trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Jeg benytter også anledningen til å stille spørsmål til barne- og likestillingsministeren, for jeg må si at når det gjelder det forslaget som representanten Kristin Vinje har tatt til orde for, er det ganske overraskende for Kristelig Folkeparti at Høyre vurderer å styre familiens økonomi ved å fjerne barnetrygden og setter som forutsetning at barnet må gå i barnehage eller SFO for å få disse midlene. Det er veldig styrende og egentlig det motsatte av valgfrihet. Det er også veldig radikalt eventuelt å fjerne barnetrygden, som har vært en ordning i 70 år. Man bør tenke seg nøye om før man fjerner en slik universell ordning som er så viktig for så mange. Det har også blitt pekt på den utjevnende effekten den har, og hvor viktig den er i et fattigdomsperspektiv. Det kunne vært interessant å høre hva barne- og likestillingsministeren fra Fremskrittspartiet synes om dette forslaget.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Først vil jeg si at jeg er helt enig med representanten Bekkevold i at dette er en fellessatsing for samarbeidspartiene, men at det var Kristelig Folkeparti som fikk inn en betydelig økning. Vi hadde fra regjeringens side lagt inn 100 mill. kr til nye barnehageplasser. Etter forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre var det 233 mill. kr til der. Det gjør altså at kommunene har mulighet til å bygge 3 400 plasser, og intensjonen både fra regjeringen og fra Stortinget er veldig klar. Vi vil ha et mer fleksibelt opptak. Vi sier at det i og for seg er full barnehagedekning, men det er en datostempling der. Vi vil at kommunene skal bruke disse pengene til å gi foreldre tilgang til barnehageplass, ikke bare de som har rett til det. Så er det likevel sånn at de pengene ikke kommer med en sterk øremerking. Det vil si at vi ikke tvinger kommunene til å bruke dem kun på barnehageplasser, så kommunene har en mulighet til å bruke dem på noe annet, selv om Stortinget, flertallspartiene, samarbeidspartiene, har vært tydelige på at det er barnehageplasser vi har bevilget disse pengene til. Den endelige fasiten på hvor mange barnehageplasser vi får, vil komme i slutten av året i år. Det er da kommunene offisielt melder inn. Men vi er allerede nå i departementet i gang med en runde hvor vi ringer 15–20 av de største bykommunene for å sjekke hva de har brukt pengene til. Jeg vil også si at det er verdt for kommunene å merke seg at Stortingets intensjon, og samarbeidspartienes intensjon, ved å bevilge disse pengene var at det skulle bli mer fleksibelt opptak, flere barnehageplasser. Nå skal ikke jeg spekulere på hva som kan komme i fremtiden, men det er klart at hvis det viser seg at disse midlene i stor grad brukes til helt andre ting, kan det hende Stortinget vil måtte være enda mer bestemt i fremtiden. Men det blir da spekulasjoner.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Tre korte poeng: Det første er at vi hadde diskusjoner i denne salen for rundt ett år siden, hvor regjeringen hadde gjort en beregning av hvor mye uttrekk vi skulle ha av barnehagerammen i forbindelse med kontantstøtteomlegging som gjorde at veldig mange partier – og veldig mange kommuner – sa at nå mister vi masse penger til barnehager, vi må redusere her. Det kom på plass, og så kom det i tillegg over 300 mill. kr til 3 400 nye barnehageplasser. Jeg forventer jo at de kommunene som sa at de må redusere fordi de mente det kom mindre penger, plusser på når det kommer penger med så klar intensjon fra Stortinget. Så punkt to: Jeg mener at målet vårt er klart og tydelig, og det er at vi vil ha fleksibilitet i opptaket, og at flest mulig kommuner går bort fra en type datostempling. Så har regjeringens mening vært at det best løses gjennom gode lokale løsninger.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Nå må jeg ærlig innrømme at jeg ikke husker hva som er hjemkommunen til representanten. Det er fristende å be om telefonnummeret til ordføreren, f.eks., og så går det an å ringe og høre hva som er grunnen til at de skjærer ned på barnehager, hvis det er det de gjør, samtidig som Stortinget og samarbeidspartiene har bevilget penger til 3 400 nye plasser. Det er en klar beskjed foran kommunevalget, en klar beskjed til velgerne også: Spør i din kommune, ikke godta unnskyldningen om at her er det kommet mindre penger fra nasjonalt hold, for det har det ikke. Det har kommet mer penger til flere barnehageplasser – 3 400 plasser – og alt ligger til rette for økt lokal fleksibilitet, altså flere barnehageplasser som gjør at foreldrene kan få plass når de trenger det. Så er det et mer overordnet spørsmål: I hvor stor grad skal man tvinge kommunene til å gjøre det? Der har regjeringens holdning vært – jeg vet at Kristelig Folkeparti har hatt en litt annen holdning – at de beste løsningene finner man lokalt, gjennom lokale prioriteringer og lokale ordninger. Vi vet at i f.eks. gode borgerlige kommuner som Drammen går man nå til valg på barnehageplass til alle fra dag én.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Det vil overraske meg hvis dette er første gangen representanten Aasrud hører at disse midlene ikke er hardt øremerket, dvs. at ikke kommunene har lovlig rett til å bruke dem på noe annet. Så viser også dette at jobben ikke var ferdig. Det var representanter for den tidligere regjeringen som sa at vi hadde full barnehagedekning. Vel, situasjonen viser jo at veldig mange foreldre må vente, må stå i kø, og det er nettopp derfor samarbeidspartiene har gitt penger til 3 400 nye plasser i år, som gir økt fleksibilitet. Så er det en diskusjon om man i stedet skulle hatt en sentralstyrt ordning. Jeg tror en sentralstyrt ordning ville vært mer byråkratisk. Jeg tror den ville vært vanskeligere å få gjennomført. Dessuten mener jeg at de kommunene som har satset godt på barnehager, som har satset på fleksibilitet i opptaket, også skal få nyte godt av å få flere plasser, og at man ikke styrer alle midlene inn mot dem som ikke har gjort en god nok jobb.