Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2003-02-13:
Det forslaget vi skal ta stilling til her i dag, har som formål å beskytte den tropiske regnskogen. Og selv om det ikke blir flertall for at Norge uavhengig av internasjonale forhandlinger skal innføre en obligatorisk merkeordning omgående, ønsker en samlet komite vidtgående tiltak for å ta vare på regnskogen. En samlet komite mener at det er viktig at noen land går foran og setter i verk tiltak for å redde regnskogen. Vi tror at slike tiltak også vil kunne bidra til å sette nytt fokus på behovet for framdrift i de internasjonale forhandlingene for bærekraftig bruk og vern av skogen. Å ta vare på den tropiske regnskogen betyr at vi tar vare på den viktigste ressursbasen for biologisk mangfold, og har betydning for klima gjennom binding av karbon. Den tropiske regnskogen dekker i dag 6 pst. av jordas overflate, og mellom 50 og 80 pst. av alle plante- og dyrearter i verden finnes i regnskogen. Vi vet at de genetiske ressursene i regnskogen er utgangspunktet for mange medisiner og livsviktige vaksiner, og også for utviklingen av nye medikamenter. Kristelig Folkeparti er svært opptatt av å få til en bærekraftig utvikling, og vi vet at avskoging er en alvorlig trussel mot dette. Uttaket av tropisk tømmer er i dag langt større enn det som er forsvarlig. Hvert år ødelegges 150 000 km2 med tropisk skog – det tilsvarer nesten halve arealet av Norge. Bare i løpet av 1990-tallet forsvant 8 pst. av de tropiske skogsområdene i verden, og drivkraften er kortsiktig fortjeneste uten noen vurdering av hvordan hogsten kan gjøres bærekraftig forsvarlig. Kristelig Folkeparti er opptatt av avskoging og hogst også fordi det har alvorlige følger for mange utviklingsland i dag. Det rammer de aller fattigste. Hogsten fører til at jordsmonnet vaskes bort og tørkes ut, og urfolk og andre folkegrupper som er avhengig av ressursene i skogen, mister livsgrunnlaget sitt. Hogsten ødelegger uerstattelige naturverdier som har vært utviklet gjennom tusener av år. I denne prosessen ser Kristelig Folkeparti det også som viktig at vi ikke innfører tiltak som utilsiktet rammer fattige land som driver bærekraftig skogsdrift med tømmereksport som viktigste inntektskilde. Vi ønsker å arbeide i samarbeid med de fattigste landene for å fremme en bærekraftig utvikling. Det var derfor svært positivt at utviklingsminister Hilde Frafjord Johnson i Johannesburg fikk i stand en intensjonsavtale der en viktig målsetting er å få slutt på import av ulovlig hogd tømmer fra Indonesia. Håpet er at slike avtaler kan bidra til å få hogst og handel innenfor legale og bærekraftige rammer, slik at vi kan sikre rettigheter, bedre livsvilkår og bekjempe fattigdom blant urbefolkningen som lever i regnskogen. Dette er en forutsetning om vi skal klare å bevare det som er igjen av verdens regnskoger. Bakgrunnen for at vi må handle fra norsk side, er at en rekke produkter som finnes på markedet i Norge, lages av ødelagt regnskog. Det gjelder særlig byggevarer som parkett, ytterdører og garasjeporter, men også terrassegulv, kjøkkeninnredninger og baderomsutstyr. Selv om importen av tropisk virke til Norge er liten i verdensmålestokk, er det viktig at vi også tar dette alvorlig. De fattige landene skal ikke ta belastningen alene. Det er viktig å feie for egen dør, og det er ikke slik at flertallet mener at man passivt skal vente med tiltak til det foreligger internasjonal enighet om en merkeordning. Regjeringen har iverksatt flere tiltak for å unngå import av tropisk tømmer som ikke fremmer en bærekraftig utvikling. Statsråd Norman har bedt Statsbygg og alle departement om å sørge for at trevirke fra utryddingstruet regnskog ikke blir brukt i statlige bygg, Regjeringen har tatt initiativ til prosjektet Grønn Stat, der «grønne innkjøp» er et av satsingsområdene, og miljøvernminister Brende har sendt brev og oppfordret byggevarebransjen til å unngå import av tropisk tømmer. Bransjen har respondert positivt på dette. I Norge må vi derfor både arbeide for å hindre omsetning av ulovlig hogst og fremme tiltak som kan øke omsetningen av treprodukter basert på bærekraftig skogbruk. Her spiller sertifiseringsordningen en sentral rolle. I dag finnes det ingen slike internasjonale ordninger, men det er nødvendig for at sertifisering skal ha god effekt og for å sikre at ordningene er i samsvar med våre andre internasjonale forpliktelser. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at Regjeringen vil arbeide sammen med andre lands regjeringer for å finne bilaterale og multilaterale løsninger som sikrer lovlig og bærekraftig skogbruk globalt. I Johannesburg vant vi en stor seier ved at internasjonale miljøavtaler skal være likeverdige og gjensidig støttende. Det skal vi bruke som utgangspunkt i vårt videre arbeid.