trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Dagpenger er en viktig del av vårt felles sikkerhetsnett. Ved arbeidsledighet og permittering er det avgjørende at fellesskapet stiller opp, slik at ikke privatøkonomien blir knust. Dagpenger gir trygghet, selv om jobben kan være usikker eller forsvinner. Det gir også muligheter til omstilling – arbeidsgivere som opplever midlertidige nedturer kan beholde verdifull kompetanse framfor å miste den. En del steder har permitterte fått tilbud om kompetansetiltak som gjør at de står sterkere, enten jobben kommer tilbake eller de blir nødt til å se seg om etter nye muligheter. For Arbeiderpartiet er dagpenger en investering i trygghet for både arbeidstaker og arbeidsgiver. For høyresiden er dagpenger bare en irriterende utgift. Ved hver eneste korsvei leter de etter muligheter for å kutte i antall uker, i de forhøyede satsene vi fikk kjempet gjennom under koronakrisen, og i feriepengene som de fjernet i 2015. Presidentkandidat Joe Biden pleier å si: Ikke fortell meg om dine verdier – vis meg budsjettet ditt, så kan jeg fortelle deg hva du verdsetter. Dette har vi sett tydelig i Norge under krisen. Høyresiden prioriterer som vanlig sine rike venner, f.eks. gjennom milliardkutt i formuesskatten. Arbeiderpartiet er også et interesseparti – for vanlige arbeidsfolk. Derfor har vi prioritert å få på plass en rekke sosiale ordninger som følge av permitteringer, arbeidsledighet, sykdom og stans i oppfølging. Men vi har ennå ikke greid å tvinge høyresiden til å rette opp feilen fra 2015. Derfor er det slik at når ferien kommer i 2021, vil mange tusen ikke motta feriepenger. Og som følge av dette vil mange oppleve å ha mindre å leve av. Det vil først og fremst ramme enkeltpersoner og familier, men også næringslivet og norsk økonomi. Arbeiderpartiet har gjentatte ganger forsøkt å sikre permitterte og arbeidsledige feriepenger, men vi taler dessverre for døve høyreører. Med det vil jeg ta opp forslaget som Arbeiderpartiet står bak sammen med Senterpartiet og SV.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Ordningen som statsråden viser til, vil vel stort sett omfatte ca. 50 000 langtidspermitterte, mens ordningen som opposisjonen i dag foreslår, handler om økonomien til 226 000 permitterte eller ledige. Her handler det ikke bare om muligheten til å ta ferie, som statsråden framhever. Det handler om økonomien til folk. Det dreier seg om rundt en månedsinntekt. Det er penger som folk regner med, som folk trenger for å få endene til å møtes. Hva er statsrådens beskjed til de permitterte og ledige som ikke blir omfattet av regjeringens endring i forhold til langtidspermitterte, som nå vil oppleve at økonomien som allerede er stram, blir enda strammere som følge av regjeringens kutt?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Jeg forstår jo godt at høyresiden ikke er særlig opptatt av de permitterte. Det har de vist gang på gang gjennom å kutte i antall uker, gjennom å kutte i rettighetene i forbindelse med feriepenger og også at vi må dra dem til Stortinget og tvinge på plass forhøyete dagpengesatser. Det er ikke noe nytt. Det som imidlertid er overraskende, er at de samtidig med det viser at de ikke er særlig opptatt av f.eks. reiselivsnæringen i Norge, som nå sliter veldig, og som vil kunne oppleve en tøff vår og ikke minst en tøff kommende sommer. Med så mange tusen som allerede har problemer med økonomien, som vil få forverret sin økonomi som følge av regjeringens kutt, så vil en allerede presset bransje oppleve enda tøffere tider. Hva er regjeringens beskjed til reiselivsnæringen f.eks., som i dag allerede er truet av permitteringer, oppsigelser, konkurser, når vi i dag har muligheten til å vedta et forslag som faktisk vil kunne bidra til at hjulene i økende grad kommer i gang?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2020-11-03:
En av styrkene ved det norske velferdssystemet, om ikke norsk politisk retorikk, er at det tilbyr oss som arbeidstakere trygghet i tider som oppleves som alt annet. Det demper virkningene av et dynamisk arbeidsmarked også uavhengig av den pågående pandemien. Høyre mener at dette er et gode både for arbeidstakere og for arbeidsgivere. Derfor vil vi sørge for at grunnprinsippene i velferdssystemet blir bevart, men også gjøre endringer når det er nødvendig. Dagpengeordningen, en midlertidig inntektssikring ved arbeidsledighet eller permittering, er en ordning Høyre ønsker å beskytte og bevare. Grunnprinsippet i dagpengeordningen er at dagpengemottakerne skal være reelle arbeidssøkere. Det betyr aktive arbeidssøkere og disponible for arbeid. Tanken bak ferietillegget – ikke feriepenger, men ferietillegget – var at dagpengemottakerne likevel kunne ta litt ferie. Men ordningen ga absolutt ingen mening, da tillegget ble utbetalt i januar året etter at rettighetene var opptjent, på et tidspunkt da de fleste ledige og permitterte var tilbake i arbeid. Uavhengig av dette mener jeg det er feil å prioritere et ferietillegg til en sosial ytelse som dette. Høyre har i løpet av de siste syv årene stått bak flere endringer for å arbeidsrette dagpengeordningen og målrette den til dem som er nærmest arbeidsmarkedet og derfor best egnet til å få hjelp. Vi har flyttet forsterket innsats for langtidsledige fra seks måneder etter dagpengenes utløp til seks måneder før de er brukt opp, for å lukke hull i det sosiale sikkerhetsnettet. På samme måte avviklet