trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2016-06-02:
Som jeg sa i mitt innlegg, har også Sykehuset Telemark jobbet med å bedre kapasiteten på sykehusene i Skien og Notodden. De jobber kontinuerlig med å følge opp utviklingsplanen. Sykehuset Telemark har hatt store utfordringer over lang tid. En av årsakene til det er nettopp at Sykehuset Telemark har hatt en veldig kostnadskrevende struktur å forholde seg til, samtidig som de også har hatt behov for å bruke mye av sine menneskelige ressurser på det. Nå er Sykehuset Telemark, som jeg også opplyste i mitt svar, inne i en annen utvikling. Det er nettopp det som også er nødvendig for å få til et framtidsrettet sykehustilbud til alle innbyggerne i Telemark. Det er mye av det som også var grunnlaget for utviklingsplanen. Jeg har også redegjort for de tilbudene som er etablert på Rjukan som oppfølging av planen. Så må jeg be om forståelse for at jeg som helse- og omsorgsminister ikke går inn og vurderer om den enkelte gynekolog som eventuelt har meldt sin interesse på et sykehus, er ivaretatt eller ikke. Det er et styre ved Sykehuset Telemark som har ansvaret for driften ved sykehuset og for å følge opp utviklingsplanen. Så er det et styre i Helse Sør-Øst som har et helhetlig ansvar for hele regionen, som også følger opp dette. Jeg oppfatter at i all hovedsak ser vi at utviklingsplanen er fulgt opp av Sykehuset Telemark. På de områdene de ikke har gjort det, har jeg redegjort for de utfordringene som de står overfor. Når det gjelder utviklingen i spesialisthelsetjenesten, er det i Nasjonal helse- og sykehusplan godt redegjort for de utfordringene som en står overfor. Det betyr at det er ingen sykehus, verken store eller små, der innholdet i sykehusene er hogd i stein. Hadde en hatt den tilnærmingen til sykehus, ville det hatt én konsekvens – at tilbudet til pasientene over tid hadde blitt dårligere. Det må også være utvikling i innholdet i sykehusene hvis pasientene skal få et bedre tilbud. Medisinen utvikler seg, og det fører også til at tilbud må organiseres annerledes. Ett eksempel på det er det jeg trakk fram om cellegiftbehandling. Når det blir mer komplisert, må det nødvendigvis også foregå på færre steder.
Bent Høie (Høyre), 2016-06-02:
Denne interpellasjonen omhandler om utviklingen av tilbudet på Rjukan er i tråd med utviklingsplanen, og det har jeg svart på. Jeg har også svart på utfordringene på de områdene der utviklingen ikke har vært i tråd med dette, men også vist til at det har skjedd en ytterligere desentralisering, som det også lå føringer for i utviklingsplanen. Jeg oppfatter at Sykehuset Telemark jobber med å følge opp utviklingsplanen, men de jobber også med å se på muligheten for utvikling av Sykehuset Telemark framover. Til spørsmålet knyttet til Notodden sykehus: I det arbeidet som nå gjøres med utviklingsplanen 2030, er det ingen diskusjon om at det skal være sykehus på Notodden. Det er en del av den planen som også foreligger for en diskusjon om utviklingsplanen fram mot 2030. I tillegg oppfatter jeg at Sykehuset Telemark også opplever mye positivt knyttet til at de skal etablere stråleenheten for den delen av landet, noe som har vært en viktig sak og en positiv nyhet for fylket og for sykehuset. Jeg sier ikke at all endring som har skjedd i denne saken, har foregått perfekt. Det er store utfordringer, og det er sikkert ting som kunne vært gjort annerledes. Det er alltid noe å lære. Det er utfordringer ved dette sykehuset som ved andre sykehus. Men liksom å si at alt som er negativt, skyldes dette ene forholdet, er det ikke dokumentasjon for. Grunnlaget for min tilslutning til at en la ned akuttsykehustilbudet på Rjukan og i Kragerø, var nettopp å bidra til at en i Sykehuset Telemark skal få en utvikling som er til det beste for kvaliteten og for pasientene i hele Telemark, og at alternativet, samlet sett over tid, hadde gitt et dårligere tilbud til innbyggerne i Telemark. Så er det viktig at sykehuset jobber godt med oppfølgingen av utviklingsplanen og med desentralisering av de tilbudene som kan desentraliseres. Det er også i tråd med Stortingets føringer i Nasjonal helse- og sykehusplan, som sykehusene nå har i oppdrag å følge opp.
Bent Høie (Høyre), 2016-06-02:
Jeg er helt enig med representanten i at det er behov for en kulturendring i den offentlige helsetjenesten når det gjelder viljen og evnen til å samarbeide med private. Det er en kulturendring som denne regjeringen har iverksatt på mange områder, ikke minst på det som er det største området innenfor helse, nemlig tjenesteutvikling, der det nå er en helt annen politikk på det området, der det er et klart oppdrag til helseregionen om at det å samarbeide med private er en del av løsningen og ikke et problem, som ble kommunisert under den forrige regjeringen. Vi ga også i 2015 et veldig klart oppdrag til helseregionene om å bruke mulighetene i forbindelse med offentlige innkjøp til å være med på utviklingsarbeid. Når det gjelder Oslo Cancer Cluster, er det mulighet til å søke om å bli et «Global Centre of Excellence», som de har gjort tidligere. Det vil de også ha muligheten til i framtiden, og det svarte også næringsministeren representanten Ruth Grung på i går i spørretimen. Men det er ikke regjeringen som sitter og velger hvem som skal få den typen status. Det er et rent faglig spørsmål, der en konkurrerer med andre. Det vil også være situasjonen ved framtidige utlysninger. Senteret vil være avhengig av at det tilfredsstiller de faglige kravene som stilles, og at de vinner i den konkurransen. Tilgangen på kapital er det som også i den gjennomgangen av næringen som jeg refererte til i mitt svar, framheves som et av de mest utfordrende områdene. Der skiller nok ikke denne næringen seg fra andre næringer. Jeg vil også framheve tilgangen på kompetent privat kapital, for det vi ser av alle næringsklynger som har vokst opp i Norge – enten det handler om olje, fisk eller andre næringer – er at en også er avhengig av at det finnes kompetent privat kapital, hvis dette skal være noe som over tid bygger seg opp til å bli varige, lønnsomme arbeidsplasser. Med det mener jeg privat kapital som kjenner til det området som en investerer i. Det er bra når det suppleres med offentlig kapital. Derfor vil såkornfondet som etableres i Bergen, bl.a. ha helse som et av sine kompetanseområder. Da er det en fordel om de private får beholde kapitalen, sånn at de kan investere i nye, lønnsomme arbeidsplasser. Det er en veldig dårlig strategi å ta fra dem kapitalen og så dele ut tiende etterpå, for da blir det færre investeringer, ikke flere investeringer.
