Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-12-08:
EU er i disse dager i ferd med å vedta sitt fornybardirektiv. Norge vil på vanlig måte ta stilling til direktivet når det er vedtatt. Det er viktig for Norge at EU har høye ambisjoner for å øke andelen av fornybar energi. Norge har et godt utgangspunkt når det gjelder fornybarandel. Mens EU er i ferd med å vedta 20 pst. i 2020, starter vi på en fornybarandel på om lag 60 pst. Det betyr ikke at vi kan hvile på våre laurbær. Som EU-landene selv må ha, vil også Norge måtte ha en diskusjon med kommisjonen om hvordan fornybardirektivet skal implementeres hvis det skal vedtas av Norge. Jeg er opptatt av å få økt produksjonen av fornybar energi i Norge framover, både for å nå Regjeringas målsettinger i klimapolitikken og for at EU skal nå sine mål i fornybardirektivet. Vi må gjøre strukturelle grep som legger til rette for at vi kan ta i bruk framtidas energiløsninger. Det handler om energiomlegging, det handler om energieffektivisering, det handler om hvordan vi bygger våre boliger, våre næringsbygg, våre skoler, våre sykehjem, og hvordan vi varmer dem opp. Det handler om hvordan industrien bruker sine anlegg og utformer prosesser som er energieffektive. Vi må bygge infrastruktur som legger til rette for fornybar varme og bruk av bioenergi. Så skal vi bygge ut fornybar kraft. Norge er heldig stilt med tilgang på naturressurser i så måte. De fornybare ressursene er spredt, og kraften skal føres fram via kraftlinjer som innebærer betydelige inngrep i naturen. Vi skal bygge vindkraft, men vi må huske at vindkraftverkene vil bli svært synlige i terrenget. Vi skal bygge småkraftverk, men vi kan ikke bygge ut alle bekkene. Av nettopp disse årsakene vil NVEs arbeid innenfor fornybar energi styrkes i neste års budsjett. NVE har de siste årene arbeidet med å øke effektiviteten i saksbehandlinga. Antall ferdigbehandlede vind- og vannkraftsaker øker. Budsjettet for 2009 vil muliggjøre en kraftig vekst i antall årsverk innenfor konsesjonsbehandling. I løpet av 2009 vil konsesjonsbehandlingskapasiteten i NVE være doblet sammenlignet med 2005. I tillegg har Regjeringa også bestemt og presentert i dag at konsesjonsbehandlinga av mikro- og minikraftverk under 1 MW skal legges ut til fylkeskommunen, med de regionale NVE-kontorene som saksbehandlere. Med det slår vi tre fluer i én smekk – utbygginga av fornybar energi bør kunne bli enda mer effektiv, næringsutviklinga tas godt vare på i distriktene, samtidig som vi følger opp Regjeringas mål om styrking av fylkeskommunen og generell desentralisering innenfor det politiske systemet. Energiomlegging handler om å bygge ut fornybar energi og å bruke den med nøysomhet. Det handler om stadig å utvikle nye løsninger og ny teknologi. Vi satser systematisk på energiomlegging. Satsinga er langsiktig, og selv om vi er utålmodige, er det viktig å holde fast ved politikken og målsettingene. For perioden 2001 til 2007 har Enova levert et energiresultat på i overkant av 10 TWh. Over halvparten av dette er energieffektivisering, og det er også i forhold til energieffektivisering vi får mest igjen for pengene. I denne perioden er det bygd ut 3,3 TWh vannkraft. Regjeringa har en betydelig satsing på fornybar energi. Vi har opprettet et grunnfond for fornybar energi og energieffektivisering. Vi satte av 10 milliarder kr i 2007. Vi setter av 10 milliarder kr i neste års budsjett. Den langsiktige satsinga på energiomlegging er mer enn doblet siden vi tok over. Vi legger opp til å tilføre Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering ytterligere inntil 10 milliarder kr innen 2012. Vi drøfter også et samarbeid om et grønt sertifikat-marked med Sverige. Det vil gi et løft til fornybar energi-produksjon, men vi må ikke glemme at energieffektivisering er det som vil gi de aller største og rimeligste resultatene innenfor dette området. Så vil det selvsagt være land som på enkeltområder kan ha ordninger som går utover de ordningene vi har i Norge innenfor fornybarsatsing. Men å tegne et bilde av Norge som en sinke på fornybarsatsing er – med respekt å melde – feil. Vi har en avtale med Enova om at de framover skal levere energiresultater på 18 TWh fornybar energi og energieffektivisering innen utgangen av 2011. Det er alt annet enn å være sinke, og jeg vil framover ha stor oppmerksomhet på at disse målsettingene nås. CO2-håndtering er et hovedelement i en utvikling mot lavere klimagassutslipp. Hvis vi lykkes i en bred internasjonal implementering av CO2-håndteringsteknologi, vil vi