trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Dette er ingen ny utfordring: Statsråden er veldig godt kjent med mitt første spørsmål. Det er befestet i forslag nr. 23, fra Fremskrittspartiet og nå også Høyre. Det gjelder DNA-analyser og RMI. Jeg kan ikke på noen slags måte forstå motivet og agendaen til regjeringen når man tillater at DNA-analyser nærmest blir et hinder for å sikre rettssikkerhet. Nylig har undertegnede fått kjennskap til to saker om overfallsvoldtekt der det har gått 8 og 9 måneder før analysen har ligget klar. Hvorfor er det slik at regjeringen fortsatt opprettholder monopolet og ikke bruker eksempelvis GENA, en kvinnebedrift som har fått gründerprisen? Hvorfor har ikke de fått tilgang til å analysere denne typen DNA-prøver?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Ja, jeg registrerer at jeg får det samme svaret, og jeg synes det rett og slett er uholdbart at man holder fast ved en monopolsituasjon når vi vet at den type DNA-analyser kan gjennomføres på fem til ti dager. Selv om at det er et lite, privat innslag i GENA i Stavanger, synes jeg faktisk at statsråden og regjeringen spiller med rettssikkerheten når de har en sånn holdning. Jeg kan ikke se hvorvidt RMI gir noen større rettssikkerhet enn det andre måtte gi. Men så til en annen utfordring. Det går på dette med forslag nr. 22, fra Fremskrittspartiet. Vi har i flere år diskutert hva som skjer med politistudentene i forhold til at noen gir garantier, og så viser det seg at man ikke får det resultatet man ønsker seg. Fremskrittspartiet ønsker nå større forpliktelse, både fra regjering og fra storting, til å få flere ut fra Politihøgskolen nå framover. For å sikre oss at så skjer, vil Fremskrittspartiet gi en garanti, i hvert fall fram til 2020, der vi har et felles mål om 2 tjenestemenn per 1000 innbyggere. Kan ikke regjeringen vurdere det?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Jeg vil først få lov til å gi ros til representanten Ropstad for et fantastisk, kort innlegg med så mye innhold – korrekt innhold – om datalagringsdirektivet. Jeg er helt enig. Hvis dette er synonymt med at regjeringen ønsker å innføre datalagringsdirektivet fortest mulig, at man omgås det så enkelt som representanten Lillehovde ga uttrykk for, blir jeg enda mer skremt enn det jeg i utgangspunktet er. Jeg tenkte ikke jeg skulle si noe om datalagringsdirektivet utover det, men hvis det er flertall i folket, hvis det er slik Lillehovde påstår, da synes jeg regjeringen skulle foreslå å legge det ut til folkeavstemning, og så får vi se resultatet etter det. Det er altså slik at datalagringsdirektivet er under evaluering nå. Jeg synes at regjeringen kunne vente på den i hvert fall. Men nå har debatten kommet på rett spor. Jeg tenkte jeg skulle gå opp her og skryte av representanten Bøhler, som holdt et fantastisk, langt innlegg uten å si et kritisk ord om noe annet parti. Men så kommer Oppebøen Hansen og Håheim, og da gjelder det Fremskrittspartiet. Så mye usannheter og omtrentligheter som disse representantene kommer med! Det blir så mye fra representanten Håheim at hun mister manuset sitt – så mange omtrentligheter kom det. Jeg kan ta dem stykkevis og delt. Det er altså ikke slik som representanten Akhtar Chaudhry sa, at vi vil fjerne elektronisk soning. Beløpet er 10 mill. kr – vi reverserer det som er der. Vi har en alkoholpolitikk i Fremskrittspartiet, i motsetning til dem som har styrt fram til nå, for vi ser resultatet av en feil alkoholpolitikk. Alle de representanter som har vært på talerstolen og vært kritiske til alkoholpolitikken i dag, har vært det ut fra de resultatene som ligger der i dag. Det er slik at denne regjeringen sammen med Bondevik II-regjeringen er de som har åpnet for mer tilgang på alkohol, ved å åpne flere utsalg osv., ikke Fremskrittspartiet. Det er også feil at Fremskrittspartiet er imot gratis leksehjelp. Fremskrittspartiet er enig med regjeringen, og vi har lagt inn penger til gratis leksehjelp, i motsetning til det representanten Chaudhry sier. Det at vi er uenig i å lovfeste det, og uenig i på hvilket klassetrinn det skal starte, er en helt annen sak. Det er en hel masse slike omtrentligheter som kommer fra regjeringspartiene. Noen prøver å slå fast at tilbakefallsprosenten var redusert. Ja, men ikke i forhold til hvilken type soning. Det er akkurat like stor tilbakefallsprosent om man soner i frihet, har elektronisk soning eller sitter på institusjon. Jeg sier som justisministeren sa i sitt innlegg: Kanskje fortjener debatten et annet innhold. For det som kommer fra posisjonen nå, er at man i tykt og tynt forsvarer sin politikk, som dessverre har manglet. Man ender overhodet ikke med å tenke nytt på noen områder. Det er bare mer av det samme – mer av den medisinen som dessverre har slått feil.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Ett minutt på å prøve å svare på utfordringene når det gjelder Fremskrittspartiets kutt på finanstilsyn, toll og skatteetat: Dette er jo beviset på at man ikke greier å tenke nytt. Jeg skal bare kort bemerke at Fremskrittspartiet i sitt alternative statsbudsjett anser at det er et visst potensial for effektivisering. Vi foreslår færre tollsatser, der vi hever tollgrensene. Vi har et flatere skattesystem. Vi har et forslag i vårt alternative statsbudsjett som medfører mindre skjemavelde, mindre byråkrati. Da burde det også innenfor Finanstilsynet finnes 5 pst. potensial for effektivisering, eller 5 pst. innenfor tolletaten for effektivisering. Når det gjelder skatteetaten, er det riktig at vi kutter 645 mill. kr i en etat som har 950 kr til disposisjon til hver eneste innbygger i dette landet. Ja, vi mener at det finnes muligheter til å tenke nytt, og at disse etatene får konsentrere seg om kriminalitet og ikke om de uskyldige i det norske samfunnet.