Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2011-05-24:
Utenriksministeren holdt en god og tankevekkende redegjørelse i forrige uke, med det som skjer i Europas naboområder, som bakteppe, kampen for frihet og demokrati, som vi er nødt til å gi vår støtte til. Det viser jo hvilken situasjon vi er i, og hvor privilegerte vi er, som kan stå her og diskutere liberalisering av post. Jeg synes utenriksministeren ga en god redegjørelse for regjeringens holdning til det tredje postdirektivet. For regjeringen er det tungtveiende argumenter for at Norge går imot å innlemme direktivet i EØS-avtalen. På fredag, dagen etter redegjørelsen, hadde vi en interpellasjonsdebatt i Stortinget om postdirektivet – en forpostfekting, kan man kanskje si, for debatten som vi har her nå. Det er ikke, som noen prøver å framstille det, av hensyn til Posten at regjeringen mener det er tungtveiende argumenter mot å innlemme det tredje postdirektivet. Det er av hensyn til gode posttjenester for alle og til lik pris, uten at det koster staten eller skattebetalerne mer penger enn det må. For å supplere den utredningen som representanten Svein Roald Hansen refererte til i sitt innlegg og det han sa: Behovet for statlig kjøp kommer til å øke i årene som kommer, som følge av at etterspørselen etter leveringspliktige tjenester faller. Den samme utredningen sier videre at det tredje postdirektivet sannsynligvis vil svekke Postens inntektsgrunnlag og øke behovet for statlig kjøp ytterligere, uavhengig av om konkurransen blir reell eller ikke. Bare presset fra konkurranse vil svekke Postens inntekter, som igjen betyr økte statlige utgifter utover det fall i brevpost fordrer, for å opprettholde det tilbudet vi ønsker, med enhetsporto og seks dagers ombæring i hele landet. Lørdagsombæring er spesielt viktig i distriktene, der avisen kommer med posten. Utredningen sier at det heller ikke er usannsynlig at det vil komme inn andre aktører på det sentrale østlandsområdet – fløteskummere, som utredningen kaller dem. Det vil svekke Postens inntekter ytterligere, og behovet for statlig kjøp må øke tilsvarende mer. At Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre ut fra en ideologisk markedstankegang ønsker en full liberalisering, er en kjent sak. Bondevik II la opp til en full liberalisering fra 2007, før det tredje postdirektivet trådte i kraft, mot dagens regjeringspartiers stemmer. Vi reverserte den beslutningen da vi kom i posisjon i 2005. For Arbeiderpartiet er det ikke aktuelt å måtte betale mer penger enn det vi i utgangspunktet må, for en politikk vi ikke ønsker. Postmarkedet er et fallende marked. Det er noe helt annet enn den liberaliseringen som var i telesektoren for noen år siden. Det er noe helt annet å liberalisere et marked i vekst, som telesektoren var – og fortsatt er – enn å liberalisere et fallende postmarked. Dette lar seg ikke uten videre sammenligne. Nettopp derfor er det uttrykt bekymring for press på ansattes lønns- og arbeidsvilkår, slik vi har sett i flere land som har implementert direktivet. Press på disse rettighetene blir ikke mindre i et lite marked, der dét kan være den eneste måten å tjene penger på. Vi har i andre EU-land sett økt bruk av midlertidig ansettelser, økt bruk av kontraktører og press på lønninger. Arbeiderpartiet ønsker ikke en slik politikk eller å være med på å tilrettelegge for det. Høyre og Fremskrittspartiet har et helt annet syn på arbeidslivsspørsmål. At de ikke deler denne bekymringen, er ikke overraskende. Som utenriksministeren og flere talere har vært inne på, er det ikke bare å si nei til et direktiv. Det er bestemte prosedyrer i EØS-avtalen for hva som nå skal skje, som utenriksministeren har redegjort for. De prosedyrene skal – og må – vi følge. Jeg forutsetter at EU også forholder seg til dem på en god og fornuftig måte. Til slutt: Det har vært uttrykt bekymring for hva dette kan ha å si for den virksomheten Posten har i utlandet i dag. I EØS-avtalens artikkel 102 punkt 6 står det: «De praktiske følger av opphøret etter nr. 5 skal drøftes i EØS-komiteen. Rettigheter og forpliktelser som personer og markedsdeltagere allerede har ervervet i henhold til denne avtale, skal fortsatt bestå.»