Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-01-22:
Trafikantene, myndighetene og andre aktører som kan påvirke trafikksikkerheten, har et delt, men likevel et felles ansvar på dette området. Myndighetene har ansvar for å tilby et vegsystem som legger til rette for en sikker atferd, og som i størst mulig grad beskytter mot alvorlige konsekvenser av normale, menneskelige feilhandlinger eller uhell. Trafikantene har ansvar for sin egen sikkerhet ved at de må være aktsomme og unngå regelbrudd. Kjøretøyprodusentene har ansvar for å utvikle og produsere trafikksikre kjøretøy. Og andre aktører, som f.eks. ulike interesseorganisasjoner, har ansvar for å være pådrivere for økt trafikksikkerhet – en oppgave de tar meget alvorlig. Den rød-grønne regjeringen har styrket satsingen på trafikksikkerhet, og vi ser nå resultatene av den satsingen ved historisk lave ulykkestall. De siste årene har det vært en klar reduksjon i antallet drepte og hardt skadde i vegtrafikken. I 2011 mistet 168 mennesker livet i trafikken, og de foreløpige tallene for 2012 viser at antallet er redusert til 154 drepte. Det betyr at reduksjonen i antall ulykker fortsetter. Siden 2005 er antallet drepte og hardt skadde redusert med om lag 30 pst., og i samme periode har det vært en trafikkvekst på om lag 12 pst. Risikoen for å bli drept eller hardt skadd i trafikken er altså lavere enn på svært, svært lenge, og Norge er et av de fremste landene når det gjelder trafikksikkerhet. Jeg vil understreke at ethvert tapt liv i trafikken er ett for mye. Visjonen er at det ikke skal forekomme ulykker med drepte og hardt skadde i transportsektoren. Trafikkulykker medfører menneskelig lidelse for de involverte og betydelige samfunnsøkonomiske konsekvenser. Regjeringen mener derfor at det er nødvendig å videreføre en sterk satsing på trafikksikkerhet, og det vil også stå sentralt i arbeidet og i innholdet når det gjelder framleggelsen av Nasjonal transportplan for perioden 2014–2023. God kunnskap om årsaksforhold og ulykkesrisiko er en forutsetning for å kunne prioritere mellom ulike trafikksikkerhetstiltak og også for å utvikle nye, effektive tiltak. Forskning og kunnskapsutvikling er derfor en viktig del av trafikksikkerhetsarbeidet. Statens vegvesen analyserer alle dødsulykker på norske veger, og informasjon om dette arbeidet brukes i det videre trafikksikkerhetsarbeidet. Analyser av ulykker med trafikkdrepte i perioden 2005–2011 viser at veg og vegmiljø har vært medvirkende faktor i 27 pst. av ulykkene. I tillegg kan forhold ved veg og vegmiljø også ha vært en medvirkende faktor til ulykkens alvorlighetsgrad og skadeomfang. Regjeringens bevilgninger til målrettede trafikksikkerhetstiltak, som f.eks. etablering av midtrekkverk, utbedring av sideterreng og utbedring av kryss, er derfor avgjørende for at reduksjonen i antall drepte og hardt skadde skal vedvare. Vi vet at både drift og vedlikehold av vegnettet har stor betydning for ulykkesnivået. Driften av vegnettet skal tilby trafikantene trygg og pålitelig framkommelighet hele året, og vedlikeholdet skal sikre en god trafikksikkerhet, god framkommelighet og et godt miljø. Praktisk talt alle aktiviteter innenfor drift og veldig mange vedlikeholdsaktiviteter har innvirkning på sannsynligheten for at en ulykke inntreffer eller på alvorlighetsgraden av en ulykke. Standardkravene som legges til grunn for drift og vedlikehold av vegnettet, har derfor betydning for trafikksikkerheten. I forbindelse med etatenes arbeid med sitt planforslag, som ble lagt fram i februar i fjor, ble det funnet en samfunnsøkonomisk gevinst ved å justere gjeldende standard. Statens vegvesen har derfor revidert sin Håndbok 111 i samsvar med det, og den nye standarden vil bli faset inn fra og med høsten 2013. Det betyr i all hovedsak endringer innenfor vinterdrift og dekkevedlikehold, som igjen har betydning for trafikksikkerheten. En vil heve standarden på vinterdrift, og vedlikeholdsstandarden for vegdekket vil øke for veier med døgntrafikk over 5 000 ÅDT. Det gjelder både spordybde og jevnhet. Vi må erkjenne at det er store mangler ved vegnettet i dag. Statens vegvesen har gjennomført en kartlegging av forfallet på riksvegnettet og er i sluttfasen av en tilsvarende kartlegging av fylkesvegnettet. På riksvegnettet er etterslepet beregnet til å ligge et sted mellom 30 og 45 mrd. kr. Det store etterslepet viser at det har vært bevilget altfor lite til drift og vedlikehold i mange, mange år. Den rød-grønne regjeringen er opptatt av å ta vare på det vegnettet vi har, og