trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-09:
Jeg viser til det svaret jeg nettopp ga, og som viser at det er betydelig fleksibilitet i dette opplegget. Det er også slik at vi forholder oss til en avtale mellom ulike parter for å sikre at det er formell studiekompetanse som er målsettingen ved det tilbudet om videreutdanning som kommer. Jeg viser til det svaret, og jeg er helt sikker på at Troms, Finnmark og Nordland fylkeskommuner kan finne en fleksibilitet innenfor det tilbudet som nå finnes, og så skal vi hele veien strekke oss etter å gjøre det enda mer fleksibelt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-09:
Det er laget avtaler om de 2 500 studieplassene som nå inngår i det statlige tilbudet om etter- og videreutdanning, og det er forhandlet fram i de ulike utdanningsinstitusjonene hvordan dette skal skje. Men jeg viser til mitt svar, og der står det: «Nettopp for å møte lokale behov er det anledning til å benytte andre studieplasser enn de statlig frikjøpte studieplassene innenfor rammen på 2 500 studenter på landsbasis. Skoleeiere som ønsker å benytte andre studieplasser enn de som tildeles gjennom ordningen,(…) kan gjøre dette som del av denne videreutdanningsordningen og motta statlig støtte til vikarutgifter.» (…) Det burde imøtekomme noe av det som Troms fylkeskommune har meldt om.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-09:
Det er ingen generell plikt for personer med utenlandsk fagutdanning til å få denne godkjent før de kan få arbeide i Norge. For visse yrker der utøvelsen er regulert av myndighetene, f.eks. innenfor elektrofag, flyfag og helsefag, kreves det imidlertid en slik godkjenning. Disse godkjenningene gis av andre myndigheter enn de statlige utdanningsmyndighetene. Det er riktig at også for utøvelse av yrker som ikke er regulert, er det fra tid til annen etterspørsel etter en statlig godkjenning. Slike ønsker kommer både fra personer med utenlandsk fagkompetanse og fra arbeidsgivere innen slike yrker. I den gamle fagopplæringsloven var det en bestemmelse om at godkjenning knyttet til slike søknader skulle gis av fylkesmennene, men disse godkjenningene var ikke bindende for arbeidsgiverne. I opplæringsloven finnes det nå ingen bestemmelser om at statlige utdanningsmyndigheter kan utstede verken bindende eller frivillig godkjenning av utenlandsk fagkompetanse. Dette betyr at departementet ikke har hjemmel for å pålegge fylkesmennene en slik arbeidsoppgave. I de såkalte ikke-regulerte yrker er det arbeidsgiver selv som fastsetter hvilke kompetansekrav han vil knytte til en tilsetting. Dette er bakgrunnen for at departementet i november 2007 ba Utdanningsdirektoratet vurdere om det er behov for at statlige utdanningsmyndigheter framover skal godkjenne utenlandsk fagutdanning i ikke-regulerte yrker. Direktoratet foreslo i 2009 at det blir hjemlet en slik godkjenningsordning i lovverket. Direktoratet pekte imidlertid på at en slik ordning kan bli overflødig i framtiden grunnet det pågående arbeidet med å utarbeide nasjonale deskriptorer for fag- og yrkeskompetanse som kan relateres til det europeiske kvalifikasjonsrammeverket for utdanninger. Etter min vurdering vil et slikt rammeverk for å sammenligne utdanninger på tvers av land lette arbeidet med gjensidig godkjenning og kanskje i stor grad kunne overflødiggjøre en særskilt godkjenningsordning. På denne bakgrunn har jeg besluttet at det inntil videre ikke skal innføres en nasjonal godkjenningsordning. Medvirkende her har også vært at etablering av en fast godkjenningsordning vil ha både betydelige administrative og økonomiske konsekvenser. Vi bør derfor være relativt sikre på at en slik ordning vil være hensiktsmessig å ha i mer enn noen få år. Vi vil imidlertid ta spørsmålet opp til fornyet vurdering når det nasjonale kvalifikasjonsrammeverket er på plass.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-09:
Vi jobber jo nå med hvordan vi skal tilpasse oss det europeiske kvalifikasjonsrammeverket for utdanninger, som også kommer til å støte inn mot disse problemstillingene. Jeg håper at vi i løpet av dette året kan ha en mye bedre oversikt i hvert fall over hva slags form vi klarer å finne på det. Omfanget på de henvendelsene vi her snakker om, er mellom ca. 50 og 100 saker per år for hele landet. Det kan godt hende det er flere som mener at de kan ha behov for dette, men det er altså fullt mulig for lokale utdanningsmyndigheter, inklusiv fylkesmennene, inntil videre å hjelpe dem som ber om dette. Jeg vet at Høyre er enig med SV i at å bygge opp unødige byråkratier skal vi ikke gjøre i utrengsmål, i hvert fall – jeg vet ikke om vi skal bygge opp unødige byråkratier i det hele tatt! Men jeg synes i hvert fall at det er klokt, når vi vet at det pågår et omfattende europeisk samarbeid her, at vi prøver å få samordnet den jobben som skal gjøres.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-09:
Jeg tror vi kan samle oss til en høyere form for enighet i dette spørsmålet. Vi er ikke tjent med unødig byråkrati, men vi er tjent med at vi får til gode ordninger for godkjenning av ulike typer kompetanse. Jeg skal følge nøye med på at vi holder tempo i forhold til det europeiske kvalifikasjonsrammeverket og utformer det på en best mulig måte. Skulle det likevel være behov for noen ekstra tiltak, får vi heller komme tilbake til nødvendige byråkratiske ordninger.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2011-02-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Det statlige tilbudet om etter- og videreutdanning – EVU – av lærere gjennom kjøp av studieplasser ved enkelte utdanningsinstitusjoner virker unødig kostnadsdrivende for mange fylker og kommuner. Troms fylkeskommune har per i dag ingen EVU-plasser ved Universitetet i Tromsø, og betydelige midler går bort i reise og opphold. Troms fylkeskommune ønsker nå å inngå samarbeid med Universitetet i Tromsø om EVU for lærere fra høsten 2011 og trenger snarlig avklaring. Vil statsråden støtte og legge til rette for et slikt tilbud om etter- og videreutdanning i Tromsø?»
