Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
Det skal lønne seg å arbeide. Det er viktig og grunnleggende at en ny uføretrygd har dette som forutsetning. Oppfølging av den enkelte er viktig, men samtidig er det også nødvendig å gi økonomisk motivasjon for å delta i arbeidslivet. Det er mye vi kan gjøre for å få folk tilbake. Vi bruker mye ressurser og penger på ulike opplegg for å få folk raskere tilbake i arbeid. Disse tiltakene har stort sett bestått i å behandle sykdom. Professor Dag Bruusgaard ved Institutt for helse og samfunn ved Universitetet i Oslo har funnet at det er en sterkere sammenheng mellom utdanning og uføretrygd enn det man har visst tidligere. Derfor viser det seg, ifølge Bruusgaard, at kompetanse er vel så viktig som behandling av sykdom. Han anbefaler å vektlegge kompetanse i større grad som en del av det å få folk tilbake i jobb. Kompetanse og utdanning er ikke bare viktig for å få folk tilbake i jobb, det er også en forutsetning for å komme inn på arbeidsmarkedet. Nesten alle unge som mottar uføretrygd, har falt fra videregående opplæring. Blant dem som gikk ut av grunnskolen i 1994, er det 4,5 pst. av frafallselevene som fikk sosialhjelp i en tilfeldig valgt måned i 2007. Dette er 9,5 ganger større enn for dem som fullførte videregående opplæring. Langtidssykefraværet er 2–3 prosentpoeng høyere blant unge voksne som ikke fullfører videregående. Dette viser hvor viktig arbeidet med å få flere gjennom videregående er for den enkelte og for samfunnet som helhet. Forskere har anslått at hvis andelen av et kull som gjennomfører videregående opplæring, øker fra 70–80 pst., kan den samfunnsmessige gevinsten være på rundt 5 mrd. kr–6 mrd. kr årlig. I 2025 vil det ifølge SSB være rom på arbeidsmarkedet for kun 3 pst. med ungdomsskole som høyeste utdanning. For den enkelte betyr økte kunnskapskrav at fullført videregående opplæring blir en nøkkel til stabil tilhørighet til arbeidsmarkedet og til videre studier. Vi vet at personer som ikke gjennomfører videregående opplæring, har dårligere forutsetninger for videreutdanning og en videre arbeidslivskarriere. Blant unge mellom 20 og 24 år som ikke fullfører videregående opplæring, står 19 pst. utenfor både arbeid og utdanning mot 5 pst. i samme aldersgruppe som har gjennomført. Vi vet at faglige ferdigheter fra grunnskolen har stor betydning for om ungdommene gjennomfører videregående opplæring eller ikke. Både nasjonale og internasjonale undersøkelser viser at mange av dem som begynner i videregående opplæring, har svake grunnleggende ferdigheter. For å hindre at flere i framtiden må over på uføretrygd, er hele regjeringens satsing på utdanning viktig. Årene fra barnehage til videregående er særlig viktig. «Jeg lærte norsk i barnehagen, da var det ikke noe problem å begynne på skolen», sa 11 år gamle Adil, elev på Hallagerbakken skole i Oslo, i en sak i Dagsavisen i fjor. Vi vet fra forskning i USA at førskoletilbud rettet mot vanskeligstilte barn, førte til at barna presterte bedre i skolen på både kort og lang sikt, og i tillegg at flere av dem fullførte videregående og tok universitetsutdannelse. Vi har også sett i to studier, som har hatt mulighet til å følge førskolebarnas arbeidsdeltakelse i voksen alder, at førskoletiltakene hadde stor positiv betydning for hvordan barna lyktes i arbeidslivet. Jeg synes det er alvorlig når Høyre foreslår økte barnehagepriser i sitt alternative budsjett. Det vil kunne føre til lavere deltakelse i barnehager blant dem som trenger det mest, og er en type politikk som virker litt harmløs her og nå, men som vil kunne få store konsekvenser på sikt. Regjeringen har en mye mer offensiv og moderne politikk. Ny GIV – Gjennomføring i videregående opplæring – er en nasjonal dugnad for å øke gjennomføringen i videregående opplæring. I tillegg til en historisk satsing på barnehage og gratis kjernetid i enkelte områder, satser vi videre på en tidlig innsats gjennom en forsterket opplæring i grunnleggende ferdigheter på 1.–4. trinn i skolen. Økt timetall i fagene norsk, matematikk og engelsk og gratis leksehjelp for alle elever på 1.–4.trinn, er noe av det. Andre momenter i satsingen er gode systemer for overføring av relevant informasjon om eleven mellom grunnskolen og videregående, noe OECD har påpekt er viktig, tettere oppfølging av den enkelte elev og lærling, bedre rådgivningstjeneste, mer og praksisnær fag- og yrkesutdanning, økt tilskudd til lærebedrifter og en tett dialog med partene i arbeidslivet for å få på plass flere læreplasser. Vi vet at særlig det at det ikke er nok læreplasser, er et problem for at ungdom skal greie å gjennomføre. Arbeiderpartiet og alle partier her, unntatt Fremskrittspartiet, mener også at det er viktig at vi bruker den makten vi har som innkjøpere i departement, kommuner og fylkeskommuner, og at andre store innkjøpere i Norge også bruker den makten for å sikre at det er godkjente lærebedrifter med lærlinger som får anbud og oppdrag. Det som skjer i denne saken fra regjeringens side, er både riktig og viktig, men skal vi klare å løse utfordringene rundt uføre, er nøkkelen mer utdanning til flere.