trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor Nymo (Senterpartiet), 2000-05-03:
Jeg tillater meg å rette følgende spørsmål til justisministeren: «Det siste halvannet året har det vært 17 ran av pengetransporter i Norge. Gjennom Verdens Gang 19. april 2000 er det blitt kjent at interne konflikter i politiet i perioder har hemmet etterforskningen av de mange verditransportranene. Hva vil statsråden gjøre for å sikre tilstrekkelig fremdrift og nødvendig koordinering av ransetterforskningene?»
Tor Nymo (Senterpartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Statsråden gav en beskrivelse av de utfordringene som ligger i den stadig økende kriminaliteten, også når det gjelder verditransportran. Det er ingen grunn til å være uenig med henne der. Hun gir også uttrykk for – hvis jeg oppfattet henne riktig – at man etter å ha vært i kontakt med Oslo politidistrikt har kommet til at det er det lite eller intet hold i de påstander som fremsettes i VG. Men det er vitterlig slik at statsadvokat Olav Helge Thue, som har et overordnet ansvar, og som statsråden refererte til, i den samme artikkelen gir uttrykk for følgende: «I perioder har situasjonen hemmet ransetterforskningene.» Og da blir mitt oppfølgingsspørsmål: På bakgrunn av det som jeg har vist til, og det som statsadvokaten har sagt, føler ikke statsråden at det er behov for å gå inn og undersøke nærmere hva som er realiteten i den artikkelen jeg refererer til?
Tor Nymo (Senterpartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret, som vel ikke kan oppfattes som direkte positivt. Nå er det slik at vi som medlem av justiskomiteen på Stortinget også har kontakt med politidistriktene. Vi har også kontakt med enheter innenfor distriktene der det kommer til uttrykk forskjellige oppfatninger i forhold til det ledelsen gir uttrykk for. Så sånn sett synes jeg – uten at jeg på noen måte skal forsøke å gi statsråden noe råd – med bakgrunn i dette og også med bakgrunn i motsetninger f.eks. mellom Kripos og enheter innenfor distriktet, som det tidligere har vist seg å være hold i, at det er rimelig overraskende at statsråden er så avvisende til å se nærmere på dette som det hun gir uttrykk for.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Hele Schengensamarbeidet går ut på å få ytre grensekontroll og fjerne den indre grensekontrollen. Når det gjelder akkurat forholdet til Sverige, gjør ikke den endringen at man fjerner indre grensekontroll, noe særlig forskjell i forhold til det samarbeidet som har gjeldt mellom Norge og Sverige helt siden 1950-tallet. Det har vært en arbeidsgruppe i gang for å vurdere akkurat hvordan man skal organisere den indre grensekontrollen både i forhold til Sverige og i forhold til Finland. Og det arbeides for øyeblikket med å lage helt konkrete samarbeidsavtaler mellom Norge og Sverige og mellom Norge og Finland. Det er i Schengen-avtalen et unntak, nemlig at man har muligheter for å foreta indre grensekontroll f.eks. ved alvorlig kriminalitet, og det er flere av de europeiske landene som foretar grensekontroll f.eks. når det gjelder menneskesmugling, og også ved en del andre forhold. Så det er ingenting i veien for at også vi fortsetter med grensekontroll knyttet til f.eks. kampen mot menneskesmugling. Vi vil selvfølgelig gjøre ferdig det arbeidet som pågår, og gi Halden politidistrikt, men også alle de andre grensepolitidistriktene, så raskt som mulig og i tide før det nye regimet skal iverksettes, tilstrekkelig beskjed om hvordan dette skal foregå i fremtiden.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Mitt svar var et uttrykk for at jeg mener vi har tilstrekkelig grunnlag for å opprettholde den kontroll vi ønsker overfor den alvorlige kriminaliteten, og at situasjonen i forhold til Sverige ikke er veldig annerledes nå enn det den har vært. Men det representanten Nymo nå formidler om holdningen fra og kunnskapen i Halden politidistrikt om dette, tar jeg selvfølgelig med meg for å følge opp at det faktisk også er kunnskap i politidistriktene om det vi i fellesskap mener må være den riktige måten å forholde oss på i fremtiden.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg sier vel egentlig to ting. Jeg sier at grensekontrollen i forhold til Sverige og de andre nordiske landene i dag er begrenset, fordi vi har de spesielle samarbeidsavtalene vi har med de nordiske landene, og den har vært begrenset helt siden 1950-tallet. Derfor er ikke forskjellen veldig stor for de nordiske landene etter Schengen-avtalen i forhold til hva situasjonen har vært tidligere. Det andre jeg sier, er at det er unntak i Schengen-avtalens artikkel 2 nr. 2 som gir adgang til å gjenopprette indre grensekontroll i forhold til rikets sikkerhet og i forhold til alvorlig kriminalitet. Tolkning og praksis knyttet til det har vært litt ulik i de europeiske landene, men det er noen europeiske land som f.eks. gjennomfører kontroll i forhold til menneskesmugling og også enkelte andre typer kriminalitet – Frankrike gjorde det f.eks. i forbindelse med fotball-VM i fjor sommer for å hindre fotballpøbel. Det viser at vi har en mulighet til å ha en sterkere kontroll i forhold til visse typer kriminalitet og i forhold til visse situasjoner.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Det er alltid vanskelig å svare veldig klart og tydelig når spørsmål blir formulert på tilstrekkelig finurlig måte! Jeg tror jeg viser til det jeg har sagt tidligere, at vi er i ferd med å lage en samarbeidsavtale med Sverige og Finland for helt å konkretisere hvordan politisamarbeidet praktisk skal foregå under Schengen-avtalen. Men jeg kan bekrefte at jeg er opptatt av å slå ned på internasjonal alvorlig kriminalitet og menneskesmugling.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg kan bekrefte at politidistriktene skal få klare retningslinjer før man implementerer Schengen-avtalen.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Når situasjonen er som den da er etter at man ikke har fått dispensasjon, må politiet følge opp så godt det lar seg gjøre for å ivareta liv og helse.