Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-03-24:
I godt over ti år har Venstres stortingsrepresentantar stått på denne talarstolen og bedt om ei meir moderne og meir fleksibel arbeidsmiljølov tilpassa tida vi lever i. Eg er glad for å kunne slå fast at i dag har vi fleirtal. Mykje har vorte sagt og skrive om mellombelse tilsetjingar. Dette kjem eg tilbake til i innlegget mitt i neste sak, da eg også skal adressere aktivitetsplikt og dei andre forslaga i Prop. 39 L. I denne saka er det etter Venstres syn mykje å gle seg over. Særleg viktig er det at vi no sikrar større fleksibilitet i spørsmål om arbeidstid. Gjennom moderate oppmjukingar i regelverket for gjennomsnittsberekning blir det no høve til å avtale å jobbe meir i periodar for å ta meir fri i andre. Dette er ein stor fordel for mange arbeidstakarar, eksempelvis for dei som pendlar langt til arbeidsplassen sin og for foreldre med delt omsorg for barn. Det er ein fordel for mange brukarar av pleie- og omsorgstenester som kan få færre å halde seg til i løpet av eit helgeskift. Og det er ein fordel for mange bedrifter – særleg dei som driv i konjunktur- og sesongutsette næringar, som eksempelvis reiselivsnæringa. Det er to gjennomgåande trekk ved endringane Stortinget vedtek i dag. Det første er at ingen årlege rammer for arbeidstid, overtid eller helgedagsarbeid blir utvida. Det er med andre ord feil at nokon skal arbeide meir etter dei endringane som her blir vedtekne. Det andre gjennomgåande trekket er at moglegheitene for å jobbe meir i periodar for å jobbe mindre i andre føreset lokal einigheit mellom arbeidstakarar og arbeidsgjevarar. Vi styrkjer med dette rolla til dei lokale tillitsvalde betrakteleg, og ingen vil kunne bli pålagt noko anna enn det som er normalarbeidstida etter arbeidsmiljølova. Venstre var i utgangspunktet einig med regjeringa i at ein kunne utvide høvet til gjennomsnittsberekning av søndags- og helligdagsarbeid noko meir enn det Stortinget vedtek i dag. Vi er også skeptiske til forslaget om auka strafferamme for brot på arbeidsmiljølova, men i forhandlingar er det viktig å søkje seg inn mot gode kompromiss som kan samle breie fleirtal. Eg vil nytte anledninga til å takke Høgre, Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti for konstruktive og gode forhandlingar, der alle no er med for å sikre eit breiast mogleg fleirtal rundt fornuftige moderniseringar av arbeidsmiljølova. Venstre er vidare glad for at vi no styrkjer oppseiingsvernet til eldre arbeidstakarar. Alle har noko å bidra med. Eldre arbeidstakarar er ein svært viktig ressurs for arbeidslivet. Det er berre rett og rimeleg at oppseiingsvernet blir styrkt i tråd med auka levealder og betre helse. Det er ikkje minst rett og rimeleg sett i lys av pensjonsreforma, som vart samrøystes vedteke i denne salen. Det er synd vi ikkje kan få eit samrøystes vedtak rundt den naturlege oppfølginga av den. Så det er skuffande og underleg at Arbeidarpartiet og SV framleis vil gje bedriftene anledning til å sende arbeidstakarar på dør, sjølv om dei framleis har mykje å bidra med og ønskjer å stå i arbeid. «Alle skal med» kjem tydelegvis med ei aldersgrense på 67 år. Venstre er på si side glad for at stortingsfleirtalet sluttar seg til vårt ønske om at ei oppjustering av aldersgrensene i staten også må følgje med når vi no endrar arbeidsmiljølova. Vi ser fram til at regjeringa kjem med ei sak om dette til Stortinget. Generelt ønskjer Venstre likast mogleg plikter og rettar mellom ulike sektorar i arbeidslivet. Vi er glad for at dette synet har vunne breitt gjennomslag i merknadene i desse to sakene. Til slutt vil eg få lov til å peike på styrking av varslarvernet, som stortingsfleirtalet i dag ber regjeringa gjennomføre. Å stå opp mot eigen arbeidsgjevar og eigne kollegaer for å varsle om uetiske og ulovlege forhold ved arbeidsplassen sin er ei tung belastning. Fleire modige menneske har teke denne tunge belastninga, men det har styrkt oss som samfunn. I dag ber vi Arbeidstilsynet ta ei styrkt og meir aktiv rolle i arbeidet med å støtte opp om og hjelpe varslarar, og vi ber om at gode varslingsrutinar i verksemdene bør vere eit obligatorisk krav med minstekrav til innhaldet i dei varslingsrutinane. Alt i alt meiner Venstre at denne saka, saman med saka vi skal behandle seinare, vil bidra til eit meir moderne, fleksibelt og trygt arbeidsliv for den enkelte arbeidstakar. Noreg står overfor store utfordringar i tida framover. Skal vi klare å sikre at alle får delta i arbeidslivet slik dei ønskjer, med sine evner og kunnskapar, treng vi eit regelverk som legg til rette for nettopp det. Vi kjem eit solid steg nærmare det målet i dag.