Henrik Asheim (Høyre), 2019-11-27:
La meg begynne med å takke finanskomiteen for et godt samarbeid i den forstand at vi har holdt alle frister og fulgt alle regler. Det er fordelen med flertallsregjering, at alt går som det skal når det skal gå sånn. Det vi egentlig gjør i dag, er å vedta de store, viktige prioriteringene for året som kommer. Det vi vedtar i dag, er på alle måter det viktigste styringsverktøyet for Stortinget og dermed også for hva som skal skje i landet i året som kommer. Siden stortingsvalget i 2013 har de fire ikke-sosialistiske partiene vedtatt syv statsbudsjetter på rad, hvor vi har klart både å sette i gang eller videreføre viktige, langsiktige reformer for å tilpasse oss et endret Norge, og også håndtere uforutsette hendelser som oljeprisfall og flyktningkrisen, som kom i 2015 og 2016. Hvert statsbudsjett som vedtas i denne sal, vedtas i en spesiell situasjon for landet. Derfor skal vi klare å balansere med hensyn til å finne rom for viktige satsinger i vår felles velferd, og for dem som trenger fellesskapet mest i sitt liv. Vi skal også klare å videreføre og igangsette reformer som ruster Norge på lang sikt for en fremtid vi ikke helt kjenner i dag, og vi skal bidra til at det skapes arbeidsplasser og næringer over hele landet for å sikre den enkelte jobb, men også for å sikre inntekter til et bærekraftig velferdssamfunn for våre barn og barnebarn. Alt dette skal gjøres innenfor de økonomiske rammene som tillates i den økonomiske situasjonen landet til enhver tid er i. Dette budsjettet som i dag vedtas, vil jeg påstå klarer å balansere alle disse hensynene nettopp i et godt samarbeid mellom fire partier. Klimautfordringen og det å hindre menneskeskapte klimaendringer er vår tids største utfordring. Selv om vi har mye igjen å gjøre, er det slik at utslippene i Norge fortsetter å gå ned. Per person er utslippene i 2018 de laveste siden 1990. Det betyr ikke at vi er i mål, og derfor er jeg glad for at vi også i dag vedtar et budsjett som setter i gang og styrker nye tiltak. Enova har vært et av denne regjeringens viktigste verktøy – et verktøy som sikrer at man skaper nye løsninger og ny teknologi, men også gjør det ut fra en markedstenkning. I årets budsjett foreslår regjeringen å overføre 3 184 mill. kr til Enova, som betyr en styrking for å kunne investere og kompensere for nye utfordringer. Vi viderefører elbilfordelene fordi vi vet at transportsektoren er en av våre viktigste utslippssektorer. Den politikken vi fører, virker – utslippene fra transport er anslått å gå ned med 30 pst. innen 2030 bare med dagens politikk. Vi bidrar til å flytte mer av gods over på sjø og bane, vi sørger for mer grønn skipsfart, vi øker klimainvesteringene med 200 mill. kr, og vi tar vare på naturen vår ved å styrke og videreføre arbeidet mot marin forsøpling. Det andre vi må gjøre for å få et bærekraftig velferdssamfunn som både er godt å leve i og har en velferdsstat som kan bære, er å sørge for en god utdanning for dem som trenger det. Akkurat nå rulles det ut helt nye læreplaner i skolen. Det er en fagfornyelse som tilpasser skolen vår den virkeligheten barna lever i. Det følges også opp i dette budsjettet med penger til nye læremidler, både digitale og andre, for å sørge for at det er samsvar mellom disse tingene. Vi styrker utstyrsstipendet og gjør det bedre, slik at de elevene på yrkesfag som har hatt store utgifter, nå får dekket mer av dette. I enigheten mellom de fire regjeringspartiene her på Stortinget fikk vi også satt av mer penger til å styrke utstyret ute på skolene. Vi har flere tiltak for å hindre at ungdommer faller fra, og tiltak for at de som har falt ut av videregående skole, kommer tilbake. Med dette budsjettet innføres den siste uken av en elleve måneders studiestøtte. Lånekassen tilpasses nå også for voksne, slik at det ikke bare gjelder studenter i en viss alder som skal ta utdanning. Vi vet at flere kommer til å måtte lære gjennom hele livet. Siden denne regjeringen overtok og de fire samarbeidspartiene begynte å styre helsepolitikken, har ventetidene falt med to uker for pasientene. Samtidig har vi tenkt nytt gjennom å innføre pakkeforløp for kreft og for rus og psykisk helse. Dette betyr noe for mennesker kanskje i noen av de vanskeligste situasjonene de er i i livet sitt. I dette budsjettet foreslår vi videre å øke aktiviteten i sykehusene – slik at flere kan få behandling – med nesten 1,6 mrd. kr. I tillegg er det jo ganske avgjørende å ha moderne, gode sykehusbygg. Samlet planlegger helseforetakene i 2020 å bruke nesten 