Eirik Milde (Høyre), 2015-04-28:
Retten til trygg og giftfri luft er en problemstilling som omfatter oss alle, ikke bare i Norge. I dagens Klassekampen står en ganske interessant artikkel om Kinas kullforbruk, som er på vei ned. I fjor falt kullforbruket med 2,9 pst., til glede både for klimaet og ikke minst for alle de innbyggerne som lokalt rammes av livsfarlig luftforurensning. Men også i ellers rene Norge kan luftforurensning være et problem når de klimatiske forholdene ligger til rette for det. Flere norske byer har i dag overskridelser av forurensningsforskriftens og luftkvalitetsdirektivets grenseverdier for NO2 og svevestøv. Norge er også stevnet inn for EFTA-domstolen for brudd på luftkvalitetsdirektivet. Det er vel ingen i denne sal som er uenig i at ren luft er viktig, og at satte grenseverdier skal følges. Dette er da også fulgt opp i flere saker her i Stortinget. I Innst. 159 S for 2014–2015 ble regjeringen bedt om å komme tilbake til Stortinget på en egnet måte med forslag til virkemidler som i storbyene kan begrense bilbruk på riksveiene i periodene når luftforurensningen er høy. I budsjettet for 2015 ble det også innført tiltak som på kort og lang sikt vil bedre luftkvaliteten i norske byer, som avgiftslettelser for ladbare hybridbiler og en videreføring av eksisterende fordeler for elbil. Sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti har også regjeringen igangsatt arbeidet med en full gjennomgang av kjøretøy- og drivstoffavgifter for å stimulere til en mer miljøvennlig bilpark. Videre vil denne regjeringen sikre en utfasing av fyring med fossil olje i alle offentlige bygg innen 2018. I Innst. 147 S for 2014–2015, om å følge opp anbefalinger for å nå Norges klimamål i 2020, var det også mange vedtak som berører luftkvalitet, som f.eks. en helhetlig plan for bruk av landstrøm i norske havner. Det er da gledelig at Høyre, på sitt nylig avsluttede landsmøte, vedtok å gi anledning til å relokalisere skip som forurenser luften på dager med høy luftforurensing, der dette er mulig. Det mangler altså ikke på gode tiltak og vedtak for å bedre luftkvaliteten. Spørsmålet dette representantforslaget tar opp, er om kommunene skal bøtelegges hvis de bryter grenseverdiene for luftkvalitet. Min og Høyres tilnærming til dette er at man ikke bør benytte bøtelegging som virkemiddel for å bedre luftkvalitet. Mange kommuner gjør og har gjort mye, og de etterspør også flere virkemidler de kan ta i bruk lokalt. Dette er ting regjeringen jobber med nå, og det vil bli helt feil å innføre et strafferegime når kommunene selv påpeker behov for flere verktøy i verktøykassen. Det er slik at selv om kommunene er forurensningsmyndighet for lokal luftkvalitet, så har de ikke mulighet til å pålegge forurenser spesifikke tiltak. Dette har den enkelte forurenser selv et ansvar for å vurdere. Staten er, som et eksempel, en stor anleggseier i bykommunene gjennom sine riksveier, og mye av luftforurensningen kommer fra biltrafikk. Da kan det fort bli et paradoks at staten bøtelegger kommuner samtidig som den selv bidrar som veieier, og uten at kommunene i dag selv føler de har tilstrekkelige virkemidler. Statsråden skriver i sitt svarbrev til komiteen at Riksrevisjonen har igangsatt en forvaltningsrevisjon av myndighetenes arbeid med å sikre god luftkvalitet. Rapporten forventes å foreligge denne sommeren. I lys av dette arbeidet og alle de konkrete tiltakene regjeringen jobber med på området, mener Høyre at dette representantforlaget bør vedlegges protokollen, og at Stortinget ikke skal straffe kommuner med bøter. Vi vil derfor stemme mot forslagene som foreligger i saken.