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2011-02-09:
Jeg er ikke imponert over svaret. Det som har skjedd etter at Troms fylkeskommune sendte brev til departementet, er at også Nordland og Finnmark fylkeskommuner nå har stilt seg bak ønsket om å utvikle et tilbud i Troms. Jeg blir litt oppgitt når jeg leser studiekatalogen for 2011. Til denne videreutdanningsstrategien står det: «Skoleeier skal dekke eventuelle kostnader i forbindelse med reise, opphold og læremidler.» Da spør jeg hva slags virkelighet man lever i i direktoratet, for de aller fleste kommuner og fylker har store kostnader. Finnmark fylkeskommune opplyser konkret nettopp at de har betalt 227 000 kr i reiseutgifter til etter- og videreutdanning for syv lærere. Det betyr at store penger faktisk går til SAS og Widerøe i stedet for til etter- og videreutdanning. Så jeg appellerer igjen til statsråden om å vise større fleksibilitet når det gjelder hvor disse utdanningene skal kunne tas.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2011-02-09:
Det store spørsmålet er: Hvis disse tre fylkeskommunene – jeg får bruke dem som eksempel nå – inngår en avtale med landets eldste lærerutdanning, ved Universitetet i Tromsø, som hadde jubileum og feiret det nylig, følger det da penger med til å kjøpe disse studieplassene, eller er de pengene allerede brukt opp i det statlige oppkjøpet av studieplasser andre steder? Hvis det ikke følger penger med til de nye studieplassene som Troms, Nordland og Finnmark fylkeskommuner vil inngå avtale med Universitetet om, betyr det bare at den statlige ordningen ikke er en ordning som kommer dem til gode på samme måte som for fylkeskommuner andre steder i landet, som har kortere vei til sine utdanningstilbud.
Svein Harberg (Høyre), 2011-02-09:
Jeg stiller følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Fylkesmannsembetet opplever stadige henvendelser om godkjenning av fagbrev tatt i utlandet. Arbeidsgivere vil gjerne ha dette for å være sikre på kompetansen. Den tidligere ordningen med godkjenning hos fylkesmannen er opphevet, men i 2007 fikk Utdanningsdirektoratet i oppdrag å vurdere om det var behov for en statlig utdanningsmyndighet for godkjenning av utenlandsk fagutdanning. Kartleggingen hadde frist i september 2008. I lys av stadige etterspørsler, vil statsråden nå få fram et resultat av dette arbeidet?»
Svein Harberg (Høyre), 2011-02-09:
Jeg takker for svaret, og registrerer at statsråden egentlig sier nei, dette vil en ikke gripe fatt i nå. Det er ikke veldig lenge siden det gikk ut brev fra Utdanningsdirektoratet, det var i juni for et halvt år siden, der en altså sa at nå arbeides det med dette på sentralt hold, nærmest i en setting der en oppfattet at det skulle komme noe. Det er altså slik at i dag kan fylkesmannen velge å hjelpe folk som spør eller ikke. Fylkeskommunene gjør det samme. Noen hjelper, noen gir råd, noen svarer at dette har de ikke noe med, og det er en ganske uholdbar situasjon. Det er nok ikke, etter de tilbakemeldingene jeg får, bare fra tid til annen det er henvendelser. Det er ganske mange henvendelser. Det er arbeidskraft vi har bruk for, og jeg forstår at arbeidstakerne er usikre. Hvor langt tidsperspektiv tror statsråden det er før vi kan ha et samlet oppsett på dette internasjonalt på plass?
Svein Harberg (Høyre), 2011-02-09:
Nå var det fristende å endre retning på oppfølgingsspørsmålet, men jeg skal holde meg til den opprinnelige saken. Vi er enige om at vi skal ikke bygge opp byråkrati som vi ikke har bruk for, men jeg regner med at disse 50–100 er tall som er fra den undersøkelsen som ble gjort i 2008, og det spørs om ikke dette har endret seg noe. Det som er mitt poeng i hvert fall, er at statsråden – håper jeg – har øye på og litt påtrykk på at dette skjer så fort som mulig, for i mellomtiden er det altså folk som kanskje er her, og som ikke kommer i arbeid og blir en belastning for oss på den andre siden. Det er jo et personlig nederlag også. Og det kan være folk som ikke kommer, som vi rett og slett har bruk for, fordi de hører at dette er så vanskelig å få orden på. Det er vi jo ikke tjent med som samfunn. Det vet jeg også at statsråden er enig med Høyre i.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-02-09:
Nå var jo temaet unødig byråkrati, så da kan det være greit å rette spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «I to forskjellige byggesaker i Ringsaker har fylkesmannen nylig overprøvd kommunale byggetillatelser. Dette er innblanding i det lokale selvstyre. Fylkesmannens klage begrunnes i den ene saken med kulturlandskapet, en turveg og at fylkesvegen til området er en farlig skoleveg – det til tross for at det knapt er registrert ulykker. Fylkesmannens inngrep i de lokale beslutningene er betenkelig, og begrunnelsen vil sentralisere norske kommuner kraftig. Støtter statsråden fylkesmannens klage og inngripen i sakene?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-02-09:
Jeg takker for svaret. Men jeg hadde jo et ganske enkelt spørsmål, og det var: Støtter statsråden fylkesmannens klage og inngripen i sakene? Det kan man svare på, selv om sakene i og for seg går lokalt fortsatt. For det er noen ganske dramatiske signaler fylkesmannen sender i sin klage. Én ting er at klagen kom for sent. I alle andre sammenhenger hadde den antakelig ikke blitt tatt til følge i det hele tatt eller blitt behandlet. Men fylkesmannen bruker altså som begrunnelse en vei som det ikke er ulykker på, og at tomten bare er tilgjengelig med bil, fordi det ikke er offentlig transport. Ringsaker er en av de mer spredt bebygde kommuner i landet. Hvis dette skal gjelde som saksbehandling for fylkesmannen, tør jeg påstå at vi kommer til å oppleve en enorm sentralisering i Norge. Det må være et paradoks for både den rød-grønne regjeringen og den sittende statsråd. Derfor er spørsmålet: Støtter man inngripen i en slik sak når lokaldemokratiet har tatt en avgjørelse?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-02-09:
Vi hadde en liten forsnakkelse i forrige spørsmål om unødig byråkrati. Jeg mener dette er en totalt unødig saksbehandling. Jeg hadde egentlig håpet at statsråden hadde gjort denne jobben og sagt at en slik saksbehandling skal vi ikke ha ute. Fylkesmannen er på tur til å stille seg som en overdommer overfor det lokale demokratiet. Ringsaker er en ansvarlig kommune som vet hvordan man behandler dette. Hele det politiske spekteret i Ringsaker har tatt avstand fra fylkesmannens argumentasjon. Hvis vi skal tro på det lokale selvstyret, må faktisk en institusjon som fylkesmannen rette seg etter de prioriteringer man gjør lokalt. Jeg hadde egentlig håpet at statsråden ville ha tatt akkurat den avgjørelsen. I Sverige, da sentraliseringsbølgen kom på 1960–1970-tallet, hadde man noe som het Arbetsmarknadsstyrelsen, altså AMS. Den ble kalt «alle må sørover» i Sverige. I Norge kan vi kanskje døpe den om til «alle må sentraliseres».
