Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-30:
Jeg takker for denne muligheten til å ta ballen med hensyn til hvordan vi kan styrke Y-veien, og er helt enig med interpellanten i at den måten som universiteter og høyskoler kan samarbeide med regionene om næringsutvikling på, er veldig viktig. Det gjelder forskningsmessig, men det gjelder ikke minst ved å være i kontakt med dem med tanke på hva slags utdanninger som er av interesse, også lokalt. Teknologer er avgjørende for verdiskaping og velferdsutvikling i Norge. Dette gjelder i både privat og offentlig sektor. Det er gledelig at Norge er i en situasjon der næringslivet etterspør kompetent arbeidskraft. Det er derfor en stor utfordring at det ikke utdannes nok ingeniører i forhold til samfunnets behov. Vi ser likevel en svært positiv utvikling. Tallet på nyutdannede teknologer var i 2011 det høyeste på ti år. Det ble utdannet over 3 800 teknologer og totalt 6 000 kandidater innen realfag og teknologi. Førstevalgssøkere gjennom Samordna opptak til ingeniør- og sivilingeniørutdanning har økt med 55 pst. siden 2005. Fra 2011 til 2012 var økningen i søkertallene hele 20 pst. I disse tallene er ikke de lokale søkertallene som omfatter Y-veien, inkludert. Samlet opptakstall til ingeniørutdanningen, som inkluderer lokale opptak til Y-veien, viser at det totalt startet om lag 4 350 nye ingeniørstudenter i 2012, en økning på hele 600 fra 2011. Dette tilsvarer en vekst på ca. 16 pst. For å gripe denne muligheten har regjeringen de siste årene tildelt nye studieplasser til teknologi- og realfagsstudier i flere omganger. Innen 2016 vil samlet effekt av tildelingene utgjøre 4 400 flere studieplasser i teknologi- og realfag. Denne positive veksten over mange år viser at vi har lyktes med å legge forholdene til rette for rekruttering til og kvalitet i teknologi- og realfag. Gjennom strategien «Realfag for framtida» har vi fått til et konstruktivt samarbeid mellom næringslivet og universiteter og høyskoler. Gjennom bevisst forskningsinnsats har vi fått ny kunnskap om hva som bidrar til at ungdom søker seg til realfag og teknologi. Kunnskapsdepartementets nasjonale ressurssenter for realfagsrekruttering, RENATE, gjennomfører målrettede tiltak gjennom ENT3R og ALFA rollemodellbyrå. I tillegg bidrar selvfølgelig også de mange positive omtaler i media om jobbutsikter for ingeniører til økt søkning. Regjeringen vil fortsette samarbeidet med næringslivet for å bedre rekrutteringen til ingeniørutdanningen. En vesentlig utfordring er at for få elever velger realfag i videregående opplæring. For å bedre rekrutteringsgrunnlaget har ingeniørutdanningene lang tradisjon med å tilby alternative opptaksveier eller forkurs. Tresemesterordningen innebærer at søkere med generell studiekompetanse kan tas opp uten å tilfredsstille de spesielle opptakskravene i matematikk og fysikk. I tillegg tas gradvis flere studenter opp gjennom Y-veien. Dette er søkere uten generell studiekompetanse, men med relevant fagbrev og praksis. Dette er blant våre beste ingeniørstudenter, og veldig mange studiesteder har lyktes med å legge et godt tilbud til rette for dem. Opptaket både til tresemesterordningen og Y-veien skjer lokalt ved universiteter og høyskoler. I de lokale opptakene kan samme person bli telt flere ganger dersom vedkommende har søkt ved flere institusjoner. Søkertallene fra lokale opptak går ikke fram av tallene fra Samordna opptak, som legges fram i april og juli. Kapasiteten på ingeniørutdanningen, som inkluderer Y-veien og tresemesterordningen, kommer imidlertid fram gjennom opptaks- og kandidattall som blir registrert i Database for statistikk om høgre utdanning, DBH, på høsten. Når departementet tildeler nye studieplasser til