Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-02:
Da jeg var liten, tok min far meg med på søndagstur og viste meg lokket over Bergen. Giftlokket over Bergen, stort, fælt og gult, lå der på kalde vinterdager. Lokket er der fortsatt og sprer dårlig helse for alle innbyggerne i Bergen. Nå bor jeg i Oslo, og jeg skal jammen meg ta med meg min datter for å vise henne lokket over Oslo, for på tross av at det er i Bergen oppmerksomheten rundt lokket over byen er størst, er det i Oslo at helseeffektene er de største. Svevestøv er et stort problem. Lokal luftforurensning av svevestøv og NOx, som er nitrogenoksider, er helseskadelig. Giftig byluft kan gi oss luftveislidelser, hjerte- og karsykdommer og kreft. Særlig sårbare grupper er barn, diabetikere, overvektige samt mennesker med dårlig råd. Folk med allergi, astma og luftveislidelser får ekstra helseplager. Hjertesyke mennesker blir sykere og kan dø for tidlig. I en stor europeisk studie finner en sammenheng mellom lungebetennelse hos barn og langvarig luftforurensning. En finner også sammenheng mellom luftforurensning og lav fødselsvekt hos barn. Miljødirektoratet anslår at omtrent 1 500 mennesker dør hvert år i Norge på grunn av luftforurensning. Det er langt flere mennesker som påføres ekstra helseplager. Kort oppsummert går det an å si: Folk blir syke av luftforurensning, syke blir sykere, og de som er sykest, dør av luftforurensning. Utslippene som kommer fra nitrogenoksider, kommer særlig fra dieselbiler. Tunge, særlig eldre, kjøretøy er store utslippskilder. Utslipp fra båter i havner bidrar også, og utslipp av svevestøv kommer særlig fra slitasje på vei på grunn av piggdekk og fra vedfyring i gamle ovner. Noen steder er utslipp fra industri et problem. Det finnes ingen trygg nedre grense for svevestøv, og helsemyndighetene har derfor anbefalt at grensene skjerpes inn. Jeg er glad for at framsettelsen av dette forslaget fra Miljøpartiet De Grønne og det arbeidet som vi har gjort i komiteen, har ført til to positive ting. I utgangspunktet kom de nye luftkvalitetskriteriene, altså kriterier for hva som er trygg luft, etter anbefalinger i en rapport som er utarbeidet av Folkehelseinstituttet og Miljødirektoratet på bakgrunn av et arbeid som den rød-grønne regjeringen satte i gang. 1 år og 83 dager tok det fra miljøministeren fikk et brev fra Miljødirektoratet, der Miljødirektoratet, Folkehelseinstituttet, Helsedirektoratet og Statens vegvesen slo alarm og anbefalte at det skulle gjøres noe med grensene for hva det var som var farlig luft, fordi grensene var altfor høye, til det ble slått alarm. Det vitner ikke om en miljøminister som tar dette på alvor. Jeg er glad for at det kommer en innstramming fra og med 2016. Den skulle ha kommet i 2015, men den kommer fra 2016, og det er en bra ting som dette forslaget og komiteens behandling har ført til. Det andre som er bra, er at det fremmes et flertallsforslag som sier veldig klart og tydelig: «Stortinget ber regjeringen legge frem en sak for Stortinget med tiltak for å redusere svevestøv og annen luftforurensning til nye grenseverdier og videre til et trygt nivå – i tråd med Miljødirektoratets anbefalinger til nasjonale mål i brev av 28. februar 2014. Tiltakene må utarbeides i tett samarbeid med berørte kommuner.» Jeg er glad for at vi får flertall for dette. Det er riktignok imot regjeringspartienes stemmer. Jeg mener at det er uforståelig i den situasjonen vi er i, der Miljødirektoratet har anbefalt nye nasjonale mål som vi skal gå etter, og som de anbefaler bør brukes, at miljøministeren sier at dette kommer de ikke til å følge opp i de nye kravene og forskriftene som ligger der, og det betyr at man isteden beholder gamle mål fra 1999. Jeg gleder meg til debatten og gleder meg til å høre statsrådens begrunnelse for passivitet.