derfor har vi også sørget for en sterk økning av midlene til drift og vedlikehold siden 2006. Det har gitt et vesentlig større samsvar mellom bevilgninger og midler som igjen er nødvendig for at forfallet ikke skal øke. I år prioriteres midlene slik at dagens standard kan opprettholdes, og at det kan innføres en litt høyere standard for vinterdrift gjeldende fra 1. september 2013. Det betyr igjen at etterslepet på vegdekket ikke vil øke i 2013. Samlet sett vil aktiviteten innenfor vedlikehold bli holdt på om lag samme nivå som i fjor. Det er riktig som interpellanten sier, at moderne veger har en høyere standard og dermed færre alvorlige ulykker enn eldre veger. Siden 2006 har denne regjeringen åpnet, har under bygging eller til oppstart nær 1 000 km ny riksveg. Legger vi sammen to- og trefelts veg med midtrekkverk og firefeltsveg, vil det i løpet av perioden være 768 km møtefri veg ved utgangen av 2013 som enten er åpnet, under bygging eller til oppstart. Det er nesten en dobling i forhold til da denne regjeringen tok over. Møteulykker utgjør en stor utfordring på høyt trafikkerte veger utenfor tettbygde strøk. Det tilsier behov for en sterk satsing på tiltak rettet mot å forhindre nettopp den type ulykker. Interpellanten tar opp spørsmålet om de nye kriteriene for midtrekkverk. Statens vegvesen har hatt et forslag på høring om å senke grensen for når man skal etablere midtrekkverk fra en årsdøgntrafikk på 8 000 ÅDT til 6 000 ÅDT. Videre skal det kunne etableres midtrekkverk på veger med bredde ned til 10 meter etter en særskilt vurdering, dersom ulykkessituasjonen og ulykkesrisikoen tilsier det. Samferdselsdepartementet vil vurdere denne saken så snart den blir oversendt fra Statens vegvesen. La meg imidlertid minne om at en satsing på midtrekkverk ikke bør være eneste fokusområdet, og at det også finnes mange andre tiltak mot møteulykker. Jeg mener det er viktig ikke å begrense denne debatten til kun å omfatte frontkollisjoner og midtrekkverk. På veger med døgntrafikk under 2 000 ÅDT er utforkjøringsulykkene en større utfordring. Ulykker med gående og syklende har etter hvert blitt den største sikkerhetsmessige utfordringen på veger i tettbygde strøk. Det er grunn til å minne om at av dødsulykkene i 2011 utgjorde møteulykkene 37 pst., mens utforkjøringsulykkene utgjorde 34 pst. Det vil ta for lang tid å gå igjennom alle trafikksikkerhetstiltak nå. Men la meg bare minne om at det finnes et bredt spekter av enkeltvise tiltak, fra gang- og sykkelveger, veglys, kurvetiltak, friksjonstiltak, kryssutbedringer, til skiltrydding m.m. Summen av alle disse tiltakene er viktig for å øke trafikksikkerheten. Det er fortsatt mulig å oppnå sikkerhetsmessige forbedringer ved hjelp av fysiske tiltak på vegnettet. Jeg vil imidlertid understreke hvor viktig det er med en bred tilnærming i det samlede trafikksikkerhetsarbeidet. Vi må ikke glemme tiltak rettet mot trafikant og kjøretøy i debatten om vegen. Analyser av ulykker med trafikkdrepte i perioden 2005–2011 viser at manglende førerdyktighet medvirket til 54 pst. av ulykkene, høy fart til 47 pst., og forhold ved kjøretøyet hadde betydning i 22 pst. av ulykkene. I tillegg til tiltak rettet mot vegen satser derfor regjeringen på tiltak som f.eks. fartsreduserende tiltak, som har vært et viktig bidrag på den strekningen representanten Halleraker nevnte, fra Stjørdal til Levanger, der en har redusert farten samtidig som en har bygd midtrekkverk. En bedre og mer målrettet kontrollvirksomhet, holdningskampanjer og bedre tilrettelegging for gående og syklende er også svært viktig. Jeg tror nok ikke det er mulig å bygge seg ut av trafikkulykker, og jeg tror at for å oppnå en best mulig effekt av innsatsen er det nødvendig å se det samlede bildet når det gjelder vegen og trafikanten, og å vurdere nye metoder og tiltak som kan supplere det trafikksikkerhetsarbeidet vi har i dag. Interpellanten etterlyser en forpliktende plan for trafikksikkerhet. Regjeringen vil i løpet av våren legge fram sine mål og strategier for transportpolitikken de neste ti årene i en ny Nasjonal transportplan. Denne vil bli fulgt opp av Statens vegvesen gjennom deres handlingsplan og gjennomføringsplan. En rekke tiltak vil inngå i en slik plan. I tillegg vil Statens vegvesen, Helsedirektoratet, politiet og Trygg Trafikk legge fram Nasjonal tiltaksplan for trafikksikkerhet på veg for den neste planperioden etter at Stortinget har behandlet Nasjonal transportplan, der det også vil være en bred satsing på trafikksikkerhet, som vil bli konkretisert.