Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2002-12-10:
Ekstrem fattigdom er vår største politiske utfordring, og Kristelig Folkeparti er bekymret over at det blir et stadig større gap mellom rike og fattige land. Vi er bekymret fordi denne kløften gjør verden utrygg, og fordi det vitner om mangel på omsorg, respekt og likeverd. En av grunnene til at Kristelig Folkeparti er med i Regjeringen, er at vi ønsker en offensiv utviklingspolitikk. Det var derfor hyggelig å få noen rosende ord av Kristin Halvorsen for nettopp det. Kristelig Folkeparti vil gi kampen mot fattigdom høyeste prioritet, og vi vil kjempe hardt for å få dette til. Vi viser det også i konkret handling. Bistanden var høstens budsjettvinner, med en økning på 856 mill. kr. For 2003 vil derfor 0,93 pst. av BNI gå til bistand. Det er et steg på veien til målet om 1 pst. av BNI. Regjeringspartiene inngikk budsjettavtale med Fremskrittspartiet uten kutt i bistanden! For Kristelig Folkeparti er det en stor seier som kommer de fattigste til gode, særlig med tanke på at Fremskrittspartiet kutter 5,7 milliarder kr, primært knyttet til utviklingshjelpen i sitt alternative budsjett. Når vi vet hvor vanskelige budsjettrundene var, sier det noe om hvor sterkt Kristelig Folkeparti prioriterte hjelp til verdens fattigste. Samarbeidsregjeringen har en klar fattigdomsstrategi. Derfor går 40 pst. av bistanden til de minst utviklede landene. Derfor er også våre samarbeidsland blant verdens fattigste land. Av den grunn prioriterer vi de fattigste innbyggerne i disse landene. Vi satser på å gjøre de svakeste sterkere. Vi vil bekjempe uvitenhet. Fortsatt mangler 125 millioner barn grunnutdanning, og Regjeringen øker derfor satsingen på utdanning med mer enn 200 mill. kr – dette fordi utdanning er en menneskerett, og fordi utdanning reduserer fattigdom og fremmer fred, demokrati og utvikling. Utdanning åpner for kunnskaper om politikk, økonomi og sosiale rettigheter. Utdanning setter mennesker i stand til å beskytte sin egen helse. Det er dessverre ingen selvfølge at dette er en rettighet alle mennesker har. Flertallet av de som mangler utdannelse, er jenter. Regjeringen prioriterer derfor å gi økte midler til UNICEFs program «Utdanning for jenter». Å kjempe mot fattigdom betyr å bekjempe hiv- og aidsepidemien. Hver dag blir 14 000 mennesker i verden smittet av hiv. Afrika er hardest rammet. Her er 13,4 millioner barn under 15 år foreldreløse som følge av aids. I tillegg kommer alle barna som lever med syke eller døende foreldre. UNICEF-direktør Carol Bellamy etterlyser et sterkere globalt engasjement for disse barna. Hun opplyser at nesten uten unntak blir disse foreldreløse barna tilsidesatt. De er dårlig ernært, de er uten utdannelse, og de sliter mentalt. En samlet utenrikskomite uttrykker bekymring for omfanget av aidsepidemien. Norge er i dag den tredje største giveren til FNs satsing på bekjempelse av hiv og aids. Regjeringen vil videreføre satsingen, med særlig fokus på forebygging. Verden føles i dag utrygg, med interne kriger, terrortrusler, kamp om landområder og kamp om ressurser. Men det nytter å arbeide for fred. Det er dagens nobelprisvinner Jimmy Carter et godt eksempel på. Carter har tatt med seg sin tro og sitt verdigrunnlag inn i kampen for en bedre verden. På denne dagen, bare to og en halv time før Jimmy Carter mottar fredsprisen, er det fint at et samlet storting vil intensivere kampen for fred og forsoning. Vi er stolte av den norske innsatsen i fredsforhandlingene på Sri Lanka. Når forhandlerne nå er enige om prinsippene for en ny føderal stat, er det en historisk beslutning. En 19 år lang krig, der 64 000 mennesker har mistet livet og 800 000 har vært drevet på flukt, ser nå ut til å gå mot slutten. Vi er også stolte over Norges innsats i fredsarbeidet som gjøres i Sudan. Partene i konflikten har nå vist at de ønsker en fredsavtale, og det er derfor viktig at vi fra norsk side viser vilje til fortsatt støtte. Vi må også stille opp i Europa. På Balkan, i tidligere østeuropeiske land og i Sentral-Asia er utfordringene store. Om det ikke satses på demokratibygging med godt styresett, kamp mot korrupsjon og respekt for menneskerettene i disse statene, vil det kunne oppstå trusler mot freden også i Europa. Vi vet at fred ikke bare er fravær av krig. Derfor må vi satse på langsiktige tiltak som kan fremme fred og tillit blant grupper som er i konflikt. Fredsbygging innebærer en bred tilnærming som inkluderer politiske, sikkerhetspolitiske, økonomiske og sosiale virkemidler. Det er helt grunnleggende at myndighetene respekterer menneskerettene. Kristelig Folkeparti mener situasjonen for beskyttelsen av de religiøse rettighetene er bekymringsverdig. Senter for religionsfrihet i Washington hevder i årets rapport at trosfriheten i verden generelt sett har vært for nedadgående. I rapporten problematiseres det at eliten i det internasjonale samfunnet er svært sekularisert, og at det ikke tas hensyn til at tro spiller en viktig faktor i menneskers liv og ved politiske forandringer. Vi vet at i Kina, Vietnam, Hviterussland, Pakistan og mange andre land blir minoriteter aktivt og bevisst forfulgt for sin tros skyld. Det er et problem som rammer de svakeste gruppene i samfunnet hardest, og det er en utvikling Kristelig Folkeparti vil være med på å bekjempe.