kunne oppnå betydelig reduksjon i klimagassutslippene i den kritiske fasen fram til overgangen fra bruk av fossilt brensel til økt bruk av fornybar energi. For 2009 foreslår Regjeringa bevilget nærmere 2 milliarder kr til dette arbeidet. Det å lykkes i arbeidet med å realisere fangst og lagring av CO2 i stor skala, er en betydelig utfordring. Teknologier for CO2-fangst er fortsatt uprøvd i større skala – også på verdensbasis. Derfor trenger vi mer forskning, mer utvikling og mer erfaring. For å få dette til støtter Regjeringa, bl.a. gjennom Gassnova, opp om satsing på teknologiutvikling, og vi sørger for rammebetingelser som bidrar til at det er i industriens interesse å få fram nye, robuste løsninger for CO2-håndtering. Vi er ikke i mål med å realisere løsningene for å redusere CO2 -utslippene fra fossil energi-produksjon verken i Norge eller i verden for øvrig, men vi er i gang med konkret arbeid, og vi vil realisere prosjekter som kan bidra til å ta oss viktige skritt videre. Det er gjennom en slik innsats og ikke gjennom stadig å vurdere nye og alternative planer vi i tide kan finne fram til løsninger for bred anvendelse av teknologier for fangst og lagring av CO2. I tillegg til å vise vei ved de tiltak vi gjør her hjemme, må vi også bidra til at utvikling og bruk av CO2 -håndtering får størst mulig oppslutning internasjonalt. Regjeringa har derfor utarbeidet en handlingsplan og arbeider aktivt for å fremme aksept, utvikling og bruk av CO2-håndtering internasjonalt. Det er viktig å få aksept for fangst og lagring av CO2 som en nødvendig og sikker teknologi for å redusere CO2-utslippene. For Regjeringa er det derfor viktig med politisk støtte til ordninger som kan sikre finansiering av CO2-håndteringsprosjekter også i utviklingsland. Petroleumssektoren er Norges viktigste næring. Den står for om lag en fjerdepart av verdiskapingen i Norge, og sektorens bidrag til statens samlede inntekter anslås i år til 425 milliarder kr, eller nærmere en tredjepart av statens samlede inntekter. Petroleumsvirksomheten og statens inntekter er følsomme for oljeprisutviklinga. De siste tolv månedene har oljeprisene beveget seg fra 90 USD pr. fat i desember i fjor til nærmere 150 USD pr. fat i juli, og nå ser vi at prisen er på under 50 USD pr. fat. Vi regnet ikke med 150 USD pr. fat som et prisnivå som ville vare ved, men vi hadde heller ikke trodd at prisen skulle falle så lavt som det vi nå ser i dag. Det har i stor grad sammenheng med finanskrisen og den økonomiske krisen som store deler av verden nå står overfor. Finanskrisen og oljeprisutviklinga vil også kunne ha betydning for aktiviteten på sokkelen. Vi har hatt og har for tiden en høy aktivitet, men det er for tidlig å si hvordan finanskrisen og den usikre økonomiske situasjonen vil påvirke selskapenes budsjetter og planer for neste år og årene deretter. Høy oljepris gjør det mulig å få ut mer av vår ressursbase. Et høyt aktivitetsnivå på sokkelen er nødvendig for å opprettholde vår petroleumsproduksjon. Vi ser at oljeproduksjonen er på en fallende trend, mens vi forventer en fortsatt økning i gassproduksjonen. Et produksjonsforløp i tråd med våre anslag er krevende og krever høy og konstant fokus på denne sektoren fra myndighetenes side. Så vil jeg si litt om skredforebygging. Skred utgjør i dag en betydelig risiko der folk bor og ferdes i Norge. I tillegg forventes skredfaren å øke med klimaendringene. Dette er en naturfare som vi vil måtte forholde oss til. Utfordringene ved skredfare kan være for store for kommunene å håndtere alene. Vi rydder nå opp på dette området og samler statlig bistand til forebygging av skred under NVE. NVEs helhetlige modell for å forebygge flom og erosjon er utviklet til en effektiv og hensiktsmessig forvaltningsmodell. Denne utvides nå også til å gjelde for andre typer skred. NVEs regionkontorer vil få en sentral rolle i gjennomføringa av dette arbeidet. Komiteen peker i sin innstilling på at Regjeringa bør vurdere å bygge opp kompetanse ved ett av NVEs regionkontorer. Vi legger vekt på at arbeidet med skred skal integreres med øvrig virksomhet i NVE, spesielt med arbeidet innen flomforebygging. Det er viktig at arbeidet i størst mulig grad gjennomføres ute i regionene. Det er derfor bestemt at det skal etableres en forsknings- og formidlingsenhet ved regionkontoret i Førde. Dette vil bidra til å styrke NVEs skredkompetanse og bedre bistanden til kommunene. Dette kommer i tillegg til en ny seksjon i vannressursavdelingen ved NVEs hovedkontor og en styrking av de øvrige regionkontorene.