Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2010-05-06:
Representanten Astrup reiser en viktig debatt i salen i dag. Teknologi er en veldig viktig, om ikke en helt avgjørende faktor for å kunne håndtere vår tids største utfordring, nemlig de menneskeskapte klimaendringene som pågår hver eneste dag på vår klode. Ved siden av klimautfordringene er jobben med å få millioner av mennesker ut av fattigdom vår tids aller største oppgave. I disse to politiske arbeidsoppgavene ligger det i utgangspunktet en iboende konflikt. Økt kjøpekraft har historisk sett ført til økt forbruk og mer belastning på klima og miljø. Det store spørsmålet vi derfor står overfor, er: Hvordan skal vi kombinere og forene disse to fundamentalt viktige målene? Jeg mener at svaret på dette spørsmålet er nært knyttet til det temaet som reises i denne interpellasjonen. Teknologi og teknologisk utvikling er verktøyet som gjør at vi i framtiden kan klare å nå begge disse to målene. Jeg er klar over at dette eksemplet som jeg nå skal bruke, har vært brukt i denne salen før, men jeg synes det er så godt at jeg likevel våger å gjenta det. På slutten av 1980-tallet var den store utfordringen knyttet til hull i ozonlaget grunnet kjøleskap og alle slike ting. Løsningen var da ikke å forby kjøleskap, men å utvikle ny teknologi til kjøleskapene. Det samme var det for flere år siden da vi hadde problemer med utslipp av fosfat fra vaskemidler til klær. Løsningen var ikke å forby vasking av klær, men å framstille vaskemidler uten fosfat. Dette er eksempler på at teknologiutvikling har løst miljøutfordringer. På samme måten som vi har løst disse utfordringene, må vi løse klimautfordringene. I det lange løp må menneskeheten leve sine liv innenfor de grensene som økologien setter. Det finnes ikke noe alternativ – vi har ikke noe annet valg. Vi har akkurat lagt bak oss en periode der store deler av europeisk luftfart var lammet som en følge av vulkanutbruddet på Island. Det skjedde samtidig med at de faglige miljørapportene for våre nordlige havområder skulle presenteres. Framleggelsen av disse rapportene skulle opprinnelig foregå i Nord-Norge, men fraværet av flytrafikk førte til at statsråden satt fysisk fast i Oslo, mens fagmiljøene var plassert oppe i Tromsø. For praktisk å få dette til ble det brukt videolink – en ordnet de tingene og fikk det opp å stå – og mange fikk da en ganske stor aha-opplevelse i forbindelse med denne framleggelsen. Videolinkteknologien fungerte veldig godt, og det viste seg da at det å transportere mange mennesker med fly faktisk ikke var nødvendig for å gjennomføre det arrangementet. Teknologien sparte klimaet for utslipp, og de involverte reduserte sin tidsbruk i forbindelse med framleggelsen betraktelig i forhold til det de egentlig skulle ha gjort. Dette er ett konkret hverdagseksempel som viser oss at det i klimautfordringene også ligger mange muligheter, dersom vi bare våger å tenke nytt og gjøre vanlige ting noe annerledes. Det skjer, og det har skjedd, mye når det gjelder teknologiutvikling, som vil føre til reduserte klimagassutslipp. I dag er det mer og mer vanlig med regulering av temperatur til f.eks. oppvarming ved bruk av termostat eller med automatisk nattsenking av temperaturene. Vi vil i løpet av få år se at det innføres avanserte måle- og styringssystemer i norske husholdninger. Disse smarte målerne som kan kommunisere, vil være en viktig brikke for å gjøre smart energistyring i norske hjem enkelt, billig og utbredt. I forbindelse med økosystemet for smarte energiløsninger ligger det også et betydelig industripotensial. Vi er gode og innehar stor kompetanse innen energisektoren i Norge. Vi har derfor veldig gode forutsetninger for å bli gode innenfor forretningsområdet klimarelatert teknologi. Energi og klimautslipp henger nøye sammen, og vår kompetanse er derfor veldig viktig. I dag skjer det store teknologiske framskritt på en rekke områder som bidrar til å redusere utslipp. Bilene bruker mindre drivstoff, og vi kommer en vakker dag til å få en framtidsbil som ikke slipper ut klimagasser. Vi kan da, som jeg har sagt, avvikle møter via videolink. Vi får smartere bygg og boliger, og vi får smartere transportsektor. Det er faktisk også slik at det i dag er mer og mer vanlig at flere finner den store kjærligheten på ulike nettsamfunn, og den teknologien har hjulpet oss til et varmere samfunn – for enkelte er det et samfunn hvor det ikke er utslipp. Så det kan vi jo glede oss over. Vi må altså framover utnytte det industrielle potensialet som ligger i teknologiutviklingen. Jeg vet med trygghet at statsråden og Regjeringen vil legge til rette for å trygge eksisterende arbeidsplasser og videreutvikle nye for at vi da skal være i forkant i forhold til akkurat det interpellanten tar opp i dag.