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Representanten sa at regjeringspartia hadde flytta på 3,6 mill. kr. Det er ikkje riktig. Me har auka budsjettet med 3,6 mill. kr. Så til Framstegspartiets alternative statsbudsjett. Der foreslår Framstegspartiet å avvikle all form for soningsrabatt, å la private drive fengsel, å kutte 645 mill. kr til Skatteetaten, å kutte 70 mill. kr til Toll- og avgiftsetaten, å kutte til Finanstilsynet osv. – for oss mange underlege kutt. Korleis heng dette saman med at Framstegspartiet utgjev seg for å vere eit parti som skal kjempe mot kriminalitet, mot økonomisk kriminalitet, mot mobile vinningskriminelle, og få rask soningsavvikling – ja, rett og slett vere eit lov-og-orden-parti, slik Framstegspartiet sjølv likar å framstille seg? Korleis heng dette saman?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Kristeleg Folkeparti ligg i utgangspunktet ganske nær regjeringa sin justis- og kriminalpolitikk, og det er bra. Når Kristeleg Folkeparti foreslår å auke løyvinga til politiet sitt arbeid for å førebyggje og kjempe mot kriminalitet med 160 mill. kr, må eg minne om at me har auka politibudsjettet med om lag 2,85 mrd. kr i perioden 2006–2010. Me tok tidenes budsjettlyft for politiet i 2010, med 1,3 mrd. kr. For 2011 foreslår me å styrkje politi og påtalemyndigheit med om lag 550 mill. kr nominelt. Den reelle veksten i politibudsjettet for 2011 er på ytterlegare 100 mill. kr på grunn av at enkelte oppgåver er overførde til andre etatar. Er det ikkje da litt pinglete – eg veit ikkje om det er eit parlamentarisk uttrykk – å seie at ein satsar kraftig på politiet ved å plusse på med 130 mill. kr?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Partiet Framstegspartiet fornektar seg ikkje. Det som står igjen etter denne debatten, er at lov-orden-partiet meiner lite i kampen mot kriminalitet. I min replikk til representanten Per Sandberg nemnde eg fleire viktige område som dette partiet gjer store kutt på. Svara var føreseielege. I tillegg kan eg nemne: ei utfasing av UP, alkoholskjenking døgnet rundt og sal av alkohol på bensinstasjonar, at ein vil redusere bruken av elektronisk soning, nei til datalagringsdirektivet osv. Det som er interessant i denne innstillinga, er at Framstegspartiet og Høgre har mange felles merknader og forslag. Det same såg me i perioden 2001–2005. Det var inga lykke for justissektoren. Då var det skattelette som var den store, store politiske prioriteringa. Eg skal dokumentere dette med avsnitt frå boka til tidlegare justisminister Odd Einar Dørum, som òg representanten Håheim var innom. Under kapitlet «Kampen om pengene» står det: «Høyres gamle profil som et «lov og orden»-parti ga seg dermed ikke utslag i umiddelbare friske penger til justissektoren. Prioriteringene til finansministeren fra Høyre sto i skarp kontrast til hva partiets representanter i justiskomiteen ga uttrykk for.» Og vidare: «Høyre – med finansministerposten, flertallet i regjeringen og en tidligere leder av justiskomiteen rundt bordet valgte kreative inntjeningsforslag heller enn å gi friske penger til å styrke lov og orden. Det er til ettertanke, all den tid Høyre i opposisjon hadde skapt betydelige forventninger for hva partiet skulle få til på justisfeltet dersom det kom i regjering.» Rett nok aukar både Framstegspartiet og Høgre sine budsjettrammer til m.a. politiet. Men dette er i opposisjon. Boka til tidlegare justisminister Dørum fortel med tydelegheit at viljen til å prioritere denne sektoren er vanskelegare for desse partia når dei må ta ansvar. Det blir på mange måtar eit stort paradoks når Høgre flaggar så høgt at politidekninga er den same i dag som i 2005. Det som er eit faktum, er at politi- og lensmannsetaten har fått heile 1 637 årsverk sidan 2005. I tillegg kjem dei om lag 230 årsverka som følgje av ny særavtale om arbeidsbestemmingar. Dette heng òg saman med utdanningskapasitet. Då representanten Oktay Dahls parti sat i regjering, var studentopptaket 240 i 2003. No er opptaket 720 aspirantar.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Representanten Per Sandberg er veldig oppteken av det han påstår er «usannheter», og det som er sanningar. Og når han hevdar at representantar frå regjeringspartia snakkar om «usannheter», konstaterer han at Framstegspartiet har sanninga. Økonomisk kriminalitet og skattesvik heng saman. Skatteetaten, Toll- og avgiftsdirektoratet og Finanstilsynet er viktige reiskapar i kampen mot økonomisk kriminalitet og skatteunndraging. Når representanten Sandberg hevdar å tenkje nytt, vil eg seie at tanken bak det nye kjem svært dårleg fram i denne innstillinga, og det er absolutt ikkje logikk i det Framstegspartiet foreslår. Ein burde forsterke arbeidet, og ikkje svekkje arbeidet. Så til representanten Hoksrud: Overfor representanten Hoksrud kan eg bekrefte at eg har veldig god kontakt med fotfolket i Telemark. Sluser i fengslet – det er eit bra tiltak, det, men om ein går og spør dei tilsette i fengslet i Skien, er eg ikkje sikker på om dei seier at det er det dei kjem til å prioritere først om dei får 6 mill. kr.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Det er viktig at ei straff har ein verknad. Så langt kan ein vel slå fast at erfaringane med mekling i konfliktrådssaker er svært gode. I tillegg er det ei klar målsetjing at fleire straffesaker skal finne si løysing gjennom mekling. I denne saka foreslår regjeringa å gje politimeistrane høve til å delegere avgrensa påtalekompetanse til lensmenn eller politistasjonssjefar, slik at desse skal kunne overføre straffesaker til behandling i konfliktråd. Dette gjeld dei som ikkje har eigne påtalejuristar. Forslaget er ei oppfølging av ei prøveordning med utvida påtalekompetanse til lensmenn i konfliktrådssaker. Evalueringa viser at prøveordninga oppfylte intensjonen. Konfliktråd har i mange tilfelle vist seg å gje gode løysingar når konfliktar oppstår. Derfor meiner me at dette er eit viktig supplement til rettspleia. Ein ser at konfliktar blir løyste på ein konstruktiv måte i staden for å bli lagde fram for domstolane. Slik ein samrøystes komité ser det, bidreg mekling hos konfliktråda også som eit førebyggjande tiltak, slik at unge ikkje kjem tidleg inn i ein kriminell løpebane. Komiteen ser også at tilbakefallsprosenten for lovbrytarar er lågare enn ved ordinære straffemetodar.