Torbjørn Hansen (Høyre), 2001-11-27:
Stortingsvalget gav velgerne muligheten til å gi signaler om skattepolitikken. Den muligheten benyttet de fullt ut. Når Samarbeidsregjeringen nå legger opp til en historisk kraftig kursendring i norsk skatte- og avgiftspolitikk, er dette i tråd med de forventninger velgerne har signalisert. Frustrasjon er nok en del av forklaringen på den sterke meldingen til Stortinget. Da Stoltenberg-regjeringen la fram statsbudsjettet for 2001 i november i fjor, inneholdt dette skatte- og avgiftsøkninger på 12 milliarder kr. Stoltenberg-regjeringen foreslo bl.a. konjunkturavgift på all byggeaktivitet. Forslaget rystet en samlet byggenæring og samtlige entreprenører og utbyggere i Norge. De særnorske flyseteavgiftene økte også kraftig. Det ærverdige norske flyselskapet Braathens er nå i ferd med å bli slukt av konkurrenten, bl.a. som følge av det særnorske skattetrykket. Stoltenberg-regjeringen innførte dobbeltbeskatning av næringslivet. Dette rammer familiebedriftene. Skattemessig er det mer gunstig å sette penger på en bankkonto og å investere i eiendom enn å eie aksjer i norsk næringsliv. Arbeiderpartiet har i en årrekke argumentert mot dobbeltbeskatning. I 2001 skiftet holdningen over til en populistisk retorikk om hardere beskatning av rikfolk, dvs. egenkapitalen i norske bedrifter. Arbeiderpartiets omstillingsevne når det gjaldt dette standpunktet, imponerte meg. Stoltenberg-regjeringen innførte også moms på tjenester. Noen tjenester, som f.eks. treningsaktiviteter, fikk så momsfritak i form av utspill i selve valgkampen. Vi husker vel alle daværende utenriksminister Jagland da han møtte ansatte i en industribedrift, iført joggedress, og annonserte at treningsaktiviteter skulle få momsfritak. Andre tjenester, som førerkortopplæring og trygghetsalarmer, fikk derimot ikke momsfritak. Folk oppfattet dette som klart urimelig. Stoltenberg-regjeringen skrudde også opp boligskatten med 15 pst. Avgiften på elektrisitet ble økt kraftig. Det ble dyrere å bo, uavhengig av inntektsnivå. Alt dette bidrog til en sterkt økende frustrasjon i velgermassen. Da så valgkampen 2001 kom i gang, kokte det rundt skatte- og avgiftsspørsmål. Folk og bedrifter merket effektene av forhandlingene på Hotel Plaza. Sosialkontorene kunne melde om en flom av henvendelser fra folk som ikke kunne betale sine strømregninger. Elavgiften hadde økt med nesten 100 pst. de siste to årene. Over halvparten av strømregningen er avgift. Midt i valgkampen prøvde derfor regjeringen Stoltenberg å korrigere. Dette resulterte i relativt panikkartede valgkamputspill om skatter og avgifter, bl.a. om elavgiften. Så sent som 26. juli lovte Stoltenberg at avgiften skulle settes ned med 1 øre, og det med tilbakevirkende kraft fra 1. juli. Folk flest kjøpte dette utspillet, og folk flest tror faktisk i dag at regjeringen satte ned elavgiften med 1 øre fra 1. juli. Som saksordfører for St.prp. nr. 100 for 2000-2001, om endring av elavgiften i statsbudsjettet for 2001, kan jeg bekrefte at avgiften fremdeles er 11,30 øre. Det har vist seg at det er meget kostnadskrevende og komplisert å gjennomføre en avgiftsreduksjon på elektrisitet med tilbakevirkende kraft. Forbrukerne måtte ha betalt denne kostnaden. Videre het det i forslaget at avgiftsreduksjonen skulle belastes 2001-budsjettet med 130 mill. kr. Det er ikke korrekt. Avgiftsreduksjonen kan først avregnes etter Stortingets vedtak. Det er i første faktura etter årsskiftet. Hele kostnaden med valgkamputspillet måtte dermed tas i 2002. Konklusjonen fra en samlet finanskomite er at det ikke blir noen avgiftsreduksjon fra 1. juli i år. Saken vedlegges protokollen, og avgiftsreduksjonen behandles heller i statsbudsjettet for 2002. Her foreslår derimot Samarbeidsregjeringen enkelt og greit å senke elavgiften med 2 øre fra årsskiftet. Dermed får forbrukerne kompensert for manglende gjennomføring av det urealistiske valgkampløftet fra Stoltenberg og samtidig redusert elavgiften med ytterligere 1 øre. Samarbeidsregjeringen har iverksatt en skattepolitisk kursendring etter bare tre uker i posisjon. Skatte- og avgiftskutt på 12 milliarder kr er et meget godt skritt på vei mot målsettingen i Sem-erklæringen. Kuttet er like stort som regjeringen Stoltenbergs skatteskjerpelser for 2001. Samarbeidsregjeringen foreslår bl.a. å oppheve dobbeltbeskatning av utbytte, fjerne flyseteavgiften, redusere boligskatten, rydde opp i momsreformen, redusere skatt på arbeid og øke fradragene for forskning og utvikling. Og som nevnt ordnes det opp i rotet rundt elavgiften. I tillegg til skatte- og avgiftslettelser vil Samarbeidsregjeringen sørge for at skatte- og avgiftspolitikken blir mer langsiktig, gir stabile rammevilkår og oppfattes som troverdig, forutsigbar og rettferdig. Dette er i seg selv en viktig del av kursendringen.