Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Riksrevisjonens gjennomgang av de deler av statsregnskapet for 2002 som var desidert «Til observasjon», er behandlet av kontroll- og konstitusjonskomiteen, som framlegger en enstemmig innstilling. Heller ikke i merknadene er det store uenigheter. Det betyr at i det alt vesentlige slutter komiteen seg til Riksrevisjonens vurderinger. Noen få ord om et par punkter. Når det gjelder Forsvarsdepartementet, har dette departementet i flere år nå slitt med deler av sitt regnskapsarbeid. Men komiteen slutter seg til Riksrevisjonens antegnelser om at regnskapet for 2002 nå er avsluttet. Når det gjelder Nærings- og handelsdepartementet, har det vært en viss bekymring for datasikkerheten og de nødvendige sikkerhetskrav i forbindelse med personopplysninger. Komiteen er derfor svært tilfreds med at det nå er nedlagt et betydelig arbeid for å forbedre denne delen av departementets arbeid. Ved Statens helsetilsyn og ved fylkeslegekontorene er det fremdeles svært lang saksbehandlingstid. Dette medfører naturligvis en ekstra belastning både for pasienter, for pårørende og kanskje ikke minst for helsepersonellet selv. Vi ser at behandlingstiden her ikke går ned. Komiteens flertall ber i sin merknad Regjeringen vurdere om Helsetilsynet har tilstrekkelige ressurser til å løse de oppgavene det er satt til å løse. Noe av den samme situasjonen ser vi når det gjelder saksbehandlingstiden for klagesaker ved fylkesmannsembetene. Men her ser vi også betydelige variasjoner mellom de ulike fylkesmannsembetene. Når det gjelder myndighetenes behandlingstid av klagesaker, er det viktig at den ikke blir uforholdsmessig lang. Komiteen vil for sin del følge opp dette arbeidet framover, og vi håper at vi relativt umiddelbart kan se en forbedring her. Til slutt noen ord om innfordring av skatter: Vi ser bl.a. at skatteetaten har fått utvidet ansvar for kontroll av skatteoppkreverkontorene. Komiteen peker på det helt grunnleggende i at alle skal bidra til fellesskapet gjennom skattesystemet. Det er derfor svært viktig at dette systemet og innkrevingen fungerer på en måte som alle forstår og er innforstått med, og at det er en forutsigbarhet i måten vi utfører dette arbeidet på. Riksrevisjonen vil komme med en ny vurdering av dette arbeidet i 2005. Jeg tror at vi ikke bare skal fokusere på tvangsordninger og sterke virkemidler når det gjelder innfordring av skatt. På dette området, som på de fleste andre områder i samfunnet, kommer man vel så langt med samarbeid, med informasjon, med kontakt og kommunikasjon. Vi har nå erfaring for at det er de små skatteoppkreverkontorene som har de beste innfordringsresultatene, eller det man kaller høyeste løsningsgrad. Det er rett og slett fordi disse kontorene er flinkest til å oppnå kommunikasjon og dialog med skattyter. Det er antakelig lettere for disse små kontorene å ha denne typen kontakt med skattyterne og klare å få til den dialogen som skal til for å få inn skatten på den måten man skal. Men også et stort kontor, som det i Kristiansand, viser veldig gode resultater ved å jobbe på denne måten. Jeg er ganske sikker på at Riksrevisjonen i sin undersøkelse i kommende år også vil fokusere betydelig på denne delen av arbeidet. Det viktigste for samfunnet er at skatten faktisk kommer inn. Det er ikke bare tvangstiltak og «sterk lut» som fungerer i denne sammenhengen.