Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Jeg får ta det jeg rekker på 10 minutter. Fremskrittspartiet legger frem et alternativt budsjett innenfor dette rammeområdet. Rammen er på brutto 40 milliarder kr. Innenfor denne rammen har Fremskrittspartiet i en prioritert helhet flyttet på vel 500 mill. kr., altså 1 ¼ pst. Dette har vi gjort for å understreke at det er fullt mulig både å foreta kurs- og innholdsendringer med tydelig politisk innhold samt å foreta opprettinger – politisk plastring der det er nødvendig – innenfor rammebudsjettet. Fremskrittspartiet har med interesse merket seg at budsjettpartene har plastret for 39 mill. kr. Fremskrittspartiet har merket seg at det er plastret på studentboliger, plastret på landslinjer og plastret på sikkerhetsopplæring for fiskere. Dette er tydelig, nødvendig og forståelig politisk plastring. Samtidig har budsjettpartene i denne plastringsøvelsen, etter Fremskrittspartiets mening, påført enkelte områder nye kutt, som gir ytterligere politisk skade: tilskudd til Universitets- og høgskolerådet kuttes, og bevilgningen til tekniske fagskoler – allerede for liten fra Regjeringen – har fått ytterligere kutt på nesten 9 mill. kr. I budsjettinnstillingen har Fremskrittspartiet sammen med sine generelle merknader også satt inn full spesifikasjon med tilhørende merknader fra alternativt budsjett i finanskomiteen. Et av hovedgrepene fra Fremskrittspartiet er utenlandsbudsjettet. På utenlandsbudsjettet plasserer vi utgifter som i dag ligger i ordinært statsbudsjett, men til ting som brukes i utlandet eller kjøpes fra utlandet. Eksempel her er kontingent til EUs rammeprogram for forskning med hele 570 mill. kr. Et annet eksempel er forskningsutstyr og IKT-utstyr til grunnskoler og videregående skoler, der Fremskrittspartiet foreslår henholdsvis 100 mill. og 160 mill. kr. Prinsippet om utenlandsbudsjett er jo for lengst akseptert av Stortingets flertall gjennom «pasientbroen» – kjøp av sykehusplasser i utlandet. Prinsippet kan selvsagt brukes på andre viktige områder om flertallet vil. Utenlandsbudsjett for utdanningssektoren vil nok komme, selv om viljen fortsatt ikke er til stede. Innenfor budsjettrammen har Fremskrittspartiet fremlagt et alternativt budsjettforslag samt en rekke rammeuavhengige forslag, som jeg herved vil ta opp. Vi kommer også i tråd med det til å stemme mot flertallets innstilling til slutt. Fremskrittspartiet går imot forslaget om et skoledirektorat, både fordi det smugles inn bakveien, fordi vi er skeptiske til Læringssenteret, og fordi vi ikke ønsker en blanding av forvaltning og godkjennings-/tilsynsmyndighet. Fremskrittspartiet foreslår å gi NOKUT ansvar for godkjenning og tilsyn for hele utdanningssektoren, og vi setter av penger til det. Fremskrittspartiet setter også av penger til opprettelse av et eget uavhengig og selvstendig skoleombud for å styrke brukernes rettssikkerhet. Stortinget har nylig behandlet St.meld. nr. 33 om ressurssituasjonen i grunnopplæringen. Jeg viser til våre forslag og våre merknader om omfattende systemendringer i norsk skole. Rop om mer ressurser alene blir en endimensjonal og feil fokusering. En del av Fremskrittspartiets forslag om systemendringer fremmes også i denne budsjettinnstillingen. Fremskrittspartiet vil ha en utvidet skoledag. Vår prioritering har denne gang vært en ekstra mattetime i 5. og 6. klasse fra høsten 2004 – et ekstra og nødvendig løft for elever som er ferdige med småskoletrinnet. Gjennom forslag fra Fremskrittspartiet i kommunalkomiteen har vi gjort forsøk på å gjenopprette den leirskoleordningen som regjeringspartiene inngikk avtale om med Fremskrittspartiet i budsjettforliket i fjor, en avtale de senere brøt i forbindelse med kommuneproposisjonen i juni 2003. Fremskrittspartiet vil fortsatt ha øremerking av alle de statlige midler som går til leirskolene, både det som går til skoledrift, og det som brukes til å betale for elevers opphold ved leirskoler. Vi beklager fortsatt at regjeringspartiene bryter det vi oppfatter som en forpliktende avtale fra budsjettet for 2003. Fremskrittspartiet har innenfor budsjettrammen prioritert en ytterligere likestilling av elever i privat og offentlig skole. Fremskrittspartiet øker andel driftstilskudd til henholdsvis 87 pst. og 77 pst. fra høsten 2004. Fremskrittspartiet går lenger – Fremskrittspartiet legger inn et kapitaltilskudd til private skoler og fremmer eget systemforslag om kapitaltilskudd til private skoler fra 2005. Vi merker oss at regjeringspartiene stemmer imot dette forslaget, men snakker varmt om det samme i Sem-erklæringen. Fremskrittspartiet har innenfor rammen selvfølgelig videreført fullt budsjettbeløp til Krokeide Yrkesskole og støtten til United World College. Her har Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet vært opptatt av samme kursendring. Regjeringens kurs her har ikke vært særlig stø. Sent i budsjettprosessen er Fremskrittspartiet blitt klar over at det åpenbart er budsjettert for lite på kap. 251 Fagskoleutdanning. Her er det gledelig stor økning i antall søkere, en økning som var tydelig ønsket av hele komiteen da komiteen i