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Eg kan lova representanten Tenden at eg gjer det eg kan for å sjå til at dei årlege løyvingane til jernbaneføremål blir nytta mest mogleg effektivt til beste for jernbanen og dei reisande. Når det gjeld oppslaget i Aftenposten om forseinkingar av mange jernbaneprosjekt som er prioriterte i NTP 2010–2019, vil eg visa til budsjettproposisjonen for 2011, der det er opplyst at det ved Stortinget si behandling av Nasjonal transportplan 2010–2019 vart gjort endringar i høve til dei planføresetnadene som vart lagde til grunn i regjeringa sitt planforslag. Stortingsfleirtalet gjekk bl.a. inn for at det blir vurdert å tilpassa dei planlagde utbyggingane av IC-strekningane til ein fart på 250 kilometer i timen eller meir. Stortinget har dessutan slutta seg til at det blir gjennomført ei meir samanhengande utbygging av Holm–Holmestrand–Nykirke på Vestfoldbanen, som no er igangsett som eit samanhengande prosjekt. Det blir dessutan bygd dobbeltspor tilpassa ein dimensjonerande fart på 250 kilometer i timen. Det blir òg vurdert om Farriseidet–Porsgrunn skal byggjast ut med dobbeltspor tilpassa 250 kilometer i timen i staden for enkeltspor. Som meldt i statsbudsjettet for 2011, har høgare prioritering av vedlikehaldet av jernbanenettet saman med ein krevjande ressurssituasjon i Jernbaneverket, med bl.a. mangel på nøkkelkompetanse innan signalområdet, ført til at enkelte av dei prioriterte investeringsprosjekta får ei noko endra planframdrift i høve til den opphavlege NTP 2010–2019. Eg følgjer situasjonen nøye. Eg er såleis ikkje kjend med avvik i framdrift utover det som er meldt i statsbudsjettet for 2011.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Eg deler Venstre sitt ynske om mest mogleg samanhengande utbygging. Eg antek av Venstre er veldig glad for at jernbaneløyvingane har auka etter at vi overtok departementet, faktisk då frå ein Venstre-statsråd. Vi har auka budsjettet med 67 pst. til Jernbaneverket. Så er det vidare slik at Jernbaneverket er bedt om ei eiga utgreiing som skal gjelda intercitytriangelet. Der reknar eg med at vi får meir omfattande svar, meir velgrunna svar, både i forhold til tidsperspektivet og kostnadene. Denne rapporten skal danna grunnlag for rulleringa av NTP, altså den stortingsmeldinga som vi planlegg i 2013.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Det er ingen tvil om at alt som gjeld kollektivtransport i og omkring dei store byområda, må styrkjast. Det handlar både om miljø og framkomelegheit, og det handlar faktisk òg om mangel på areal. Så står det i gjeldande Soria Moria at det er fylkeskommunane som har ansvaret. Fylkeskommunane skal ha ein økonomi som gjer at dei kan vareta sine oppgåver òg på det området. Belønningsordninga er nemnd, det er òg tilskottet til bybane der det er aktuelt. Eg er einig i at trass i at belønningsordninga er dobla og auka ytterlegare med 100 mill. kr dette året og det er varsla ein ytterlegare auke, er det heilt klart behov for ytterlegare auke. Eg ser fram imot dei møta som vi no skal ha med fylkeskommunane om neste NTP i februar/mars og det vidare arbeidet med Nasjonal transportplan.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Det er Akershus fylkeskommune og Ruter som står for planlegginga av bane til Fornebu. Det er ikkje endeleg konkludert med kva løysing som skal veljast. Kostnadene for prosjektet er det på det noverande tidspunkt ikkje mogleg å seia noko om. Prosjektet ligg inne i Oslopakke 3. Det pågår no eit arbeid i regi av styringsgruppa for Oslopakke 3 med sikte på å framskaffa eit vedtaksgrunnlag for langsiktige prioriteringar i pakken. Det finansielle grunnlaget for pakken er eit sentralt element i denne samanhengen. Ei baneløysing til Fornebu må vurderast i samband med dette. Etter gjennomføringa av forvaltningsreforma inngår dei statlege midlane som vart sette av til prosjektet, i den generelle rammeoverføringa til fylkeskommunane. Lokal kollektivtransport er eit fylkeskommunalt ansvar, og fylkeskommunane har såleis eit sjølvstendig ansvar for finansiering av kollektivtransporten og må prioritera innanfor tilgjengelege midlar. I retningsline 1 for arbeidet med Nasjonal transportplan 2014–2023 vart transportetaten og Avinor bedne om å sjå på viktige problemstillingar som krev spesiell merksemd i utfordringane av eit framtidsretta transportsystem. Saman med fiskeri- og kystministeren mottok eg resultatet av dette arbeidet den 1. februar i år. I utgreiingsrapporten meiner etatane bl.a. at det må satsast meir. Det bør satsast meir på kollektivtrafikk, og kollektivtrafikken må ta ein større del av trafikken i dei største byane. Det var dette eg kommenterte til Aftenposten. Eg kjem tilbake til dette temaet i samband med regjeringa sitt forslag til Nasjonal transportplan 2014–2023.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
