trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Jeg er enig i at vi ikke har satt en krittstrek og sagt at enhver krone brukt mer enn 27 milliarder kr er helt uansvarlig i denne situasjonen, og det er heller ikke mitt poeng. Vi har begrunnet hvorfor vi mener at en vekstimpuls på 2009-budsjettet på 2,3 pst. er offensivt. Det er mer offensivt enn noe vi ser rundt oss, men vi har begrunnet hvorfor vi landet der. De forslagene som er kommet gjennom stortingsbehandlingen, betyr at vi går fra 2,3 til 2,4 pst., mens opposisjonen ligger oppunder 3 pst., uten noen nærmere begrunnelse. Det synes jeg er litt pussig. Når det gjelder næringsprofilen, er den veldig tydelig. Nesten alt som ligger i dette budsjettet, er oppdrag til privat næringsliv. Men for de bedriftene som går med overskudd, og særlig de store bedriftene, er de forslagene vi nå kommer med når det gjelder å opprette Statens finansfond og Statens obligasjonsfond, mye viktigere. Og det er det vi først og fremst har etterlyst også.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Som representanten Sponheim sikkert har lagt merke til, har vi justert ned anslagene for utbytte i tiltakspakken også. Det er jo fordi staten er deleier i mange selskaper. Der er det styrene som bestemmer hva som skal være utbytte for 2009. Vi forventer at flere nå gjør som DnB NOR har varslet at de vil gjøre, nemlig ikke utbetaler eller utbetaler et betydelig lavere utbytte for 2008, til utbetaling i 2009, fordi de ønsker å styrke bedriftenes egenkapital. Så er det spørsmål om de selskapene der staten er heleier. Det er forholdsvis få selskaper og med stort sett andre begrunnelser. Det er Posten, Statkraft, osv. Det er stort sett andre begrunnelser, og her kan det også være andre forhold som trekkes inn. Men vi gjør selvfølgelig vurderinger av disse tingene. Så langt har vi tatt høyde for at vi regner med at mange bedrifter, også der staten er inne betydelig på eiersiden, begrenser sine utbytter for 2009.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Regjeringen tenker følgende rundt en del bedrifter som nå er i en permitteringssituasjon, og det er at mange av dem har gått på en krise som vi må regne med er midlertidig. Det er bedrifter som vi må regne med har levedyktighet når konjunkturene tar seg opp igjen. Derfor er det et tema å forbedre permitteringsordningene, som ikke ville ha vært like aktuelt i en høykonjunktur, fordi det er nødvendig og viktig at den bedriften holder på kompetent arbeidskraft, og at man finner ordninger hvor man kan fordele det arbeidet som måtte være, på flere. De temaene som representanten Hagesæter nå tar opp, f.eks. denne prosenten, er blant de forholdene som vi vurderer i en slik sammenheng.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Alle er angivelig enige om at alle de tiltakspakkene som introduseres verden over, ikke skal bidra til proteksjonisme, og det understreket også utenriksministeren da han var her i salen på tirsdag. Han skyldte da bl.a. på Buy American Act i USA, som han fant veldig uheldig. Da det ble klart at investeringsselskapet Argentum skulle få 2 milliarder kr, og at de også investerte i utenlandske bedrifter, uttalte næringsminister Brustad at det var svært uheldig og ikke i tråd med intensjonene fra Regjeringens side – altså en slags Invest in Norway Act-tenkning. Rød-grønne politikere har argumentert med at skattelette for privatpersoner er uheldig, fordi det også fører til kjøp av importerte varer, og da får det ikke den effekten man ønsker. Er statsråden enig i at dette er uheldige uttalelser, og at også Norge må bidra til at det ikke introduseres ny proteksjonisme?
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Vi skal komme tilbake med en gjennomgang og vurdering av de tiltakene vi mener er nødvendige. Vi bruker jo private når det f.eks. gjelder gjennomføring av en del arbeidsmarkedstiltak. Hvordan vi skal innrette tiltakene, og hva vi skal gjøre, er nettopp det vi nå skal bruke noen dager på, og så presentere en vurdering av det i mars. Ellers er situasjonen nettopp den som representanten påpeker. Det er egentlig i fire fylker vi sliter, og spesielt i to. Det har vært i Hordaland, og det er i Oslo. Men i Hordaland er det nå satt inn ekstra innsats, og det betyr at køene der er halvert. Det er gode resultater, og de ligger an til i løpet av kort tid å nå målet om at 80 pst. av alle søknader om ledighetstrygd skal behandles i løpet av tre uker. Så utviklingen i Hordaland viser at ekstra innsats nytter, at vi kan få gode resultater, og at vi kan løse de problemene Nav opplever enkelte steder.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Det er ikke formuesskatten som truer norske arbeidsplasser. Det er svikten i internasjonale markeder som truer norske arbeidsplasser. Og så iverksetter vi betydelige tiltak med en god, sosial profil for å sikre så mange arbeidsplasser som mulig og skape nye til erstatning for dem som faller bort, slik at de ledige går kortest mulig tid ledig. Vi iverksetter betydelige tiltak også for små og mellomstore bedrifter. De har alle stor glede av lavere rente. De har alle stor glede av at vi nå får økt etterspørsel ute i økonomien. Små snekkerfirmaer, små byggefirmaer, får glede av de nye byggeoppdragene. Mange av dem har glede av bedring i permitteringsreglene, og de som sliter aller mest, har glede av de målrettede tiltakene vi gjennomfører på skattesiden, som er vesentlig bedre enn å redusere formuesskatten, slik Høyre vil. Ellers tror jeg det med vinterstengt helt sikkert er et problem noen steder, men akkurat skisentrene går meget bra. Så det er et uttrykk for at vi nå har en form for todelt økonomi. Deler av økonomien sliter, mens andre deler av økonomien går godt.