Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2007-04-23:
Gjennom denne stortingsproposisjonen om endringer i statsbudsjettet for 2007 under Helse- og omsorgsdepartementet tar Regjeringen en rekke grep for å forbedre pasientbehandlingen, både gjennom å styrke sykehusøkonomien og ved å sikre en bedre organisering. De viktigste grepene er at Regjeringen har besluttet å slå sammen Helse Sør og Helse Øst til Helse Sør-Øst samt at det foreslås en tilleggsbevilgning på 800 mill. kr til sykehusene. For meg som saksordfører har det vært av betydning å sikre saken en rask framdrift for å bidra til at helseforetakene kan benytte tilleggsbevilgningen på en mest mulig hensiktsmessig måte i 2007. Jeg ønsker å takke komiteens medlemmer for å ha bidratt på en konstruktiv måte for å få til en så tidlig behandling som praktisk mulig. Jeg er også tilfreds med at både Regjeringens beslutning om å opprette Helse Sør-Øst og forslaget om tilleggsbevilgning til sykehusene samler brede politiske flertall i komiteen. Samtidig inneholder innstillingen en rekke særmerknader fra de respektive grupperingene. Jeg vil derfor primært gjøre rede for regjeringspartienes syn i denne saken. Helt siden sykehusreformens begynnelse har vi vært kjent med at det har eksistert utfordringer når det gjelder samarbeidet mellom sykehusene i Oslo-området. Grensen mellom de to store regionene har gått tvers gjennom hovedstaden. Nærliggende sykehus tilhører dermed to forskjellige helseregioner. Vi får da store muligheter for å samordne bedre på tvers i hele hovedstadsområdet. Det er nødvendig med bedre samspill for å sikre bedre behandling, bedre ressursbruk og bedre faglig kvalitet, f.eks. mellom Ullevål og Rikshospitalet-Radiumhospitalet. Fordi disse sykehusene styres av hver sin helseregion, har det vist seg vanskelig å gjennomføre nødvendig faglig samarbeid og felles styrking av kompetanse og kapasitet, f.eks. når det gjelder kreftbehandling. For å sikre best mulig pasientbehandling i framtiden er det behov for bedre samordning av fag- og forskningsmiljøer, og vi må få til bedre utnyttelse av bl.a. personell, arealer og IKT. Vi vet at i dag må pasientjournaler kjøres i drosje mellom sykehus som ligger nært geografisk i Oslo, fordi datasystemene ikke kommuniserer med hverandre. Å ta i bruk mulighetene IKT gir er et framtidsrettet grep for å bedre pasientbehandlingen, og det er helt essensielt å sikre at det er teknisk mulig å utveksle nødvendig informasjon mellom ulike datasystemer. Behovet for bedre samordning og ressursutnyttelse mellom Helse Sør og Helse Øst, i Oslo-området spesielt, ble debattert under Stortingets budsjettbehandling i fjor høst. Nå har Regjeringen besluttet å slå sammen Helse Sør og Helse Øst og å etablere et nytt regionalt helseforetak med navnet Helse Sør-Øst RHF, senest innen 1. juli 2007. Sammenslåingen bygger på likeverdighet mellom Helse Sør og Helse Øst. Vi skal etablere noe nytt, bygd på det beste fra begge de to regionene. Omfanget av arbeidsplasser i Hamar og Skien vil bli opprettholdt. Komiteens flertall, medlemmene fra regjeringspartiene samt Fremskrittspartiet og Høyre, støtter Regjeringens beslutning om å opprette Helse Sør-Øst. Sykehusene må organiseres slik at pasientbehandlingen blir best mulig, og en sammenslåing vil kunne frigjøre ressurser som i dag må benyttes til andre formål enn pasientbehandling, slik at nettopp pasientbehandlingen kan styrkes. Det samme flertallet støtter Regjeringens forutsetning om at gevinster Helse Sør-Øst RHF oppnår gjennom arbeid for å forbedre koordinering og ressursutnyttelse, må beholdes i regionen og komme pasientbehandlingen i hele den nye regionen til gode. En annen viktig forutsetning er at en sammenslåing, i tillegg til å komme hovedstadsområdet til gode, også vil komme pasienttilbudet i hele den nye regionen og de andre regionene til gode, fordi parallell oppbygging av tilsvarende kapasitet flere steder i Oslo-området trekker spesialistressurser ut fra distriktet og fra de andre regionene. Bedre koordinering i hovedstadsområdet kan derfor gi bedre muligheter for rekruttering av helsepersonell og spesialister andre steder i landet, både i og utenfor den nye regionen. En sammenslåing vil også gi grunnlag for å styrke forskningen. Samlet sett vil dermed en samlet administrativ overbygning og felles styre gi et mer robust grunnlag for helhetlig styring, til pasientenes beste. Helse Sør-Øst blir en stor region, både når det gjelder ansatte, og når det gjelder økonomi. Men det er viktig å presisere at dette handler om å etablere en ny felles regional overbygning. Det betyr ikke dramatikk for de enkelte lokale sykehusene og helseforetakene. Å få rettet opp sykehusøkonomien er den aller viktigste budsjettsaken i helsepolitikken. I proposisjonen fremmer Regjeringen forslag om å styrke sykehusene med 800 mill. kr i tillegg til ca. 75 milliarder kr som Stortinget bevilget i budsjettet for 2007. Av de 800 millionene er 50 mill. kr avsatt til samhandlingsprosjekter mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene, og 50 mill. kr avsatt til å styrke rusarbeidet. De resterende 700 millionene fordeles mellom helseregionene, slik at Helse Midt-Norge får 275 mill. kr, Helse Nord 225 mill. kr, Helse Vest 100 mill. kr og nye Helse Sør-Øst 100 mill. kr. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er enig med Regjeringen i at den økonomiske situasjonen i helseforetakene er svært krevende i flere regioner og meget alvorlig i de to nordligste regionene, Helse Midt-Norge og Helse Nord. Vi støtter derfor forslaget om en tilleggsbevilgning for å styrke økonomien til de regionale helseforetakene på en slik måte at vi fortsatt kan gi gode og likeverdige helsetjenester til hele befolkningen. Dette vil også bidra til å styrke økonomien i distriktene i den nye regionen. Samtidig ser vi at Helse Midt-Norge og Helse Nord nå får en større andel av midlene enn det en fordeling etter det ordinære inntektssystemet skulle tilsi. Vi har forståelse for dette ut fra den meget alvorlige økonomiske situasjonen disse to regionale helseforetakene nå står overfor. Videre viser vi til at departementet har opprettet et utvalg som skal vurdere nåværende inntektsfordeling mellom de regionale helseforetakene, og vi imøteser resultatet av denne vurderingen. Det er viktig å understreke at selv om vi fortsatt står overfor betydelige utfordringer i forhold til sykehusøkonomi, har vi også fått til svært mye. Regjeringen har ryddet opp i de økte pensjonskostnadene, investeringsmidlene trappes opp med 1 milliard kr innen 2010, det er bevilget ekstra midler til å rette opp skjevdeling, og basismidlene har økt. Tilleggsbevilgningen Stortinget nå er invitert til å vedta, utgjør sammen med den allerede vedtatte økningen i statsbudsjettet et betydelig løft for sykehusene. Nye opplysninger fra Norsk pasientregister viser at i 2006 var det 58 000 flere opphold i norske sykehus enn det var året før – en økning på 4,3 pst. Det gjelder innleggelser, dagkirurgi og dagbehandling. I fjor ble det registrert over 1,4 mill. opphold på offentlige og private somatiske sykehus. I tillegg var det over 3,5 mill. polikliniske konsultasjoner i 2006 – en økning fra 2005 på 2,7 pst. Jeg vil understreke at Regjeringen varsler flere andre tiltak for å sikre bedre pasientbehandling og ressursutnyttelse, herunder å skjerpe krav til rapportering og styring, å bedre utnyttelsen av IKT og å styrke medarbeidermedvirkningen i omstillingsprosesser. Systemet med aktivitetsbasert finansiering skal gjennomgås, med sikte på at ISF-refusjonen knyttes til pasientforløp heller enn til enkeltinnleggelser. Vi må sørge for at det er de pasientene som trenger det mest, som blir prioritert først, og vi må sørge for at finansieringssystemet ikke gir incentiver til at pasienter blir skrevet ut for tidlig. En slik omlegging av ISF-refusjonen vil kunne bidra både til å unngå uheldige vridninger i forhold til hvem som blir prioritert, og til å sikre bedre pasientforløp. I tillegg vil en omlegging kunne legge til rette for bedre utgiftskontroll. Av tilleggsbevilgningen på 800 mill. kr avsettes 50 mill. til særskilte samhandlingsprosjekter mellom spesialisthelsetjenesten og kommuner, som en oppfølging av arbeidet knyttet til lokalsykehus. Dette gjelder i Helse Nord, i Vestfold og i Helse Fonna i Helse Vest. I en helsetjeneste der mennesket skal stå i sentrum, har god samhandling mellom forvaltningsnivåer avgjørende betydning for det helhetlige behandlingstilbudet, og derfor er det viktig med noen pilotprosjekter for å utvikle slik samhandling videre. Det avsettes også 50 mill. kr av tilleggsbevilgningen til tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelmisbruk i regi av spesialisthelsetjenesten. Samlet er dermed bevilgningene til ulike former for rusbehandling økt med rundt 210 mill. kr siden denne regjeringen tiltrådte. Ventetid til vurdering og behandling er i mange tilfeller for lang. Det er derfor behov for en ekstraordinær satsing for å styrke rusfeltet, få flere behandlet og sikre nyhenviste behandling etter gjeldende regler og fastsatte frister. Regjeringen har videre varslet en behandlingsgaranti for unge under 23 år samt en opptrappingsplan for rusfeltet.