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Jeg tror den tekniske betegnelsen på det Høyre holder på med, er diskusjon om politikk, i innledningen til programprosessen. Jeg har ikke registrert at noen i Høyre har foreslått at barnehage skal være obligatorisk, men det har kommet et forslag fra et utvalg som jobber i Høyre, om at det skal være «gratis». Da er det jo strengt tatt ikke gratis, det er skattefinansiert, som alt det – i hvert fall det meste – vi kaller «gratis» i Norge, er. Jeg mener at det at det kommer flere plasser, er et viktig element. Det kan hende at det er andre ting i regelverket som også gjør at man kan få mer fleksibilitet, men hovedpoenget synes jeg er at vi øker bevilgningene – 3 400 nye plasser som kommunene har mulighet til å bygge i år – i tillegg til at vi reverserer det som flere kommuner mente var en feilberegning fra i fjor. Det burde gi det beste grunnlaget for at kommunene kan si at de skal ha mer fleksibilitet. Basert på våre beregninger er det 30 pst. flere ettåringer som vil få barnehageplass. Det vil være et viktig bidrag fordi mange vil få plass tidligere enn de har rett til i dag.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Representanten har begrenset med tid, så hun får ikke med alt som samarbeidspartiene har gjort. Det er ikke bare gratis kjernetid, det er også redusert pris – sikre at alle kommuner har redusert pris for dem som har dårlig råd – i tillegg til de 3 400 plassene. Når det gjelder det vi må vurdere på sikt, får jeg ta en annen innfallsvinkel: I Groruddalsprosjektet, hvor det har vært gratis kjernetid, har de aktivt rekruttert til barnehagen. De har ikke bare sagt: Her har du et tilbud, det er gratis. De har aktivt gått inn i f.eks. moskeer og sagt: Vi vil samarbeide med dere. Dette har de gjort både for å bryte ned fordommer mot det norske barnehagesystemet og for å gjøre det veldig klart for dem som har minoritetsbakgrunn – kanskje de har barn som starter på skolen uten å kunne norsk – at hvis de sender barna i barnehagen, får barna et bedre utgangspunkt enn de ellers ville hatt. På denne måten, med kombinasjonen av lav pris – som samarbeidspartiene nå har sikret – og at man samtidig aktivt får barn inn i barnehagen, har man klart å få opp barnehagedeltakelsen blant noen av de barna som trenger det mest.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Beskjeden er for det første at det kommer 3 400 nye plasser i år. Beskjeden er for det andre at maksprisen for dem som har en grei inntekt, har økt litt. Det betyr at den er tilbake på – jeg husker ikke helt presist – 2008-nivå eller på 2009-nivå, men samtidig sikrer vi billigere barnehageplass for dem som har dårlig råd. Det som var situasjonen før, var at det var et lovverk for dette, men 15 pst. av kommunene hadde ingen moderasjonsordninger. Med andre ord hadde man i mange år vært mer opptatt av at folk med grei økonomi skulle betale akkurat det samme fra år til år til barnehagen, enn å sikre sosialpolitiske tiltak rettet inn mot dem som trenger barnehageplass aller mest. Når det gjelder kvalitetsmidlene til barnehagen, er de doblet på to år. Vi bruker mer penger i dag på å utdanne flere barnehagelærere. Vi bruker mer penger i dag på å gi flere assistenter mulighet til å ta barnehagelærerutdanning. Vi bruker mer penger i dag på å utdanne styrere og å videreutdanne dem enn noen gang tidligere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Det var vel økonomen Milton Friedman som sa: «There’s no such thing as a free lunch», altså at det ikke finnes noe som heter gratis lunsj. Det er her verdt å minne om at «gratis» – som sagt – er skattefinansiert. Det er en omprioritering av ressursene vi tar inn fra borgerne gjennom skatt. Når det er sagt, så er det store forskjeller i SFO. Det er store forskjeller i pris – fra null kroner i noen kommuner til over 2 500 kr i andre kommuner. Det er nok også store forskjeller i innhold. Oslo har en aktivitetsskole, AKS, hvor de forsøker å gjøre nettopp en del av det representanten Nybø peker på: legge inn leksehjelp – som vi for øvrig har, og som er betalt fra statens side – og aktiviteter, så de forsøker å ha det mer organisert. Andre har det ikke – de har det mer som skolefritidsordning, med noen voksne som passer på, men ikke noe særlig mer aktivitet enn det. Jeg mener at SFO fortsatt skal være kommunenes ansvar. Jeg er positiv til at kommunene ser på hvordan de kan gjøre SFO bedre, hvordan tilbudet kan styrke og bygge opp under den læringen som skjer på skolen, og at man kanskje kan få flere fritidsaktiviteter og frivillige lag og organisasjoner inn i tilbudet. Alt det er jeg positiv til. Men de viktigste skolesatsingene for denne regjeringen er ikke å viske ut skillet mellom det som er skoledag, og det som er skolefritidsordning. Våre viktigste skolesatsinger er satsing på læreren, satsing på kunnskapsskolen og realfagsstrategi. Og her er det så store behov i den vanlige skolen, innenfor de vanlige timene, i alle fag – fra kunst og håndverk til matematikk – at jeg mener at vi ikke skal ha en stor og massiv satsing på SFO før vi har løst de utfordringene vi har innenfor den vanlige skolehverdagen. Det betyr ikke at SFO ikke bør bli bedre i en del kommuner. Det betyr heller ikke at skoledagen ikke kan bli lengre, men da må det være fag, kunnskap og kvalifiserte lærere som er ledestjernene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