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Først litt om dialogen og det representanten kommenterte om det. Vi la stor vekt på de møtene vi hadde med opposisjonspartiene, ett før jul og ett etter jul, og vi la stor vekt på de skriftlige innspillene vi fikk av opposisjonspartiene. Går man gjennom våre forslag, ser man at det er et stort sammenfall. Det er mange av de forslagene opposisjonen fremmet, som vi også har tatt med i våre forslag. Jeg merker meg med interesse at opposisjonen var samlet i krav til oss, men ikke samlet i sine alternativer. Der spriker det en god del, så det er selvfølgelig varierende hvor mye de ulike partier har fått gjennomslag for. Når det gjelder boligbeskatning, er det en gammel debatt. Vi har gjort det vi har gjort i våre budsjetter når det gjelder formuesskatten, men har ikke andre planer. Vi kommer ikke til å bidra til å gjenoppta debatten om fordelsbeskatning av bolig. Det ligger fast i vedtak som er fattet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Som Regjeringen har gitt uttrykk for flere ganger – både finansministeren, jeg og andre – følger vi utviklingen løpende og iverksetter de tiltakene vi mener er nødvendige, med den innretning og dosering og på det tidspunkt vi mener er riktig. Nettopp fordi den økonomiske krisen vi nå ser internasjonalt, er så sterk og det vil hefte så stor usikkerhet ved hvordan utviklingen f.eks. går i amerikansk økonomi, tysk økonomi, internasjonal økonomi generelt, er vi nødt til å være klare til å kunne handle dersom situasjonen krever det. Vi har lagt fram de tiltakene vi nå mener er de riktige, og så må vi vurdere. En anledning er selvfølgelig revidert nasjonalbudsjett, hvor vi vil vurdere situasjonen. Vi må ta hensyn til mange ting. Ikke minst er vi opptatt av å innrette tiltakene slik at det viktigste virkemiddelet og det som virker raskest og sterkest, nemlig rentene, får lov til å virke. Derfor har vi vært opptatt av å lage budsjettopplegg som gir rom for betydelig rentenedgang. Det vil vi også legge vekt på framover i året fordi det treffer konkurranseutsatte bedrifter og husholdningene. Lave renter er et viktig virkemiddel for Regjeringen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Jeg mener at vi har hatt gode regler i Norge, men det betyr ikke at vi ikke kan bli enda bedre. En grunn til at vi har hatt gode regler i Norge, er at vi lærte av den forrige krisen da vi hadde alvorlige problemer i norske banker, på begynnelsen av 1990-tallet. Da endret, justerte og forbedret vi våre regler. Jeg er temmelig trygg på at når vi er gjennom den runden som vi nå er oppe i, vil vi også ha behov for endringer, justeringer og forbedringer av regelverket. Dels er det ting som kommer nasjonalt, men dels er det også ting som kommer internasjonalt. Det jobbes nå med endringer i det internasjonale regelverket. Hovedgrunnen til at vi må gå inn med ekstra penger i bankene nå, er ikke at norske banker har ført en uansvarlig utlånspolitikk eller vært uansvarlig på noen måte. Hovedgrunnen er at de rammes av den internasjonale finanskrisen, at de ikke lenger kan finansiere seg i pengemarkedet, eller få så lett lån fra utlandet som de fikk før. Derfor må vi sørge for ekstra tilførsel av penger gjennom statlige kanaler. Det er hovedgrunnen, ikke at det har vært mangelfull eller dårlig bankvirksomhet i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2009-02-13:
Statsministeren sa at han hadde vært mye ute og reist. Det tror jeg det er flere politikere som har gjort. Og når jeg er ute og reiser, møter jeg ganske mange fortvilte ledere i små og mellomstore bedrifter, bedrifter som ikke opplever at det som ligger i pakkene som er presentert av Regjeringen, gir dem noe hjelp, men som tvert imot er ganske provosert over at i en tid hvor det er søndagspressekonferanse etter søndagspressekonferanse med pakkeutdeling etter pakkeutdeling, opplever de at de får en større regning. Jeg møter hotelleiere i Distrikts-Norge som vurderer om de må ha vinterstengt, og folk som lurer på hva de skal selge av produksjonsutstyr for å kunne betale grandtantens formuesskatt. 350 000 eiere i norske bedrifter skal nå betale mer formuesskatt på grunn av Regjeringens symbolpolitikk. Skjønner statsministeren at det er på tide å reversere innstrammingene i formuesskatten, hvis han virkelig vil gjøre noe med krisen?
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Statsministeren sa i sitt innlegg at en forsvarlig markedsøkonomi må ha et godt reguleringssystem, og det er jeg hjertens enig i. Som alle andre må vi ha et skikkelig regelverk og ha noen som passer på at regelverket overholdes. Statsministeren sa også at vi har hatt det i Norge, kanskje i motsetning til andre land, som han har kritisert sterkt. Når vi har et så godt reguleringssystem for våre banker, hvorfor er det da nødvendig først med en bankpakke på 350 milliarder kr, og nå en til på 100 milliarder kr? Det er mitt første spørsmål. Mitt andre er: Er statsministeren enig med sentralbanksjef Gjedrem, som i går i sin tale gjorde det klart at det er betydelige mangler ved vårt reguleringssystem ved at kravet til egenkapital i forhold til totale utlån var for snillistisk og for svakt? Er han enig med Gjedrem også i den kritikk som var rettet mot tilsynsmyndighetene, som har vært for slappe med å sørge for norske bankers soliditet når det gjelder kjernekapital i forhold til utlån?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
La meg først henvise til det innlegget jeg holdt tidligere, og beklage hvis det var slik at jeg tydeligvis ble oppfattet feil av statsråden. Jeg beklager altså at statsråden oppfattet det feil. Selvfølgelig er det lov å gi en arbeidstidsreduksjon på 20 pst., men jeg tror både statsråden og de som var i stortingssalen, var smertelig klar over hva som var intensjonen i Fremskrittspartiets forslag, og det som egentlig var poenget i mitt innlegg, nemlig at hvis en permitterer 20 pst., har en i dag ingen rettigheter til dagpenger. Det legger heller ikke den sittende regjeringen opp til at man skal få. Det er klart at det vil ha stor betydning for den enkelte. Tar en utgangspunkt i en som tjener 350 000 kr, og som jobber i fire dager og blir permittert i én dag, er det slik at hvis vedkommende hadde fått beholde 66 pst. i dagpenger for den dagen, utgjør det 46 200 kr. Jeg tror både den arbeidsgiveren og den arbeidstakeren hadde vært svært fornøyd med å ha hatt en slik ordning, et mer fleksibelt reglement, enn om regningen hadde blitt sendt til arbeidsgiver og arbeidstaker. Men jeg registrerer at den sittende regjeringen synes det er mer fornuftig å sende regningen til arbeidstakerne og til arbeidsgiverne. Jeg har også lyst til å komme med noen kommentarer til det som representanten Karin Andersen sa. Hvis man går inn på vårt forslag til statsbudsjett og leser innstillingen