Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-03-15:
Samarbeidsregjeringen vil i tråd med Sem-erklæringen føre en energipolitikk som skal fremme verdiskapning og en bærekraftig utvikling. Dette innebærer også at Regjeringen tar utviklingen i den norske kraftbalansen alvorlig. Elektrisitet har en dominerende plass i energiforsyningen i Norge. I de siste ti årene har det årlige elforbruket økt med 17 TWh, mens den årlige produksjonskapasiteten har økt med tilsvarende 4 TWh. Den svært lave veksten i ny produksjon og den fortsatte veksten i forbruket har ført til at Norge har gått fra å være nettoeksportør til å bli en nettoimportør av elektrisk energi i normalår. Den dominerende rollen til vannkraften gjør også at den norske elektrisitetsproduksjonen varierer mye fra år til år på grunn av variasjonene i nedbøren. Dette gjør også at elektrisitetsforsyningen er sårbar for såkalte tørrår, det vil si år eller perioder med vesentlig mindre nedbør enn normalt. Utviklingen de senere årene har ført til at forsyningssikkerheten har blitt svekket. I de nærmeste årene er det grunn til å regne med at kraftbalansen vil bli strammere enn den er i dag. Utbyggingstiden i kraftsektoren er lang, og de prosjektene som vil bli fullført i de nærmeste årene, vil gi liten økning i produksjonskapasiteten. Samtidig er det grunn til å regne med at veksten i elektrisitetsforbruket vil fortsette til tross for stor satsing på energiøkonomiseringstiltak. Det er viktig med omfattende tiltak over et bredt felt for å bedre kraftbalansen. Regjeringen har som mål å etablere rammebetingelser som gjør det mulig å realisere CO2-frie gasskraftverk, eller det som nå skal kalles gasskraftverk med CO2-håndtering. Bransjen er invitert til å samarbeide om å få til framtidsrettede, miljøvennlige gasskraftteknologier. Invitasjonen er generell og er fundert på Sem-erklæringen. Naturkraft har allerede bekreftet at de ønsker å samarbeide med Regjeringen om å utrede hvilke forutsetninger som må på plass for å kunne realisere CO2-frie gasskraftverk. Videre har Statoil signalisert at de stiller seg positiv til å etablere et pilot-/demonstrasjonsanlegg for utskillelse av CO2 ved et av sine anlegg. Som jeg senest sa i Stortinget under behandlingen av Snøhvit LNG, mener jeg at vi har tid til å vente på gasskraftteknologi som håndterer CO2-utslippene, før vi sender gasskraft ut på kraftnettet. I lys av dette er det viktig for Regjeringen å legge til rette for økt bruk av nye, fornybare energikilder som vindkraft og bioenergi. Det er veldig viktig at denne massive satsingen på bruk av gass til energiproduksjon ikke skjer på bekostning av nye, fornybare energikilder. Vi ønsker og har signalisert en offensiv strategi for omlegging av energiproduksjonen og energiforbruket. Til dette har vi etablert et eget selskap i Trondheim, nemlig Enova. Tiltak for å dempe veksten i bruk av energi og for å få til en omlegging som gjør oss mindre avhengig av elektrisitet, står sentralt. Resultatet skal være en miljøvennlig energiforsyning ved hjelp av kostnadseffektive virkemidler. Arbeidet med å begrense energiforbruket og med å bruke varmeenergi direkte til oppvarming er viktig på lang sikt, både for miljøet og for å bli mer robust overfor tørrår. Det er viktig at det nyetablerte energifondet og Enova får anledning til å gjennomføre dette arbeidet på en god og målrettet måte. I Sem-erklæringen har Regjeringen som målsetting at det innen 2010 skal være på plass årlig vindkraftproduksjon tilsvarende minst 3 TWh, og produksjon av vannbåren varme basert på nye, fornybare energikilder tilsvarende minst 4 TWh pr. år. Jeg er glad for at målsettingene har støtte i Stortinget, som har gått inn for at det skal bevilges 5 milliarder kr over ti år for å understøtte omleggingen. En annen del av Regjeringens satsing på omlegging av energiproduksjonen er at den i større grad ønsker å ta i bruk naturgass til innenlands bruk. Naturgass kan brukes på en miljøvennlig måte som energikilde. I denne sammenheng vil Regjeringen øke den offentlige forskningsinnsatsen knyttet til bruk av naturgass og hydrogen. Jeg viser i denne forbindelse til mine svar på den interpellasjonen som vi nettopp har vært igjennom, fra representanten Sylvia Brustad. Det er videre fortsatt et visst potensial til opprustninger og miljøvennlige utvidelser i det norske vannkraftsystemet. Regjeringen satser på å utvikle dette potensialet selv om epoken for de store vannkraftutbyggingene er over. I tillegg til at det er viktig at vi sikrer nødvendig kapasitet i den innenlandske produksjonsstrukturen, bidrar også et godt overføringsnett mot utlandet til sikkerhet i kraftforsyningen. Det foreligger i dag bl.a. planer om en ny kabel til Storbritannia. Videre foregår det ulike utbygginger og forbedringer av nettet i Norden, som er viktig i denne sammenheng. Ifølge Statnett bidrar dette til at den samlede utvekslingskapasiteten i Norden kan forventes å øke mot 2010. I den situasjonen vi er i når det gjelder kraftbalansen, er det meget viktig at vi kan ha en effektiv og målrettet oppkobling mot det nordiske/europeiske kraftmarkedet.