trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Det jeg har understreket, er at det er noen utfordringer her, for man går inn i et kollektivt basert system, med sameier og borettslag, der en har beslutningsprosesser som er basert på demokratiske avgjørelser, og gir en individuell rettighet til enkeltbeboere som kan – i ytterste konsekvens – medføre store kostnader også for de øvrige beboerne. Denne diskusjonen om hva som eventuelt er saklig grunn, blir vesentlig i det videre arbeidet. Når det gjelder parallellen til universell utforming, som er trukket fram, er det et litt annet spor, sett fra mitt ståsted, for der har man betydelige støtteordninger som gjør at forbrukeren som har behov for universell utforming, kan få økonomi til å kunne ta kostnaden med tilpassing av egen bolig eller et fellesområde knyttet til den rettigheten. Når det kommer til lading av elbil, vil det kanskje stille seg noe annerledes. Det er noen støtteordninger fra det offentlige via Enova, men kostnaden vil bli veldig stor hvis man også må gjøre grunnleggende investeringer i infrastrukturen inn mot selve sameiet eller borettslaget.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Det er viktig å understreke, når det gjelder det forslaget som det nå ble referert til: Ja, hvis det er forbrukeren selv som skal ta alle kostnader. Men da blir det for mange borettslag og sameier i realiteten et papirvedtak som Stortinget gjør, fordi kostnaden, hvis man må gå inn og forsterke hovedforsyningen i elanlegget inn til et borettslag, et sameie eller en fellesgarasje, blir så stor at det for den enkelte forbruker vil være svært lite sannsynlig at man finner økonomi i å etablere dette. Rettigheten kan man ha, men det er viktig at man har tiltak som faktisk virker, og som ikke bare blir en rettighet som har en så stor kostnad ved seg at det ikke er gjennomførbart for den enkelte aktør. Dette må vurderes nærmere. I det ene forslaget til romertallsvedtak fokuseres det på ladeklare bygg, og det er store kostnader forbundet med det hvis det også skal innebære ombygging av eksisterende bygg, kostnader som da til slutt vil tilfalle den enkelte forbruker som skal kjøpe seg en leilighet eller en bolig.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Det er veldig tydelig at den lange valgkampen er vel i gang, når en hører representanten Terje Aaslands innlegg. Det er ingen grunn til å prøve å skape noen uenighet om elbilsatsingen eller satsingen på nullutslippskjøretøy fram mot 2025. Denne sal har vært tydelig. Regjeringen har vært tydelig i framleggelsen av NTP, fulgt opp og satt et mål om at vi skal ha kun nullutslippsbiler i nybilsalget i 2025. Det står regjeringen ved, og det skal vi jobbe målrettet for gjennom de tiltakene som er etablert, og de tiltakene som vil bli etablert underveis, for å følge opp den teknologiske utviklingen som skjer på området i de sju årene fram til 2025. Når det gjelder dette med å gi en individuell rett, er det ganske inngripende fra Stortingets side overfor en kollektiv boform med borettslag og sameie å si at det skal man gi. Vi tar forslagene som ligger her, og skal følge dem opp fra regjeringens side. Men det er interessant å registrere at et parti som SV er så tydelig på at man vil gi individuelle rettigheter i et system som er basert på en kollektiv løsning med demokratiske beslutningsprosesser gjennom styret og årsmøtet i det enkelte borettslag og sameie som skal ta stilling til felles investeringer. Saklig grunn – ja, det blir et viktig tema å diskutere videre. Brannsikring er vesentlig. Det er usikkerhet der ute. Det er beboere som også er usikre på det å ha lading og om et system etablert i et gammelt bygg eller en gammel fellesgarasje vil tåle den samlede belastningen – både «peak» i en periode og over tid – og dette må man selvfølgelig ha grundige utredninger av i det enkelte borettslag og sameie, slik at man forsikrer seg om at det er trygt for alle beboere. Dette er ikke en sak der det er grunn til å gjøre ting vanskelig, men det jeg har pekt på i behandlingen, er at det er noen utfordringer. Det er faktisk behov for å sette seg ned og gjøre noen vurderinger og ramme inn I og II, slik at dette blir gjort på en ordentlig måte og i praksis kan resultere i at flere får anledning til å lade hjemme – og det til en akseptabel pris både for den enkelte forbruker og eventuelt med hensyn til de ekstra kostnadene som må tas av fellesskapet knyttet til sameiet eller borettslaget, og den felleskostnaden boligaktører eventuelt må ta i forbindelse med bygging av nye bygg som skal gjøres ladeklare, eller ved oppgradering av gamle bygg som skal gjøres ladeklare i henhold til II.