trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Debatten så langt har vore nær som forventa. Dei angrepa me har fått, visste me om, me har svart på dei før, og det blir ikkje meir riktig om det i dag blir gjenteke fleire gonger at opplegget for neste år er magert. Det er framleis på nivå med tidlegare år – sjølv kor mange gonger ein seier at det ikkje er det. Eg tenkte eg skulle kommentera eit par innlegg som har vore i debatten. Representanten Karin Andersen sa til representanten frå Miljøpartiet Dei Grøne at inntektsutjamninga er noko som er brennheitt. Så veldig brennheit vil eg ikkje seia at ho er, dette er heller ikkje noko som står omtalt i proposisjonen, eller som blir endra til neste år. Inntektsutjamning er noko ein ser på i den store omlegginga i 2017. Det eg reagerer meir på av det som SV snakkar om, er barnevernet og om det skal vera knytt til eit IKS eller ikkje. For meg er det viktig at barnevernet er tett på andre kommunale tenester, som skule, barnehage, lege og helsestasjon, slik at ein kan sjå heile bildet for å hjelpa barn. Då er det eit stort poeng om barnevernet er knytt til eit IKS, som er perifert i forhold til den ordinære drifta, eller om det er tett på. Skal ein hjelpa barn, er samarbeid nøkkelen. Eg synest SV med fordel meir kunne støtta kommunereforma, der ein legg opp til større fagmiljø og at barnevernet kan vera ein integrert del av kommunen sitt tenestetilbod. Så sa Senterpartiet ein del om vekstkommunetilskotet, og at det var teke frå dei andre kommunane. Dette er gjort på akkurat same måten som dei andre særskilte tilskota er fordelte på. Men når det gjeld vekstkommune, er det viktig å ha med seg ein dimensjon, at kommunane får inntektene basert på ein teljedato, 1. juli året før. Innbyggarane har flytta til vekstkommunane og forventar tenester frå dag éin, medan inntektene kjem etterpå. Det er ein av grunnane til at me har styrkt vekstkommunetilskotet – nettopp for å kunna gje vekstkommunane pengar raskare enn ved inntektssystemet slik det er no. Representanten Stine Renate Håheim hadde ein lang tirade om talet på kommunar som hadde problem. Det eg kan seia, er at dei problema ikkje kjem av statsbudsjettet for neste år, dei må ha oppstått før, og dei er ikkje nye. For Bergen og Stavanger, som var spesielt omtalte, vil mange av problema skriva seg nettopp frå at den raud-grøne regjeringa tok vekk selskapsskatten frå kommunar, la meir vekt på rammer, mindre vekt på skatt og fekk meir utjamning. Det går ikkje an i denne sal, å laga dette til eit problem for enkeltkommunar når ein sjølv har vore ansvarleg for å innføra eit system som har plassert kommunane i den situasjonen som dei er komne i.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Representanten Lauvås fortalde at han har vore ordførar under fleire kommunalministrar. Det har eg òg, og eg må ærleg innrømma at eg merka ikkje så stor forskjell på om det var Erna Solberg eller nokon av dei raud-grøne. Men eg registrerer at min etterfølgjar i Austevoll merkar stor forskjell på Jan Tore Sanner, for når ho set opp budsjett for neste år, så er det pengar til overs. No er ikkje den kommunen ein kommune som har vekstkommunetilskot, det er rett og slett fordi alle kommunar får meir. Så med mindre ein har prioritert annleis, er det pengar til overs til å gjera gode prioriteringar. Representanten Terje Aasland drog seg opp til dei store høgder når det gjeld kva eg har sagt knytt til ei sak. Hadde han vore til stades i heile debatten, hadde han registrert at det har vore omtala og debattert tidlegare i dag. Det er heller ikkje sånn, som representanten Helga Pedersen seier, at dei fire borgarlege partia har ulikt syn. Her er det ein fleirtalsmerknad frå Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre som seier at fylkesmennene skal handtera dette på ein smidigare måte. Viss ein hadde høyrt etter, sa ministeren at han vil følgja opp den fleirtalsmerknaden, så det trengs ikkje noka avklaring, det har allereie ministeren gjort.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
La meg takke komitélederen for godt samarbeid i komiteen. Mitt spørsmål er om skattesvikt. Fordi kommunene i 2004 opplevde en skattesvikt, ivret Fremskrittspartiet for å kompensere for den skattesvikten. Fremskrittspartiet fikk med seg Bondevik II-regjeringen på delvis å kompensere for den svikten i inntekter som kommunene opplevde. Den 23. november 2004 sa Siv Jensen følgende til Bergens Tidende: «Kommunene må få samme behandling som staten gir seg selv. I dag er det slik at staten bokstavelig talt kompenserer staten for tapte skatteinntekter. Det samme prinsipp må gjelde for kommunene, noe våre ordførere også har påpekt.» Det var klar tale fra daværende opposisjonspolitiker Siv Jensen. Nå har Fremskrittspartiet havnet i posisjon, og partiet er knapt til å kjenne igjen. Hva har skjedd? Har Fremskrittspartiets ordførere sluttet å være opptatt av dette, eller er dette nok et eksempel på at Fremskrittspartiet ikke følger opp sin egen politikk fra da de satt i opposisjon?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Takk for svaret. Det er vel grunn til å minne om at i 2004 gikk Arbeiderpartiet inn for å kompensere fullt ut for skattesvikten i det året – og i tillegg økte overføringer året etterpå. Så har jeg en oppfølging, for representanten Njåstad var inne på dette med sosial profil og at det var viktig å styrke kommuneopplegget: Fremskrittspartiet har i mange år markedsført seg som partiet for folk flest, men etter dette budsjettet vil vel noen hevde at det er villedende markedsføring. Vi ser jo nå at barnehageprisene for vanlige folk går opp neste år, og vi ser – ifølge KS’ budsjettundersøkelse, som ble lagt fram på fredag – at brukerbetalingene øker i veldig mange kommuner. Flere kommuner øker også eiendomsskatten. Jeg tror mange kommuner gjør det ikke fordi de vil, men fordi de er nødt. Men er Fremskrittspartiet fornøyd med at kommuneopplegget som denne regjeringen fører, sørger for at folk flest må betale mer for kommunale tjenester og mer i kommunale avgifter?