Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Jeg har i mitt innlegg tenkt å snakke om Fremskrittspartiets politikk. Det tror jeg er en grei måte å få oppklart en del av de misforståelsene på som saksordfører tidligere tydeligvis har kommet med. Fremskrittspartiet har troen på enkeltmennesket, og at hver enkelt av oss i større grad enn i dag skal få mulighet til å fatte beslutninger som vedrører vårt eget liv. Fremskrittspartiets forslag til statsbudsjett for 2006 viser kun den retning vi ønsker at staten skal tilordne seg i forhold til å nå våre langsiktige mål for samfunnet. Gjennom å gjøre omprioriteringer på statsbudsjettet for ett år kan man ikke vise alle de endringer som er nødvendige for å få et friere og bedre samfunn for enkeltmennesket på alle samfunnsområder. Derfor må vårt forslag til statsbudsjett leses som de første skritt på veien for å nå de mål Fremskrittspartiet ønsker for samfunnet. Vi har i vårt alternative statsbudsjett lagt vekt på skattereduksjoneravgiftsreduksjoner og investeringer som bidrar til økt effektivitet og bedre ressursutnyttelselovendringer og reformer som over tid virker effektiviserende og produktivitetsfremmende på norsk økonomi Fremskrittspartiet legger stor vekt på å få bedre tjenester fra offentlig sektor gjennom effektivisering, investering og rasjonalisering. Investeringer i offentlig eid realkapital vil øke veksten i både offentlig og privat verdiskaping. Fremskrittspartiet mener at Regjeringen lar den offentlige realkapital og dermed mange av det offentliges primæroppgaver forvitre. Det må investeres mer i offentlig sektor, spesielt innen helse- og omsorgssektoren, slik at folk flest kan få et bedre tilbud av offentlige tjenester. Konkurranseutsetting vil øke effektiviteten i tjenesteproduksjonen og kan gjennomføres selv om det offentlige har ansvar for finansiering og kvalitetssikring av tjenestene. Ønsket om å foreta nødvendige investeringer i offentlig sektor må ikke misforstås i den retning at Fremskrittspartiet ønsker en større offentlig sektor. Tvert i mot, Fremskrittspartiet er bekymret over den sterke veksten i statens utgifter. I vårt alternative statsbudsjett foretar vi vesentlige endringer i budsjettets hovedprioriteringer. Fremskrittspartiet kutter betydelig i de løpende statlige utgiftene, men omfordeler samtidig til bl.a. helsevesenet, justissektoren og samferdselssektoren. Disse høyst nødvendige omprioriteringer fører bl.a. til bedring av den sosiale profilenbedring av helsevesenets samlede økonomistyrking av justissektorenstyrking av Forsvaretøkt satsning på veibygging Samtidig reduserer Fremskrittspartiet det samlede skatte- og avgiftstrykket med over 28 milliarder kr. Dette får gunstige effekter på økonomien fordi det blir mer lønnsomt å investere, arbeide og spare, noe som bedrer grunnlaget for økonomisk vekstvarer og tjenester blir rimeligere som følge av avgiftslettelsergrensehandelen reduseres som følge av avgiftslettelser og bidrar til økt sysselsetting samt mindre smuglig og annen illegal virksomhet Angrepene mot Fremskrittspartiets budsjettopplegg har ofte vært disponeringen av inntekter fra petroleumsvirksomheten. For inneværende år er det vedtatt å disponere 22 milliarder kr mer enn handlingsregelen tilsier. Fremskrittspartiets forslag for neste år er at vi disponerer 29 milliarder kr mer enn handlingsregelen tilsier. Handlingsregelen har siden den ble innført i 2001, aldri blitt fulgt. Og da virker det noe underlig at det eneste saliggjørende i finanspolitikken skal være å følge denne såkalte handlingsreglen når ingen regjering så langt har lagt opp til å følge den. Hvordan kan man da beskylde Fremskrittspartiet for å være såkalt uansvarlig, når stortingsflertallet har valgt den samme såkalte uansvarligheten i alle budsjetter som er vedtatt siden 2001, da regelen ble innført? Innen utgangen av 2009 kan man forvente at Petroleumsfondet kommer til å lyde på 2 500 milliarder kr. Hvis man legger handlingsregelen til grunn, betyr det at man på det tidspunkt kan disponere 100 milliarder kr. Det er altså nesten ti ganger mer enn Regjeringen og stortingsflertallet legger opp til for 2006. Etter Fremskrittspartiets mening er det viktig å skille mellom forbruk og investering når man bruker inntekter fra petroleumsvirksomheten. Fremskrittspartiet mener at en ansvarlig og langsiktig forvaltning av oljeformuen må fokusere på å maksimere økonomisk vekst, og at oljeinntektene i større grad dermed kan brukes til nødvendige investeringer fremfor investeringer i utenlandske verdipapirer. Det hjelper svært lite for kommende generasjoner at de arver vår oljeformue i form av et oljefond, hvis de samtidig står overfor enorme investeringer som tidligere har vært mangelfulle. Fremskrittspartiet er opptatt av å spare midler for å møte framtidige