Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2013-06-13:
Norge er en sjøfartsnasjon med lange og stolte tradisjoner, noe vi ikke minst fikk dokumentert i den fremragende NRK-serien «Vår ære og vår makt». Jeg kommer også selv fra en sjøfartsby, fra Porsgrunn i Telemark, og har vokst opp med sjøfolk og sjømenn som en viktig yrkesgruppe. For øvrig er det verdt å nevne at det som har skapt mest engasjement i lokalpressen hjemme, er hvorvidt det fortsatt skal være lov å bruke begrepet «sjømann». Selv om det er fornuftig at man har en mer moderne og kjønnsnøytral betegnelse i lovverket, er jeg helt sikker på at Stortinget er enig i at om folk fortsetter å si «sjømann» seg imellom, kan vi helt fint leve med det. Det er mange gode tiltak i den proposisjonen som legges frem i dag. Derfor støtter Høyre også de aller fleste tiltakene som regjeringen legger frem. Forslagene om aldersgrenser, om samordning med – eller i hvert fall tilnærming til – arbeidsmiljøloven, å gjøre det lettere å varsle, å gjøre velferdsordningene mer tilgjengelige og styrke velferdsordningene m.m., alt dette er det bred enighet om i komiteen, og det er veldig bra. Et viktig punkt for Høyre har også vært å lytte til partene i arbeidslivet – både arbeidstaker- og arbeidsgiversiden. Det er veldig gledelig å kunne konstatere at det også mellom partene er enighet om de tiltakene som er lagt frem – i hvert fall de aller fleste. Begge parter har måttet gi noe, mens de har fått seire på andre områder. Det kan kanskje være en lærdom når vi legger merke til at dette er en proposisjon fra Næringsdepartementet. Det kunne kanskje være en lærdom også for andre departementer Arbeiderpartiet styrer, f.eks. Arbeidsdepartementet, hvor man i veldig mange saker eklatant velger å se bort fra trepartssamarbeidet og ensidig lytter til én part og dermed legger frem tiltak som ofte er polariserende, og som ikke har bred støtte. Jeg har også lyst til å understreke at en annen grunn til at Høyre er enig – ved siden av den vekten vi legger på at partene har kommet frem til enighet om mange av disse tiltakene – er at det er viktig å ha med seg at situasjonen i skipsfarten er spesiell. Det er rett og slett et litt annet arbeidsliv til sjøs enn på land. Det er også grunnen til at vi f.eks. trenger en egen arbeidsmiljølov for sjøfarten. Men den særskilte situasjonen i skipsfarten, f.eks. ansettelsesforholdene, gjør at det også er naturlig for Høyre i denne sammenhengen å støtte et solidaransvar for rederiene. Og jeg legger med glede merke til at Rederiforbundet er enig i – de har iallfall blitt enige – at det er en fornuftig ordning i denne sammenhengen. Jeg har lyst å bruke de siste minuttene mine på å klargjøre en del punkter: Høyre har ikke foreslått å oppheve fartsområdebegrensningene i NIS. Det man har foreslått, er å sette ned et utvalg for å se på begrensningene i NIS. Når man setter ned et utvalg, er ikke det fordi man kjenner konklusjonen på forhånd. Det er fordi man ikke er sikker på hva konklusjonen burde bli. Det er helt åpenbart at det å behandle i NIS alle mulighetene for å ansette utenlandsk personell på utenlandsk lønn og utenlandske arbeidsvilkår som man ikke har i dag, også har store problemer ved seg. Når man setter ned et slikt utvalg – hvordan man enn gjør det – er det naturlig at man lytter til partene, også ansatteorganisasjonene. Arbeiderpartiet og min gode kollega Steinar Gullvåg gjentar i sak etter sak at Høyre er motstander av administrative gebyrer. Det er vi ikke. Administrative gebyrer har vi i dag. For eksempel kan Datatilsynet og Luftfartstilsynet ilegge slike. Det er også derfor Høyre skriver i merknaden: «Høyre mener det rimelig å ha samme regler for overtredelsesgebyr i skipsarbeidsloven som i arbeidsmiljøloven.» Men – og her er Høyres kritikk – ordningen med overtredelsesgebyrer har i de siste årene vokst ukontrollert, uten at Stortinget har fått seg fremlagt en sak hvor man diskuterer det grundig og lager noen felles retningslinjer. I over ti år har vi ventet på Justisdepartementets oppfølging av NOU 2003: 15 Fra bot til bedring. Senest for et par uker siden var statsråd Anniken Huitfeldt her og bekreftet at Arbeidsdepartementet og regjeringen mente at det fortsatt skulle komme en sak til Stortinget, som en oppfølging av denne NOU-en. Høyre har ikke prinsipielt noen problemer med overtredelsesgebyrer. Derfor er det også naturlig for oss å si at det skal være de samme reglene i skipsarbeidsloven som i arbeidsmiljøloven. Men vi vil ikke ukritisk gå inn for nye gebyrer så lenge Stortinget ikke har fått seg forelagt en grundig og god gjennomgang av saken, slik som regjeringen har lovet i de åtte årene den har sittet. Regjeringen skal slippe å få skylden for de to årene før det. Til slutt har jeg lyst å adressere punktet om minstelønn, for der er jeg respektfullt uenig med mine gode venner i Fremskrittspartiet. Jeg og Høyre synes at et godt prinsipp i Norge er at lønnsdannelsen skal være fri. Det å ha en politisk bestemt lønn bryter med prinsippet om fri lønnsdannelse, og det bryter med det helt elementære prinsippet om at lønn er noe som fremforhandles mellom arbeidstaker og arbeidsgiver, eventuelt mellom de organisasjonene man har delegert dette arbeidet til. Minstelønn har dessuten en del praktiske problemer ved seg, fordi det er fryktelig vanskelig å sette nivået riktig. Setter man en minstelønn for høyt, kan man risikere at flere arbeidstakere blir konkurrert ut, og at det rett og slett forsvinner arbeidsplasser. Setter man en minstelønn for lavt, risikerer man at man gir en slags offentlig sanksjonert lav lønn, som arbeidsgivere med loven i hånd kan betale ut. Da er det bedre å holde på prinsippet om fri lønnsdannelse som hovedregel i norsk arbeidsliv. Jeg legger for øvrig merke til at representanten Gullvåg for en tid tilbake var ute i Stavanger Aftenblad og snakket om allmenngjøring til sjøs. Om det skyldtes representanten eller journalisten, våger ikke jeg å si noe om, men reportasjen ga i hvert fall et villedende inntrykk. Det kunne se ut som om representanten Gullvåg lovet norske sjøfolk at det skulle komme allmenngjøring til sjøs. Så viste det seg da regjeringen la frem sin handlingsplan mot sosial dumping, at det slett ikke var tilfellet. Det regjeringen skulle gjøre, var å utrede hvorvidt det var mulig å ha allmenngjøring til sjøs. Å utrede om det er mulig, har Høyre sagt er en god idé. Kunnskap har sjelden skadet noen. Men da er det villedende hvis det fester seg et inntrykk av at dette er noe regjeringspartiene går for, og noe som skal gjennomføres.