Bent Høie (Høyre), 2016-06-02:
Jeg vil også takke for en god debatt, der vi utfordrer hverandre på et veldig viktig område. Jeg er helt overbevist om at helse som næring kommer til å være et av de områdene som bidrar til flere lønnsomme privateide arbeidsplasser i Norge som bidrar til inntekter på statsbudsjettet, og ikke bare arbeidsplasser på statsbudsjettet. Jeg opplever også når jeg hører på både representanten Kjerkol og representanten Grung, at man går igjennom veldig mye av det som bør gjøres, og jeg mener at mitt svar viser at det gjør vi også på hele rekken, fra forskning, de næringsrettede ordningene innenfor etablering, innovasjon, gründerskap til det offentlige som kunde og innkjøper. Det jeg ser, er at bl.a. når det gjelder spørsmålet om muligheten for offentlig–privat samarbeid på forsknings- og utviklingssiden, var det gjennom Innovasjon Norge i 2014 over 50 prosjekter med tildeling på til sammen 53 mill. kr av en totalpott på 285 mill. kr, som gikk til helse. Det er et viktig poeng; de ordningene på dette området som denne regjeringen konsekvent har styrket i statsbudsjettene, ser vi treffer nettopp helsenæringen godt, og helsenæringen er nå på nivå med de næringene som vi har tenkt på som de tradisjonelle næringene i Norge. For eksempel når det gjelder SkatteFUNN-ordningen, er helse den femte største sektoren etter petroleum, olje og gass, IKT og marin sjømat. Det viser at helse er i ferd med å komme opp i området med de virkelig store kjente norske næringsklyngene, og det er en veldig positiv utvikling. Så må dette forsterkes, ikke minst på forskningsområdet, når det gjelder kliniske studier og muligheten til å bruke helseforskningen som man nå gjør gjennom Tromsøundersøkelsen, gjennom den nye HUNT-undersøkelsen. Det er arbeid som, som også representanten er klar over, man nå skal få over på registerområdet for å gjøre dem mer tilgjengelig – enklere regelverk for forskning og utvikling. Men så er det et politisk poeng at det er en ganske stor forskjell mellom et parti som ønsker private hjertelig velkommen til 7 pst. av virksomheten, og et parti som ønsker private velkommen til over 90 pst. av virksomheten. Det utgjør egentlig en ganske stor forskjell i potensialet for næringsutvikling på dette området, som man ikke kan snakke seg vekk fra.
Lise Solveig Wiik (Arbeiderpartiet), 2016-06-02:
Utviklingsplanen for Sykehuset Telemark HF var økonomisk motivert. Den endret status underveis til å bli rettet mot kvalitet. Det var bra. For å få til et kvalitativt bedre sykehustilbud for befolkningen i Telemark ble det underveis nødvendig å avvikle viktige funksjoner ved lokalsykehusene i Kragerø og på Rjukan. Jeg har lyttet med interesse til statsrådens redegjørelse, men finner likevel grunn til å stille følgende enkle spørsmål: Er det slik at nødvendige strukturelle grep nå er tatt, slik at vi kan nå de kvalitative målene slik det er forespeilet oss i utviklingsplanen? Eller er det slik at det vil bli nødvendig med ytterligere sentraliseringsgrep, f.eks. ved å avvikle viktige funksjoner også ved sykehuset på Notodden?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-06-02:
Takk til statsråden for et veldig positivt svar. Det er helt rett at innkjøpsmakt kan brukes bedre – det er vi helt enige om – men det handler også om en kulturendring i foretakene, innenfor helsenæringene og ikke minst innenfor primærhelsefeltet. Når jeg har vært ute i helseforetak, er tilbakemeldingene at når de velger det yrket, skal de liksom dedikere seg til å redde mennesker. Det er ikke helt forenlig med å ha samhandling med det private og tjene penger på det. Hvordan kan vi bryte den kulturen og si at det er faktisk et pluss? Du bidrar faktisk til å videreutvikle helsetilbudet til å gi bedre tjenester til innbyggerne ved at du tar kunnskapen din videre og industrialiserer den. Det dreier seg om en kulturendring og et sterkere insitament knyttet opp mot forskningsmidlene opp mot det å premiere dem som satser den veien. Jeg tok også opp Global Centres of Expertise. Kommer det nye utlysninger der, for det er akkurat de rammevilkårene som Oslo Cancer Cluster trenger? Deres periode under NCE-programmet løper ut. De andre klyngene fikk mulighet – tre av dem i alle fall – til å videreutvikle seg i ti år gjennom Global Centres of Expertise. Så markedsføring og attraktivitet ved klinisk forskning: Hvordan kan vi lære av danskene, som har en mye sterkere farmaindustri? Når vi er i så rask utvikling og rask vekst, hvordan kan vi være med og løfte dette feltet slik at vi blir enda mer attraktiv? Helsenæringen er internasjonal, og vi trenger det samspillet både for å tiltrekke oss kapital og for å tiltrekke oss de gode hodene. Så Argentum og Investinor: Når vi har valgt og vet at andre næringer trenger risikokapital, men at begge disse to ikke er innrettet i dag til å fange opp nye industrier, hvordan kan vi snu det den veien? Det siste spørsmål gjelder antibiotikaresistens. Det er et område hvor vi så langt ikke har internasjonale, store industriaktører innenfor helse som ser at det er riktig å satse, og at det er penger å tjene på det. Hvordan kan vi i Norge, som tross alt har tilgang på så mye kapital, klare å tiltrekke oss hoder for å satse på å utvikle nye antibiotikamedisiner?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-06-02:
Jeg konstaterer at det er to partier som drar dette viktige lasset, men vi drar det godt. Arbeiderpartiet er – som jeg har sagt tidligere fra denne talerstolen – i opposisjon, og vi bruker anledningen til å fornye politikken vår. Jeg kommer fra Vestlandet – det gjør statsråden også – og der kjenner vi godt til industritradisjonen, og vi vet at innen petroleum har man egne særregler, har forskningsmidler rett i et departement, og alt er sydd sammen. Når vi skal bygge opp en ny helsenæring, blir det helt avgjørende at vi får et mye tettere samarbeid med hensyn til forskning, og jeg gjentar en gang til: Det er helt avgjørende at man adresserer at forskningsmidler må innrettes mer på å gi konkrete resultater og samhandling med næringen. Det ble ikke godt nok svart på nå, det antar jeg at vi følger opp videre. Det samme gjelder mandatet for innovasjon i helse, og jeg tror det må være mye tydeligere når vi skal snu det. Det tredje er endring og tilpasning av næringspolitikken for å være beredt i forhold til den omstillingen vi står foran nå. Når det gjelder Global Centres of Expertise, svarte næringsministeren i går at det lå inne i revidert, men vi har ikke funnet det igjen, så jeg vil gjerne ha en bekreftelse på om midlene er der, eventuelt at de kommer i statsbudsjettet når vi kommer så langt. Så er det viktig at vi klarer å utnytte helsedataene bedre. Der ønsker vi også en dialog med hensyn til å gjøre dem lettere tilgjengelig, selvfølgelig innenfor de etiske standarder og personvernhensyn som gjelder, men også at næringslivet får tilgang til dem og klarer å bruke dem aktivt til å utvikle ny industri, ny sysselsetting og ny verdiskaping. Når det gjelder debatten i forhold til næringstenkning, tror jeg jeg lar den ligge. Vi er helt tydelige på hva vi mener med helsenæringer, og vi er helt tydelige på hva vi mener med kjerneområdet med hensyn til omsorg, så vi kan heller enes der vi er enige. Når det gjelder å få tilgang til mer av den statlige kapitalen, tror jeg at det er ganske stor treghet med tanke på de store næringene som har eksistert over så lang tid, å snu skuten og klare å innrette dem og se potensialet, selv om man har vist til veldig høye tall for hva de bidrar med i forhold til statsbudsjettet, og at Norge trenger å støtte konkurranseutsatt næring, som vi har lang tradisjon for, så det kommer vi også tilbake til. Takk for en god debatt.
Iselin Nybø (Venstre), 2016-06-17:
På vegne av stortingsrepresentantene Trine Skei Grande, Abid Q. Raja, Sveinung Rotevatn og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om personvern for barn og ungdom.
Abid Raja (Venstre), 2016-06-17:
På vegne av representantene Trine Skei Grande, Iselin Nybø og meg selv har jeg gleden av å fremme representantforslag om å endre skolefritidsordningen til en aktiv fritidsordning og styrke kvaliteten i tilbudet.
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
På vegne av representantene Jette F. Christensen, Magne Rommetveit, Ruth Grung og meg selv vil jeg framlegge et representantforslag om analyse av mulighetene for å forsere gjennomføring av bygging av vei og bane mellom Voss og Arna.
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
«Omstilling» er regjeringens honnørord i det politiske ordskiftet. Det er en omstilling vi går igjennom – fra særstilling til omstilling, som det sies noen ganger. Men hva har vi sett? Vi har sett skattekutt til de rikeste, vi har sett kutt i ordninger til dem som har minst, vi har sett avgiftsøkninger for å finansiere skattekutt og for å få regnskapene til å gå opp, og vi har sett netto uttak fra Statens pensjonsfond utland. I arbeidslivet ser vi at fagbevegelsens innflytelse på vegne av medlemmene svekkes, arbeidsgivernes makt styrkes. Dette er ikke omstilling; det er omfordeling. Det er omfordeling av kapital – fra samfunn til individer, fra fattig til rik, fra neste generasjoner til vår generasjon. Det er omfordeling av makt – fra arbeidstakere til arbeidsgivere. Vi kan også legge til: Det er omfordeling mellom kommuner, sentrale strøk og distriktene. Det som er fasiten, er at forskjellene i det norske samfunnet øker. Den største driveren for økningen i forskjellene er arbeidsledigheten. I mitt hjemfylke, Hordaland, har antallet helt og delvis ledige og ledige på tiltak økt med 35 pst. siste år. Den største økningen ser vi blant ingeniører, innenfor bygg og anlegg og industri, som er blant gruppene som blir hardest rammet. Vi ser i alle vestlandsfylkene at økningen i ledigheten er dramatisk. Jeg vil påstå at ledighetsutviklingen på Vestlandet er utenfor kontroll. Det får konsekvenser både for den enkelte som rammes, for de bransjene som rammes, og ikke minst for samfunnet. Vi taper verdiskaping nå, vi taper evne til verdiskaping i framtiden, og vi må slite med virkningene av langtidsledigheten, særlig den økende langtidsledigheten blant ungdom. Derfor vil Arbeiderpartiet sette inn sterke virkemidler. Det har vi villet helt siden krisen begynte å ta form og vi så tegnene, vi kjente dem, vi hørte advarslene, vi ønsket å sette inn gode virkemidler. Regjeringen ønsket det ikke. Vårt alternative budsjett gir anvisninger for hvordan vi kan jobbe med den situasjonen som er nå. Vi kan ikke stoppe krisen, men vi kan dempe virkningene av krisen. Kommunepakken som ligger i vårt budsjett, gir en dobling i forhold til regjeringens opplegg, fra 250 mill. kr til 500 mill. kr med vårt opplegg. Min hjemby, Bergen, ville fått 15 mill. kr mer enn med regjeringens opplegg, og kommunene i Hordaland ville fått til sammen 83 mill. kr til å sette i gang arbeid som kan avhjelpe ledigheten i de bransjene som rammes.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-06-17:
Eg har den æra å fremja eit representantforslag på vegner av stortingsrepresentantane Magne Rommetveit, Terje Breivik, Geir Toskedal, Audun Lysbakken, Liv Signe Navarsete og meg sjølv om å sikra alle elevar i grunnskulen rett til opplæring på hovudmålet sitt. Så har eg eit representantforslag på vegner av stortingsrepresentantane Hege Haukeland Liadal, Sonja Mandt, Per Olaf Lundteigen og meg sjølv om å gjenoppretta støtteordninga for privatarkiv.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