regjeringen feriepengetillegget i 2015, men sørget samtidig for å gi langtidsledige rett til å motta dagpenger i forbindelse med feriefravær. Da kan man ta ferie sammen med barna i påsken eller fellesferien og ikke vente på et tillegg i januar året etter, slik Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SVs forslag reverserer endringene tilbake til. Høyre mener det er feil prioritering av sosiale ytelser for livsopphold etter vårt felles velferdssystem å gi et ferietillegg til korttidsledige som hovedsakelig er tilbake i jobb, slik Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vil. Høyre sørger i stedet for at ledige og permitterte som har mottatt dagpenger i 52 uker eller mer, får dagpenger under ferieavvikling i inntil fire uker. Det mener vi er bedre for den enkelte, bedre for deres familie og en bedre politisk prioritering. Vi støtter derfor ikke forslaget.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2020-11-03:
I kjølvannet av covid-19 dukker det opp mange problemstillinger som enten er nye eller får kastet nytt lys over seg. Men én ting er posisjon og opposisjon helt enige om: Arbeidstakere skal selvsagt få den lønnen de har krav på, der feriepenger er en del av lønnen. I sommer ble det skapt usikkerhet rundt flere forhold, og jeg mener forslaget ikke nødvendigvis løser dette. Jeg vil minne om at arbeidstakere allerede er sikret lønn, feriepenger og annet arbeidsvederlag gjennom lønnsgarantiordningen dersom arbeidsplassen går konkurs eller tvangsavvikles, helt uavhengig av covid-19. Så kan det være greit å skille mellom det som var en reell problemstilling, og en misforståelse. I sommer hersket det noe forvirring om feriepenger for permitterte, da både feriepenger og dagpenger egentlig er erstatning for lønn. Når man avvikler ferie, har man ikke rett til lønn samtidig. Dermed ble det en teknikalitet med hensyn til om og hvordan ferien skulle avvikles for at permitterte skulle få utbetalt feriepengene sine, uten samtidig å få dagpenger. Dette førte til usikkerhet, men ble løst i dialog mellom arbeidsgivere og arbeidstakere. En reell problemstilling var derimot at 11 pst. av et utvalg av NHOs medlemsbedrifter på en spørreundersøkelse i april svarte at de ikke trodde de kunne overholde feriepengeforpliktelsene. I etterkant ser det ut til at regjeringens kraftfulle støttepakker bidro til å løse det for de aller fleste. Jeg kjenner ikke til noe annet enn ett eksempel på at det har blitt et problem. Den enkleste måten for å sikre at arbeidstakere får de pengene de har krav på, er å utbetale full lønn til arbeidstakerne uten tvungent trekk til feriepengesparing. Men sosialdemokratiet Norge har jo ingen tillit til at vi som enkeltindivider klarer å disponere vår egen inntekt, og har derfor pålagt arbeidsgiverne å holde tilbake arbeidstakernes lønn for så å betale den ut i forbindelse med avvikling av ferie inntil halvannet år etter at pengene ble tjent. Stortinget har altså hatt mer tillit til at arbeidsgiverne kan spare arbeidstakernes penger, enn til arbeidstakerne selv. Alternativet kunne jo vært at arbeidstakerne fikk utbetalt hele lønnen hver måned, og at den særskilte kontoen var arbeidstakerens egen – ikke som i dette forslaget: videreføre dagens tvangstrekk, men inn på en lukket konto. Regjeringen sier at den vil se på ordningen i sin helhet, og det tror jeg er fornuftig. Da bør man også kanskje se på muligheten for å flytte tilliten fra arbeidsgiver til den enkelte arbeidstaker, slik at hun får den lønnen hun fortjener, når hun tjener den. Høyre støtter ikke forslaget, men avventer en vurdering av hvordan vi best mulig kan sikre at nettopp arbeidstakere får lønn og feriepenger.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2020-11-03:
Jeg begynner med å takke saksordføreren for god og ryddig jobb. Jeg må også si at da jeg hørte representanten Grandes innlegg, skjønner jeg at han har lært mye av retorikken som riktignok brukes i en presidentkamp i USA, men som ikke nødvendigvis har fullt så mye substans. Rødt har i denne saken foreslått å gjeninnføre den gamle ordningen med å legge til feriepenger for dem som går på dagpenger. Ordningen ble avviklet i 2015 og erstattet av en bedre og mer treffsikker ordning. Fremskrittspartiet vil beholde dagens ordning. Er du arbeidsledig og mottar dagpenger i mer enn 52 uker, kan du ta ferie med fortsatt utbetaling av dagpenger i inntil fire uker. Det er i denne debatten også verdt å minne om hva Stortinget har gjort for å sikre bedre økonomi til arbeidsledige i den vanskelige situasjonen vi nå står i under pandemien. Normalt gir dagpenger 62,4 pst. av inntekt opp til 6G. Den nye og midlertidige ordningen under pandemien gir 80 pst. av inntekt opp til 3G og 62,4 pst. av det overskytende opp til 6G. Det betyr at ledige får høyere utbetalinger nå enn på de ordinære reglene. Det er videre lagt opp til en god sosial profil ved at en med lav lønn får beholde langt mer av inntekten under ledigheten. Hadde du f.eks. 300 000 kr i årslønn før du mistet arbeidet, får du nå 80 pst. av dette i dagpenger. For en med årslønn på en halv million gir det en dekning på i overkant av 70 pst. av lønn, eller om lag 48 000 kr i året utover det man ville fått på ordinære regler. I tillegg innlemmet vi flere i dagpengeordningen ved å senke kravet til forutgående inntekt og reduksjon av arbeidstid. Vi har sett at ledigheten har falt noe etter at samfunnet delvis åpnet opp igjen. Det er bra. Det overordnete målet for oss alle må være å få enda flere tilbake i arbeid raskest mulig, eller over i nytt arbeid dersom retur til tidligere arbeidsgiver synes vanskelig, og unngå at vi får vedvarende høy arbeidsledighet. Selv om arbeidsledige er sikret gode ordninger som gir rom for ferie, er det neppe ferie den arbeidsledige først og fremst tenker på, men å komme seg tilbake til jobb, og det er også der Stortingets fokus på tiltak primært bør ligge fremover.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2020-11-03:
