Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2003-06-17:
Den 31. januar 2003 besluttet EØS-komiteen å innlemme patentdirektivet i EØS-avtalen. Det framgår av innstillingen at ettersom dette er en særlig viktig sak og direktivet nødvendiggjør lovendring, er det nødvendig at Stortinget samtykker i EØS-komiteens beslutning i henhold til Grunnloven § 26 annet ledd. I stortingsproposisjonen, som ligger til grunn for denne behandlingen, er Stortinget bedt om et slikt samtykke. I tilknytning til EØS-komiteens beslutning avgav Norge en erklæring, som jeg vil komme tilbake til innholdet i senere i denne innledningen. Patentdirektivet regulerer adgangen til å få patent på oppfinnelser knyttet til biologisk materiale, dvs. patent på oppfinnelser knyttet til gener og materiale som inneholder gener, og patent på framgangsmåter til framstilling av slikt materiale. Det har vært en meget lang prosess i EU om dette direktivet. Den startet allerede i 1988, da Kommisjonen la fram et utkast til direktiv om rettslig beskyttelse av bioteknologiske oppfinnelser. Bakgrunnen var at de av næringspolitiske hensyn ønsket seg en ensartet rettsbeskyttelse av bioteknologiske oppfinnelser i EU. Utkastet fra Kommisjonen gikk mange runder i EU-systemet, og til slutt ble det utarbeidede utkastet forkastet i 1995. Hovedbegrunnelsen den gang var at det var tatt for lite hensyn til etiske og samfunnsmessige betraktninger. Det ble så lagt fram et nytt utkast, og for at jeg ikke skal gå for detaljert til verks, nevner jeg bare at det siste utkastet, der de fleste innvendinger var tatt til følge, ble lagt fram i august 1997 og endelig behandlet i februar 1998. Tolv medlemsland, deriblant Danmark, Finland og Sverige, stemte for forslaget, mens Nederland stemte mot og Italia og Belgia avstod. Nederland gikk i oktober 1998 til EF-domstolen med direktivet for å få det kjent ugyldig, og i oktober 2001 avsa EF-domstolen sin dom. De konkluderte med at det ikke var grunnlag for ugyldighet. Status er nå at de fleste av EU-landene har gjennomført direktivet eller er i ferd med å gjennomføre det. Sverige vil behandle det til høsten, mens Frankrike har en debatt gående om artikkel 5 i direktivet om patentering av menneskelige gener. Den franske regjeringen er derfor i ferd med å utarbeide et nytt utkast til lovforslag, der det trolig vil bli foretatt visse presiseringer knyttet til patentering av menneskelige gener. Jeg har brukt såpass tid på beskrivelse av historien til dette direktivet for å understreke at det ikke har vært en lett sak, og at det har tatt lang tid å komme fram til den innstillingen som i dag foreligger til behandling. Dette viser også at det er et direktiv som det har vært arbeidet mye med, nettopp med bakgrunn i at det ikke er en lett sak. Den har også skapt debatt her i landet, og spørsmålet om patentering av planter og dyr har vært debattert gjentatte ganger her i Stortinget. Både i proposisjonen og i innstillingens sammendrag er det gitt en beskrivelse av hva EØS-komiteen har besluttet, og hva direktivet inneholder. Som jeg sa tidligere, er formålet næringspolitisk og å bedre konkurranseevnen på biologiområdet. EUs begrunnelse er å innføre de samme lover på dette området som USA og Japan. Når det gjelder Norge, er store deler av direktivet i samsvar med gjeldende norsk patentlovgivning og praksis. I dag gis det patent på oppfinnelser knyttet til gener, celler og mikroorganismer, forutsatt at de alminnelige vilkårene for patentering er oppfylt. Direktivet innebærer at vi må åpne for patentering av oppfinnelser som gjelder planter eller dyr. Men direktivet forbyr bl.a. patenter som strider mot grunnleggende etiske prinsipper i de enkelte stater. En må søke Patentstyret for å oppnå patent hvis disse undersøker om vilkårene er oppfylt. Oppfinnelsen må være ny, og det gis ikke patent på rene oppdagelser. Eneretten til patentet varer i 20 år. Definisjon av en oppfinnelse kan beskrives på følgende måte: Hvordan en plante kan brukes til legemiddelproduksjon, mens planten i sine naturlige omgivelser fortsatt kan utnyttes fritt. Et patent i Norge gir ikke enerett i utlandet, f.eks. i utviklingsland. Et patent gir heller ingen rett til å bruke oppfinnelser som er forbudt etter annen lovgivning. De som er motstandere av