Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2016-03-17:
I denne saken går flertallet inn for at det stilles krav om både selskapsmessig og funksjonelt skille mellom nettvirksomhet og annen virksomhet. Dette støttes av en rekke av høringsinstansene. De som støtter forslaget, framhever bl.a. at det vil sikre nøytralitet mellom monopolvirksomhet og konkurranseutsatt virksomhet, herunder hindre kryssubsidiering og konkurransevridning, og at det dermed kan medføre lavere og riktigere nettariffer for kundene. NVE mener at det er avgjørende at det innføres krav til både funksjonelt og selskapsmessig skille. NVE hevder at dette vil bidra til mer effektiv drift, utvikling og utnyttelse av nettet gjennom å legge til rette for strukturendringer som gjør at stordriftsfordeler utnyttes, gjennom økt oppmerksomhet på effektivitet i nettvirksomheten og gjennom reduserte muligheter for å belaste nettvirksomheten med kostnader som tilhører konkurranseutsatt virksomhet. Reiten-utvalget pekte også på at selskaper som tar sine beslutninger med utgangspunkt i hensynet til mest mulig rasjonell nettdrift og -utvikling, vil tjene både kraftprodusenter og kraftkunder best. Det er nettopp forbrukerperspektivet som har vært et av de viktigste argumenter for at flertallet nå går inn for et funksjonelt skille mellom selskapene. I det alt vesentlige har større nettselskaper hatt lavere nettleier enn de små. Dagens Adresseavisen gir en god oversikt over nettleie i Trøndelag. Denne viser at TrønderEnergi Nett, som det største og billigste selskapet, har en nettleie som er 4 000 kr lavere for 20 000 kWh enn eksempelvis Kvikne-Rennebu Kraftlag. Markedet for overføring av strøm er et naturlig monopol. Derfor mener vi at nasjonale myndigheter har som oppgave å legge til rette for mest mulig rasjonell drift, og at forbrukeren betaler kun for den varen som kjøpes, nemlig levering av strøm. Vi vet også at selskap som har et selskapsmessig og funksjonelt skille, har lavere kostnader for drift og vedlikehold av hver kilometer bygd nett, også når det er kontrollert for størrelse og beliggenhet. I tillegg ser vi at gjennomsnittlig utbytte til eierne er høyere i selskaper med skille. Skal vi lykkes med fornybarsatsingen her i landet, er vi også helt avhengig av at nye kraftprodusenter får levert strømmen sin på en rettferdig måte. Det er lett å se for seg at et selskap som både eier nett og leverer kraft, vil favorisere egen strømproduksjon, og at det kan bli vanskeligere for f.eks. plusskunder å få levert strøm på nettet. Flertallet har valgt ikke å gi pålegg om mottaksplikt av plusskundene, da vi ser den delen av diskusjonen som en naturlig del av energimeldingen som kommer senere. Fra februar i år har NVE gitt en generell dispensasjon som gjør det enklere å bli såkalt plusskunde. Ordningen er avhengig av felles enighet mellom nettselskap og leverandør. I diskusjonen om utbygging av vindparker har det vært diskusjoner om kostnader ved å bygge ut nett og kraftproduksjon. Vi velger å hevde at disse diskusjonene vil bli enklere om ikke samme selskap både skal produsere kraft og ha ansvaret for nettdriften. Større satsing på fornybar energiproduksjon vil betinge investeringer i nytt, eller oppgradering av eksisterende nett flere steder. Vi har tro på at færre og større selskap vil ha bedre kapitaltilgang gjennom f.eks. lån i obligasjonsmarkedet, samt ha bedre tilgang til kompetanse for å utvikle selskap for framtiden. I tillegg mener vi at større selskap bedre vil styrke forsyningssikkerheten og øke robustheten i kraftleveransen, noe som også er viktig for industri, næringsliv og nye, store kraftkunder, som f.eks. innenfor transportsektoren. Med disse endringene i energiloven mener vi at vi legger til rette for en mer robust og transparent kraftsektor, med større beredskap for å takle et våtere og villere klima. Vi legger til rette for å nå målsettinger om et mer fornybarbart samfunn og kunne ta i bruk framtidens teknologiske løsninger for både storsamfunnet, folk og næringsliv. Disse lovendringene er avgjørende for det grønne skiftet og for å ruste Norge til å nå målsettinger i Paris-avtalen.