Jeg vil bare kort korrigere foregående taler. Hun mente vel Stortingets krisepakker. For krisepakkene som ble behandlet fra regjeringen, ble jo kraftig forbedret i denne sal. Forslaget vi behandler, handler om å sikre noe vi alle er helt enige om og opptatt av – at lønnsmottakere skal være trygge på at opparbeidede feriepenger kommer når de skal, til ferie. Saken kom opp da vi i sommer så at enkelte arbeidsgivere hadde store likviditetsutfordringer, og dermed også fikk problemer med å utbetale feriepenger. Det er selvsagt en svært uheldig situasjon, men heldigvis ikke en vanlig situasjon. Men så er jo dette året et svært spesielt år, der mange bedrifter har slitt og sliter økonomisk i kjølvannet av pandemien som fortsatt herjer, og strenge smitteverntiltak som påvirker drift og økonomi. Men når det er sagt, er det ingen vil om at prinsippet Sosialistisk Venstreparti her løfter frem, er en god tanke. Selvsagt skal en ansatt være trygg på at feriepengene kommer. Det er penger avsatt fra tidligere arbeidsår og er deres. Fremskrittspartiet støtter likevel ikke forslaget nå, ettersom vi ser at dette allerede er under utredning slik at vi kan få en helhetlig vurdering av saken. I svarbrevet fra statsråden 8. juni står det bl.a.: «Jeg har av denne grunn igangsatt et arbeid med å utrede en slik ordning som representantene viser til, nemlig at arbeidsgiver pålegges å sette av feriepenger på en særskilt konto, tilsvarende som for skattetrekk.» Utredningen vil derfor kunne gi oss svar på hvordan vi best kan sikre at intensjonen i forslaget vi i dag behandler, blir ivaretatt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-03:
Bedre vilkår for arbeidsløse under koronakrisen har kommet etter kraftig press fra opposisjonen, mens regjeringen har dratt bena etter seg hele veien – i dag senest når de altså forlenger den forhøyede dagpengesatsen i siste sekund, men ingen av de andre forbedringene. Denne høsten er høyresiden tilbake i kjent stil: De skrur til arbeidslinjen i en tid der det ikke finnes jobber som er ledige. Det er drøyt. For selv om altså den forhøyede dagpengesatsen blir forlenget i dag, kommer alle de andre kuttene på rekke og rad. Det er så mange kutt at de fleste har mistet oversikten. For det første: Flere tusen arbeidsfolk kastes ut av dagpengeordningen fordi regjeringen ikke forlenger perioden man har rett på dagpenger. De må nå be om penger av kjente eller selge nærmest alt de har for i det hele tatt å kvalifisere til å få sosialstønad ute i kommunene. For det andre: Kravet for å få dagpenger heves. Mange deltidsansatte, som nå blir arbeidsledige, vil ikke kvalifisere til dagpenger engang fra 1. januar. For det tredje: Den økonomiske straffen for de arbeidsløse vil slå ekstra hardt ut neste sommer. 350 000 nordmenn som har vært arbeidsledige i kortere eller lengre perioder i år, vil da få et kraftig bortfall av inntekten. Det skyldes at Erna Solbergs regjering i 2015 fjernet opptjening av ferietillegg for arbeidsledige. I en situasjon med massearbeidsledighet vil dette ramme rekordmange. Det betyr at alle som har gått på dagpenger i 2020, vil gå glipp av inntil en måneds inntekt i juni neste år. Hva skal de leve av når den tid kommer? Det haster med å få gjeninnført feriepengene av en helt enkel grunn: De som har vært ledige, må jo betale for huslån eller husleie, for strøm og for mat når sommeren 2021 kommer. Uten feriepengene har de lite utbetalt. Når juni kommer, mener regjeringen at disse menneskene skal selge noen aksjer, som de ikke har, dra kredittkortet, eller selge alt de eier for å kvalifisere for sosialstønad. Dette er uverdig og har ingen ting med dugnad å gjøre. At regjeringen lar det skje samtidig som de kutter formuesskatten med over 1 mrd. kr for dem på toppen, er enda et bevis på at dette er en regjering som tar godt vare på dem som har mest, og sender regningen til folk flest. Nå må regjeringen ta hensyn til de mange hundre tusen familiene som rammes av et kraftig kutt i inntekt neste sommer. De må lytte til fagbevegelsen, de må snu og gjeninnføre ferietillegget for de arbeidsledige.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-03:
Regjeringen sier at de arbeidsløse er sikret ferien, men det gjelder jo kun de som har vært ledige i 52 uker eller mer når neste sommer kommer. Det gjelder omtrent 50 000 mennesker. De resterende, 350 000, som har vært mer eller mindre ledige i år, vil faktisk få kutt i det de har å leve for, når juni kommer neste år. Det har ikke regjeringen noe klart svar på. Når det gjelder dem som er langtidsledige, som statsråden skyver foran seg her, er det et paradoks, for måned for måned framover vil de langtidsledige kastes ut av dagpengeordningen – 8 000 fra første dato nå og deretter mange måned for måned framover – fordi man ikke forlenger dagpengeordningen for dem som er langtidsledige. Hva skal disse menneskene leve av framover, statsråd?
