Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 1999-05-20:
Vi er alle enig om at det er viktig at barn med fremmedkulturell bakgrunn lærer norsk før de begynner på skolen. Ja, til og med Fremskrittspartiet syns det er en god idé. Hvordan disse kunnskapene skal oppnås, tror jeg det er en viss meningsforskjell om mellom høyresiden og venstresiden i norsk politikk. Jeg har opplevd ganske mange budsjetter – barnehagebudsjetter – og så lenge jeg har vært på Stortinget, har Høyre og Fremskrittspartiet kuttet ut driftstilskuddet til morsmålstrenere i barnehagen. Jeg har lyst til å understreke at morsmålstrening er en viktig forutsetning for å kunne lære et nytt språk, og derfor har Arbeiderpartiet funnet det riktig at disse morsmålstrenerne, som ikke bare er trenere i morsmål, men også brobyggere mellom det norske samfunn og den fremmedkulturelle familien, får muligheten til å følge ungene ikke bare i barnehagen, men også i skolen. Da er det for meg en form for dobbeltmoral at Høyre kutter bevilgningene som kunne gjøre ungene gode i norsk, for å sette i gang prøveprosjekter med norskundervisning for barn i førskolealderen som har en dårlig norskforståelse. Gjennom behandlingen av Dokument nr. 8-forslaget har nok Høyre fått en forståelse av at obligatorisk undervisning for førskolebarn kanskje ikke er et så veldig godt forslag, og de har derfor vært med på flertallets forslag om at ulike prøveprosjekter for å forbedre norskkunnskaper for barn i førskolealderen skal undersøkes. Jeg tror det er viktig at norskundervisningen har to tilnærmingspunkter, nemlig å kunne sitt eget morsmål godt, og spesielt norsktrening for barn i førskolealderen. På tirsdag besøkte jeg innvandrerbarnehagene i Gamle Oslo, og det de var opptatt av der, var å samle innvandrerbarn med ulik kulturell bakgrunn slik at deres felleskommunikasjon ble det norske språk. Det var interessant å se de metodene de brukte for å lære disse barna å snakke norsk, både med hverandre og med det voksne personalet. I slike barnehager tror jeg det er viktig at voksentettheten er stor, og at personalet har kontakt ikke bare med ungene, men også med hele familien, slik at familien får støtte og oppmuntring som de kan gi til barnet, og trygghet til barnehagepersonalet. I barnehagen understreket de at det var viktig at voksenpersonene som følger barna, også får veiledning av det pedagogiske personell i barnehagen, slik at deres norskkunnskaper også kunne bli bedre. De fortalte at de til og med hadde fulgt mødre til norskkurs for at de også skulle bli interessert i å lære norsk. Da har barnehagen dobbelt betydning for hele familien. For at førskolebarn skal få bedre norskforståelse, er det viktig at man begynner så tidlig som mulig. Kanskje burde prosjektet vurderes å settes i gang allerede fra barna er fire år. Det er vesentlig at disse barnehagetilbudene blir målrettet til de bydelene som har en stor prosent av innvandrere, og at det ikke bare skjer i Oslo. Det vi ser nå, er at det er en innvandrerforflytning innenfor Oslo, og at man er nødt til å sette i gang tiltak i flere bydeler enn det man har til nå. Jeg ser fram til at departementet tar på alvor viktigheten av å få til systematisk språktrening for 4- og 5-åringer. Jeg tror det er en god investering i framtida dersom vi skal hindre en del av språkproblemene. Så til Fremskrittspartiet: Jeg tar faktisk ikke det partiet spesielt på alvor når det gjelder integrering og fremmedkulturelle. Når representanten fra Fremskrittspartiet hevder at barnehagene ikke er spesielt viktige for denne gruppen, har jeg lyst til å si at et av de stedene hvor man legger grunnlag for norsk kultur og norsk språkforståelse, er faktisk i barnehagen. Der har man en felleskunnskap som man kan bygge på når det gjelder skole. Så jeg håper representanten vil støtte opp om de ulike tiltakene som er frivillige og ikke obligatoriske, som kommer fra Barne- og familiedepartementet når de har sett på denne alvorlige problemstillingen.