For det fyrste ligg prosjektet inne i Oslopakke 3. Der er det avklart kva som skal prioriterast for 2011. Vi har til og med i den samanhengen stilt opp for at det kan takast opp lån for å realisera det som er planlagt for 2011, og så har vi bede om at dei føretek dei avvegingane som skal gjerast vidare i Oslopakke 3. Så er svaret på spørsmålet: Ja, det er naturleg. Det er naturleg at både baneløysing til Fornebu og andre spørsmål knytte til Oslo-området blir tekne opp i dei samtalane som vi no begynner med allereie i februar. Lat meg òg nemna at det er ei eiga gruppe som ser på utviklinga og kollektivløysingane i Oslo-området. Der er både Akershus fylkeskommune og Oslo kommune representerte i tillegg til etatane. Det er òg grunnlag for neste nasjonale transportplan.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Lat meg understreka at mitt ja var i tilknyting til spørsmålet om det er naturleg at dette blir eit tema i regjeringa sine samtalar med kommunane og fylkeskommunane òg. På det må eg svara ja. Så er det rett at dette er eit kostnadskrevjande prosjekt, og det er mange kostnadskrevjande prosjekt som det nok vil vera eit engasjement for å få inn i neste Nasjonal transportplan. Mitt arbeid no går altså på den eine sida på å få realisert så mange prosjekt som i det heile mogleg av dei som no er lovde i inneverande fireårsperiode, altså fram til 2013. Samtidig må eg sørgja for ein prosess, eit samarbeid, lyttemøte med både fylkeskommunar, kommunar og næringsliv. Fyrste fase på det føregår no. I februar/mars er det ny retningsline og nye utgreiingar frå etatane. Så her er enno eit stykke fram.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Statens vegvesen har orientert meg om at det i vinter på enkelte vegstrekningar i Hedmark vart sett opp nokre trafikkskilt om fare for elg med fluorescerande gulgrønn farge. Skilt med slik farge er øyremerkt brukte ved varsling av arbeid på veg. Det vart difor i etterkant bestemt at skilta skulle takast ned. Statens vegvesen har informert meg om at dei normale fareskilta som varslar om elg, no er på plass igjen på dei aktuelle strekningane.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Trafikktryggleik er det viktigaste. Difor er det òg viktig å sortera mellom dei ulike skilta, slik at dei som varslar arbeid på veg, altså skal varsla arbeid på veg. Men så forstår eg det slik at dei gule elgskilta, som altså var i feil farge, vart plasserte utanpå allereie eksisterande fareskilt for elg. Dei ordinære elgskilta vart ikkje fjerna, det var berre dei kvite underskilta. Dei gule «elgskilta» vart hengde utanpå dei ordinære kvite fareskilta, og då dei gule vart tekne ned, kom dei ordinære fareskilta fram igjen, og kvite underskilt vart hengde på igjen. Kva er poenget? Poenget er: Vi kan ikkje gardera oss heilt mot ulykker, men no er altså rett skilt med rett farge på plass.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-09:
Eg må rosa representanten Bredvold for hans engasjement for skilting både når det gjeld lokal næringsverksemd, som eg òg har svart på tidlegare, og når det gjeld fare for anten elg eller andre element i vegbanen. Men eg ser faktisk ikkje noko poeng i å dvela ved akkurat dette lenger, for her har altså Statens vegvesen innrømt at dei ei stund har hatt eit skilt med feil farge. Det andre prosjektet var jo då meint å stimulera bilførarar og passasjerar til å halda seg vakne overfor både elg og andre element. Eg håper det blir gode resultat ut frå alle desse typane skilt, altså at elgpåkøyrslene går ned og merksemda aukar.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I Hedmark har Statens vegvesen sentralt bestemt at elgskilt med signalgult underskilt umiddelbart måtte tas ned, noe som er gjort. I mellomtiden er det ikke satt opp nye, og hver dag skjer det flere ulykker hvor elg er involvert. Synes statsråden det er bedre at det ikke er noen skilt som varsler om økt elgfare, enn at skilt med feil farge blir stående inntil videre?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Ja, det skulle bare mangle om ikke de skiltene var satt opp. Men i mellomtiden, fra de ble tatt ned og til de ble satt opp igjen, skjedde det mange ulykker hvor elg var involvert, og man skulle jo tro at i påvente av at det skulle komme nye skilt med riktig farge på underskiltene, så kunne de opprinnelige stå der. Det handler om at man varsler at her kan det være stor fare for elg, altså at det er stor fare for at det skjer en ulykke, og da kan ikke fargen på skiltet under ha så stor betydning. Jeg trodde at trafikksikkerheten var det viktigste, ikke hvilken farge det var på skiltet i noen dager som dette pågikk.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Og det er bra, og det er kanskje litt på grunn av dette spørsmålet her og artikler i avisen at det er blitt riktig. Men når vi prater om farge, tror jeg ikke bilistene er så opptatt av hvilken farge det underskiltet har, og om den gulfargen varslet at det var veiarbeid. Jeg tror at alle bilister skjønner at elg ikke produserer noe veiarbeid. Og når vi er inne på farger, er det ikke så mange dager siden jeg hadde et spørsmål i spørretimen om rv. 3. Der ble det hengt opp elggevir i mange forskjellige farger, og man brukte flere millioner kroner på det – både røde og gule og blå, jeg vet ikke hvilke farger. Det var helt i orden at Vegvesenet, altså staten, brukte penger på slike ting, men når noen henger opp skilt for å varsle om at her er det ekstra stor elgfare, for å øke trafikksikkerheten, og det underskiltet tilfeldigvis har en litt feil gulfarge – jeg skjønner ikke hensikten med å ta ned skiltene. Det viktigste må jo være å varsle at her er det stor risiko for at det blir ulykker, og at man med disse skiltene øker trafikksikkerheten.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Det foregår omlegginger av fødetilbudet en rekke steder i landet. Faglig godt og trygt fødetilbud er avgjørende, alle må sikres likeverdig fødetilbud. Kvalifisert personell og nok trening kan være utfordrende mange steder i landet. Videre spiller geografi og værforhold også en rolle i en helhetlig vurdering av kvaliteten på tilbudet. Hvordan vurderer statsråden dette i de sakene som enten ligger på statsrådens bord, eller som vil havne der om kort tid?»