direktivet, har framført ankepunkter i forbindelse med etikk, hensynet til utviklingsland og miljø. Når det gjelder etikken, ble det allerede berørt i erklæringen som Norge gav i tilknytning til EØS-komiteens beslutning, der vi bl.a. kan lese: «Norges aksept av direktivet som en del av EØS-avtalen er basert på at det blir anvendt slik at fundamentale prinsipper som beskytter menneskets verdighet og integritet og den menneskelige kropp blir respektert, og i samsvar med folkerettslige forpliktelser som følger av Konvensjonen om biologisk mangfold». Som en følge av denne erklæringen, og antakelig også som en følge av at det i Regjeringen er uenighet om direktivet, har Regjeringen varslet en rekke tiltak for å ivareta dette hensynet. Disse kan oppsummeres på følgende måte: 1. Regjeringen vil utnytte spillerommet i patentdirektivet slik at direktivet praktiseres restriktivt. Dette vil motvirke at det blir for enkelt å få patent, og at patentbeskyttelsen strekkes for langt. Norge vil også ta til orde for en restriktiv linje internasjonalt.2. Patentsøkeren skal oppgi hvor de genetiske råvarene til oppfinnelsen er hentet fra. Brudd på opplysningsplikten skal være straffbart, men søknaden avslås ikke.3. Bønder skal ha rett til å bruke avlsdyr til eget landbruksformål, uten å gi patenthaveren vederlag.4. Det skal bli lettere å gripe inn mot misbruk av patenter, f.eks. hvis prisen presses urimelig høyt.5. Det skal bli enkelt å oppheve patenter som viser seg å kollidere med grunnleggende etiske prinsipper, f.eks. visse patenter som gjelder biologisk materiale fra mennesker.6. Det opprettes en etisk nemnd som Patentstyret kan rådføre seg med. Dette vil gi et bedre grunnlag for å vurdere om oppfinnelsene strider mot grunnleggende etiske prinsipper, slik at patentet kan avslås.7. Regjeringen ønsker norsk deltakelse i fagutvalg i EU, som bl.a. gir etiske råd i tilknytning til patentdirektivet.8. Norge vil støtte et forslag fra Europaparlamentet om å endre direktivet, slik at gener fra mennesker unntas patentering.9. Norge skal arbeide aktivt for å ivareta ulandenes interesser. Norge skal bl.a. delta aktivt i arbeidet med å utvikle ordninger som kan sikre en mer rettferdig fordeling internasjonalt. Dette gjelder både utnyttelse av egne genressurser og beskyttelse av tradisjonell kunnskap. I tillegg til dette er det også i gang et arbeid med å utrede tiltak som skal ivareta Biodiversitetskonvensjonens målsetting om bl.a. rådighet over egne genressurser og rettferdig fordeling av utbytte fra utnyttelse av genressurser. Regjeringen har lovet at de vil følge opp det arbeidet som gjøres av Biomangfoldlovutvalget. Med bakgrunn i dette støtter vi i Arbeiderpartiet Regjeringens anmodning om å godkjenne direktivet. Vi har tro på at den oppmerksomhet som har vært rundt dette direktivet, og de tiltak som Regjeringen legger opp til, vil føre til at direktivet blir et næringspolitisk løft også for norske bedrifter innenfor området, og at de kan konkurrere på like vilkår med resten av Europa og verden for øvrig. Vi har også tro på at de tiltak som Regjeringen har lagt til grunn, vil gjøre at de ankepunkter som mange har mot direktivet, ikke vil bli tatt til følge. Saksordfører Olav Akselsen er ikke til stede i dag, så jeg får også ta på meg hans rolle. Flertallet som står bak innstillingen, består av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Høyre. Når det gjelder mindretallet, som består av Kristelig Folkeparti, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, vil de selv redegjøre for sitt syn. Så vil jeg bare kommentere forslaget fra SV og Senterpartiet – slik at jeg har kommentert det og slipper å gå opp en gang til – med bakgrunn i mitt innlegg og med bakgrunn i det som står i proposisjonen på side 71, hvor Regjeringen sier: «I en resolusjon 21. november 2002 har Europa-Parlamentet anmodet Kommisjonen om å foreslå endringer i patentdirektivet slik at isolerte menneskelige gener eller deler av gener utelukkes fra patentering, se kapittel 2.2.3. Norge vil i relevante fora gi uttrykk for støtte til en slik endring.» Jeg synes at Regjeringen har svart på dette forslaget fra Åsa Elvik på vegne av Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, og anmoder dem om å gjøre det om til et oversendelsesforslag.