Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-14:
Barn som mestrer, som mestrer å lese, å regne, å opptre foran en forsamling og å få fyr på et bål, er noe av det sterkeste og viktigste som er. Jeg har sett det, både som mor til tre barn og gjennom engasjement i frivillig arbeid for barn og unge gjennom mange år. Jeg er utrolig takknemlig for alle lærere, fordi de gjør verdens viktigste jobb. En god skole handler om at alle barn skal få like muligheter til å lære, til å mestre og til å bygge en grunnvoll for sitt eget liv. Alle skal ikke gjøre det samme, men alle elever skal få dyrke sine talenter og interesser. Da Venstre og Johan Sverdrup innførte folkeskoleloven i 1889, var det radikalt. Det la grunnlaget for en felles skole for alle barn. For Venstre handler det fortsatt om å gi alle barn og unge frihet og like muligheter. Ikke alle barn har en mamma eller pappa som tar imot når de kommer hjem med «sin første løvetann» eller der «saligheta» er «et bessmorfang». For disse barna er barnehagen og skolen enda viktigere. Barnehage og skole er de viktigste fellesskapsinstitusjonene vi har i samfunnet, og Venstre vil at alle barn skal ha mulighet til å gå i barnehagen og i skolefritidsordning. I 1889 handlet det om at husmannsdatteren skulle få sitte på samme skolebenk som direktørsønnen. I dag handler det om at gutten fra asylmottaket skal få sitte i samme klasserom som professordatteren, det handler om at barna som har ekstra utfordringer skal få ekstra oppfølging i skolen så tidlig som mulig, og det handler om at barn som har mor eller far som av ulike grunner er utenfor arbeidslivet eller sliter med sykdom, også skal få gå i barnehagen, så også disse foreldrene skal få se glansen i øynene til sine barn, som mestrer. Det er dette vi prioriterer, også i dette budsjettet, også denne gangen. Venstre er veldig glad for dette budsjettet. Vi er glad for å se hva vi har fått til i samarbeid med regjeringen, og i regjering, de sju siste årene. Aldri har det vært flere lærere i norsk skole, aldri har flere lærere fått mer etter- og videreutdanning, og aldri har det vært flere kvalifiserte lærere i norsk skole. Vi vet at den enkeltfaktoren som betyr aller mest for en god skole, er gode lærere. Vi har vært opptatt av å gi lærerne muligheter til å skape enda større faglig og pedagogisk trygghet i norske klasserom. Dette er noe vi vil se positive virkninger av i norsk skole i lang tid framover. Gjennom et krevende år i 2020 der mye har vært stengt ned på grunn av covid-19-situasjonen, har det vært viktig for regjeringen å holde mest mulig på det normale i barnehager, i skoler og på høyskoler og universiteter. Jeg vil rette en særskilt takk til ansatte i barnehage, lærere på skolene og dem som arbeider i høyere utdanning. Uten dem ville ikke dette vært mulig. Mange har strukket seg langt i denne situasjonen. Likevel vet vi at for noen barn og unge har ikke oppfølgingen vært god nok, og vi vet at for mange studenter har det vært, og er, svært krevende. For 2021 er vi opptatt av å videreføre de gode ordningene innenfor barnehage, skole og høyere utdanning. En større satsing på kunnskap i skolen, flere studieplasser, forskning og integrering er avgjørende for at man ikke skal stå varig utenfor arbeidsmarkedet. Vi må få flere i jobb, og da må de ha tilgang til oppdatert kompetanse og utdanning, og flere må få sjansen til å lære norsk. Jeg er særlig glad for at regjeringen med dette budsjettet viderefører Utdanningsløftet med en bevilgning på flere milliarder. Dette er særlig viktig for dem som er uten arbeid eller permitterte for at de skal kunne ta utdanning, omstille seg og få den kompetansen de trenger. Vår satsing på tusenvis av studieplasser ved universiteter og høyskoler, mer midler til bransjeprogram, økt lærlingtilskudd og nye midler til fagbrev, er helt avgjørende. Regjeringens bevilgning for at flere permitterte og ledige kan fullføre videregående opplæring, vil føre til at flere står på tryggere grunn i trygg jobb. Samtidig settes det av penger for at avgangselever med hull i vitnemålet får mulighet til å fullføre. Hele dette budsjettet er en massiv satsing på kunnskap og utdanning, fra de 430 mill. kr til kompetanse og kvalitet i barnehagene og løftene i spesialpedagogikk til regjeringens satsing å sårbare elever i skolen etter virkninger av koronapandemien, og videre til satsingen på lærerspesialistordningen, som vil kunne øke antallet lærerspesialister fra 1 500 til 2 300 fra høsten 2021. Det er satt av ekstra penger til læremidler, utjevning av digitale forskjeller mellom kommunene, inntektsgradert foreldrebetaling til også å gjelde tredje og fjerde trinn ved SFO og gratis SFO for lavinntektsfamilier i utvalgte kommuner. Denne store satsingen på kompetansepolitikk bygger samfunn, verdier og trygghet for framtiden. Det får fram mestringen i norske barns skoledag, hver eneste dag.