ingeniørutdanningen, tas det bl.a. hensyn til hvor mange kvalifiserte førstevalgssøkere institusjonene har per studieplass gjennom Samordna opptak. Siden tall fra lokale opptak ikke er tilgjengelige på det samme tidspunktet, tar departementet også hensyn til opptaks- og kandidattall. I tillegg vurderes om institusjonene faktisk har muligheter til å øke kapasiteten på ulike utdanningsområder. Institusjonene har tidligere, med grunnlag i regional etterspørsel etter ingeniører, ofte tilbudt Y-veien for å utnytte ledig kapasitet og øke antallet ferdige kandidater. Det har derfor vært mindre relevant å ta med Y-veien i grunnlaget for å vurdere behovet for nye studieplasser, i og med at det har vært ledig kapasitet tilgjengelig. Y-veien utgjør imidlertid nå en så stor del av opptaket til ingeniørutdanningen at jeg vil ta dette med i vurderingen ved tildeling av nye studieplasser. Jeg vil altså i framtiden ta hensyn til både søkningen gjennom Samordna opptak og dem som søker lokalt når vi tildeler studieplasser til ulike institusjoner. Det bør være en viktig imøtekommelse av interpellantens intensjon. I 2012 har ni av de femten institusjonene som tilbyr ingeniørutdanninger, opptak via Y-veien. Syv av disse ni fikk tildelt nye studieplasser i teknologi i revidert nasjonalbudsjett i år. Institusjonene i Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger har foreløpig valgt ikke å gi tilbud om Y-veien. Dette er institusjoner som har hatt tilstrekkelig med kvalifiserte søkere og ventelister. Representanten Thorsen tar feil når hun sier at det ikke gis statlig finansiering av Y-veien. Staten finansierer Y-veien på linje med andre utdanningstilbud. Det som har vært utfordringen, er å få oversikt over hvor mange studenter som det er aktuelt å ta opp via Y-veien, siden dette er lokale opptak. Det har jeg adressert i mitt svar at vi skal endre på. Y-veien gir den samme uttellingen i finansieringssystemet som andre ingeniørutdanninger. Den enkelte institusjon må selv vurdere hvor mange av de avsatte studieplassene til ingeniørutdanningene som skal tilpasses søkere som tas opp via Y-veien. De siste årene har departementet bedt om at institusjonene prioriterer å øke kapasiteten i profesjonsutdanninger som det er særlig behov for i samfunnet. Siden 2009 har departementet tildelt mer enn 7 000 strategiske studieplasser til institusjonene. Dette kommer i tillegg til studieplasser som departementet har tildelt til prioriterte utdanningsområder, som teknologi, lærerutdanning og helse. Institusjonene skal selv fordele de strategiske studieplassene på fagnivå, i tråd med egen strategi, søknadsgrunnlag, og ut fra en vurdering av regionale og nasjonale behov, f.eks. behovet for flere ingeniører. Tall som Nasjonalt råd for teknologisk utdanning har samlet inn, tyder på at institusjonene samlet har satt av over 400 studieplasser til Y-veien. Dette viser at institusjonene gradvis bygger opp et tilbud om ingeniørutdanning via Y-veien. En slik prioritering av studieplasser til teknologisk utdanning er i samsvar med departementets styringssignal og samfunnets behov – og helt sikkert også med både sentrale behov og lokale behov. Velferdsutvikling og konkurransekraft i nærings- og samfunnsliv forutsetter at arbeidslivet har medarbeidere med høy teknologisk kompetanse. Ingeniører som går ut i arbeidslivet, må derfor ha solid faglig kunnskap, endringskompetanse og vilje til å møte og løse nye utfordringer. Jeg vil fortsette å samarbeide nært med nærings- og samfunnsliv og styrke kvaliteten i og rekrutteringen til ingeniørutdanningen. Departementet vil derfor også i kommende budsjettbehandlinger vurdere en økning av studiekapasiteten i ingeniørutdanningene. Dette vil også gjelde økt opptak via Y-veien.