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Fremskrittspartiet legger ikke skjul på at de har, og lenge har hatt, en politikk hvor alkoholen skal flyte fritt. På 2011-budsjettet kutter de avgiftene med 690 mill. kr. På den andre siden er det sånn at kontrollen heller ikke er slik den burde være. Rusfeltets samarbeidsorgan Actis la fram en rapport i forrige måned. Den viser at det ble rapportert overskjenking i Oslo 140 ganger, og at det var 56 tilfeller hvor gjester var fulle, men likevel fikk alkohol. Politiet sa følgende på en konferanse NHO hadde forleden: Det uttalte prinsipp om at en skjenkebevilling skal være lett å få og lett å miste har ikke gjennomslagskraft, etter politiets erfaring. Mitt spørsmål er: Forventer vi dette i resten av landet dersom Fremskrittspartiet vinner makten og blir regjeringsparti?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Elektronisk soning er et gode for veldig mange mennesker, mennesker som har begått småkriminalitet, og ikke i utgangspunktet er storkriminelle. Da slipper de å sitte sammen med hardbarkede kriminelle eller andre mennesker som skal forberedes på å komme tilbake til samfunnet. Fremskrittspartiet ønsker å avvikle hele ordningen, de har alltid vært imot det, og det er en ærlig sak. Det ser ut til at det kan bli en regjering hvor Fremskrittspartiet og Høyre sitter sammen, og når det gjelder Justisdepartementet, er mitt spørsmål til Høyre: Hvilken politikk på dette området skal gjelde, er det Høyres politikk, hvor elektronisk soning fortsatt er en del av kriminalomsorgen, eller Fremskrittspartiets politikk, som ønsker å avskaffe den?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Representanten Ørsal Johansen har helt rett. Denne soningen brukes også overfor dem som har begått alvorlig kriminalitet, og som har sonet lenge. Men representanten vet også at elektronisk soning brukes helt på slutten og ikke lenger enn de siste fire månedene, for da er denne mannen eller kvinnen uansett på vei ut i samfunnet. Og det å la vedkommende være hjemme og få en myk overgang til samfunnet uten at vedkommende er helt fri, bør være noe som vi alle bør sette pris på.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Jeg forstår det slik at det er de som ikke har begått alvorlig kriminalitet eller de som er på slutten av sin soningsperiode, som får tilbud om å sone slik. Det er lang kø av søkere. Jeg forstår ikke hvorfor representanten Ørsal Johansen i det hele tatt stiller spørsmålet. Det står helt klart både i SVs program og i andre dokumenter som SV står bak.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Undertegnede har aldri påstått, i hvert fall ikke ment, at representanten Oktay Dahl er kjøpt og betalt av noen. Når det gjelder hvordan avgått direktør har uttalt seg og hva Høyres politikk er, må det være en sak mellom dem. SV står fast på regjeringens politikk, som sier at vi trenger Rettsmedisinsk institutt, og det er det instituttet vi ønsker å bruke for DNA-analyser. Det er det sikreste, og det er det riktigste, og vi står bak regjeringens politikk på dette feltet.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Når det gjelder alkoholpolitikken, er avstanden mellom SV og Kristelig Folkeparti – verken i Oslo eller i landet ellers – ikke større enn mellom andre partier. Vi står sammen. Vi mener, både SV og Kristelig Folkeparti, at alkohol er roten til veldig mye vondt, veldig mange lidelser og veldig mange belastninger både for samfunnet og for enkeltmennesker. Så er det slik, som representanten Ropstad er fullt klar over, at i Oslo er det ikke SV, og heller ikke Kristelig Folkeparti, som styrer. Derfor er det verken Kristelig Folkeparti eller SV som skal ta ansvaret for de lidelsene som påføres Oslos befolkning eller for de kostnadene som Oslo-politiet må betale ved den skjenkepolitikken som kjøres i Oslo. Rette vedkommende er Høyre og Fremskrittspartiet, som har byråden for både næring og skjenking.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Terrorfaren skal ikke undervurderes på norsk eller europeisk jord. Det gjelder imidlertid å ha fokuset der det skal være. Folk skal og må ikke stigmatiseres. Mange muslimer rundt om i Europa opplever at det å være muslim er ensbetydende med å være ansett som avviker og terrorist. Det er en lei og farlig tendens. Et eksempel er sitat fra en skolebok for 5.-klassinger i Danmark, at «selv om ikke alle muslimer er terrorister, så er alle terrorister muslimer». Sitatet stammer fra en muslim, men står ukommentert i boken. Slik skapes negative holdninger mot europeiske muslimer som er lojale mot de samfunnene som de er en del av. I rapporten The European Union Trend Report 2010, utgitt av Europol, kan en lese følgende: «Islamistisk terrorisme er fortsatt sett på som den største faren i de fleste medlemsland.» Og hva er fakta? Jo, samme rapport fastslår at det ble utført, eller forsøkt utført, 294 terrorangrep i EU i 2009. Av disse ble 237 utført, eller forsøkt utført, av separatistene i Spania og Frankrike. Venstreradikale sto bak 40. Hvor mange terroraksjoner sto muslimer bak i EU i 2009? Rapporten slår fast at «det bare var én eneste islamistisk terroraksjon i EU, i Italia i 2009». Det er selvfølgelig én for mye. Men poenget her er perspektivene og proporsjonene. Et altfor stort og negativt fokus på muslimer øker muslimsk ungdoms avstand og lojalitet til sitt eget land. De er ungdommer som alle andre jevnaldrende. De vil ha respekt for seg og sin identitet. De er unge i en søkende alder. De trenger trygghet og bekreftelse, ikke avvisning og stempel som avvikere. Jeg er stolt over at min regjering tar dette på alvor. Vi skal trygge alle ungdommer som er i sårbar alder og situasjon. Regjeringen la forrige uke fram en handlingsplan med 30 gode og forpliktende tiltak for å forebygge radikalisering blant ungdommer. Mange av disse tiltakene er alt satt i gang. Andre skal vi sette i gang. Vi har ikke én eneste ungdom å miste, verken til høyre- eller venstreradikalisme eller islamistisk radikalisme. For SV er også denne handlingsplanen et verdidokument.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-06:
Når ting først er gjort, prosesser fullført og avsluttet, vil folk sjelden spørre om hvor lang tid det tok. De vil heller spørre om hvem det var som sto bak disse prosessene, uansett om ting ble gjort på en god måte eller en dårlig måte. Det å kjøpe 15–20 nye store helikoptre til redningstjenesten i Norge, er en slik stor prosess. La meg si det med én gang: Vi bør jobbe raskt. Dagens helikopterflåte er slitt. Det koster mye å holde de gamle i tjeneste, og ikke minst har de som tjenestegjør om bord på disse helikoptrene, krav på at utstyret er godt og moderne. Jeg vil rette en stor takk til dem som gjør en fenomenal tjeneste på vegne av nasjonen, og ikke minst redder liv. Men igjen, prosessen må ha høy kvalitet. Det dreier seg om store penger, og helikoptre som skal gjøre tjeneste lang tid framover. SV er derfor glad for at arbeidet med anskaffelsesprosessen er godt i gang, at det er gjennomført en konseptstudie samt at første fase av kvalitetssikringen er fullført og konseptvalg foretatt. SV er også enig med regjeringen i at konseptvalget basert på en enhetlig flåte med anslagsvis 15–20 store helikoptre og et basemønster tilsvarende dagens, videreføres i anskaffelsesprosessens neste fase. I en god og ryddig anskaffelsesprosess legger regjeringen opp til at vi vil motta de første helikoptrene i 2017/2018. Jeg er derfor fornøyd med framdriften slik det nå legges opp til, og ser fram til at regjeringen i løpet av 2011 kommer til Stortinget med et samlet beslutningsgrunnlag for både anskaffelse av nye helikoptre og drift av dagens redningshelikoptre. Regjeringen vil følge utviklingen nøye, og jeg forstår og har respekt for at dersom det vil være behov for å underrette Stortinget om ting som Stortinget bør bli underrettet om, vil regjeringen gjøre sin plikt overfor Stortinget i egnet form i denne saken.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
Framstegspartiet har vore oppteke av å endre reglane for prøveløslating til etter minst fire femdelar av sona straff, i staden for dagens to tredelar. Ein domfelt kan bli pålagd møteplikt og vilkår for prøveløslatinga, og ein kan i denne perioden jobbe med dei problema den domfelte har, samtidig som vedkommande skal prøve å få livet utanfor murane til å fungere. Ved brudd på desse vilkåra, eller ved nye lovbrudd, har ein tid til å setje domfelte inn igjen for å sone resten av dommen. Poenget mitt er at moglegheita for prøveløslating etter to tredelar gir kriminalomsorga viktige verktøy. Ser ikkje Per Sandberg viktigheita av dette, eller føyer dette framlegget seg inn i rekkja av framlegg frå Framstegspartiet, som i staden for å leggje til rette for å rehabilitere menneske til eit lovlydig liv, heller fører til det motsette?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
Høgre har slått på stortromma når det gjeld å love å satse på politiet. Denne stortromma var ikkje høyrleg då Høgre gjekk fremst i korpset i Bondevik II-regjeringa. Uansett, det høyrest imponerande ut at Høgre og André Oktay Dahl lover å auke bemanninga med 2 000 polititenestemenn innan 2015, all den tid regjeringspartia har tala om to polititenestemenn per 1 000 innbyggjarar innan 2020. Men eg lurar på korleis Høgre har tenkt å få til dette når dei ikkje samtidig gjer framlegg om å auke opptaket på Politihøgskolen. For sjølv om alle uteksaminerte studentar får jobb, vil det parallelt med avgangen i politiet uansett ikkje vere tilstrekkeleg med politiutdanna folk til å fylle alle desse stillingane.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
I utgangspunktet er eg open for alle forslag som kan styrkje barns rettsvern, også dei som blir drepne. Det som er med bistandsadvokatordninga per i dag, er at ho skal vere ei støtte til pårørande som har opplevd at deira næraste blir drepne eller mishandla. Slik at det er stor forskjell på det å vere ein avdød, som sjølvsagt treng å få sine interesser tekne i vare, og det å vere ein pårørande som stadig treng støtte under ei rettssak. Det eg trur ein aldri må miste av syne, er at for dei ungane som opplever å bli drepne av ein av sine næraste, er det ikkje ein eventuell bistandsadvokat oppnemnd i ettertid som vil vere avgjerande for om dei som har gjort det, blir dømde, og for at rettssaka skal skje på ein god måte, men nettopp den jobben som politiet og påtalemyndigheita skal gjere for å sikre bevis og føre fram saka, og for å få ei domfelling.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
For oss i Senterpartiet er det alltid avgjerande når det blir diskutert strukturendringar, at det er lokal einigheit i størst mogleg grad, og at det ikkje minst er gode lokale prosessar som fører fram til eventuelle strukturendringar. Eg er ikkje framand for endringar i strukturen for korkje politidistrikta eller lensmannskontora. Det viktige er at ein oppnår noko med det. For min eigen del er eg kanskje mindre bekymra for politidistrikta enn kva eg er for lensmannskontora, all den tid ein kanskje kan oppnå noko ved å samle operasjonssentralar og lage noko større distrikt. Det som er viktig for meg å presisere i dag, er at den store debatten om resultatreforma skal vi ha framover for å vere sikre på at vi gjer dei gode grepa. For oss i Senterpartiet betyr ikkje det at vi er imot alle endringar, men vi skal vere heilt sikre på at dei endringane vi gjer, er formålstenlege, og ikkje minst at det ikkje skal vere sentralisering berre for sentraliseringa si skuld.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
Eg takkar for spørsmålet. Det er særdeles viktig å diskutere nærpolitiet og dei lokale lensmannskontora. Eg vil nok ein gong presisere at eg er ikkje imot alle endringar, men det er i høgste grad nødvendig å ta vare på ein mangfaldig og desentralisert politistruktur. Det er for så vidt ei relevant samanlikning å vise til lokalsjukehusa, for der er det forslag om store endringar. Det eg har vore oppteken av når det gjeld sjukehusa, er at ein skal vente på nasjonal helseplan og på kva Stortinget seier i den samanhengen, før ein gjer dei store grepa. Eg vil understreke at eg tenkjer likeins når det gjeld politiet, at debatten om resultatreforma må liggje til grunn for dei endringane ein skal gjere, og at det faktisk er gode politiske prosessar, både sentralt og lokalt, som ligg til grunn for det som altså skal gjerast.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
