Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Stortinget behandler i dag energi- og miljøkomiteens innstilling om statsbudsjettet for 2005. Det er et godt budsjett, som viser en offensiv miljøpolitikk og en videre satsing på ny energi og forskning. Gjennom forliket med Fremskrittspartiet opprettholder vi de viktigste satsingene som lå til grunn i Samarbeidsregjeringens forslag. Norge er en ledende energinasjon. Denne posisjonen ønsker vi å opprettholde, ikke minst når det gjelder innsatsen for utvikling og bruk av ny fornybar energi. Vannkraften representerer fortsatt bærebjelken i norsk energiforsyning. Det gir oss et fortrinn når det gjelder ren og utslippsfri energi, men gjør oss samtidig sårbare i forhold til svingninger i værforholdene. I tillegg har forbruket av elektrisk kraft vokst over flere år uten at produksjonskapasiteten har økt tilsvarende. Behovet for import av kraft har derfor blitt regelen framfor unntaket. Regjeringen tar denne utfordringen alvorlig. Satsingen på ny fornybar energi blir videreført i forslaget til budsjett for neste år. Opprettelsen av Enova var et riktig initiativ. Neste år vil Enova få disponibelt 660 mill. kr gjennom påslaget på nettariffen og ved renteinntekter. Dette er 90 mill. kr mer enn for inneværende år. Erfaringene fra deres arbeid så langt er gode, og Regjeringen har økt ambisjonene for virksomheten fra 10 til 12 TWh ny fornybar energi innen 2010. På denne måten bidrar Enova til å bedre energibalansen, samtidig som profilen av Norge som en ren energinasjon blir videreført. For Regjeringen og Kristelig Folkeparti er dette viktig. Det er også gledelig at et eget forskningssenter for gasskraft med CO2-håndtering vil være operativt fra nyttår. Virksomheten er et uttrykk for Regjeringens vilje til å få fram teknologiske løsninger for CO2-håndtering så raskt som mulig. Senteret, som er lokalisert til Grenland, vil spille en nøkkelrolle i dette arbeidet. Naturgass vil representere en betydelig tilvekst i energimarkedet og vil ved riktige teknologiske løsninger også kunne bety store miljøforbedringer sett i forhold til importert kraft. Samarbeidsregjeringen øker også innsatsen i forhold til annen energi og petroleumsforskning betydelig neste år. Regjeringen mener at en større del av våre naturgassressurser skal tas i bruk innenlands som grunnlag for verdiskaping og en mer fleksibel energiforsyning. Kristelig Folkeparti støtter derfor Regjeringens forslag om å øke bevilgningene til dette formålet i 2005. Dette befester en langsiktig satsing på området. Jeg vil i forlengelsen av det vise til stortingsmeldingen om bruk av naturgass innenlands, som nå ligger til behandling i komiteen, og som Stortinget vil diskutere på ettervinteren. Overføringstariffene for strøm varierer i ulike deler av landet. Det har derfor de siste årene vært enighet om en tilskuddsordning for utjevning av nettariffene for å motvirke uforholdsmessig store prisforskjeller for husholdninger og næringsliv. I forslaget til statsbudsjett har Regjeringen lagt vekt på betydelig økt satsing på en rekke viktige områder, ikke minst i forhold til forskning. Det er derfor ikke funnet rom for en videreføring av tilskuddsordningen i 2005 i det opprinnelige budsjettforslaget, men i forliket med Fremskrittspartiet er 17,5 mill. kr tilbakeført til ordningen. Miljøverndepartementets budsjettramme for 2005 har økt med 4,4 pst. En offensiv miljøsatsing blir derfor videreført. Utfordringene er mange og store for sikring og bevaring av miljø, nasjonalt som globalt. Klimaendringene representerer den største miljøpolitiske utfordringen verden står overfor, og gjennom gårsdagens behandling og vedtak av klimakvoteloven tas det nå viktige skritt for å møte denne utfordringen. Veien fram er lang, og både denne loven og Kyotoprotokollen må betraktes som første skritt i kampen mot menneskeskapte klimaendringer. Men også nasjonalt står utfordringene i kø. Regjeringen følger opp sitt vernearbeid og øker bevilgningene til dette formålet. Det har kommet ønske fra ulikt hold om en vernepause, men jeg kan ikke se at det nå skulle være nødvendig. Derimot vil fokus på gode prosesser forut for vernet være viktig, og at de som berøres, opplever å bli tatt på alvor. Fortsatt er behovet for oppryddingstiltak i havner og kystnære områder stort. Budsjettet legger da også opp til en forsering av dette, men vi må erkjenne at utfordringene er større enn hva som er mulig å få til over ett statsbudsjett. Men vi er i gang, og retningen er riktig. Sur nedbør og fiskesykdom har i mange år vært et betydelig problem. Gjennom mange års innsats ser vi nå at fisken er i ferd med å vende tilbake til en rekke vassdrag. Dette er et resultat av god innsats fra en rekke frivillige aktører, bl.a. ved omfattende kalkingsprogrammer. Behovet for kalking synes å være for nedadgående, men flertallet, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, har likevel blitt enige om å styrke budsjettet med 20 mill. kr utover det som Regjeringen foreslo. Regjeringen foreslår også en styrking av arbeidet mot Gyrodactylus salaris. Avslutningsvis vil jeg framheve det arbeid som gjøres av en rekke organisasjoner med felles mål om bedre miljø og ivaretakelse av viktige kulturminner. Jeg vil takke Fremskrittspartiet for forliket og samarbeidet om et helhetlig og godt budsjett.