Siri A. Meling (Høyre), 2016-05-31:
Innledningsvis vil jeg benytte anledningen til å takke partiene for et godt samarbeid om denne skattereformen. Jeg er glad for å kunne presentere at et bredt flertall stiller seg bak hovedlinjene i regjeringens skattereform og i tillegg er enig om en rekke punkter som jeg vil komme nærmere tilbake til. Dette flertallet gjelder alle partier utenom SV, og for ordens skyld vil jeg også påpeke at Miljøpartiet De Grønne heller ikke er en del av dette skatteforliket, men de er som kjent ikke representert i finanskomiteen. Skattemeldingen som vi i dag har til behandling, ble fremmet parallelt med statsbudsjettet for 2016 i fjor høst. Komiteen har brukt en del tid på behandlingen av denne og til å arbeide seg frem til en bred enighet. Skatt er et viktig virkemiddel for å skaffe inntekter til å finansiere velferdssamfunnet vårt, men skatt er også et viktig rammevilkår for næringslivet og for oss som enkeltindivider og skattytere. Vi vet at skatt er et kraftfullt virkemiddel som stimulerer til ulik type av adferd. Forutsigbarhet er derfor viktig for både næringsliv og personer. Det innebærer en trygghet i rammebetingelser som vil stå fast selv om det politiske flertall skulle endres i forbindelse med valg fremover. Jeg er glad for at partiene har erkjent betydningen av forutsigbarhet og strukket seg i diskusjonene for å finne gode kompromisser sammen. Norge er som kjent i en situasjon med høy arbeidsledighet i deler av landet – mest som følge av lav oljepris og lavere investeringsnivå i landets største sektor, nemlig petroleumssektoren. Vi trenger å skape mange nye arbeidsplasser for å kompensere for bortfallet, både når det gjelder antall arbeidsplasser, og når det gjelder verdiskaping og skatteinntekter. Et godt og konkurransedyktig skattesystem bidrar positivt til denne omstillingen. Det er bred enighet om å videreføre viktige prinsipper i skattesystemet vårt fra reformen i 1992, med brede skattegrunnlag, relativt lave satser og stor grad av likebehandling av ulike investeringer, finansieringsformer og virksomhetsformer samt symmetrisk behandling av inntekter og kostnader. Det er viktig å opprettholde og om mulig styrke effektiviteten og symmetriegenskapene i skattesystemet vårt. Det må understrekes at den brede politiske enigheten først og fremst handler om skattesystemet, ikke om det totale skattenivået. Der vil det fremdeles være betydelig uenighet mellom de partier som vil skatte mer, og de partier som vil skape mer og skatte mindre. Skatt er ikke et mål i seg selv, men det er et middel. Vi vet at skatt virker. Det betyr at vi gjennom denne skattereformen og dette skatteforliket sender viktige signaler i en retning som bør oppmuntre til økte investeringer i Norge, til arbeid og til omstilling. Bakgrunnen for skattereformen vi har til behandling i dag, er spesielt to forhold: I erkjennelsen av at kapital, aktivitet, ressurser og mennesker lett flyttes over landegrenser i en stadig mer globalisert verden, er det viktig at vi har et skattenivå for selskaper som er konkurransedyktig. Videre er det viktig å sikre at selve skattegrunnlaget ikke uthules ved at verdier flyttes ut av Norge av flernasjonale selskaper. Den forrige regjeringen nedsatte derfor et skatteutvalg, det såkalte Scheel-utvalget, som skulle se på disse spørsmålene, og utvalget leverte sin NOU, Kapitalbeskatning i en internasjonal økonomi, i 2014. Denne NOU-en ble sendt på høring og har vært et viktig bidrag i utformingen av skattemeldingen som behandles i dag. Jeg er glad for at et bredt politisk flertall er enig i at selskapsskatten i Norge må reduseres for å gjøre skattenivået mer konkurransedyktig i forhold til landene rundt oss. Regjeringen foreslo å senke denne til 22 pst. innen 2018, men i skatteforliket med de andre partiene er vi enige om at satsen skal være 23 pst. innen 2018. Samtidig er partiene enig om at ytterligere reduksjoner vurderes i lys av utviklingen internasjonalt, og spesielt i våre naboland. Det er samtidig viktig å understreke budskapet fra en samlet komité om at vi legger til grunn at Norge verken bør eller skal være ledende på et lavt skattenivå, men at vi må harmonisere oss med våre naboland. Vi er i en situasjon med høy arbeidsledighet i Norge, og mange ressurser settes inn for å etablere nye arbeidsplasser og trygge de eksisterende. En del av denne jobben må nødvendigvis skje innenfor de etablerte bedriftene, og den største muligheten til vekst og videreutvikling ligger sannsynligvis innenfor innovasjon, nye produktområder og nye markeder. Da er det viktig at bedriftene selv får beholde en større andel av overskuddet for å ha egenkapital til å løfte