Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-10-03:
Vi har det heldigvis godt i Norge, og vi ser at mye går i riktig retning. Veksten går opp, ledigheten går ned, flere får jobb, og resultatene i skolen går opp. Vi henter hjem rekordmange forskningskroner fra Europa, det skapes flere verdier, og samtidig styrker vi altså velferden og skaper trygge rammer for den enkelte familie og ikke minst for barnas oppvekst, for å nevne noe. Vi ruster oss altså for framtiden og tar grep for å omstille norsk økonomi. Vi skaper nye arbeidsplasser og får flere ben å stå på, og sånn bygger vi velferdsstaten. Vi bygger fellesskapene, og vi skaper tryggere rammer for familier, barn og framtiden. Ny kunnskap styrker også evnen til vekst. Jeg ser derfor fram til at regjeringen skal legge fram en revidert langtidsplan for forskning og høyere utdanning, og sånn kan vi fortsette det gode arbeidet og sette nye rekorder. Det er spesielt gledelig å se at vi aldri før, faktisk, har hatt høyere trykk på forskning og utviklingsarbeid i Norge enn vi har nå, og det gir et godt utgangspunkt. Det er heldigvis mange som går foran og leder vei, enten innen forskning eller ved å skape nye, spennende arbeidsplasser, og dermed gir det oss flere muligheter for framtiden. Men muligheter alene skaper lite. Nå skal vi sikte mot framtiden, og med norsk økonomi i omstilling er derfor satsing på utdanning og forskning noe av det aller viktigste vi kan gjøre. Etter fem år med Høyre i Kunnskapsdepartementet ser vi at elevene lærer mer, er mer til stede, flere velger yrkesfag og får læreplass, og flere gjennomfører videregående opplæring. Likevel mener jeg det fortsatt er for mange unge som faller fra i videregående opplæring. Vi må strekke oss mer. Men også innenfor høyere utdanning ser vi utfordringer, og dette skaper behov for grep. Først og fremst er dette krevende for den enkelte, men dette er også tapte muligheter for landet vårt. Derfor har vi høye ambisjoner for veien videre, og satsingen som regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti har levert de siste fem årene, skal vi følge videre opp med intensivert innsats. Spesielt viktig er det at vi tar tak i de barnas grunnleggende ferdigheter i opplæringsløpet. Derfor er vi godt i gang med å løfte tidlig innsats, sånn at alle skal få den ekte følelsen av mestring når de er små, læring gjennom lek, få til myke overganger inn i skolen, fokus på å sikre grunnleggende ferdigheter som lesing, skriving og regning tidlig, men også tettere oppfølging gjennom hele grunnopplæringen, sånn at vi bidrar til læring. Samtidig har vi også endret utdanningsløpene i den videregående opplæringen og dermed skapt mer interessante utdanningsløp, som bedre møter behovene også ute i arbeidslivet. Vi styrker også rammene for å satse på kvalitet i høyere utdanning, og vi legger til rette for et utdanningssystem som skal bidra til at ingen går ut på dato. Utdanning og opplæring må bli en sterkere del av vårt arbeidsliv, og livslang læring vil stå sentralt når vi skal legge til rette for påfyll i et arbeidsliv med stadig raskere endringer. Det viktigste blir likevel å lykkes i barnetrinnet, hvis vi skal gi alle muligheten til å fullføre og bestå videregående opplæring. Kun sånn gir vi like muligheter i livet, noe å bygge videre på inn i mellom- og ungdomstrinnet og i den videregående opplæringen. Derfor er det også særlig viktig at vi i det videre arbeidet med tidlig innsats får innrettet ressursene rundt spesialundervisning mer målrettet og ikke minst tidlig. Målet må være å få på plass et bedre system enn i dag, komme raskere i gang med oppfølging og få på plass tiltak med godt kvalifiserte spesialpedagoger, framfor å ha for mange utredninger og en litt for mye vente-og-se-holdning som gjør at hjelpen kommer for sent i skoleløpet. Satsing på lærere de siste årene står også sentralt. Dyktige faglærere med god formidlingsevne er den viktigste ressursen vi har i skolen. Innføringen av masterutdanning for lærere og en storsatsing på etter- og videreutdanning har løftet læreryrket. Innføring av lærerspesialister ved alle skoler vil også bidra til et viktig utviklingsarbeid i Skole-Norge. Vi vet også at etterspørselen etter dyktige fagarbeidere er stor i framtiden. Når utdanning skal sikre næringslivet dyktige hender, vil satsingen på høyere yrkesfaglig utdanning være sentral for framtiden. Når vi nå legger til rette for at flere skal ta fagskoleutdanning og få mesterbrev, er dette et viktig grep for å gi ungene våre flere utdanningsmuligheter og for å sikre at arbeidslivet får nødvendig høykompetent arbeidskraft. Vi har levert betydelig på styrking av yrkesfagene, og fokuset på et tilstrekkelig antall læreplasser, som også sikrer nødvendig fag- og svennebrev, er og har vært viktig. Når vi vet at bare 40 pst. av studentene ved universiteter og høyskoler fullfører på normert tid, er det også mye som tyder på at korte og praktisk rettede utdanningsløp ved fagskolene kan bli et viktig og nødvendig supplement for norsk næringsliv og ungdommen i framtiden. Vi må gi barna våre – og dermed framtiden – de beste forutsetningene. Vi må sikre at alle kan få en god utdanning, få meningsfylt arbeid og sikre seg det gode liv. Vi vil trenge flere kompetente hender for å ta del i de mange mulighetene som ligger foran oss. Satsingen på kunnskap vil derfor bli sentral for Norge i framtiden.