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg vil først takke representanten Toskedal for et godt innlegg, som beskrev mange av Kristelig Folkepartis primærstandpunkter, som jeg i stor grad er enig med representanten i. Regjeringen har i flere runder kuttet drastisk i de distriktspolitiske virkemidlene. Vi har sett kutt i regionale utviklingsmidler, foreslåtte kutt i reiseliv, foreslåtte kutt i bredbånd og kutt i overføringene til landbruket. Regjeringen har også sagt at den ønsker å sentralisere den kommunale skatteinnkrevingen. Det vil bety sentralisering av veldig mange av kompetansearbeidsplassene – fra distriktene til sentrale områder. Vi i Arbeiderpartiet ønsker en annen kurs. Vi ønsker å skape vekst i hele landet for å realisere de store mulighetene våre. La meg gi Kristelig Folkeparti ros for at de i mange saker bremser opp og får reversert noen av kuttene. Problemet er at retningen er den samme. Så mitt spørsmål er: Er Kristelig Folkeparti fornøyd med retningen i regjeringens distriktspolitikk?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Det var representanten Mudassar Kapur som fikk meg til å ta ordet. Vi i Arbeiderpartiet er helt enig i at vi må bygge flere boliger. På nrk.no i dag er det lagt fram ny boligstatistikk som sier at vi kanskje trenger så mye som 37 000 nye boliger, men vi styrer mot 25 000 nye boliger. Kristin Skogen Lund sier til NRK at risikoen for en boligboble øker hvis ikke boligbyggingen skyter fart. Det understreker behovet for å gjøre noen store grep. Derfor synes jeg det er svært underlig at man i den perioden vi nå er inne i, svekker Husbanken. Det var et entydig signal fra høringen i kommunal- og forvaltningskomiteen om at Husbanken må styrkes. Det følger også Arbeiderpartiet opp. Det er også underlig at man bare finner å sette av 70 mill. kr til bymiljøavtaler, som skal sørge for at man ser bolig og transport i sammenheng. Arbeiderpartiet foreslår 1 mrd. kr mer enn regjeringen. Så er det fint med en boligsosial strategi. Vi i Arbeiderpartiet synes på mange måter den var ganske god – noe av grunnlaget ble vel også lagt under rød-grønn regjering – men det er klart at man må følge opp en strategi med tiltak og bevilgninger. Jeg må innrømme at jeg er dypt bekymret når vi nå hører at stadig flere faller ut av bostøtteordningen, og noe av grunnen til det er at en liten økning i trygd eller inntekt gjør at man bare faller rett ut av ordningen. Derfor har Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet og SV fremmet forslag om at regjeringen må komme tilbake i revidert med forslag om at inntektsgrensene justeres i takt med de generelle økningene i lønn og trygd. Det er på den måten vi sikrer oss at de som trenger bostøtten, også i framtiden skal få det. Så kan jeg ikke med min beste vilje skjønne at det er veldig sosialt at leietakere i kommunale boliger skal få mindre bostøtte – for det er jo det regjeringen legger opp til. Samtidig kuttes det i Husbankens boligsosiale kompetansetilskudd. Dette tilskuddet går til at kommunene skal ha mulighet til å drive boligsosialt arbeid. Leieboerforeningen melder nå at de frykter for driftstilskuddet sitt. Arbeiderpartiet mener det er viktig med sterke organisasjoner som også representerer leietakerne. Vi har reversert kuttet. Så ser vi også at det foreslås kutt i tilskuddet til tilpasning av bolig. Mennesker som havner i ulykker eller blir syke, og som trenger hjelp av fellesskapet for å tilrettelegge boligen, får nå et kutt av denne regjeringen. Det skjer samtidig som regjeringen ønsker å svekke kravene til tilgjengelighet til boligene. Dette er alt annet enn en sosial boligpolitikk. Jeg hadde forventet, når regjeringen legger fram en offensiv strategi, at det også følges opp med bevilgninger, tiltak og nye, friske penger. Dessverre ser vi nå mange smålige kutt. Arbeiderpartiet kommer til å følge med fram til revidert, og jeg håper og ber innstendig om at Kristelig Folkeparti og Venstre også følger utviklingen nøye.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Statsråd Horne har satt i gang et prisverdig engasjement, mener jeg, for å øke bosettingen i norske kommuner. Men det er noe underlig å se hvordan hun blir motarbeidet av Fremskrittspartiets egne stortingsrepresentanter. Stortingsrepresentanten Erlend Wiborg har vært veldig tydelig på at han mener at Moss kommune ikke bør bosette noen flyktninger i 2015, og stortingsrepresentanten Tor André Johnsen, også fra Fremskrittspartiet, har oppfordret alle kommuner til å si nei til å bosette. Til avisa Glåmdalen 19. september i år sa representanten Johnsen at han mener «statsråd Horne har en annen rolle i partiet enn ham selv, og mener han derfor ikke bryter med partilinjen når han oppfordrer til å si nei til å bosette». Da er mitt spørsmål til representanten Keshvari: Er representanten Keshvari enig med sin egen statsråd om at kommunene må bosette, eller er han enig med stortingskollegene i eget parti som mener at kommunene ikke bør bosette?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Jeg er litt usikker på om det egentlig var et svar. I Arbeiderpartiet mener vi også at takten i bosettingen bør gå raskere, så vi har foreslått et ekstraordinært integreringstilskudd på 100 000 kr per lengeværende på asylmottak. Men jeg har lyst til å spørre om en annen gruppe som sitter på norske asylmottak. De siste fire årene har 248 barn forsvunnet fra norske asylmottak. Tidligere i år var Press ute med nok en bekymringsmelding – de var redd for at veldig mange av disse barna havner i kriminelle miljøer, blir utnyttet av kyniske bakmenn og havner i menneskehandel. Den rød-grønne regjeringen la bl.a. fram to handlingsplaner mot menneskehandel. Nå kommer heldigvis regjeringen med en ny – jeg vil bare understreke at det haster. Fordi statssekretær i Justisdepartementet Himanshu Gulati 10. april i år sa at man vil ha en gjennomgang av rutinene for hvordan dette følges opp, blir mitt spørsmål: Er denne gjennomgangen foretatt? Og: Hva er resultatet?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