På vegne av representantene Jonas Gahr Støre, Hadia Tajik, Trond Giske, Arild Grande, Sonja Mandt, Hege Haukeland Liadal, Eirin Sund og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om framlegging av ny handlingsplan for LHBTI.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Representanten Lysbakken brukte sitt innlegg på å snakke om de viktige tingene. Det som først og fremst preger Norge i dag, når vi debatterer revidert nasjonalbudsjett, er at vi har tidenes største målte ledighet – 135 000 ledige med familier, mange mennesker i krise. Dette kom ikke brått på. Krisen har bygd seg opp jevnt og trutt gjennom de to siste årene. SV, Arbeiderpartiet og resten av opposisjonen har advart. Vi har fremmet forslag om hvordan vi kunne drevet en aktiv motkonjunkturpolitikk. Vi har presset på for å få regjeringen til ta de rette grepene tidlig. Regjeringen lytter som kjent ikke og handler for sent. Vi har altså en regjering som konstant er på etterskudd, og som – ikke bare det – samtidig prioriterer helt feil, som skaper økte forskjeller, slik representanten var innom, gjennom å prioritere skattekutt til de rike og samtidig gi enslige uføre med barn mindre å leve av. Jeg vil gi representanten Lysbakken anledning til å drømme seg bort: Hvordan ser han for seg at dagens situasjon hadde vært håndtert dersom vi hadde fått fortsette å styre sammen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Det er mange aktive representanter nå før sommeren. Jeg vil fremme et representantforslag på vegne av representantene Janne Sjelmo Nordås, Geir Pollestad, Anne Tingelstad Wøien og meg selv om den planlagte sentraliseringen av skatteetatens kontorstruktur.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Tidligere stortingsrepresentant Odd Holten blir egentlig regnet som en av Rygge flyplass’ viktigste støttespillere, og det var en av hans seire da han var på Stortinget. Nåværende stortingsrepresentant Line Henriette Hjemdal sa i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett at hun hadde ønske om å gå en ny runde på flypassasjeravgiften når hun så hvilke konsekvenser den hadde for bl.a. Rygge. Det har vært et veldig stort spill om flypassasjeravgiften, og jeg ser av media at Kristelig Folkeparti ønsket å ta en ny runde på det, men at Fremskrittspartiet og Høyre ikke ønsket det. Stemmer det bildet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Syversen er jo en dannet mann, og jeg skjønner at han er forsiktig med hva han sier om sine samarbeidspartier her i stortingssalen, men vi kan alle lese Dagbladet og se hva han sa der. Jeg forstår at det har vært noen tøffe runder rundt det at Kristelig Folkeparti ønsket å gjøre noen forbedringer som de ikke fikk Fremskrittspartiet med på, som har presset på for å få den avgiften igjennom. Vi har i dag fremmet et løst forslag om tiltak i Mosseregionen. Det er bra tiltak i revidert nasjonalbudsjett, men det vi synes er et paradoks, er at det ikke er tiltak i kommuner med høy ledighet utenom Sør- og Vestlandet. Kunne Kristelig Folkeparti være positiv til å be regjeringen om at en også i områder som f.eks. Mosseregionen setter inn tiltak når ledigheten er på vei opp?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Vi har vært gjennom en tid der det er økende arbeidsledighet i store deler av landet, ikke bare på Sør- og Vestlandet. Det rammer også i andre regioner, f.eks. i Mosseregionen, pga. en uklok flypassasjeravgift som Høyre og Fremskrittspartiet presser gjennom i dag. En annen endring som Høyre og Fremskrittspartiet har stått i spissen for, er å kutte i pendlerfradragene, at de som må reise langt på jobb, og som har mistet jobben, får en skattesmell. Synes Arbeiderpartiet at det er klokt framover, når vi ser den økte ledigheten, at man fortsatt skal ha skatteskjerpelser for pendlere, eller mener Arbeiderpartiet det er klokt at man ikke har den typen skatteskjerpelser som Høyre og Fremskrittspartiet gjør for dem som må reise langt til jobb?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
For et land er det svært viktig å ha kontroll ved sitt lands grenser, og det er viktig at man også har kontrollen i innvandringspolitikken. Det mest effektive tiltaket som vi har sett det siste året for å få mer kontroll på innvandringspolitikken, er at det blir innført nasjonale grensekontroller rundt i Europa. Det har hatt effekt, og det var avgjørende viktig at man fikk kontroll ved grensene. Til revidert nasjonalbudsjett ligger det et forslag fra Senterpartiet der vi ber om at regjeringen skal gå en ytterligere runde med EU-kommisjonen, slik at man får forlenget muligheten til nasjonal grensekontroll. Vil Fremskrittspartiet stemme for forslag som gjør at regjeringen tar initiativ overfor EU der man kan utvide bruken av nasjonal grensekontroll, eller vil de stemme imot?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
La meg ta tak i det med bompenger først. Det er ikke riktig, det som ble sagt av representanten, at barnefamilier skal betale mer. Det er staten som skal betale den regningen. Vi mener at bompengebelastningen har blitt for høy. Derfor fremmet vi forslag i fjor høst, der vi ønsket å få ned bompengebelastningen, som Fremskrittspartiet og Høyre stemte imot, og vi fremmer det nå, og Fremskrittspartiet og Høyre stemmer imot. Dette er den andre muligheten spesielt Fremskrittspartiet har til å få ned norske bompengesatser, men de velger det motsatte – for de er mer opptatt av å sitte i regjeringskontorene enn å gjennomføre sin egen politikk. Når man ser på de tiltakene vi har, ser man at det er en rekke tiltak for å stimulere næringslivet rundt omkring i hele landet. Så har vi også fått kritikk for at vi synes man skulle hatt tiltak for kommuner med høy ledighet selv om de ikke ligger på Sør- eller Vestlandet. For eksempel har Tage Pettersen, som er ordfører i Moss, vært veldig fortvilet over at det for den regionen og en kommune som Moss, som har høy – og økende – ledighet, ikke er noen tiltak. Vi har satt av et eget system som gjør at også kommuner utenfor Sør- og Vestlandet som har høy ledighet, skal kunne få kompenserende midler.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
