Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-09:
Siden statsråden som sist hadde ordet her, snakket om reformer, er det nettopp en av disse jeg skal snakke om – nemlig Forvaltningsreformen. Fylkeskommunene ble fra 1. januar 2010 større veieiere. 17 000 km riksveier ble flyttet fra statlig eierskap til fylkeskommunalt eierskap. Det skjedde mot Fremskrittspartiets stemmer. Blir det bedre veier av slikt? Blir det bedre veier når statens veier skifter eier? Blir det bedre veier når dårlige veier skifter eier? Jeg tror de fleste som bruker fylkesveiene, ikke opplever det slik, men tvert om. La oss gå litt tilbake i tid: «Vi får tidenes vegsatsing i heile landet og eit tryggare og meir effektivt vegnett som fører til kortare reisetid og lågare avstandskostnader for folk og næringsliv i heile landet.» Det sa daværende samferdselsminister Liv Signe Navarsete da Nasjonal transportplan ble lagt frem i mars i 2009. Men selv «tidenes vegsatsing» er ikke nok til at veiene i Norge faktisk er blitt bedre. Det viser jo beregningene fra Vegdirektoratet, som i sitt handlingsprogram skriver: «Rammene til drift og vedlikehold av vegnettet vil ikke være tilstrekkelig til å stanse videre vekst i forfallet i handlingsprogramperioden 2010–2013.» Oversatt til vanlig norsk betyr det at veiene blir enda dårligere enn de var fordi det mangler penger. Vegdirektoratets beskrivelser er riktignok av riksveiene, men det er all grunn til å tro at tilstanden også gjelder fylkesveiene – at de faktisk er enda dårligere enn det som er både målt og beskrevet omkring riksveinettet. Opplysningsrådet for Veitrafikken, sammen med en rekke landsomfattende medlemsorganisasjoner, stilte fire krav til Forvaltningsreformen: at fylkesveiene skulle settes i forsvarlig stand før overtakelsen fra staten at det ble innført lovpålagte standardkrav til veinettet at det ble innført et uavhengig tilsyn med veiene at det fulgte tilstrekkelig med økonomiske ressurser med Vi er langt unna oppfylling av disse kravene når fylkeskommunene tar fatt på 2012, og når bilistene bruker fylkesveinettet i 2012. Påstanden om «tidenes vegsatsing» har i alle fall ikke gitt tidenes kvalitetsløft på fylkesveinettet, for å si det forsiktig. Ingen reform gir gode resultater når det ikke er penger til å etablere kvalitet på de tjenester reformen skal levere til brukerne. Så enkelt – likevel så vanskelig er det for regjeringen. For veibrukerne er det ingen forskjell på riksvei og fylkesvei. Kvaliteten på veiene, sikkerhetsnivået, påliteligheten og fremkommeligheten bør være lik. Slik er det ikke. Forvaltningsreformen har gitt en oppsplitting av veipolitikken og veikvaliteten, med 19 ansvarlige fylkeskommuner og en stat som fraskriver seg ansvar. I Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2012 er det lagt inn en kraftig økning på samferdsel, spesielt på veisektoren. Fremskrittspartiet har lagt inn 2 mrd. kr mer til fylkesveinettet gjennom rentekompensasjonsordningen. Vi har lagt inn 250 mill. kr til rassikring av fylkesveinettet, til de rasutsatte fylkene. Vi har lagt inn 800 mill. kr mer til trafikksikkerhet, og det er fordelt til både til riksveier og fylkesveier i hvert fylke. Til fylkesveiferjenettet har Fremskrittspartiet lagt inn 50 mill. kr ekstra. Alt dette ble fremvist i innstillingen som ble behandlet i Stortinget sist onsdag, som gjelder Samferdselsdepartementets budsjett. Der ligger det også inne forslag fra Fremskrittspartiet og Høyre om å omgjøre Forvaltningsreformen og føre veiene og finansieringen tilbake til staten. Der fremmet Fremskrittspartiet også forslag om å sørge for at det blir utarbeidet en årlig vedlikeholdsrapport for samlet nasjonalt veinett, også for fylkesveinettet. Underlig nok ville ingen andre partier være med. Fremskrittspartiet mener en slik rapport er viktig, at den bør utarbeides av andre enn Statens vegvesen og andre tilsyn enn det nyetablerte veitilsynet, og at den bør fremlegges for både storting og offentlighet. Målet er gode og sikre fylkesveier – og like gode fylkesveier uansett økonomien i den enkelte fylkeskommune. Med regjeringens oppskrift vil dette ta lang tid å realisere, om det i det hele tatt lar seg realisere. Fremskrittspartiet vil derfor nullstille Forvaltningsreformen, og bevilger i 2012 mer penger til dagens fylkesveier – mens vi venter på å få gjennomført denne omstillingen av Forvaltningsreformen.