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Jeg er alltid glad for muligheten til å lære opp olje- og energiministeren i fakta om norsk energiproduksjon og kraftsystem, for det er faktisk ikke sånn, som olje- og energiministeren sier, at mesteparten av energibruken i Norge er fossil; det er bare hvis man fjerner all bruk av fossil energi offshore. Jeg vil tro de fleste i denne salen vil være enige om at det som skjer på norsk sokkel, faktisk skjer på norsk sokkel og er norske utslipp. Regner man dette med, er det omtrent 173 TWh fossil energibruk, mens det er drøyt 140 TWh fornybart produsert i Norge. – Men la oss legge det til side. Jeg har et spørsmål til statsråden. Det er forstemmende, synes jeg, at vi er nødt til å komme tilbake ett år etter at vi vedtok i energimeldingen at det skal settes et 10 TWh-mål i bygg, og så har ikke regjeringen gjort det. Hvorfor mener statsråden at det må ta over et år å følge opp Stortingets vedtak om å fatte et mål om 10 TWh energireduksjon i bygg?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Det jeg hører at statsråden sier, er at han tar en omkamp om de målsettingene som Stortinget har satt. Vi sa jo veldig tydelig at vi skulle ha et 10 TWh-mål. Det statsråden nå sier, er at det kan hende det ikke er det lureste å gjøre. Men den vurderingen har vi tatt. Vi har sagt, og vi har vedtatt, at vi skal ha et 10 TWh-mål for energibruk i bygg, og det er på grunn av at vi mener det er fornuftig politikk. Da er det statsrådens jobb å følge opp det, ikke å ta en omkamp eller å si at kan hende er ikke dette den mest fornuftige og effektive måten å gjøre det på. Det var for øvrig ikke et godt svar på spørsmålet mitt, men et svar på hvorfor statsråden ikke er kommet noen vei i løpet av det året som har gått. Jeg har et like alvorlig spørsmål som jeg har lyst til å ta opp med statsråden, og det handler om fossil oppvarming av bygg. I statsrådens innlegg sa han at regjeringen kom til å innføre forbud mot mineralolje til oppvarming av bygg. Men det er ikke det Stortinget har sagt. I Stortinget sa en samlet komité at vi skulle ha et forbud mot all bruk av fossil energi til oppvarming av bygg. Er det statsråden nå sier, å tolke som at regjeringen igjen velger å gå imot de Stortinget har vedtatt og gått inn for?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Men i det statsråden sier, ligger det ikke inne et forbud mot all fossil oppvarming av eksisterende bygg, og det er det Stortinget i energimeldingen ba om. Jeg kan finne fram den komitéinnstillingen etterpå, jeg har den på min egen datamaskin på plassen min. Det var altså det vi sa: Vi skal ha forbud mot all fossil oppvarming av bygg. Hvis det statsråden nå sier er at vi skal ha forbud mot all fossil oppvarming av nye bygg, men kun forbud mot olje i eksisterende bygg, er det noe annet enn det Stortinget har gått inn for. Regjeringen har brukt fire år på å legge fram dette, og er ennå ikke kommet i mål, men før regjeringen og statsråden – det er jo ikke denne statsråden som skal gjøre dette, men miljøvernministeren, men jeg regner med at statsråden kommer til å være med – gjør den jobben med å legge fram dette, vil jeg be dem ta en ny titt på komiteens innstilling til energimeldingen, der man altså sier at all fossil oppvarming skal være forbudt. For øvrig vil jeg si tusen takk til statsråden for at han faktisk svarer på spørsmålene.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Presidenten har et veldig godt poeng, og jeg tar opp forslagene fra SV og Miljøpartiet De Grønne i innstillingen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
