André Oktay Dahl (Høyre), 2008-02-12:
Når Odelstinget i dag vedtar nye bestemmelser i straffeloven, betyr det at Norge ikke lenger vil være en frihavn for krigsforbrytere. At vi ikke tidligere har hatt straffebud mot folkemord, forbrytelser mot menneskeheten og krigsforbrytelser, kan ha ført til tilfeller der personer som har gjort seg skyldige i slike forbrytelser, bevisst har søkt seg til Norge. I tillegg har vanlige foreldelsesfrister for drap vært gjeldende, slik at man i teorien kunne unngå straffeforfølging for eventuelle grusomheter begått i fortiden. Med denne loven gir vi - her vil jeg slutte meg til hva saksordføreren og taleren fra Fremskrittspartiet har sagt - et veldig viktig signal. Jeg vil gi all mulig honnør til både den ene og den andre som har bidratt her, til at Regjeringen plasserer ballen i mål når det gjelder denne loven, og til at vi vedtar den i dag. I sitt høringsbrev, imidlertid, la departementet til grunn at det ikke var aktuelt å la bestemmelsen gjelde for handlinger foretatt før ikrafttredelsestidspunktet. Men vi har registrert at Regjeringen har endret synspunkt noe og har valgt å gi bestemmelsene tilbakevirkende kraft. Høyre slutter seg til det og mener at det er gode argumenter for det. Men det har kommet oss for øre at det er en del organisasjoner som mener å ikke ha blitt hørt. Da hadde det kanskje vært en fordel om de i større grad var blitt hørt under denne prosessen. De rakk ikke å få med seg den høringen som vi hadde i justiskomiteen. Da kunne det godt tenkes - selv om flertallet og vi også støtter dette forslaget - at de synspunkter også burde ha kommet Stortinget for øre. Et annet viktig element som nå kommer inn i straffeloven, er en lovfesting av skjerpende og formildende omstendigheter i straffeutmålingen. At det nå vil stå i loven at en straffbar handling som er motivert av fordommer og hat, er et straffeskjerpende moment, er viktig for veldig mange mennesker som kanskje har følt på kroppen hva det vil si å ha en annen hudfarge, en seksuell legning eller et annet opprinnelsesland enn Norge. Samtidig mener Høyre at lovforslaget er for snevert utformet i forhold til Stortingets behandling av forslag om en mer generell og overordnet lovgivning hva angår diskriminering, uavhengig av grunnlag. Derfor fremmer vi det forslaget som ligger i innstillingen, om å sørge for at hatkriminalitet også defineres på grunnlag av «annen status », at det gis det samme lovmessige vern som annen hatkriminalitet. Både EMK og FN-konvensjonen har nettopp termen «annen status » i alle sine antidiskrimineringsbestemmelser. 50 års rettspraksis fra Menneskerettsdomstolen har altså vist at «annen status » ikke innebærer noen utvanning av vernet - tvert imot. «Annen status » har derimot sikret diskrimineringsvern for en rekke grupper med stort behov for det. Under Stortingets behandling av forslag til ny generell straffelov var det bred enighet om at heving av strafferammer, økt bruk av maksimumsstraff eller økt bruk av minstestraff ikke uten videre er det mest effektive virkemiddelet for å bekjempe kriminalitet og heller ikke alltid best egnet for å øke straffenivået for en straffbar handling. I så måte mener Høyre, i likhet med Regjeringen, at kodifisering av straffeskjerpende forhold i loven er en positiv nyvinning og antakeligvis vil være et mer effektivt virkemiddel enn økt bruk av minstestraff. Men på vegne av Høyre vil jeg varsle at vi vil følge utviklingen nøye og vurdere eventuelt økt bruk av minstestraff senere hvis domstolene ikke følger opp de signalene vi gir med denne kodifiseringen. Det er også et problem at et fåtall kriminelle står for en stor del av visse typer lovbrudd. Når enkelte gjengangere slipper ut fra soning, øker andelen av visse typer forbrytelser drastisk i det området hvor disse personene har tilhold. Vi har altså ikke endret standpunkt når det gjelder prinsippet om redusert bruk av minstestraff, men mener at behovet for å slå hardt ned på gjengangerkriminalitet er et av de hensyn som kan tale for bruk av minimumsstraff. Det er et alvorlig problem at et lite antall kriminelle står bak en stor andel av kriminaliteten. Høyre mener det vil kunne virke forebyggende på fremtidige lovbrudd dersom de involverte vet at det vil få en reell konsekvens dersom de begår ny kriminalitet. Vi ser frem til behandlingen av de øvrige straffebudene i den spesielle delen av straffeloven. Disse problemstillingene vil helt garantert bli gjenstand for grundige drøftinger i Stortinget. Ellers er også vi interessert i å vite om det er slik at regjeringspartiet SV i løpet av dagen har hatt nærkontakt med sine regjeringskollegaer om ikrafttredelsestidspunktet for en viss type medlemsverving - for å si det slik - som ingen av oss er spesielt interessert i, og jeg håper at statsråden kan gi et bekreftende svar på at han vil følge opp den anmodningen fra SVs justispolitiske talsmann. Når det gjelder å håndheve denne loven, deler Høyre statsrådens uttalelser i NRK - var det vel - i dag om behovet for å styrke Kripos. Åtte nye stillinger vil kunne medføre en dobling eller mer av antall saker produsert. Det er bra. Jeg håper at vi samlet fremover kan jobbe for at Kripos faktisk får enda større mulighet til å ta fatt på denne type grov kriminalitet, og ikke minst at denne satsingen på Kripos nå også videreføres i forhold til andre deler av Kripos’ virksomhet, f.eks. når det gjelder en del andre typer overgrep det også har vært diskusjon om de siste ukene. I den debatten vi nå har om personvern, som har begynt å bli ganske heftig i Norge, er det positivt at man tar seg det bryderiet at man ikke fremmer nye metoder nå, men at man tar seg tid til å ta en gjennomgang av dem vi allerede har, ser på effekten av dem, og vurderer dem opp mot en del viktige personvernhensyn. Jeg tror det er viktig at vi tar oss tid til det nå, at vi ikke iler for fort. Når det gjelder Fremskrittspartiets utlegninger om terror og grov terror, er det ganske kjent i strafferetten at vold ikke er vold, det er ulike graderinger av vold. Tilsvarende prinsipper bør vi vel for så vidt legge til grunn også når det gjelder annen type kriminalitet, for å få en skala vi skal kunne benytte. Jeg benytter anledningen til å ta opp våre forslag, og avslutter med å gi ros til Regjeringen, som med dette får en sak igjennom med bred støtte i Stortinget. Det vil bidra til at vi kan få satt en stopper for at Norge er en frihavn for terrorister og en frihavn for krigsforbrytere, som har benyttet Norge som en frihavn de siste årene.