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg er enig med representanten Krohn Devold i at det er viktig å beskytte de kvinnene, eller andre for den saks skyld, som er utsatt for trusler, enten det er trusler om vold eller andre type trusler, og at vi har både voldsalarmer og trygghetsalarmer nettopp for å bidra til den beskyttelsen. Når landet står overfor en streik, er det ikke noen tvil om at det har mange konsekvenser, og at vi opplever problemer som følge av det. Partene har gitt uttrykk for at de vil forsøke å unngå å skade liv og helse, og jeg håper de faktisk klarer å følge opp det. Det er jo slik at Regjeringen har gitt klart uttrykk for at man ønsker å overlate dette til partene selv, men det er klart at det vil alltid være slik – uten at jeg med dette sier at denne saken som sådan utløser noen tvungen lønnsnemnd, det sier jeg ikke - at det vil være en vurdering for ledelsen av et land å følge med, slik at dersom liv og helse skulle bli truet i så stor grad at det er nødvendig å gripe inn, gjør man jo det. Det må bli et moment i de tingene man følger med i kontinuerlig, men foreløpig vil jeg heller oppfordre politiet til å ha en ekstra oppmerksomhet rundt dette nå, nettopp fordi vi vet at situasjonen for øyeblikket er at de voldsalarmene som eksisterer, ikke har det samme mottaksapparatet i en streikesituasjon som det de ellers ville hatt.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg føler meg i alle fall sikker på at vi kommer et godt stykke lenger hvis politiet er bevisst på og klar over den situasjonen man er i i den perioden streiken varer og Securitas og sikkerhetsselskapene er tatt ut i streik og ikke kan ta imot voldsalarmer på den måten de ellers gjør, og at politiet derfor må ha en ekstra beredskap på henvendelser av den type som ellers ville utløse voldsalarm.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg må be om at representanten forklarer spørsmålet litt nærmere, så jeg er sikker på at jeg skjønner hva han spør om.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg beklager at jeg fortsatt ikke har helt tak på spørsmålet, men jeg får forsøke å svare så godt jeg klarer. Jeg oppfatter det som at representanten tar opp flere ting på en gang. Det ene er spørsmålet om bruk av telefonavlyttingsbånd som bevis i straffesaker. Da vil jeg vise til den gjennomgangen som har vært av politiets etterforskningsmetoder og bruk av de metodene i en videre straffesak som ble foretatt av Metodeutvalget, en sak som ble fremmet for Stortinget og behandlet før nyttår. Jeg synes det er naturlig å forholde seg til det som ble resultatet av den behandlingen så langt. Så får vi se erfaringene som er gjort av det arbeidet, før vi eventuelt kan foreslå endringer. Det andre jeg oppfattet at representanten spurte om, var hvordan vi kunne få økt strafferammen for grensekriminalitet. Det synes jeg det er vanskelig å svare på uten å ha konkret for meg hvilken type straffbare handlinger man i så fall snakker om. Iallfall er det slik at det ikke alltid er strafferammen som er problemet, men domstolenes praksis.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Alle fartøyer i verden fra land tilknyttet FNs Internasjonale Maritime Organisasjon, IMO, er i dag forpliktet til å lytte på kanal 16. IMO arbeider med spørsmål om videreutvikling av kanal 16 og nytt utstyr for varsling av nød over denne kanalen, og hvor hovedpoenget er nye og bedre systemer for melding og mottak av nødmeldinger. Det knytter seg selvfølgelig stor interesse til hvordan utviklingen av nødkommunikasjonen over kanal 16 vil bli i fremtiden. Justisdepartementet følger nøye med i utviklingen og er i kontinuerlig kontakt med de miljøene som håndterer disse spørsmål både nasjonalt og internasjonalt. IMO har spørsmål om fortsatt lytteplikt til vurdering, og spørsmålet må ses i sammenheng med virkningene for sikkerheten til sjøs, tilliten til det nye systemet og i hvilken takt det nye systemet implementeres på skip, og på hvilke skip. IMO har, som representanten Stensaker er inne på, antydet at en som følge av det nye systemet vil kunne la lytteplikten opphøre i 2005 dersom utviklingen er positiv. Men det er opp til hvert enkelt land å avgjøre om de ønsker å beholde lytteplikten på kanal 16. Som ansvarlig for nød- og sikkerhetstjenesten ved kystradiostasjonene vil jeg imidlertid bidra til at sikkerheten ikke skal bli svekket i fremtiden. Jeg mener derfor at lytteplikten må opprettholdes dersom ikke det nye utstyret for varsling over kanalen gir like god eller bedre sikkerhet. Sikkerheten til sjøs må således ikke bli svekket. For øvrig vil jeg nevnte at som et ledd i å bedre sikkerheten til sjøs vil hovedredningssentralene på ettersommeren bli i stand til å overhøre all nødkommunikasjon over kanal 16 parallelt med kystradiostasjonene. Det har de altså ikke kunnet tidligere.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Det er korrekt som representanten Stensaker sier, at dette nye systemet primært er beregnet for de store fartøyene. Derfor er det også korrekt at det ikke ivaretar behovet til alle de mindre fartøyene som går langs norskekysten. Det er også grunnen til at jeg understreket at jeg ikke kommer til å gå inn for noen oppheving av lytteplikten hvis ikke vi mener at sikkerheten blir like godt ivaretatt ved de systemer som eventuelt avløser lytteplikten på kanal 16. Men det er som kjent fremdeles fem år til 2005, og vi må for så vidt holde åpent for at utviklingen kan tilsi at verden ser litt annerledes ut da. Gjør den ikke det, er jeg ikke innstilt på å oppheve lytteplikten.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg har da lært at jeg alltid må svare, men jeg har for så vidt ikke så veldig mye mer å tilføye, annet enn å vise til det svaret jeg gav, og at vi i fellesskap får prøve å sørge for at sikkerheten til sjøs opprettholdes på et høyt nivå.