Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2013-03-19:
I fravær av komiteens leder har jeg hans rolle her i dag. Først vil jeg referere fra et brev – av 15. mars – som er kommet i dag fra Det kongelige utenriksdepartement. Det er fra statsråd Eidsvoll Holmås til utenrikskomiteen, med kopi til kontrollkomiteen. Statsråden ønsker å gi Stortinget oppdatert informasjon om Utenriksdepartementets forvaltning og gjennomføring av budsjettet for 2011. Det som er kjernen, er at OECD har anbefalt Norge å endre praksisen for når den norske støtten til regnskogbevaringa i Brasil skal regnes som offisiell bistand. Dette innebærer at midlene først kan rapporteres som offisiell bistand når midlene er disponible for mottaker. Norge har imidlertid hittil rapportert dette som offisiell bistand det året midlene overføres til gjeldsbrevkontoen i Norges Bank, og på bakgrunn av OECDs anbefaling har Norge nå justert sin rapportering. Stortinget vil bli nærmere orientert om støtten til regnskogsatsinga i Brasil i forbindelse med framleggelsen av revidert nasjonalbudsjett seinere i år. Så til den foreliggende sak, slik den framgår av innstillinga. Jeg vil konsentrere meg om de departementer som komiteens leder og jeg er saksordførere for, men jeg vil også ta noen generelle betraktninger. Komiteen viser til at Riksrevisjonen har revidert statsregnskapet og regnskapet for administrasjonen av Svalbard. Riksrevisjonens gjennomgang og kontroll er en del av det grunnlovfestede kontrollsystemet i norsk forfatning. Likeledes er det tillagt Stortinget å foreta kontroll med den utøvende makt, bl.a. gjennom den årlige revisjonen av statens regnskaper. Statsregnskapet for 2011 viser et oljekorrigert underskudd på 79,4 mrd. kr mot 104,1 mrd. kr i 2010. Riksrevisjonen har avgitt 200 revisjonsbrev uten merknad og 24 revisjonsbrev med merknad i 2011, hvilket er omtrent på samme nivå som i 2010. Gjennomgående fungerer statsforvaltninga i Norge godt, men fortsatt rapporterer Riksrevisjonen om alvorlige svakheter og mangler på flere samfunnskritiske områder. Særlig alvorlig er det at manglene blir påpekt gjentatte ganger, uten at de blir rettet opp. Også i år rapporterer Riksrevisjonen om regnskaper som ikke er reviderbare. Komiteen ser det som svært alvorlig at det avlegges regnskaper av en slik kvalitet at de ikke lar seg revidere. Komiteen har merket seg at det fortsatt er virksomheter som ikke har etablert et tilfredsstillende system for risikostyring som en del av mål- og resultatstyringa. Komiteen viser til at økonomireglementet siden 2003 har stilt krav om at det skal etableres et system for å vurdere og følge opp risiko for manglende måloppnåelse. Manglende risikovurderinger kan medføre at vesentlige avvik knyttet til måloppnåelse ikke identifiseres, forebygges eller korrigeres. Et gjentagende problem er etterlevelsen av anskaffelsesreglementet, som skal sikre forsvarlig bruk av offentlige midler og forebygge misligheter og korrupsjon. Riksrevisjonen har i en årrekke rapportert om svakheter og mangler på dette området. Sjøl om det er iverksatt omfattende tiltak de seinere år, konstaterer komiteen at det ennå ikke er i mål. Det er fremdeles rom for forbedringer, og komiteen ber om at Riksrevisjonen følger opp dette i den kommende revisjonen overfor de virksomheter dette gjelder. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen rapporterer om et betydelig omfang av feil i utbetalingen av ytelser innenfor velferdsordningene, og at dette omfanget overstiger akseptabelt nivå. Komiteen ber om at Riksrevisjonen følger opp dette i den løpende revisjonen. Komiteen viser til at både Riksrevisjonen og komiteen sjøl har hatt fokus på departementets tilskuddsforvaltning de siste åra. I revisjonen for 2010 ble tilskuddsforvaltninga i 13 departementer kontrollert. Riksrevisjonen hadde merknader i ni tilfeller. Komiteen finner det bekymringsfullt at revisjonen for 2011 har vist at iverksatte tiltak ikke har gitt nødvendige forbedringer. Vinteren 2012 gjennomførte komiteen sjøl en undersøkelse av departementenes tilskuddsforvaltning, jf. Innst. 