I politikken er det i nesten alle sammenhenger helheten som er det avgjørende. Så man trenger en helhet med hensyn til virkemidler. For å ta det offentlige først: Vi kan ikke bygge ned sykehus, politi, skatteetaten, Nav – alle de offentlige tilbudene lokalt – og så tro at folk vil satse der. Vi må tenke slik først, når det gjelder offentlig sektor, at man skal ha en grunnleggende infrastruktur i hele landet som gir folk tjenester, selv om de bor på et mindre sted. Det er punkt nr. 1. Punkt nr. 2 er: Vi må ha en avgiftspolitikk som er tilpasset det Norge vi har, slik at det er mulig å drive lufthavner f.eks. i Lofoten, som er det lokale nettet der, at vi har pendlerfradrag, som gjør at de som reiser langt til jobb, får kompensert for de utgiftene de har, og at vi har avskrivingssatser som gjør at vi stimulerer det unike næringslivet vi har ute ved kysten. Og – som punkt nr. 3 – må vi ha en lovgivning som sikrer nasjonalt og lokalt eierskap til naturressursene. Det største grunnlaget for aktivitet rundt omkring i hele Norge er at man har lokalt eierskap til skog, fiskerier, jord og geologi. Derfor må vi bruke en rekke virkemidler. Og vi har mange flere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Det første jeg synes Fremskrittspartiet skal gjøre nå, er å se på den behandlingen Hæhre, som er et anleggsfirma, nå får. Fordi de har levert et anbud i feil postkasse, får de ikke delta i et stort anbud på veiutbygging i Nord-Norge. Alle papirer ellers er rett, men de får ikke delta på grunn av at disse er i feil postkasse. Jeg håper at Fremskrittspartiet nå viser handlekraft og sier at slik kan vi ikke ha det. Det er opplagt at de har handlet i god tro og med gode intensjoner, og at de også må få delta i anbudene. Det andre som vi har vært opptatt av, er at man må begynne å dele opp en del av de store anbudene. For eksempel har Nye Veier hatt så store anbud at aktører som Veidekke ikke tør å legge inn anbud – det er bare utenlandske entreprenører. Det vi er opptatt av i vårt budsjett, er at vi må ha et anbudsregime som gjør at vi klarer å stimulere også norske aktører til å levere inn anbud. Hvis prosjektene blir for store, ser vi at det bare er utenlandske aktører. Da gjør vi noe feil. Men først håper jeg at man nå tar tak i Hæhre-saken, slik at også de får mulighet til å være med og bygge vei i Nord-Norge.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Den første advarselen vi ga, var at man ikke var aktiv når det gjaldt grensekontroll i Europa. Det mener vi er svært viktig, og det er veldig viktig at regjeringen er aktiv her. Når det gjelder skattekontor, gjennomførte man en endring i kontorstrukturen da vi satt i regjering. Man skulle styrke tilstedeværelsen rundt omkring i hele landet ved å bygge opp en del kontor som kunne stå seg over tid. Vi mente at man da klarte å lage en struktur som kunne stå seg. Det som det legges opp til nå, er en voldsom sentralisering – 540 nye arbeidsplasser skal sentraliseres. Vi mener det er svært uklokt, for det blir lettere og lettere å kunne drifte skatteetaten desentralisert. Vi har digitale virkemidler for å kunne kommunisere bedre og bedre, så det er ingen grunn til at man skal ha en ytterligere sentralisering av skatteetaten. Så kan man diskutere om man sentraliserte for mye sist. Det er ikke dermed sagt at man skal sentralisere enda mer nå, det er svært, svært uklokt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Jeg tror noe av den største faren i miljøpolitikken er at man kaller alt miljøavgifter. Bompenger ble ikke innført som en miljøavgift. Det har aldri vært noen begrunnelse at bompenger skulle være et klimapolitisk virkemiddel. Begrunnelsen for bompenger var at det var en måte å ha spleiselag på for å bygge en vei. Vi mener at belastningen av det spleiselaget har blitt for stor for norsk næringsliv, og vi ønsker å styrke konkurransekraften til norsk næringsliv og å få ned kostnadene. Også Venstre burde være opptatt av å sørge for at vi har et konkurransedyktig næringsliv i hele landet. Når det gjelder å få en grønnere transportsektor, dreier det seg om den generelle avgiftspolitikken. Når vi har hatt en vridning i avgiftene på bil, når vi har stimulert til elbiler – det er gode tiltak. Så bør Venstre sørge for at det forslaget de selv fremmet før jul, om å redusere pendlersatsene på tog, blir innført. Det har ennå ikke blitt iverksatt – det er bare et papirvedtak, ingen har opplevd det. Det er slike grep vi må ta. Vi må ikke kalle andre grep klimaavgifter når det ikke er det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
I forrige stortingsperiode brukte man avskrivingsvirkemidler aktivt for å stimulere til aktivitet rundt omkring i landet. Slik som situasjonen i norsk næringsliv er nå, hadde det vært et veldig målrettet tiltak for å skape aktivitet å bruke avskrivingsvirkemidlene. Det står faktisk også i Sundvolden-erklæringen at de er for, men så kom de inn i regjeringskontorene. Så fikk de panikk – da var de plutselig imot. Da vi hadde skatteforliket og la fram Sundvolden-erklæringens formulering – om ikke Høyre og Fremskrittspartiet kunne støtte Sundvolden-erklæringen – sa de at det var uansvarlig. Men det er ansvarlig og god politikk å bruke avskrivingssatser. Det har vi alltid gjort. Jeg håper ikke regjeringen kutter i startavskrivingene i høstens budsjett. Det ville være et svært uheldig signal når vi trenger økt aktivitet, ikke mindre aktivitet. Men de signalene Fremskrittspartiet og Høyre har gitt til nå, kan tyde på at de kommer til å stramme inn avskrivingsregelverket – istedenfor å forbedre det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Det er en ny øvelse vi har i år, takket være Fremskrittspartiet, at vi nå ikke har et eget trygdeoppgjør i Stortinget. Dette er første gangen vi har et revidert nasjonalbudsjett der trygdeoppgjøret er blandet inn i behandlingen. Tidligere Fremskrittsparti-leder Carl I. Hagen sier at han føler seg tråkket på på grunn av det. Jeg synes det er uforståelig at et parti som har ønsket å løfte fram pensjonistene før, prøver å gjemme det bort ved å gjøre det motsatte når de kommer i regjering. Det er ikke en redelig måte å drive politikk på. Jeg ser at SV i sitt reviderte nasjonalbudsjett prioriterer 612 mill. kr mer enn det regjeringen gjør til pensjonistene. Vi prioriterer 200 mill. kr. Hvordan har dere kommet fram til tallet 612 mill. kr? Og hvordan reagerer SV på at ingen fra Fremskrittspartiet har nevnt ordet «pensjonist» hittil i denne debatten?