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
Koronapandemien har ført til en vesentlig høyere arbeidsledighet. Men heldigvis har også mange kommet tilbake i jobb siden det høyeste nivået i april. Representanten Moxnes har på bakgrunn av pandemien foreslått å gjeninnføre ferietillegget for dagpengemottakere. Først en presisering: Dagpenger gir, på linje med øvrige trygdeytelser, ikke opptjeningsrett til feriepenger etter ferieloven. Derimot ble det frem til 2015 utbetalt et ferietillegg til dagpengene til arbeidssøkere som hadde mottatt dagpenger mer enn åtte uker i løpet av et kalenderår. Ferietillegget tilsvarte 9,5 pst. av brutto utbetalte dagpenger i løpet av foregående kalenderår og ble utbetalt i løpet av januar/februar året etter opptjening. Bakgrunnen for ordningen var å kompensere for at man som dagpengemottaker ikke kunne ta ferie uten at dagpengene falt bort. Arbeids- og velferdsetaten melder at gjennomsnittlig utbetalt ferietillegg i 2014 var 8 800 kr, noe etaten mener henger sammen med at de aller fleste er arbeidsledige i mindre enn seks måneder. Ordningen var derfor lite treffsikker, uten at den nødvendigvis bidro til å dekke flere uker uten dagpenger året etterpå. Tillegget ble utbetalt til alle som hadde mottatt dagpenger i over åtte uker, uavhengig av om de hadde avviklet ferie eller ikke. For de fleste kom utbetalingen på et tidspunkt de var tilbake i jobb. Ordningen bidro til å øke det generelle stønadsnivået til i gjennomsnitt 68 pst. Det var også en uheldig effekt av den gamle ordningen at de som tok ut ferie på dagpenger uten å opplyse om dette til arbeids- og velferdsetaten, fikk kompensert dobbelt opp. Disse kom derfor langt bedre ut enn de som meldte fra om ferien slik man skulle, som medførte at dagpengene ble stoppet i ferietiden. For å sikre langtidsledige en mer reell mulighet til ferie, ble ferietillegget derfor avviklet. Regjeringen innførte i stedet en rett for langtidsledige til å motta dagpenger i forbindelse med feriefravær. Personer som har vært arbeidsledige i mer enn 52 uker, er i dag fritatt fra kravet om å være reell arbeidssøker i inntil fire uker under ferieavviklingen og har samtidig rett til dagpenger i denne perioden. Den rettigheten hadde ikke dagpengemottakerne med den gamle ordningen med ferietillegg. Dagens ordning legger bedre til rette for at langtidsledige kan ta seg råd til å ta ferie med familien og er etter min mening en mer treffsikker ordning enn det tidligere ferietillegget. Jeg mener det er en riktig prioritering av trygdemidlene å gi en slik trygdeutbetaling til langtidsledige dagpengemottakere fremfor å utbetale dagpenger også til personer som er tilbake i arbeidslivet og får utbetalt lønn.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
La meg først minne om at det forslaget som opposisjonen stemmer for i dag, også ville gjelde dem som var permittert under koronakrisen, men som nå er tilbake i jobb, gitt at de var permittert i mer enn åtte uker. Det betyr igjen at de ville fått feriepenger utbetalt i månedsskiftet januar/februar. Det mener jeg ikke er en riktig prioritering av de pengene. Det andre det er verdt å minne om, er at konsekvensene av det opposisjonen kommer til å stemme for i dag, er at dersom man tok ferie på dagpenger, tok ferie fra arbeidssøking, ville man få trekk i dagpengene, mens det vi har gått inn for, er en ordning som sier at dersom man velger å ta fri etter å ha vært permittert i ett år, får man ikke trekk i dagpengene. Det er vår inntektssikring.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
La meg først si klart og tydelig at denne regjeringen bryr seg svært mye om de permitterte. Jeg mener at det arbeidet som ikke bare regjeringen har gjort, men som et ganske samlet storting gjorde da krisen rammet, viste at norsk politikk kan stå sammen når en sånn situasjon oppstår. Jeg er veldig stolt av det som norsk politikk i fellesskap fikk til, og har gjort også nå, for å sørge for at de som opplever usikkerhet, i hvert fall skal vite at dette ikke er tiden for politisk spill og dragkamper i Stortinget, men hvor vi trekker i samme retning. Så forstår jeg likevel at etter hvert som denne krisen endrer faser, vil det bli diskusjon om enkelte av tiltakene. Nå har statsministeren klargjort i dag at vi kommer til å foreslå å forlenge den forhøyede dagpengesatsen ut mars. I tillegg er det slik at fremfor noen generelle ordninger kommer man med mer målrettede ordninger, f.eks. innenfor reiseliv eller andre bransjer som sliter eksepsjonelt mye i denne tiden.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
La meg begynne med å si at en grunn til at en del mennesker ikke ville blitt omfattet av det som innebærer at man får ferie etter 52 uker, er at en god del mennesker heldigvis er tilbake i jobb. Selv om ikke krisen er over, går det langt bedre for langt flere. Det betyr at mange er tilbake. Den ordningen vi har i dag, og som jeg vil forsvare som bedre og mer rasjonell, er at de som har vært permittert i mer enn 52 uker, kan ta inntil fire uker ferie uten trekk i dagpenger. Representanten Moxnes’ forslag betyr trekk i dagpenger, men at man i tillegg får et ferietillegg oppå det. Det andre er at det er helt riktig at vi nullstilte på en måte dagpengeperioden fra mars og ut oktober. Det betyr at vi nå er tilbake til den ordningen som er den ordningen som Stortinget har vedtatt flere ganger, og som det ikke har vært spesielt stor diskusjon om, nemlig 104 ukers dagpengeperiode. Det er noe vi nå går tilbake til, nettopp fordi vi samtidig ser at ledigheten går ned og flere kommer i jobb.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