I innlegget mitt glemte jeg å hilse fra representanten Abid Q. Raja, som også er medforslagsstiller i dette forslaget, så det er herved gjort. Jeg har oppdaget en indre brist i logikken hos statsråden, Fremskrittspartiet og Høyre i denne saken, og det er følgende: I går mente et samlet storting helhjertet – Fremskrittspartiet og Høyre var med – at det var riktig å endre loven og stille krav om at eiere av en eierseksjonsleilighet skulle ha rett til å installere el-lader for sin bil. Hva er logikken i at Fremskrittspartiet og regjeringspartiene er for at det skal være lov å gjøre det i sameier, men er imot å komme tilbake til Stortinget med forslag til en tilsvarende lovendring for borettslag og sameier, som parkeringsplasser og slikt?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Det statsråden sier, er fortsatt ikke logisk, for i forbindelse med at man vedtok dette i eierseksjonsloven, hvor det står at det i sameier skal være lov å installere elbil-lader, står det veldig tydelig i merknadene i innstillingen: «Det vil heller ikke påføre andre sameiere kostnader, siden den som ønsker infrastrukturen selv må betale for installeringen.» Med andre ord: Vi har nøyaktig den samme problemstillingen for borettslag, og der sier altså Fremskrittspartiet nei. I borettslag mener de at det er galt at man skal ha rett til å lade elbilen sin, men bor man i et sameie, mener de det er greit at man skal ha rett til å lade bilen sin. Derfor sier jeg: Det henger jo ikke på greip.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Jeg skjønner hvor proppen ligger, når det er slik at statsråden mener at det vil være et papirvedtak om man vedtar å gi rett til elbillading til folk som bor i borettslag, på samme linje som det Stortinget enstemmig vedtok i går, nemlig at man skal gjøre det i sameier. Jeg har fortsatt ikke fått noen god forklaring på hvorfor Fremskrittspartiet og Høyre mener at det er helt greit å gi folk rett til å installere elbillading i sameier, men helt feil å gi folk rett til å installere elbillading i borettslag. Det vises til et oppslag i Budstikka fra 12. februar i 2016. Da nektet styret i Fossum Boligsameie elbileiere å lade i fellesgarasjen. De skyldte på branntekniske ting, men det er ikke noe brannteknisk som tilsier at det er farligere å lade en elbil enn å ha en bensinbil stående. Det finnes heller ikke noen offentlig statlig etat – brann- og eksplosjonsvern, altså direktoratene som har med disse tingene å gjøre – som advarer mot lading i garasjer. Det vil heller ikke være tillatt å installere ulovlige lademuligheter i garasjer – det er selvsagt helt riktig. Poenget er rett og slett at når flere elbileiere i samme borettslag går sammen og sier at de gjerne vil påta seg å bære kostnaden det er å installere elbillading, og at det ellers ikke er mulig for dem å ha elbil, så burde de få lov til det. Når det gjelder spørsmålet om saklig grunn, som har vært tatt opp, refererte jeg til det som allerede står i eierseksjonsloven og borettslagsloven, der dette er etablert veldig tydelig. Man har rett til f.eks. å få installert stolheis eller trappeheis for funksjonshemmede som trenger det. Kostnaden bæres av enkeltpersonen selv eller av fellesskapet. Man har da kun saklig grunn for å si nei. Det gjør at man ikke hindrer dette, man får det til. Det er ekstremt viktig for alle oss som bor i by, og som ikke har råd til enebolig i by, at man har mulighet til å få lade i borettslag og sameier. Det som er det mest spesielle i denne saken, er altså at Fremskrittspartiet og Høyre i går var helhjertet for at eiere i sameier skal få lov til å lade i boligene sine, mens når det gjelder eiere i borettslag, mener de det er feil at man skal få mulighet til å lade. Der er det problematisk og mye om og men, men i går var det ikke noe om og men, og ikke problematisk å gå inn for det i sameier. Jeg håper at statsråden gjør som han sa, og følger dette opp helhjertet, så blir det kommunalministeren som må ordne det når det gjelder lov om borettslag.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-05-30:
Stortinget har satt seg et mål om at alle biler solgt etter 2025 skal være nullutslippsbiler, og det er bare avgiftspolitikken og ladepolitikken som er avgjørende for om vi lykkes med dette. Vi har til hensikt å nå det. Noen stoler mer på at andre fikser opp i dette, det gjør ikke vi. Jeg er glad for at SV og Venstre i denne saken har klart å få flertallet med seg ett skritt nærmere å gjøre elbilen til den nye folkebilen. Så er det representanten Korsberg, og mitt håp er, kjære Fremskrittspartiet og Høyre: Kan dere ikke, innad i partiene deres, snakke litt mer sammen? I går satt det representanter her og ivret for at det var helt rett å sørge for at dette skulle bli en del av eierseksjonsloven, og nå sitter det representanter fra de samme partiene her og sier at nei, dette er så problematisk, og det er et angrep på fellesskapet. Til Korsberg: Det er altså slik at jeg henviste til en annen paragraf i eierseksjonsloven. Det gjør at de juridiske praksisene er godt etablert.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
I innlegget mitt spurte jeg statsråden om hva han tenkte om Enovas rolle i å følge opp det vedtaket som vi gjør i dag. Jeg registrerte at statsråden ikke svarte på det i innlegget sitt, antakelig fordi det ble litt knapt med tid. Derfor skal han få muligheten nå. Tenker statsråden at Enova skal være det eneste virkemiddelet, eller kan man kanskje se på Direktoratet for byggkvalitet, at restene av Lavenergiprogrammet kan legges der? De har allerede kompetanse på bygg. De har kanskje en større og sterkere evne til å prioritere nødvendige tiltak for å få ned forbruket av energi i bygningsmassene.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Jeg oppfatter det slik at statsråden ikke vil signalisere nå at det er noen andre som skal gjøre denne jobben. Men situasjonen er den – som jeg også sa i hovedinnlegget – at husholdningene betaler hvert år 450 mill. kr til Energifondet. Stortinget har bedt Enova om å øke ambisjonsnivået – gjennom skattefradrag, konkrete tiltak og øremerking. Med de 250 mill. kr årlig klarer ikke Enova å levere. Det har kommet en knusende rapport fra Riksrevisjonen om Enovas arbeid med energieffektivisering i bygg. Jeg skjønner at statsråden ikke vil overlate dette ansvaret til noen andre nå. Men hva vil statsråden gjøre for at Enovas rolle i det arbeidet som skal gjøres, blir større, og for at det blir tatt tak i det fra Enovas side, slik intensjonene til Stortinget er?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-05-30:
Jeg har bare behov for noen korte kommentarer fra Senterpartiets side til den innstillinga som foreligger. Senterpartiet kan i all vesentlig grad tiltre begrunnelsene saksordføreren ga knyttet til denne saken, og vi står som en del av flertallet også bak forslagene som gjelder ladepunkt, og når det gjelder å gjenta det forslaget vi også tidligere har vedtatt, om at alt nybilsalg fra 2025 skal baseres på nullutslippsteknologi. Utviklingen når det gjelder salget av elbiler, har gått veldig raskt, som også representanten fra Høyre var inne på. For åtte–ni år tilbake var det svært få elbiler, utviklingen de siste årene har vært eksplosiv i takt med at elbilene har blitt bedre, at de har fått lengre rekkevidde, og at det er flere modeller som tilbys av produsentene. Så det har vært en veldig positiv utvikling, også godt understøttet av myndighetenes oppmuntring når det gjelder bl.a. skattesystem og andre fordeler. Når man har kommet så langt i elbilsalget, kommer på en måte ladeangsten. Ladeangsten handler ikke bare om rekkevidde, men også om muligheten til faktisk å få ladet sin bil. Da er vi inne på det som flere av talerne her har kalt barrierer mot det, og det er noen av dem vi fjerner i dag med de to forslagene som får flertall. Senterpartiet støtter begge de forslagene, vi synes det er fornuftige forslag og tror at det kan bidra til at det blir enda enklere og greiere å kunne ha elbil. Vi er altså med på forslaget som er en gjentakelse av det vi tidligere har sagt når det gjelder nybilsalget.