I asylavtalen mellom regjeringen og Kristelig Folkeparti og Venstre er det et punkt om at kvoteflyktninger med størst mulighet til å integreres skal prioriteres. Som et resultat av den formuleringen har Norge nå bl.a. sagt nei til godt over 100 flyktninger med kompliserte medisinske behov. Dette er et linjeskifte i norsk asylpolitikk. I årene med rød-grønn regjering valgte Norge konsekvent å følge henstillingene fra FNs høykommissær for flyktninger. Vi tok imot dem FN ba oss om å ta imot. Jeg kjenner Kristelig Folkeparti som et parti som setter solidaritet og nestekjærlighet høyt, og derfor synes jeg det er underlig at Kristelig Folkeparti er med på dette punktet. Så mitt spørsmål er: Hvorfor mener Kristelig Folkeparti at dette er et godt punkt? Og hvis ikke Norge, som et av verdens rikeste land, skal ta imot dem som trenger oss aller mest, hvilke land skal da gjøre det?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Budsjettforslaget fra regjeringen har fått en del kritikk for manglende sosial profil. Et av de forslagene som skapte sterke reaksjoner, var å kutte ut barnehagetilbudet til fire- og femåringer i asylmottak. Utdanningsforbundets nestleder, Steffen Handal, sa at kuttet var skammelig og hjerterått, og barneombud Anne Lindboe sa at dette vil påføre dem en dårligere psykisk helse, dårligere språkutvikling, og de vil bli dårligere integrert. Jeg vet at dette ikke ligger på statsrådens budsjett, men statsråden snakket så fint om barnehager og om at nøkkelen til integrering er språk, så jeg er nødt til å spørre henne: Mener hun at dette kuttforslaget ville ført til bedre eller dårligere integrering av barn?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2014-12-09:
Det er jo ingen motsetning mellom å gi de barna som sitter på mottak, et verdig tilbud og samtidig fortsette å få opp tempoet i bosettingen. Så registrerer jeg at statsråden er glad for at mellompartiene har reversert kuttet som hennes egen regjering foreslo – det er jeg også. Så har jeg lyst til å spørre om bosetting. Arbeiderpartiet har foreslått mer enn en dobling av integreringstilskuddet. Regjeringspartiene stemmer i dag mot vårt forslag om et ekstraordinært tilskudd for å få bosatt dem som har bodd lengst på mottakene. Er det et uttrykk for at regjeringen er fornøyd med tempoet på bosettingen, eller ønsker statsråden også nye tiltak for å øke takten på bosetting i kommunene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
SV er veldig opptatt av at vi bruker de store pengene på de viktigste tingene. Før har SV og Fremskrittspartiet vært veldig enige om at vi noen ganger må sette øremerking på pengene for at de skal komme dit de skal. Nå har regjeringen mer penger til disposisjon enn noen regjering har hatt noen gang. Komitélederen sier også at da er det viktig at man bruker det på dem som trenger det aller mest. Vi ser nå at i mange kommuner er det fremdeles svært store mangler, f.eks. i eldreomsorgen, som SV er opptatt av, og som Fremskrittspartiet i hvert fall før har vært opptatt av. Derfor legger vi penger inn i vårt budsjett, og vi øremerker dem, slik at det blir økt kvalitet i eldreomsorgen, mens Fremskrittspartiet har brukt den store satsingen sin på skattelette. Da lurer jeg på om komitélederen kan forklare hvorfor bedre privatøkonomi til de mest formuende og rikeste er viktigere enn bedre eldreomsorg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Representanten Njåstad svarte ikke på spørsmålet. Poenget er at man nå har svært mange penger til disposisjon, og en stor del av de pengene velger man altså å bruke til å forbedre privatøkonomien til de mest velstående og høytlønte i dette landet. Jeg vet ikke om de faller inn under definisjonen «de som trenger offentlig sektor aller mest». Jeg kan ikke tenke meg at de gjør det. Derimot vil mange av de eldre og pleietrengende som ikke får god nok hjelp hjemme eller ikke får sykehjemsplass, være av dem som trenger disse pengene aller mest. Da må man prioritere. Da må man velge: Hvis man har en milliard, hva vil man bruke den milliarden til? Jeg registrerer at Fremskrittspartiet har valgt å bruke mange milliarder til de aller rikeste, men har en kommuneøkonomi som de fleste kommuner sier vil føre til kutt i omsorgen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Sjøl om SV satser noe mer på kommuneøkonomi og boligpolitikk enn det Arbeiderpartiet gjør, så oppfatter jeg at vi er veldig enige om retningen. Et annet område som vi har vært enige om, men der kanskje Arbeiderpartiet er litt mer åpen enn SV, handler om kommersialisering og konkurranseutsetting av offentlig sektor. Men jeg er likevel overrasket når vi i innstillingen har fremmet et forslag som har fått støtte fra Senterpartiet, om å få til åpenhet rundt sentrale kvalitetsindikatorer, f.eks. bemanningssituasjonen, ved tjenester som kommunene har ansvaret for, men som er satt ut – og særlig fordi vi vet at en del av lovverket som gjelder for offentlig sektor, ikke gjelder for disse. For eksempel: Hvis en har en privat skole som går konkurs, så har en del elever problemer med å få ut karakterene sine fordi arkivloven ikke gjelder. Derfor har jeg behov for å spørre Arbeiderpartiet: Hva er grunnen til at de ikke vil være med på dette forslaget, forslag nr. 30 i innstillingen?