nøye, og hvis man ser på kapittel 605, har faktisk Fremskrittspartiet totalt for rammen foreslått 707 748 000 mer enn regjeringspartiene. Det at man da fra denne talerstolen driver med en talltriksing og en retorikk som er feilslått, og påstår at vi har redusert denne rammen, tar jeg sterkt avstand fra, for det er ikke tilfellet. Så har jeg lyst til å påpeke, som både statsråd Andersen og statsministeren var inne på, at det som er det viktigste nå, er å gjøre noe for dem som blir permittert, f.eks. å redusere lønnsplikten til arbeidsgiverne fra ti til fem dager. Det er ikke av de viktigste grepene, men hvorfor i all verden venter Regjeringen til 1. april med å innføre dette? Hvorfor kan man ikke innføre det på et langt tidligere tidspunkt? Det er nå disse folkene trenger denne hjelpen, og da blir det for meg helt uforståelig at man skyver det ut i tid. Både næringslivet, fagbevegelsen og flere har tatt til orde for at man burde ha fremskyndet det. Til slutt: Jeg registrerer at man skal gå igjennom situasjonen i Nav. Men det er jo litt merkelig at man skal vente helt til i mars. Det er de som er permittert i dag, og som får beskjed om at de ikke kan få sin søknad behandlet før om to måneder, som trenger hjelp. Det er nå vi trenger folk i Nav til å behandle sakene. Da blir det for meg helt uforståelig at den sittende regjeringen vil vente med en gjennomgang til mars og foreta grep da, noe som mest sannsynlig ikke vil ha effekt før ute i – nettopp – april.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Jeg skjønner godt at det passer SVs bilde svært dårlig at vi totalt har bevilget mer penger enn hva den sittende regjeringen har gjort. Da Karin Andersen gikk gjennom dette, unnlot hun bl.a. å nevne at vi har laget en egen, ny post for reaktivisering av uføretrygdede, hun unnlot å nevne at vi bruker mye penger på andre typer tiltak innenfor Nav – så hun burde jo tatt med seg hele regnestykket til slutt. Ut fra sykmeldingsstatistikken utgjør sykmeldte i Nav i dag over 1 000 årsverk. Fremskrittspartiet mener at det er effektiviseringspotensial der. Ja, vi ønsker å sette inn tiltak slik at folk er på jobben og behandler søknader. Jeg tror at mange av brukerne i dag ville vært fornøyd med at folk i Nav-systemet hadde behandlet søknader i stedet for å være sykmeldt. Sykefraværsprosenten er langt høyere i Nav enn den er i offentlig sektor ellers, og da mener jeg det bør være riktig å fokusere på det. Men det er tydelig at SV heller ønsker at disse folkene skal være sykmeldte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-13:
Innafor den ramma som Regjeringa var einig om skulle brukast til samferdsle, har me plukka ut viktige tiltak som skal sikre både auka trafikktryggleik, auka framkomst og eit meir effektivt vegnett. Det same gjeld på jernbanesida, der me òg har store satsingar, ikkje minst i form av å ruste opp eksisterande jernbane, som kanskje bør vere jobb nummer éin når me ser kor store problem me har på den sektoren. Så det som er gjort, er eit utval av prosjekt i samarbeid med Statens vegvesen som dekkjer dei tre målsetjingane me hadde innafor ei ramme som Regjeringa var einig om skulle brukast til samferdsle i denne omgang. Me har auka samferdsleløyvinga med 25 pst. frå 2008 til 2009. Det er den største løyvinga nokosinne. Det vert både meir midtrekkverk, meir firefeltsveg og meir trafikktryggleik av dei pengane.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2009-02-13:
Senterpartiet er oppteke av næringslivet generelt og dei små og mellomstore bedriftene spesielt. Vi jobbar både i Regjeringa og i Stortinget for å betre deira kår, og det er òg slik at me når det gjeld dei nemnde forslaga, jobbar vidare for å ta bort det som måtte vere av uheldige konsekvensar. Det er likevel viktig å merke seg at det er ikkje Regjeringa sine forslag i budsjettet som set næringslivet i ei klemme no. Det er heilt andre og større krefter som påverkar den utviklinga som me ser òg for dei små og mellomstore bedriftene. Veldig mange av dei opplever at marknaden for produkta deira forsvinn, òg fordi dei store bedriftene, som mange av dei produserer for, misser marknaden sin. Så det er ei stor og krevjande øving å finne dei gode tiltaka som både vil sikre små og mellomstore bedrifter og dei større bedriftene. Det er eg audmjuk i forhold til, og det skal me jobbe saman i Regjeringa for å finne løysingar på.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Det var representanten Steinar Gullvågs innlegg som gjorde at jeg føler et behov for å ta ordet på nytt i denne debatten. Representanten Gullvåg viste til at det som blir vedtatt nå i dag, skulle løse alle problemene for norsk fiskerinæring, og at Korsberg ikke hadde fått dette med seg. Jeg har bare lyst til å sitere fra en pressemelding som Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening har sendt ut i dag – overskriften på den pressemeldingen er «Helga ikke i mål»: «Tiltak som garanti for driftskreditt, obligasjonsordninger og garantier via salgslagene er selvsagt positive i disse krisetider. Problemet er at regjeringen ennå ikke har levert der hvor problemene er størst. Vi savner fortsatt en eksportfinansiering på sjømat slik andre næringer har fått av regjeringen. Dette har vi tatt opp med departementet en rekke ganger, og det er viktig at man nå fortsatt arbeider aktivt og konstruktivt med dette, sier Ystmark som er direktør for næringsutvikling i FHL.» Det er med andre ord noen som faktisk ser at det er en krise i fiskerinæringen. At fiskeripolitisk talsmann i Arbeiderpartiet ikke har sett det, overrasker meg for så vidt ikke, for det er faktisk ikke så mange konstruktive bidrag som har kommet fra den kanten. At Regjeringen heller ikke har kommet med løsninger, synes jeg er ganske trist, men egentlig ikke noe særlig overraskende, for på et møte i Bergen for noen dager siden kom statsråd Helga Pedersen med forslag om å doble den lovpålagte eksportavgiften for hvitfisk. I en tid da næringen er i en krise, kommer hun med tiltak for ytterligere å øke belastningen for hvitfisknæringen! Det er så feil som det går an. Det vitner også om at representanten Steinar Gullvåg ikke er alene om ikke å ha skjønt situasjonen for fiskerinæringen. Det har altså heller ikke statsråd Helga Pedersen. Det er trist!