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-09:
Jeg takker for svaret og bekrefter at Stortinget selvfølgelig har vært med på å sette opp kriterier, men også at kommunikasjon, geografi osv. er en viktig del av det som nå foregår. Det jeg vil spørre statsråden om oppfølgingsmessig, er: Når de regionale helseforetakene nå har kommet med en del planer og kommet med råd – noen er jo ferdig, så de ligger vel på statsrådens bord i påvente av en helhetlig behandling – har det også forekommet at man en del plasser foreslår avvikling/nedlegging av fødetilbud uten at det fremkommer hvilke alternativer disse kvinnene i de områdene skal få. Man har altså ikke snakket om at de da f.eks. må få 24 timers jordmorberedskapstjeneste, at de skal styrkes med ambulansetjeneste osv. Hvordan ser statsråden på dette?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-02-09:
Da vil jeg spørre: Burde det ikke vært et klart krav fra f.eks. departementet når man skal komme med forslag til en alternativ struktur på fødetilbudet, gitt at man eventuelt skal ende opp med å legge ned en fødeavdeling, legge ned et sykehus – hva vet jeg – at man hadde sagt at det skal ligge på bordet et fullverdig alternativ til de fødende kvinnene? Det gjør ikke det. Det ryktes, som vi kan lese om i det siste bladet fra Jordmorforeningen, at de er bekymret for jordmortjenestene i kommunene. Det er eksempler på at man enkelte steder vil redusere ambulansetjenesten – det har jeg hørt – f.eks. i Sogn og Fjordane i nærheten av Nordfjord. De har ikke 24 timers beredskapsjordmortjeneste. Man ser ikke alternativene. Det som har skapt den store utryggheten for fødende kvinner, tror jeg er at man ikke ser hva som vil komme isteden dersom deres fødetilbud skulle legges ned. Vil statsråden ta med dette i sin vurdering når hun nå skal sammenfatte alle disse planene?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Ved behandlingen av stortingsmeldingen «En gledelig begivenhet» i mai 2009 var det et samlet storting som støttet forslaget om at regionale helseforetak i samarbeid med berørte kommuner skal utarbeide flerårige, helhetlige og lokalt tilpassede planer for fødetilbud i regionen. Planen omfatter svangerskaps- og barselomsorg, slik at gravide og fødende får et sammenhengende helsetilbud av høy faglig kvalitet. Det ble gitt en rekke føringer for innholdet, bl.a. at hensynet til geografi og kommunikasjonsmuligheter skal vektlegges. Stortinget sluttet seg videre til forslaget om at inndeling i kvinneklinikk, fødeavdeling og fødestue, basert på fødselstall, erstattes av kvalitetskrav fra Helsedirektoratet. Strukturendringer i fødetilbud som fremkommer i regionale planer, er en følge av kvalitetskravene. Politisk behandling av planene ble ikke vurdert – verken i meldingen eller under behandlingen i Stortinget. Jeg vil likevel vurdere de fire planene i sammenheng for å sikre et trygt fødetilbud med god kvalitet til alle kvinner uansett bosted. Kravene til kvalitet, herunder pasientsikkerhet, skal være de samme over hele landet. Alle planene foreligger ikke per i dag. I oppdragsdokumentene til regionale helseforetak for 2011 har jeg understreket at det videre arbeidet med regionale planer for svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg skal gjennomføres slik at kommunene gis reell innflytelse. Et desentralisert fødetilbud som er nært og trygt, skal legges til grunn. Det at helseforetak, fagmiljøer, kommuner og brukere nå går gjennom kvaliteten på fødetilbudet, er viktig i arbeidet med å styrke fødselsomsorgen. I høringsdokumentet til Nasjonal helse- og omsorgsplan har jeg gjort det klart at de godkjente planene skal være en del av grunnlaget til Nasjonal helse- og omsorgsplan. Denne planen legges frem som en stortingsmelding i løpet av våren.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Jeg er opptatt av at det skal være en helhet i svangerskaps- og barselomsorgen. Jordmor og jordmorberedskap er jo særdeles viktig også med henblikk på den stortingsmeldingen som har vært behandlet, slik at man skal kunne ha jordmor f.eks. i følgetjeneste hvis det er lang vei til fødested. Jeg er ikke kjent med at det ikke er alternative fødesteder de stedene der det er forslag om endringer i fødetilbudet. Så vidt jeg kjenner til, er det jo det. Men som sagt: Dette er saker som jeg har til vurdering, og som jeg selvfølgelig, fordi jeg har dem til vurdering, går grundig inn i.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Siden representanten Dåvøy nevner Nordfjord: Forslaget fra Helse Vest er jo at man slår sammen fødeavdelingene ved Nordfjordeid sjukehus og Volda sjukehus og lokaliserer det til Volda. Så vidt jeg kjenner til, har Helse Vest foreslått en jordmorstyrt fødestue på sykehuset i Nordfjordeid dersom det er et lokalt ønske om det. Jeg kjenner ikke til at det ikke er alternativer. Tvert imot har jeg inntrykk av at det alternativet er foreslått. Så får jo det bli en del av saken videre. Men jeg er veldig opptatt av at det skal være et jordmortilbud til alle, i samarbeid mellom kommunene og helseforetakene. Det er også en del av den meldingen som ble behandlet i Stortinget i 2009.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Slik spørsmålet fra representanten Torgeir Trældal er formulert, kan det se ut som om det har vært planlagt å starte bygging av nytt sykehus ved UNN Narvik i 2012. Det har aldri vært tilfellet, og det antar jeg at representanten er godt kjent med. Regjeringen legger til rette for betydelige investeringer i sykehussektoren i Nord-Norge, og det ble i 2010 bevilget 265 mill. kr i investeringslån til investeringsprosjekter i Helse Nord. Helse Nord har en samlet omsetning på om lag 13 mrd. kr og vil etter planen investere for nærmere 1,4 mrd. kr i 2011. Det pågår store byggeprosjekter i regionen, både ved Nordlandssykehuset Bodø, med en ramme på 3 mrd. kr, og ved Nordlandssykehuset Vesterålen, med en ramme på 850 mill. kr. Videre har Helse Nord REF sendt planer for utbygging av ny A-fløy ved UNN til departementet. Denne utbyggingen har et kostnadsanslag på ca. 1 mrd. kr. Søknad om lån til gjennomføring av prosjektet er en del av disse planene. Helse Nord ønsker å igangsette dette prosjektet i 2012. Helse Nord har utarbeidet en langsiktig investeringsplan for oppgradering av sine sykehusbygg. I tillegg til de tre prosjektene jeg har nevnt, foreligger også planer for nytt pasienthotell ved UNN Tromsø, nytt sykehus ved UNN Narvik og nye sykehus i Helse Finnmark, både i Kirkenes og i Hammerfest. Dette er alle store prosjekter som det er umulig for Helse Nord å gjennomføre samtidig. Den utarbeidede investeringsplanen er derfor rullerende, og Helse Nord innpasser og prioriterer nye investeringsprosjekter i tråd med økonomiske og faglige rammer. Jeg er godt fornøyd med at Helse Nord har utarbeidet gode planer for å oppgradere sine sykehusbygg. Alt kan ikke gjennomføres samtidig. Arbeidet som regionen nå gjør i den rullerende investeringsplanen, sørger for en prioritering mellom investeringene. Det sikrer en realistisk, langsiktig investeringsplan som er gjennomførbar innenfor de økonomiske rammene som Stortinget stiller til disposisjon.