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Bekjempelse av ranskriminalitet er et prioritert område for politiet. Disse forbrytelsene representerer grove trusler og vold og skaper frykt og skader hos de som utsettes for forbrytelsene. I tillegg dreier det seg om svært store økonomiske verdier. Det er politidistriktene Oslo, Drammen og Romerike som har vært rammet av de såkalte verditransportranene. Ranene er profesjonelt utført, og de kan synes å ha flere likhetstrekk. Det har derfor vært naturlig å etterforske om de samme gjerningspersonene står bak flere av ranene. For å få en effektiv etterforskning av disse sakene besluttet derfor førstestatsadvokaten ved Oslo statsadvokatembeter at etterforskning og påtale skulle samordnes ved Oslo politidistrikt. Det er utpekt én statsadvokat med ansvar for sakene. Etterforskning og samordning av så mange store saker krever store ressurser, og Justisdepartementet har etter søknad fra Oslo politidistrikt tildelt 840 000 kr i ekstraordinære midler til etterforskningen. Å etterforske slike store ranssaker er et krevende og møysommelig arbeid. Erfaringsmessig løses likevel slike saker ofte etter grundig etterforskning. Etter å ha undersøkt denne saken med ledelsen ved Oslo politidistrikt, opplyses det at man der ikke kjenner seg igjen i spissformuleringene i avisartikkelen, og man kan vanskelig forstå at etterforskningen har vært hemmet, slik det er fremstilt i media. Ransetterforskningen i disse sakene har god fremdrift. Totalt er 24 personer siktet i de forskjellige sakene. Det er den utpekte ansvarlige statsadvokat som sammen med ledelsen i Oslo politidistrikt har det overordnede ansvaret for fremdrift og etterforskning av denne saken.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Svaret på det er egentlig nei. Jeg har snakket om den saken med Oslo politidistrikt da jeg var på besøk der på fredag. Vi har fått svaret i forbindelse med spørretimespørsmålet, og de bekrefter at etterforskningen er i god gjenge. De har også vært i kontakt med statsadvokaten og diskuterte oppslaget den gangen det fant sted. Det er altså 24 siktede. I 10 av de 15 sakene – slik jeg har forstått at det er – er det siktede personer, og Oslo politidistrikt mener at etterforskningen er i god fremdrift. Og da føler jeg meg så betrygget som jeg synes jeg kan og bør være, sett i forhold til det store antallet saker som til enhver tid foreligger ved de ulike politidistriktene.
Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg oppfatter det slik at her har man bl.a. som følge av representanten Nymos spørsmål i spørretimen undersøkt nærmere den saken som representanten tar opp, og jeg føler at jeg har fått tilstrekkelig bekreftelse på at etterforskningen er i god gjenge. Men det betyr selvfølgelig ikke at jeg ikke generelt sett for så vidt er enig med representanten Nymo i at noen ganger er det slik at departementet bør følge med og gripe inn hvis det er vanskelige samarbeidsforhold eller andre forhold som ikke er som de skal i politiet. Men det håper jeg for så vidt også at den nye organiseringen av den sentrale politiledelsen i enda større grad kan ivareta på en god måte i fremtiden.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2000-05-03:
Jeg må si jeg er litt i tvil om hvordan det som nå blir sagt, skal tolkes. Hele intensjonen med Schengen-avtalen er jo å bygge ned grensekontrollen mellom medlemslandene i Schengen. Det bekreftet også Tollvesenet i Østfold overfor justiskomiteen i går, så vidt jeg forstår. Da forundrer det meg at justisministeren gir som svar at denne kontrollen kan opprettholdes på samme nivå som i dag, og at man skal være like sikker som man er i dag på at det ikke foregår smugling, og at man har de samme kontrollmekanismene. Hele hensikten er jo at det skal være en nedbygging. Mitt spørsmål til justisministeren er: Ser justisministeren at denne kontrollen vil komme til å bli svekket, og er det i det hele tatt muligheter for å opprettholde kontrollen på dagens nivå ved gjennomføringen av Schengen-avtalen?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Som Østfold-representant har jeg fulgt grenseproblematikken både for tollvesen og for politietat, og de gjør et glimrende arbeid også i Halden-distriktet. Og vi vet at stikkprøvekontrollene ved grensen har hatt stor betydning. Vi fikk økte ressurser i begynnelsen av 1990-årene i samband med Golf-krisen, og da beslagla man alt fra avsagde hagler og finlandshetter til komplett falskneriutstyr for pass. Det gjorde at vi fikk et fingeravtrykksregister for dette i Norge som er koblet mot utenlandske registre. Det statsråden nå har sagt, er i hvert fall en indikasjon på at hun er sterkt opptatt av at vi også i framtiden skal ha en effektiv kontroll med spesielt internasjonal kriminalitet og illegal innvandring til landet vårt. Og jeg regner med at det er et løfte fra hennes side innenfor en ny modell å følge dette opp.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
«Statistikk fra Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon og Kreditkassen viser en sterk økning i handelslekkasjen til Sverige som i første kvartal 2000 overstiger tallene fra rekordåret 1999. Lave avgifter på lokkevarer som brennevin, vin, sigaretter, rulletobakk, drivstoff og matvarer bidrar sterkt til at nordmenn valfarter over grensen. Hva vil statsråden bidra med for å redusere grensehandelslekkasjen?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret, som egentlig var konsist nok. Dette skal vurderes, og de konkrete forslagene kommer i samband med statsbudsjettet for neste år. Nå gav jo Arbeiderpartiets leder, Thorbjørn Jagland, for nesten to år siden på et fylkesårsmøte i Halden informasjon om at det skulle nedsettes en arbeidsgruppe. Den har jobbet, og skattepolitisk talsmann Erik Dalheim har ved en rekke anledninger uttalt at avgiftene bør ned. Men vi har ikke kommet noe lenger. Selv om det er litt uenighet om hvor stor denne grensehandelslekkasjen er, må vi vel alle innrømme at den har et betydelig omfang og skaper problemer for norsk næringsliv i mange grensefylker. Jeg regner da med at når forslagene fra Arbeiderpartiet kommer, vil det bli avgiftslettelsesforslag som virkelig monner.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg har et spørsmål til vår ærede landbruksminister: «Som et ledd i å redusere det betydelige melkeoverskuddet kjøpes melkebønder ut av næringen med offentlige midler. Bønder som slutter med melk og starter med kjøttproduksjon som et alternativ, kan gis offentlige midler gjennom tilskudd og lån, til tross for betydelig overproduksjon av norsk svine- og storfekjøtt. Hva vil statsråden bidra med for å rette på forholdene?»