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Hver gang jeg hører at Fremskrittspartiet uttaler seg om elbilpolitikken, så tror jeg kanskje at jeg har forstått det. Men så hører jeg enda litt til og skjønner at jeg overhodet ikke har forstått hva de snakker om, og jeg forstår heller ikke hva de snakker om nå. Nå hører jeg at statsråden, i hvert fall, bekrefter at alt nybilsalg fra 2025 skal være basert på nullutslippsteknologi, og for Stortinget tror jeg det er viktig at statsråden faktisk – uten noe særlig diskusjon – bekrefter akkurat det. Kan statsråden bekrefte at regjeringen stiller seg bak at alt nybilsalg fra 2025 skal baseres på nullutslippsteknologi?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Det er da jeg mener det foreligger en kortslutning i det statsråden sier, for syv år fram i tid er ikke veldig lang tid. Det er viktig at vi fjerner barrierer, som Stortinget nå gjør – mot Fremskrittspartiets stemmer. Det er også viktig at vi allerede i statsbudsjettet for 2018 får på plass konkrete forslag til tiltak for å nå det målet – mot Fremskrittspartiets stemmer i stortingssalen. Men slik jeg forstår statsrådens argumentasjon, er han for både I, II og III. Kan det stemme?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Jeg takker for svar. Jeg forstår det dit hen at statsråden egentlig hadde sett for seg at Stortinget samlet sett hadde stemt for både I, II og III, og så ligger det helt klart at det må utredes noe, klargjøres noe, og derfor har vi også bedt regjeringen om det. Men da er det forstått riktig at det haster med å begynne å gjøre konkrete tiltak nettopp for å nå målsettingen og kravet om at alt nybilsalg fra 2025 skal være basert på nullutslippsteknologi. I sitt innlegg henviste statsråden mye til at teknologiutvikling var ganske vesentlig for å gjøre det, men er statsråden enig i at det å legge til rette for at ny teknologi kan tas i bruk, som de tre romertallsforslagene til vedtak her understreker, også er viktig for teknologiutviklingen – at f.eks. elbilsatsingen i Norge har vært viktig for den teknologiutviklingen som har skjedd – og at disse forslagene vil bidra til ytterligere teknologiutvikling på elbilsiden. Er statsråden enig i det?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Denne saken viser veldig tydelige politiske skillelinjer og viser egentlig hvilke partier som er for, og hvilke som er imot. Noen ganger får en inntrykk av, og en hører, at Fremskrittspartiet helhjertet slutter opp om elbilpolitikken og at det skal være nullutslippsteknologi fra 2025. Det er all grunn til å sette spørsmålstegn ved den type uttalelser i denne salen. Fredag skal vi behandle klimaloven. Der skriver vi i innstillingen – den er avgitt, så det er ikke noe farlig å referere til den: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, vil peke på den brede enigheten om målsettingen som sier at nye personbiler og lette varebiler i 2025 skal være nullutslippskjøretøy.» Fremskrittspartiet er altså ikke med. De er heller ikke med på noen av romertallsvedtakene det blir flertall for i salen i dag. Det er altså et parti som er helt annerledes når det gjelder elbilpolitikk, enn det store flertallet. At Elvestuen hyller Fremskrittspartiet – det forundrer meg at Venstres nestleder faktisk kan gjøre det. Det er mot Fremskrittspartiets røst en har fått gjennomført ting i Stortinget. En kan godt minne om hvordan ting skjedde i fjor i forbindelse med energimeldingen, og hvordan vi fikk på plass en målsetting om nullutslippskjøretøy fra 2025, hvor en gikk ut med brask og bram den ene dagen, og hvor en dagen etterpå rodde det en kunne for å bortforklare det en hadde vært med på, for å tilfredsstille Fremskrittspartiet. Det var realiteten rundt det, basert også på forslag som ble fremmet av Arbeiderpartiet inn mot energimeldingen. Men jeg skal la det ligge nå, for jeg synes det er bekymringsfullt at ikke Fremskrittspartiet gjør som statsråden sier, og stemmer for I, noe som gir dem som bor i borettslag og sameier, rett til å