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Jeg må si at jeg er litt forundret over at representanten Trældal ikke lyttet til første delen av mitt svar. Det har aldri vært på planen at Helse Nord skulle begynne å bygge i Narvik i 2012. Jeg har i svaret mitt redegjort i detalj for utbyggingsplanene i Helse Nord. Jeg er veldig godt fornøyd med at de i Helse Nord er flinke til å holde sine økonomiske budsjetter, slik at de faktisk er i stand til å investere. Jeg har også sagt at det er behov for investeringer mange steder. De holder i Nordland på med forskjellige prosjekt, og også i Troms, som jeg har nevnt – både i Tromsø og på planen i Narvik. Og i Finnmark er det behov for nye sykehus i Kirkenes og i Hammerfest. Det har aldri vært på planen at Helse Nord skulle begynne i Narvik i 2012. Dette har jeg nå gjort ettertrykkelig greie for.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Det er meningsløse påstander som settes frem. Det er ikke slik at vi legger bånd på noen eller nekter noen å uttale seg. Når det gjelder Narvik sykehus, er jeg kjent med at det trengs ny bygningsmasse der, men det er ikke planer om å begynne byggingen av dette i 2012. Det har det ikke vært, og det er det heller ikke. Det ville heller ikke vært mulig å begynne bygging av et så stort prosjekt i 2012. Dette står nå på investeringsplanen, det har jeg redegjort for, og så kommer det når det er Narviks tur til å få nytt bygg.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
La meg først si at jeg deler representantens utålmodighet. Det er en kjensgjerning at dagens turnustjeneste for leger er under press, og det er av ulike grunner behov for å vurdere endring og modernisering av ordningen. Dette er noe av bakgrunnen for at Helsedirektoratet tidligere er gitt i oppgave av Helse- og omsorgsdepartementet å utrede forslag til ny modell for tjenesten. I dagens turnusordning har stat og kommune plikt til å opprette turnusplass for alle som melder seg på turnusordningen. Ventelistene til turnustjenesten er dessverre blitt stadig lengre de siste årene. I 2011 er det 840 plasser til rådighet, mens det var 1 680 påmeldte kandidater. Nesten en tredjedel av søkerne ber om ulike særordninger, noe som gjør det enda mer utfordrende å finne tilfredsstillende plasser til alle søkerne. Departementet har nå til vurdering en rapport fra Helsedirektoratet der det foreslås en omfattende omlegging av dagens turnustjeneste. Til grunn for forslaget ligger bl.a. en bredt anlagt høringsrunde med berørte aktører. I høringen erkjenner det store flertallet av høringsinstansene behov for endringer av dagens turnustjeneste for leger. Samtidig har mange instanser fremmet innsigelser mot deler av direktoratets forslag. Innsigelsene er bl.a. knyttet til rekrutterings- og distriktsutfordringer, faglige forhold og administrative og økonomiske konsekvenser. Vi tar med oss alle disse innspillene i arbeidet med å finne en god og fremtidsrettet ordning. Jeg legger til grunn at vi fortsatt skal ha en ordning som ivaretar behovet for at nyutdannede leger får verdifull arbeidserfaring i ulike pasientsituasjoner og organisatoriske rammer. Det er et økende problem å skaffe mange og gode nok turnusplasser. Den frie flyten av arbeidskraft innen EØS-området bidrar til økt press mot turnusordningen. Avtaleverket forplikter Norge til å tilby plass til turnussøkere fra hele EØS-området, også utenlandske statsborgere. Utviklingen de siste årene viser at dagens ordning virker som et trekkplaster på nyutdannede leger fra andre land. I 2009 utgjorde utenlandske statsborgere 43 pst. av alle søkerne. Prognosene viser at det er behov for over 30 pst. økning i antall turnusplasser frem mot 2014. Hvis vi ikke gjør endringer i ordningen nå, vil ventelistene bare fortsette å øke. Jeg kan forsikre representanten Høie om at jeg vil ha fullt trykk på arbeidet med å gjøre endringer i turnusordningen. Jeg vil orientere Stortinget på egnet måte så snart arbeidet er avsluttet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Det er klart det er et problem at noen plasser blir stående ubenyttet når det er et stort behov for leger, og når det er et stort behov for disse turnusplassene. Men som jeg sier, vil jeg umiddelbart gå inn og løse den langsiktige situasjonen, men selvfølgelig også ha trykk på den øyeblikkelige situasjonen, hvor vi ser at det er en stor utfordring å skaffe turnusplasser. Nøyaktig hvilke tiltak vi kan gjøre på kort sikt, må jeg komme tilbake til. Dette kan gjerne bli en del av den orienteringen som jeg kommer med til Stortinget. Men det skal i hvert fall være helt klart at dette har høy prioritet, for dette er særdeles viktig, så vi ikke kommer i en situasjon hvor disse ventelistene blir stadig lengre.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Det kan godt hende at den er på plass i august 2012, eller før det, for den saks skyld, men jeg vil ikke her og nå legge frem den endelige tidsplanen. Det kan jeg gjøre så snart vi har gått inn i dette, når man ser hvilke prosesser som må til for å gjøre de endringene som er nødvendig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Investeringsprosjekter skal innarbeides i de regionale helseforetakenes overordnede planer og budsjetter slik at framtidige kostnader kan håndteres når investeringen er ferdigstilt. Staten, som eier, har på sin side lagt inn midler både til å dekke drift og kostnadene knyttet til investeringer i basisrammene til de regionale helseforetakene. De regionale helseforetakene har et helhetlig ansvar for investeringer og drift. På investeringsområdet innebærer dette at de regionale helseforetakene har ansvar for å prioritere, planlegge og igangsette de riktige enkeltprosjektene i regionen. Et premiss for bygging av nytt sykehus er derfor at Helse Midt-Norge REF har tilstrekkelig økonomisk bæreevne for å gjennomføre prosjektene innenfor de inntektsrammer som Stortinget har stilt til disposisjon. Styret i Helse Midt-Norge har oversendt rapporter som viser at det regionale helseforetaket først omkring 2018 