trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Vi har ikke til hensikt at disse resultatene skal bidra til at kommunestyrene må lukke sine møter når resultatene skal diskuteres. Vi har derimot stengt utdanningsportalen der hvor dette offentliggjøres, og det er helt i tråd med anbefalingen fra lederen for PISA-studien i OECD. Han sier at han støtter statsråd Solhjell, og ikke Høyres forslag om en offentlig rangering. Jeg mener at i vårt forslag om nasjonale prøver, som har mønstret mye større støtte i Skole-Norge enn det Høyres nasjonale prøver hadde, har vi fått en god balanse, med en informert dialog der foreldrene skal få vite resultatene – det skal også lærerne – men vi ønsker ikke noen offentlig gapestokk. Derfor har de nye nasjonale prøvene en langt større oppslutning i skolen enn det de forrige prøvene hadde.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Jeg mener at det er veldig viktig at lærerne får lengre tid på å lære elevene det mest grunnleggende. Vi vet at tidlig innsats gir resultater. Alternativet for de ungene som i dag går på skolen tre dager i uken fra halv ni til tolv, en dag til to og en dag til ett, er ikke å gå hjem til en mor som står klar med nybakte boller, kakao og lese- og skriveopplæring. Alternativet er tid på SFO. Derfor mener vi at det er helt riktig prioritering å øke antall timer. Vi er helt enig i det som Kristelig Folkeparti mente i forrige regjeringsperiode, og som partiet nå har forlatt.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
La meg først få takke representanten Dørum fordi han sier at jeg er flink til å bruke honnørord. Jeg forstår at i denne sammenheng har jeg fått skryt fra en ekspert, i hvert fall når det gjelder synet på Forskningsfondet. For når det gjelder Forskningsfondets bevilgninger, var det følgende prioriteringer i statsbudsjettet til den forrige regjering, som Dørum var en del av: økningen i 2002 3 milliarder kr, 2003 3 milliarder kr, 2004 1 milliard kr og 2005 3,2 milliarder kr. Siden den sittende regjering tok over, har vi økt med 14 milliarder kr første år, 10 milliarder kr andre år og 6 milliarder kr i år. Mener representanten Dørum at det er viktigere hvilke honnørord man bruker når man er i opposisjon, enn hva man faktisk gjør når man er i posisjon?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Når det gjelder offentliggjøring av resultatet av nasjonale prøver og andre typer undersøkelser, er det tydelig at Høyre kun lytter til OECD når OECDs anbefalinger stemmer overens med Høyres program. Når OECD kommer med helt klare anmodninger om måten vi skal drive offentliggjøring av de nasjonale prøvene på, lytter de ikke. Vi mener at vi har funnet en veldig god balanse. Vi vil ha åpenhet i kommunestyrene dersom det ikke går ut over personvernhensyn, men det å drive med en felles lanseringsdag som øker presset, og lage lister hvor noen kommer på bånn og noen kommer på topp, mener vi, i likhet med råd fra OECD, ikke fører til forbedring, men tvert imot, slik OECD sier, til at man står i fare for at svake skoler blir enda svakere. Disse faglige rådene bør vi så absolutt lytte til. Vi bør også se på hva som har skjedd i kommuneøkonomien, for det har hatt en betydelig effekt på utviklingen i norsk skole. I det året Høyre sier at de fikk en forbedring av kommuneøkonomien – i 2004 – bevilget Stortinget 3,8 milliarder kr i frie inntekter til kommunene. Året etterpå foreslo Høyre en økning på 1 milliard kr, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti. Året etter, da vi kom til makt, fikk vi en økning i kommuneøkonomien på 5,7 milliarder kr – en økning i frie inntekter. Så det er helt åpenbart at det har vært en stor og formidabel økning i kommunenes frie inntekter etter at vi tok over. Vi har også fått bekreftet at med opposisjonens forslag til bevilgninger til universitets- og høyskolesektoren ville vi også fått et kutt, spesielt på Universitetet i Oslo. Det er altså ikke nok til å møte de utfordringene som en del høyskoler og universiteter står overfor. Det som også er symptomatisk for de områdene hvor opposisjonen vinner fram med felles standpunkter i denne salen, er at de er enige om kritikken, enige om alt som er ille, men de klarer ikke å meisle ut noe felles politisk alternativ. Og det er det som er det interessante – hva som er alternativet til den sittende regjering. La meg ta et eksempel: Høyre og Venstre kritiserer oss for å innføre ordningen med frukt og grønt i skolen, men det er bare Høyre som vil fjerne ordningen. Det er mye kritikk av at rentekompensasjonsordningen ikke blir videreført, men man klarer ikke å utmeisle noe samlet alternativ. Det er det som er typisk for denne opposisjonen – de er enige når det gjelder å svartmale situasjonen, i en situasjon hvor vi aldri har brukt mer penger på forskning, i en situasjon hvor vi aldri har brukt mer penger på utdanning. De er enige om svartmaling, men ikke enige om noe alternativ.