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Punkt én: Det er det som er blitt sagt i debatten her om at det ikke er anledning til å permittere 20 pst., som var utgangspunktet for min kommentar om det. Punkt to: Det er sånn at vi nå sted for sted der det er utfordringer, f.eks. når det gjelder dagpenger, setter inn nødvendige tiltak. Det har vi gjort. Det er satt inn flere tiltak i Hordaland. Ett av tiltakene er at vi har noen ekstra folk som er spesielt gode på å bygge ned restanser. De begynner i Oslo når de er ferdige i Hordaland, nettopp for å få til det samme resultatet der. Vi jobber altså målrettet ut fra en analyse av hvor ting fungerer for dårlig. Sånn skal vi sørge for å få grep på det. Så til det siste spørsmålet om bemanning. Jeg oppfattet i går at det var spørsmål om noen bemanningsselskaper skulle overta jobben til Nav. Det har jeg kommentert som uaktuelt. Det er jo stadig nye stillinger under utlysning i Nav, og det blir bevilget penger til 320 nye stillinger i ettermiddag. Så Nav har allerede begynt å rekruttere. Hvorvidt det i noen tilfeller har vært brukt personer fra bemanningsselskaper som ekstraarbeidskraft, kjenner jeg ikke til, men det er ikke gjort noe vedtak om at det ikke kan skje. Men først og fremst trenger vi ordinære Nav-ansatte.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
For det første har jeg understreket at det er helt uakseptabelt at folk ikke får dagpengene sine. Jeg trodde det var ganske tydelig sagt. Så har jeg i tillegg sagt hva jeg har tenkt å gjøre med det. Punkt 2: Når det gjelder en redegjørelse, tror jeg den siste tidens debatt nettopp understreker at det kan være behov for å ha et skriftlig utgangspunkt og en sak til behandling i Stortinget som grunnlag for en debatt om Nav. Da refererer jeg til at f.eks. flere politikere fra opposisjonen har kommentert at Nav skulle ha holdt hemmelig for meg at de får ekstrautgifter til pensjon. Det er aldeles feil. De har informert på helt vanlig måte, og vi behandler dette på helt vanlig måte, med en endelig konklusjon på kostnader fra Nav med sikte på å behandle det fram mot revidert nasjonalbudsjett – altså helt ordinær behandling. Det er også mange som har kommentert at over hundre mennesker i Nav Oslo skal få sparken. Det er også helt feil. Dette er bare to eksempler på at det å diskutere en slik sak bare på grunnlag av medieoppslag, uten engang å sjekke med departementet om det faktisk er riktig, kan føre litt feil av sted. Jeg mener det er mest respektfullt overfor Stortinget å komme med et solid, gjennomarbeidet utgangspunkt som grunnlag for å diskutere situasjonen i Nav.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Jeg er glad for at konklusjonen ikke trekkes bare på grunnlag av oppslag i Klassekampen. For realiteten er at disse 320 stillingene omfatter to ting: Det er 120 stillinger som følge av at vi øker antall tiltaksplasser med 6 000 – det er vanlig brøk vi bruker for å regne ut det. 200 stillinger er det vi har vurdert at vi trenger av ekstrabemanning til Nav for å kunne løse arbeidsledighetssituasjonen bedre. For jeg er opptatt av to ting: De svake på arbeidsmarkedet som trenger andre typer tiltak, skal ikke betale denne regningen, og vi skal fortsette med å få ned restansen også på andre områder enn dagpenger. Det er det vi har kommet fram til er det riktige nivået, for det skal også rekrutteres og tas inn folk som får opplæring og som skal kunne fungere effektivt i systemet.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Jeg tror statsråden har misforstått noe når det gjelder våre forslag. Jeg er helt enig med statsråden i at det er bedre å få 80 pst. lønn enn 66 pst. lønn. Men vårt forslag går ut på at du får 80 pst. lønn, og så får du 66 pst. av de 20 prosentene du er permittert, og det er langt bedre enn 80 pst. lønn. Men det er ikke det jeg skal fram til. Det er store problemer innenfor Nav nå. I Søndre Nordstrand har man lagt opp til en nedbemanning bare på det lille kontoret på åtte årsverk fram til sommeren. Det tar flere uker å få behandlet en søknad om dagpenger, og man blir overført til sosialkontoret og en annen saksbehandler innenfor Nav. Så vet vi at det er innført liksomavtaler mellom Nav og bemanningsselskapene, der man har sagt fra at man ikke akter å bruke bemanningsselskapene. Bemanningsselskapene er klare til å rykke inn og hjelpe Nav med denne situasjonen. Hvorfor er det sånn at man ikke bruker private? Er det den generelle motstanden mot å bruke private?
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2009-02-13:
Kristelig Folkeparti støtter styrkingen av Nav med til sammen 320 midlertidige stillinger. Vårt inntrykk er at dette er et minimum av det Nav trenger for å få unna køene som vokser på grunn av at stadig flere blir arbeidsledige. Vi ble derfor overrasket over det en kunne lese i Klassekampen den 4. februar i år. Der står det at ifølge politisk ledelse ved Arbeids- og inkluderingsdepartementet er pengene til disse stillingene mer enn det Nav selv har bedt om. Kan statsråden bekrefte at dette er riktig? Og er det andre tiltak som Nav heller vil prioritere høyere enn flere stillinger?