vil ha økonomi til å gjennomføre investeringer i størrelsesorden Nye Molde sjukehus slik konseptplanene per i dag foreligger. Jeg ga derfor tilbakemelding til Helse Midt-Norge 8. desember i fjor om at i det tidsperspektivet vi nå ser for oss for det nye sykehuset, ønsker jeg en fortsatt dialog med Helse Midt-Norge REF om valg av sykehusløsning. Jeg vil gjøre det jeg kan for at prosjektet skal ha en best mulig fremdrift, men det er også viktig at vi bruker nok tid, slik at vi er sikre på at man velger den beste løsningen. Som representanten sikkert er klar over, fikk Helse Midt-Norge i foretaksmøtet den 25. januar i år i oppdrag å slå sammen de to helseforetakene i Møre og Romsdal til ett helseforetak innen 1. juli. I dette arbeidet er det naturlig å se de enkelte sykehusene som ledd i en helhetlig kjede, der de sammen skal dekke behovet for spesialisthelsetjenester og sikre gode pasientforløp for hele befolkningen i Møre og Romsdal. Det er derfor viktig å se hele fylket i sammenheng når man velger sykehusløsning.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Den store forskjellen er at Helse Midt-Norge har særdeles store kostnader knyttet til tidligere lån, spesielt i forhold til byggingen av St. Olavs hospital, som er et særdeles viktig sykehus for hele Helse Midt-Norge. Så er det ikke slik at det er statsråden som har stanset byggingen av nytt sykehus. Det står i rapporten fra Helse Midt-Norge at de tidligst har penger til å bygge – anslagsvis – i 2018. Det er en forutsetning for at man skal bygge, enten det skal bygges ett eller to sykehus. Men det som er riktig, er at jeg i mars 2010 ba om å få vurdert ett eller to sykehus. Det var også en rapport som fulgte med den økonomiske vurderingen, som jeg også hadde bedt om i mars i fjor.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Jeg synes nok det er naturlig at det foregår en prosess i regionen på videre fremdrift, men jeg er helt enig i at Helse Sunnmøre er et godt helseforetak, det er godt drevet, Ålesund sykehus er et godt sykehus – det største sykehuset i fylket der. Men jeg har ikke lagt noen føringer på hvor den nye administrasjonen skal være. Det kan jo også hende at det mye mer kan være en nettverksorganisasjon, hva vet jeg. Men dette mener jeg faktisk at organisasjonen selv må gjøre vurderinger av, akkurat som jeg har tillit til at de skal kunne klare å samarbeide til beste for en befolkning på i underkant av 250 000 mennesker.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Dette svaret kunne jeg gjøre særdeles kort, og svaret er ja. For å underbygge det litt: Jeg er kjent med at det en tid har vært usikkerhet i nord omkring fremtiden for senteret for døvblinde i Tromsø, men svaret på spørsmålet om jeg vil sørge for at det ikke blir lagt ned, er altså ja. Det er uaktuelt å legge ned døvblindesenteret i Nord-Norge. Senteret gir et viktig tilbud til en sårbar pasientgruppe. Dagens kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemninger, som rapporten fra Helsedirektoratet handler om, er til dels svært ulike, og utfører i ulik grad direkte tjenester overfor brukerne. En samlet overordnet organisering av kompetansesentrene for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemninger vil muliggjøre større likhet i de ulike enhetenes arbeid. Dessuten vil en slik organisering legge til rette for mer samarbeid mellom enhetene og bidra til mer og bedre forskning på feltet. Helse- og omsorgsdepartementet ba Helsedirektoratet om å utrede en organisatorisk, men ikke fysisk samling av eksisterende kompetansesentre for sjeldne og lite kjente diagnoser og funksjonshemninger i én nasjonal kompetansetjeneste. Departementet mottok rapport 30. november i fjor. Helse- og omsorgsdepartementet arbeider nå med vurdering og oppfølging av rapporten. Departementet har invitert alle sentrene, brukerne og de regionale helseforetakene til møte 24. februar, slik at de kan få komme med sine synspunkter. Jeg vil imidlertid gjenta at brukerne kan være trygge på at tilbudet til døvblinde i Nord-Norge vil bli opprettholdt.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-09:
Et viktig element når det gjelder disse gruppene av funksjonshemninger, sjeldne diagnoser, døvblinde, er at det ikke er mange som har disse lidelsene. Desto viktigere er det at de har sterke talspersoner, og at vi kan samarbeide i hele landet om hva som er det beste tilbudet til dem. Det er en viktig del av dette, men samtidig må vi ha det tilbudet som er ute, i Nord-Norge i dette tilfellet, og selvfølgelig også styrke kompetansen i det, for det er jo det aller viktigste for at vi skal kunne gi det beste tilbudet og den beste behandlingen til en sårbar gruppe.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
«Helse Nord skal på neste styremøte bestemme om de skal starte byggingen av nye Narvik sykehus i 2012. Kan statsråden garantere at byggingen av et nytt sykehus i Narvik starter opp som planlagt?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Helse Nord har hele tiden sagt at de er klare til å starte byggingen av et nytt sykehus i Narvik i 2012, så fremt det er penger på bordet. Vi får ingen penger, og dermed er det tydelig, som jeg forstår av svaret til statsråden, at de ikke har tenkt å starte byggingen av Narvik sykehus. Statsråden har tidligere vært inne og brukt sin styringsrett for å gjøre noe med sykehusene når hun har ønsket det. Når statsråden ikke kan gi noe rett svar på om man kan prioritere sykehusene i nord der det er lange avstander, rammer det også rekrutteringen, og det rammer ansatte, som vil søke seg bort. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden nå gripe inn mot Helse Nord og påse at de gjennomfører det man har sagt, bygging i 2012, slik at hele Norge kan tas i bruk?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Det er tydelig at man ikke snakker samme språk i Helse Nord som ellers rundt om. Et nytt spørsmål til statsråden: I dagens utgave av Fremover står det at Arbeiderpartiets gruppeleder i bystyret i Narvik har vært på Stortinget for å prøve å få hjelp til bl.a. sykehuset i Narvik, men han vil ikke si hvem man har besøkt. Han sier også at man må se forskjell på politikken, at Arbeiderpartiet har to forskjellige politikker. Man har en politikk sentralt og en lokalt. Mitt spørsmål til statsråden er: Er det vanlig i Arbeiderpartiet på en måte å pålegge sine folkevalgte taushet når det gjelder hvem man prater med? Og er det en del av en kultur hvor man driver med dobbelkommunikasjon? Er det en kultur for på en måte å være med og stoppe videre utbygging av nye sykehus uten å si ja eller nei?