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Det er utrolig det vi nå er vitne til. Her skaper Fremskrittspartiet og Siv Jensen kjempeproblemer ved å innføre en avgift. Det er hennes ansvar. Det er hun som bekrefter revidert nasjonalbudsjett. Det kan bli opp mot tusen ledige bare i Rygge. Vi ser også konsekvenser andre steder. Man skal se på kompenserende tiltak – hvis man tar det på alvor – men man lar det bare gå igjennom. Det er fullstendig uansvarlig, det som nå skjer. Man bør snu og stemme for Senterpartiets og Arbeiderpartiets forslag, slik at vi får videreført flyplassen i stedet for å legge den ned. Så har jeg et spørsmål til Siv Jensen som er helt konkret: Når en familie som skal fra Stokmarknes til f.eks. Mallorca på ferie, flyr fra Stokmarknes til Bodø, fra Bodø til Oslo, fra Oslo til Mallorca og tilbake igjen, vil det samlede avgiftskravet være på 2 160 kr, for hver eneste aktør krever inn avgift. Stortingets vedtak sier at en bare skal betale én avgift. Den blir dermed på 880 kr – det er en differanse på 1 280 kr. Hvordan skal denne familien få igjen de 1 280 kr?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Takket være Fremskrittspartiets og Høyres uansvarlige politikk står arbeidsledigheten i Østfold i fare for å øke voldsomt, opp mot 1 000 nye kan miste arbeidet sitt. Østfold og Mosseregionen er et område som allerede har en ledighet som er høyere enn landsgjennomsnittet, og Høyres egen ordfører, Tage Pettersen, har vært veldig kritisk til at det ikke har kommet noen tiltak for Moss og Østfoldregionen i revidert nasjonalbudsjett. Hvorfor er det sånn at hvis man har en kommune med høy ledighet på Sør- og Vestlandet, skal man få ekstra midler, men hvis man har en kommune med enda høyere ledighet, bare at den ligger i Østfold, skal man ikke få midler? Er det ikke like ille å bli arbeidsledig i Moss som på Vestlandet, selv om det er regjeringens skyld at en blir arbeidsledig i Moss, på Vestlandet er det mer sammensatte årsaker?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Det er helt utrolig hvordan denne regjeringen har ett svar på alle samfunnsutfordringer. Det er sentralisering, sammenslåing og stordrift. Og, dessverre, når statsråd Hauglie også skulle diskutere utfordringene i Nav, var det det som var utfordringen der også: Det var for smått, det var for nært folk, tjenestene var der folk bodde. Det var ikke riktig løsning, hun ville ha mer elektroniske løsninger, mer chatting og mer indirekte kommunikasjon og sentralisering av Nav-kontorene. Det var tiltaket for å hjelpe folk som sliter. Ser statsråden at det kan være noen utfordringer med at man flytter Nav lenger bort fra der folk bor? Eller er det bare fordeler, ifølge Hauglie, med at man nå skal gjennomføre en gedigen sentralisering av Nav rundt omkring i Norge?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-17:
Representanten Hoksrud snakket om løftebrudd i sitt innlegg, og det er jo en person man bør lytte til når det er snakk om løftebrudd. Jeg husker veldig godt at han og daværende representant Siv Jensen reiste landet rundt og sa: Bompengefritt – vi garanterer bompengefritt når Fremskrittspartiet kommer i regjering. Da har jeg et spørsmål til fremskrittspartirepresentantene: Er det mer eller mindre bompenger nå enn i 2013? De vet svaret, men vil ikke si det høyt: Det er mer – det har økt. Bompengegjelden vokser voldsomt. Det ble krevd inn nesten 10 mrd. kr i fjor, og jeg tror det blir ny rekord også i år. Løftebrudd har de stor ekspertise på. Jeg synes det er trist at Fremskrittspartiet ikke stemmer for forslag nr. 59, som handler om at man skal påvirke EU slik at man skal kunne ha handlefrihet og nasjonal grensekontroll, hvis det er nødvendig. Det er tydeligvis regjeringen – og Fremskrittspartiet – imot. Det er forunderlig. Så gjør jeg om forslag nr. 56 til et oversendelsesforslag. Det er noen partier i salen som har oppfordret meg til det, ut fra at det viktigste er at vi skal få tiltak i Mosseregionen og sørge for at vi får ledigheten ned. Vi kommer til å følge regjeringen tett, se at de faktisk gjør noe reelt for det området som nå er så rammet av ledighet.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg vil fremme et representantforslag på vegne av stortingsrepresentantene Tore Hagebakken, Torstein Tvedt Solberg, Else-May Botten, Rigmor Aasrud og meg selv om behovet for regulering av selskaper som er en del av delingsøkonomien.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
I snart tre år har Venstre valgt å være støtteparti for regjeringen, bl.a. fordi Venstre ifølge lederen får til mer på klima med Fremskrittspartiet. Vel, det som står igjen som historien etter denne regjeringen, med Venstre og Kristelig Folkeparti som støttepartier, er forslag om nye avgifter som viser seg ikke å ha noen miljøeffekt – som poseavgiften, som senere ble trukket, og flypassasjeravgiften, som heller ikke har en miljøeffekt, men som Venstre-lederen har stått steilt på skal gjennomføres, koste hva det koste vil. Ja, det koster 1 000 arbeidsplasser på Rygge. Det koster en nedlagt flyplass og nedleggelse av arbeidsplasser flere steder i landet, investeringer som legges i skuffen, og redusert tillit til regjeringen. Det er flere av dem som kommer til å miste jobben sin på flyplassen på Rygge, til stede her i dag. Kan representanten forklare dem hvorfor deres arbeidsplasser må ofres for denne fiskale avgiften, som skal finansiere andre tiltak Venstre prioriterer i budsjettet?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Representanten snakket mye om det grønne skiftet i sitt innlegg. Samtidig ser vi at utslippene nå øker for første gang. Representanten gjentok også i sitt innlegg det Venstre-lederen tidligere har sagt, nemlig at budsjettet for 2017 må bli tidenes miljø- og klimabudsjett. Venstre-lederen har i tillegg sagt at ellers har ikke denne regjeringen noen framtid. Hvis Fremskrittspartiet skal skape flertall rundt de skattelettelsene de vil ha, skjer det bare gjennom oss og et grønt skifte, har Venstre-lederen sagt. Nå har altså Venstre og Venstre-lederen hatt tre år på seg. Det grønne skiftet er uteblitt og har endt i en arbeidsgruppe mellom partiene. Har representanten fortsatt tro på at Venstre får til mer på klima med Fremskrittspartiet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
