Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2009-03-23:
Nå skal jeg love at det er siste gangen jeg kommer opp på talerstolen som saksordfører i kveld med min litt forkjølte stemme. Dette forslaget som vi har til behandling, er en komplisert sak. Det er jo slik at statsallmenningene er områder som staten normalt har grunnbokshjemmelen til, men så er det slik at bygdefolk har bruksrettigheter. Dette er regulert gjennom fjelloven § 2, der det står at «retten skal kunne nyttast på ein måte som til kvar tid er i samsvar med rasjonell bruk, og som er naturleg etter tida og tilhøva». Og vi skjønner alle at i begrepet «tida og tilhøva» går det an å legge forskjellig innhold, og at dette selvfølgelig er et grunnlag for jus. Det er den problematikken forslagsstillerne nå tar opp her. Nå er det slik at Landbruks- og matdepartementet har sendt den såkalte seterforskriften ut på høring, og den ligger til behandling i Landbruks- og matdepartementet, forstår jeg. Det er ikke der tatt med at utvisning av tilleggsjord og utnytting av vannkraft er ting som har med «tida og tilhøva» å gjøre. Forslagsstillerne er av den oppfatning at den løsningen som Landbruks- og matdepartementet legger opp til her, ikke i tilstrekkelig grad imøtekommer fjellovens intensjoner om det som kalles «tida og tilhøva», og ønsker en bredere prinsipiell debatt i Stortinget om nettopp dette. Forslagsstillerne er også inne på såkalte inngrepsfrie naturområder, og ønsker en nærmere drøfting av det. Nå er det slik at det gis tillatelse til utbygging av ulikt slag uten at det har vært en prinsipiell diskusjon om hva en skal legge i disse områdene, med tanke på tillatelse til utbygging. Forslagsstillerne ønsker også å ha en prinsipiell drøfting rundt det. Komiteens flertall, alle unntatt Høyre og Fremskrittspartiet, ønsker at forslaget skal vedlegges protokollen. Komiteen deler forslagsstillernes syn på at eiendomsrett gir en personlig interesse av å forvalte eiendommen i et langsiktig perspektiv, jf. de andre sakene som vi har hatt oppe til debatt tidligere i dag. Forskrift om seter og tilleggsjord mv. ble sendt ut på høring i juni 2008. Dette forslaget vurderer rammene for utøvelsen av bruksretten i statsallmenningene. «Tida og tilhøva»-begrepet ble i denne høringsuttalelsen knyttet til bruksretten i bygde- og statsallmenningene. Som jeg sa, er ikke utvisning av tilleggsjord en bruksrett i slike sammenhenger. Likevel forstår jeg at Landbruks- og matdepartementet har foreslått enkelte justeringer i gjeldende praksis når det gjelder utvisning av tilleggsjord. Landbruks- og matdepartementet mener at disse justeringene tar hensyn til nye forutsetninger og driftsforhold i landbruket. Planlegging og bygging av landbruksveier i såkalt inngrepsfri natur bør etter Venstres mening være grunnlag for grundige avveininger. Forbud mot bygging av veier har ofte ført til gjengroing og uframkommelighet. Det er viktig at det tas en grundig vurdering av dette, og at en ikke konsekvent har en negativ holdning. Det registreres i den forbindelse at Landbruks- og matdepartementet og Miljøverndepartementet drøfter dette og har gitt i oppdrag til Direktoratet for naturforvaltning og Statens landbruksforvaltning å vurdere behovet for bygging av skogsveier opp mot definisjoner, kriterier og de data som her foreligger. Jeg mener at det er riktig å avvente denne vurderingen før en tar nye skritt i denne saken. Derimot er det viktig å få uttrykt fra denne talerstolen at det er viktig at arbeidet blir prioritert, og at det er framdrift i det, slik at en kan få et resultat på bordet, slik at en kan ta standpunkt til de prinsipielle sidene ved dette. Ellers regner jeg med at mindretallet vil komme med sine argumenter for sitt forslag.