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er eit velkjent fenomen at i opposisjon bruker høgrepartia tida si på velferdsretorikk. Men historia har lært oss at når dei kjem i posisjon, så konsentrerer dei seg om økonomisk-liberalistiske reformer, eller, som den førre regjeringa gjorde, dei prioriterer skattelette framfor velferd. På dette området kutta dei i studentvelferd, dei kutta til samskipnadene, dei kutta 180 mill. kr i studiefinansieringa, dei klarte ikkje byggje halvparten så mange studentbustader som vi kjem til å klare å byggje neste år, dei kutta 4 000 studieplassar, dei føreslo å fjerne reisestipendet. Og lat oss ikkje begynne å snakke om kommuneøkonomi og situasjonen for grunnopplæringa av den grunn. Korfor skal vi tru på at om Høgre igjen får sjansen, vil dei prioritere velferd, dei vil prioritere skole og utdanning, forsking og høgare utdanning framfor skattelette og økonomisk-liberalistiske reformer?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er altså ikkje slik – og eg har i alle fall ikkje registrert at Framstegspartiet foreslår å opne for – at eigarane kan ta ut utbytte frå den offentlege skolen. Men det har ein altså foreslått for dei private skolane. Framstegspartiet kuttar 15 pst. på Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet, noko som må seiast å vere ein rimeleg høg effektiviseringsgevinst – 25 mill. kr på Sametinget, 50 mill. kr på samisk språk, 57 mill. kr på statlege samiske skolar, 30 mill. kr på opplæring i asylmottak, og så skal eg ikkje nemne kor mykje på kulturskolane, folkehøgskolane og studieforbunda. Ein kuttar altså formidable summar for å auke med 95 mill. kr i tilskottet til private skolar. Kvifor var det nødvendig for Framstegspartiet å ta pengane m.a. frå eit urfolk som staten har folkerettslege forpliktingar overfor, for altså å gi dei til privatskoleeigarar, som Framstegspartiet tydelegvis ønskjer? Kunne ikkje Framstegspartiet berre ha teke desse pengane frå oljefondet? Hadde ikkje det vore mykje enklare og mindre smertefullt?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2007-12-13:
Det er ganske utruleg at det førre innlegget kjem frå eit parti som tek 250 mill. kr frå fylkeskommunane som dei bl.a. treng for å drive med vidaregåande opplæring. «Clemets avskjedsgave til studentene,» kunne vi lese i Universitas i november i 2005. Der beskriv ein korleis Bondevik II-regjeringa gjekk av samtidig som ho føreslo å kutte velferdsstøtta til studentsamskipnaden i Oslo med 5 mill. kr. Ein viser til at Kristin Clemet gjennomførte mange studentkutt dei fira åra som ho var statsråd: Stipend og støtte til bustadbygging for studentar, helseteneste og barnehagar blei betydeleg reduserte. Alle dei viktige gamle kutta blei vidareførte også i avskjedsbudsjettet. Eg registrerte at komiteleiaren leste opp dei pressemeldingane som ho hadde lyst til å lese. Eg har her ei lefse med pressemeldingar – kopiert i eit dobbeltsidig hefte – som blei sendt frå studentorganisasjonane i førre perioden, der dei gjekk mot den dåverande regjeringa sin studentvelferdspolitikk. Dei kutta 180 mill. kr i studiefinansieringa, dei kutta 4 000 studieplassar, dei lét vere å kostnadsjustere studiestøtta, slik at studentane blei fattigare for kvart år som gjekk, dei bygde halvparten så mange studentbustader som det vi klarer å byggje, dei kutta hovudfagsavskrivinga, Forskingsfondet var det halve, og auken i talet på stipendiatstillingar var det halve i forhold til kva som er situasjonen med oss i regjering. Eg synest at opposisjonen driv svartmåling av situasjonen rundt omkring i dag. Representanten Gerd Janne Kristoffersen hadde eit godt innlegg der ho peika på alt det bra som skjer. Viss det er slik at alt er så svart i dag, lurer eg på kor svart det var i den førre perioden med Kristin Clemet som statsråd. Når vi klarer å finne 20 mill. kr i Stortinget, har vi aldri argumentert med at det er ei tilbakeføring av det kuttet som blei gjort i inneverande års budsjett. Vi har aldri argumentert med at det er ei tilbakeføring. Men vi argumenterer med at det er ein viktig bistand for å følgje opp dei stipendiatstillingane som Regjeringa føreslår, og som får tilslutning i dag. To år ut i perioden har ikkje vi tenkt å lene oss sjølvtilfredse tilbake og vere fornøgde med alt slik som det er. Men vi har grunn til å vere fornøgde med at vi har fått til mykje – på studentvelferd, på barnehage, på stipendiatane og på fleire timar. Forskingsfondet er fordobla, og vaksenopplæringa er jammen i ein heilt annan situasjon under oss enn ho var i den førre perioden. Vi har to år igjen, og vi har frykteleg mykje vi skulle ha gjort på dei to åra. Dette er eit veldig godt budsjett. Når det blir vedteke i dag, startar vi utolmodig på jobben med å ta fatt i dei oppgåvene som vi skal ha gjort i dei neste to. Det er mange uløyste oppgåver, og vi gleder oss til å ta fatt – saman med denne viktige sektoren – på å løyse dei oppgåvene.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-13:
Jeg forventer ikke at Eriksen Søreide skal kunne alle disse merknadene utenat. Jeg skal ta opp dette med spesielle behov. Det er slik at regjeringsfraksjonen pluss i hvert fall Kristelig Folkeparti har vært nøye med å skrive om at man ikke ønsker noen spesialskoler. Så har Fremskrittspartiet en egen merknad hvor de sier at de ønsker å gi et tilbud til noen utenfor ordinær skole. Høyre har valgt å stå utenfor begge disse. Jeg spør derfor: Hva mener Høyre egentlig om spesialskoler og spesialundervisning? Hvordan skal dette foregå?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-13:
Når det gjelder det første representanten Schmidt nevnte, handlingsregelen, tror jeg vi skal være glade for at det tross alt er noen retningslinjer å forholde seg til, for ellers kunne vi kommet ganske galt ut økonomisk. Det er nå så. Når det gjelder dette med skolebarn i buss, må jeg bare støtte helt opp om det representanten sier. Det er klart at de bør ha sitteplasser, og de bør også ha belter. Tenk hvor nøye vi er på dette i våre egne privatbiler! Som representanten er kjent med, hadde komiteen et forslag om dette til behandling i fjor. Da valgte en enstemmig komite å sende forslaget over til Regjeringa, for at de skulle se nærmere på det. Jeg tenker at det er rimelig at de får seg en liten purring om en liten stund.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-13:
Ut fra den oppramsinga Gundersen hadde nå, er det vanskelig å være uenig i noe av det. Det var jo bare fine honnørord, alt sammen. Men jeg tror nok vi må se på innretninga på det før vi kan – jeg holdt på å si – gi blankofullmakt og si at dette støtter vi fullt ut. Jeg er vel kjent med at SkatteFUNN-ordninga har vært veldig bra på mange områder. Jeg kjenner faktisk sjøl folk som har vært med og hatt glede av den. Vi vet at det har vært noen endringer i regelverket underveis – noen vil si til det bedre, noen vil si til det verre – men iallfall får vi nå denne evalueringa, som vi får se fram til i hop.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-13:
Da får jeg si at vi kan jo lese, så vi har fått med oss at denne ordninga er fjerna. Den har vært veldig vellykket. Den ble innført i 2002 – nå snakker jeg om skolebygg. Jeg tror det er rundt 1 200 skolebygg som har blitt godt restaurert i løpet av disse åra. Det er brukt 15 milliarder kr, og det er en grunn til at ordninga opphørte nå, for det var på en måte det som var satt som tak. Jeg veit at Regjeringa er interessert i å se på om ikke denne ordninga, så i hvert fall tilsvarende ordninger. For vi ser både her på Stortinget og i kommunene at dette er gode ordninger hvor en får veldig mye ut av pengene. Så en eller annen form for kompensasjon trur jeg det må være riktig at man tar inn igjen.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Det er mye en kan bruke penger på i kommunene, og det er veldig bra at en overfører penger. Det gjør de fleste partiene, og det er kjempefint. Men det nytter så veldig lite hvis de pengene ikke går til de formålene en ønsker at pengene skal gå til. Det har vi sett veldig mange eksempler på – om det nå er kulturhus, rådhus eller hva det måtte være de forsvinner til. I den forbindelse har representanten Huitfeldt sagt at en faktisk bør vurdere øremerking av midler til skolen. Hvis kommunestyrene ikke klarer å bevilge nok penger i forhold til intensjonen som regjeringspartiene har hatt, mener representanten fremdeles at dette er noe en skal vurdere å benytte seg av hvis kommunene ikke prioriterer rett?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Representanten ville veldig gjerne ha brukt mer penger, men – himmel og hav – er det noe hun kan, så er det jo å bruke mer penger! Det skulle ikke være noe problem – vi bruker jo ikke engang det vi kan bruke innenfor den berømte handlingsregelen. Men det var ikke det jeg ville si nå. Det jeg gjerne vil høre med representanten om, er transport av skolebarn i buss. Det burde være veldig viktig for Senterpartiet. Som representanten sikkert husker, hadde Fremskrittspartiet et forslag som gikk på forbud mot ståplasser for barn i skolebuss. Det kunne ikke Senterpartiet støtte. Nå er det en ny, nesten tilsvarende, sak, som går på bruk av belte i buss. Hvordan stiller representanten seg til det? Jeg vet det er litt tidlig, men jeg kunne godt tenke meg å få et signal her i dag.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Det var et innlegg fra statsråden for høyere utdanning og forskning som fikk meg til å ta et treminuttersinnlegg. Det gjaldt svaret til vår representant Jon Jæger Gåsvatn, hvor spørsmålet gjaldt utdanning i luftfartsfag. Jeg synes svaret som statsråden gav, egentlig ikke henger på greip. Det er slik at utdanning i luftfartsfag har absolutt ingen ting med pilotutdanning å gjøre. Flygeledere er faktisk disse som sitter i tårnene, i tunneler eller under jorda; de har ingen ting med den vanlige, ordinære pilotutdanningen å gjøre. Jeg undres da over hvorfor statsråden vil stoppe denne utdanningen innen luftfartsfag i påvente av en avgjørelse som ligger hos ESA når det gjelder pilotutdanning. Det er for meg underlig. Det betyr at en stopper utviklingen, en stopper nye faggrupper og nye utdanninger i påvente av en annen utdanning. Jeg skjønner det ikke, og jeg håper at statsråden vil ta ordet og avklare, og forklare hvordan man kan komme til den konklusjon. Vi vet også at luftfartsfag er noe som pågår i dag. Det er alt fra utdanningen av flymekanikere og logistikkingeniører til Avinors flygeledere osv. Det har ingenting med pilotutdanning å gjøre. Stopper en det som nå er under opparbeidelse ved Universitetet i Agder, har en andre, muligens, som kommer til å rappe dette fra Norge. Vi vil være tapere, Avinor vil være tapere. Jeg viser til det oppslaget som faktisk stod på NRKs nettsider i dag, om at vi har problemer med å få nok flygeledere, og så er en ikke interessert i at en slik utdanning kan påbegynnes ved et universitet. Jeg undres.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-13:
Representanten Huitfeldt er opptatt av at det skal være konsensus i skolepolitikken. Det sier kanskje litt om historien. Men hun har ved flere anledninger, bl.a. i Dagbladet i det siste, sagt at hun vil ha en nasjonal kunnskapsavtale, og at alle kommunestyrer må diskutere resultater i skolen, med basis i nasjonale prøver. Det er jeg hjertens enig i. For å lykkes med å bedre norsk skole er man helt avhengig av at skoleeierne tar sitt ansvar, og diskuterer resultatene. Men da må også analyser av resultatene og strategiene komme fram og bringes inn i kommunestyrene. Dette tror jeg representanten Huitfeldt også tar på alvor, og det er bra. Men representanten Huitfeldt har dessverre ikke avklart sin holdning til åpenhet. Vårt demokrati forutsetter at det også kommer informasjon ut til velgerne om tilstanden i skolen, og det må baseres på konkrete analyser og ikke på synsing. Konsekvensen av representanten Huitfeldts syn på åpenhet er derimot at kommunestyrene må lukkes når skole skal diskuteres. Mener hun virkelig det?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-13:
Representanten Enger sa ikke så veldig mye om forskning, men det har undret meg å observere at Senterpartiet har vært med på innstramningen i SkatteFUNN. I statsbudsjettet gjøres det jo rede for at SkatteFUNN er en ordning som treffer en næring som landbruket godt. Det er en ordning som brukes aktivt av de små bedrifter i landbruket, og de bruker jo å stå Senterpartiet nær. Nå kommer det snart en evaluering av SkatteFUNN, men jeg vil bli overrasket om byråkratiet og den styringsglade regjeringen vi nå har, ikke vil tolke resultatene i den retning at dette må bli en tilskuddsordning. Da ville man jo glede byråkratiet, men samtidig kanskje frustrere den lille bedriftseieren som ikke har tid til å sitte på offentlige kontorer. Spørsmålet blir om representanten Enger ser at SkatteFUNN-ordningen er verdifull for småbedriftene slik den er i dag, og om hun vil slåss for at det skal være en ordning som er ubyråkratisk, enkel og sikker for brukerne.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-13:
Kirken har en rekrutteringsutfordring – det var statsråden også inne på. I mitt eget bispedømme, Hamar, gikk det ut melding i går om at man for første gang ikke hadde klart å få en eneste ny søker til en ledig prestestilling i Trysil. Meldingen er at situasjonen er vanskelig også andre steder. I Hamar bispedømme har man ført en aktiv rekrutteringspolitikk, og har faktisk også fått ros av kirkeministeren for nettopp det. Dette er en sammensatt problemstilling – bl.a. er dette med krav om jobb og arbeidsforhold generelt sentrale utfordringer. Høyre har derfor satt av 15 mill. kr ekstra til prestetjenesten. Men Hamar bispedømme sier også at de mener at utfordringen kunne løses kortsiktig ved at man kunne tilby prester som ønsker det, litt mer enn 100 pst. stilling. En slik mulighet ville øke fleksibiliteten. Hva vil kirkeministeren gjøre for at Distrikts-Norge ikke skal stå helt uten prester i framtiden?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-13:
Jeg skal fortsette litt på det samme. Det er jo et mål om 1 pst. offentlig innsats og 2 pst. på de private, og man kan ikke underslå at vi ligger særlig langt bak målet for de private. Der styrer jo næringsministeren de aller viktigste virkemidlene. Jeg noterer meg at han er veldig dialogorientert i dag. Det er veldig hyggelig. Vi forsker jo for å skape vekst. Siden han også vil gå i dialog med organisasjonene, vil jeg bare anbefale at da bør man gå tilbake til start, dvs. til 2005. Da hadde man faktisk virkemidler som satte i gang veldig kraftig vekst, og man kunne vise til en vekst over mange år når det gjaldt privat forskning. Møreforskning har jo vist at de brukerstyrte programmene har veldig gode resultater å vise til i den forrige perioden. Mitt spørsmål er: Er statsråden tilfreds med de bevilgningene som går bl.a. til BIA, og som ligger langt bak målsettingen om 500 mill. kr i 2009 og i praksis ikke gir noen nye utlyste prosjekter for det året vi nå går inn i?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-12-13:
Jeg vil komme med noen kommentarer. Åsa Elvik illustrerte i og for seg problemene i kommuneøkonomien med å vise til en underfinansiert gratis læremiddelreform, og at vi prioriterer å bruke pengene til en behovsprøvd stipendordning inntil man har midler til fullfinansiering. Hun pekte ikke på at det er grunnen til kuttet i Høyres budsjett for fylkeskommunene. Så litt til statsråd Andersen, som holdt et alvorlig innlegg om realfagskompetanse. Etter det jeg kjenner til, har den lille økningen som har kommet til BIA, kommet fordi Forskningsrådet har måttet gripe inn for å finne noen midler, slik at det i det hele tatt ble vekst. Etter den forelesningen statsråd Andersen holdt, mistenker jeg ham egentlig for ikke å kjenne konsekvensene av sitt eget budsjett. Man er bare halvveis i forhold til det som et målsettingen, 500 mill. kr inn i BIA i 2009. Så litt om åpenhet i skolen, som representanten Huitfeldt svarte på i en replikk. Jeg fikk nesten inntrykk av at alle skulle ha informasjon, bare ikke media. Da lurer jeg på, siden vi nærmer oss juletider, om vi også tror på julenissen. Det er ingen tvil om at dette kommer til å komme ut i media. Da burde det være et ansvar å få det ut i media på en slik måte at det faktisk bidrar til en analyse av skolen. Det er åpenbart at nasjonale prøver først og fremst er til for å analysere skolen internt. Vi kan ikke unngå, for skolen er så interessant for samfunnet rundt, at man kommer til å legge mye vekt på å få dem ut i media. Da synes jeg man skulle få det ut på en skikkelig måte. En liten kommentar til representanten Dørum. Jeg synes han har funnet opp et veldig bra begrep. Det er å verne om det «ufødte næringsliv». Det høres nesten ut som et innlegg i abortdebatten, men det er det vel ikke. Det er faktisk et ganske bra uttrykk. Det er der den framtidige velferd ligger. Omstillingen i dagens næringsliv er enorm, og den kommer til å bli enda større. Mange av de fyrtårnene vi kjenner i dag, er fortid i morgen. Mange av fyrtårnene i framtiden kjenner vi rett og slett ikke i dag. Vi kjenner heller ikke hvem som kommer til å bringe dem fram. Nettopp derfor er forskning så viktig, nettopp derfor bruker vi forskning, og det er nettopp derfor 3 pst.-målet er så viktig å holde fast på. Det viser faktisk i hvilken grad man prioriterer å finne fram til de nye fyrtårnene.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Som representanten sa i sitt innlegg, er Kristelig Folkeparti imot en heldagsskole. Vi har i dette budsjettet heller prioritert å ha fokus på å utdanne flere lærere, bekjempe frafallet, øke verdsettingen av hjem–skole-samarbeid og få til en ny mentorordning. Vi mener dette er en mye viktigere drøm enn drømmen om en heldagsskole. Vi synes det er litt underlig når Regjeringen har fokus på å få kortere arbeidsdag, en sekstimersdag, for voksne – mens man når det gjelder barn, har en drøm å få prøvd ut en heldagsskole. Det blir å gå helt feil vei. Vi ønsker heller å bruke de økonomiske midlene på å gjøre timene og innholdet i timene mye bedre. Politikk handler om å prioritere. Mener virkelig representanten Huitfeldt at det er en riktig prioritering å få flere timer med den samme kvaliteten og det samme innholdet som vi har i dag, heller enn å øke kvaliteten på de skoletimene vi har?