47 S for 2011–2012. Bakgrunnen var opplysninger i media om irregulære forhold ved tilskuddsforvaltninga i noen departementer. Komiteens undersøkelser viste at det meste fungerte godt. Jeg vil understreke det – det meste fungerte godt. Men mange departementer hadde planer om å forbedre sine rutiner. Ved behandlinga av Innst. 47 S vedtok Stortinget å be Riksrevisjonen følge opp departementenes tilskuddsforvaltning i sine framtidige revisjoner. Så videre til Forsvarsdepartementet, som er ett av de departementene jeg har ansvaret for. Der viser vi til at Riksrevisjonen har avgitt tre avsluttende revisjonsbrev uten merknad og ett avsluttende revisjonsbrev med merknad til Forsvaret. Komiteen viser videre til at Riksrevisjonen har vesentlige merknader knyttet til regnskapene for Forsvarets materiellforvaltning, til styrkeproduksjon og operativ virksomhet, til anskaffelser, til forsinkelser i investeringsprosjekter og til regnskapet for de nye fregattene. Komiteen vil vise til at Riksrevisjonen ser alvorlig på at nær halvparten av Forsvarets driftsanskaffelser i 2011, nær tre år etter at FIF 2.0 ble innført, ikke fulgte hovedprosessen i systemet, da hovedprosessen skal brukes for anskaffelser for at bruken av budsjettmidler skal fanges opp i forpliktelsesregnskapet, og dermed forbedre Forsvarets mulighet for å utøve effektiv økonomistyring. Komiteen registrerer at hovedprosessen ble fulgt i 80 pst. av tilfellene i mai 2012. Komiteen forutsetter, i likhet med Riksrevisjonen, at departementet i styringsdialogen med Forsvaret særskilt følger opp dette forholdet. Komiteen merker seg videre at Forsvarsdepartementet vedgår at Forsvaret har kompetansemessige utfordringer, og at det på flere områder er behov for bedre og riktigere sammensatt kompetanse. Komiteen venter at kompetansesituasjonen i Forsvaret i sin helhet vil bli tatt opp i en egen, kommende stortingsmelding. Komiteen vil konstatere at Riksrevisjonen fastslår at tiltak som har blitt iverksatt for å møte svakheter i anskaffelsesprosesser, ikke har hatt forventet effekt, men at Forsvarsdepartementet f.eks. arbeider for å rekruttere personell med riktig kompetanse. Komiteen merker seg at Riksrevisjonen ser alvorlig på at nær halvparten av 42 mellomstore investeringsprosjekter som er revidert, var forsinket med ett år eller mer i forhold til opprinnelige planer, og at åtte av disse var forsinket med minst tre år. Ifølge Riksrevisjonen kan disse forsinkelsene i stor grad komme av ressurssituasjonen i Forsvarets logistikkorganisasjon, FLO. Komiteen vil vise til at Stortinget tidligere ved flere anledninger har kritisert store forsinkelser i Forsvarets investeringsprosjekter. Komiteen merker seg at Forsvarsdepartementet gjennom styringsdialogen med Forsvaret vil gi klare prioriteringer knyttet til investeringsporteføljen. Komiteen registrerer at Riksrevisjonen ser alvorlig på utfordringene med bemanning av teknisk personell om bord på fregattene. Fregattene er komplekse systemer som stiller høye krav til kompetanse. Komiteen merker seg at Forsvarsdepartementet medgir at det vil ta noe tid før iverksatte tiltak innenfor deler av FLO, som skal understøtte Sjøforsvarets operative struktur, vil gi nødvendig effekt. Komiteen vil understreke viktigheten av at arbeidet med å sikre høy operativ evne for fregattene prioriteres av Forsvarsdepartementet. Komiteen merker seg departementets opplysning om at seilingsaktiviteten for 2011 var oppe på det nivået som var planlagt for utløpet av langtidsperioden 2009–2012. Når det