Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
For å sikre at intensjonene i pensjonsreformen blir gjennomført, må pensjonsordningene i privat sektor tilpasses til fleksibelt uttak av alderspensjon i folketrygden, som trer i kraft 1. januar 2011. Departementet har raskt fulgt opp Banklovkommisjonens forslag til tilpasninger for å imøtekomme dette. Det er disse tilpasningene vi skal vedta i dag. Det er viktig med tanke på den framtidige verdiskapingen her i landet at vi får på plass et mer fleksibelt pensjonssystem. Det er i tråd med arbeidslinja når vi legger til rette for å kombinere pensjon med arbeid. Når vi ser den demografiske utviklingen i Norge, er det svært ønskelig at flere står lenger i arbeid og bidrar til verdiskapingen så lenge som overhodet mulig. Seniorene har stor kunnskap og kompetanse, som vi har god bruk for i arbeidslivet framover. Banklovkommisjonen vil arbeide videre med forslag til ytterligere tilpasninger av det private pensjonssystemet til ny folketrygd. I den sammenheng vil bl.a. beløpsgrenser, utforming av nye ytelsesprodukter og utvidet adgang til sammenslåing av fripoliser bli vurdert. Komiteen gir samlet uttrykk for at det arbeidet imøteses, i likhet med departementets oppfølging av Banklovkommisjonens forslag. Komiteens flertall slutter seg til forslagene om endringer i foretakspensjonsloven, innskuddspensjonsloven og lov om individuell pensjonsordning. Det er imidlertid ulike mindretallsforslag som andre vil redegjøre for. Jeg skal ikke kommentere de enkelte elementene innenfor loven og forslagene til endring, men jeg har en kommentar når det gjelder pensjonsinnretningenes informasjonsplikt. Valg av tidspunkt for uttak av alderspensjon og om uttak av alderspensjon skal kombineres med videre arbeid, vil være en beslutning med betydelige økonomiske konsekvenser for den enkelte. Det er derfor viktig med god og lett forståelig informasjon om de økonomiske konsekvensene. Dette blir viktig framover både for offentlige etater og pensjonsordninger – i likhet med de ordningene innenfor foretaks- og innskuddspensjonsordningene vi behandler i dag. Komiteens flertall fremmer forslag til endring i § 5-7 b fjerde ledd om at medlem som mottar uførepensjon etter § 6-1, ikke samtidig kan ta ut alderspensjon i den utstrekning samlet uførepensjon og alderspensjon overstiger en pensjonsgrad på 100 pst. Blir arbeidstaker ufør etter uttak av alderspensjon, reduseres alderspensjonsutbetalingen slik at pensjonsgraden ikke overskrider 100 pst. Komiteens flertall slutter seg også til presiseringene i sentralbankloven § 18 samt forslagene til endringer i finansieringsvirksomhetsloven § 2-18 og § 2-19, der vi på bakgrunn av vedtak i EU-parlamentet og rådet og nå foreliggende direktiver gjør endringer i lovverket som regulerer godtgjøringsordningene i finansieringsforetak. Lovendringene gjør det mulig å fange opp en bredest mulig gruppe av ansatte innenfor den nye reguleringen. Endringene vi foretok i vår finansieringsvirksomhetslov sist sommer, har som formål at ikke utsiktene til kortsiktig økonomisk gevinst skal styre finanssektoren. Dette var jo en av årsakene til den finanskrisen vi opplevde i 2008–2009 – en krise som har fått store konsekvenser for mange land som nå har stor statsgjeld etter å ha brukt av fellesskapets midler for å redde bankene sine gjennom krisen. Når vi ser hvilke konsekvenser dette har fått for vanlige mennesker, og hvilken sosial uro det skaper, er jeg glad for at vi nå får på plass felles lovregler med EU for hvordan vi skal kunne regulere godtgjørelsesordningene i finanssektoren. Det er et stort skritt framover i riktig retning for å hindre nye finanskriser i å oppstå. Med dette legger jeg fram endringene i foretakspensjonsloven, innskuddspensjonsloven og lov om individuell pensjonsordning samt presiseringer i sentralbankloven § 18 og endringer i finansieringsvirksomhetsloven §§ 2-18 og 2-19.