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Jeg har merket meg at Fremskrittspartiet i en egen merknad i budsjettinnstillingen viser til at «departementet fortsatt ikke har oversikt over hvilke endringer som skal til i læreplanen for å sikre at opplæringen i KRL er innenfor de rammer som er fastsatt i Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen». Vi i Kristelig Folkeparti deler engasjementet om at KRL-faget skal være i tråd med menneskerettighetene. Men i motsetning til Fremskrittspartiet har vi ment at de endringer som er gjort i faget siden det ble anmeldt første gang, er tilstrekkelig til å ivareta de menneskerettighetsforpliktelsene vi har. Når en leser merknaden til Fremskrittspartiet, ser det egentlig også ut som man ønsker en slik type endring. Etter at innstillingen er avgitt, har nå Regjeringen kommet og vist kort i denne saken. Nå spør jeg representanten Anundsen: Er han tilfreds med de forslagene som nå ligger på bordet til endring av faget, som etter Kristelig Folkepartis mening går langt utover de menneskerettighetsforpliktelsene vi har?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Det som jeg tror har provosert i denne saken, er at når man øker i satsingen på trosopplæringsreformen med 25 mill. kr, og skryter av det, og samtidig kutter 24 mill. kr i bevilgningene til fellesrådene, opplever fellesrådene det slik at det er de som må stå for satsingen på trosopplæringen, og ikke Regjeringen, som tar æren for at man har økt midlene til trosopplæring. Denne regjeringen har halvert bevilgningene til fellesrådet etter at de kom til makten. Vi får sterke signaler fra Kirken om at dette ønsker de ikke at man skal gjøre, og at det går ut over det kirkelige demokrati. Vi er, i motsetning til denne regjeringen, litt mer lyttende og tar dette alvorlig, og har dermed i vårt alternative budsjett ikke bare dekket opp dagens kutt i bevilgningene til fellesrådene, som ligger i inneværende års budsjett, men også det som er gjort før. Vi mener at dette er viktig for det kirkelige demokratiet, og det kommer vi fortsatt til å gjøre i de budsjettene vi kommer med framover.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Jeg vil ta opp forslag nr. 35.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Jeg har lyst til å svare med en historie jeg hørte fra en skole jeg besøkte. Der var det utrolig stor bekymring nå for at de som faller fra på videregående skole, ofte er praksissterke elever som sliter med teori. Deres store bekymring var at man nå skulle få enda flere timer inn for de aller minste, med mer teori, matte, lesing og skriving, og at det ville skape enda større avstand mellom dem som takler de teoritimene, og dem som ikke takler teoritimene. På det lærerværelset var det en entydig bønn til meg som representant her inne, om jeg kunne viderebringe dette: Gi oss bedre innhold i timene vi har, ikke innfør flere timer hvor disse elevene sitter som tapere. – Derfor har vi prioritert helt annerledes enn det Regjeringen har gjort når det gjelder bruken av penger – timetall eller kvalitet i skolen.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
På samme måte som når det gjelder den sittende regjering, vil det være forhandlinger for å komme fram til nye alternativer. Jeg har lyst til å si at vi mener at pr. i dag kan vi ikke nå komme med kutt i bevilgningene til studieforbundene. Nå er Tron-utvalgets utredning ute på høring, og så skal man komme tilbake til Regjeringen, hvor man skal se på studieforbundenes totale plass i samfunnet. For Kristelig Folkeparti er det viktig at vi også ser på både formell og uformell kompetanse som studieforbundene bidrar med. Spesielt synes Kristelig Folkeparti at det de gjør overfor frivillige organisasjoner og opplæringen her, er et viktig og verdifullt arbeid. Jeg kan love representanten at uansett hvor Kristelig Folkeparti befinner seg etter neste valg, kommer studieforbundene til å være viktige. Vi vil kjempe for at de fortsatt blir en ressurs for samfunnet vårt.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Til tross for økte midler til kommunene har kunnskapsministeren funnet grunn til å gi klar beskjed til kommunepolitikerne om at de må prioritere skole. Etterslepet på vedlikehold av kommunale bygg er i milliardklassen. Samtidig synes Regjeringen at tiden nå er inne for å kutte ut den svært vellykkede rentefrie utlånsordningen til oppussing av kirker og skolebygg. Senterpartiet har etter hvert innført en ny tradisjon med først å være med og behandle saker i regjering og så etterpå kanskje uttrykke litt sjokk over resultatene i media. Vi så det på kuttet på folkehøyskolene, vi så det på skole for bistandsarbeidere i utviklingsland, og kanskje sist også i forbindelse med KRL-faget. Spørsmålet mitt blir egentlig om Senterpartiet visste på forhånd at rentekompensasjonsordningen ble fjernet, og om partiet vil arbeide for å rette opp dette og gjeninnføre ordningen i statsbudsjettet for neste år.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Det siste svaret motsa vel egentlig hele kritikken statsråden hadde til opposisjonens sprik, men jeg skal la det ligge akkurat nå. Jeg har behov for å spørre om en konkret ting. Vi behandler jo ikke KRL-saken i dag, men det står noen merknader om det i budsjettet som Kristelig Folkeparti ikke har vært med på. Da denne saken og forslag til endring av KRL ble sendt ut på høring, var det noen intervjuer med statsråden som gjorde meg urolig. For bl.a. i avisen Vårt Land sa han at nå skulle det være slutt på forkynning i KRL. Jeg har behov for at statsråden kan bekrefte overfor meg, i denne salen, at teksten som lå i den gamle opplæringsloven, altså det som fungerer i dag, og det som Regjeringen nå har sendt ut på høring når det gjelder forkynning, er eksakt likt. Det har ikke vært lov å forkynne, og det skal ikke være lov å forkynne, uansett hvordan det nye resultatet blir. Kan statsråden bekrefte at det ikke har vært lov, heller ikke i det KRL-faget vi har i dag?