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Når vi ser på hvor stort handlingsrom man har lokalt, må man jo se på både årets budsjett og neste års budsjett i sammenheng. Når vi da vet at det er opp mot 3 mrd. kr i skattesvikt i år, er jo dette ordentlige penger. Det er ikke sånn at når årsskiftet kommer, er alle disse sorgene slukket. Dette er penger man må trekke fra på den såkalt veldig store satsingen som denne regjeringen har på kommunesektoren. Dette er penger som kommunene er nødt til å finansiere på et eller annet vis. De blir jo ikke borte. Kan representanten fra Høyre forklare for kommunesektoren hvordan de skal spare inn disse 3 mrd. kr i skattesvikt i år som Høyre nå ikke vil være med og kompensere, og hvordan det vil slå ut på det regnestykket som kommunene er nødt til å få til å gå i hop til neste år?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg tror nok det går an å lese disse undersøkelsene på en litt forskjellig måte, for det var ille i fjor, og nå er det enda flere som synes det er verre enn i fjor. Og det sier jo litt om utviklingen. Jeg kan spørre representanten om noe annet, for man er også opptatt av kommunereform og oppgaver til kommunesektoren. En av dem handler om skatteinnkreving. Og skatteinnkreving er av de oppgavene som i dag løses veldig godt lokalt. Den har regjeringen nå bestemt seg for å gjøre statlig, stikk i strid med alt annet man sier om å skulle gi nye oppgaver til kommunesektoren. Og det er jo ganske ille når Norges kemner- og kommunekassererforbund dokumenterer at skatteinnkrevingen i Norge er i verdenstoppen, og at de lokale kemnerne er mye mer effektive enn de statlige. De peker også på at det kan bli et stort provenytap for kommunene hvis man statliggjør dette. Hvorfor skal man statliggjøre en funksjon som fungerer bra lokalt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Tradisjonelt har Kristelig Folkeparti og SV kanskje vært de partiene som har vært mest enige når det gjelder fordelingen mellom fattig og rik – mellom folk, mellom land og kanskje også mellom kommuner, håper jeg. Men nå har Kristelig Folkeparti valgt en side der en ønsker å øke forskjellene, både mellom folk og mellom kommuner. I tillegg til det har jeg gått igjennom og sett på distriktspolitikken, på kommuneøkonomien og på bolig, innvandring og asyl, og jeg har funnet at på alle disse områdene er Kristelig Folkeparti mye mer enig med SV enn med de partiene de nå støtter. Jeg vil gjerne vite hva det er som gjør at Kristelig Folkeparti nå synes at det er fornuftig f.eks. å bruke mye mer penger på skattelette til de mest velstående, framfor å sikre kommunene bedre økonomi eller bedre boligpolitikk, som representanten var inne på. Det er mange som trenger bolig, og som trenger støtte til å kunne ha et hjem.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg har gitt Kristelig Folkeparti ros for en del av de tingene de har oppnådd i dette budsjettforliket, det er bra. Men poenget er vel at de egentlig står mye nærmere andre partier som det er mulig å danne et flertall sammen med, for å få en politikk som står enda nærmere Kristelig Folkepartis hjerte, f.eks. når det gjelder fordeling mellom fattig og rik, at man bruker mer av den felles velstanden vi har, på viktige tjenester som eldreomsorg og barnevern, og at vi klarer å ha en god boligpolitikk og ikke får sånne store kutt i f.eks. bostøtta, som denne regjeringen presenterer, der vi vet at det går ut over dem som ikke har råd til å ha et hjem, eller at man får det som representanten fra Senterpartiet var opp her og sa: en vridning på distriktspolitikken, der man skal satse på de sterkeste, satse på sentrene, Hva er grunnen til at Kristelig Folkeparti likevel velger samarbeid med de partiene de er mest uenige med?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Et av de utviklingstrekkene vi nå ser i mange kommuner, særlig de som er Høyre-styrte, er at man mer og mer bruker konkurranseutsetting og anbud. SV ønsker et samarbeid med frivillig sektor, men for øvrig mener vi at vi skal drive velferden offentlig. Men det er sånn at en del av disse kommersielle aktørene ikke er pliktig til å følge det samme lovverket som det offentlige, særlig når det gjelder forvaltningsloven, offentlighetsloven og arkivloven. Det gjør at det er vanskelig å sammenligne de resultatene man får ut av dette, og det blir hemmelighold rundt viktige kvalitetsindikatorer som det er nødvendig å vite noe om hvis man er ute etter å finne ut hva som fungerer best. Derfor har vi fremmet et forslag om å sikre full åpenhet om disse kvalitetsindikatorene, og at man også må følge det samme lovverket. Da er spørsmålet: Hvorfor kan ikke Senterpartiet støtte dette lovforslaget?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Et tema som SV og Venstre har vært enige om, er at vi må oppfylle klimaforliket, og vi må forsterke det. Klimaforliket slår fast at kommunene skal spille en viktig rolle for å redusere klimautslippene. Men på sektor etter sektor har denne regjeringen unnlatt å følge dette opp. Venstres og Kristelig Folkepartis oppgaver i forhandlingene har vært å få et lite grønnskjær tilbake. Men i kommunesektoren er det svært mye å gjøre, og det ser vi jo. Når det er uvær og store flom- og skredskader, er det et utrolig stort behov for klimatilpasninger i kommunene. Til tross for det har regjeringen svart oss på spørsmål at de ikke har lagt inn noen penger til dette i kommuneøkonomien. Derfor foreslår vi at det må opprettes en egen finansieringsordning for slike lokale klimatiltak overfor klimatilpasninger. Er Venstre enig i det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
