Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-06-15:
Som saksordføreren sa i sitt innlegg, dekker private institusjoner om lag 60 pst. av den samlede kapasiteten innen tverrfaglig spesialisert behandling gjennom avtaler med de regionale helseforetakene. Dette viser at private institusjoner har en meget sentral plass i det samlede tilbudet til rusmiddelavhengige. Riksrevisjonen har vurdert om Helse- og omsorgsdepartementet og de regionale helseforetakene har etablert hensiktsmessige systemer for oppfølging av tilbudet ved de private institusjonene innen tverrfaglig spesialisert behandling, heretter kalt TSB. I rapporten har de omtalt syv områder som de har funnet grunnlag for å kommentere. Rusfeltet bygger i stor grad på fagtradisjoner utenfor spesialisthelsetjenesten, slik Riksrevisjonen selv omtaler. Feltet ble en del av spesialisthelsetjenesten først ved Rusreformen i 2004. Det er grunn til å tro at det vil ta tid å innlemme et nytt fagfelt i det store systemet som spesialisthelsetjenesten utgjør. Riksrevisjonen omtaler syv områder som her skal nevnes: TSB var det første området innen spesialisthelsetjenesten der det ble etablert en prioriteringsveileder. Det skjedde gjennom prosjektet Rett Prioritering i regi av Helsedirektoratet. I januar i år kom direktoratet med nasjonale retningslinjer for LAR. Det vil komme tilsvarende retningslinjer for alle deler av TSB i løpet av fire år. Disse vil også omfatte akutt- og ambulansetjenestens tjenester til rusmiddelavhengige. Ettersom TSB først ble en del av spesialisthelsetjenesten i 2004, har det ikke vært rapportert på dette feltet tidligere. Fra 2009 vil alle institusjoner innen TSB rapportere aktivitetsdata til Norsk pasientregister, NPR. Disse tallene vil bli offentliggjort i en egen rapport fra NPR i løpet av sommeren. Dataene vil være tilgjengelige som styringsinformasjon i 2011. Fra 1. september vil alle aktuelle fagenheter i helseforetakene og alle private tjenesteytere innen TSB bli pålagt krav om prosedyrekoding. På den måten får vi informasjon om hvilken behandling som gis til pasienter i TSB, dette som grunnlag for å utvikle tjenesten videre. De regionale helseforetakene har noe ulik praksis på dette området. Helse Midt-Norge har et eget helseforetak på rusfeltet og har derfor tettere oppfølging enn de andre helseforetakene. Men alle helseregionene har organisert samarbeid med de private institusjonene. I arbeidet med Samhandlingsreformen deltok private institusjoner i en egen gruppe som arbeider med pasientforløp. Bidragene fra de private institusjonene var svært nyttig. Driften ved alle de private institusjonene skal selvfølgelig skje i tråd med gjeldende lovgivning og myndighetskrav. Dette er et klart krav i anskaffelsesprosessen som de regionale helseforetakene gjennomfører. Undersøkelsen påpeker at det i en del institusjoner ikke har vært fullgode systemer for internkontroll. Dette vil bli fulgt opp med de regionale helseforetakene på egnet måte. Alle pasienter som har behov for langvarige og koordinerte tjenester, har rett til å få utarbeidet en individuell plan. Riksrevisjonen påpeker at en stor andel pasienter i TSB ikke har en slik plan. Dette skal bli bedre. De regionale helseforetakene har fått beskjed om at andelen som får individuell plan, skal økes. Én av tre institusjoner har ikke gode nok skriftlige rutiner for samhandling med kommunale tjenester. De regionale helseforetakene skal følge opp og videreutvikle samarbeidet mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene. Dette gjelder fortsatt. Det skal snart sendes tilleggsbrev til oppdragsdokumentet for 2010. Her forutsettes det at helseforetakene gjør seg kjent med og følger opp de forhold som Riksrevisjonen tar opp i sin rapport.