Først vil jeg understreke at jeg er helt enig med forslagsstillerne i at det er veldig viktig at feriepenger, som er penger den ansatte allerede har opptjent gjennom forutgående arbeid, faktisk betales ut til arbeidstakeren. Ferieloven har i dag ikke særlige regler som sikrer at opptjente feriepenger er i behold når de forfaller til betaling, men virksomhetene har like fullt et ansvar for å være i stand til å utbetale feriepengene til rett tid. Mitt hovedinntrykk er da også at virksomhetene sørger for at arbeidstakerne får utbetalt feriepengene sine når de skal. Likevel mener jeg at det er god grunn til å vurdere om det er behov for en bedre sikring av opptjente feriepenger enn i dag. Dette spørsmålet har blitt aktualisert i forbindelse med utbruddet av covid-19. Noen av arbeidsgiverorganisasjonene meldte i våres om flere medlemsbedrifter som hadde likviditetsproblemer som kunne skape utfordringer for utbetaling av feriepenger. Selv om covid-19-pandemien er en spesiell situasjon som har ført til særlige utfordringer, mener jeg at det kan være grunn til å vurdere behovet for sikring av feriepengene nærmere. Jeg har derfor allerede satt i gang et arbeid for å utrede dette. Før sommeren sendte departementet brev til hovedorganisasjonene i arbeidslivet for å få flere synspunkter og foreløpige vurderinger av en ordning med avsetning av feriepenger på en særskilt konto, slik det også foreslås i representantforslaget. Organisasjonene på begge sider har i sine innspill understreket viktigheten av at arbeidstakerne får utbetalt feriepengene sine til rett tid. Arbeidsgiversiden har imidlertid pekt på at en løsning med en egen feriepengekonto vil kunne ha til dels store likviditetsmessige konsekvenser for virksomhetene. I lys av dette, og for å få belyst de ulike sidene ved mulige løsninger nærmere, har jeg derfor invitert hovedorganisasjonene til et utredningsarbeid om dette. Arbeidet settes i gang denne høsten. Utredningen skal bl.a. belyse i hvilket omfang ansatte ikke får utbetalt opptjente feriepenger, og hva som er årsakene til dette, herunder effekten av utbruddet av covid-19. Utredningen skal videre vurdere om det er behov for tiltak som i større grad enn i dag sikrer utbetaling av opptjente feriepenger til rett tid, og fremme eventuelle forslag til hvordan dette konkret kan løses. Jeg mener imidlertid at vi må ta oss tid til å utrede problemstillingen ordentlig før vi konkluderer. Jeg mener også at dette best gjøres i tråd med den norske trepartsmodellen, gjennom en bred partssammensatt utredning, hvor både problemomfanget analyseres og konsekvensene av mulige løsninger utredes grundig.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
For å begynne med det første har man gitt en frist for den rapporten som skal legges frem, til 1. desember 2021. Innen ett år skal det komme en rapport tilbake som nettopp skal gjennomgå konsekvensene grundig, men også hvilke alternative løsninger som kan finnes. Jeg tror den beste måten å gjøre dette på er at både arbeidsgiver- og arbeidstakersiden kommer med sine forslag til løsninger, nettopp fordi begge sider uttrykker hvor viktig det er at arbeidstakerne får ubetalt feriepengene sine. Så til spørsmålet om hvordan vi skal sørge for at bedriftene er i stand til å utbetale feriepenger. For det første er det helt riktig som representanten også sier, at dette er de ansattes penger. Det betyr at de skal ha dem utbetalt til rett tid. Faktum er at hvis man ikke klarer det, er man de facto konkurs. Det andre er naturligvis at vi trenger en lang rekke tiltakspakker og andre løsninger, som vi har kommet med fortløpende, for å sørge for at næringslivet kan utbetale både lønn og feriepenger som de skal.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
Nå kjenner Stortinget bare en statsråd av gangen, men jeg skal være litt forsiktig med å si hva som eventuelt kan foreslås fremover. Når det er sagt, må jeg si, litt personlig, at det er mulig det er sosialdemokratiet som har ødelagt meg, men jeg er veldig glad for å få feriepenger. Det har hjulpet meg mang en sommer, særlig i yngre alder, at noen sparte for meg, for jeg var ikke alltid like flink til det. Når det er sagt, handler dette utredningsarbeidet først og fremst om hvordan man kan sikre arbeidstakerne, at de vet at de får feriepengene i tide, og så er jeg spent på de tilbakemeldingene vi får også fra partene.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-11-03:
Jeg mener at enhver arbeidstaker som ikke får utbetalt verken lønn eller de feriepengene de har krav på, er et problem stort nok til å løse. Grunnen til at vi sier at vi ønsker å se på omfanget, er for det første at det er klart at covid-19-situasjonen har aktualisert problemstillingen. Før det var det ikke så mye diskusjon om hvorvidt man var usikker på om man fikk feriepenger eller ikke. Så vi er nødt til å se på hva som er situasjonen i en krisesituasjon, og hva som er situasjonen i arbeidslivet generelt. Det andre er naturligvis at omfanget av problemet spiller en rolle for hvilke virkemidler vi setter inn for å løse problemet. Derfor er det en viktig del av det. Noe av grunnen til at jeg sier det, er at partene som har spilt inn til oss innen 1. juli i år, har gitt ulike beskrivelser av hvor stort problemet er og hvor store konsekvensene av de forslagene som f.eks. representanten stemmer for i dag, vil være. Derfor er vi opptatt av at vi skal sikre intensjonene i forslaget, som vi er helt enig i, men vi må også gjøre det i samråd med partene, slik at vi finner løsninger som er reelle for de problemene som er.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Hvis man ønsker å stå opp for dem som har kommet dårlig ut gjennom koronasituasjonen, stemmer man for det forslaget som er lagt fram her i dag. Det var noen som hadde en referanse til den amerikanske valgkampen. Når det er noen som sier at den ordningen som eksisterer, er en god ordning, tror jeg at det i USA ville blitt definert som «fake news». Det er ingen god ordning for folk som har gått ledige i en periode. La meg ta et eksempel: Man ble permittert da koronaviruset skylte innover Norge i mars, man er ledig fram til april/mai, man har brukt opp de 52 ukene dine, og man får mulighet til å komme tilbake i jobb – hva skjer da? Hvis man da ikke har vært ledig i 52 uker eller kommer i jobb igjen før man skal ta ferie, får man ingenting. Det er mange som jobber i bedrifter som stenger ned i ferien. Da nytter det ikke å si at man bare skal fortsette å jobbe. Så det er et dårlig forslag for å få folk tilbake i jobb også. Det er jo ikke bedre å stå uten feriepenger