Eg har registrert at Framstegspartiet har kome med forslag om ned mot fem politidistrikt. Så langt er det i alle fall heilt sikkert at det vil Senterpartiet ikkje vere med på. Eg er oppteken av at vi skal sjå dette i samanheng. I staden for å ta først det eine, så vente ei stund og så ta det andre, må ein vurdere ein heilskapleg politikk på dette feltet. For min del er eg interessert i å diskutere strukturen når det gjeld politidistrikta, men eg synest ein òg må sjå det i samanheng med korleis ein har tenkt å ha strukturen for lensmannskontora framover. Det er spennande prosessar som skal skje framover. Eg er ganske sikker på at sjølv om det tilsynelatande er slik at Senterpartiet kan vere einig med Framstegspartiet på somme punkt – og det er vel og bra dersom vi er det – er det òg ganske mange grunnar til å tru at Framstegspartiet har ønske om å gå mykje lenger når det gjeld nedlegging av både politidistrikt og lensmannskontor enn det Senterpartiet har.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2010-12-06:
Sjølv om Sea King-helikoptra kan levere dei nødvendige tenestene i endå nokre år, er det gode grunnar til å ha fullt trykk på det å skaffe nye redningshelikopter. Det er heilt vesentleg at vi i Noreg har oppdatert utstyr og eit kompetent og trent apparat som kan redde menneske i naud og avgrense konsekvensane av ulykker og andre uønskte hendingar. Det er viktig å behalde dagens basemønster, og eg er særleg glad for at regjeringa har sikra døgnkontinuerleg tilstadesvakt på alle basane. Tidlegare var det berre Sola som hadde slik beredskap. I tillegg har redningshelikopterberedskapen på Nord-Vestlandet blitt betydeleg forbetra, med ein eigen redningshelikopterbase i Florø frå 2009. Desse tiltaka har naturlegvis gjeve betydeleg redusert responstid og forbetra kvaliteten på tenesta. Som fleirtalet viser til i innstillinga, blir arbeidet med å erstatte dagens Sea King-flåte ført vidare gjennom eit eige prosjekt for å skaffe nye redningshelikopter. Prosjektet er lagt under statens kvalitetssikringsregime for store investeringsprosjekt. Eit kvalitetssikra avgjerdsgrunnlag vil bli lagt fram for Stortinget i 2011. Dagens Sea King-flåte er i god driftsmessig stand og vil dekkje Noregs redningshelikopterbehov inntil nye helikopter er på plass i 2020. Men, som fleirtalet peiker på, er det grunn til å vere merksam på at det vil medføre store ressursar å halde flåten i stand fram til 2020, då dei nye helikoptra skal vere ferdig innfasa. Helikoptra nærmar seg 40 år og ber naturleg nok preg av mange oppdrag under tøffe forhold. Redningstenesta i Noreg er organisert som eit samvirke mellom ei rekkje offentlege etatar og private og frivillige organisasjonar. Når vi står overfor slike enorme investeringar som desse redningshelikoptra, med fascinerande teknologi, er det lett å gløyme at dei fleste redningsaksjonane blir baserte på frivillige mannskap i samarbeid med offentlege etatar. Både no og for all framtid er det grunnleggjande viktig å leggje til rette for den frivillige innsatsen og for eit godt samspel mellom ulike aktørar i redningstenesta.
Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Regjeringen har en streng, men rettferdig innvandrings- og asylpolitikk. Denne politikken medfører at de som har rett på beskyttelse, får bli i Norge, mens de som ikke får innvilget sine asylsøknader, raskt skal returnere til hjemlandet sitt, enten frivillig eller med tvang. Den store økningen i antallet returer til hjemland viser at regjeringens politikk virker. Mitt spørsmål til representanten Sandberg er: Tror Sandberg at Fremskrittspartiets budsjettkutt til UDI på 415 mill. kr vil bidra til raskere saksbehandling av asylsøknader og raskere retur av asylsøkere som har fått avslag?
Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
For Arbeiderpartiet har det alltid vært viktig å ta hele landet i bruk. For dem som velger å bo ute i distriktene, er det avgjørende at vi har en distriktsvennlig politikk. At vi sørger for arbeid til alle, et godt barnehage- og skoletilbud og helse- og omsorgstilbud, er i så måte viktig. Trygghet er naturlig nok like viktig for dem som bor i distriktet, som det er for dem som bor i byene. Da er tilgjengeligheten til politiet veldig viktig. En desentralisert politistruktur med lensmannskontor ute i kommunene er derfor svært viktig for oss i Arbeiderpartiet. Jeg har registrert at Høyre er opptatt av nærpolitiet. Det er bra. Jeg har likevel et spørsmål jeg ønsker å stille til partiet, nemlig hva de legger i begrepet nærpoliti. Vi vet alle at Høyre også tar til orde for en storstilt sammenslåing av kommuner i landet vårt. I mitt hjemfylke f.eks., Møre og Romsdal, har framtredende Høyre-topper tatt til orde for at vårt fylke bør redusere antall kommuner fra 36 til 4–5 stykker. Jeg frykter at en så drastisk sammenslåing av kommunene vil føre til færre lensmannskontor, da jeg vil anta at det vil være uhensiktsmessig å ha flere lensmenn i én og samme kommune. Jeg vil spørre Høyre om store kommunesammenslåinger etter deres syn vil føre til færre lensmenn og færre lensmannskontor. Så vil jeg dvele litt ved Fremskrittspartiet, som tar til orde for at dagens 27 politidistrikt bør reduseres til 5–10. Det er en ærlig sak. Dette vil selvsagt bety atskillig færre politimestre. Vi har i dag 380 tjenestesteder, altså lensmannskontor og politistasjoner. Skal disse deles på f.eks. fem politimestre, vil det bety at hver politimester i snitt får ansvar for over 70 tjenestesteder. Det kriminalitetsbekjempende arbeidet foregår i stor grad ute ved lensmannskontorene og politistasjonene. Å koordinere dette viktige arbeidet ved over 70 tjenestesteder vil bli svært krevende, uansett hvor dyktige politimestre vi har. Med kun 5–10 politidistrikt i Norge vil jeg anta at det blir et enormt press på å slå sammen lensmannskontor. Jeg vil derfor spørre Fremskrittspartiet om hvordan de ser for seg at lensmannskontorsstrukturen skal være dersom de får gjennomslag for å redusere antall politidistrikt til 5–10. Med de store strukturelle grepene Høyre og Fremskrittspartiet varsler, er jeg alvorlig bekymret for framtiden til nærpolitiet, i hvert fall dersom høyrepartiene kommer i regjering. Innbyggerne ute i distriktene har like stor rett til trygghet i hverdagen som innbyggerne i sentrale strøk. Da er nærheten til lensmannskontorene svært viktig. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet vil opprettholde en desentralisert politistruktur.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Det er viktig å merke seg at det er 310 som har fått jobb i høst av dem som gikk ut av Politihøgskolen i sommer, slik at det er en stor del som er ansatt. En god del av de 70 som ennå ikke har fått jobb, er personer som besto skyteprøven sent. De har bestått skyteprøven etter hvert ut over høsten, og det jobbes nå hardt for å få dem ansatt i politiet. I fjor hadde vi samme illevarslende diskusjon fra opposisjonens side om de som gikk ut fra Politihøgskolen, ville få jobb eller ikke. Utpå vinteren hadde 95 pst. av dem fått jobb. Vi er ganske trygge på at det kommer en liknende utvikling i år. Det jobbes hardt med det fra Politidirektoratets side og fra departementets side. Jeg er enig i intensjonen til representanten Kielland Asmyhr, om at her er det avgjørende at de som utdannes fra Politihøgskolen, får jobb for at vi skal kunne oppnå målet vårt om 2 700 flere politifolk innen 2020. Så det er ingen uenighet om at disse må i arbeid, men vi må respektere(presidenten klubber) at de må bestå eksamen, bestå skyteprøven,(presidenten klubber) og vi må jobbe hardt for å få dem inn(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg vet ikke om jeg kan komme med fem eksempler på så kort tid. Men en stor, varig forbedring i forrige periode var at man fikk ned køene i kriminalomsorgen, fra opp mot 3 000 til – det varierer – mellom 300 og 400 som venter på plass i kriminalomsorgen nå. Det er en stor, varig forbedring. Vi har bygd ut kapasitet, slik at den forbedringen vil bli permanent. Det er nye tiltak for kapasitetsutbygging i år. Vi har gjennomført en fordobling fra det siste året Oktay Dahls parti satt i regjering når det gjelder opptak til Politihøgskolen. Da var det 360 som ble tatt opp, nå er det 720. Det er en systemendring som vil gi grunnlag for at vi kan nå de målene som jeg tror Oktay Dahl er enig med oss i når det gjelder Politihøgskolen. Det er gjort systemendringer når det gjelder bekjempingen av vold i nære relasjoner. Etablering av syv barnehus er en systemendring. Det samme er etablering av familievoldskoordinator osv. Jeg rakk de punktene nå – jeg ser du har reist deg, president – men jeg mener at det er grunn(presidenten klubber) til å vise til disse og flere punkter for å tilfredsstille Oktay Dahl. (presidenten klubber)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg synes det er et godt spørsmål. Det er først viktig å understreke at åtte av ti sier at de har tillit til politiet i Norge, men på det punktet som representanten nevner, som gjelder vinningsforbrytelser, innbrudd og tyverier, sier bare fire av ti at de har stor tillit til politiet. I det som med et dårlig ord kalles «hverdagskriminalitet», tror jeg mange folk føler at det kan gjøres en bedre innsats. Det prosjektet som Politidirektoratet nå har gjennomført i fire distrikter, Trygghet og tillit, handler om det: hvordan være mer presise i å følge opp den typen saker? Resultatreformen, som vi nå skal diskutere i Stortinget i året som kommer, og vil jobbe med fram mot 2013, handler om hvordan man kan oppnå større effektivitet i de spørsmålene. Så jeg er enig med representanten. Jeg advarte i mitt innlegg mot at vi kan risikere å underprioritere den typen oppgaver når det er så mye komplisert kriminalitet som krever store ressurser, slik jeg nevnte i forbindelse med organisert kriminalitet som politiet må ta seg av. Så jeg er enig i bekymringen.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
I fjor fikk Oslo-politiet en svært stor økning i budsjettrammen – jeg tror de lå i 180 mill. kr i pluss i fjor. En del av det de skulle gjøre innenfor det budsjettet, var å kjøpe politihelikoptre. De gjorde det. Det betyr at de i 2011 vil ha mye mindre utgifter til politihelikopter enn de har hatt nå i 2010, fordi de da slipper å betale det det koster når man ikke eier det selv. Jeg mener i forbindelse med den merknaden som representanten Ørsal Johansen viser til, i forhold til at man måtte ha store økninger i budsjettrammen hvis man skulle gjøre endringer når det gjelder politihelikoptre, at det ble tilfredsstilt i den budsjettrammen som lå for 2010. Det var rammer store nok til at de kunne overta det. Det er en investering som de vil ha stor nytte av i årene framover, for da vil de få reduserte utgifter til politihelikoptre.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg synes presumptivt at et seriøst parti som Høyre bør gi Stortinget et bedre svar på hvordan man skal greie 2 000 flere enn det som forutsettes i bemanningsrapporten, innen 2015. I dag behandler vi et budsjett der Høyre sier seg enig i størrelsen på opptaket i 2011– altså 720 flere på Politihøgskolen. Det tar tre år å utdanne seg der, slik at vi i 2014 har samme utgangspunkt – antallet som går ut fra Politihøgskolen, er lik antallet som kan tas inn i politiet. Så sier representanten Oktay Dahl og Høyre i budsjettinnstillingen at de i 2015 likevel skal ha 2 000 flere politifolk enn regjeringspartiene. Da må man kunne sannsynliggjøre hva man skal gjøre for noe eksplosivt med opptaket i 2012 for å få 2 000 flere i 2015. Man har i denne perioden bare opptaket i 2012 til å gjøre noe med hvor mange man har i 2015. Det holder ikke bare å vise til at man vil jobbe bedre med pensjonering av politiet, osv. Det er ikke noen troverdighet i at det skal gi 2 000 flere.