16 mrd. kr på oppgradering og bygging av sykehus. Opptrappingsplanen for rusfeltet bidrar til at flere får hjelp for sitt rusproblem, og at hjelpen tilpasses bedre de behovene de har. Derfor styrkes også dette med 150 mill. kr. Velferdsstaten skal selvfølgelig være der for dem av oss som trenger det, når de trenger det. Men noen av de viktigste grepene er ofte for dem som har dårlig råd i en periode hvor de virkelig trenger litt ekstra hjelp. I dette budsjettet gjør vi noe som er viktig for få, men utrolig viktig for dem det gjelder. Vi innfører gratis kjernetid i barnehagen for barn i asylmottak også for to- og treåringer. Det betyr en bedre integrering, men også en hverdagsaktivitet for noen av de barna som er mest sårbare i samfunnet vårt. Moderasjonen i SFO betyr at ingen nå skal betale mer enn 6 pst. av lønnen sin i SFO-priser. Ved det behovsprøver vi på en slik måte at flere barn får delta, flere barn får være med, og færre trenger å gå hjem fra skolen fordi de ikke har råd til å delta. Alle disse tingene er selvfølgelig viktige, men avgjørende er at vi har et land vi kan forsvare. Med dette budsjettet fullføres langtidsplanen for Forsvaret, og forsvarsinvesteringene øker med 2,4 mrd. kr. Vi har kjøpt nye jagerfly, nye overvåkingsfly, vi har nye kampfly, ubåter, maritime patruljefly, redningshelikoptre, og på den måten har vi gjort og gjør store, tunge investeringer for å sikre landet vårt for fremtiden. Jeg kunne ramset opp alt det fine vi gjør, og jeg kunne stått her i timevis. Men faktum er at ingen av disse tingene kunne vi ha gjort hvis vi ikke hadde verdier å fordele. Det betyr at vi må ha et land som skaper arbeidsplasser og verdier, men også at vi som politikere må tore å reformere, stille spørsmål om pengene brukes riktig og godt nok. Jeg er veldig stolt over at vi har et flertall på Stortinget som ikke først griper til skatteøkninger hver gang man ønsker å gjøre noe mer eller satse på noe nytt. Derfor har vi viktige reformer som avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, som over tid har sørget for at offentlig sektor forutsigbart har kunnet nedjustere, effektivisere og drive litt smartere hvert år. Derfor har vi laget Nye Veier, som gjør at vi får mer penger ut av de veiinvesteringene vi allerede gjør. Mer vei og mer jernbane betyr også at folk kommer seg raskere frem. Med jernbanereformen vet vi at vi sparer penger, men enda viktigere, vi får et bedre tilbud for brukerne der ute fordi vi stiller noen krav til at også de som skal levere disse tjenestene, må konkurrere om å få lov til å gjøre det. Nettopp fordi vi satser på kunnskap og forskning, ruster vi oss også for en ny tid. Nettopp fordi vi satser på mer inkludering og at flere av de som faller utenfor, kommer inn, betyr det også noe for bærekraften og evnen for denne sal til å kunne fordele pengene etterpå. Vi politikere har ingen penger. Alle penger vi prioriterer, også de 1 400 mrd. kr vi skal prioritere i dag, er folks penger. De er skapt ute i landet, og de må forvaltes på en skikkelig måte. Derfor er det godt å se at for øyeblikket går det godt i norsk økonomi. Det er skapt 50 000 flere jobber. Fire av fem av dem er skapt i privat sektor. Det bidrar til bærekraften i velferdssamfunnet vårt. Men vi må også sørge for at vi er rustet for vanskeligere tider, som kan komme. Derfor er det svært gledelig at vi i dag også kommer til å vedta et stramt statsbudsjett. Man bruker kun 2,6 pst. av oljefondets verdi. Det betyr at vi tilpasser oss ved å ha en negativ impuls i budsjettet – staten skal ikke bidra til å opphete økonomien slik som det er nå. Men det er samtidig slik at hvis vi ser rundt oss i verden, ser vi økende proteksjonisme, økende handelskrig, brexit – mange store, mørke skyer rundt oss for en liten, åpen økonomi som det Norge er. Med dette budsjettet beholder vi også muligheten til å kunne kompensere hvis det blir vanskeligere tider. Slik har Norge alltid justert. Vi har vært tilpasset den økonomiske situasjonen og klare for å ta grep dersom det blir nødvendig. Helt til slutt: Vi skal også diskutere de alternative budsjettene i dag. Jeg har ikke brukt mye tid på dem i min innledning nå, for de kommer til å få mye oppmerksomhet senere. Men jeg vil bare notere meg én ting: Det er helt åpenbart at man er uenig i opposisjonen – partier er forskjellige – men forskjellene har blitt større. Forskjellene har blitt større i løpet av syv år – avstanden er større. Idet enkelte partier har satt i gang prosessen med å lage en plattform, ser det vanskeligere ut enn noen gang.