På en skala fra en til ti står i hvert fall representantens innlegg til en når det gjelder å ha satt seg inn i SVs budsjett, for vi bruker faktisk 4 mrd. kr mindre enn det regjeringen og forlikspartnerne gjør i sitt budsjett. Det viser jo at representanten overhodet ikke har satt seg inn i hva han snakker om. Jeg har en lang fartstid både som kommunepolitiker og som fylkespolitiker, og problemet var ikke øremerking; problemet var at det var for lite penger. Hvis vi sier at vi skal ha en satsing på skolehelsetjenesten, bør det bli en satsing på skolehelsetjenesten, og da legger vi de pengene på bordet. Da synliggjør vi hva staten bidrar med inn i slike satsinger, slik at ikke kommunesektoren får noen penger i en stor sekk, og de pengene får de beskjed om å bruke til mange ulike oppgaver. De som sitter i kommunestyret, vet hvordan det er. Det betyr at vi har tillit til at de som sitter i kommunestyret, kan forvalte en større del av samfunnskaka enn det de kan med høyreregjeringen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Vi er veldig for et faglig sterkt barnevern, og vi er også for andre faglig sterke kommunale tjenester. Det ser vi løses forskjellig i kommunesektoren. En del av de store kommunene sliter også veldig med å få kompetanse. Så dette løses ikke nødvendigvis bare av at kommunene er store, men det kan også løses gjennom et utstrakt samarbeid med andre kommuner. Mange gjør det, spesielt innen barnevernet, og det er jeg veldig glad for at de gjør. SV har heller ikke noe problem med at kommuner ønsker å slå seg sammen. Hvis de mener at det er nødvendig og riktig og befolkningen er enig i det, skal de få støtte fra SV til det. Vi har sagt at de som vil slå seg sammen, verken skal tape eller vinne på det. Men det er ikke alltid størrelsen det kommer an på når det gjelder å prioritere de viktige tingene og ha arbeidsvilkår som gjør at man greier å rekruttere og beholde folk. Man kan bare se på Oslo, som er den største byen, som har en utrolig stor mangel f.eks. på utdannede førskolelærere.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
For SV har kommunene alltid vært viktige, fordi det er de som har ansvaret for skole, for omsorg og for de aller viktigste velferdsoppgavene. Det er også utrolig viktig for lokaldemokratiet. Så har ikke jeg oppfattet at det har vært noen stor uenighet om det. Uenigheten kan kanskje ha gått på om man har valgt å legge satsingene på de ulike områdene, f.eks. på skole eller på helse, eller om man har valgt å legge det inn i en generell ramme. Det var litt som jeg repliserte til representanten Jenssen fra Høyre i forbindelse med øremerking: Det handler om at SV har tillit til at kommunesektoren kan forvalte en større del av samfunnskaka totalt, men vi ønsker også å synliggjøre hva staten bidrar med, og vi ønsker å sikre at de pengene vi legger på bordet, faktisk går til de satsingene vi har bestemt oss for – nå er det skolehelsetjenesten, og det har vært det samme med løftet i barnevernet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg vet ikke hvor representanten Skjelstad har det fra at det ikke kan være sterke fagmiljøer i interkommunalt samarbeid. Erfaringen er at det kan det være. Det er helt riktig at barnevernet mange steder trenger å ha en mye større enhet enn en kommune, for der er man veldig avhengig av at man ikke blir for tett på. Det kan godt tenkes – og vi kan også godt diskutere det – at det f.eks. bør være en fylkeskommunal eller regional oppgave, fordi det har en annen karakter. Når det gjelder miljøkompetanse, er det en ordning som var i kommunesektoren før, og som har blitt fjernet. Der handler det ikke bare om at man skal ha noen som har den miljøkompetansen, men kommunene og fylkeskommunen må ha egne penger, slik at de både kan iverksette klimatiltak på sine områder, og at de kan iverksette de utrolig dyre tiltakene for klimatilpasning, slik at skadene på viktig infrastruktur ikke blir så store som de blir i dag når uværet kommer.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Nei, jeg vet ikke hvor representanten Skjelstad tar det fra, det må jo være ut fra helt løse luften, at jeg har foreslått kvartstillinger og halvstillinger – på ingen måte! Vi har jo den største klima- og miljøsatsingen som noen har i noe budsjett, og det betyr at vi mener at kommunene selv trenger denne kompetansen, og at man selvfølgelig også må samarbeide med andre om dette. Det er riktig at det her kreves kompetanse som kommunene ikke har i dag. Men jeg vil også si at jeg satt i kommunestyret da disse miljørådgiverne kom inn i kommunene. Det var et stort løft, og det har vært et stort savn at den kompetansen har blitt fjernet sånn at vi liksom har rykket tilbake igjen mange hakk for at kommunene skal kunne ha denne kompetansen. Denne kompetansen må også ligge i hele teknisk sektor, den må ligge i ledelsen av kommunen, for hvis ikke klimaarbeidet blir en del av ledelsen også i kommunen, så kommer vi ikke til å nå de klimamålene eller klare de klimatilpasningene som vi er nødt til å få til.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg tror SV og Miljøpartiet De Grønne er veldig enige om at vi ønsker sterkere nasjonale regler som ivaretar klima og miljø, og at innenfor det handlingsrommet man eventuelt har, kan man diskutere hvordan det skal forvaltes lokalt, men at reglene må være stramme, tror jeg vi er enige om. Men det jeg ikke har hørt representanten fra Miljøpartiet De Grønne si noe om, er inntekts- og utgiftsutjamning i kommunesektoren, for det er en diskusjon som er veldig brennaktuell nå. Denne regjeringen sier at den vil satse på vekstkraften der den er. De ønsker å omfordele mellom kommuner og fylkeskommuner på samme måte som de ønsker å fordele mellom mennesker, nemlig at de som har høye inntekter, skal få beholde mer av inntektene sine sjøl, og da blir det mindre inntektsutjamning til de kommunene som sliter med inntekter og fraflytting. Da vil det være interessant å høre hvordan representanten for Miljøpartiet De Grønne ser på et av de aller viktigste fordelingspolitiske emnene vi har i norsk økonomi.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