gjelder Kunnskapsdepartementet, vil komiteen vise til Riksrevisjonens revisjon og kontroll av departementet og dets underliggende virksomheter. Komiteen merker seg at det er avgitt 43 avsluttende revisjonsbrev uten merknader og seks med merknader til henholdsvis Universitetet i Oslo, Norges musikkhøgskole, Norges idrettshøgskole, Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo, Høgskulen i Volda og Senter for internasjonalisering av utdanning. Komiteen viser til at den i brev av 31. januar 2013 til departementet stilte spørsmål om manglende etterlevelse av regelverket for lønn til vitenskapelig ansatte i universitets- og høgskolesektoren, UH-sektoren, og brudd på reglene om offentlige anskaffelser. Statsråden svarte i brev av 8. februar 2013. Brevet følger som vedlegg til innstillinga. Komiteen har videre merket seg at flere virksomheter i universitets- og høgskolesektoren fortsatt ikke etterlever regelverket for lønn til vitenskapelig ansatte. Kunnskapsdepartementet har i svarbrevet til komiteen opplyst at det er iverksatt flere tiltak for å styrke og tydeliggjøre styrets rolle og forpliktelser, slik at institusjonene innretter seg slik at man unngår brudd på regelverket. Forholdene er tatt opp på etatsstyringsmøter med de institusjonene dette gjelder, og i tildelingsbrevene for 2012. Dette vil også bli fulgt opp i styringsdialogen for 2013. Komiteen forventer at de institusjonene dette gjelder, følger opp, slik at de påpekte forhold blir brakt i orden. Komiteen har videre merket seg at Riksrevisjonen også for 2011 har påpekt at en rekke vitenskapelig ansatte har hatt bierverv og roller i det private næringsliv uten at det eksisterer rutiner for å sikre tilstrekkelig åpenhet rundt disse vervene. Komiteen mener det er ønskelig at vitenskapelig ansatte i sektoren er engasjert i nærings- og samfunnsliv utenfor virksomheten, men understreker viktigheten av at bierverv og eierinteresser ikke kommer i konflikt med hovedstillingen, slik at tilliten til vitenskapelig ansattes uavhengighet svekkes. Det er viktig med åpenhet om disse spørsmålene. Komiteen ber derfor departementet sørge for at regelverket følges, slik at det ikke oppstår rolle- og habilitetskonflikter. Komiteen har merket seg at et gjennomgående tema for de virksomheter som har fått revisjonsbrev med merknader, er mangelfull etterlevelse av regelverket for anskaffelser. Dette gjelder, som nevnt, fem av seks virksomheter. Departementet har i svarbrevet opplyst at de ser alvorlig på de forhold som Riksrevisjonen har avdekket både når det gjelder etterlevelse av regelverket og sjølve regnskapsavleggelsen for 2011. Alle institusjonene som har fått vesentlige merknader til årsregnskapet for 2011, er fulgt opp av departementet på ulike møter våren og høsten 2012 for å sikre at nødvendige tiltak er iverksatt. Komiteen har merket seg at departementet i 2013 skal ha etatsstyringsmøter med de virksomheter som har fått vesentlige merknader til årsregnskapet 2011, og at departementet da vil vurdere om det er behov for ytterligere oppfølgingstiltak overfor de institusjonene dette gjelder. Når det gjelder Miljøverndepartementet, viser komiteen til at Riksrevisjonen har avgitt sju avsluttende revisjonsbrev uten merknad og to avsluttende revisjonsbrev med merknad. Det gjelder Direktoratet for naturforvaltning og Norsk kulturminnefond. Komiteen viser videre til at Riksrevisjonen har vesentlige merknader knyttet til regnskapene for tilskudd til forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovdyrforvaltninga og Norsk kulturminnefond. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen finner det kritikkverdig at departementet ikke har gjennomgått en evaluering av ordninga for tilskudd til forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovviltforvaltninga. Komiteen har også merket seg at revisjonen har vist at rapporteringa om tilskuddsordninga, som innhentes av Direktoratet for naturforvaltning, er mangelfull, og at det har vært tildelt midler til tiltak som vurderes ikke å ha en direkte tapsreduserende effekt. Komiteen finner det svært uheldig hvis det tildeles midler til tiltak som vurderes ikke å ha en direkte tapsreduserende effekt. Komiteen merker seg at departementet har informert Riksrevisjonen om at de vil gjennomgå regelverket for å sikre mest mulig lik praktisering av tilskuddsordninga. Komiteen vil vise til at Direktoratet for naturforvaltning, på oppdrag fra departementet, har fastsatt ny forskrift for tilskudd til forebyggende og konfliktdempende tiltak i rovviltforvaltninga gjeldende fra 1. januar inneværende år – 2013. Komiteen viser til at Riksrevisjonen er kritisk til at Miljøverndepartementet ikke har fulgt opp fastsatte forutsetninger for Kulturminnefondets tilskuddsforvaltning på en tilfredsstillende måte. Komiteen vil vise til at begrunnelsen for opprettelsen av Kulturminnefondet var behovet for å styrke arbeidet med å sikre verneverdige kulturminner og kulturmiljøer. Komiteen ser i likhet med Riksrevisjonen alvorlig på at tilskuddsmidler som er bundet opp i tilsagn som følge av for dårlig oppfølging av Kulturminnefondet, kan ha bidratt til at prosjekter for sikring av verneverdige kulturminner eller kulturmiljøer ikke har blitt gjennomført som forutsatt. Komiteen merker seg at Kulturminnefondet har informert Miljøverndepartementet om at det i 2012 ville rydde opp i alle eldre, åpne tilsagn. Komiteen legger derfor til grunn at dette har blitt gjort. Komiteen merker seg at sak om forvaltning av tilskuddsmidler vil bli fulgt opp i den løpende revisjonen. Når det gjelder Nærings- og handelsdepartementet, viser komiteen til Riksrevisjonens revisjon og kontroll av departementet og dets underliggende virksomheter. Komiteen har merket seg at det er avgitt åtte avsluttende revisjonsbrev uten merknader og to revisjonsbrev med merknader. Det gjelder Norsk Romsenter og Garanti-instituttet for eksportkreditt, GIEK. Komiteen viser til at den i brev 31. januar 2013 til departementet stilte spørsmål om Altinn, GIEK og Norsk Romsenter. Statsråden svarte i brev av 11. februar 2013. Brevene følger som vedlegg til innstillinga. Komiteen ser det som svært alvorlig at det de siste årene har vært en økning i antall uønskede hendelser i Altinn, slik at driftsavbrudd og kritiske feilsituasjoner har oppstått. Det er også svært alvorlig at problemene med den eksisterende løsninga har vanskeliggjort innføring av nye tjenester og skapt usikkerhet om Altinn kan takle de volumene som Nav har behov for i løsninga. Ifølge departementets svarbrev til komiteen skal den nåværende Altinn-plattformen fases ut i løpet av sommeren 2013. Sammen med arbeidet med en ny selvangivelsesløsning, som skal gjennomføres i løpet av første halvår 2013, forventer departementet at ny Altinn-løsning både skal være robust nok og ha kapasitet nok til å ta imot nye tjenester og tjenesteeiere, herunder flere av Navs tjenester. Komiteen forventer at departementet følger opp og vurderer om det er behov for tiltak for å sikre at også den nåværende Altinn-løsningen har den driftssikkerhet som er nødvendig ved behandlingen av selvangivelsene våren 2013. Komiteen viser til at GIEK innenfor flere områder har hatt mangelfull styring over egen virksomhet, bl.a. kostnadskontroll og budsjettstyring. Departementet opplyser i svarbrevet at de i møte med GIEK har tatt opp de påpekte merknader fra Riksrevisjonen og diskutert nødvendige oppfølgingstiltak. Komiteen har merket seg at departementet i tildelingsbrevet for 2013 har bedt om at tiltakene prioriteres, og at departementet vil følge opp dette arbeidet i den ordinære styringsdialogen med GIEK.