Bent Høie (Høyre), 2018-12-15:
Budsjettet som regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti er blitt enige om, bygger ytterligere opp om målet om å skape pasientens helsetjeneste. Budsjettenigheten viser at helse er et felt der de fire partiene klarer å søke sammen om gode løsninger, og der den politiske enigheten er stor. Regjeringen har i sine seks budsjetter lagt til rette for en vesentlig høyere aktivitetsvekst i sykehusene enn det den forrige regjeringen klarte gjennom sine åtte budsjetter. Neste år budsjetteres det med en vekst i pasientbehandlingen på 1,7 pst. Den demografiske utviklingen alene tilsier et behov for økt pasientbehandling på 1,3 pst. Budsjettforslaget gir derfor rom for mer pasientbehandling, nye medisiner og store investeringer. Som politikere har vi plikt til å tenke i et generasjonsperspektiv. Derfor er det viktig at vi bruker handlingsrommet vi har i dag, til å investere for framtiden. Bedre utnyttelse av IKT er nødvendig for å realisere pasientens helsetjeneste og å nå målet om én innbygger – én journal. Økt digitalisering stiller store krav til nasjonal samordning og betydelige investeringer de nærmeste årene. Med dette budsjettet fortsetter vi å bygge ut og vedlikeholde viktig infrastruktur, og vi investerer i nye sykehus. Regjeringen foreslår 575 mill. kr til etablering av Helseplattformen, som er et program for å etablere felles IKT-løsninger for spesialisthelsetjenesten og kommunene i Midt-Norge. Videre foreslår vi vel 77 mill. kr til å ivareta nasjonale e-helseløsninger. Vi foreslår midler til igangsetting og etablering av nytt sykehus i Hammerfest og i Narvik protonsenter ved Haukeland universitetssjukehus og Radiumhospitalet Sammen med Kristelig Folkeparti prioriterer regjeringen psykisk helse og rusfeltet høyt. Opptrappingsplanen for rusfeltet følges opp med ytterligere 331,4 mill. kr. Egenandeler skal ikke være et hinder for at unge skal kunne få hjelp med psykiske helseproblemer. Vi foreslår derfor å øke aldersgrensen for egenandelsfritak i barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker til 23 år og i psykiatriske ungdomsteam til 30 år. Regjeringen foreslår 50 mill. kr til om lag 120 flere psykologårsverk i kommunene. Med dette har vi lagt til rette for at alle kommuner kan motta tilskudd til å rekruttere psykolog, før lovplikten til å ha slik kompetanse trer i kraft i 2020. Videre er regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti enige om å bevilge 120 mill. kr til helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Vi ser nå gode resultater av denne politikken. Tidligere så man at folkehelsepolitikken var grunnlaget for en forlenget levealder. Nå blir gode helsetjenester pekt på som en hovedårsak til at vi lever lenger. Siden regjeringen tiltrådte, har det blitt vel 70 000 færre som venter i sykehuskø. I 2. tertial i år var gjennomsnittlig ventetid for alle fagområder 58 dager. Dette er en nedgang på 13 dager sammenliknet med i 2013. Andel fristbrudd var 2,2 pst. i 2. tertial 2018. Det er en nedgang på 4,2 prosentpoeng sammenliknet med i 2013. Vi har hittil innført 28 pakkeforløp for kreft. Disse fungerer godt for mange kreftformer. På andre områder må innsatsen bli bedre. Pakkeforløp for hjerneslag i akuttfasen er innført i 2018, og pakkeforløp for rehabiliteringsfasen for hjerneslagpasienter er under arbeid. I 2019 starter vi gjennomføringen av de første pakkeforløpene for psykisk helse og rus. I den senere tid har utfordringene for fastlegeordningen blitt veldig tydelige, særlig når det gjelder kapasitet og rekruttering. Med enigheten mellom regjeringen og Kristelig Folkeparti vil det i 2019 være bevilget 64 mill. kr til rekruttering av fastleger og samlet 219 mill. kr til tiltak på allmennlegeområdet. Trepartssamarbeidet med Legeforeningen og KS, som i sin tid ble lagt ned av den forrige regjeringen, er reetablert, og flere utredninger om finansieringsmodeller og utdanningsstillinger er i gang. Nå skal vi få en tett dialog om utfordringene og finne løsninger for å bedre fastlegeordningen. De neste årene vil vi måtte prioritere tøffere i budsjettene enn vi har vært vant til. Den omstillingen vi nå står overfor, kan vi ikke bevilge oss ut av. Skal vi nå målet om et bærekraftig velferdssamfunn, er vi avhengig av løsninger som kan tette gapet mellom behovet for ressurser og tilgangen på dem. Det handler om å jobbe smartere, bruke ny teknologi og ikke minst mobilisere pasientens egne ressurser. Dette er helt nødvendig når vi de neste årene skal jobbe videre for å skape pasientenes helsetjeneste og sikre et bærekraftig velferdssamfunn for årene framover.