Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-03-22:
Jeg vil starte med å si takk til interpellanten for å ha løftet denne viktige interpellasjonen til Stortinget. Det er veldig gledelig at regjeringen er i gang med en ny distriktsmelding. Er det noen vi skal lytte med ekstra oppmerksomhet til, så er det ungdommen, for de er framtidens innbyggere i distriktskommuner over hele landet. Det er de som sitter på kunnskapen om hvordan distriktene bør se ut for at ungdom skal velge å bosette seg i hjembygden når de blir voksne. De peker på hva som skal til for at det skal være liv laga i distriktene nå og i framtiden. Dette handler ikke bare om framtiden, det handler også om her og nå. Barn og unges trivsel og stolthet over hjemplassen sin er avgjørende for om man i det hele tatt vurderer å bosette seg der i voksen alder. Når høyreregjeringen løftet opp arbeidet med Ungdommens distriktspanel, var det med et budskap om at gårsdagens løsninger ikke møter distriktenes utfordringer, at vi må se framover. Selvfølgelig skal vi se framover. Men det som slo meg første gang jeg leste rådene til Ungdommens distriktspanel, var at dette ikke er et ønske om det uoppnåelige. Det er ikke forslag som går inn i kategorien luftslott eller ønsketenkning. Dette er konkrete, hverdagslige behov, som det å vite at redningsetatene er der når man trenger dem, at folk skal føle seg trygge, muligheten til en god utdannelse og god tilgang til fiber og mobildekning – ti råd som veldig mange tenker er en selvfølge å ha i hverdagen sin, og som ungdommene på bygda ber om å få bedre tilgang til. Under den forrige regjeringen ble kommunene som valgte å si nei til sammenslåing, straffet økonomisk. De ble kalt «frivillig liten kommune», og det resulterte i mindre overføringer fra staten, mens kommuner som sa ja til sammenslåing, ble belønnet med penger fordi de havnet i kategorien «ufrivillig liten». Grepene som den forrige regjeringen gjennomførte med å straffe kommunene som valgte å bestå som egen kommune, er politiske virkemidler som rammer hardt, spesielt i små kommuner. Kommunene har en viktig rolle med å videreutvikle tjenestetilbudet til innbyggerne. De er en god støttespiller for det lokale næringslivet, en viktig støttespiller for lokale lag og foreninger i å utvikle mangfoldet av frivillig arbeid i kommunen sin, sånn at flere kan få den hjelpen de trenger i kommunen, at de kan finne sin arbeidsplass og sin sosiale møteplass. I bunn og grunn handler kommuneøkonomi om at kommunene skal ha overskudd til å skape. Jeg er derfor glad for at regjeringen økte kommunenes inntekter ved første anledning. Vi har vært gjennom to år med pandemi, og det har uten tvil vært krevende for mange bedrifter i landet vårt. Om jeg skal dele en bekymring, så er det hva det har gjort med ungdommenes mulighet til å få seg en læreplass. Det er mange små bedrifter som vil kunne ta imot flere lærlinger dersom vi klarer å styrke rammevilkårene for lærebedriftene, og som vil kunne bidra til at ungdommen i større grad kan få en læreplass i sitt lokalmiljø, på sin hjemplass. Jeg er derfor veldig glad for at Senterpartiet og Arbeiderpartiet har slått fast i Hurdalsplattformen at vi skal sikre læreplass for alle ungdommer som er kvalifisert etter vg2. Dette må selvfølgelig gjøres i samarbeid med fylkeskommunene og næringslivet. Å sørge for at ungdommen får en god start på arbeidslivet, er utrolig viktig. Etter ti år som ordfører i en liten distriktskommune i Agder vet jeg alt om hvor lite nett som blir bygd ut i distriktene når det er markedet som får råde. Jeg vet mye om hvor vanskelig hverdagen blir for både folk og næringsliv når de ikke har solid tilgang til internett. Mangel på bredbånd skaper klasseskiller, og mangel på bredbånd skaper utenforskap. Regjeringens ambisjon om å sikre alle husstander der det er fastboende den tilgangen innen 2025, er en viktig målsetting som uten tvil vil skape større muligheter for folk og næringsliv, helt i tråd med hva ungdommene ønsker. Jeg gleder meg til det videre arbeidet med distriktsmeldingen. Mitt ønske er at vi skal bruke tiden på å snakke om hva vi skal forbedre, hvordan vi skal finne de gode tiltakene der vi kan forbedre, at vi bruker dette arbeidet til å fremme og styrke distriktenes muligheter gjennom konkrete tiltak framfor å fortelle om alt som ikke fungerer – for de aller fleste av oss bor der vi bor fordi vi ønsker det. Vi bor der fordi vi trives. Veldig ofte er det sånn at folk som trives, skaper. Jeg gleder meg til det videre arbeidet med distriktsmeldingen og arbeidet med en forsterket distriktspolitikk.