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg vil takke komitéleder Sandberg for hans innlegg tidligere i dag, hvor han sa at det var bra at jeg i hovedinnlegget mitt snakket om egen politikk og holdt meg til det. Jeg skal bare få kommentere et par ting som er tatt opp senere i debatten. Det var representanten Kielland Asmyhr som litt tok på seg jobben å misforstå – vil jeg si – da han sa at jeg, da jeg nevnte at kriminalitetsutviklingen ikke hadde eksplodert i de senere årene, ikke tok den kriminaliteten vi har, alvorlig. Selvsagt gjør jeg det. Og selvsagt er det like alvorlig for dem som rammes, selv om de totale tallene ikke øker. I dag er det kommet nye tall fra Statistisk sentralbyrå, de ble offentliggjort i formiddag. De sier at vi må antakelig mer enn 20 år tilbake for å finne mindre kriminalitet enn det vi har i dag, totalt sett. Det er ganske viktig å ha med seg at det totale bildet i kriminalitetsutviklingen også er slik, når vi diskuterer justispolitikk. Det vises til at kriminaliteten øker noe når det gjelder narkotikasaker og vold i nære relasjoner, som jeg også var inne på. Og det vises til noe som er viktig, som angår det representanten Kielland Asmyhr var inne på, og som jeg var inne på i replikkordskiftet tidligere i dag, at det er veldig store forskjeller rundt i landet. Et eksempel er Oslo. Selv om Oslo har én av ti av innbyggerne i landet, kommer én av fem anmeldelser her. Det er 152 kriminelle forhold per 1 000 innbyggere – tre ganger så mange som i f.eks. Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal. Så det er store forskjeller rundt i landet. Men kriminaliteten totalt sett har heldigvis ikke økt i de senere tiårene. Det er et par andre ting som jeg gjerne vil kommentere kort til slutt. Det ene er at jeg synes ikke Høyre, et parti som ønsker å framstå som seriøst, må synes det er så besynderlig at de må si at de har begått en skrivefeil i de delene av budsjettinnstillingen hvor de detaljerer sitt alternativ, og må stryke at de skal ha 2 000 flere enn det bemanningsrapporten sier. Representanten Werp oppfordret oss nettopp til å studere Høyres forslag nærmere. Det er det vi gjør når vi spør hva det betyr, og hvor mange man da må øke politiutdanningen med i 2012. Jeg merker meg bare at dette spørsmålet har Høyre under hele debatten ikke greid å svare på. Uansett om det er mer eller mindre i forhold til hva bemanningsrapporten innebærer, vil vi være på høyde med den i 2014. Det man må gjøre etter det, vil bli ganske dramatisk i 2012 med hensyn til opptaket, hvis Høyre skal komme i nærheten av sitt mål, slik det ligger i budsjettet. Naturligvis er det viktig å etterlyse et svar, fordi vi trenger å vite om noen har bedre ideer. Noe av poenget med en budsjettdebatt må jo være at man kan begrunne sine alternativer overfor regjeringspartiene.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg vil bare kort få lov til å takke komiteen for et veldig godt samarbeid for å få denne saken raskt gjennom, etter at vi oppdaget at det faktisk var slik at hvis man hadde skaffet seg skimmingutstyr i utlandet og hadde det med seg inn i Norge, var det ikke forbudt ifølge en dom i Høyesterett. Oppdateringen av lovverket når det gjelder internasjonal kriminalitet har skjedd i ekspressfart i komiteen og vil skje like fort her i Stortinget – med behandling i dag, med annen gangs behandling i Stortinget, som jeg vet er planlagt på torsdag, og med ikrafttreden i statsråd på fredag. Et lignende tempo har vi vel sjelden sett i en lovsak, og det viser at det er håndfast vilje her i Stortinget til å bekjempe den nye typen kriminalitet, nemlig skimming.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Representanten Jan Bøhler er de rød-grønne partienes fremste justispolitiker i Stortinget. Det innebærer ansvar. Det gjør at han må ta ansvar for politikken. Han kan ikke løpe fra den. Likevel ser vi ofte at representanten Bøhler prøver å profilere seg på Fremskrittspartiets justispolitikk og på den måten tar avstand fra sin egen justispolitikk. I sitt innlegg nevnte representanten Bøhler at det er 70 nyutdannede politifolk som står uten jobb. Det betyr jo at det å øke antallet plasser ved Politihøgskolen ikke får den ønskede effekten som Stortinget har lagt til grunn. Jeg lurer på hva slags budskap representanten Bøhler har til den tidligere politistudenten som nå står i kø hos Nav og skal begynne sitt yrkesliv som arbeidsledig, når han trodde han gikk til et sikkert yrke i politiet – med liv og engasjement.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Regjeringen har fremmet forslag om ytterligere sikring av utlendingsinternatet på Trandum for å bidra til en bedre sikkerhet. Man har også foreslått å utvide kapasiteten med 50 ekstra plasser. En enstemmig justiskomité har samlet seg om dette forslaget. Det er et veldig godt forslag, for det har over lengre tid vært mye støy rundt utlendingsinternatet på Trandum. Det har vært en rekke oppslag i media om sikkerheten rundt Trandum. Det har vært ganske mange rømninger fra internatet. Jeg vil også legge til at Fremskrittspartiets justisfraksjon en god stund har prøvd å få avlegge Trandum et besøk uten at det har vært mulig, mye på grunn av den sikkerhetsmessige situasjonen. Jeg tror man er enige om at for å sikre uttransporteringen av dem som har fått avslag på asylsøknaden i Norge, får vi prøve å få sikkerhet rundt mottaket på Trandum, slik at vi får ro rundt dette stedet. For egen del vil jeg legge til at jeg nok ikke tror at utlendingsinternatet på Trandum er et opplegg som vi skal ha på sikt. Vi er nødt for å se på om vi skal ha ytterligere sikring av dem som skal ut, nettopp fordi det er mange av dem som er hardt kriminelle, og enkelte kommer også fra soning i fengsel. Derfor mener jeg at regjeringen bør se nærmere på om Ullersmo fengsel kan tas i bruk. Det er muligheter for betydelig utvidelse av Ullersmo fengsel, som også ligger i nærheten. Her bør det kunne være en mulighet, innenfor et allerede sikret fengsel, å kunne tilby plasser før uttransporteringen av utlendinger. Jeg vil også legge til at denne proposisjonen fra regjeringen medfører en endring fra revidert budsjett tidligere i år, ved at man nå går fra planene om å opprette enda en enhet utenfor eksisterende gjerde på Trandum, til at man nå får en utvidelse av de planlagte plassene innenfor det eksisterende området.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
