Aud Inger Aure (Kristelig Folkeparti), 1998-11-23:
Større åpenhet rundt forvaltningens arbeid er en viktig sak for Regjeringen. St. meld. nr. 32 for 1997-98, som ble lagt frem for Stortinget i vår, er den mest omfattende gjennomgåelsen av offentlighetsloven siden den ble vedtatt i 1970. I meldingen blir det tatt til orde for flere endringer som – dersom de blir vedtatt – vil føre til et åpnere offentlig rom. Jeg er derfor glad for den tilslutningen meldingens hovedbudskap har fått under komitebehandlingen her i Stortinget. Jeg vil i det følgende nøye meg med å trekke fram noen sentrale problemstillinger. Siden offentlighetsloven ble vedtatt i 1970 har så vel samfunnet som forvaltningens arbeidsoppgaver og arbeidsmetoder forandret seg mye. Jeg vil særlig peke på tre utviklingstrekk, nemlig omorganisering og privatisering av forvaltning, økt internasjonalisering og nye arbeidsformer i forvaltningen, særlig bruk av elektroniske hjelpemidler. Det er en økende tendens i dag til å omorganisere den offentlige forvaltning. Flere oppgaver som tidligere ble utført av alminnelige forvaltningsorganer eller forvaltningsbedrifter, utføres i dag enten av selskaper eid av det offentlige eller av privateide selskaper på oppdrag fra det offentlige. Hvilke følger dette har fått for offentlighetsprinsippet, har i liten grad vært overveid ved omorganiseringen. Jeg er glad for at komiteens flertall støtter at dette er en problemstilling det må arbeides videre med, og at valg av organisasjonsform i seg selv ikke skal påvirke retten til innsyn i offentlig eid virksomhet, verken på statlig eller kommunalt plan. Den økte internasjonaliseringen har gjort at norsk lovgivning i stadig økende grad er påvirket av internasjonalt regelverk. Jeg er glad for at en samlet justiskomite støtter Regjeringens syn på at det bør arbeides med regelendringer som gir økt innsyn når det gjelder arbeidet med internasjonalt regelverk. Men her må det selvfølgelig også tas i betraktning de spesielle forhold som gjør seg gjeldende i utenrikspolitikken. Et annet utviklingstrekk er at utveksling av papir i stor grad er erstattet av informasjonsutveksling ved hjelp av elektroniske hjelpemidler. Dette reiser mange nye problemstillinger som Regjeringen vil utrede nærmere. Som justiskomiteen peker på, reiser dette også personvernmessige problemstillinger. Jeg vil imidlertid peke på at mer tilgjengelig informasjon kan være med på styrke personvernet ved at bedre kildetilgang gjør det lettere å oppdage og korrigere uriktige eller ufullstendige opplysninger. Regjeringen vil i nær fremtid legge fram en proposisjon om ny personopplysningslov. Forholdet til personvernet vil imidlertid også bli tatt i betraktning ved utformingen og praktiseringen av offentlighetsloven. Jeg er glad for at en samlet justiskomite er enig med Regjeringen i at det må foretas en gjennomgang av unntaksreglene i offentlighetsloven § 5 andre ledd, dvs. «interne dokumenter» innhentet fra visse andre organer, med sikte på offentlig innsyn. Jeg har merket meg komiteens føringer på dette punktet, og vil legge disse til grunn i det videre arbeidet. Den vide unntaksadgangen som § 5 åpner for, skaper særlige problemstillinger i forhold til kommunene. Jeg er glad for at en samlet komite støtter Regjeringens syn på at åpenheten i kommunene bør utvides, og har også her merket meg komiteens merknader på dette punktet.