3.