For å sitere finansministeren: Jeg synes overhodet ikke det er ukomfortabelt at denne diskusjonen kommer. Jeg synes det er en spennende diskusjon også. Foreldrenes hverdag i dag er annerledes enn den var for relativt kort tid siden, f.eks. da representanten Nybø og undertegnede gikk på skolen. Det stiller også andre krav til f.eks. skolefritidsordningen. SFO oppleves for mange foreldre som et relativt kostbart tilbud, særlig hvis man har flere barn, og man ønsker seg da høy kvalitet tilbake. Når det er sagt, mener jeg at skolen selvfølgelig må skule til det som skjer i familielivet til folk, at flere har begge foreldrene ute i jobb, og at mange er i tidsklemma. Men skolens viktigste oppdrag er ikke å bidra til å redusere tidsklemma hjemme. Skolens viktigste oppdrag er å lære barna det de trenger. Mine viktigste satsinger kommer fortsatt til å være skoledag, fag og lærere, selv om jeg gjerne blir med på en diskusjon om SFO.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Obligatorisk blir det da ikke. Jeg er ikke enig i forslaget. Jeg mener at det er veldig gode argumenter for å gjøre som regjeringen og samarbeidspartiene har gjort: å senke prisen for dem som trenger barnehage aller mest. Jeg er mer enn gjerne åpen for en diskusjon om SFO. Jeg mener også at det er relevant å ta en diskusjon om barnetrygden. Fordi barnetrygden har stått stille i så mange år, er det så fryktelig dyrt å øke barnetrygden for alle, og den betyr lite for familier med grei økonomi, men veldig mye for dem med dårlig økonomi. Men den er ikke veldig målrettet, den er rett og slett for lav for dem som trenger den mest. Jeg mener at det er to ulemper med forslaget. Det ene er at det å innføre såkalt gratis barnehage og såkalt gratis SFO først og fremst vil være en støtte til foreldre som har grei økonomi, det er ikke en målrettet satsing mot fattigdom. Det andre er at hvis man da samtidig tar bort barnetrygden, tar man bort en av de inntektene som forsørgere med dårlig råd faktisk har å disponere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Den viktigste grunnen er jo at hvis man skal ha lavere betaling for dem som har aller dårligst råd, må man sette grensen et sted. Det er riktig at maksprisen øker for andre, men det betyr altså at reelt sett, hvis man tar høyde for inflasjon og prisstigning, så er barnehageprisen tilbake der den var i 2011, så noen spesielt dramatisk økning tror jeg ikke man kan si at det er. Det burde heller ikke overraske Arbeiderpartiet at det diskuteres høyt f.eks. hva man skal bruke barnetrygden til. Det er ikke mange måneder siden et utvalg i Arbeiderpartiet foreslo å bruke barnetrygden til å finansiere skolemat. Nå endte jo Arbeiderpartiet – eller «Det nye Arbeiderpartiet», som jo nå ikke er så opptatt av at politikken skal henge sammen, og hva man har av inntekter og utgifter lenger – opp med å vedta begge deler, man skal både ha skolemat og beholde barnetrygden, altså et ufinansiert løfte. Det går for øvrig inn i mye av Arbeiderpartiets skolepolitikk, hvor politikken handler veldig lite om skole, og veldig mye om mye annet.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-05-27:
Jeg skal ikke utelukke at det kan komme initiativer rundt SFO, men jeg mener at i hovedsak er det dagens ordning, hvor kommunene har et stort ansvar for skolefritidsordningen. Det betyr at det er lokale forskjeller – det er forskjell fra kommune til kommune. Noen kommuner er veldig gode, andre har mer et lavterskeltilbud, i hvert fall på innholdssiden. Jeg mener at det er utgangspunktet for SFO. Så er det riktig at det er en uenighet. Og det er ikke bare en uenighet som har sitt opphav i at man må prioritere ressurser, uenigheten ligger rett og slett i: Hva er det store løftet vi trenger i Skole-Norge? SVs store plan er jo at det store løftet skal handle om nesten alt annet enn innhold i skolen – alt annet enn kunnskapsskolen. Det handler om skolemat, det handler om skolefritidsordning, det handler om en lengre skoledag, der man ikke kan garantere en lengre skoledag med kvalifiserte lærere, men snarere en slags halvveisskole som utvisker forskjellen mellom kunnskapsskolen – timene, fagene, lærerne – og det andre. Min prioritering er på det første, SVs prioritering er på det andre.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-05-27:
Kristelig Folkeparti er veldig fornøyd med den kraftige økningen vi fikk til barnehagesektoren gjennom årets budsjett. Derfor overrasker det meg når min egen hjemkommune, ifølge Fredriksstad Blad, sier at de får 3 mill. kr mindre til barnehage i 2015, for vi har, som statsråden sier, lagt føringer i årets budsjett for at det skal være en økning. Vi hadde også, som statsråden sier, en diskusjon her i fjor når det gjaldt de tekniske justeringer rundt forventet bruk av kontantstøtte versus barnehager. Jeg forventer at dette koordineres dersom dette slår feil ut. Hvordan følger statsråden dette opp, når vi får slike signaler?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Det er 8 300 barn i barnehagekø, så statsråden er sikkert glad for de tilleggsbevilgningene som kom i Stortinget på barnehagefeltet. Det vi hører her, er at det er ingen sikkerhet for at barnehagepengene blir brukt til barnehager. Mitt spørsmål er derfor: Hvorfor vil ikke statsråden gi foreldrene den sikkerheten det ville være å være garantert en barnehageplass ved å lovfeste to opptak? Det hadde faktisk gjort at foreldrene hadde sikkerhet for at barnehageplassen var der. Nå vil det være et sjansespill, slik som statsråden akkurat har forklart.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-05-27:
Å si at det er en kraftig utbygging vil vel være å ta litt hardt i, sjøl om det har vært en intensjon fra regjeringas side om å oppfylle et ønske om flere barnehageplasser. Nå er det jo sånn at hvis en skal ha en reell valgfrihet til å velge om ungene dine skal gå i barnehage eller ikke, er det viktig at en får barnehageplass når en ønsker det. Det har vært forslag om to barnehageopptak tidligere, og det har også vært et uttrykt mål for Høyre. Samtidig har vi blitt klar over at Høyre driver med litt sånn høyttenkning med seg sjøl om de vil fjerne barnetrygden og bruke pengene på gratis barnehage og SFO. Jeg har lyst å spørre kunnskapsministeren om hvilke andre måter han ser for seg for å nå sitt eget mål om å gi alle som ønsker det, tilbud om barnehageplass enn å gjøre det obligatorisk for alle unger å gå i barnehage og kutte barnetrygden.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-05-27:
:Jeg ønsker å stille spørsmålet til kunnskapsministeren. Jeg har forstått det sånn at dette foreløpig er politikkutvikling, som statsråden tidligere påpekte – fra et utvalg i Høyre. Det er alltid interessant å diskutere ny politikk, sjøl om barnetrygden har vært en gammel og universell ordning. Men i likhet med Kristelig Folkeparti syns nok også vi i Senterpartiet at dette er litt nye takter fra Høyre, for som Senterpartiet har også Høyre vært opptatt av valgfrihet for familien. Samtidig vet vi at utgiftene til barn fra ti år og oppover, i tenåra, også er veldig krevende for veldig mange familier. Så vil jeg gjerne spørre statsråden om han mener at det er riktig at det er barn fra 10 til 18 år som skal måtte betale for å finansiere innføring av obligatorisk barnehage og SFO for alle små barn, noe som Høyre tidligere har vært imot. Og jeg sier «obligatorisk» fordi det vil bli en tvunget styring mot barnehage.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-05-27:
En av grunnene til at det er viktig å bygge ut barnehageplasser er at foreldrene skal ha mulighet til å jobbe og til å få en hverdag som de selv ønsker å ha. En annen grunn til å bygge ut barnehageplasser er at ungene har godt av å være i barnehage. Det skjer mye viktig læring der, og det er viktig med tanke på det som jeg ofte kaller «tidlig innsats». Det er en utfordring at mange av dem som burde gått i barnehage, ikke går i barnehage av ulike grunner. Mange hadde hatt veldig godt av det. For eksempel har de som kommer fra et hjem uten norsk som hovedmål, gjerne barnehagen som sin eneste språkopplæringsarena, og derfor er det veldig viktig. Nå er vi i gang med gratis kjernetid for å gjøre det mulig også for dem som ikke har råd. Men hvilke andre tiltak – utover gratis kjernetid – ser statsråden for seg at vi kan sette i verk for å få dem som trenger barnehage, inn i barnehagen?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-05-27:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. I Bydel Gamle Oslo er det to skoler, Tøyen og Vahl, som ligger i ca. 500 meters avstand til hverandre. De har noenlunde samme type elever og samme type foreldre – skolene er ganske like. Men på Vahl skole går 43 pst. av elevene i SFO, mens alle førsteklassingene på Tøyen går i SFO. Det viser oss at det er et viktig tilbud, det har potensial, og prisen på tilbudet har noe å si for om en får alle elevene med i SFO-tilbudet. Hvis vi ser på landet som helhet, har SFO ganske store utfordringer. Og mange av tilbakemeldingene vi får, er at det er til dels ganske store forskjeller i kvaliteten på det tilbudet som gis på de ulike SFO-ene. Mange reagerer også litt på at det er forholdsvis dyrt å gå på SFO – i alle fall hvis de kommer fra barnehage med makspris, som er et heldagstilbud, og så over til SFO til nesten samme pris, eller kanskje til og med dyrere, for mange færre timer. Mange foreldre synes de lever i en tidsklemme: Barna har en hel dag på skolen, og så har de mange ting som skal gjøres etterpå. Mulighetsrommet vi har innenfor SFO, gjør at vi kunne lagt inn fysisk aktivitet, leksehjelp, kulturskole og oppfølging for dem som måtte trenge det. Høyres Kristin Vinje har denne uken hatt et utspill om gratis SFO og gratis barnehage. Dessverre har den debatten i stor grad handlet om å være for eller imot barnetrygden. Det er klart at gratis SFO har en pris, men jeg skulle ønske at statsråden kunne sagt noe om det mulighetsrommet vi hadde hatt til kunnskapsutvikling hvis vi hadde fått på plass gratis SFO for alle.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-05-27:
Jeg forstår kunnskapsministeren dit hen at når det gjelder kunnskapssatsing, er det i dagens skolehverdag vi først og fremst skal gjøre det, men det å få en gratis SFO i tillegg til alt det faglige en kan fylle SFO-tiden med, vil jo også gjøre at en kan tenke litt nytt rundt barns og foreldres hverdag og disponering av tid. Det har skjedd en utvikling. Da jeg var liten, var det veldig få i min klasse – jeg tror det var én elev – som brukte SFO. Vi andre gikk hjem. Men i dag er det et mye vanligere tilbud, og mange flere ønsker å benytte seg av det tilbudet. Hverdagen til folk er også annerledes. Noe av den tilbakemeldingen vi får, er at vi trenger å tilpasse det offentlige systemet til den hverdagen som folk har, og til de utfordringene som de har. Jeg synes det er positivt at Høyre, ved Kristin Vinje, nå løfter den debatten, som gjør at vi kan få en debatt om hvordan vi skal innrette de offentlige tilbudene. Og selv om kunnskapsministeren vil satse på kunnskapen i skolen – er kunnskapsministeren med på den diskusjonen om hvordan vi skal organisere barns og foreldres hverdag?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
Eg vil takke Kristeleg Folkeparti for spørsmålet og samtidig seie at eg er litt overraska over at spørsmålet kom frå nettopp Kristeleg Folkeparti. Det første regjeringspartia – saman med partnarane – gjorde da dei kom i regjering, var å kutte rundt 600 mill. kr til barnehagane når det gjaldt både pris og opptak. Og no gjeld det å lappe på denne situasjonen. Ein kan spørje seg kva slags barnehagepolitikk regjeringa generelt har. Ein har kutta i den gjennomsnittlege barnehageprisen. Ein ønskjer ikkje å gjennomføre eit større kompetanseløft for tilsette i barnehagen. Statsråden har også varsla at dei ikkje kjem til å støtte forslaget frå SV om at 50 pst. av dei tilsette i barnehagen skal ha pedagogisk kompetanse. Mitt opne spørsmål til ministeren er: Kva er beskjeden frå regjeringa til alle dei foreldra som ønskjer betre og rimelegare barnehage?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
Eg stussar litt over statsrådens standpunkt, at regjeringa ikkje ønskjer å gjere noko med SFO før ein har løyst utfordringane i skulen. Det er eigentleg ei rekkjefølgjeavgjerd som eg synest er veldig merkeleg. Lat oss f.eks. førestille oss at samferdselsministeren ikkje vil løyse utfordringane på vegane før ein har løyst utfordringane på jernbane, eller at justisministeren ikkje vil ta tak i samfunnsberedskapen før ein har tatt tak i utfordringane med flyktningar. Det er absurd at regjeringa har sett SFO «på kjøla», at ein ikkje ønskjer å gjere noko med dette – Gud veit kor langt fram i tid. For SVs del ønskjer vi ein rammeplan for SFO, slik at det er avgrensingar. Vi vil sikre eit innhald, eit omfang og ein pris som er for alle. Vi ønskjer også å utvide skuledagen, noko som også vil ete av SFO-tida. Mitt spørsmål er: Vil ikkje regjeringa ta noka som helst form for initiativ overfor SFO i denne perioden?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-05-27:
Uansett om finansministeren og partilederen visste eller ikke visste, er det ikke noe vakkert syn når et av regjeringspartienes stortingsgruppe med åpne øyne velger å svikte sin egen regjering og gjennom et spekulativt spill prøver å villede både velgerne og pensjonistene. «Et skamløst dobbeltspill», skrev Aftenposten i sin kommentar. Og et dobbeltspill er det når partiet står for én ting i regjering og noe helt annet i Stortinget. Det spekuleres helt bevisst i å framstå som et regjerings-FrP og et stortings-FrP. Det vil være den typen manøver som ikke lurer noen i lengden. Fortsatt er det mulighet til å gjøre endringer hvis Fremskrittspartiet mener dette alvorlig. Fortsatt er ikke proposisjonen lagt fram, og det er mulig for Fremskrittspartiet å gjøre endringer i proposisjonen som legges fram fredag. Det hadde også vært mulig for Fremskrittspartiet å ta dissens i regjering, noe en av og til gjør når en er dypt uenig i det som foreslås. Hvorfor valgte ikke Fremskrittspartiet å ta dissens i denne saken?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Dette svekker tilliten til hele systemet, og Slagsvold Vedum beskriver det godt. Statsråden sitter i forhandlinger med pensjonistene. Samtidig beregner departementet på vegne av Fremskrittspartiets stortingsgruppe hvordan de kan overby egen regjering. Notatet beregnes, skrives og leveres til Fremskrittspartiets stortingsgruppe. Er det sånn at det går ingen melding til finansministeren, til partilederen fra statssekretær eller politiske rådgivere i Arbeidsdepartementet? Er hun virkelig ikke kjent med dette? – Jeg har vanskelig for å tro det. Det er ikke bare opposisjonen som synes dette er oppsiktsvekkende. Arve Kambe sier: Jeg trodde Sundvolden-erklæringen gjaldt. Trond Helleland sier: Jeg håper dette aldri skjer igjen. Men her står finansministeren og mer eller mindre forsvarer det som har skjedd. Kan hun endelig bekrefte eller avkrefte at hun og hennes parti har vært med på et dobbeltspill i regjering og storting?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Det som representanten Snorre Serigstad Valen spør om her, er jo trygdeoppgjøret. For å gå litt tilbake til forrige spørsmål: Jensen skryter av at hun er stolt over det initiativet hun har tatt, men her blander Jensen to ting. Én ting er å skryte av at hun har tatt et initiativ for å endre pensjonsreglene ved et framtidig nulloppgjør; noe annet er jo det Fremskrittspartiets stortingsgruppe gjør når de dolker regjeringen i ryggen med sitt forslag om å plusse på rammene her, komme med et eget notat. Og her ser vi det igjen: Fremskrittspartiet taler med to tunger. I denne sal prøver ministeren å gi et inntrykk av at disse to tingene er de samme tingene, hun gir et inntrykk av at parlamentariske ledere er invitert for å diskutere Fremskrittspartiets initiativ, men det er altså to initiativer – ett som dolker regjeringen i ryggen, og ett som tar initiativ til hvordan framtidige oppgjør skal løses.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-05-27:
Til grunn for denne regjeringa sin eksistens ligg samarbeidsavtalen og Sundvolden-erklæringa, der stortingsgruppa til Framstegspartiet har godkjent å styre på grunnlag av pensjonsforliket. At ein no på si eiga nettside varslar at det er «uaktuelt», er noko eg håpar finansministeren ser på som ein pikant situasjon. Men eg skal gå litt meir konkret til verks. Forslaget som stortingsgruppa til Framstegspartiet har varsla, inneber ein auke i kostnadene på 276 mill. kr. Mitt første spørsmål til finansministeren er kvar i satsingane til regjeringa ein meiner ein bør kutte for å finne plass til den nye satsinga frå stortingsgruppa til Framstegspartiet. Det andre spørsmålet mitt er: No er det forseinka, men regjeringa vil måtte kome med ei tilråding til årets trygdeoppgjer. Vil finansministeren tilrå at Stortinget følgjer tilrådinga frå regjeringa eller forslaget frå Framstegspartiets stortingsgruppe?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
Jeg tror ikke pensjonistene er spesielt imponert over den øvelsen vi ser her nå. Det er på det rene at regjeringen visste at dette utslaget kom, da de satt i trygdeforhandlingene. Det regjeringen da gjorde, var å framforhandle på grunnlag av det regelverket som var, og så komme til Stortinget og si at kanskje kan vi gjøre noe til neste år. Hva i all verden er grunnen til at Fremskrittspartiets statsråd og regjeringen ikke kom til Stortinget og sa at her er det et utslag som vi tror ingen egentlig vil akseptere? For jeg tror ikke det er noen som egentlig mener at det er riktig at pensjonistene skal gå ned i ytelse. Men det gjorde ikke regjeringen. Jeg har lyst til å spørre finansministeren: Hvis regjeringen hadde kommet til Stortinget nå og sagt at her er det en virkning vi ikke vil ha, vi vil legge fram et lovforslag for å sikre at ingen pensjonister går ned i lønn – hvilke partier tror finansministeren ville sagt nei til et slikt forslag?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-27:
Det er ikke bare pensjonistene som opplever kutt med denne regjeringen, det gjør også f.eks. enslige forsørgere. Det er kanskje ikke så rart når Fremskrittspartiet sitter i regjering. Mange av disse enslige forsørgerne har en veldig stor risiko for å ende i fattigdom. Derfor har vi hatt overgangsstønaden, og den har virket godt. Fafo har undersøkt den, og den er arbeidslinja så det suser – folk kan kvalifisere seg og får en lønn de kan forsørge seg og ungene på. Men hva gjør regjeringen? Jo, nå er det altså andre gang man foreslår store kutt i denne ordningen, og samme uke som regjeringen la fram en satsing mot økt barnefattigdom, la de altså fram kutt i overgangsstønaden til enslige forsørgere på 250 mill. kr. Da vet vi at færre vil komme i jobb. Hvordan kan regjeringen gjennomføre et slikt kutt når de vet at det fører til mer barnefattigdom?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er veldig glad for at jeg kan forsikre representanten Skei Grande om at vi kommer til å ha gode velferdsordninger for barnefamiliene også i framtida. Det er viktig at vi har gode velferdsordninger som sikrer familier. Det er spesielt viktig at vi har et sikkerhetsnett for de familiene som faller utenfor. Jeg er veldig glad for at regjeringen, sammen med samarbeidspartiene, nå har fremmet en strategi mot barnefattigdom. I den forbindelse skal vi sette ned et utvalg som skal se på alle velferdsordninger som omfatter familiene, deriblant også barnetrygden. Det er et utvalg som regjeringen nå er i ferd med å nedsette. Jeg er enig med representanten i at både barnehage og aktivitetsskole er viktig for spesielt dem med minoritetsbakgrunn. Og det opplegget med aktivitetsskole som er på Mortensrud skole, viser at det er en økning i deltakelsen på aktivitetsskolen. Det er noe som skal følgeevalueres.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Jeg er veldig glad for at vi kan ha politiske diskusjoner i Norge der partiene kan ha en debatt om ny politikk. Det ser jeg at det er flere partier som har brukt det siste året på, og nå er det Høyre som har løftet nye tanker. Det som er viktig å få på plass, er at barnetrygda har vært en universell ordning som vi har hatt siden tidlig på 1970-tallet. Den har ikke vært økt siden 1996, og det er kun Fremskrittspartiet som foreslår – nå ser jeg at SV foreslår det samme – å prisjustere barnetrygda. Det er det ingen andre partier som har tatt til orde for. Derfor er jeg veldig glad for at vi nå setter ned et utvalg som skal se på alle velferdsordningene til småbarnsfamiliene, deriblant barnetrygda. Det har ikke vært en gjennomgang av barnetrygda på 20 år, og mye har skjedd med familiene på de 20 årene. Derfor er det viktig at vi går igjennom de velferdsordningene vi har, for å sikre at familiene har gode velferdsordninger.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Representanten Nybø stiller et interessant spørsmål. Arbeiderpartiet er også opptatt av at det er høy deltagelse og lav pris både i SFO og i barnehagene. Men det undrer oss at regjeringspartiet Høyres kunnskapsutvalg vurderer tiltak som fri barnehage på bekostning av barnetrygden samme måneden som regjeringen foreslår en økning i takstene for barnehage for familier med inntekt over 476 000 kr. Jeg vil gjerne spørre kunnskapsministeren: Hva er det som gjør at en inntekt på 476 000 kr, som vel ikke kvalifiserer til å omtales som en høy inntekt, kvalifiserer til en høyere betaling for barnehage?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Mitt spørsmål går til finansministeren, så det ble en kort pause. Jeg kjenner folk og næringslivet på Vestlandet godt. Omstilling er noe vi er gode på. Vi vet hva det dreier seg om. Vi har gjort det før. Jeg har merket meg at finansministeren er glad i å bruke ordet «omstilling». I dag er ikke noe unntak, men det er litt uklart for meg hva hun legger i det ordet. Når vi i Arbeiderpartiet snakker om omstilling, snakker vi om omstilling som mobiliserer fellesskapet, hvor vi møter nye tider og nye utfordringer sammen. Derfor kommer vi med egne pakker i statsbudsjettet rettet inn mot arbeidsmarkedet og for vekst i hele landet. Når finansministeren snakker om omstilling, følges det ikke opp med noe tiltak. Det er klassisk thatchersk høyresidepolitikk ikke å ha tro på fellesskapet. Det gjelder visst også her. Beskjeden til over 100 000 arbeidsledige er: Gå hjem og omstill deg selv. For hva gjør egentlig regjeringa? Regjeringas hovedsatsing er skattekutt til dem som har mest fra før. Selv Finansdepartementet må innrømme at effekten på økonomien uteblir. I revidert forsøker en noe ganske snedig. Først tar en bort permitteringsregelverket. Så gjeninnfører en det gamle permitteringsregelverket og kaller det en satsing. Det er litt som å ta barns lommepenger, så gi dem akkurat det samme og kalle det en økning i lommepengene. Og ser en videre: Utdanningsministeren var den store taperen i statsbudsjettet. Heldigvis tvang Kristelig Folkeparti og Venstre gjennom en økning. Samferdsel trekkes fram av finansministeren, men nivået er det samme som ble vedtatt av oss. Så jeg vil invitere finansministeren til å gi ordet «omstilling» et innhold. Formuesskatten kommer nederst når bedriftslederne på Vestlandet lister opp sine utfordringer i Vestlandsundersøkelsen. Folk og næringsliv jeg snakker med på Vestlandet, vil heller ha økt lærlingtilskudd, teknologioverføring og innovasjon. Er statsråden enig i at en heller trenger tiltak som bidrar til omstilling, og ikke ytterligere skattekutt som ikke har noen dynamisk effekt? Kan finansministeren her og nå sette skattekuttene på vent til arbeidsledigheten er på vei nedover igjen?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Jeg konstaterer at finansministeren sliter med å gi ordet mer innhold enn akkurat skattekutt. En snakker om kjeden av virkemidler og om verftsindustrien, men glemmer at det var solide verftspakker som sto bak, altså konkrete, solide tiltak. Det eneste tiltaket jeg nå hører finansministeren snakke om, er skattekutt, skattekutt og skattekutt. Det er ingen svar på nye tiltak som næringslivet på Vestlandet kan vente seg, som kan endre dette. Det var kun ett svar. Det var mer skattekutt. Men jeg skal prøve en gang til og være litt mer konkret, for jeg hørte tidligere at finansministeren sa at hun bare hadde hørt to krav fra partene i arbeidslivet. På høringen om revidert ble flere krav nevnt, og det som flere ganger ble trukket fram, var å innføre rullerende permitteringsregelverk som vi hadde under finanskrisen. Det er en solidarisk ordning som gjør at færre unge mister jobben, og at flere bedrifter beholder verdifull kompetanse. Vil finansministeren vurdere å se på noen konkrete tiltak utover skattekuttene, som rullerende permitteringsregelverk, sånn at ungdomsledigheten ikke kryper over 10 pst.?