Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-10-23:
«Språk bygger broer» er den gode og betegnende tittel på denne meldinga. Før jeg begynner å snakke om den, vil jeg gjerne takke saksordføreren for god behandling. Språk er viktig. Det kommer også fram her. Det er helt avgjørende for vår kommunikasjonsevne, samhandling og forståelse av egen og andres livssituasjon. Norge er et lite språkområde, og språket vårt er under innflytelse – ja nesten press – av andre språk hele tida. Det kan vi sikkert alle nevne eksempler på. Her kommer ett: På arbeidsvegen min hit hver morgen går jeg forbi et kafévindu hvor det står: «Vi har take away på kaffe og sandwicher» – «sandwicher» med «er» til slutt. Dette er en utvikling vi merker, og som mange av oss er skeptiske til. Særlig engelsk har glidd inn i dagligtale. Vi kjenner til bransjeuttrykk fra ulike fagområder som ikke blir oversatt: funding og hedgefond. Vi skjønner for så vidt hva det betyr, men etter hvert vet vi vel ikke hva det innebærer. Samtidig som jeg sier dette, vil jeg selvfølgelig understreke at fremmedspråk absolutt er nødvendig. Men poenget er: Vi må ha klare holdninger til bruk av språket. Det er derfor bra at vi har fått denne meldinga som belyser ulike sider av språk, språkutvikling og språkstimulering. Ett av hovedmåla i norsk skole må være å utvikle ferdigheter og positive holdninger til bruk av norsk språk. Norsk er det nasjonale fellesspråket som alle må beherske for å kunne fungere i samfunnet, og det er sentralt som en identitets- og kulturbærende kraft i det norske samfunnet. Etter behandlinga av St.meld. nr. 16 for 2006–2007, Tidlig innsats for livslang læring, er ingen av oss i tvil om at språkstimulering i småbarnsalderen er viktig. Barnehagen er derfor en godt egnet arena for språkstimuleringstiltak i førskolealder. Barnehagens personale har et særlig ansvar for å støtte barn som kan ha ulike former for kommunikasjonsvanskeligheter, som er lite språklig aktive, eller som har sein språkutvikling. Det er derfor viktig å kunne gi enkeltbarn den hjelpa de har behov for, før skolestart. Opplæring av barn er først og fremst et kommunalt ansvar, og det er en kjent sak at det fungerer ulikt i de forskjellige kommuner. Det er også en kjent sak at ikke alle barn går i barnehage. Det blir derfor viktig at det fins systemer som fanger opp ikke-barnehagebarn som trenger ekstra språkstimulering. Jeg tenker at helsestasjoner kan være et egna forum. Minoritetsspråklige barn utgjør om lag 9 pst. av barnebefolkningen opp til femårsalder. Sjøl om barnehagedeltakelsen for minoritetsspråklige barn har økt, er den lavere enn den gjennomsnittlige. Det tas det nå hensyn til på ulike måter, bl.a. blei norskfaget for minoritetsspråklige lagt om i 2007 for å sikre en bedre overgang mellom grunnleggende norsk og ordinær norskopplæring. Å kunne lese er grunnleggende for videre opplæring. Det er bekymringsfullt at mange barn ikke utvikler tilstrekkelige leseferdigheter. Nå er det satt inn tiltak både med tanke på flere undervisningstimer og leksehjelp, men det viktigste er kanskje at lærerens kompetanse heves på ulike måter både gjennom veiledningsmateriell og gjennom etterutdanningstilbud. Til tross for at det er enighet om at det er viktig å ha god skrivekyndighet, fins det ikke like godt kunnskapsgrunnlag på dette området som det gjør for leseferdigheter – dette til tross for at det er en tett sammenheng mellom lesing og skriving. Det er behov for å rette større oppmerksomhet mot elevenes skriveferdigheter. Derfor er departementets ønske om å opprette et nasjonalt senter for skriveopplæring svært viktig. Det norske språket er rikt, med stor dialektvariasjon. To norske målformer er en viktig ressurs. Det er derfor av stor betydning at en opprettholder både bokmål og nynorsk som fullt utbygde, samfunnsbærende skriftspråk. Gjennom Kunnskapsløftet gjøres språkkompetanse til et av de viktigste måla med opplæringa. I går kom Regjeringa med flere gode tiltak for å styrke nynorsken, bl.a. mer penger til læremidler, og dessuten skal det følges opp slik at bøkene kommer likt ut ved skolestart – det skulle forresten bare mangle! Til slutt: Samisk språk er viktig. Jeg ønsker å understreke det som saksordføreren var inne på tidligere i dag, og vil derfor nevne at samiskspråklig lærerutdanning er en viktig forutsetning for bevaring og utvikling av samisk språk og kultur i Norge.