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var jeg fornøyd med. Han sa seg helt enig med representanten Hedstrøm, og han presiserte også at han personlig skulle ta et initiativ for å se at kontrolltiltakene via SND var tilfredsstillende. For man vil bare bringe disse ordningene i vanry hvis den ene hånden slår den andre i hjel. Men vi vil inneværende år likevel innenfor dagens systemer få overproduksjon – det er jo et kjent økonomisk fenomen at det skjer når man sprøyter betydelige midler inn i en næring. Selv om det etter hvert går en del ut av melkeproduksjon, har vi et stort kjøttoverskudd i Norge, både når det gjelder svin og storfe. Etter hva jeg kan huske, er det anslått til ca. 12 000 tonn inneværende år. Har Regjeringen tatt høyde for hvordan man skal kvitte seg med dette overskuddet? Det er jo sterke begrensninger innad i WTO nå på hva man kan dumpe i utlandet gjennom reguleringseksport.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Vi har jo i dag en veldig gjennomregulert landbruksnæring. Jeg vet ikke om det var det den svenske statsråden tenkte på, da han i Telenor–Telia-saken omtalte Norge som den siste sovjetstaten. Det er jo en viss mulighet for det. Vi har en omsetningslov som jeg kaller en stalinistisk reguleringslov, og den hjemler jo faktisk billigsalg. Mener statsråden det ville være fornuftig å legge ut noe av den enorme overproduksjonen vi ser, på billigsalg i Norge, slik at Kari og Ola Nordmann kan få noe igjen av sine egne subsidiepenger på dette området?
Bjørn Hernæs (Høyre), 2000-05-03:
Representanten Nymo hadde utvilsomt justiskomiteen med seg da han konstaterte at det gjøres et utmerket arbeid i Halden politidistrikt. Men det var nok uttrykk for hans svært selektive oppfattelsesevne når han mente at han også hadde justiskomiteen med seg når det gjaldt forsøket på å starte en ny Schengen-debatt. Når det da også ble fulgt opp av representanten Enoksen, tror jeg bare jeg har lyst til å si at det jeg hørte på briefingen, var at politiet etterlyste klare retningslinjer før implementeringen av Schengen-avtalen den 1. oktober. Jeg vil gjerne be om at justisministeren bekrefter at det vil de få. Det var altså ikke noe annet jeg oppfattet at politiet og tollvesenet i Halden var opptatt av. Og når justisministeren sier at hun vil ta med seg den informasjonen som kommer, bør den da fortrinnsvis være rimelig balansert.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg ønsker å stille statsråd Ellen Horn følgende spørsmål: Norge bruker mye penger til støtte for norsk filmproduksjon. Det viser seg at flere av disse produksjonene har en heller lav publikumstiltrekning og dermed gir svært lav inntjening. Noen har sågar så lite publikum at de blir tatt av etter en stund. Synes statsråden det er riktig å bruke så mye statlige kulturpenger til filmproduksjon som synes å ha et så smalt seertall, framfor å bruke disse pengene til kulturformål som gagner de store grupper, som f.eks. barn og ungdom, slik Fremskrittspartiet ønsker, ved bl.a. å styrke de frivillige lag og organisasjoner?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg tolker som et positivt svar som vil gagne norsk film. I en artikkel i Aftenposten 2. mai sier filmskaperen Edith Carlmar følgende: «Selvfølgelig tjente jeg penger på alle filmene mine! Du kan ikke lage film uten å sørge for at de gir et overskudd.» Er statsråden enig i denne uttalelsen fra Edith Carlmar? Synes statsråden at det skal være fritt fram for dem som får økonomisk støtte til filmproduksjon, eller synes statsråden – i likhet med Fremskrittspartiet – at det skal være en kombinasjon hvor økonomi, kvalitet etc. skal være det gjeldende, og at publikum helst skal kunne like filmen?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Kongsvinger-distriktet har mange dagpendlere til Oslo som ønsker å benytte NSB. Dessverre er NSBs tilbud preget av ulik pris når det gjelder bruk av buss eller tog, og fleksibiliteten mellom å velge tog eller buss må betales med høyere billettpris. Pendlerne ønsker samme pris på tog/buss og mulighet til å velge alternativt tog eller buss ved kjøp av en billett uten at dette må koste ekstra. Ser statsråden denne mulighet til pendlernes beste?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Statsråden sier seg fornøyd med pendlernes og andre reisendes tilbud i Kongsvinger-distriktet. At dette tilbudet er til å leve med, er nok riktig, men målet for oss politikere i denne saken må være at flest mulig kan benytte det kollektive tilbudet. For noen reisende er det toget, mens det for andre er bussen, avhengig av hvor man bor langs reiseruta. Synes ikke statsråden at det bør koste like lite å reise med det ene som det andre transporttilbudet fra til A til B, uavhengig av om det er en jernbanestasjon i nærheten?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Så til konkretisering av valgfriheten ved kjøp av billett – å velge mellom buss eller tog alt etter hva som passer best den enkelte dag. Jeg mener at en slik fleksibilitet, men uten at det koster noe ekstra, vil føre til at flere vil kunne benytte det kollektive tilbudet. Deler statsråden disse tanker?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg ønsker å stille kirke-, utdannings- og forskningsministeren følgende spørsmål: «I Hedmark, som i andre fylker, må elever i videregående skole som har opptil 6 km skolevei én vei, betale bruk av offentlig transportmiddel selv. Ser statsråden denne urettferdigheten som rammer distriktene på grunn av lange avstander kontra de som bor i mer sentrale strøk, og hva vil statsråden i så fall gjøre for å fjerne denne forskjellsbehandlingen?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. I sitt svar redegjør statsråden for prinsippet om lik rett til utdanning, uavhengig av foreldrenes økonomi, bosted og geografi. Ser statsråden at elever i videregående skole med en boavstand til skolen på f.eks. 5–6 km én vei vil få en ekstra utgift i forhold til dem som har en svært kort skolevei, samt i forhold til dem som har en lengre skolevei enn 6 km, og at dette slår urettferdig ut for dem som rammes, og som dermed får en dårligere økonomi?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Det ble jo litt tenkning rundt dette om man skal redusere og gå ned fra 6 km til f.eks. 5 km. Kan statsråden vurdere å gå ned til 4 km, slik regelen er for ungdomsskoleelever?