enn å få de feriepengene som var tidligere. Jeg synes begrunnelsen som blir gitt av statsråden her, er ganske spesiell. Statsråden sier at det var et problem at folk fikk utbetalt feriepengene sine i januar og februar. Hvis det er et problem, er det bare å sørge for at de pengene blir utbetalt når man tar ferie. Det sies også at det var et problem at noen jukset, og at man lot dagpengene løpe og tok ferie. Da får man ordne opp i det og ikke sørge for at alle andre mister de feriepengene de trenger. Det er ganske spesielt at man ikke ser at dette ville være et godt forslag for de tusener av mennesker i reiselivet som står uten arbeid nå. Hvis man går inn i neste sommer uten feriepenger – det kommer det til å være ganske mange som gjør, det ville i alle fall være ganske mye mindre feriepenger enn det de hadde fått med det forslaget som er lagt fram her i dag – vil man ikke reise så mye på ferie. Det norske samfunnet vil få flere utfordringer fordi man ikke bruker disse mulighetene. Hvis man er opptatt av å stå opp for dem som har det krevende, ombestemmer man seg og stemmer for det forslaget som er lagt fram her i dag.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Det er vel bare å konstatere at posisjon og opposisjon er uenige også i denne saken. Jeg vil takke forslagsstillerne for å reise en svært viktig debatt. Det er en sak som også fagbevegelsen har vært opptatt av. Opptjente feriepenger tilhører de ansatte, det er ikke penger som står til disposisjon for en arbeidsgiver som har likviditetsproblemer. Når vi ser at en del bedrifter sliter under koronaen, er det klart at vi alle er bekymret for det. Det er klart at både arbeidsgivere og arbeidstakere vil strekke seg langt for at arbeidsplassene skal bestå, det har vi allerede sett mange eksempler på. Men det kan ikke være slik at arbeidsgiverne etter eget forgodtbefinnende kan disponere andres penger, de ansattes penger. Som forslagsstillerne peker på, har NHO kartlagt at én av ti bedrifter, 11 pst, ikke er i stand til å betale ut feriepenger, mens ytterligere 13 pst. er usikre på om de vil klare det. Dette er foruroligende tall – mellom en femtedel og en fjerdedel av bedriftene i undersøkelsen, som vi må forutsette faktisk tilhører de seriøse bedriftene. Det er altså så mange som frykter at de i 2021 ikke vil være i stand til å oppfylle sine lønnsforpliktelser. Derfor er det positivt at statsråden har kommet fagbevegelsen i møte og sagt at han vil vurdere kravet om å sette av feriepenger på en egen konto. Men foreløpig er det bare verbalt, og det hjelper ikke så mye. Jeg synes det er rart å se at stortingsflertallet sier at et pålegg om å sette feriepenger på sperret konto først skal gjelde fra 2022. Statsråden sier i grunnen noe av det samme i sitt svarbrev til komiteen, at han bare vil vurdere tiltak på sikt. For Arbeiderpartiet har det hele tida vært viktig at krisepakkene som vi har bevilget her i Stortinget, er sosialt rettferdige i sin innretning. For Arbeiderpartiet er det også viktig at det ikke er arbeidstakerne som skal subsidiere bedrifter med betalingsproblemer – eller likviditetsproblemer – det er en samfunnsoppgave. Hvis bedriften ikke klarer å overholde sine forpliktelser, å betale ut feriepenger til sine ansatte, er jo bedriften i realiteten konkurs. Da vil jeg ta opp forslaget som Arbeiderpartiet står bak sammen med SV og Senterpartiet.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Jeg oppfatter statsråden dit hen at han faktisk er enig i at opptjente feriepenger er å regne som lønn og tilhører den som har tjent dem opp. Statsråden sier også at han har satt i gang et utredningsarbeid, og i brevet til komiteen skriver han at han «på sikt» vurderer å fremme forslag. Det hadde vært interessant å vite når Stortinget kunne forvente å få en konkret sak på det. Videre lurer jeg på hva statsråden tenker å gjøre for å hindre at bedrifter går konkurs fordi de ikke kan betale ut feriepenger neste år og samtidig sørge for at arbeidstakerne får utbetalt de feriepengene de faktisk har tjent opp.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Jeg takker for svaret, og da imøteser vi resultatet av det utredningsarbeidet. Men jeg har et spørsmål, som jeg egentlig ikke hadde forberedt noe særlig på forhånd. Jeg ble litt overrasket da jeg hørte innlegget fra representanten fra statsrådens eget parti. Slik hun ordla seg i debatten, tok hun i realiteten til orde for å ville avvikle hele ordningen med feriepenger. Jeg lurer på om det er en oppfatning som statsråden deler med sin partifelle.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Jeg lurer på om det kanskje foreligger en misforståelse når det gjelder debattopplegget i saken, for jeg mener at komiteen ble enig om at vi skulle ha 5-minuttersinnlegg, men jeg får heller tegne meg på nytt for å ta det jeg ikke rekker i første runde. Som saksordfører kan jeg starte med å takke forslagsstillerne for å reise en veldig viktig sak, som handler om hvordan vi skal nå et reelt likestilt og universelt utformet samfunn, der det er plass til alle på like vilkår i utdanning, arbeid, fritidsaktiviteter og annen samfunnsdeltakelse, som f.eks. valg. En forutsetning for det er at vi sørger for at menneskeskapte barrierer fjernes, og at nye ikke oppstår. Jeg vil også takke komiteen for et godt samarbeid i saken. På grunn av covid-19-pandemien har komiteen i stedet for å avholde høring bedt om å få skriftlige innspill til saken. Vi har mottatt innspill fra Fellesorganisasjonen, Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon og Blindeforbundet, som alle gir sin tilslutning til forslagene. Saken ble referert i Stortingets forrige sesjon, og likelydende forslag som forslag nr. 1 i representantforslaget, om innarbeiding i menneskerettsloven av FNs konvensjon om rettigheter for personer med nedsatt funksjonsevne, og forslag nr. 8, om e-valgløsninger for blinde og svaksynte, har allerede vært behandlet og ble nedstemt i forrige sesjon, så de forslagene ble derfor avvist og ikke oversendt komiteen. Komiteen har forutsatt at vi likevel på eget initiativ kan vurdere disse forslagene, siden innstilling