Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2016-06-08:
Jeg vil starte med å takke komiteen for å ha utvist stor velvilje og prioritert å behandle denne saka før sesjonsslutt denne våren. EØS-midlene er, som flere har vært inne på, Norges solidariske bidrag til sosial og økonomisk utvikling i Europa. EØS-midlene bidrar til vekst og utvikling i Europa, som er Norges viktigste eksportmarked. Midlene skal også bidra til å styrke de bilaterale relasjonene mellom Norge og mottakerlandene. Det legges derfor til rette for at bl.a. norske bedrifter, forskere, kommuner, arbeidslivets parter og frivillige organisasjoner kan delta i samarbeidsprosjekter med EU-land. De nye avtalene med EU om nye EØS-finansieringsordninger innebærer at finansieringsperioden er utvidet fra fem til sju år, altså 2014–2021. EUs utgangskrav var på 84 pst. økning, mens sluttresultatet var om lag 11 pst. økning i de årlige bidragene. Inflasjonen i EU i femårsperioden før forhandlingene fant sted, var samlet om lag 10,7 pst. Dette innebærer at det bare var en marginal reell økning i bidragene sammenlignet med forutgående periode. Regjeringen har som en sentral del av oppfølgingen av en aktiv europapolitikk meget ambisiøse målsettinger for en mer målrettet bruk av EØS-midlene i årene framover. Vi vil øke innsatsen for å bedre Europas konkurransekraft og skape et framtidsrettet indre marked. Målet er å stimulere til nyskaping, vekst og arbeidsplasser gjennom innovasjon, forskning og utdanning. Samtidig skal vi bruke EØS-midler på å styrke Europas energisikkerhet og bidra til en offensiv klimapolitikk. Vi vil også øke støtten til politi- og justissamarbeid mellom Norge og mottakerlandene, inkludert asyl- og migrasjonssamarbeid. Her har alle europeiske land et felles ansvar. Videre ønsker vi også å styrke minoriteters deltakelse i politikk og samfunnsliv og beskytte deres rettigheter. Deler av støtten vil bli øremerket til å bedre romfolks levekår. Samtidig viderefører vi støtten til det sivile samfunn og et eget fond for å fremme samarbeid mellom arbeidslivets parter. Dette inkluderer også tiltak for å bekjempe grenseoverskridende arbeidslivskriminalitet. La meg også nå her få benytte anledningen til å framheve noen gode eksempler fra inneværende periode, fra et par av mine reiser til mottakerlandene. I Estland har vi hatt stor suksess med programmet Grønn Industriell Innovasjon. Det har ført fagmiljøer sammen på tvers av landegrensene og skapt nye og smarte løsninger på områder som energiovervåkning, velferdsteknologi og miljøteknologi. Det er spesielt gledelig at disse prosjektene har ført til samarbeid som står på egne bein, også etter endt støtteperiode. Da jeg nylig besøkte Tallinns tekniske universitet, fikk jeg også lære mer om et vitenskapelig samarbeidsprosjekt med Universitetet i Bergen, finansiert gjennom det bilaterale forskningsprogrammet. Forskningen dreier seg om kommunikasjon mellom nerveceller med relevans for sykdommer som Alzheimer, Huntingtons sykdom, autisme og depresjoner. Dette er et meget godt eksempel på bruk av EØS-midler til anvendt forskning i en bilateral kontekst. Et annet viktig satsingsområde, både i forrige periode og i ny periode, er inkludering av sårbare grupper. Utdanning er veien ut av fattigdom for mange romfolk i Europa. Tidlig skolestart øker i første rekke muligheten for at rombarn fullfører grunnskolen, men også for at flere tar høyere utdannelse på lengre sikt. Bulgaria er et land som har en stor rombefolkning. Imidlertid er det en utfordring at barn fra romfamilier ikke er flytende i bulgarsk når de begynner på skolen. Det skyldes bl.a. at det i liten grad finnes noe barnehagetilbud, og at romfolk i stor grad bor og lever isolert fra den bulgarsktalende majoriteten i landet. Derfor er det viktig at rombarn får et førskoletilbud med språkopplæring, slik at de står bedre rustet når skoleløpet starter for alvor. Vi har brukt EØS-midler i Bulgaria til bl.a. førskoler for rombarn i Sofia. Dette viser at EØS-midlene brukes på utsatte grupper og kommer noen av de svakeste i Europa til gode. Vi gar nå inn i en hektisk periode med forhandlinger med 15 mottakerland om innretningen på midlene. Jeg vil holde Stortinget orientert og informert om framdriften og resultatene. Avtalene om nye EØS-midler er en konkret oppfølgning av regjeringens arbeidsprogram for samarbeid med EU. Jeg er overbevist om at vi allerede har oppnådd mye med EØS-midlene, og at med Stortingets godkjenning i dag ligger alt til rette for at vi også med de nye EØS-midlene skal kunne bidra til å skape et grønt, konkurransedyktig og inkluderende Europa.