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Et område som har blitt sterkt rammet av den internasjonale finanskrisen, og hvor arbeidsledigheten er økende, er bygg- og anleggsvirksomheten. Derfor tar Regjeringen grep og satser stort på samferdsel. Samferdselssektoren er tilført 3,8 milliarder kr, og tar vi med statsbudsjettet som vi vedtok i desember, skal vi bruke 7 milliarder kr mer til samferdsel i 2009 enn i 2008. Jeg er klar over at opposisjonen alltid har mer penger, og at de vil komme med sitt berømte: for lite – for sent. Det som har vært viktig for denne regjeringen, er at dette skal være en pakke som kan få folk fort tilbake i jobb og holde hjulene i gang. Derfor bruker vi samferdselspenger på prosjekter som er godkjente og byggeklare. Vi bevilger 2,3 milliarder kr mer til vegformål slik at ferdigprosjekterte veier kan forseres, og det satses også mye på drift og vedlikehold. Vi bevilger en halv milliard kr mer til asfalt. Det tok en uke fra Regjeringen la fram krisepakken til asfaltanbudene var ute. Det kaller jeg handlekraft. Jernbanenettet får en økning på 1,3 milliarder kr, som vil bli benyttet til å framskynde utbygging og planlegging av flere større prosjekter. Jeg er også glad for at vi bevilger en halv milliard kr til bygging av gang- og sykkelveier. Det vil gi tryggere skoleveier for barn og unge. På vårparten og til sommeren vil mange bilister oppleve at de møter asfaltleggere. Ja, noen vil kanskje ergre seg litt over det også, men jeg tror gleden vil være større enn ergrelsen når man ser at veiene blir bedre. Vi vil se dette over hele landet, og dette – sammen med stillaser rundt omkring – vil være et bilde av Norge. Det er et resultat av at Regjeringen satser. Det har vært mange gode, lokale oppslag i avisene rundt omkring om at man er glad for tiltakspakken. Dette sier meg at tiltakene er gode og har truffet riktig. De grep som nå tas, er rettet mot det som har vært Arbeiderpartiets kamp nr.1: Arbeid til alle. Arbeiderpartiet har tidligere gått til valg på «Vi bygger landet». Den innsatsen vi setter inn nå, er en fortsettelse av det. Dette har fått representanter fra opposisjonen til å antyde at tiltakspakken er valgkamp. Ja vel – dersom det betyr at tiltakene våre er nyttige, så er det det samme for meg hva de kaller det. Denne regjeringen leverer, og det skal vi alle være glad for.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Rekken av pakker som Regjeringen har kommet med, er bra. De gir et stort tilskudd til en miljøvennlig utvikling, og de gir mange arbeidsplasser – og det er viktig. De kommer på områder vi ønsker å styrke, og som vi vet vil bringe samfunnet i riktig retning. Det syns jeg debatten her også har vist. Men det er én bit av debatten som jeg syns grenser til det absurde. Det er Fremskrittspartiets angrep på Regjeringen når det gjelder Nav. Og la det være sagt: Det er ikke akseptabelt – som statsråden sa – at folk må vente i ukevis, for ikke å si måneder, på dagpenger eller andre ytelser, eller vente på å få hjelp i en vanskelig situasjon. Det har Regjeringen tatt tak i, og det kommer Regjeringen fortsatt til å ha høyt fokus på. Der er vi nødt til å følge situasjonen jevnlig, og det gjør vi. Og angrepene kommer fra et parti som i 2008-budsjettet kuttet i Navs stillinger med nesten en halv milliard kr, og i årets budsjett har kuttet dette med en kvart milliard kr. Og dette er stillinger! Det er de folkene som skal sitte og svare i telefonen. Det er de folkene som skal sitte og behandle saker om arbeidsledighetstrygd og andre trygder. Det er de folkene som skal hjelpe dem som nå blir arbeidsledige, både til å få ytelser og til å komme over i enten utdanning, tiltak eller arbeid. Jeg syns dette grenser til det absurde, og det er så utrolig frekt at jeg nesten ikke forstår at det går an å framføre slike argumenter fra det partiets side. I tillegg til det – det er jo ikke nok med dette: Fremskrittspartiet fjerner også den supplerende stønaden for eldre som ikke har rett til folketrygd, og de fjerner kvalifiseringsprogrammet. Og hva betyr det? Jo, det betyr at folk som har faste ytelser som de kan leve av året rundt, må gå til Nav og få saken sin behandlet hver eneste måned for å få noe å leve av, og sakene skal bli behandlet av færre ansatte enn det vi har allerede i dag. Og så tillater man seg i den situasjonen å kritisere både Regjeringen og Nav for at det er vanskeligheter på dette området nå. Nei, der mener jeg at det er all grunn til å høre på dem som er i Nav-systemet, som jobber der, og sliter nå, og som ønsker en bedret situasjon. Det er all grunn til å høre på de menneskene som er arbeidsledige, eller som venter på en annen ytelse, eller som trenger hjelp og tiltak, når de sier at dette ikke fungerer godt nok. Men det er ingen grunn til å lytte til dem som mener at i denne situasjonen skulle det altså vært færre folk i Nav til å gjøre den viktige jobben som vi står foran nå, når vi vet at mange flere kommer til å bli arbeidsledige.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Representanten Robert Eriksson fra Fremskrittspartiet forsøker å underslå at Fremskrittspartiet har kuttet grovt i budsjettet som skal gi flere ansatte i Nav, som kan hjelpe folk i en vanskelig situasjon. Når jeg påviser dette, forsøker han å antyde at det er «talltriksing». Slik snakker vel den som vet ganske mye om det sjøl. For vi kan regne. Fremskrittspartiet har i sitt budsjett riktignok en økning på dette kapitlet, men det kommer av at man har gjort en rokering når det gjelder de utgiftene som skal gå til helserefusjonsområdet, som Fremskrittspartiet ikke vil plassere der flertallet har plassert det. Det er altså 339,7 mill. kr som Fremskrittspartiet har flyttet fra denne posten. Det betyr at hvis man legger sammen disse tallene, er det 260 mill. kr som hver dag kuttes i Navs budsjett til stillinger og ikke minst til opplæring i denne etaten – og det er jo nå