Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-02-27:
Det er åpenbart for enhver at essensen i en god økonomi er å utnytte ressursene mest mulig effektivt. Det er nettopp dette som er kjernen i Meld. St. 45, omhandlende avfallspolitikk og sirkulær økonomi. Spørsmålet er hvordan vi som nasjon skal klare å utnytte ressursene våre på en smartere måte, både av hensyn til økonomi og næringslivets grønne konkurransekraft og også av hensyn til miljøet. Det har lenge vært en nær sammenheng mellom vekst i avfallsmengden og vekst i økonomien. Dette er en sammenheng som alle har en interesse av å bryte. Vi skal produsere mindre avfall og utnytte det avfallet vi får, på en bedre måte, samtidig som vi skal fortsette å legge til rette for vekst i norsk økonomi. Vi skal med andre ord løfte blikket, se mulighetene og tenke nytt. For som den kjente fysiker og nobelprisvinner Albert Einstein en gang så fint sa det: Den verden vi har skapt, er et resultat av vår tenkning, den kan vi ikke endre uten at vi endrer vår tenkning. Og akkurat det er vi i gang med. Vi ser stadig flere eksempler på bedrifter som ser nye muligheter for å utnytte avfallet på en bedre måte, enten det er til materialgjenvinning eller til produksjon av energi. Et eksempel å trekke fram er arbeidet Yara og VEAS gjør med å gjenvinne nitrogen til mineralgjødsel fra avløpsvann. VEAS har en ambisjon om å bli verdensledende på å utnytte avløpsvann som en ressurs til gode for både miljø, samfunn og bunnlinjen. Dette er et eksempel på at det kan lønne seg å tenke nytt og tenke sirkulært. Jeg vil også gjerne vie litt tid til det som kanskje er vår største felles miljøutfordring, nemlig plastforurensning i verdenshavene. Norge er verdensledende i kampen mot marin forsøpling, og det er en posisjon som vi skal fortsette å inneha. Det er av den grunn også gledelig at vi gjennom dagens behandling får på plass en strategi mot marin plastforsøpling og spredning av mikroplast. For Fremskrittspartiet er bekjempelse av marin forsøpling en sak som står høyt på dagsordenen. Det betyr at en styrker innsatsen for å fjerne plast både på strender og under vann, men også tiltak for å redusere tilførsel av det. I henhold til beregninger fra World Economic Forum tilføres verdenshavene 15 tonn plast i minuttet døgnet rundt 365 dager i året. I tillegg er det, basert på en studie fra Helmholtz Centre for Environmental Research, estimert at 90 pst. av all plasten i havet transporteres dit via ti elver. Det betyr at den største innsatsen Norge kan gjøre i kampen mot marin forsøpling, på mange måter er utenfor våre egne grenser. Vi må med andre ord løfte blikket og se hvordan vi på en resultatorientert og kostnadseffektiv måte kan løfte tiltak også andre steder i verden. Satt på spissen: I det store bildet hjelper det lite å plukke søppel på norske strender hvis vi samtidig ikke klarer å få ned den globale tilførselen av plast i havet. Det er mange utfordringer som venter, og det er ikke gjort over natta å sikre bedre ressursutnyttelse og lønnsomhet og ta Norge over i en sirkulær økonomi. For å se det litt i perspektiv kan vi nå finne måter å tjene penger på avfall, avfall som vi i mange tilfeller tidligere valgte å grave ned i bakken i håp om aldri å se det igjen. Verden har forandret seg, og i dette tilfellet til det bedre. Det finnes heller ingen enkel løsning som fjerner plasten i havet over natta. Dessverre er dette et arbeid som krever mye av både tid, penger, innsats og nye, gode ideer. Likevel er jeg optimist. Jeg har tro på at dette er noe vi kan løse. Og for igjen å sitere Albert Einstein: Vi må lære av i går, leve for i dag og håpe for i morgen.