Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-05-24:
Jeg vil starte med å takke komiteen for et godt arbeid og et godt resultat. I dag bidrar storting og regjering til at fagskoleutdanningen tas enda et skritt videre. Vi løfter fagskolenes status. Regjeringen vil fortsette å legge til rette for etablering og videreføring av attraktive fagskoleutdanninger av god kvalitet og med faglig tyngde. Fagskoleutdanningen skal nå betegnes som høyere yrkesfaglig utdanning. Forslaget gir gode rammer for styring og ledelse av utdanningen, og fagskolestudentenes rettigheter styrkes. Vårt mål er å styrke yrkesfagutdanningen generelt og fagskoleutdanningen spesielt. Vi trenger yrkesfagarbeidere og yrkesfaglige spesialister. Undersøkelser viser at det er et stort behov for fagfolk i Norge i tiden fremover. Bare Oslo-bedriftene alene har behov for 8 500 nye ansatte, og den gruppen det er størst behov for, er fagfolk. Stortingsmeldingen Fagfolk for fremtiden inneholdt 48 tiltak. Oppfølgingen av disse tiltakene er nå godt i gang. OsloMet – storbyuniversitetet, har fått i oppdrag å kartlegge kompetansen og kompetansebehovet hos fagskolelærerne. Resultatene vil legges frem i slutten av mai, og dette vil gi et godt grunnlag for å vurdere videre tiltak for å styrke fagskoleutdanningen. Regjeringens satsing på yrkesfag har ført til en større oppmerksomhet rundt betydningen av yrkesfaglig utdanning. Det kan se ut som om satsingen har båret frukter. Søkertallet ved de offentlige fagskolene har i år gått opp med over 10 pst. Ved Fagskolen Innlandet er søkningen nesten doblet. Dette er søkertall vi ikke engang hadde våget å drømme om. Det er ekstra gledelig at dette skjer allerede før fagskoleutdanningen blir synliggjort som et likeverdig og reelt alternativ til universitets- og høyskoleutdanning. Nå lovfester vi at fagskoleutdanningen kalles høyere yrkesfaglig utdanning. Fagskoleutdanning skal ligge på nivå over videregående opplæring. Hovedregelen om faglig grunnlag for å søke opptak er fullført videregående opplæring, slik det er ved opptak til universiteter og høyskoler. Vi har vært opptatt av å gjøre høyere yrkesfaglig utdanning likeverdig med øvrig høyere utdanning, men samtidig ivareta det gode særpreget som kjennetegner fagskolene, bl.a. ved at de er tett på arbeidslivet og raskt kan tilpasse seg endrede kompetansebehov i samfunnet. Det er foreslått nye regler for styring og organisering av fagskolene. Alle styrer skal ha medlemmer fra både studenter, ansatte og lokalt arbeids- og næringsliv. Dette vil styrke styrene og skape rom for god dialog med dem som etterspør utdanningen. Det foreslås også at alle fagskoler skal ha en rektor. I proposisjonen er det i tillegg foreslått nye faglige bestemmelser. Fagskolepoeng endres til studiepoeng, og det blir ny betegnelse for studiebelastning og læringsutbytte. Dette har stor støtte i sektoren og vil bidra til å øke studienes anerkjennelse. Videre foreslås det at departementet i særskilte tilfeller kan godkjenne treårig fagskoleutdanning. Jeg vil understreke at regjeringen er opptatt av å legge til rette for internasjonalisering. Forskriften om utdanningsstøtte har blitt endret, slik at også fagskolestudenter kan få støtte til utvekslingsopphold i utlandet på lik linje med universitets- og høyskolestudenter. Når det gjelder bruk av ECTS, er dette knyttet til kriteriene for kvalitetssikring og kvalifikasjonsrammeverket som gjelder for Bologna-samarbeidet. For å oppfylle kriteriene må kravene til akkreditering, kvalitetssikring og læringsutbytte for fagskoleutdanningene endres. Dette er noe vi vil se på ved gjennomgangen av Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk. Jeg er glad for at Fagskolerådet har kommet frem til et enstemmig forslag om gradstittel. Jeg noterer også at måten vi vil fastsette gradstittel på, har skapt stort engasjement. Regjeringen mener at det å forskriftsfeste titlene skaper et mer fleksibelt system og gir like god gradstittel som lovfesting, og departementet vil følge dette opp raskt.