Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-06-08:
Ved sitt 50-årsjubileum i fjor kunne Europarådet se tilbake på en imponerende innsats for å fremme mellomstatlig samarbeid i Europa. Det er særlig innen kjerneområdene menneskerettigheter, demokrati og rettsstatens prinsipper at Europarådets arbeid har vært banebrytende. 50-årsjubilanten står etter min oppfatning godt rustet til å møte nye utfordringer i årene som kommer. I 1990-årene har Europarådet, slik flere har vært inne på allerede, spilt en historisk rolle som inngangsport til det europeiske samarbeidet for de nye demokratiene i Sentral- og Øst-Europa. Ved å stille sin kompetanse på kjerneområder til rådighet for de nye medlemslandene, har Europarådet også beredt grunnen for disse landenes inntreden i andre samarbeidsfora, slik som EU og NATO. Samtidig er det klart at Europarådet står overfor nye utfordringer. Det blir en sentral oppgave for Europarådet i de kommende år å sørge for at Menneskerettsdomstolen i Strasbourg blir tilført tilstrekkelige ressurser til å kunne oppfylle sin rolle som klageinstans for nesten 800 millioner europeiske borgere. Utvidelsen i antall medlemsland har gjort det maktpåliggende å effektivisere domstolsapparatet. Ressurstilførselen til Menneskerettsdomstolen blir en ekstra stor utfordring, da Europarådet for tiden opererer med nullvekst i budsjettet. Europarådets konvensjoner på menneskerettighetsområdet har vært under konstant utvikling siden opprettelsen, og de er dessuten blitt supplert med ikke-rettslige mekanismer. På Ministerkomiteens 104. møte i Budapest i fjor vedtok man mandatet for Europarådets nye kommissær for menneskerettigheter. MR-kommissæren har allerede vist seg som et nyttig tilskudd for organisasjonen gjennom sin innsats i forbindelse med konflikten i Tsjetsjenia. Møtet vedtok også Budapest-erklæringen, som trekker opp hovedlinjene for organisasjonens arbeid i årene som kommer. Det legges opp til fem viktige hovedsatsingsområder: menneskerettigheter, demokratisk stabilitet, rettsstatens prinsipper, kultur- og utdanning og sosial samhørighet. Hensikten er videre å oppnå en mest mulig målrettet bruk av Europarådets ressurser og kompetanse. Jeg vil også minne om Europarådets betydning for norsk samfunnsliv. I vårsesjonen i 1999 ble Ot.prp. nr. 3, Om lov om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett, vedtatt. Loven innebærer bl.a. at Den europeiske menneskerettskonvensjonen er blitt en integrert del av norsk rett, og at den har forrang ved motstrid til andre lover. Både torturkomiteen og Europarådets ekspertkomite for bekjempelse av rasisme og intoleranse besøkte Norge i 1999. Vi samarbeider nært med begge komiteer, og vil gjøre vårt beste for å følge opp komiteenes anbefalinger. Domstolen i Strasbourg har avsagt enkelte dommer mot Norge som stort sett omhandler brudd på ytringsfriheten. Disse dommene er juridisk bindende, og vil selvfølgelig bli fulgt opp. Tom Thoresen spurte om Regjeringens holdning til Parlamentarikerforsamlingens resolusjon om å suspendere Russland fra Europarådet. Her vil jeg vise til at Europarådets ministerkomite behandlet dette og vedtok i begynnelsen av mai et pressekommuniké om Russlands håndtering av konflikten i Tsjetsjenia. Kommunikeet var et konsensusdokument, og var derfor betydelig svakere i sin kritikk av den russiske krigføring enn det de fleste av medlemslandene, herunder Norge, gav uttrykk for i sine innlegg. Det er imidlertid uaktuelt å ekskludere Russland fra Europarådet, slik Parlamentarikerforsamlingen har tatt til orde for. Det store flertall av Europarådets medlemsland anser at muligheten for å påvirke russiske myndigheter i positiv retning er større innenfor enn utenfor organisasjonen. Etter presidentvalget i Russland har det kommet positive signaler om større vilje til en stø kurs mot en fullt utbygd rettsstat og deltakelse i den globale økonomien. Toppmøtet mellom Putin og Clinton var dessuten preget av vilje til pragmatisk samarbeid. Russland har også sagt seg villig til å la OSSE gjenåpne sitt kontor i Zsnamenskoje i Tsjetsjenia. Med dette som bakgrunn kan jeg ikke med min beste vilje se at det er noen god vei å prøve å isolere Russland og frata Russland deltakelsen i Europarådet. Europarådet er en av flere organisasjoner som arbeider for menneskerettigheter, demokrati og samarbeid i Europa. Regjeringen legger stor vekt på å sikre en bredest mulig koordinering av Europarådets innsats med det arbeidet som gjøres i regi av andre organisasjoner, som f.eks EU, OSSE og FN. Bare på den måten kan vi sikre et stabilt, fredelig og demokratisk Europa. Representanten Simonsen sa at mange på slutten av 1980-tallet stilte spørsmålet om Europarådet var et supperåd. Nå, understreket han, ser vi at Europarådet har en viktig funksjon. Jeg tror dette viser at man ikke skal være for populistisk eller tidsbestemt i sitt syn på internasjonalt samarbeid og internasjonale organisasjoner. Det kommer alltid en dag da vi har behov for internasjonale organisasjoner, det har ikke minst Europarådets virksomhet vist.