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Regjeringen liker å snakke om omstilling. Det trengs i den situasjonen man står oppe i, spesielt innenfor maritim næring og olje- og energisektoren. Men regjeringen sier også at det er en lenge varslet omstilling, vi må vente og se, det er bra ingeniører bytter beite, og vi må følge situasjonen nøye. Det er et tynt og dårlig svar for dem som lurer på hva regjeringen har tenkt å gjøre. Næringsministeren sier at man skal være opptatt av hva som blir sagt ute i bedriftene. Da er det lurt å tenke at man har to ører og én munn – kanskje man skal lytte enda mer enn man snakker. Og når man da bare har tynne tråder å komme med, som absolutt ikke blir et slitesterkt redningstau, tenker jeg at det er viktig å sette seg ned og ha en god dialog med næringen. Hva er det som trengs for å få til den omstillingen vi skal inn i innenfor grønn sektor? Hvis man skal gå fra mer oljerelatert og over til vind – ha båter når det gjelder det – er det viktig hvordan man gjør det. Hvordan skal omstillingen(presidenten klubber) skje, og hvilket ansvar skal regjeringen ta(presidenten klubber igjen) for omstillingen? (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Pål Farstad (Venstre), 2015-05-27:
Det spesielle med den økende arbeidsledigheten vi nå ser, er at det er svært mange med høy kompetanse, lang utdannelse, som mister jobben. Det er en ekstra utfordring å få brukt denne kompetansen i det norske arbeidsmarkedet igjen så raskt som mulig. For denne gruppen er det ikke flere tiltaksplasser som først og fremst er svaret, men mulighet til å få brukt kompetansen sin på nye områder eller bruke den til å starte opp nye bedrifter, ny næringsvirksomhet – kort sagt: bidra til det grønne skiftet. Derfor mener jeg og Venstre at det er to ting som må gjøres. Det ene er å satse stort på FoU og på utvikling i eksisterende norsk næringsliv. Det andre er å legge bedre til rette for at flere kan bli gründere, bli motivert til å bli det og å starte for seg selv. Mitt spørsmål er derfor hva finansministeren vil gjøre for at flere av dem som nå blir ledige, stimuleres til å bruke den kompetansen de har til å starte nye bedrifter, nye virksomheter.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-05-27:
Eg tillèt meg å stille følgjande spørsmål til samferdsleministeren: «Avinor si tilråding om å oppretthalde fire flyplassar i Sogn og Fjordane er godt motteken. Men varsla kutt i det regionale flyplassnettet på 100–150 mill. kr årleg gir likevel grunn til uro for framtidig flytilbod. Statsråden sin partikollega, Frank Willy Djuvik, varsla 21. mai i år til NRK Sogn og Fjordane bru mellom Anda og Lote finansiert med flyplassavløysingsmidlar for å leggje ned flyplassen på Sandane. Arbeider statsråden med å få på plass ei ordning for flyplassavløysingsmidlar, og eventuelt når kjem ho?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-05-27:
Eg takkar for svaret. Når ein tidlegare fylkesleiar, som ein må forvente har ganske tett dialog med partiet og partiets tillitsvalde i regjeringsapparatet, går ut såpass tydeleg som Frank Willy Djuvik har gjort i denne saka, må ein vel kanskje òg forvente at det ligg noko meir bak enn berre synsing frå ein tilfeldig lokalpolitikar. Difor vil eg gjerne spørje igjen: Ligg det per i dag nokon som helst planar i statsrådens portefølje om ei flyplassavløysingsordning, til liks med det ein no har gjort med ferjeavløysing? Eg vil gi skryt til statsråden for at han har fått det på plass, for det trur eg er veldig viktig.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-05-27:
Igjen takk for svaret. I Sogn og Fjordane har det no vorte slik at ein heiser flagget når ein får behalde dei tenestene ein har hatt i mange år. Tidlegare heiste ein flagget og jubla når ein fekk nye tenester og nye tilbod. No har det vorte slik at om me får behalde Fiskeridirektoratet i Måløy, jublar ein, og om ein får behalde flyplassane, jublar ein, sjølv om det skal kuttast betydeleg når det gjeld økonomiske midlar. Statsråden seier i sitt fyrste svar at ein har framskunda mange vegprosjekt i fylket. Ja, men ein har òg kutta. Blant anna på E16 over Filefjell har ein kutta ganske betydeleg i budsjettet. Loftesnesbrua er ikkje eit framskunda prosjekt. Det er eit prosjekt som har lege i planane ganske lenge. Det same gjeld vel E39 Bjørset–Skei i Jølster. Kva prosjekt har ein eigentleg framskunda i forhold til dei planane som ligg i NTP?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Takk for spørsmålet. Jeg synes det er kjekt å høre at en har tatt godt imot Avinors tilrådinger om alle de fire flyplassene. Jeg skulle ønsket at en også så på mulighetene som det medfører, i stedet for stadig å finne nye ting å bekymre seg over. Vi har gjort langt mer enn det skeptikerne trodde. Vi har sikret et godt flytilbud. I tillegg har vi framskyndet en del veiprosjekt i fylket. Det gir muligheter. I vårt arbeid er vi opptatt av å se helheten i transportsektoren ved å se det som skjer på veiene, opp mot det som skjer på jernbaneskinner, flyplasser og havner. Noen steder har en mange ulike alternativer – andre steder har en få. Men å se det i en helhet er den tilnærmingen vi har, og som jeg er sikker på at også den forrige regjeringen hadde da de jobbet med Nasjonal transportplan. Vi er opptatt av at vi skal bruke skattebetalernes penger på en best mulig måte og bygge ut infrastrukturen i en sammenheng slik at de som bor i ulike regioner og lokalsamfunn, får en best mulig reise hver dag. Det betyr at hvis vi kan gjøre investeringer i noen former for transport, som gjør at en reduserer behovet for andre, og kommer positivt ut, så er vi villig til å gjøre de vurderingene. Det er også noe en gjorde under den forrige regjeringen, da en gjorde investeringer i Hålogalandsbrua, som nå er under bygging, nettopp fordi en kunne spare driftskostnader på den lokale flyplassen i Narvik. I Avinors utredning av lufthavnstrukturen for kortbanenettet, som ble lagt fram 20. mai, er tilgjengelighet til alternativ lufthavn et avgjørende kriterium