Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-03:
Jeg vil starte med å takke resten av medlemmene i komiteen og komitésekretæren for samarbeidet ved behandlingen av denne saken. Vi debatterer i dag forslag fra SV om lønnsmoderasjon i staten, der det er foreslått at Stortinget ber regjeringen fremme forslag om at taket for samlet godtgjørelse for ansatte i staten, inkludert eventuelle tillegg og pensjon, ikke skal være på høyere nivå enn de ordningene som til enhver tid gjelder for statsministeren. Vi behandler også forslag fra SV om at Stortinget ber regjeringen innføre et lønnstak for ledere i staten på 15G og lønnsfrys for nåværende ledere med lønninger over dette nivået. Komiteen hadde planlagt en høring, men høringen ble dessverre avlyst, da ingen høringsinstanser meldte seg på. I komiteens innstilling er de ulike partienes syn godt uttrykt, og jeg legger til grunn at partiene senere vil redegjøre mer om det selv. Det framsettes i dag fem forslag fra et mindretall. Det har skjedd en inkurie, Rødt skulle stått inne i forslagene nr. 1 og 2 fra SV, så til sammen er det fem forslag fra et mindretall. Likevel er det viktig å trekke fram at komiteens tilråding her i dag fremmes av en samlet komité når vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte når utvalget som skal gjennomgå lederlønnssystemet i staten, har lagt fram sin rapport. Det er også viktig at det i komiteens innstilling og merknader som framkommer her, står at «det er tverrpolitisk enighet blant partiene på Stortinget om at det bør vises moderasjon i lønnsutviklingen blant høytlønnede ledere i staten». Så vil jeg ta for meg Rødts kommentarer til saken som behandles. Ledere i offentlig sektor er de lønnstakerne i Norge som har hatt aller sterkest lønnsvekst i perioden 1997 til 2020. Det viser konklusjonene til Jørgen Tveit Sandberg i en masteroppgave han leverte hos Økonomisk institutt på Universitetet i Oslo i 2021, som tar for seg lønnsutviklingen til over 40 000 ledere i offentlig sektor. Lønnsveksten til ledere i offentlig sektor sett under ett generelt var i disse årene på 64 pst. Det er på høy tid å snu denne utviklingen, for vi vet at forskjellene i Norge er økende. Og ja, vi har over 115 000 barn som vokser opp i fattigdom i dette landet. Toppledere i offentlig administrasjon har i dag en snittlønn på 1,2 mill. kr, kunne vi lese i Dagsavisen 21. februar, og det er 100 000 kr over direktørnivået i det private næringslivet. Rødt mener at staten ikke kan være lønnsledende. Kutt i lederlønninger i staten vil være et effektivt tiltak for å jevne ut lønnsforskjellene mellom dem som tjener mest, og dem som tjener minst i staten, men også for å sende ut et viktig signal om at staten skal ha en lønnspolitikk som er under kontroll, og ikke ute av kontroll. Norge er ikke tjent med at ledere i offentlig sektor skal utvikle seg til en egen lønnsadel, og jeg registrerer at regjeringen i dag – og kudos for det – varsler at utvalget som skal se på de statlige lederlønningene, også skal vurdere tiltak som reduserer lønnsforskjeller. Det vil jeg berømme regjeringen for, men allerede i dag haster det med tiltak som bremser lønnsgaloppen. Derfor foreslår Rødt: «Stortinget ber regjeringen umiddelbart iverksette lønnsfrys for ledere i staten på Statens lederlønnssystem(SLS) i påvente av fremleggelse av rapporten til utvalget som gjennomgår lederlønn i staten.» (SLS) Og la meg minne om at lønnsfrys for ledere i staten er noe også representanter fra både Arbeiderpartiet og Senterpartiet har snakket varmt om før stortingsvalget, da de var i opposisjon. Det er viktig å se på dette med en helhet i statsforvaltningen, statlige eide selskaper og statsforetak, for lønningene i de deleide og statligeide selskapene og foretakene har skutt i været, og her trengs det også umiddelbare grep. I slutten av februar ble det kjent i media at konsernsjefen i Statkraft f.eks. kan tjene 4,4 mill. kr ved å jobbe i en 50 pst. stilling. Tenk om det hadde vært sånn for alle de andre i arbeidslivet som kjemper år ut og år inn for å få en hel stilling, bl.a. de som jobber i helsesektoren, eller de som jobber i dagligvarebransjen. Men det viser seg dessverre nok en gang at det er stor forskjell på Jørgen hattemaker og kong Salomo. Derfor ber Rødt i dag om at «Stortinget ber regjeringen endre retningslinjer for lønn og annen godtgjørelse til ledende ansatte i foretak og selskaper med statlig eierandel, slik at det legges til grunn at selskaper der staten er majoritetseier, skal følge statens retningslinjer for lederlønn.» Rødt foreslår også: «Stortinget ber regjeringen sikre at bruken av variabel lønn og bonusordninger begrenses, samt at størrelsen på pensjonsordninger og sluttvederlag for ledende ansatte på Statens lederlønnssystem(SLS) i staten, foretak og selskaper med statlig eierandel gjennomgås med mål om reduksjoner i samlet godtgjørelse.» (SLS) Vi må få kontroll på denne lønnsgaloppen. Med dette tar jeg opp forslagene fra Rødt som referert.