april i år behandlet Ot.prp. nr. 32 for 2002-2003 om lov om fagskoleutdanning. Her brukes det rammestyring som er satt for lavt. Fremskrittspartiet har funnet rom for en økning på 29 mill. kr. Det går imidlertid fra galt til verre når Arbeiderpartiet sammen med regjeringspartiene flytter midler fra fagskoleutdanning til folkehøyskoler og kunststipend. Fremskrittspartiet understreker at en fullfinansiering av kvalitetsreformen bygger på tre pilarer: Den ene er finansiering av driftsmidler som rommer god oppfølging av studenter, og en kvalitativt forsvarlig forskningsaktivitet ved universitetenes institutter og høyskolenes avdelinger. Den andre pilaren er bygg – nybygg og vedlikehold. Det mener Fremskrittspartiet er for lite og for dårlig omtalt og ivaretatt. Derfor fremmer Fremskrittspartiet også forslag om å få en egen sak om byggvedlikehold innenfor universitets- og høyskolesektoren som skal omfatte forslag vedrørende museale bygg, rehabilitering, normalvedlikehold og nybygg. Derfor har også Fremskrittspartiet avsatt penger til to spesielle byggeprosjekter ved henholdsvis Universitetet i Oslo og Universitetet i Bergen og videre 10 mill. kr til prioriterte byggeprosjekter ved de statlige høyskoler. Med samme begrunnelse har vi satt av 5 mill. kr til øyeblikkelig vedlikehold ved Norges landbrukshøgskole. Den tredje pilaren i kvalitetsreformen er finansieringsordningene for studentene. Fremskrittspartiet registrerer at det er studentøkonomien som brukes til saldering av midler tilført kvalitetsreformen. Her ligger det konkrete forslag fra Regjeringen og budsjettpartneren, som Fremskrittspartiet er uenig i, og der Fremskrittspartiet prioriterer på annen måte og med bedre resultat for studentene. Fremskrittspartiet øker budsjettet til bygging av studentboliger, i motsetning til budsjettflertallet, som opprettholder Regjeringens opprinnelige kutt på 30 mill. kr. Vel så viktig er det å øke tilsagnsfullmakten for 2004, øke rammen for å sette i gang nye prosjekter. Vi øker den med 50 mill. kr. I ordningen med studiefinansiering gjør Fremskrittspartiet tydelige endringer. Vi er fornøyd med omleggingen av regler for studier i utlandet, en endring som medfører fritt valg av fag og land. Men Fremskrittspartiet vil opprettholde ordningen med gebyrstipend, stipend til skolepenger i utlandet. Fremskrittspartiet vil på denne måten sikre studentenes frie valg. Regjeringens forslag om å erstatte stipend med en kombinasjon av lån og stipend tror Fremskrittspartiet vil kunne trekke i retning av lavkostland og gå på bekostning av kvalitet av høy internasjonal standard. Fremskrittspartiet vil gi bedre mulighet for lån i Statens lånekasse til skolepenger ved norske private undervisningsinstitusjoner. Her går grensen i dag på 20 000 kr. Det dekker f.eks. bare halvparten av skolepengene ved første års studium for de fleste studier på BI. Fremskrittspartiet har lagt inn 10 mill. kr til en utvidelse av en slik ordning. Ikke minst legger Fremskrittspartiet inn midler til en indeksregulering av kostnadsnormen for studenter fra 1. mai 2004. Det er viktig at dette prinsippet kommer på plass, slik at også studentene sikres automatisk justering av satsene. Fremskrittspartiet øker bevilgningen til private høyskoler. Fremskrittspartiet setter av 60 mill. kr ekstra – 30 mill. kr øremerket til forskning, 15 mill. kr til basisbevilgning og 13 mill. kr til undervisningskomponenten. Da forutsetter vi at de private høyskoler som kan påvise feil i beregningsgrunnlaget, de som har søkt om utvidelse eller om tilskudd til nye studier, og som har fått avslag, blir ivaretatt. I budsjettdokumentet står det under kap. 282 Privat høgskoleutdanning en omtale av basiskomponenten, altså en av de tre delene som det nye finansieringssystemet bygger på. Departementet har tidligere varslet at det vil fase ut basistilskudd som er over 60 pst., i forbindelse i budsjettet for 2005. Regjeringspartiene vil dempe denne iveren, og det støtter Fremskrittspartiet. Det er grunn til å peke på at samme føring ikke er varslet for de statlige høyskolene. For Fremskrittspartiet er det viktig å peke på at finansieringssystemet og bruken av systemet må likebehandle høyskoler, uavhengig av eierskap. Ifølge spesifikasjon utarbeidet av departementet over fordeling av budsjettert offentlig støtte til statlige høyskoler i 2004 er det ingen – jeg gjentar ingen – av de statlige høyskolene som har basistilskudd som ligger på 60 pst. eller lavere. Alle ligger høyere, og til dels betydelig høyere. Fremskrittspartiet er derfor glad for at regjeringspartiene i kirke-, utdannings- og forskningskomiteen demper departementets uttalte ønske om å kutte statlige tilskudd til private høyskoler og skjerme statlige høyskoler. I Fremskrittspartiets budsjettforslag er det satt av 2 mill. kr til å utarbeide et bedre modellverktøy for finansiering av private høyskoler. Til slutt rekker jeg å si at vi innenfor rammen også har funnet plass til 30 mill. kr i ekstra forskningsinnsats fordelt av Forskningsfondet til utvikling av prosjekter som kan fremme fremragende forskning kombinert med innovasjon og i tverrfaglig kombinasjon.