Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-16:
Hvis det blir et nytt stortingsflertall etter valget, blir det en ny kurs i jordbrukspolitikken. Dette er en optimistisk dag, for vi har en tydelig og offensiv retning på mange punkter felles på rød-grønn side. Vi kommer til å kreve en ny kurs i mat- og jordbrukspolitikken som er bygd på det landet vi er, og den naturen vi har. Hvis vi studerer norgeskartet, vil vi se at landet vårt stort sett er bygd på fjord, fjell og skog. Det er store utmarksressurser, men de små, gule flekkene som er matjorda vår, ligger spredt, og det er bare 3 pst. av landarealet. Den sentraliseringspolitikken som føres nå, er helt i strid med den geografien vi har. Ingen politiker eller blåruss, enten de heter Sylvi Listhaug eller Trygve Hegnar, kan noen gang oppheve det landet vi er. Det går ikke an å endre den geografien. Heldigvis er det ingen som har den makta. Da må selvfølgelig Stortinget føre en politikk som stemmer overens med terrenget. Derfor vil vi allerede fra statsbudsjettet 2022, hvis vi får muligheten, sørge for at det lages en investeringspakke og en opptrappingsplan for hvordan vi skal kunne fornye matproduksjonen og arbeidsplassene i melkeproduksjonen rundt omkring i hele landet. På høringen i næringskomiteen kom det fram en viktig og helt avgjørende detalj. Gjennomsnittet i vestlandsbruket har 14 kyr. Dagens politikk legger kun til rette for at det er de som har over 15 kyr, som skal være med. Det vil si at hvis denne politikken fortsetter, er det en planmessig sentralisering og nedbygging av nettopp viktige jord- og beiteressurser som ligger både på Vestlandet, i Nord-Norge og på Sørlandet. Alle disse tre landsdelene er i dag områder som er under sterkt press, og hvor deler av jorda nå går ut av drift. Dermed synker selvforsyningen. Tryggheten til deg og meg som innbyggere svekkes. Når vi legger fram denne planen, hvis vi får muligheten i statsbudsjettet 2022, er det en veldig gladdag også for norsk byggenæring og snekkere i hele landet. Det er ingen investeringsbeslutning som er så desentral som det å sette i gang arbeidet for å ruste opp over 4 500 båsfjøs som ligger spredt i hele landet vårt. Det vil skape aktivitet og sysselsetting i en tid hvor det trengs mer enn noen gang. For landet vårt er bygd på det spredte familiejordbruket, ikke selskapsjordbruket. Det er naturlig at det må være sånn, fordi vi har en geografi som tilsier at vi må bo spredt og arbeide spredt hvis vi skal kunne skape verdier og arbeidsplasser. Til og med i Danmark har sentraliseringspolitikken som Fremskrittspartiet har ført, spilt fallitt. Der har gjeldsveksten gått så langt at mange bønder i praksis er leilendinger, og det er banksektoren som eier verdiene. Den utviklingen må vi stoppe. Derfor er det avgjørende for oss å ha en politikk som får ned kapitalkostnadene. Det må som sagt skje innen melkeproduksjon, men det må også skje innen kornproduksjon, for siden 2000 har det norske kornarealet blitt redusert med 15 pst., og det er de mindre og mellomstore gardene som driver med korn, som faller fra. For å styrke beredskapen, som vi gang etter gang de siste årene har fått avdekket er for svak, må vi ha med oss disse brukene videre og opprette en forsterket mulighet for både å tørke og lagre kornet i klimatisk skiftende tider desentralt på gårdene. Sånn kan vi frigjøre større siloer for nasjonal beredskapslagring. Vår nye kurs i jordbrukspolitikken stimulerer til en teknologiutvikling som tar ressursene i bruk der de er, og det skjer utrolig mye positivt. Det siste eksemplet jeg vil bruke, er fra min hjemkommune, Tynset, hvor man på Kvikne har utviklet en teknologi som heter Findmysheep, som er GPS-bjeller. Det varsler om en ny tid som er tilpasset til å forsterke tryggheten for oss alle.