i saken avgis først etter konstituering av nytt storting. Det er tilfellet for forslag nr. 8 – der gjør vi det. Når det gjelder forslag nr. 1, om menneskerettsloven, er det imidlertid framsatt et likelydende forslag i inneværende sesjon, som er til behandling i justiskomiteen. Komiteen har derfor valgt ikke å ta forslag nr. 1 i dagens sak opp til vurdering i sin innstilling. Vi har samtidig avklart med justiskomiteen at de i sin sak også vurderer spørsmålet om norsk ratifisering av tilleggsprotokollen til FN-konvensjonen, siden de to forslagene henger nøye sammen. Det betyr at Stortinget i dag behandler forslagene nr. 3–12 i det opprinnelige representantforslaget. De forslagene spenner over et stort register av saker. De omfatter forslag om ny tidsfrist for universell utforming av Norge innen 2035, etter at den tidligere vedtatte tidsfristen er opphevet av regjeringa og stortingsflertallet. Samtidig foreslås det en kortere frist, innen 2030, for universell utforming av skolen. Det fremmes forslag om å inkludere retten til informasjon, varer, tjenester, tilrettelegging av valglokaler og e-valgløsninger for blinde og svaksynte. Det er viktig med en universelt utformet kultursektor, med ledsagerbevis og evakueringsutstyr og beredskapsplaner også for personer med funksjonsnedsettelse. Jeg avslutter med å ta opp de forslagene Arbeiderpartiet står bak sammen med ett eller flere av de andre opposisjonspartiene – og så tegner jeg meg for et nytt innlegg.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Statsråden hadde mange gode poenger i sitt innlegg, men det var en grunnleggende svakhet som lå der i bunnen. Det er ingen forpliktelse for når de gode tiltakene skal være gjennomført. Så registrerte jeg at Margret Hagerup fra Høyre i sitt innlegg antydet at man i arbeidet med ny handlingsplan også vil vurdere tidsfrister, og da lurer jeg på: Stemmer det? Og hvis det stemmer, når kan vi da forvente et universelt utformet Norge med dagens regjerings ambisjonsnivå?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Jeg takker for svaret. Da skal det bli spennende å se når den handlingsplanen kommer. Jeg har lyst til å spørre statsråden om han kanskje kunne tenke seg å være med meg på en liten reise bakover i tid, nærmere bestemt til 10. juni 2008, da vi behandlet loven som vi da kalte antidiskrimineringsloven. Da forelå det et forslag, nr. 21, fra Venstre i Stortinget som lyder: «Stortinget ber regjeringen legge til rette for at eksisterende bygg, anlegg og uteområder skal være universelt utformet fra 1. januar 2020. Eksisterende transportmidler skal være universelt utformet innen 1. januar 2025.» Nå mangler vi jo tidsfrist for en del av det. I NTP ser regjeringa fram mot 2050 – 30 år fram i tid. Så det jeg lurer på, er: Hvorfor er det så stor forskjell på Venstre da og Venstre nå?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2020-11-03:
Da får jeg ta det som jeg ikke rakk i stad. Det jeg hadde tenkt å påpeke, er at komiteen er delt i sin innstilling. Det har nok salen allerede oppdaget på egen hånd. Det er altså sånn at flertallet, bestående av regjeringspartiene Høyre og Kristelig Folkeparti, og med Fremskrittspartiet som støtteparti, anbefaler at forslagene ikke vedtas. Det er synd. Opposisjonen, som består av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, foreslår at forslagene nr. 3–12 vedtas, men med et par unntak og nyanser. Forslagene om e-valgløsninger for blinde og svaksynte og universell utforming av kultursektoren fremmes av Arbeiderpartiet og SV, og så har Arbeiderpartiet og Senterpartiet først ønsket en utredning av behovet for og konsekvensen av å stramme inn på definisjonen av «uforholdsmessig byrde» som begrunnelse for unntak fra krav om universell utforming. Så får vi se når den utredningen foreligger. Men også der er det interessant å skue litt bakover i tid, til 2008, da vi i sin tid behandlet loven. Da fremmet Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre et felles forslag hvor en sier at «Stortinget ber Regjeringen sørge for at muligheten til å påberope seg uforholdsmessig byrde utgår etter at tidsfrister for de enkelte kategorier av bygg og anlegg, uteområder, transport og IKT er satt og nådd. Tiltak i offentlig regi har i utgangspunktet ikke adgang til å påberope seg uforholdsmessig byrde.» Så igjen er det forskjeller fra Venstre den gangen og Venstre nå. La meg bruke det siste minuttet til å begrunne Arbeiderpartiets støtte til forslagene. Jeg rekker ikke å gå inn på dem ett for ett, jeg henviser til innstillinga i så måte, men argumentene for forslagene er i bunn og grunn de samme: Vi trenger en tidsfrist. Utvalg på utvalg har utredet og utredet, hundrevis av tiltak er listet opp i handlingsplaner, men på mange områder står vi altså på stedet hvil, f.eks. når vi snakker om arbeid. Sysselsettingsandelen rikker seg ikke. Og vi vet jo at hindringene for arbeid i voksen alder starter allerede i barnehage og grunnskole og forplanter seg videre gjennom livet. Det har altså gått mer enn tolv år siden Stortinget enstemmig – jeg minner om det – enstemmig vedtok Stoltenberg-regjeringas forslag til lov om forbud mot diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne. Den ble den gangen fulgt opp av en ambisiøs handlingsplan for et universelt utformet Norge innen 2025. Men den tidsfristen har Solberg-regjeringa opphevet. Verdifull tid går tapt. Opposisjonen har fremmet gjentatte forslag om en ny forpliktende frist innen 2035, men blitt nedstemt. Men vi er sånn innrettet at vi gir oss ikke, så vi prøver igjen.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-03:
Regjeringens visjon er et samfunn der alle kan delta. Alle, uansett funksjonsvariasjon, skal ha like muligheter til å leve et selvstendig liv og delta i samfunnet. Universell utforming er et sentralt virkemiddel for å oppnå dette. Universell utforming er en viktig samfunnskvalitet som bidrar til samfunnets bærekraft, likestilling og bedre fysiske og digitale omgivelser. Det er nødvendig for personer med funksjonsnedsettelse og letter hverdagen for alle. Potensialet til universell utforming er ikke utnyttet fullt ut. Det er enda områder med utfordringer, og statusanalyser viser at det er gode muligheter for videre utvikling. Personer med funksjonsnedsettelser møter fortsatt barrierer som hindrer like muligheter til deltakelse på skolen, i arbeidslivet, hjemme og på fritiden. Derfor må vi hele tiden jobbe for å bli bedre. Ved styrket lovgivning, regelverk og kompetanseheving har det skjedd en positiv utvikling i en rekke sektorer. Dette må videreføres og videreutvikles. Regjeringen følger opp universell utforming på sentrale samfunnsområder. Vi vil videreføre de høye ambisjonene i Granavolden-plattformen om utbygging av boliger, infrastruktur og uteområder. Vi skal hindre at det oppstår digitale skillelinjer i befolkningen gjennom en inkluderende digitaliseringspolitikk. Norge fikk allerede i 2013 regler om universell utforming av IKT-løsninger, både i privat og offentlig sektor. Det innebærer at nettsteder, mobilapplikasjoner og digitale læremidler automatisk skal utformes i henhold til internasjonale standarder og retningslinjer. Regjeringen jobber nå med å gjennomføre to EU-direktiver som stiller skjerpede krav om universell utforming av informasjon, varer og tjenester. Skole ble nevnt i debatten, og når det gjelder skole, prioriteres kartlegging av skolebygg i Bufdirs tilskuddsordning for universell utforming. Kartlegging hjelper kommunene å planlegge, prioritere og beslutte oppgradering. Det er også behov for mer kunnskap om hva som er gode skolebygg, og hvordan skoleeierne kan jobbe med universell utforming. Utdanningsdirektoratet og Bufdir har satt i gang et prosjekt med å veilede barnehage- og skoleeiere om universell utforming av barnehagene og skolebygg. Når det gjelder Nasjonal transportplan, var Fremskrittspartiets representant helt riktig inne på at her har regjeringen gjort mye. Stortingsmeldingen om Nasjonal transportplan for perioden 2022–2033, som skal legges fram våren 2021, vil adressere dette i ytterligere grad. Universell utforming vil være et gjennomgående tema i meldingen og i omtalen av de ulike sektorer og tiltak. Avslutningsvis vil jeg si at regjeringen er godt i gang med å utarbeide en ny handlingsplan for universell utforming. Handlingsplanen vil peke ut veien framover og legge opp til en systematisk og hensiktsmessig gjennomgang av universell utforming i Norge.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-03:
Jeg vil berømme spørsmålsstilleren, men også representanten Hagerup, for å være godt oppdatert på dette fagfeltet. Jeg vil jo si at på enkelte områder er det allerede satt en del tidsfrister. Alle nettsteder rettet mot allmennheten skal være universelt utformet innen 2021. Statsbygg skal ha oppgradert alle bygninger de har ansvar for, til universell utforming innen 2025. Når det gjelder generelt, vil jeg si at det er vanskelig å fastsette et bestemt årstall for når universell utforming skal være utført i alle samfunnssektorer i hele landet. Men departementet vil riktignok drøfte dette også i arbeidet med den nye handlingsplanen – det er riktig.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-03:
Jeg tror det var gode forslag også den gangen, og jeg tror det er gode forslag som også ligger her. Det er derfor, slik representanten Hagerup for så vidt var inne på, regjeringen har sagt at vi jobber på forpliktende vis med dette. Vi har en handlingsplan som skulle løpe ut, som vi har valgt å forlenge ut dette året. Vi jobber nå med en ny handlingsplan hvor veldig mange av disse tiltakene som representanten tar opp, kommer til å bli adressert. Vi jobber også med to EU-direktiver på dette området, både WAD-direktivet og tilgjengelighetsdirektivet. I tillegg har jeg satt i gang en utredning når det gjelder universell utforming f.eks. på arbeidsplassene, for å sørge for at det skal være plikt til å tilby både IKT og kontorlokaler som er i tråd med dette. Jeg vet at komiteen også har vært opptatt av andre spørsmål som f.eks. paragrafen om uforholdsmessig byrde. Vi har sagt at i forbindelse med den handlingsplanen, i forbindelse med gjennomføring av disse direktivene, vil vi også diskutere de nødvendige bestemmelsene her og komme tilbake på egnet måte.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-03:
Jeg vil først si at vi deler jo ambisjonene, at vi ønsker at samfunnet vårt skal fortsette å bli mer og mer universelt utformet, og jeg vil si at Norge er jo blant de land i verden som har kommet lengst, men det vil på ingen måte si at vi er i mål. Så vil jeg gjøre oppmerksom på at dette med «uforholdsmessig byrde» i likestillings- og diskrimineringsloven er jo en dynamisk standard som er fleksibel og skal utvikle seg i takt med tiden. Man gjør en helhetsvurdering i hver sak av hvorvidt man anser det for å være uforholdsmessig standard eller ikke. I bestemmelsen står det f.eks. at man skal særlig legge vekt på effekten av å fjerne barrierene, om virksomhetens alminnelige funksjoner er av offentlig art, kostnadene ved tilretteleggingen, sikkerhetshensyn og vernehensyn. Men det jeg kan si, er at i forbindelse med disse to EU-direktivene som er nevnt, kommer vi til å ta en gjennomgang også av eksisterende unntaksadgang og se om det er behov for å gjøre endringer på det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-03:
Grunnen til at SV har funnet det nødvendig å fremme disse forslagene, er jo at det tar forferdelig lang tid, og at vi har hørt mange ganger nå fra litt forskjellige regjeringen at man skal komme tilbake på egnet måte. Jeg tror det er få grupper i samfunnet som er så tålmodige med oss politikere og myndighetene som funksjonshemmede er. Da vil jeg stille statsråden et mer konkret spørsmål til § 17 i likestillings- og diskrimineringsloven om universell utforming, der dette begrepet «uforholdsmessig byrde» brukes: Synes ikke statsråden det er rimelig at dette endrer seg med tida? Det er altså ti år siden loven ble vedtatt, og fremdeles bruker man de samme målestokkene og sier at det skal like lite til for at noen som f.eks. skal bygge om butikken sin, skal sørge for at den er universelt utformet. Er statsråden enig i at denne loven må strammes inn?