kjempeviktig at folk som jobber i denne etaten, får opplæring. Det er en krevende jobb de står overfor, og noe av det vi vet, er jo at det trengs mer kompetanse og mer opplæring. Ikke minst trengs disse stillingene. Hvis vi bruker de samme tallene som Regjeringen har brukt når den har økt antall stillinger til Nav i tiltakspakken, vil det med Fremskrittspartiets opplegg for Nav gjennom de to siste åra være et kutt på langt over 1 000 stillinger. Jeg vil si at det er et opplegg for det komplette kaos for arbeidsledige og pensjonister og for dem som jobber i Nav. Jeg synes at Fremskrittspartiet kunne være voksne nok til å innrømme dette. Det står svart på hvitt i budsjettet at disse pengene er flyttet, og det gir et kutt på denne posten, omtrent som jeg sier. I fjor turte Fremskrittspartiet å vise fram disse kuttene sine. I år har de ikke engang vært modige nok til å vise fram det de kutter. Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende for et parti som har penger til omtrent alt mellom himmel og jord ellers, at de har sett seg nødt til å gå løs på denne etaten i en så vanskelig situasjon som den er i. Men jeg skjønner jo at de trekker seg nå og helst vil at folk ikke skal vite om det. Men jeg tror folk bør merke seg at Fremskrittspartiet har en politikk som går ut på at Nav ville ha vært i en helt umulig situasjon nå som situasjonen på arbeidsmarkedet har forverret seg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-13:
Ja, det hadde vært veldig fint hvis sykefraværet i Nav hadde gått ned, men det er vel neppe realistisk hvis det blir 1 200–1 300 færre ansatte i Nav framover enn hva det er i dag. Det ville være realiteten med Fremskrittspartiets budsjett. De flytter altså helserefusjonene fra Helsedirektoratet – 339 mill. kr – over til Arbeids- og velferdsetaten, og kommer ut i pluss med bare 79 mill. kr. Det betyr at 260 mill. kr er borte. Det er stillinger i Nav, det er stillinger som Nav trenger, ikke minst for at de ansatte der skal kunne lære seg den nye jobben sin, som er krevende, og for at de skal kunne få en arbeidsdag som gjør at de ikke blir sykmeldt. Jeg er i hvert fall glad for at Fremskrittspartiet nå innrømmer at de gjør dette. Når de i tillegg sier at de har tenkt å legge enda flere oppgaver på denne etaten – færre ansatte og mange flere oppgaver – tror jeg at resultatet ikke vil bli færre sykmeldte, men enda flere sykmeldte og det komplette kaos i Nav. Det mener jeg at folk bør få greie på. Så er det én ting jeg har behov for å si, knyttet til tiltakspakken og de midlene som nå er lagt inn for opprusting av bygg og anlegg – også på samferdselssektoren. Det legges inn krav til energieffektivitet, og de tiltak vi nå setter i gang, må fylle miljø- og klimakrav. Men det er én ting til som det er viktig å huske på, og det må alle bidra til og hjelpe til med. Det er krav til tilgjengelighet. Veldig mye av det vi bygger, bygges slik at personer med ulike typer funksjonsnedsettelser ikke kan bruke løsningene. Nå har vi fått en ny lov som gjelder fra 1. januar i år, mot diskriminering og for tilgjengelighet for personer med funksjonsnedsettelser. Alle disse endringene i plan- og bygningsloven er ikke på plass ennå, men alt som bygges nytt, skal være tilgjengelig. I alt kommunene gjør nå, og i alt staten gjør nå, må man – uavhengig av om man har et eksplisitt krav på seg til at det er fulle ombygninger osv. – ta hensyn til dette. Vi har bygd, og vi har brukt så forferdelig mange offentlige kroner på å bygge løsninger som er helt ubrukelige for store deler av befolkningen. Nå er vi nødt til å bruke hver eneste krone til å skaffe fram løsninger som er tilgjengelige, og som ikke er slik at vi må bruke millioner, for ikke å si milliarder, av kroner i senere år for å rette dette opp igjen. Det er en gyllen sjanse til å spare penger ved å spare strøm og til å spare store utgifter ved å gjøre samfunnet like brukbart for alle innbyggerne, med de pengene som nå er bevilget i denne tiltakspakken.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Jeg vil berømme Regjeringen for handlekraft i en vanskelig situasjon. Opposisjonen sier stadig at tiltakene kommer for sent, og at det er for lite. Men jeg er glad for at Regjeringen hele tiden vurderer situasjonen sammen med de berørte parter, og setter inn tiltakene på en måte som er klar og målrettet. Høyresiden snakker aller mest om skattelette. Jeg forstår at dette er en ideologisk sak for høyresiden, men jeg kan ikke se den store effekten det kan gi. For dem som ligger på et vanlig lønnsnivå, vil ikke skattelette merkes i det hele tatt. Og de som står uten jobb, har jo heller ikke inntekt å skatte av. Hvem er det da som får merke en skattelette, og hvilken effekt vil dette ha for velferden i landet vårt? Nå ser vi også betydningen av å holde orden i økonomien. Vi kan nå se hvor viktig det var å holde igjen i gode tider, for å ha noe å falle tilbake på i trange tider. Vi har en vanskelig situasjon innenfor flere næringer i disse dager, og folk føler utrygghet for arbeid og inntekt. Dette gjelder ikke minst i fiskeriene. I nord er det nå mange mottak som ikke kjøper fisk, og dermed stopper også fisket. Dette skjer i den viktigste sesongen for fiskeriene. Jeg er ikke i tvil om at de tiltakene som nå kommer, vil virke. Det tror også næringen selv. Men jeg vil så sterkt jeg kan, be om at næringen også får hjelp til markedsføring av særlig saltfisk og klippfisk som ligger på lager, og som er av topp kvalitet. Det er viktig at norske fiskeprodukter ikke mister marked i denne vanskelige tiden. Jeg håper at det innenfor gjeldende ordninger eller i kommende tiltak blir gjort noe også i forhold til en annen distriktsnæring – landbruket. Her er det store investeringsbehov. Planene er klare, og betydelig byggeaktivitet kan starte raskt dersom det stilles kapital til rådighet. Dette er investeringer som har stor betydning for matproduksjon, bosetting, sysselsetting, dyrevelferd og miljø. Jeg håper at dette er noe Regjeringen vil ha med seg i det videre arbeid.