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Jeg har behov for bare å si to ting i innledningen til min replikk. Det ene er at statsråden hele tiden henviser til hva den forrige regjeringen har bevilget i forhold til kirkeøkonomi. Jeg vil bare minne om at denne regjeringen har 132 ekstra milliarder kr å fordele, og i den sammenheng blir den manglende satsingen på Kirken rar. Jeg vil også understreke at Lovavdelingen i Justisdepartementet aldri har vært og aldri kommer til å være Bondevik-regjeringen, men de hadde den konklusjonen som statsråden også kom med i forhold til OVF. Så kommer spørsmålet mitt: Mange menigheter har utfordringer som er knyttet til dårlig økonomi, prestemangel, kirker som forfaller. Vi har utfordringer på mange områder. I skolesaker har kunnskapsministeren nå rykket ut og sagt til våre kommunepolitikere at de skal få klare signaler om at Regjeringen ønsker satsing på skole, og at det må følges opp lokalt. Mitt spørsmål til statsråden er: Har han tenkt å gi like klare signaler til kommunepolitikere når det gjelder Kirken og satsing på den lokale kirken rundt omkring i kommunene?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2007-12-13:
Statsråden nevnte i sitt innlegg gleden over å ha en felles lov for universitet og høyskoler. Også en felles lov for de private og de offentlige høyskolene og universitetene hadde det vært en fordel å få inn. I dagens innstilling har vi en komitemerknad hvor man merker seg at «det blir stilt spørsmål omkring innplasseringene i kostnadskategori i undervisningskomponenten i finansieringssystemet for høyere utdanning». Det gjelder spesielt noen høyskoler som har gått over fra å være friskoler til å bli høyskoler og få større faglig tyngde. Høgskolen i Staffeldtsgate vil være en slik type skole. En samlet komite peker på at innplassering av studietilbud i kostnadskategori hele tiden må vurderes i departementet. Mitt spørsmål er om statsråden vil foreta en ny vurdering av tilskuddet til de høyskolene, bl.a. Staffeldtsgate, som i 2005 gikk over fra å være friskoler til å bli høyskoler med en større faglig tyngde.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
La meg først nevne at grunnen til at jeg bruker litt tid på SV, er at SV har vært opptatt av skole, utdanning og forskning tidligere, og de har lovet velgerne hvordan de skal gjøre noe med Norge som kunnskapsnasjon. Da synes jeg det er på sin plass å vise at innfrielsen av løftene ligger relativt dårlig an. Men hvis representanten fulgte nøye med i mitt innlegg, fortalte jeg hvordan Fremskrittspartiet skulle løse de utfordringene som SV tidligere har sagt at de skulle løse, og som det i praksis viser seg at de ikke klarer å løse. Når det gjelder private skoler, synes jeg det er underlig at representanten Ljunggren også benytter denne anledningen til å fremstille det som om private skoleeiere bare er opptatt av profitt og av å putte penger i lomma. Jeg har et helt annet inntrykk av private skoler. Jeg har inntrykk av at det er kvalitativt gode skoler i all hovedsak, som virkelig gjør en innsats for at norske elever skal få en best mulig opplæring. Det at noen private skoler gjør feil, har mangler og gjør tullete og dumme ting, må vi sørge for å rette opp gjennom kontroll. Men jeg skulle like å høre Anna Ljunggren fortelle meg at det ikke skjer i offentlig skole.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Min konklusjon i forrige replikk gjaldt altså offentlige skoler, som også kan utsettes for dårlig kvalitet, rot og surr. Da må kontroller avdekke det også der. Kvalitetskontrollen for private og offentlige skoler bør være likest mulig, slik at elevene får den opplæringen de har krav på. Når det gjelder oppsummeringen av visse kutt, er det altså slik at Fremskrittspartiet forslår i sitt alternative budsjett en rammeøkning på over 800 mill. kr til vårt rammeområde. Med disse pengene satser vi på det vi mener er viktigst. Men det er jo ikke slik, verken for Fremskrittspartiet eller andre, at man har en uendelig pengebinge man kan bruke til hva som helst. Vi må også prioritere, og det har vi gjort. Vi prioriterer det vi mener er viktigst innen utdanningssektoren. Vi mener, i motsetning til SV, at vi skal ha likebehandling av folk i dette landet, helt uavhengig av hva slags etnisk opprinnelse de har, hva slags religion de har, og hva slags bakgrunn de har. Derfor kutter vi også på en del forhold som gjelder samene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg vil takke for spørsmålet, fordi det gir meg anledning til å si noe som jeg egentlig er veldig opptatt av. Fremskrittspartiet er, i likhet med Kristelig Folkeparti, opptatt av at en ikke skal gjøre KRL-faget, eller det som nå vil bli kalt RLE-faget, verdinøytralt. Vi er opptatt av å ta vare på den kristne kulturarven. De endringene som nå er foreslått, kan hende går langt lenger enn det som er påkrevd. Men vi har satt som krav, og jeg forventer også at det blir innfridd, at det er Stortinget som til slutt skal behandle denne saken endelig. Og når Stortinget får denne saken til behandling, er jeg helt overbevist om at Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og sikkert andre partier kan finne sammen om hvordan en skal bidra til å påvirke utviklingen av faget, slik at det blir, jeg hadde nær sagt, så nært som mulig opp til det som var utgangspunktet. Det var altså et bredt kompromiss i dette storting knyttet til KRL-faget. Da blir det meningsløst hvis en ikke klarer – i hvert fall prøver – å få til et bredt kompromiss om de endringer som kommer. Jeg forutsetter rett og slett at Regjeringen ikke tar disse beslutningene på egen hånd, at de gjør det åpent for Stortinget for å gjøre de endringene som Stortinget, som stod bak KRL-faget, ønsker skal gjøres i den sammenheng. Da ser jeg frem til et godt samarbeid med Kristelig Folkeparti.