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Spørsmål knyttet til norsk filmproduksjon har vært sterkt fremme i mediene i den siste tiden. Det har også vært pekt på at det har vært en lav tilslutning til norske filmer. Regjeringen vil gå nøye inn i de filmpolitiske spørsmålene, også om fremtidig organisering av norsk film. Og jeg ser det som et mål å få større tilslutning til de norske filmene. Å få produksjoner som vekker interesse hos publikum, må være et mål. Jeg vil understreke at jeg ser det som et viktig prioritert felt for Regjeringen å medvirke til at det blir produsert god norsk film.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Det er ikke vanskelig å være enig i at det må være en kombinasjon som ligger til grunn når man vurderer norsk filmproduksjon. Men jeg vil understreke at det skal ikke bare evalueres ut fra publikums besøk; det er en rekke forhold som må ligge til grunn når man vurderer hva som skal prioriteres innenfor norsk film. Men det er et klart mål å skaffe flere filmer som når et bredt publikum.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Rapporten fra Ernst & Young vil være en del av de vurderinger som legges til grunn i arbeidet med filmpolitikken fremover.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
I henhold til Stortingets forutsetninger behandles frivillighetsordningen når det gjelder kulturområdet, i forbindelse med det reviderte nasjonalbudsjett, som skal legges frem den 12. mai.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg vil gjerne understreke at den tradisjonen vi har i Norge for en rik flora av korps og aktivt amatørmiljø rundt omkring i landet, er det all grunn til å gjøre en innsats for å opprettholde. Jeg er også urolig over at det er så mange korps som har måttet gi opp, og håper jeg kan bidra til at så ikke blir utviklingen fremover.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg har ikke helt satt meg inn i dette før jeg kom hit i dag, men i den grad jeg kan bevirke at forutsetningene for å drive det lokale arbeidet innenfor kultursektoren og det frivillige miljøet rundt om i landet opprettholdes, vil jeg gjøre mitt til at det blir mulig å fortsette med dette.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
I så stor grad som overhodet mulig – det er jeg enig i – må man unngå å få moms på kultursektoren, det være seg litteratur eller konsert- og teaterbilletter.
Ellen Horn (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Disse momsspørsmålene vil jo bli behandlet i det store og hele perspektivet, men på kulturområdet tror jeg jeg kan sørge for å bidra til at det ikke blir uro når det gjelder Regjeringens holdning til moms på kulturområdet.
Trond Helleland (Høyre), 2000-05-03:
Den forrige regjeringen fikk utarbeidet en rapport fra Ernst & Young om filmstøtten i Norge. Det har vært vanskelig å tolke signalene fra Arbeiderpartiet så langt om hva denne rapporten skal munne ut i. Kulturpolitisk talsmann Jon Olav Alstad har sagt bl.a. at denne rapporten ikke danner noe godt grunnlag for å vurdere norsk filmproduksjon. Vil statsråden legge denne rapporten fra Ernst & Young til grunn for det videre arbeidet med å sanere norske filmproduksjonsstøtteordninger, eller vil statsråden starte arbeidet på nytt?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-05-03:
Eg har eit spørsmål til kulturministeren. Vi har no kome over i mai månad, og mange korps er ute på vegane for å øve til 17. mai. Vi har samtidig fått meldt at musikkorpsa har ein vanskeleg økonomi; i fjor blei 100 musikkorps lagde ned. Vi veit at musikkorpsa er ein type av dei mange viktige laga og organisasjonane. Sentrumsregjeringa fremja ei tilleggsmelding til Stortinget om frivillige lag og organisasjonar som Stortinget i hovudsak slutta seg til. Ei av målsettingane i meldinga var å styrkje økonomien til frivillige lag og organisasjonar, slik at ein kunne bruke mindre tid på kakebaking og lotteri og meir konsentrere seg om å drive aktivitetar i organisasjonen. Kva vil kulturministeren gjere for at ho framleis kan gå i takt med musikkkorpsa 17. mai, og for å styrkje frivillige lag og organisasjonar generelt?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-05-03:
I Noreg har vi over 2 000 landsdekkande organisasjonar, og det er nesten 17 millionar organisasjonsmedlemskap. Det viser at det er ein enorm styrke og tradisjon i dei frivillige laga og organisasjonane som vi ikkje kan måle i kroner og øre. Frivillige lag og organisasjonar har fungert i lang tid som både sosiale, religiøse og kulturelle tradisjons- og verdiformidlarar i vårt samfunn. Eg er glad for at statsråden vil følgje opp det som Stortinget har vedteke i revidert nasjonalbudsjett. Der har Stortinget vedteke ei ny tilskotsordning, og fleirtalet gjekk inn for at overskotet frå spelemidlane skulle kanaliserast gjennom organisasjonens sentrale ledd. Vi er jo kjende med at idretten har fått sin del av midlane, og Stortinget har bede Regjeringa kome med midlar også til dei frivillige laga og organisasjonane i revidert nasjonalbudsjett. Og ut frå det som statsråden svarte, verkar det som ein har tenkt å følgje opp det. Har elles statsråden nokon visjonar for dei frivillige laga og organisasjonane?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Stortinget har bedt Regjeringen lage en samlet politikk for lotteri. Noe handler om justis, det skal jeg definitivt ikke ta opp. Men noe handler om kultur, og jeg vil stille statsråden spørsmålet: Kan vi være sikker på at man fra Kulturdepartementets side, når man ser på lotterier og skal avveie forholdet mellom statlige spill, også vil ta tilbørlig hensyn til det sivile samfunnets lotterier og spill, som nå representanten Molvær Grimstad tok opp, slik at de blir behandlet på en slik måte at de i ettertiden også har en fair sjanse? Jeg stiller dette som et prinsipielt spørsmål, for da kan kulturministeren også avklare sin holdning til disse spørsmålene.