innovasjon og investeringer. Forskning viser også at reduksjon i selskapsskatten sannsynligvis er det viktigste grepet vi kan gjøre for å øke investeringene i næringslivet. Vi ønsker å videreføre prinsippet om lik sats i alminnelig inntekt for selskap og person, og jeg er glad for at partiene stiller seg bak regjeringens forslag om en trinnskatt for personbeskatningen som erstatter den tidligere toppskatten. Jeg er glad for at det er enighet om at nivået på utbytteskatten skal holdes på om lag samme nivå som i dag, når vi ser den i sammenheng med selskapsskatten. Dette gir en viktig forutsigbarhet for den såkalte eierskatten, altså summen av selskapsskatt og utbytteskatt. Flere høringsinstanser har påpekt at avstanden mellom utbytteskatt og kapitalskatt kan medføre uheldige tilpasninger og kanskje også kreative renteprodukter. Derfor har partiene vært opptatt av å redusere denne avstanden. Enigheten om en økt skjermingsrente er et viktig grep i så henseende. Jeg er også glad for enighetspunktet knyttet til å etablere en ordning for langsiktig sparing i børsnoterte aksjer og aksjefond i forbindelse med budsjettet for 2017, som innebærer at gevinster ikke beskattes løpende. Dette vil forhåpentligvis også stimulere flere til å investere i næringslivet. Det er en ganske samstemt oppfatning at skattesystemet vårt på mange måter favoriserer investering i eiendom. Regjeringen har gjennom sine budsjettforslag og arbeidet med samarbeidspartiene gjort flere grep for å redusere denne favoriseringen. Vi trenger å stimulere investeringer i andre sektorer også, og det er et mål at skattesystemet skal bli mer nøytralt i så henseende. Jeg er glad for at vi i skatteforliket er enige om å innføre en verdsettingsrabatt i formuesskatten på såkalt arbeidende kapital, nemlig aksjer og driftsmidler, med 20 pst., og at grunnlaget for gjeldsfradrag reduseres tilsvarende. For Høyre er dette et viktig skritt på veien for å redusere og på sikt fjerne formuesskatt på arbeidende kapital. Jeg er glad for at også Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre gir uttrykk for det samme. Det gir en retning om hvor disse fire partiene ønsker å gå sammen fremover. Jeg er glad for at et bredt politisk flertall, dvs. alle utenom SV, på mange måter erkjenner at det er utfordringer knyttet til formuesskatten. Det er enighet om at problematiske sider ved formuesskatten bl.a. er at den betales av norske eiere til bedrifter som går med underskudd. For mange betyr dette faktisk at de må ta ut utbytte fra bedrifter som går med underskudd for å betale formuesskatt, istedenfor å kunne styrke egenkapitalen eller investeringer i bedriften. Videre kan formuesskatten gjøre det vanskelig for gründere å gå på børs fordi en da kan oppleve en rask verdiøkning som utløser formuesskatt. Begge disse forholdene adresseres i enighetspunktene i forliket. Regjeringen bes om å foreta en vurdering av hvordan midlertidige likviditetsproblemer eventuelt kan avhjelpes uten at det skapes en omgåelsesmulighet for formuesskatten, og det er bra at regjeringen allerede i revidert nasjonalbudsjett har tilkjennegitt at dette skal gjelde allerede fra 2016. Regjeringen kommer tilbake i forbindelse med statsbudsjettet for 2017 på hvilken måte en slik ordning skal rammes inn. Videre bes også regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2017 å vurdere muligheten for en ordning med tidsbegrenset rabatt i formuesskatten for gründere ved børsintroduksjon av det respektive selskap. Problemene knyttet til selskaper som går med underskudd, og til børsintroduksjon for gründere, er allerede nevnt, men jeg er glad for at flertallet også ser utfordringene med kapitaltilgang på beløp under 200 mill. kr for små og mellomstore bedrifter i Norge, og hvordan disse på mange måter er avhengig av norsk kapital. Det viser betydningen av å stimulere frem større private kapitalbaser i Norge, og da er den særnorske formuesskatten en hindring. Arbeidet mot skattetilpasning forsterkes også som følge av skatteforliket gjennom en rekke punkter. Det er en samlet komité som understreker betydningen av at verdier som er skapt i Norge, også skal skattes av i Norge. Avslutningsvis vil jeg igjen uttrykke tilfredshet med at hovedretningen i regjeringens skattemelding har fått tilslutning gjennom et bredt skatteforlik. Dette sikrer et forutsigbart skattesystem for norsk næringsliv som er nødvendig for den økonomiske omstillingen Norge nå står midt oppe i. Den anerkjenner en politikk som ikke minst Høyre er opptatt av, nemlig at lavere skatter gir økte investeringer, økt aktivitet i økonomien og flere arbeidsplasser. Skatteforliket styrker vilkårene for norsk eierskap.