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg merker meg at statsråden forsøker å lage et poeng av at opposisjonen ikke klarer å samle seg. Jeg regner med at statsråden har merket seg at opposisjonen står samlet bak 16 forslag og så mange og omfangsrike merknader at det antakelig kunne blitt gitt ut som en egen bok og blitt bestselger neste høst – og det er en forbedring. Verre er det at Regjeringen og regjeringspartiene ikke blir enige med seg selv. Jeg tror kanskje statsråden burde bruke mer tid på å bli enig med seg selv og sine partifeller i SV – og de øvrige partikollegene – før anklagene går i retning av at opposisjonen ikke klarer å samle seg. For det er altså slik at den tidligere kunnskapsminister Øystein Djupedal, bl.a. som følge av ca. ett år på baken i Kunnskapsdepartementet, sa at SVs partiprogram hva gjelder karakterer, er feil. Han sa selv at han gikk imot SVs programformulering om at man ikke skulle ha karakterer i skolen. Nå er det relativt bred enighet om at karakterer i fag faktisk er viktig for å avdekke hvor svakhetene ligger, og hvordan man skal klare å bli bedre. Er SVs nye kunnskapsminister enig i SVs program, eller er han enig med sin forgjenger i at karakterer er det riktige?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
I tiltro til at både statsråden og jeg er opptatt av kirkepolitikk på en skikkelig måte, vil jeg stille to konkrete og relativt korte spørsmål, og jeg vil anmode statsråden sterkt om å svare like kort og konkret. Det første gjelder det siste statsråden tok opp, nemlig eierskapet til OVF. Vi er kjent med at det er uenighet mellom regjeringspartiene og opposisjonen om hvem som er eier av fondet – dvs. det er noen av oss som ønsker å løse det ved en fremtidig sak om forholdet mellom stat og kirke, mens statsråden juridisk har foretatt en konklusjon. Kan statsråden nå være helt tydelig på at uavhengig av hva slags jus som legges til grunn, så er det et politisk spørsmål i siste instans, og at det ikke vil bli lagt juridisk prestisje ved en politisk avgjørelse av eierskapet til OVF? Det andre spørsmålet er: Kan statsråden forsikre om at han ikke vil bidra til ytterligere nedbygging av overføringsnivået og verdibasen til kirkelige formål i tiden frem til en avklaring av det fremtidige forholdet mellom kirke og stat?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg vil i grunnen takke statsråden for et godt innlegg, som viser hvor viktig det er å satse på utdanning og forskning. Jeg synes det er bra og positivt at statsråden er enig med opposisjonen i at dette må oppleves som svært krevende for høyere utdanningsinstitusjoner som nå har trange budsjettrammer. Et annet mål statsråden flere ganger har sagt er krevende å oppnå, er forskningsmålet om at 3 pst. av bruttonasjonalprodukt skal gå til forskning innen 2010. Tiden er i ferd med å renne ut. I mitt innlegg nevnte jeg at Rolf Reikvam i forrige periode kritiserte den daværende regjeringen for en fremgang i forhold til forskningssatsing på ca. 0,2 pst. av BNP. Realiteten nå er at vi har redusert forskningsinnsatsen helt ned til ca. 1,5 pst. av BNP. Tidligere fremmet SV forslag om en opptrappingsplan. Opposisjonen har samlet fremmet forslag om en opptrappingsplan i dette budsjettet. Spørsmålet mitt er kort og greit: Vil statsråden tillate at regjeringspartiene her i Stortinget støtter forslaget om en opptrappingsplan for forskning?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Vi hørte nettopp forskningsministeren si at det var krevende å nå målet om 3 pst. av BNP til forskningen innen 2010. Næringsministeren tar opp en del konkrete satsingsområder innenfor eget departement. Det er bra. Men realiteten er altså at andelen av BNP som nå går til forskning, er lavere enn da denne regjeringen tok over. En av årsakene er at næringslivet forsker for lite, og da er vi midt inne i hovedproblemstillingen. Løsningen på dette, etter hva jeg kunne få ut av statsrådens innlegg i dag, var at han skulle gå i dialog med næringslivet for å finne konkrete forslag. Jeg undres da over hva man har gjort i de siste to årene for å forsøke å finne konkrete forslag som skal bidra til å øke næringslivsforskningen, når det har tatt to år før man går i dialog med næringslivet om dette.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg er glad for at næringsministeren er enig i at det ser ut til at SkatteFUNN-ordningen har gitt gode resultater. Jeg er litt bekymret over at man strammet inn i fjor og ikke har rettet opp den innstrammingen i år. Det er altså en ordning som var konkret, og som var skreddersydd for små og mellomstore bedrifter som fikk økt forskningsinnsats, og nå trekker man i feil retning i forhold til det jeg trodde både næringsministeren og Regjeringen egentlig ville. Grunnen til at jeg måtte stille et nytt spørsmål, var at statsråden i sitt forrige svar tok opp 3 pst.-målet og sådde betydelig tvil om det er mulig å nå dette 3 pst.-målet innen 2010, som er det internasjonalt fastsatte målet. Sverige og Finland er i målområdet, Norge henger milevis etter og må gjøre enorme grep de neste to årene for å være i nærheten av å nå dette. Men så sier statsråden at han heller vil se på andre parametere når det gjelder forskningsinnsatsen, f.eks. andel forskning pr. innbygger. Vil statsråden ta initiativ til at en skal sette inn slike nye måleparametere? Og mener statsråden at man skal droppe 3 pst.-målet innen 2010 og eventuelt sette en ny målstrek, enten for prosent eller tid?