På vegne av representanten Audun Lysbakken og meg sjøl vil jeg sette fram et representantforslag om å lukke gjeldsfeller.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Jeg er helt sikker på at det hadde vært bra for de arbeidsledige om SVs budsjett for kommunene hadde blitt vedtatt, med 6 mrd. kr mer, det hadde blitt mange flere lærere, barnehagelærere, omsorgsarbeidere, sykepleiere osv. og kanskje bitte lite grann mindre rike milliardærer, og det tror jeg landet hadde levd godt med. Statsråden tok opp i sitt innlegg dette med ungdom som nå står på terskelen og skal ut i arbeidslivet, og mange av dem venter på lærlingplass. Det har vært en styrking på dette området fra regjeringens side – det skal den ha ros for – men problemet her er at mange kommuner som skal ta imot disse lærlingene, ikke har lønnsmidler til det. De er nødt til å ta av lønnsmidlene for å kunne lønne lærlinger, og det kan man jo ikke når man har for lite ansatte fra før. Da er mitt spørsmål: Hvorfor støtter ikke regjeringen SVs forslag i dag om å sørge for at kommuner og fylkeskommuner kan ta inn flere lærlinger i sin egen virksomhet, for det er helt nødvendig?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Hvis man vil ha omlegging fra for mye oljeavhengighet, kan man ikke gjøre sånn som Høyre og regjeringen gjør, å knytte oss enda sterkere til det ved å åpne enda flere felt. Da må man gjøre som SV foreslår, foreslå nye tiltak, f.eks. program for overføring av kompetanse fra oljenæringen til andre – nye, grønne – bransjer. Man må f.eks. investere i havvind. Man må bestemme seg for det og bruke pengene på det som kan skaffe grønne arbeidsplasser og grønne produkter. Noe som er veldig alvorlig, er å gå arbeidsløs, særlig for ungdom. Derfor var jeg glad da regjeringen sa at den ville innføre en ungdomsgaranti, men jeg må si jeg ble veldig skuffet da jeg så budsjettet. Ja, det er noen tiltaksplasser der, men de er for ordinært ledige, det er ikke penger til å øke innsatsen for disse ungdommene. Så hvilke tiltaksplasser de skal være i, er fremdeles helt ukjent, og det ligger heller ikke inne økninger til Kvalifiseringsprogrammet eller til Jobbsjansen, som er gode ordninger som hadde vært uhyre viktige for disse ungdommene. Vi har mange flyktninger som har kommet til Norge nå. Alle mener at de skal lære norsk. Regjeringens svar er å kutte i norskopplæringen. I går stemte flertallet i Stortinget regjeringen ned, gudskjelov, og SV har også i revidert lagt inn penger til norskopplæring, for beskjeden fra Norge til dem som kommer hit, må jo være fra dag én: lær deg norsk! Vi øker satsingen i Groruddalen på kjernetid for barnehageplass. Hvorfor gjør vi det? Jo, fordi regjeringens virkemiddel, nemlig billigere barnehageplass for dem som har dårlig råd, virker som en fattigdomsfelle. I det øyeblikket man får seg jobb, mister man et gode. Det er en innretning som er mot sin hensikt. Vi legger inn tiltak som kan fange opp dem som risikerer å bli utsatt for tvangsekteskap. Nå har integreringsministeren gått, men jeg så i VG i går at hun bekymret seg. Men det er ikke noen penger her. Hun er ute i avisene hele tida og bekymrer seg for ekstremisme, men det er ingen penger i dette budsjettet til det. Men SV legger det inn i sine budsjetter, for det finnes veldig gode tiltak, og det finnes mange organisasjoner som jobber med dette, og dem er vi nødt til å styrke nå. Vi er også nødt til å styrke de organisasjonene som jobber med integrering hver eneste dag, slik som Refugees Welcome to Norway, f.eks. Det er mange gode arbeidsoppgaver man kan ta fatt på når man har økende arbeidsledighet. Mer vedlikehold, nødvendig vedlikehold, i kommunesektoren er en av dem, og derfor har SV også fremmet en styrking av det området.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Først til representanten Grimstad fra Fremskrittspartiet: Jeg vil anbefale representanten å kjøpe seg et speil. Hvis han hadde sett i det speilet, ville han ha sett at nesten halve gruppa til Fremskrittspartiet nesten kontinuerlig nå har slått seg ned i en leir ute på plenen her. Og av og til står jammen også halve regjeringen der og protesterer mot Stortinget. Så den situasjonen vi har nå, der regjeringspartiene spiller i alle retninger, også i denne salen, er ganske oppsiktsvekkende, og den burde ta slutt. Spillet om pensjonene har vært det styggeste, der vi også har fått avslørt at Fremskrittspartiet har interne dokumenter som sier at de skal drive med dette spillet i Stortinget, og så skal de legge skylden på andre, for de har verken krefter eller vilje selv til å slåss fram det de har lovt, når de selv sitter i regjering. Dette synes jeg at representanten skal slutte med. De alvorlige utfordringene nå er at ulikhetene i Norge og verden øker. Blir de mindre med denne regjeringen? Nei, de gjør dessverre ikke det. Når man gir skattelette til de aller rikeste og tar penger fra enslige uføre med liten uføretrygd, øker forskjellene. Når arbeidsledigheten øker, øker forskjellene. Har det blitt mindre klimagassutslipp med denne regjeringen og dette budsjettet? Dessverre har det ikke det. Det er jeg lei meg for, for det er alvorlig. Det er veldig alvorlig for oss som driver med politikk, også med hensyn til de generasjonene som kommer etter oss, ikke bare med hensyn til dem som skal tilfredsstilles i dag. Har det blitt bedre og raskere integrering av mange av de nye innbyggerne som har flyktet fra krig, og som nå skal bosettes i Norge, med dette budsjettet? Nei, det har det ikke blitt. Det er ingen penger til det, ingen penger til mer norskopplæring. Regjeringen foreslår derimot å kutte norskopplæringen og å ta 50 timer ekstra fra norskopplæringen til et kurs i skikk og bruk. Alle er enige om kurs i skikk og bruk, men du verden – hvis man skal være i Norge, må man lære seg norsk. Da må man få den beskjeden med en gang man kommer på et mottak: Ja, du er velkommen hit – lær deg norsk! Det bør være et omfattende opplegg som gjør det mulig for dem som har kommet hit, å lære seg norsk mye raskere enn det de gjør i dag. Jeg registrerer at regjeringen ikke har lagt inn noen ting for å sikre dette viktige formålet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
