Iselin Nybø (Venstre), 2018-10-03:
Det sies at politikk er det muliges kunst. For meg er politikk hver dag å kjempe for de sakene jeg tror på, for å få på plass gode løsninger for folk, for landet, for Europa og for verden. Det var også derfor Venstre gikk inn i regjering. Vi har noen saker vi tror på, og vi har noen saker vi jobber for – hver eneste dag. Da vi gikk inn i regjering, sa Trine Skei Grande at vi skulle gjøre regjeringen grønnere, rausere og mer sosialliberal. Det har vi gjort, og det skal vi fortsette å gjøre. Nå har vi en regjering som ikke vil åpne Lofoten, Vesterålen og Senja for petroleumsvirksomhet i denne stortingsperioden. Og vi har en regjering som jobber for å redusere utslipp i transportsektoren. Og når vi i går fikk nyheten om at en rekordstor andel av nybilsalget var nullutslippsbiler, er det fristende å si at med Venstre i regjering har det virkelig blitt fart i sakene. Men vi har ikke bare fått en grønnere regjering med Venstre. Vi har fått en rausere og en mer sosialliberal regjering. Regjeringen gjennomfører nå en sosial ruspolitikk som Venstre tidligere var helt alene om. 6 500 flere unger får rett til gratis kjernetid denne høsten. Gratis kjernetid er noe som Venstre har jobbet for i mange år, og nå er det 21 000 unger som har gratis kjernetid i barnehagen, og for over 35 000 unger er det reduksjon i foreldrebetalingen på grunn av lav inntekt. For Venstre har også bistand og vårt internasjonale ansvar for verdens fattigste vært en hjertesak over mange år. Det er regjeringens politikk at vi skal opprettholde høy kvalitet på norsk bistand og videreføre målet om 1 pst. av BNI til utviklingssamarbeid. Dette er saker som Venstres statsråder og stortingsrepresentanter jobber for, og som gjorde at vi valgte å gå inn i regjering. Selv er jeg så heldig å få jobbe med det som er svaret på alle spørsmål og utfordringer, nemlig kunnskap. Å satse på forskning og utdanning er å satse på framtiden. Det er å sørge for at Norge fortsatt skal kunne ha et bærekraftig velferdssamfunn, og at vi skal kunne utvikle nye jobber. Da jeg ble statsråd i januar, pekte jeg ut fem områder som jeg mener er spesielt viktige for at vi skal ruste oss for framtiden. Det er for det første kvaliteten i høyere utdanning. For arbeidslivet er det viktig at de får gode kandidater som har høy kompetanse når de går ut av universitetene og høyskolene. Når jeg reiser rundt, ser jeg at det skjer mye bra på undervisningsfronten der ute, men vi får også tilbakemeldinger om at det er en hel del å gå på når det gjelder kvaliteten. Så har vi løftet opp lærerutdanningen som et eget punkt, fordi det er et utrolig viktig yrke, fordi det har skjedd store endringer på det feltet de siste årene, og fordi vi kommer til å trenge mange dyktige og motiverte lærere i årene som kommer. Heldigvis peker pilene i rett retning for lærerutdanningene, men det er viktig fortsatt å holde trykket oppe. Det tredje punktet handler om forskning i næringslivet. En viktig del av omstillingen må handle om å skape et mer kunnskapsintensivt næringsliv. Både store og små bedrifter må være med hvis vi skal klare å bli et av Europas mest nyskapende land, hvis vi skal klare å nå målet vi har satt oss, om å ha 3 pst. av BNP til forskning. Det fjerde punktet er digitalisering. Det er et punkt som går igjen i store deler av Jeløya-plattformen, og som er en helt sentral del av omstillingen. Det handler om alt fra forskning til videre- og etterutdanning. Det femte og siste punktet handler om det grønne skiftet. Klimautfordringen er vår tids største utfordring, og forskning og utvikling er helt sentralt hvis vi skal nå de målene som er i Parisavtalen. Neste uke legger regjeringen fram den reviderte langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Der peker vi ut retningen. Der viser vi satsingene våre. Der legger vi fram forpliktelsene våre. Jeg gleder meg til den skal behandles i Stortinget.