SV er uenig med regjeringen i den retningen og de verdivalgene regjeringen tar, for det blir f.eks. for lite penger til den felles velferden vi har innen skole og omsorg. I dag gir OECD SV rett. OECD kommer med en rapport i dag som sier at økte inntektsforskjeller ikke bare er sosialt urettferdig, men det hemmer veksten. Organisasjonen sier at økonomisk ulikhet har redusert den økonomiske veksten i Norge med 9 pst. Det synes SV er veldig alvorlig. Derfor har vi laget et opplegg der vi bruker mindre penger enn regjeringen, gir skattelette til dem som tjener lite, skatteøkninger til dem som tjener mye. Og vi har f.eks. 5 mrd. kr mer til viktige områder som skole og helse, som gjør at man får god utjamning, og at alle mennesker kan få utnytte sitt potensial. Mener statsråden OECD tar feil?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det har vært noen rare runder her med beskrivelser av om det var verre før, om det er like ille nå, osv. Poenget er vel at nå har vi god økonomi. Denne regjeringen har penger til disposisjon som ingen annen regjering før har hatt. Og hvordan bruker de dem? Det er det kritikken går på, ikke å skjønnmale noe som har vært før. Jeg er vel kanskje den eldste i salen her nå, og kanskje den som har sittet lengst i både kommunestyre og fylkesting, så jeg har prøvd mange ulike regjeringer. Det har ikke vært lett, det er ikke det. Men poenget er: Hva gjør man nå med alle de pengene man har? Jeg har blitt utfordret flere ganger når det gjelder barnevernet og kvaliteten i barnevernet, og det er uhyre viktig. Derfor bruker SV 200 av de millionene vi har til disposisjon, til å styrke barnevernet med øremerkede midler – ut over det regjeringen gjør. Det mener vi er viktig, slik at ungene og familiene kan få hjelp når de trenger det, og at det er ansatte der. Jeg har snakket med veldig mange av de ungene som har vært i barnevernet, og de har sagt at de trenger en skolehelsetjeneste, fordi det er dit de tør å gå når de har problemer. Derfor har vi i vårt opplegg, av det handlingsrommet som regjeringen har brukt til å gi skatteletter, bevilget og brukt nesten 400 mill. kr på å sikre at det skal bli skolehelsetjeneste, slik at alle unger har noen å gå til. Det er det dette handler om! Og for oss er det utrolig mye viktigere og riktigere å bruke pengene på den måten. Så vi bruker det handlingsrommet som vi nå har, til å styrke disse viktige tingene. Vi styrker også skolen. Det er et gammelt kinesisk ordtak som sier at den som fyller hodet og ikke lommene, kan ikke bli ranet. Det er utrolig riktig. Hvis vi klarer å gi alle ungene våre tru på seg sjøl, ikke bare faktakunnskap, men også tru på at de kan mestre endringer i livet sitt, vet vi at de står mye stødigere uansett hva som måtte skje. Derfor er det utrulig mye viktigere at vi fyller hodene og hjertene – og hendene også – til disse ungene, enn at vi fyller lommene til dem som har mer enn nok fra før. Der har OECD gitt SV rett. Vi har kalt vårt alternative budsjett «Dele for å skape.» I dag har OECD-rapporten kommet – og OECD er som kjent ikke noe underbruk av SV – som sier at dette er riktig: Dess mer vi deler, dess mer vi bruker på felles velferd, på skole, på barnehage og på å skaffe folk noe å leve av, dess mer økonomisk vellykket blir hele samfunnet. Det blir bedre for alle! Derfor mener vi at regjeringen har gjort et totalt feil valg i prioriteringen av penger.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det gjelder diskusjonen om selskapsskatten. Det er helt riktig at den forrige regjeringen og SV mener at selskapsskatten skal fordeles slik at alle kommuner får glede av den, for det er ikke sånn at kommunene i dag ikke får en andel av den – det gjør de jo. Poenget med det er at hvis man lar selskapsskatten være en ren kommunal skatt, betyr det at kommuner som har store inntekter selv, får beholde mer av dem selv. Det er Høyre-politikk – enten du er et menneske eller en kommune og har høye inntekter, skal du beholde inntektene selv. Men det betyr at man har mye mindre til de kommunene som sliter med næringsutvikling, og det er med kommuner som det er med folk: Når en kommune sliter med næringsutvikling, ikke har jobber nok til alle, skal de ha mindre fra Høyre, for da tror de at det går bedre. Sånn er det også med folk som f.eks. ikke har jobb eller helse – de skal også fratas penger, for da skal det liksom gå bedre med dem. SV er dypt uenig i den strategien.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Et av de virkelig stygge, usosiale kuttene i budsjettet som regjeringen la fram, var kuttet i bevilgningen til barnehage for unger som er på asylmottak. Til nå har kommunene fått penger for at fire-femåringer skal kunne gå i barnehagen. Dette er unger som har en ekstremt unormal livssituasjon, og mange sitter lenge på mottak, også fordi det er partier i kommunestyrene som stemmer nei til å bosette. Dette handler også om at unger får lære seg norsk tidlig, det er noe av det aller viktigste for integreringen. Jeg vet at representanten Sivertsen har små barn, og jeg har små barnebarn. Jeg har jobbet i barnehage, og jeg vet at det meste av språkopplæringen skjer når ungene er veldig små, da lærer man det automatisk. Da er spørsmålet: Hvorfor er ikke Arbeiderpartiet med på SVs forslag om å lovfeste at barn på asylmottak har rett til barnehage, som andre barn?