Det er veldig spesielt å høre på Fremskrittspartiet, som alltid skylder på andre og aldri tar ansvaret sjøl, ikke engang når de sitter i regjering. Da endringen i regulering av pensjon ble vedtatt, lå det en forutsetning der om at den situasjonen som har oppstått nå, nesten ikke skulle oppstå. Når den oppstår flere år på rad, mener SV at man bør gjøre det om. Det har vi foreslått. Det lot Fremskrittspartiet i fjor som om de var enig i, men så snudde de. Jeg har aldri sagt at økningen til minstepensjonistene som regjeringen har gjort, er feil. Det jeg sa, var at forskjellene øker med denne regjeringen fordi man gir skattelette til de rikeste – det kan heller ikke representanten Hoksrud benekte – mens SVs skatteopplegg gir mest skattelette til dem med minst inntekter.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Det er godt at det snart er ferie! Jeg vil på vegne av representantene Snorre Serigstad Valen, Tore Hagebakken, Torgeir Knag Fylkesnes, Odd Omland og meg selv fremme et representantforslag om en ny norsk romstrategi.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg har merket meg at Kristelig Folkeparti har den samme iveren som Arbeiderpartiet etter å møte den økende ledigheten. Representanten Syversen kjenner til – og jeg har hørt ham referere til det tidligere – at både Rogaland fylke og Agderfylkene hadde gryteferdige prosjekter klare for hele 5 mrd. kr. Før Kristelig Folkeparti gikk i forhandlinger, var de veldig tydelige og krevde vel tiltak på til sammen 1,5 mrd. kr, men da forhandlingene var over, så man dessverre at ambisjonene var redusert til 150 mill. kr. Jeg snakket med ordføreren i Sandnes nå denne uken. Han får et par millioner ekstra til å pusse opp skoler, men samtidig må han sannsynligvis si opp lærere på grunn av den trange kommuneøkonomien. Er representanten Syversen nå fornøyd med omfanget når det gjelder å møte den økende ledigheten, som Kristelig Folkeparti er så opptatt av? Kan han også si noe om hvem i forhandlingene som var den store bremsen på å få til de forslagene? En hadde jo med seg veldig mange gode forslag som en ikke fikk gjennomslag for.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-06-17:
Jeg har også merket meg de tendensene som Syversen snakker om, at økningen i ledigheten stabiliserer seg, men jeg vil minne om at det fortsatt er et rekordhøyt antall. Den underliggende tendensen som kanskje bekymrer meg mest, er den økende ungdomsledigheten, som jeg også har sett at Kristelig Folkeparti er opptatt av. Tallene sier at så mye som 74 000 unge nå står utenfor arbeidslivet, at ungdomsledigheten i Norge øker til nivåer vi bare har sett nedover i Europa. Igjen er innsatsen fra regjeringa ganske laber. Kristelig Folkeparti gikk i forhandlingene inn med krav om mer tydelige tiltak. En har fått til noen justeringer på lærlingtilskuddet. Det er kommet 400 nye studieplasser. Men når en kjenner til omfanget og ikke minst økningen, den langsiktige tendensen i ungdomsledigheten, er også Kristelig Folkeparti bekymret for den utviklinga og enig i at innsatsen fra regjeringa på dette området er for dårlig?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-06-17:
På vegne av representanten Hans Olav Syversen og meg selv vil jeg framsette et forslag om nye mål for samfunnsutviklingen. Og på vegne av meg selv vil jeg framsette et forslag om å gjøre ny campus for NTNU til en spydspiss for bærekraftløsninger.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-06-17:
Takk for et godt og viktig spørsmål. Jeg har delvis gjort rede for dette i mitt innlegg, og Miljøpartiet De Grønne er det partiet som har fremmet et alternativt statsbudsjett for 2016 med lavest oljepengebruk. Det gjør vi, ikke fordi vi mener at det er utenkelig å bruke mye penger i en overgangstid – vi er faktisk tilhenger av å gjøre det – men vi er også samtidig svært opptatt av at Norge skal venne seg av med avhengighet av oljepenger og venne seg til å produsere de pengene vi trenger for samfunnsoppgavene våre, gjennom andre bærekraftige, ikke klimafiendtlige aktiviteter. Og til det trengs det at vi produserer pengene i det norske samfunnet, inklusiv det å ta inn skatter der det er nødvendig, og ikke minst miljøavgifter der det er nødvendig å vri forbruket, men det må selvfølgelig gjøres med en sosial profil.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
I denne representantforslag-bonanzaen vil jeg på vegne av vanvittig mange mennesker, i første omgang Audun Lysbakken og meg selv, fremme et representantforslag om elektrifisering av Skarfjell. Og så vil jeg fremme et representantforslag på vegne av Kirsti Bergstø og meg selv om krav om elektrifisering av Johan Castberg-feltet, ilandføring til Finnmark og utredning av strømkabel til Svalbard.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-17:
På vegner av representantane Snorre Serigstad Valen og meg sjølv vil eg setje fram eit representantforslag om å opne havet for ungdomsfiske heile året. Og på vegner av representantane Snorre Serigstad Valen og meg sjølv ønskjer eg å fremje eit representantforslag om langsiktigheit og tryggleik for turistfisket. Og eg ber om at forslaga blir behandla på ordinært vis.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-06-17:
Jeg ba om ordet.