Kristin Vinje (Høyre), 2015-05-12:
Interpellanten tar opp en sentral utfordring ved de fem universitetene i landet som i dag har et nasjonalt ansvar for universitetsmuseene. Disse museene er i en særstilling blant museene våre nettopp fordi de er vitenskapelige institusjoner. Universitetene i henholdsvis Oslo, Trondheim, Bergen, Tromsø og Stavanger har derfor et spesielt ansvar for å forvalte kunnskap om vår natur- og kulturarv og bidra til å formidle dette gjennom utstillinger for landets befolkning, nye generasjoner og gjerne også turister. Så er spørsmålet: Hvordan skal vi sikre at universitetene som har dette spesielle ansvaret, får gode rammevilkår for å kunne gjøre denne oppgaven på en god måte? Det er ikke et enkelt spørsmål. Finansieringsutvalget, som har gått gjennom finansieringssystemet for universitets- og høyskolestrukturen, har anbefalt å bibeholde store deler av basiskomponentene i rammefinanseringen som utgjør hovedfinansieringen av universitetets oppgaver. Det har vist seg å være ganske vanskelig å finne gode indikatorer for nettopp formidling, som vil treffe formidlingsvirksomheten ved universitetsmuseene på en god måte. Som flere har sagt, er vi midt oppe i en debatt nå om endringer i universitets- og høyskolestrukturen. Denne debatten inkluderer også hvordan finansieringssystemet skal bidra til at de ulike institusjonene skal få strategisk handlingsrom til å styrke kvaliteten og utvikle egne strategier for å ivareta ulike oppgaver. Den debatten er vi ikke ferdige med. Hvordan vi skal sikre museene ved universitetene, er vi ennå ikke helt i mål med. De siste årene har situasjonen for universitetsmuseene blitt noe bedre, gjennom at departementene har bevilget ekstra ressurser til bevaring og sikring av museene, samtidig som universitetene selv har prioritert egne midler til sikring av samlingene sine. Det er bra at departementet, universitetsledelsen og museene sammen har god dialog om hvordan universitetene kan ivareta museumsvirksomheten fremover. Jeg synes imidlertid det er viktig at vi her på Stortinget kan følge med på utviklingen av universitetsmuseene. Universitetsmuseene er i en særstilling i den forstand at de, i tillegg til formidling av natur- og kulturarv, også har forvaltningsoppgaver i henhold til kulturminneloven. Derfor er det viktig at også vår egen klima- og miljøminister engasjerer seg i universitetsmuseenes rolle som forvalter av kulturminner. Samtidig vet vi at alle universitetsmuseene har utfordringer bl.a. med gamle og ofte uhensiktsmessige bygg. Jeg tror denne debatten belyser at vi fremdeles har en jobb å gjøre når det gjelder å ivareta vår felles natur- og kulturarv ved universitetsmuseene. Vi må ha som mål at vi skal sette universitetene selv i stand til å ivareta denne oppgaven på en god måte. Jeg har likevel lyst til å legge til at jeg er optimistisk på vegne av universitetsmuseene, i den forstand at kunnskap, høyere utdanning, forskning og formidling er høyt prioritert av regjeringen. I de to budsjettene vi har behandlet her på Stortinget siden Høyre–Fremskrittspartiet-regjeringen tiltrådte, har bevilgningene til høyere utdanning og forskning fått et kraftig løft. Det skjer mye i sektoren, gjennom både strukturelle grep og positive signaler i langtidsmeldingen for høyere utdanning og forskning, der kvalitet står i sentrum. I dette arbeidet må vi sørge for at universitetene får det handlingsrommet de trenger for å ivareta det samfunnsoppdraget de har for universitetsmuseene. Jeg vil takke interpellanten for å ta opp en viktig problemstilling som berører våre vitenskapelige institusjoner, og en av utfordringene som følger av ansvaret for universitetsmuseene. Dette handler om å ta vare på vår felles natur- og kulturarv, og det handler om å se den vitenskapelige koplingen mellom fortid og fremtid. Som kjent er vår historie også en viktig del av vår fremtid.