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg må si jeg synes forklaringen på kuttet på au pair-senteret er veldig spesiell, at det skal være en hovedmålsetting for en regjering som har milliarder å ta av, å ta 3 mill. kr fra mennesker som vi til og med vet kan være utsatt for menneskehandel og grove overgrep, for det er det jo blitt avslørt at skjer. Men det er en annen sak som har forundret meg i dette budsjettet. Jeg kjenner jo gamle Høyre slik at de var opptatt av rettssikkerhet, også i asylsaksbehandlingen, og det budsjettet som regjeringen har lagt fram nå, har jo ganske grove kutt i det apparatet som skal drive saksbehandling, altså UNE og UDI. Det er også kutt i midlene til rettshjelp gjennom organisasjonene. Jeg lurer på: Hvordan henger dette sammen med Høyres prinsipielle syn om at rettssikkerhet skal ivaretas og skal gjelde for alle, uavhengig av hvem de er?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Dette er nå den største flyktningkatastrofen vi har sett etter annen verdenskrig. Det er millioner av desperate mennesker som er på flukt. De kommer ikke hit for å irritere Fremskrittspartiet, de kommer hit fordi de er i en desperat situasjon, og fordi kapasiteten i nabolandene er sprengt. De landene lukker nå grensene. Det høres ut som om Fremskrittspartiet tror at det hjelper å kaste penger etter alt, etter problemet der, mens hjelpeorganisasjonene forteller oss desperat at vi er nødt til å ta flere mennesker ut av disse områdene, og at Norge må gå foran slik at andre land også gjør det. Er det slik at representanten Keshvari tror at han kjenner situasjonen på bakken bedre enn organisasjonene som er der?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det må bare være inne i hodet på noen fra Fremskrittspartiet at det er slik at det handler om å hjelpe enten her eller der. Det handler om å gjøre begge deler. Når organisasjonene som driver hjelpearbeidet i disse områdene, er desperate etter at flere europeiske land tar flere flyktninger ut av områdene, må det jo være det som betyr noe. Man hjelper mange der, men man er også nødt til å ta flere ut av områdene fordi det er kaotisk der. Det gjelder ikke bare helsemessig, men det er også politisk sett et veldig farlig område, som det er nødvendig at flere land avlaster. Da kan Norge gå foran med et godt eksempel, og situasjonen blir verre for hver dag som går. Likevel fortsetter representanten fra Fremskrittspartiet å snakke om 2011. Nå snakker vi om 2015 – hva tenker Fremskrittspartiet om dette da?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg vil takke Kristelig Folkeparti for den jobben de gjør på dette området, men dette handler ikke om måter å uttrykke seg på, dette handler om fakta: Enten er dette en strengere asyl- og flyktningpolitikk, eller så er det en mer liberal asyl- og flyktningpolitikk. Begge deler kan ikke være riktig samtidig. Da handler det ikke om ord, men om fakta. Det er mange ting som har blitt strammet kraftig inn, og det regner jeg med at Kristelig Folkeparti ikke er så glad for. Det som de er glad for, og som også jeg har stemt for, er å få på plass en avtale nå om lengeværende barn. Problemet er at nå meldes det på nyhetene – omtrent minutt for minutt – at antallet barn som er sendt ut i mellomtiden, mens man har forhandlet, øker stadig. Er Kristelig Folkeparti enig med SV i at disse barna som er sendt ut dette siste året, burde få sakene sine behandlet på nytt etter det nye regelverket?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det er fristende å stille Senterpartiet det samme spørsmålet som jeg stilte Arbeiderpartiet, for de barna som sitter på asylmottak i Norge, er der ofte lenge, og det kommer de nok til å være også med denne regjeringen fordi det er så mange kommunestyrer som sier nei uansett. De barna som bor der, trenger å ha både aktivitetstilbud og et barnehagetilbud. Jeg ser at Senterpartiet har lagt inn penger til dette i budsjettet sitt, men vi må ha på plass en ordning som sikrer at disse barna faktisk får rett til barnehageplass, og at de får det fra de er ett år, sånn som andre norske barn, for dette er jo det aller viktigste vi kan gjøre for dem for at de skal lykkes med integrering i Norge. Det er nå kommet undersøkelser som viser hvordan f.eks. halvdagsplass i barnehage påvirker skoleresultater veldig positivt, og hvis vi klarer å begynne tidligere, er det enda mer positivt. Vil Senterpartiet stemme for?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg tror representanten Greni bør gå tilbake og sjekke litt hvordan språkopplæring og språktrening for barn skjer best. Man lærer språk mye lettere når man er mindre. Den undersøkelsen som ble lagt fram nylig, om halvdagsplass i barnehagen, viser at dess tidligere man begynte, dess bedre gikk det, så dette håper jeg Senterpartiet vil revurdere. Men SV har også et par andre forslag i innstillingen, bl.a. ett forslag som går ut på at vi ønsker at regjeringen skal ta initiativ til en internasjonal aksjon for å redde mennesker i havsnød i Middelhavet, for vi vet at det er mange flyktninger der. Nå er det mange fra Syria som reiser via Nord-Afrika og legger ut på en veldig farlig ferd, og der har det vært en aksjon, under Italia, som nå er fjernet. SV mener at Norge bør bidra, ikke bare med å vokte grensene, men også med å redde folk i nød. Hva mener Senterpartiet om det forslaget?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg vil også rose Venstre for å ha stått på et helt år nå for å få på plass en avtale for lengeværende barn. Det er bra. Men det er mange punkter ved den avtalen som det er grunn til å stille spørsmål ved. Det ene er at nå er det sendt ut mange barn i mellomtida, mens man har forhandlet. Skal de få behandlet saken sin på nytt? Jeg synes det er interessant å høre hva Venstre mener om det. Det andre spørsmålet er: Vi hørte en representant fra Fremskrittspartiet som var oppe her i stad og beskrev en situasjon der man hadde strammet inn kraftig på så å si alle områder, mens Venstre nå sier at dette er et kvantesprang i den andre retningen. Nå er vel et kvantesprang egentlig bitte, bitte lite, hvis vi skal være helt presise, faglig sett, men begge de beskrivelsene kan ikke være riktige. Er det blitt en innstramming, eller er det en liberalisering?