forpliktelser. Men: Vi har råd til noe bedre. Fremskrittspartiet fremmer forslag om reduksjon av skatter og avgifter med over 28 milliarder kr. Det å gi reduksjon av skatter og avgifter er ikke noe man gjør for å være snill. Ved å redusere skatter og avgifter velger man å la folk få beholde mer av sin inntekt og sine midler enn det som det legges opp til i innstillingen fra stortingsflertallet. De fleste vil helst jobbe for egen inntekt og kunne leve av denne. Det gir mennesker verdighet og gjør arbeidet mer meningsfylt. Fremskrittspartiet vil derfor at skattelettelser skal merkes for folk flest, og at lettelsene i særlig grad skal komme de med lav inntekt til gode. Fremskrittspartiet foreslår en betydelig satsing på utbygging av norske veier, viktige investeringer i våre sykehus, styrking av og nødvendige innkjøp til vårt forsvar, en bedre eldreomsorg, økte ressurser til norsk skole, betydelig avsetning til forskning på viktige samfunnsområder og investeringer som næringslivet ber om. Dette er noen eksempler på investeringer som det for Fremskrittspartiet er viktig å påpeke at vi har råd til. Det vil være fornuftig å investere i fremtiden og legge til rette for framtidige generasjoner. Vi har råd til noe bedre. En rekke av Fremskrittspartiets forslag vil gi en betydelig mer sosial profil overfor alle de grupper i vårt samfunn som har lite. Gjennom statsbudsjettet har vi mulighet til å gi et løft til alle landets minstepensjonister. Fremskrittspartiet foreslår å øke minstepensjonen med kr 5 000 fra neste år. Norge har råd til å beholde matmomsen på 11 pst., framfor å øke den til 13 pst., som Regjeringen har foreslått. Økning i utgiftene for husholdningene vil spesielt ramme de som har lite fra før. Vi ønsker en opptrapping for å nå full grunnpensjon for samboende pensjonister. Vi fremmer forslag om at særfradraget for alder og uførhet økes. Samtidig vil våre skatte- og avgiftskutt merkes mest for dem som har lite. Fremskrittspartiet konstaterer at vi som nasjon stadig opplever en utvikling vi ikke ønsker. Spesielt ser vi dette på området kriminalitet. Derfor er det behov for å få på plass et investeringsbudsjett for politiet. Fremskrittspartiet vil at politiet skal få et investeringsbudsjett på 500 mill. kr for neste år, slik at våre tjenestemenn- og kvinner kan få kjøpt inn nødvendig utstyr for å trygge sin egen sikkerhet og styrke kampen mot en stadig råere og tøffere kriminalitet. Fremskrittspartiet ønsker et system med en direkte betaling via den enkelte bruker til det pleietilbud den enkelte selv ønsker. Men det politiske flertall ønsker et system der bostedskommunens økonomi og prioriteringer skal bestemme hvilke tilbud man får når man trenger omsorg. Inntil vi kan få på plass et nytt finansieringssystem, ønsker Fremskrittspartiet at kommunene, som i dag har ansvaret for eldreomsorgen, skal få betydelige økte ressurser. Men i motsetning til Regjeringen ønsker vi å øremerke store deler av den styrkingen som kommunene skal få i 2006. Innenfor dagens system er det kun øremerking til eldreomsorg og skole som gir innbyggerne en garanti for at økte ressurser faktisk går til en bedre eldreomsorg og skole. Vi ønsker at kommunene skal tilby flere og bedre sykehjemsplasser. Vi ønsker at kommunene skal gi et bedre tilbud om hjemmebaserte tjenester. Vi ønsker en styrking av skolen, med fokus på innholdet. Derfor vil Fremskrittspartiet øremerke milliardbeløp til kommunal sektor. Fremskrittspartiets budsjettopplegg tar utgangspunkt i at Norge faktisk har råd til noe bedre. Forskjellen i norsk politikk går på mange områder mellom Fremskrittspartiet på den ene siden og de øvrige politiske partiene på den andre. Fremskrittspartiet mener at vi kan unne oss litt mer velferd. De øvrige partier tviholder på argumentasjonen om at hvis vi bruker én krone mer så går det galt. Forskjellen mellom Fremskrittspartiet og alle de andre partiene er en forskjell som vi som parti kan leve med. Men det som er trist, er at en rekke mennesker som har stått på med sin arbeidsinnsats gjennom et langt liv, nå ikke skal få nyte godt av den velstanden de har lagt grunnlaget for. De andre partiene har langt på vei skapt et inntrykk av at Norge ikke har råd til mer velferd. Men en feilaktig påstand blir ikke til fakta bare fordi man gjentar påstanden mange nok ganger. Fremskrittspartiet konstaterer at i innstillingen om statsbudsjettet velger flertallspartiene å kjøre igjennom alle sakene slik som Regjeringen har fremmet dem for Stortinget. Statsministeren var i sin tiltredelsestale i denne sal opptatt av at man skal ha et samarbeid med opposisjonen. I budsjettsammenheng er det tydeligvis ikke ønskelig. Jeg tar opp alle våre forslag som er framsatt av Fremskrittspartiet i budsjettinnstillingen, samt Fremskrittspartiets forslag i sak nr. 4.