På side 11 i selve budsjettproposisjonen skrives det at man på justisfeltet har oppnådd «varige systemforbedringer». Det må forstås som at man driver mer effektivt og lurere enn tidligere. Kan representanten Bøhler gi fem konkrete eksempler på slike varige systemforbedringer?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Jeg synes det er et fiffig spørsmål å få fra en representant fra et parti som vil ha sekstimersdag, som vil ha Norge ut av EØS og Norge ut av NATO, en politikk som ville halvert BNP i Norge. Da synes jeg man har frekkhetens nådegave med tanke på å stille den typen spørsmål, men jeg skal prøve å svare på det likevel. Høyre har en klar formening om at elektronisk soning skal reserveres unge lovbrytere. Høyre er opptatt av et bredt borgerlig samarbeid, hvor alle de borgerlige partiene har noe å si. Høyre har tenkt å etablere en helt nødvendig ny borgerlig regjering, og jeg er veldig opptatt av at Høyre og Fremskrittspartiet er enig om ekstremt mye i justispolitikken, f.eks. å styrke politiet kraftig, f.eks. ikke å ha en vassen asylpolitikk, men ha en streng og rettferdig asylpolitikk, stille mer krav, støtte frivillige, sørge for at flere blir tilbakeført til det norske samfunnet. Jeg er stolt av at man faktisk er enig på borgerlig side. Så synes jeg faktisk representanten fra SV bør gå litt i seg selv og se på hvor mye denne regjeringen, som har flertall, greier å levere utover unødvendige overvåkingsforslag via f.eks. Nav.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Høyre er veldig glad for at regjeringen følger opp Høyres forslag fra i fjor om å øke opptaket på KRUS. Det som er trist, er at regjeringspartiene ikke har lyst til å forske på resultatene av hva som skjer i kriminalomsorgen, men har stemt ned forslag gang på gang. Det samme gjelder med tanke på å få mer fokus på lederkompetanse og evaluere en del av de tiltakene som skjer. For problemet i dag er at det brukes masse penger i kriminalomsorgen som man ikke vet hva man får igjen for. Det er hovedproblemet. Jeg synes det er litt artig når kollegaen til representanten snakker om systemforbedringer. Den eneste systemforbedringen man kan vise til, er at man økte budsjettene litt. Høyre er faktisk opptatt av at man bruker pengene på en lurere måte, at man evaluerer og ikke lar ting foregå i hemmelighet.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Jeg anbefaler representanten å lese sine egne papirer litt nøyere. Høyre bygger faktisk på regjeringens egne anslag, men har helt andre forutsetninger når det gjelder å faktisk beholde folk lenger i jobb. Det er derfor vi gjennom flere år har foreslått egne seniortiltak – at man sørger for at folk står lenger i jobb – og ikke minst at man ansetter, med de høye opptakene som vi alle står sammen om. Ellers vil jeg bare utfordre tilbake: Det står i Statistisk sentralbyrås siste oversikt at politidekningen er på 1,6 – det samme som den var i 2005. Så synes jeg det er på tide da at man kanskje tar inn over seg at man er på etterskudd og faktisk heller burde støtte Høyres og Fremskrittspartiets forslag om påplussinger, sånn at vi får boostet det tallet på politidekning som vi alle er enige om.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Jeg synes det hadde vært kledelig om regjeringspartiene tok selvkritikk på at politidekningen i 2010 faktisk er nøyaktig den samme som den var i 2005, og ikke avviser at vi er nødt til å kompensere for IKT-investeringene ved å bevilge tilsvarende, slik at det ikke trekkes ut av disse budsjettene. Vi bygger på regjeringens egne anslag, men har egne seniortiltak, beholder flere folk lenger i jobb og sørger for nyansettelser. Jeg synes faktisk man selv skal begynne å svare på hvorfor man ennå ikke har greid å øke politidekningen i forhold til befolkningen. Representanten Bøhler representerer flertallet og har gjort det i fem år. Det er kanskje på tide at noen andre slipper til, slik at man kan begynne å gjennomføre det som hele Stortinget er enige om.
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
I en tidligere debatt om DNA-analyse ble undertegnede av representanten Chaudhry nærmest betegnet som kjøpt og betalt av GENA i Stavanger, som har 90 pst. ledig kapasitet og kan bistå Rettsmedisinsk institutt, RMI, med DNA-analyser. Chaudhrys egen partikollega, tidligere nestleder i justiskomiteen, Olav Gunnar Ballo, gikk av veldig raskt som RMI-direktør fordi han så hvordan det sto til der oppe. Han har i etterkant gitt Høyre mye rett i den kritikken som vi har fremført i nesten fem år, og han virker nå også mye mer positiv til GENA. Mener fortsatt representanten at undertegnede er kjøpt og betalt av GENA, og hvorfor er han uenig med sin partikollega i at situasjonen ved RMI er så uholdbar at man bør vurdere å bruke andre enn RMI?
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Jeg vil starte med å gratulere statsråden med 10-årsjubileet med denne type debatter. Med tanke på at jeg et par ganger har foreslått at han skal gå av, vet jeg ikke om jeg skal ønske ham velkommen tilbake neste år, etter pappapermen som snart kommer fortjent. Men det er i hvert fall en misforståelse at Høyre foreslår 2 000 utover regjeringens forslag. Vi foreslår 2 000 flere, så det er flere måter å lese det på. Jeg registrerer at regjeringspartiene leser våre merknader feil, men det kommer vi tilbake til i senere innlegg. I fem år, etter hvert som en del budsjettdebatter har blitt gjennomført, har den viktigste saken for statsråden for å bekjempe kriminalitet vært å redusere skjenketidene. Spørsmålet er: Hvordan føles det for statsråden, i en flertallsregjering, at hans viktigste tiltak for å bekjempe vold, spesielt i byene, nå ikke ser ut til å bli noe av?