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg tillater meg å stille dette spørsmålet til fiskeriministeren: «Byutvikling i Bjørvika er bredt akseptert som viktig. Det har en tid vært konflikt om råderetten over deler av området mellom Oslo kommune og Oslo havnevesen. Vil det bli tatt initiativ for å løse konflikten, slik at kommunen helhetlig kan disponere også havnevesenets arealer for å få til byutvikling i området, og gjennom eiendomsutvikling få pengebidrag til delfinansiering av senketunnelen på E18?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg er vel kjent med den logikk som nå ble framført av statsråden på alle punkter. Grunnen til at spørsmålet mitt ble stilt, var at regjeringen Jagland og regjeringen Bondevik ønsket utvikling i Bjørvika basert på spleis og dugnad. Stortingsflertallet etablerte en opera i Bjørvika, og de to regjeringer jeg nevnte, sa da at infrastrukturen i området måtte man samarbeide om. Alle er enige om at statskassen ikke kan finansiere infrastrukturen alene, det må komme penger fra Oslo bystyre som man er villig til å gi og prioritere innenfor bomringen for Oslo. Når jeg har reist spørsmålet, er det fordi muligheten til å få til en utvikling i området går på en helhetlig eiendomsutvikling hvor både staten og kommunen samtidig er aktører. Hvis ikke staten og kommunen kan samordne sine interesser, får man ikke til en helhetlig utvikling, man får ingen løsning. Og når jeg gir utfordringen til fiskeriministeren, er det fordi han som regjeringsmedlem kan bidra til å sikre den dugnadsånd som regjeringen Jagland og regjeringen Bondevik prøvde å få til gjennom spleis og dugnad, og få finansiert infrastrukturen i dette området og unngå å belaste samferdselsbudsjettet andre steder. Så jeg gjentar spørsmålet om det vil bli tatt initiativ til å løse denne konflikten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg konstaterer at mens tidligere fiskeriminister Lars Peder Brekk i et skriftlig svar til representanten Foss var villig til, på generelt grunnlag, å føre dialog om den såkalte Fjordbyen, så sitter den nåværende fiskeriminister og holder fast på en lov. Jeg skal dra resonnementet. Eiendomsutvikling på Oslo havn er delvis selvfølgelig et resultat av havn, men en del av eiendomsverdien følger av at det har skjedd en byutvikling som prissetter dette på en slik måte at verdien er større enn at det alene har vært havn. Derfor må man på en eller annen måte finne en løsning. Og så lenge man ikke bidrar til løsningen, men lar ballen gå tilbake fra statsråden til kommunen, som nå ha vært linjen i mange år, så ender man til slutt opp med å få en opera i et veikryss uten at noen bidrar. Jeg synes med respekt å melde det er lite kreativt og det er dårlig dugnadsånd, og jeg hadde ventet bedre fra den nye regjeringens side.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg tillater meg å stille dette spørsmål til kirke-, utdannings- og forskningsministeren: «Behovet for nye studentboliger i Oslo er stort. Høyt kostnadsnivå gjør det vanskelig å få håndterbar husleie i nye byggeprosjekter. Stortinget bad derfor Regjeringen vurdere å endre tilskuddsreglene til studentboliger, slik at satsen i for eksempel Oslo kan økes til 300 000 kroner innenfor dagens øvre grense på 60 pst. av byggekostnadene. Studentsamskipnaden i Oslo opplyser at de pr. 27. april 2000 verken har fått nye byggetilsagn eller signaler på oppfølging av Stortingets forslag. Når vil dette bli fulgt opp?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg takker statsråden for den positive grunnholdning han viser i svaret. Jeg er vel kjent med det som har skjedd før når det gjelder regler og muligheter til å utøve skjønn. Og skulle det være et poeng ved spørsmålet mitt, så er det å si at dette skjønnet i Oslo nok er nødt til å bli en regel. For hvis man gjennomgår boligsituasjonen i Oslo, baserer seg på at tomter skal eksistere til en fornuftig pris, og ser på det som i dag er mulig å produsere, tror jeg nok at man i større grad må basere seg på priser på det nivået statsråden selv nevnte, fra 426 000 kr og kanskje opp til 500 000 kr. Er man villig til å gjøre det, kan man også få produsert betydelige volum. Man kan få oppnådd det som både statsråden og jeg har som felles hensikt, nemlig at denne ungdomsgruppen skal få en sjanse. Så min oppfordring er at den skjønnsmuligheten som foreligger der, blir vurdert som ikke bare å være et skjønn som skal knyttes til enkeltsaker, men et skjønn som kanskje skal gjøres mer fast, slik at man når man planlegger boliger i Oslo, f.eks. fra Studentsamskipnadens side, har en større forutsigbarhet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2000-05-03:
Jeg og statsråden er fullt ut enig i at under budsjettdommen lever vi alle, og at alle som vil påvirke budsjettrammene, enten det nå er studentparlament eller stortingsrepresentanter eller andre, må delta i prosessen. Mitt poeng var vel mer at gitt rammene, uansett hvordan de måtte bli ved budsjettbehandlingen, bør man i Oslo innstille seg på at muligheten til å utøve skjønn mer kan bli den faste regel. Men jeg har forstått at statsråden er åpen for det, jeg føler at han her har en åpen holdning, og så får vi heller møtes ved andre skilleveier, slik at det vi har som holdning, kan bli praktisk politikk.
Jan Petersen (Høyre), 2000-05-03:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. Et av de landene som har mottatt norsk bistand over mange, mange år, er Zimbabwe, og det var et land vi hadde store forhåpninger til. Men slik vi har sett utviklingen i det siste, er det en meget dramatisk utvikling i Zimbabwe, med klare overgrep mot menneskerettighetene, hvor opposisjonen har usedvanlig dårlige vilkår og forfølges av regimet, og hvor volden er under utvikling. Og om ikke dette er nok, er Zimbabwe også engasjert i krig i et naboland. Hva akter utenriksministeren å foreta seg i denne situasjonen?
