Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Regjeringa har fremmet en rekke tiltak når det gjelder kampen mot organisert, grenseoverskridende kriminalitet og den kriminaliteten som vi knytter til særlig den aktiviteten som tolletaten møter, og, ikke minst, den virksomheten som politiet, særlig i grensedistriktene, møter. Det er også bakgrunnen for, som representanten Werp var inne på, at dette har en sentral rolle å spille i arbeidet mot organisert kriminalitet og i de tiltakene som blir skissert i det arbeidet. Jeg har lyst til å starte positivt, for det er god grunn til å gi anerkjennelse til Stortingets behandling av tiltakene mot organisert kriminalitet, ikke bare fordi det er bra at vi klarer å samle oss rundt det, men også fordi vi allerede ser veldig gode resultater av den typen tiltak. Jeg tror etaten ute har oppfattet det politiske signalet veldig tydelig, fordi politikerne i Stortinget har klart å samle seg om veldig viktige satsingsområder. Vi ser altså en betydelig nedgang i kriminalitet begått av utenlandske statsborgere i Norge, særlig den som var på topp i 2009, de grove villainnbruddene, som i flere distrikter nå heldigvis er halvert. Jeg har behov for å dra med alle for å gi anerkjennelse til politiet for den jobben de har gjort. Jeg mener at vi ofte overfokuserer på det som går galt, men for å bli stimulert til videre arbeid trenger man å høre at det er et solid arbeid. Jeg besøkte Grenseløs-prosjektet her om dagen. Det er fantastisk å se at man innenfor de ressursene man har, klarer å omorganisere en virksomhet som tar nettopp denne typen mobil vinningskriminalitet, og som er i kjernen av forslagsstillernes intensjoner. Jeg vil også peke på at når det gjelder de tiltak som regjeringa har satt i verk, særlig knyttet til Østfold politidistrikt og til dels også Hedmark politidistrikt, er det nettopp for å kunne ivareta en mer aktiv politirolle opp mot tolletaten. Jeg mener at det er veien å gå. Jeg registrerer til min glede at i danskenes forlik om utvidet tollkontroll peker man på de norske erfaringene og, på mange måter, den norske tenkingen rundt dette. Når det gjelder de konkrete forslag som er framsatt av noen av Fremskrittspartiets representanter, er det flere av de tiltakene som vi allerede er i gang med. Jeg viser bl.a. til etableringen av et mer formalisert samarbeid mellom tollvesenet og politiet, utrulling av lesere – skannere – for kontroll av elektroniske ID-dokumenter, bl.a. I så måte syns jeg forslaget bærer preg av et forsøk på å slå inn åpne dører. For øvrig viser jeg også til daværende konstituert justisminister Grete Faremos svarbrev av 14. mars i år, hvor man går detaljert inn på de enkelte forslag. Så vil jeg til slutt bare komme med noen betraktninger rundt det som er hovedlinjen i forslaget, som også vekker undring hos meg. Jeg deler fullt og helt representanten Werps overraskelse over Fremskrittspartiets forslag, særlig med henblikk på det personvernet som man så aktivt sloss for da man valgte å stemme mot det som kanskje er det viktigste tiltaket for den grensekryssende kriminaliteten, nemlig at politiet har anledning til å gå inn i lagrede trafikkdata. Det er altså et av de viktigste tiltakene Grenseløs-prosjektet pekte på, og årsaken til at man har klart å få kriminaliteten ned. Så oppfatter jeg det slik at Fremskrittspartiet nesten hver dag etter at man gjorde datalagringsdirektivvedtaket, har løpt fra sine personvernmessige standpunkter, enten det gjelder det å DNA-teste store grupper mennesker uten noen særlig definisjon, eller det som nå ligger på bordet. Det er merkelig. Hvor ble det av personvernet? Det andre som er problematisk i denne saken – jeg deler jo i stor grad representanten Michaelsens oppfatning – er at skal man tillegge politiet flere oppgaver, er man avhengig av, som hun sa i sitt innlegg, at det må følge ressurser. Ja, det er bakgrunnen for at Stortinget vedtok å bevilge mer ressurser til den grensenære politikontrollen i 2009 og 2010. Men det er jo merkelig at når man går så aktivt til verks og virkelig pålegger tolletaten langt flere oppgaver, er svaret at man kutter ressursene det ene året med over 200 mill. kr og det siste året med 70 mill. kr. Hva er det som gjør at tolletaten ikke har behov for mer ressurser når de blir tillagt oppgaver, mens politietaten bestandig har det? Jeg mener at dette forslaget ikke ville være gjennomførbart, hvis man skulle legge Fremskrittspartiets budsjettforslag til grunn.