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg syntes det var litt festlig da representanten Anna Ljunggren med stor patos fra denne talerstolen slo fast: «Årets budsjett er et godt budsjett for studentene.» Det er merkelig at studentene ikke er enige, og jeg viser til det samme som jeg viste til i mitt hovedinnlegg, Universitas fra 21. november, som varsler nye kutt: «Det kan ikke kuttes mer hos studenter,» sier lederen i Studentparlamentet, Heine Skipenes. Men Soria Moria-erklæringen har vel sagt at dette skal være et godt budsjett for høyere utdanning og studentene, og da er vel det sannheten, selv om fakta skulle si noe annet. Det som egentlig fikk meg til å ta ordet, var statsråd Solhjells krav til opposisjonen om ytterligere samling. Noen av oss erindrer samlingsnivået blant de nåværende regjeringspartiene to år før de gikk til forhandlinger. På den ene side sier statsråden at han forventer at man skal være betydelig mer enig enn det man er i dag – hvilket er langt mer enig enn det hans eget parti var med Arbeiderpartiet på samme tidspunkt, for øvrig. På den annen side foreskriver han, på en relativt belærende måte, hvordan man går til valg på eget program, deretter til forhandlinger, og så til en regjeringserklæring som man da etterpå står ved. Det er vel prosessen for de fleste partier, skulle jeg tro, så jeg forstår egentlig verken kritikken eller forventningen til at samlingsnivået skal være enda større. For på retningsvalgene er opposisjonen innenfor dette fagområdet veldig enig. Det ser statsråden veldig tydelig hvis han tar seg bryet med å lese innstillingen nøye. Så har jeg lyst til å takke representanten Opheim for at han i hvert fall, etter hva jeg oppfattet, varslet at regjeringspartiene støtter Fremskrittspartiets forslag om kiropraktorutdanningen. Det er bare det forslaget som vil sikre den intensjonen som representanten Opheim tar opp. Jeg er veldig glad for at regjeringspartiene etter avgivelse av innstillingen er kommet til den erkjennelse at de ønsker å etablere en kiropraktorutdanning, og sannsynligvis da vil støtte Fremskrittspartiets forslag om dette senere i dag. Så må jeg dessverre litt innom statsråd Giske. Han sa at 50 000 kr i gjennomsnittlig kutt til menighetsrådene nesten ikke er noe. Det bekymrer meg at kirkestatsråden ikke vet hvor mye fantastisk menighetsarbeid de lokale menighetene kan gjøre for den summen. I realiteten står statsråd Giske på denne talerstolen og gang på gang bruker de 21 milliarder kr som Regjeringen hevder å ha overført til styrking av kommunesektoren, til akkurat de samme og for så vidt ulike formål. Det bidrar ikke til å øke den kirkelige aktiviteten. Det er ikke realiteten ute i menighetene, dessverre. Jeg håper kirkestatsråden ser nøyere på hvordan man kan bidra til å styrke det lokale kirkedemokratiet, ikke bruke de samme pengene som er brukt opp på eldreomsorg, skole og alt annet.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Når statsråd Giske snakker om hva som medfører politikerforakt, skal man lytte nøye, for det er en som vet hva han snakker om. Jeg vil si helt avslutningsvis at jeg synes det er merkelig at Lena Jensen er glad for nasjonale prøver, som hun tidligere har vært veldig misfornøyd med. Hun sier at de nye nasjonale prøvene ikke gir grunnlag for førstesider. Representanten leser åpenbart ikke VG som har publisert forsider og flere sider inne i avisen med rangering av skoler, og det viser meningsløsheten med å forsøke å hemmeligholde denne typen resultater. Representanten Huitfeldt hevdet at det også med opposisjonspartienes budsjetter ville blitt kutt i universitets- og høyskolesektoren. Det må være direkte feil, og jeg synes det er urimelig at slikt kommer fra talerstolen. Så merker jeg meg med stor interesse Solhjells voldsomme engasjement fra talerstolen, som egentlig gir Reikvams ord en form for renessanse. Han sa at kvalitet koster, og det var det jeg siterte Reikvam på. Da er det underlig at man viderefører kuttet i universitets- og høyskolesektoren, hvis kvalitet koster.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Nå er vi jo litt gira etter budsjettdebatten, og det er fri debatt i denne saken, så det kan være at jeg blir her en stund. – Nei da, jeg skal være veldig kort. Fremskrittspartiet er opptatt av mer penger til politiet. De bevilger mer penger til politiet i budsjettet, de vil bevilge mer penger i salderingsproposisjonen, og vi er opptatt av at politiet skal ha nok ressurser til å gjøre jobben sin skikkelig. Derfor reagerer vi litt når politiet skal få pengene sine fra universitets- og høgskolesektoren fordi det er innført, i denne sal, krav til politiattest for en del stillinger. Det vil ikke medføre reduserte kostnader i universitets- og høgskolesektoren at politiet får økt saksbehandlingsbyrde i forbindelse med utstedelse av politiattest. Det vil i grunnen ikke ha noen annen effekt i universitets- og høgskolesektoren enn at også de egentlig får noe mer arbeid. Derfor er det underlig at Regjeringen nå innfører et nytt prinsipp – i alle fall har aldri jeg sett dette prinsippet tidligere – at sektorer hvor det blir pålagt politiattest, skal dekke kostnadene til politiet for utstedelse av en slik politiattest. Derfor vil Fremskrittspartiet selvfølgelig gi full tilslutning til det saksordføreren sa fra Stortingets talerstol, men vi vil i tillegg stemme imot kuttet i kap. 281 post 1 i salen i dag.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Jeg registrerer at representanten Anundsen bruker mer tid til å snakke om SVs politikk og kommunalbudsjettet enn om Fremskrittspartiets politikk og utdanningsbudsjettet. Men jeg skal gi representanten én sjanse til. I løpet av høsten har vi hatt en del dårlige oppslag om enkelte privatskoler og deres bruk av penger. Fremskrittspartiet ønsker jo å gi 100 pst. statsstøtte til private skoler, og i tillegg skal det være fullt mulig å ta utbytte og skolepenger. Mener representanten Anundsen at det er rett at staten bevilger penger som havner rett i lomma på privatskolegründere? Og hvor går egentlig grensen for hvor mye man skal kunne ta i skolepenger av elevene og deres foreldre?