Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-14:
Norge er et av de landene som har klart seg best gjennom pandemien, både økonomisk og helsemessig. Nå står vi dessverre overfor nok en utfordring i pandemien, med omikron-varianten. I går kom regjeringa med enda strengere smitteverntiltak, noe som vi vet vil bety betydelige kostnader for bedrifter, for kultur og frivillighet og for enkeltpersoner. Da er ikke svaret å gi næringslivet en kraftig skatteøkning, slik regjeringa og SV foreslår i det skatteopplegget som skal vedtas i dag. Selv den sosialdemokratiske regjeringa i Sverige mener at tida ikke er inne for skatteøkninger, for skatteøkningene vil særlig ramme små og mellomstore bedrifter over hele landet. Svaret er heller ikke å øke skatten på arbeid, som de rød-grønne partiene foreslår, for vi vet at det vil svekke verdiskapingen og grunnlaget for velferd. Parallelt med det ser vi at det er en kraftig økning i strømprisen uten at bedriftene er inkludert i sikringsordninger. Det er også en bråstopp gjennom pandemien. Senere i dag skal vi også vedta pensjon fra første krone, som er en god sak, men regjeringa ønsker å innføre det fra 1. januar uten kompensasjon. Summen av det er en ganske stor ekstraregning for bedriftene, som jeg ber finansministeren være veldig bevisst på, for er det noe vi trenger nå, er det at de kommer seg helskinnet gjennom den tøffe tida, som jeg la merke til at finansministeren også kommenterte i dag tidlig. Summen er ganske mye, og det må en også være bevisst på. I det budsjettet vi la fram, fikk småbarnsfamiliene en skattelette på 2 000 kr i form av økt foreldrefradrag. Dessverre fjerner regjeringa og SV det. Enda mer skuffet og ikke minst overrasket er jeg over halveringen av skattefradraget for gaver til frivillige organisasjoner. Grensen for gaver eller fradrag reduseres fra 50 000 kr til 25 000 kr. Flere organisasjoner melder at dette vil føre til en dramatisk reduksjon i gaveinntektene til arbeidet sitt. Senterpartiet hevder at dette kuttet til frivillighet er en del av deres politikk for å utjevne forskjeller. Det er vanskelig å forstå. Det er vanlige folk som er opptatt av skattefradrag for gaver; det betyr svært lite for de aller rikeste. Ikke minst er det sånn at kutt til frivillighetens arbeid normalt vil bety økte, ikke mindre forskjeller i samfunnet. Alt i alt er jeg ikke i tvil om at det beste skatte- og avgiftsopplegget for neste år er det opplegget som sentrum–høyre-regjeringa foreslo, og som vi står bak i innstillinga. Vi foreslo lavere trinnskatt for dem med lavest inntekt. Det vil gjøre det mer lønnsomt å jobbe. Og med vårt skatteopplegg for neste år ville en vanlig familie betalt nesten 16 000 kr mindre i skatt sammenlignet med skattenivået fra 2013, om det hadde blitt videreført. Sentrum–høyre-regjeringa jobbet også systematisk for å bedre rammene for norsk næringsliv. Vi har ført en ansvarlig økonomisk politikk som ivaretar konkurranseevnen vår. Vi har forenklet rapporteringer og skjemaveldet. Vi har redusert selskapsskatten på bedriftenes overskudd fra 28 pst. i 2013 til 22 pst. nå. Det styrker insentivene til å investere i norske bedrifter og arbeidsplasser. Samtidig vil vi øke formuesskatten på sekundærbolig. I 2013 fikk man lavere formuesskatt om man investerte i en ekstra leilighet enn om man investerte i en norsk bedrift. Nå er det heldigvis blitt omvendt. Målet er jo at en større del av sparingen skal gå til næringsvirksomhet. Utslippene har gått ned fem år på rad, og i fjor var det det laveste nivået siden 1993. De skal videre ned. I januar la vi fram en klimaplan som viste hvordan vi skulle senke utslippene, og signaliserte at avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp av klimagasser bør trappes opp til rundt 2 000 2020-kroner per tonn i 2030. Dette følger vi opp med et forslag om å øke avgiftene på ikke-kvotepliktige utslipp med 167 kr neste år. Med en sånn økning hvert år framover vil vi nå det skisserte nivået i klimaplanen i 2030. De rød-grønne svekker dette avgiftsgrepet, som sammen med kvoter er det viktigste virkemidlet i klimapolitikken. De kommer med andre tiltak – og mange er gode – som erstatning for dette, men virkningen av tiltakene er usikre. Dermed er det et stort spørsmålstegn ved om de rød-grønnes klimapolitikk i budsjettet for neste år kutter utslipp i den utstrekning vi trenger for å nå klimamålene.