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Det har vore ein krevjande start på det nye året, med finanskrisa og følgjene av ho. Lokalsamfunn vert ramma, og enkeltpersonar vert ramma. På nyheitene i går kunne me høyra om Høyanger, som misser 300 arbeidsplassar. Dette er alvorleg, og me veit at noko av det verste som kan skje ein, er å missa jobben. Heldigvis har me ei regjering som syner handlekraft, og som har lagt fram målretta tiltak. Tiltaka skal dempa effekten av den internasjonale krisa, og alle tiltaka har vorte positivt mottekne i næringslivet. Som eit ledd i den aktive næringspolitikken sørgjer me for offentlege rammevilkår som er tilpassa bedriftenes behov. Verkemiddelapparatet spelar ei viktig rolle både for iverksetjing og for oppfølging av tiltaka. I pakka ligg det m.a. auka tilgang på lån, garantiar og tilskot gjennom ei auka ramme til Innovasjon Norge. Det opnar for at fleire bedrifter kan få støtte til sine prosjekt. Eit godt døme på det er at Innovasjon Norge i går innvilga eit lån til Kongsberg Automotive som gjer dei i stand til å utvikla nye produkt for framtida. På skattesida er det òg gjort grep som skal gjera det betre for bedriftene, både forbetring av SkatteFUNN-ordninga og konjunkturavhengig skattelette. Eg besøkte Fras Technology på Ås den dagen pakka vart lagd fram. Dette er ei innovativ kunnskapsbedrift som har utvikla nye metodar for overvaking og reinsing av olje. Bedrifta skal no både forska og utvikla teknologien sin vidare samt etablera seg i Årdal med 30 tilsette. Tilbakemeldinga frå Fras Technology var positiv. Tiltaka i pakka var spesielt godt retta mot den typen bedrifter. I tøffe tider er det spesielt viktig at personar som ønskjer å etablera seg, og som har gode idear, får draghjelp frå staten. Derfor er det nye etablerarstipendet eit utruleg viktig verkemiddel. Stipendet er ei landsdekkjande ordning, noko som gjer at gode idear i heile landet kan verta realiserte. Tidlegare denne veka kom nyheita om at Eksportfinans skal kunna gå inn i allereie inngådde eksportkontraktar som står utan finansiering. Det har stor betydning for m.a. skipsverfta langs kysten. Me veit at dei har store ordrereservar, men at mange prosjekt manglar finansiering. Me vedtek i dag ei krisepakke som gjev resultat raskt, som sørgjer for at fleire kjem i arbeid. Me tryggjar arbeidsplassar, og me legg til rette for dei som misser jobben sin. No er det òg viktig at me ser moglegheitene som ligg framfor oss. Me må bruka denne krisa til å skapa framtidas arbeidsplassar.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Jeg har i dag fulgt denne debatten med spenning for å høre hvilket budskap nærings- og handelsministeren hadde å sende til et næringsliv i krise. Men hva er det vi ser? Nærings- og handelsministeren skygger unna Stortinget på en så viktig dag – vi har kanskje den viktigste debatten i denne fireårsperioden. Hva slags signal er dét å sende ut til alle de bedrifter og alle de ansatte som er i krise? Det gir i hvert fall ikke håp om en aktiv næringspolitikk i fremtiden. Våre bedrifter er sterkt rammet. Bedrifter går konkurs. Det kommer nå varsler om dårlig inntjening. Vi får permitteringer og oppsigelser. Deretter kommer nedleggelser. Vi ser at eksporten er sterkt rammet. Vi ser også at alle næringer har utfordringer. Det er stor usikkerhet om fremtiden. Mange stiller seg også spørsmålet: Hva skjer – hvilken fremtid har det konkurranseutsatte næringslivet i Norge? Denne krisen kan ikke løses ved at vi ansetter alle eller flere i offentlig sektor. Nå er tiden inne for å føre en aktiv næringspolitikk, og at det ikke blir bare prat, som representanter for de rød-grønne partiene har kommet med siden forrige stortingsperiode, gjennom valget, og nå i denne perioden. En aktiv næringspolitikk handler om at man virkelig har vilje og evne til å satse på næringslivet, og at man kommer løpende med tiltak som gjør at næringslivet har tro på at Norge er et ledende næringslivsland. Det er vi dessverre ikke. Nå er tiden inne for å føre en aktiv gründerpolitikk. Vi må ha en aktiv gründerpolitikk for at folk som sitter på de gode ideene – de blir jo ikke borte i krisetider – har tro på at det er viktig å satse på å starte egne bedrifter. Folk må ta sjansen på å starte egne bedrifter og ansette noen i tillegg til seg selv. Det krever at det blir lettere å starte bedrifter, at vi får såkalte «one-stop shops», at vi ser på kapitalkravet til å starte aksjeselskap, at vi gjør noe med skattereglene – kommer med skattelette – at vi gjør noe med skjemaveldet og at vi har inkubatorer, som gjør at de som vil starte bedrifter, får hjelp raskt og også tilgang til kapital.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Som andre har vært inne på, har finanskrisen slått inn over fiskerinæringen med full tyngde, og den rammer næringen på det verst tenkelige tidspunkt. Mens skreien nå stanger mot kysten, tør fiskerne knapt hente den opp fra havet. I Nord-Troms møter fiskerne nå stengte dører ved mottaksanleggene på land. Fiskekjøper Ole Johnny Nilsen i Andøy kommune sier det på enklest mulig måte: «Følgene vil bli alvorlige dersom vi ikke kan avvikle vinterfisket på en normal måte. Fiskerne vil miste store deler av sin inntekt. Fiskeindustriarbeiderne vil bli permitterte. Bedriftene får ingen ting å selge. Markedet får ikke fisk fra Norge.» I dag får fiskerinæringen og Ole Johnny Nilsen svar fra Stortinget. Næringen får umiddelbart den hjelpen den har bedt om. Det er snart ikke andre enn representanten Korsberg som ikke har oppdaget det. Jeg er spesielt glad for at det nå opprettes en egen garantiordning for førstehåndsomsetning av fisk på hele 525 mill. kr. I tillegg er det satt av 175 mill. kr til tapsavsetning for denne garantiordningen. Viktig er det også at det bevilges mer penger til markedsføring av norsk