Jan Petersen (Høyre), 2000-05-03:
Jeg er glad for at utenriksministeren i likhet med meg ser så alvorlig på situasjonen at han er villig til å vurdere norsk bistand. Vi yter ganske mye bistand til Zimbabwe og har gjort det over mange år, men jeg mener at det nå er grunn til å slå neven i bordet og vise Zimbabwe at vi mener alvor, og at vi bør si nei til videre bistand til Zimbabwe. Dette er jo midler man da vil frigjøre og kan bruke i andre land hvor de vil ha bedre effekt enn de vil ha i dette landet. Derfor er mitt spørsmål til utenriksministeren: Er han også parat til å vurdere et totalt avbrudd av bistand til Zimbabwe?
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg er like bekymret for situasjonen i Zimbabwe som Jan Petersen er. Jeg er glad for at vi er på linje i det spørsmålet. Vi har fra Utenriksdepartementets side protestert overfor Zimbabwe to ganger, først den 31. mars og deretter den 20. april – en kraftig protest der vi bad om at Regjeringen gjorde det som er mulig for å stoppe voldshandlingene. Vi har sendt en delegasjon til Zimbabwe – den reiste 1. mai – for å undersøke forholdene i landet, som skal danne grunnlaget for en vurdering av hva som skal skje med bistanden til landet i framtiden. Jeg har lyst til å si at det som vi ser her, reiser et veldig viktig spørsmål, også for norsk utviklingshjelp i det hele og for norsk utenrikspolitikk, nemlig det som også stod i Regjeringens erklæring, at det må være en viktig oppgave for oss å bidra til å bekjempe korrupsjon og vanstyre som i mange land er et hinder for utvikling. Og det er nettopp det vi ser i Zimbabwe. Spørsmålet nå er hvordan man kan vri den hjelpen Norge har til Zimbabwe, over i retning av å støtte opp under opposisjonen og menneskerettighetsarbeidet. Men hvis det ikke lykkes å få til frie valg, og rettferdige valg, vil jo hele spørsmålet måtte reises om hva vi gjør med den langsiktige bistanden til landet.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Svaret på det er helt klart ja. Vi er innstilt på å vurdere det spørsmålet, men først etter at delegasjonen fra Zimbabwe har kommet tilbake. Dessuten er det spørsmål om hva som er klokt akkurat nå. Vi ønsker ikke å bidra til at president Mugabes stilling skal styrkes i den hjemlige opinionen i Zimbabwe gjennom tiltak fra de vestlige og rike landenes side. Men det er helt klart at vendepunktet vil være spørsmålet om valg. Det må holdes frie og rettferdige valg i landet. Hvis ikke det skjer, er det klart at hele dette spørsmålet kommer opp for fullt. Men inntil det har skjedd, må vi etter vår oppfatning følge den linje som vi nå gjør, nemlig å vri bistanden over i retning av å støtte opposisjonen og menneskerettighetsarbeidet.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Det er helt riktig at det er nødvendig å ha kontakt med andre land for å koordinere oss med hva de gjør. Vi har nær kontakt selvfølgelig, som alltid, med de nordiske landene, og også med andre land, som f.eks. Storbritannia, i dette spørsmålet. Med en gang denne situasjonen ble dramatisert, ble det satt i gang et arbeid med sikte på å se hvordan man kunne vri bistanden over mot å støtte opposisjonen og menneskerettighetsarbeidet i landet. For øvrig er hensikten med delegasjonen å vurdere det spørsmålet, men også å vurdere spørsmålet om man kan få sendt valgobservatører når det blir valg i landet, på vilkår som gjør at de kan observere om det er frie og rettferdige valg, noe som vil være et hovedspørsmål, synes vi, i forbindelse med utviklingen i landet.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
For det første vil jeg si at utenrikskomiteen lenge har vært opptatt av disse spørsmålene. Det har vært bred enighet om – og påpekt – utviklingen i landet. For det andre har Utenriksdepartementet to ganger protestert ved démarche, som ble overlevert 31. mars og 20. april i landets hovedstad – en kraftig protest. Når det gjelder spørsmålet om hvorfor man venter: Det er for å legge press på Mugabe slik at det kan bli holdt frie valg. Jeg håper at vi her i denne forsamling er enige om at maktskifte i et land bør skje gjennom frie valg. Vi har nå en mulighet til å legge press på myndighetene i landet for at det skal holdes valg, og for at det skal være internasjonale observatører som kan observere om det faktisk foregår frie, uavhengige og rettferdige valg.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg er litt forundret over at dette kommer på den måten nå. Det har vært en bred enighet i utenrikskomiteen om holdningen til dette spørsmålet over lang tid, og det har vært fulgt opp av utenrikskomiteen. Spørsmålet er: Hva ønsker man å oppnå? Ønsker man å oppnå her hjemme å fryse hjelpen, slik at man kan si det til sin hjemlige opinion, eller ønsker man å støtte opposisjonen og arbeidet for menneskerettigheter i Zimbabwe? Og ønsker man å støtte den fattige befolkningen i landet? Jeg vil tro at det viktigste nå er å bruke den muligheten Norge har – fordi vi har bistått landet gjennom lang tid, som mange andre land også har gjort, og som vi koordinerer vår holdning med –til å legge press for at det kan bli frie valg. Jeg tror det er en bedre utenrikspolitikk for å støtte dem som jobber for det samme syn som oss i Zimbabwe. Men hvis målet bare er innenrikspolitikk i Norge, kan man kanskje betrakte det på en annen måte.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Svaret er det samme som jeg har sagt lenge, bl.a. i Aftenposten for mange dager siden nå, at poenget nettopp er at vi ønsker å få opp en dato for frie og uavhengige valg. Kommer ikke det, må vi vurdere hele situasjonen når det gjelder den norske bistanden. Men vi ønsker å bruke den posisjonen vi tross alt har, til å presse fram valg, og det må være valg som kan observeres også av det internasjonale samfunn. Det er en av hovedgrunnene til at vi har sendt en delegasjon til landet – for å se om det er mulig.