for hvordan den enkelte lufthavn blir vurdert. Som kjent tilrår Avinor å opprettholde alle de 17 lufthavnene som er omfattet av utredningen. For flere av lufthavnene er årsaken til konklusjonen at veinettet er for dårlig eller for dårlig utbygd til at reisetid til alternativ lufthavn er akseptabel – det er altså for kronglete å komme seg til alternative lufthavner, og da beholder vi den som er. Hvis veistandarden blir bedre, kan det bli aktuelt å se på lufthavnstrukturen. Flere steder i Norge gjør en jo også det, med innspill og engasjement fra næringslivet. Når en ser at en kan få større flyplasser, som flere har tilgang til, får en et bedre tilbud – ikke bare flere avganger ved dagens destinasjoner, men gjerne også flere destinasjoner. Det kan være fornuftig for næringslivet, for lokalsamfunnet generelt og for turisme spesielt. I tillegg er det viktig at vi ser på hvordan vi drifter de flyplassene som er. Vi har sagt at de skal opprettholdes. Samtidig må vi se om det er mulighet for å spare kostnader, sånn at en gjør dem mer lønnsomme og dermed, med stor sannsynlighet, sikrer dem en enda lengre levetid. Om en som følge av dette direkte skal sitte og si at en skal ha en flyplassavløsningsordning, der penger går fra Avinor til veier, eller om en gjør det som en del av de totale vurderingene, er noe av det vi må se på når vi jobber med Nasjonal transportplan.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Vi tror også at fergeavløsningsordningen er viktig, fordi det betyr at en mange steder, der en i dag bruker store midler fra samfunnet, kan få et bedre tilbud ved å bygge bro, framfor å finansiere ferge inn i evigheten. Frank Willy Djuvik kjenner jeg for så vidt godt som partifelle. Han har vært veldig offensiv og visjonær med hensyn til hva han mener det er mulig å få til i Sogn og Fjordane, hvis en fikk en bedre infrastruktur totalt sett. En burde se ulike transportformer i sammenheng i stedet for at en beholder én og én vei og én og én flyplass isolert når en ser på pengebruken. Det overrasker ikke meg at han lufter de tankene han har hatt lenge, nemlig om å se på hvordan en får mest mulig igjen for pengene totalt sett. Det betyr ikke at han er en budskapsformidler fra regjeringen eller fra stortingsgruppen, men han er en viktig bidragsyter i den debatten. Som nevnt ser vi på helheten i det vi holder på med. Hvilke virkemidler vi vil bruke for å finansiere de ulike tingene, gjenstår det fortsatt å konkludere på.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-27:
Når det gjelder Sogn og Fjordane, kan jeg nevne at da vi overtok regjeringsmakten, var det veldig stor diskusjon om hvor den nye E39 skulle gå. Det var ikke tatt noe trasévalg av den forrige regjeringen, til tross for at en hadde hatt flere år på seg. I løpet av et drøyt halvår reiste vi på befaring, vi diskuterte dette med lokale politikere, næringsliv og innbyggere, og vi tok et trasévalg – det man altså ikke klarte å gjøre i den forrige regjeringen. Så kan den forrige regjeringen si at de også hadde tenkt å bygge ny E39, men jeg konstaterer at de ikke klarte å ta beslutningen. E39 Bjørset–Skei var et prosjekt som i Nasjonal transportplan og i Vegvesenets handlingsplan skulle bli realisert noen år fram i tid. Nå har vi framskyndet det, og vi har bevilget penger allerede nå. Det er riktig at mye av det som skjer, er tanker som også den rød-grønne regjeringen hadde, men vi sørger for at finansiering kommer raskere enn det som var planlagt, og dermed kan en begynne å bygge tidligere enn det som var planlagt. Jeg tror folk vil heise flagg fordi de får mer enn de ellers ville fått.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «Mange ungdommer opplever å bli syke av mononukleose, eller kyssesyken som den kalles på folkemunne. For de heldige er sykdomsforløpet ukomplisert og går raskt over, men noen blir svært syke, og det tar lang tid å komme seg etter sykdommen. For mange skjer dette i en livsfase som danner grunnlaget for videre utdanning og jobb, og langvarig fravær har store konsekvenser. Har norske myndigheter oversikt over hvor mange som rammes hardt av sykdommen, og mener statsråden at det gjøres nok for å forebygge langvarig sykdom?»
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Jeg takker for svaret. Årsaken til at jeg tar dette opp i Stortinget, er at jeg opplever at denne sykdommen får ganske liten oppmerksomhet selv om den, som statsråden sa, rammer særlig én aldersgruppe – ungdom og unge voksne. Det finnes ikke noen behandling som sådan for sykdommen, som statsråden sier. Men det som er veldig viktig, er at man tar hensyn til sykdommen når man først blir syk. Når man først har fått diagnosen, er det ekstremt viktig å ta det med ro så fort som overhodet mulig. Det er veldig viktig å hvile mye, og det er veldig viktig ikke å nyte alkohol. Dessuten er det også noen som hevder at sunt kosthold er viktig. Men jeg tenker først og fremst på om det er mulig kanskje å gjøre noe på informasjonssiden – at alle norske skoleungdommer burde være klar over at det kan ramme dem. Er det noe man kan tenkes å gjøre for å informere mer, slik at man får tatt tester tidsnok?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-05-27:
Jeg er enig med statsråden i at det å overvåke ikke nødvendigvis har noen hensikt når det ikke er noen tiltak man kan sette i verk, f.eks. vaksinasjon. Men jeg tror nok det er potensial når det gjelder skolehelsetjenesten, fra ungdomsskolealder og på videregående skoler – at alle, både foreldre og ungdommer, blir informert om at denne sykdommen med stor sannsynlighet rammer i hvert fall kanskje to–tre stykker i en klasse hardt, såpass hardt at hvis man ikke tar det med ro, kan det få alvorlige konsekvenser. Det er en kjent sak – det er mulig statsråden kan utdype dette – at hos en del unge voksne som har ME, altså kronisk utmattelsessyndrom og den type lidelser, har det startet med kyssesyken fordi man ikke har tatt det med ro, og fordi man ikke har gjort det man burde gjøre for å håndtere sykdommen. Har statsråden kommentarer til dette?