Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-06-17:
Gratulerer med dagen! Det er i dag 200 år siden Wergeland ble født. Det er vel den personen i norsk historie som er mest kjent for sin kamp mot fremmedfrykt. Han endret jo syn etter hvert som han reiste til Paris, ble litt klokere og skjønte at hans tidligere syn på innvandringspolitikken hadde vært uklok. Han jobbet for å endre Grunnloven § 2 - all ære til ham! I tillegg til at han ønsket å fjerne jødeparagrafen, gav han ut et blad som het «For arbeiderklassen» - et blad som var rettet mot praktisk og moralsk opplysning for arbeidsfolk i byer og forsteder. I dag diskuterer vi arbeidsinnvandring - en kombinasjon av begge problemstillinger, spør du meg. Jeg vil problematisere litt rundt de utfordringene vi har når det gjelder arbeidsinnvandring. Det ene jeg har lyst til å problematisere, og som stiller oss overfor mange dilemmaer, er at vi i nord importerer arbeidskraft fra dem i sør. Vi som i utgangspunktet har god råd, god økonomi og har mulighet til å utdanne folk og satse penger på det, legger opp til en politikk der vi skal importere arbeidskraft fra sør. Derfor er jeg glad for at dette både i meldingen og i innstillingen beskrives på en grundig måte, og at en samlet komite ønsker å få på plass internasjonale retningslinjer med et regelverk for migrasjon, spesielt når det gjelder helsearbeidere. Det er viktig at vi ikke bare er oss selv nærmest i denne diskusjonen. Et annet dilemma som jeg mener det er viktig å diskutere, er mobilisering av innenlandsk arbeidskraft. Én ting er at hvis vi ser på ledighetstallene i Norge, så er de ganske lave. Hvis vi ser på yrkesdeltakelsen for en del grupper, er også den skremmende lav. Jeg er redd for - med et ensidig fokus på arbeidsinnvandring - at dette kan bli en slags hvilepute når det gjelder å mobilisere innenlandsk arbeidskraft. Spesielt innenfor en del av de innvandrergruppene som kommer til Norge, spesielt kvoteflyktningsgrupper, ser vi at yrkesdeltakelsen er altfor lav. Vi må samtidig også ha fokus på det. Dette er også omtalt både i meldingen og i innstillingen. Vi må følge det veldig tett. Det er fort gjort at vi sier det i en melding, og det er fort gjort at vi sier det i en innstilling, men når det kommer til praktisk virkelighet, kan det bli en slags hvilepute. Det tredje jeg har lyst til å problematisere, er lønnsdannelse. Det er ingen tvil om at en kan komme opp i konflikt når en importerer så mye ufaglært arbeidskraft i forhold til den arbeidskraften som allerede er i Norge, og at det kan danne et lønnspress. Når en hører debatten her i dag, kan en bli enda mer skremt. Både Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti framstiller det nesten som et problem at vi har en så lik lønnsdannelse i Norge. Noe av det jeg er mest redd for, også når det gjelder arbeidsinnvandring, er at de som er i praktiske yrker, og som gjør en praktisk jobb, blir hengende etter, mens de som kan språket og kan skrive norsk, i utgangspunktet skyter fra. Den utviklingen skal vi følge svært tett, så vi ikke får et mer todelt arbeidsmarked, for det er utelukkende av det dårlige, slik jeg ser det. Jeg hadde lyst til å begynne innlegget mitt med å problematisere litt, for i Senterpartiet mener vi at vi trenger mer arbeidsinnvandring til Norge. Vi ser at det er viktig for å klare å løse alle de oppgavene som vi mener er viktige, både innenfor offentlig sektor og innenfor næringslivet, for at de skal kunne få gode arbeidsvilkår. Men vi kan ikke utelukkende tenke på hvordan vi selv skal kunne løse våre oppgaver, uten at vi ser hvilke utfordringer det skaper for andre, og uten at vi eventuelt klarer å mobilisere innenlandsk arbeidskraft. Men vi er med på hele ferden, og vi er glade for den ferden vi er med på for å tilrettelegge for mer arbeidsinnvandring. Jeg vil avslutte med Wergeland. Som jeg sa, gav han ut et blad som var til opplysning for arbeidsfolk i forsteder og byer. Noe av den viktigste jobben vi gjør nå når vi får økt arbeidsinnvandring, er å sørge for at arbeidsinnvandrerne blir integrert i det norske samfunnet. Når det gjelder den arbeidsinnvandringsbølgen som vi hadde på 1970-tallet, som også er omtalt i innstillingen, ser vi at veldig mange etter en viss periode kom over på trygdeytelser og falt ut av arbeidsmarkedet. Jeg tror at noe av det viktigste vi kan gjøre for å holde folk i arbeid over lang tid, er å sørge for at de får gode språkkunnskaper, god kjennskap og en god integrering og inkludering. Dette gjelder også dem som i utgangspunktet tror de bare skal bli her i en kort periode. Så: Gratulerer med dagen!