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Nå ga vel representanten Greni et svar på hvordan argumentasjonen er, men jeg er veldig glad for at denne regjeringen har spurt alle kommunene. Jeg kjenner også til noen av de kommunene som er små, og som har vært veldig gode på bosetting, bl.a. Vinje kommune. De har blitt spurt, og de har tatt imot. Det synes jeg regjeringen godt kan få ros for, at man nå spør alle kommuner. Men en av grunnene til at det nå har blitt færre i mottak, er at det i det budsjettet vi la fram, og som denne regjeringen overtok, var en kraftig økning i integreringstilskuddet, for det sa kommunene var nødvendig. SV ønsker en ny bosettingsordning der man kan få en avtale med kommunene om å dekke utgiftene, og at man har en ordning der avtalen går ut på at kommunene da også er forpliktet til å ta det, slik som det er i Danmark. Vi ønsker også å åpne for mer selvbosetting. Det har lyktes bra der man har hatt det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jo, vi hadde gjennomslag for mange ting, bl.a. å få økt integreringstilskuddet, slik som kommunene ba oss om. Dette er en av de viktige tingene vi fikk på plass, og jeg tror kommunene har rett når de sier at det er utgifter knyttet til dette som er vanskelig å håndtere, spesielt på boligområdet. I tillegg til dette klarte vi å prioritere f.eks. barnehage til barna, noe som tydeligvis ikke Høyre klarer å prioritere, og som er av de aller viktigste integreringstilskuddene. De fleste av disse barna skal jo bo i en kommune. Å få på plass en ny bosettingsordning, det er det SV som mener. Det var det ikke flertall for i den forrige regjeringen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Jeg vet ikke helt hva representanten Skjelstad nå sikter til, men det er klart det er stor forskjell på SVs syn og Arbeiderpartiets syn når det gjelder flyktning- og asylpolitikken. Det er det ikke noen tvil om. Vi har rost Venstre for det Venstre nå har fått til. Man må også huske på at vi fikk til en engangsløsning da vi satt i regjering, som innbefattet 1 000 barn som fikk bli. Det er ingen liten løsning. I tillegg til det forhandlet vi fram stortingsmeldingen Barn på flukt, og den er et godt grunnlag for å behandle saker som gjelder barn, godt. Men jeg er enig med Venstre i at når praksisen i utlendingsforvaltningen har utviklet seg i så streng retning som den har gjort, trengs det en forskriftsendring for å få til nødvendige endringer for at man skal ta bedre hensyn til de lengeværende barna.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Hvis det er tildelingsbrevet til Politidirektoratet for 2013 vi snakker om nå – hvis det er det representanten spør om – kan jeg bekrefte at vi ikke har hørt noe om at det ble gjort endringer i det. Vi ville motsatt oss det på det kraftigste hvis vi hadde hørt noe om det. Det er ikke i tråd med det det var enighet om i regjeringen da vi behandlet stortingsmeldingen Barn på flukt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Her må vi rett og slett gå inn og sjekke hva det er som konkret har skjedd. Ut fra hva jeg vet nå, har det ikke vært informert om dette til oss. Det er kjent i media også. Men jeg synes kanskje at representanten Skjelstad burde tenke over at det – i hvert fall når man har hørt på innleggene her i salen i dag – ikke er den minste tvil om at det regjeringsalternativet som Skjelstad nå støtter, er et regjeringsalternativ som høyt og tydelig, med Fremskrittspartiet, sier at de ønsker en mye kraftigere innstramming enn det som er nå. De legger til og med ut enigheten med Venstre som en meget kraftig innstramming, mens de talerne som har vært her oppe fra de rød-grønne partiene, har en helt annen tilnærming til dette. Så kanskje Skjelstad skulle fundere på om han kan få til mer i en annen konstellasjon enn den han er i nå.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
SV ønsker at sakene til de barna som nå har blitt sendt ut, skal bli behandlet etter det nye regelverket, og at alle også får informasjon om engangsløsningen, for det har de ikke fått fordi penger til informasjon er fjernet. Men skal de vurderingene som nå skal gjøres etter det nye regelverket, bli gode, må det være nok barnefaglig kompetanse i utlendingsforvaltningen. Det er kompetanse på hvordan barn berøres av krig og væpnet konflikt, og hvordan barn berøres av å være på flukt og bo under usikre forhold i lang tid. Det mangler slik kompetanse både i UNE og i UDI. Hvis de vurderingene som nå skal gjøres etter den nye forskriften, skal bli gode, må dette på plass. Når vil statsråden sikre det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-09:
Det kunne være fristende å følge opp dette, for det er lite å spare på å ha dårlige tiltak for enslige mindreårige asylsøkere. Det er vel få som er så alene og har behov for så tett oppfølging som dem, for at det ikke skal gå galt. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på dette med Jobbsjansen, for Jobbsjansen har fungert veldig bra. Det vi vet, er at mange innvandrerkvinner som kommer hit, står ganske langt unna arbeidslivet. De kommer fra tradisjoner der det ikke er vanlig at kvinner jobber, og mange av dem har også veldig dårlige språkkunnskaper på forhånd. Jobbsjansen har vært utviklet for faktisk å kunne oppsøke disse kvinnene hjemme, oppmuntre dem og få dem ut i arbeidslivet. Det er med veldig stor forundring vi har sett at regjeringen og statsråden ikke har økt satsingen på dette området – et meget vellykket arbeidsrettet tiltak som både fremmer integrering, som er en utrolig viktig del av arbeidslinja, og som fungerer. Hva er grunnen til at regjeringen ikke vil satse mer?