Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-12-04:
Først vil jeg begynne innlegget mitt med å gi en honnør til statsråden, en honnør for nettopp arbeidet med UUU-fisket. I denne salen har alle partier uttrykt bekymring for det som har skjedd, og det som dessverre også skjer en del steder. Vi setter derfor veldig stor pris på den jobben som særlig har vært knyttet til at man har fått på plass gode rutiner for det som bl.a. skjer i Barentshavet i forbindelse med de avtalene vi bl.a. har med Russland. Det har vært viktig. Vi ser også igjen på bestandsutviklingen. Bestandsutviklingen har nå vært så positiv at den nærmest er blitt et problem, fordi det uttaket vi nå skal ta av torsk, gir utfordringer – hadde jeg nær sagt – for bransjen i tiden som kommer. Men det er en positiv utvikling som man skal ta med seg, og det er veldig bra. Det som mangler litt i meldingen, er det overordnede bildet knyttet til fiskeriavtalen – hvordan vi skal kunne klare å optimalisere det uttaket av biomasse som man er avhengig av, for det er helt åpenbart at det er mange fiskesorter som også er predatorer. Det er klart at når noen bestander blir for store i forhold til andre bestander, begynner man å beite på de andre bestandene, og man kan komme i en situasjon der det blir kollaps i en bestand fordi den faktisk er blitt for stor. Disse tingene er det veldig viktig å fokusere på i årene som kommer. Spesielt er dette viktig i Nordsjøen og i Norskehavet, særlig når vi ser på den enorme bestanden som bl.a. er knyttet til makrellen. Vi har også nå sett en utvikling for NVG-silda, altså sildebestandene våre, der vi har kommet i en situasjon når det gjelder kvotene for neste år, at vi faktisk har høstet av noen sterke årsklasser over en tid og nå ser at bestandsutviklingen er negativ, at vi får utfordringer knyttet til det, og at kvotene på silda går ned. Det er klart at dette har Havforskningsinstituttet sett veldig tydelig på de toktene som de nå har tatt, der man tråler etter sildeegg og -larver. Da ser man denne utviklingen. Derfor er det svært viktig at vi i årene som kommer, tar en del mageprøver – enda flere enn vi gjør i dag – nettopp for å vite hvordan bestandsutviklingen er når vi skal inngå disse forhandlingene med andre land. Fra denne talerstolen vil jeg utdype min dype bekymring over den situasjonen som er knyttet til makrellstriden mellom Norge og EU, egentlig, på den ene siden, og Island og Færøyene på den andre. Dette er noe som ikke kan fortsette, for her fastsetter Island og Færøyene egne kvoter som ikke skjeler til det historiske uttaket som skjer i de landene som har hatt det historiske fisket etter bestandene. Dette kan ikke fortsette, og jeg er meget skuffet over at EU ikke har klart å få på plass et vedtak om et landingsforbud. Dette vet jeg at statsråden og mange har jobbet med inn mot EU, og det er et effektivt tiltak dersom man får det på plass. Men så lenge Norge har et ensidig landingsforbud, utsetter det oss også for andre problemstillinger. Det som vi nå ser, er nettopp at Island og Færøyene bygger opp en egen industri knyttet til nettopp pelagisk sektor. Det gir oss utfordringer. Videre var representanten fra Arbeiderpartiet, Lillian Hansen, inne på det som har med Fremskrittspartiet og nedskjæringer i Fiskeridirektoratet å gjøre. Budsjettet til Fiskeridirektoratet er på 375 800 000 kr – 375 800 000 kr! Vi har presisert at disse tingene ikke skal gå ut over det kontrollmessige, men det går nettopp ut på at vi må jobbe smartere – det går an også når det gjelder forenklingsbiten, i direktoratet. Så det er helt uproblematisk. Så en liten sak helt til slutt. Det gjelder avtalen som man feiret for en stund siden, der vi hadde fått Sverige og Danmark med på et utkastforbud i Skagerrak. Det er trist at avtalen om utkastforbud foreløpig er utsatt med ett år. Jeg forventer og har forhåpninger om at den skal komme på plass igjen, og at vi blir kvitt problemet med utkast. Det er en uting og må opphøre å eksistere.