Heidi Larssen (Høyre), 2002-04-09:
Som saksordføreren sa, behandlet Stortinget i forrige periode en rekke lover og lovendringer om pensjon. Flertallet i Stortinget bad den gangen om at departementet skulle komme tilbake med forslag om kombinerte pensjonsordninger, og vi er selvfølgelig tilfreds med at det er fulgt opp. Samarbeidspartiene er også tilfreds med at et bredt flertall på Stortinget er enig i dette. Det er bare SV og Kystpartiet som ikke har funnet grunn til å støtte forslaget, et forslag som de fleste høringsinstansene er positive til. NHO går imot, og en ny allianse har oppstått mellom NHO og SV. Det er jo litt forunderlig at SV ikke støtter forslaget som kan gjøre at flere arbeidstakere får bedre pensjonsordninger i arbeidsforhold enn de ellers ville ha fått. Arbeiderpartiet har skjønt det. For kombinerte ordninger åpner for større valgfrihet for det enkelte foretak og for den ansatte. Det kan altså være en fordel ved kombinerte ordninger at man kan få en form for spredning av risiko ved at størrelsen på pensjonsutbetalingene fra den innskuddsbaserte og den ytelsesbaserte ordningen er knyttet til ulike forhold, henholdsvis verdiutviklingen på underliggende aktiva og fremtidig lønnsvekst. Jeg er enig med saksordføreren, fra SV, om at systemet for supplerende pensjonsordninger er omfattende og at regelverket er komplisert, og ingen vil vel ha noe imot om Pensjonskommisjonen eller andre klarer å forenkle regelverket. Men dette er da ikke noe argument for å gå imot ordningen, som er ønsket. Foretakene er jo lovpålagt å gi arbeidstakerne skriftlig oversikt over regelverket for den enkelte pensjonsordning. En annen grunn til at SV går imot forslaget, er at kravet om forholdsmessighet og likebehandling kan være vanskelig å gjennomføre fullt ut. Departementet vil imidlertid utforme reglene slik at forskjellsbehandling unngås så langt det er mulig når det gjelder samlet pensjon sett i forhold til lønn og tjenestetid, og slik at de høytlønte ikke får en større prosentandel av lønnen i pensjon enn lavtlønte. Men er det klokt å la prinsippet om total forholdsmessighet overskygge alt annet? Jeg tror ikke det. Vi fra samarbeidspartiene er litt usikre på hva Arbeiderpartiet legger i særmerknaden og forslaget sitt på dette punktet. Er hensikten fra Arbeiderpartiet å skjerpe kravet, eller er det bare en klarere formulering? Vi mener at det kan være uheldig å endre bestemmelsene i forhold til slik det er foreslått fra departementets side, med de avveiningene og vurderingene som ligger bak. Det er bakgrunnen for at samarbeidspartiene ikke støtter Arbeiderpartiets forslag. Vi er altså helt enige i intensjonen. Departementet bør prøve å utforme regler som gjør at forholdsmessigheten og likebehandlingen kan komme lengst mulig. Til sist: Når det gjelder forslaget fra Fremskrittspartiet om å be Regjeringen fremme supplerende endringsforslag for å sikre retten til opptjente ytelser for medlemmer i pensjonsordning uten utstedelse av fripoliser, går alle, minus Fremskrittspartiet, mot dette. Bakgrunnen er at fripoliser skal behandles likt uansett om man fortsetter i pensjonsordningen eller ikke. Fripoliser skal altså holdes utenfor pensjonsordningens midler. Det er bakgrunnen for at vi heller ikke støtter dette forslaget.