sjømat i utlandet og at rammen for føringstilskudd økes. Jeg forutsetter at Innovasjon Norge nå handler så raskt at midlene når de bedriftene som har behov for dem, før det er for sent. De økte rammene til GIEK har meget stor betydning for fiskerinæringen. Regjeringens generelle tiltak for å øke kredittilgangen i markedet vil også bidra til å normalisere kredittmarkedet. Det vi vedtar i dag, er krisehjelp i en helt spesiell situasjon. Først når bankene igjen begynner å fungere, vil fiskerinæringen og andre næringer komme tilbake til en normal situasjon. Men det er noe vi ikke kan gjøre: Vi kan ikke åpne markeder som stenges eller som svikter. Eksporten av saltfisk i januar ligger 40 pst. under nivået fra samme måned i 2008. Mange bedrifter har lagre fra i fjor – innkjøpt til en høyere pris enn dagens marked er villig til å betale. Og tidligere tiders erfaringer har lært oss at oppbygging av for store lagre også har sin risiko, for ikke å si sin pris. Da kan det hende at det faktisk vil være nyttigere at lagrene bygger seg opp i havet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2009-02-13:
Denne debatten kan nok sikkert for utenforstående framstå som en budsjettdebatt light, men det er vel og bra at Regjeringen nå endelig har kommet ut av sin høst- og vinterdvale og innsett at det er behov for handling. Regjeringen handler, har vi hørt flere av de rød-grønne representantene si i forskjellige innlegg i salen i dag. Men hvor var de for to måneder siden, da de enkelte fagbudsjettene og budsjettet skulle vedtas? Da sikter jeg spesielt til justissektoren. Det måtte altså en finanskrise til for at Regjeringen og justisministeren skulle få øynene opp og se at det var en politikrise. Hele høsten gikk både opposisjonen, Fremskrittspartiet og Politiets Fellesforbund ut og sa at det kom til å bli en krise i politiet. For halvannen måned siden sa vi det under budsjettbehandlingen. Da fikk vi høre den samme leksen fra justisministeren: Det er ingen politikrise. Neste år – 2009 – kommer til å bli et kjempegodt år for politiet. Da kommer det til å være økt opptak på Politihøgskolen, det kommer til å være økt satsing på sivile stillinger, og ikke minst kommer kriminalomsorgen til å få et stort løft til vedlikehold på fengselsbygg. Regjeringen hadde for halvannen måned siden 10 mill. kr til sivile stillinger. I dag har de 242 mill. kr. Velkommen etter! Det er veldig bra at vi har fått denne pakken, men dette forutså både Fremskrittspartiet og Politiets Fellesforbund høsten 2008. La oss nå håpe at disse midlene som kommer, blir brukt på den rette måten. Jeg har et lite hjertesukk fra en som jobber administrativt på en politistasjon i dette landet. Han har flere søkere – unge, utdannede politifolk – som nå jobber i sivile yrker på grunn av at de ikke får arbeid i politiet. Derfor spør han fortvilet politistasjonsmesteren: Kan jeg få lov til å bruke disse pengene til å ansette utdannede politifolk? Det håper jeg virkelig at Regjeringen går inn for, at det ikke bare må ansettes sivile i disse stillingene.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2009-02-13:
Vi er nå inne i en svært alvorlig økonomisk situasjon som har store konsekvenser for næringsliv, arbeidsliv og de mange som rammes. Derfor er jeg glad for at vi har en regjering som har håndtert den krevende situasjonen fra første dag. Vi har fått mye kritikk, spesielt fra Fremskrittspartiet, for ikke å ha brukt mer oljepenger tidligere. Situasjonen vi nå er i, viser at våre vurderinger har vært helt riktige. Nøkternhet tidligere gir rom for offensivitet i dag. Tiltakspakken gir handlingsrom for bank- og finansnæringen og for næringslivet og vil bidra til å motvirke arbeidsledighet. Regjeringen viser også handlekraft når den legger inn 460 sivile stillinger til politiet i tiltakspakken. Tilleggsbevilgningen på 252 mill. kr vil også bidra til at om lag 280 polititjenestemenn kan frigjøres fra sivile oppgaver som arrestforvaring, transport og grensekontroll og settes inn i operativt politiarbeid. Jeg besøkte for to uker siden Salten politidistrikt, der politimesteren var glad for å få tilført syv nye stillinger. Dette bidrar til at politimesteren kan bruke politifolk som nå bemanner operasjonssentralen, til etterforskning og aktiv tjeneste. Over hele landet har vi fått en strøm av positive tilbakemeldinger fra politimestere som uttaler at dette vil lette politihverdagen og bidra til et mer synlig og tilgjengelig politi. Dette er et historisk løft for politiet og mer enn innfrir alle krav om flere stillinger. Opposisjonen, ved Høyre, krevde i Dagbladet for en stund siden at det måtte ansettes 200 nye sivile folk i politiet. Vi ansetter 460. Politiets Fellesforbund bad oss den 8. desember i fjor om umiddelbart å etablere 200–300 nye sivile stillinger. Vi etablerer 460. Det rød-grønne flertallet tar nå enda et skritt videre i prosessen med å skape mer politikraft i Norge, et arbeid vi påbegynte i 2005. I samtlige budsjetter den rød-grønne regjeringen har lagt fram, har vi økt bevilgningen til politiet, til kriminalomsorgen, til justissektoren, og til tross for det opposisjonen, nå nettopp representert ved representanten Horne, prøver de nå å snakke seg bort fra det faktum at de ikke har lagt inn noen penger til justissektoren i sine forslag til tiltakspakke. Det største problemet i politiet i dag er den lave bemanningen. Derfor har vi også bl.a. sørget for et rekordhøyt opptak til Politihøgskolen. Det vil sørge for at det i inneværende stortingsperiode vil bli utdannet 1 776 politifolk, dvs. mer enn 600 flere enn i forrige periode. Ingen andre partier, bortsett fra Kristelig Folkeparti, som har bevilget 10 mill. kroner til Økokrim, har foreslått økte bevilgninger til justissektoren ved behandlingen av tiltakspakken. Jeg er glad for at Regjeringen både tar ansvar for den krevende økonomiske situasjonen vi er i, og viser handlekraft med hensyn til politiet – igjen.