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Det er vel litt for tidlig å gjøre opp status. Men det jeg kan si, er at konferansen begynte på en veldig god måte. Mange utenriksministre deltok, bl.a. den amerikanske og den russiske. Det er også verdt å merke seg at de fem atommaktene utstedte en erklæring om at man bl.a. ikke bare skulle beskytte ABM-avtalen, men faktisk også styrke den, noe som er helt vesentlig når det gjelder spørsmålet om atomvåpen. Det er for tidlig å si om man kan nå fram til et sluttresultat eller om det i det hele tatt kommer et slikt resultat. Men iallfall: Atmosfæren på konferansen var god i begynnelsen. Erklæringen som kom fra de fem atommaktene, var viktig. Så får vi se hva som kan komme ut av det helt til slutt. Men det er helt riktig at konferansen er svært viktig når det gjelder arbeidet med å hindre ytterligere spredning av atomvåpen.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Norge har fremmet en rekke forslag på tilsynskonferansen som vi arbeider med å få gjennomslag for. Det jeg tror er viktig nå, er at man også ser atomvåpenspørsmålet i et regionalt perspektiv, altså at man arbeider fram avtaler innenfor de forskjellige regionene som kan gjøre atomvåpnene mindre attraktive for de statene det gjelder. Det er bare ett område som er inkludert for dette i tilsynskonferansen, nemlig Midtøsten. Vi har tatt opp spørsmålet om også Sør-Asia skal kunne bli et område som kommer inn under tilsynskonferansen, nettopp på grunn av India og Pakistan. Ellers er det verdt å merke seg at den russiske duma har ratifisert START II-avtalen, og at det kan bli forhandlinger om en START III-avtale. Det tror jeg er en svært viktig milepæl.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
For det første er jeg helt enig i den tolkning som Kristin Halvorsen har av hva som har skjedd gjennom uravstemningen. Jeg tror at dette er en protest på de økende forskjellene som har vært i samfunnet, spesielt at en liten gruppe på toppen har tatt til seg – jeg vil bruke det uttrykket – så store inntektsøkninger som det vi har sett. Derfor er det en utfordring til Stortinget og til Regjeringen, og det er en utfordring ikke minst til arbeidsgiverne, og vi fra Regjeringens side skal følge opp. Jeg må minne om at Arbeiderpartiet, som nå har regjeringen, har hatt en lang rekke forslag for nettopp en mer rettferdig fordeling som ikke har fått gjennomslag i Stortinget. Vi hadde etter vår oppfatning hatt en bedre situasjon hvis vi hadde fått igjennom de forslagene. Vi fikk igjennom noe i fjor høst, men det var etter meget lange forhandlinger. Jeg er glad for at vi fikk til noe, men vi kom ikke langt nok. Vi kommer i forbindelse med neste års statsbudsjett til å følge dette opp og komme med helt konkrete tiltak for en mer rettferdig fordeling. For øvrig vil jeg peke på at vi i forbindelse med behandlingen av forskjellsmeldingen her i huset også har muligheten til å samle flertall for forslag som både kan løfte i bunnen og også kan ta noe på toppen, som det etter min oppfatning er et stort behov for.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Til det siste spørsmålet: Jeg vil minne om at Arbeiderpartiet har hatt forslag når det gjelder aksjebeskatning, bl.a. å fjerne rabattene som aksjeeiere har i forbindelse med formuesbeskatningen. Hadde man fått det til, hadde vi etter vår oppfatning hatt en langt mer rettferdig beskatning. Det har ikke vært mulig å få gjennomslag– i hvert fall ikke helt og fullt – for det Arbeiderpartiet har stått for. Det jeg kan si, er at vi, i og med at situasjonen er slik den er i Stortinget, vil lete etter nye muligheter for å få en mer rettferdig beskatning av kapital og lønnsinntekter. Når det gjelder det første spørsmålet, om opsjonene, kommer det et forslag fra Regjeringen, og det skal ikke være slik at det vil bidra til å øke forskjellene, men heller tilpasse beskatningen til den nye situasjonen, som innebærer at kunnskapen betyr så mye mer i vårt næringsliv. Det er vi nødt til å ta hensyn til.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Jeg er glad for at Carl I. Hagen endelig fikk stilt et spørsmål. Det er fullt mulig å spørre meg som Regjeringens nr. 2 og for øvrig også leder i Arbeiderpartiet om disse spørsmålene. Jeg har svart på noe fra Kristin Halvorsens side. Regjeringen er ikke totalt passiv, men Regjeringen forholder seg til dette spørsmålet slik den skal gjøre, nemlig ikke blande seg inn i lønnsoppgjør. Det har vært for mye av det, etter min oppfatning, noe som kanskje kan ha bidratt til den situasjonen som vi ser. Vi har frie forhandlinger i Norge. Det kan fra tid til annen føre til at det blir streik. Regjeringen har sagt at den ikke vil blande seg inn ved tvungen lønnsnemnd. Vi må nå la partene ordne opp i dette. Men det er klart at Regjeringen oppfordrer til for det første at arbeidsgiverne forstår hva som lå i den uravstemningen som kom, og dessuten at man også kommer fram til omforente forslag mellom partene som kan vinne tilslutning blant dem som nå streiker.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2000-05-03:
Som jeg sa i stad, syns jeg det har vært altfor mange politikere som har prøvd å blande seg opp i, for ikke å si fyre opp under, forskjellige oppgjør som skal komme nå i vår, og som kan ha bidratt til en vanskelig situasjon. Jeg skal derfor ikke gi meg inn på noen vurdering av den situasjonen. Nå får det bli forhandlinger mellom partene, og så får vi se hva det fører til. Ellers er jeg helt enig med Kjell Magne Bondevik i at det er viktig nå å føre en ansvarlig finanspolitikk. Vi skal dekke inn de ubetalte regningene som lå fra tidligere, i forbindelse med revidert, slik at man holder utgiftsveksten under kontroll. Og det er viktig med utjamningspolitikken. Vi har ikke trukket tilbake utjamningsmeldingen, bl.a. fordi vi syns det var mange gode forslag og analyser der, men vi vil forbeholde oss retten til å komme med nye forslag i forbindelse med behandlingen her i Stortinget, og i forbindelse med statsbudsjettet for neste år.