Bent Høie (Høyre), 2011-02-09:
«Det er behov for akutte løsninger for å sikre utdannede leger raskere tilgang til turnusplasser. Samtidig står plasser ubrukte og plasser vakante. Hva vil statsråden gjøre for å løse det akutte behovet for flere turnusplasser til nyutdannede leger?»
Bent Høie (Høyre), 2011-02-09:
Jeg er glad for at helseministeren også ser på dette som et alvorlig problem. Det er et paradoks at man på den ene siden har økende ventelister for pasienter og på den andre siden økende ventelister med leger som ønsker å bli godkjent. Det som er mitt spørsmål, går mer på hva man har tenkt å gjøre med den akutte situasjonen som er nå. Helseministeren nevnte noen tall. Andre tall jeg har hørt, er at det er 1 100 påmeldte til trekningen i august, samtidig som det er maksimalt 475 plasser. Vi vet også at mange plasser står ledige, at det er vakante plasser, at om lag 15 pst. av dem som melder seg, ikke stiller opp eller gjennomfører turnusen som planlagt. Hvilke grep vil helseministeren ta når man ikke blir kvitt den tregheten som er i dagens system, som faktisk fører til at plasser blir stående ubenyttet samtidig som mange står i kø og ønsker disse plassene?
Bent Høie (Høyre), 2011-02-09:
Jeg vil anbefale helseministeren å se på de innspillene som er kommet fra organisasjonene til mulige strakstiltak med tanke på årets situasjon. Det hadde vært interessant å høre om helseministeren har en tidsplan for den nye turnusordningen, om vi kan forholde oss til at den vil være på plass til august 2012. Det bør det jo være tilstrekkelig tid til. Så mitt neste spørsmål til helse- og omsorgsministeren er: Vil man jobbe ut fra at den nye turnusordningen er på plass til august 2012?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
«Det hersker nå stor tvil både i Molde og i Kristiansund om hva som blir resultatet av den utsettelsen av byggingen av nytt Molde sykehus vil innebære. Fagmiljøet bl.a. i Molde frykter for rekrutteringen og eventuelt også at ansatte søker seg bort fra sykehuset. 1. februar var det også en demonstrasjon i Molde der nærmere 3 000 viste sin frustrasjon. Denne usikkerheten som nå råder, kan ikke fortsette lenger. Når vil det bli fattet en endelig beslutning om det skal bli ett eller to sykehus i denne regionen?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Det var statsråden som stanset byggingen av Molde sykehus. Det er statsråden selv som bl.a. har bedt om en ny utredning knyttet til ett eller to sykehus. Styret i Helse Midt-Norge, det regionale helseforetaket, hadde innstilt på bygging av nytt Molde sykehus. Så kan man se på det som har med tidsfaktoren å gjøre, eller ikke. Men det var en sentral beskjed om at man skulle utrede ett sykehus i regionen. Det er statsrådens ansvar. Det har medført en betydelig uro i denne regionen, man vet ikke hva man har å forholde seg til. Derfor er det viktig at man sørger for en raskest mulig avklaring. Jeg håper statsråden ikke vil la dette løpet gå nå, slik en kan få inntrykk av i svaret fra statsråden, og å la det bli opp til regionen selv å vurdere framover – og man har ikke hastverk før i 2018. Jeg vil minne om at denne regionen går med et betydelig overskudd, med flere hundre millioner i overskudd. Helse Sør-Øst, der regjeringen har bevilget midler til bygging av nytt sykehus, går med underskudd. Hva er den store forskjellen på Helse Sør-Østs planer og det som ligger i Midt-Norge?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-02-09:
Ja, vi er kjent med problemene knyttet til St. Olavs hospital. St. Olavs hospital var i en særstilling, for det var en utbygging som var kommet på plass før Helseforetaksreformen kom på plass. Men det er jo litt underlig, når denne regionen skal bygge ut, at alle solidarisk må stille opp for hundre prosent utbygging på St. Olav, til tross for at det kun er 30 pst. av virksomheten ved St. Olav som har universitetsfunksjon eller regionfunksjon, mens 70 pst. har en lokalsykehusfunksjon for Trondheim og området rundt. Men jeg vil stille spørsmål knyttet til den framtidige organiseringen, med ett helseforetak i Midt-Norge. Man har først klart å skape uro på Nordmøre og i Romsdal, og så klarer man å utvide denne uroen til å gjelde hele Møre og Romsdal. Mitt spørsmål til statsråden er, for den store debatten er nå knyttet til administrasjon: Hvor skal man ha den? Kan statsråden nå bekrefte at administrasjonen skal ligge ved sykehuset i Ålesund, som per i dag er et effektivt sykehus, og har vist seg funksjonelt? Eller vil man nok en gang bare skyve ansvaret over på det nye helseforetaket, slik at det skal være en buffer mellom statsråden og innbyggerne?