anlegge ladepunkt. Det står ingenting om kostnader i det, men det er altså en rett de ikke har i dag, som vi ønsker å få innført og få på plass. Hvis man ikke har den retten, er det i hvert fall vanskelig å få gjennomført det. Hva som er saklig grunn til at en slik etablering ikke kan finne sted, det får man svare på i den videre behandlingen, men hvis det er fare for at huset eller borettslaget brenner ned som følge av at man etablerer et ladepunkt, er vel det en saklig grunn til å si nei – hvis ikke garasjeanlegget er brannsikret tilstrekkelig. Det å lage ting veldig vanskelig blir dumt i denne saken hvis en faktisk vil gjennomføre og fjerne barrierer – som stortingsflertallet vil. Det er det samme når det gjelder å legge til rette for ladeklare bygg. Landet er ulikt, sier statsråden. Ja, visst er landet ulikt, men salget av biler med nullutslippsteknologi fra 2025 gjelder hele landet. Dette vedtaket gjelder ikke bare enkelte steder der det passer bygningsstrukturen. Det er all grunn til å stille spørsmål ved hvorfor Fremskrittspartiet ikke er med på disse forslagene. For meg vitner alt om at de bevisst velger å stå utenfor fordi de ikke …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
La meg starte med å si at jeg ikke er bekymret på noen som helst måte over de forslagene som har blitt vedtatt i Stortinget gjennom disse fire årene. Alle forslag som innebærer forbedringer på klima, har Arbeiderpartiet stilt seg bak, og jeg tror vi har vært med på å motivere gjennomføringen av en rekke av de forslagene også, mot Fremskrittspartiets faktiske vilje. Det er den ene delen. Den andre delen er at jeg overhodet ikke er sint. Hvis jeg hadde vært sint, hadde jeg sett helt annerledes ut og oppført meg helt annerledes, jeg kan forsikre om det. Jeg har lyst til å gi – hva skal jeg si – honnør til Korsberg for at han tar opp den store, vesentlige problemstillingen om at hvis man har hus på en øy, har man kanskje ikke behov for dette hvis ikke det finnes veiforbindelse osv. – de fleste øyer begynner kanskje å få det også. Hvis ikke det finnes veiforbindelse og ikke er aktuelt med bil, da får man sikkert unntak for – skal vi si – å installere et ladepunkt for elbil i en slik type bygg. Jeg går ut ifra det at det ikke er veldig krevende å lage en slik type unntak. Det som er helt vesentlig, er at vi ikke foretar noen større ombygginger av bygg, eller nybygg, som gjør det komplisert å legge til rette i ettertid for lading, men det vil ikke Høyre og Fremskrittspartiet være med på. Forstå det den som kan. Når det gjelder retten til å anlegge ladepunkt for boligbyggelag og sameier som ligger der, forstår jeg heller ikke hvorfor en ikke er med på det forslaget, for det er en vesentlig barriere, og det er ingen rettigheter for den enkelte i en slik type borettslag hvis man ikke får det nå. Det er ikke å overkjøre noen å gi en slik type rettighet, så lenge det ikke er snakk om å påføre fellesskapet kostnadene. Her ligger det ingen overtramp, det er en rettighet man får. Vi ønsker å gi folk den rettigheten, slik at de kan kjøpe seg elbil og få installert det ladepunktet. Vi mener det er riktig. Høyre og Fremskrittspartiet mener det er et veldig stort inngrep. Forstå det den som kan. Når det gjelder det å stadfeste dette med 2025, at alt nybilsalg skal være basert på nullutslippsteknologi, og at vi allerede nå begynner å jobbe med konkrete tiltak for å få det til, skremmer det meg at regjeringspartiene ikke er med på det. For det viser en manglende vilje til å starte nettopp dette arbeidet tidlig. Det har ikke skjedd en revolusjon i elbilpolitikken i løpet av disse fire årene. Tvert om, hovedfundamentet ble etablert før denne stortingsperioden. Arbeiderpartiet har ikke stemt imot noen av de ordningene som det refereres til fra denne talerstolen når det gjelder elbiler. Vi har satt et spørsmålstegn ved om det er riktig fortsatt å subsidiere, eller ikke ha noe tak, når det gjelder pris på bil. Vi har ikke fremmet det som forslag, men vi har stilt spørsmål om hvorvidt det er riktig. Jeg synes det er et helt betimelig spørsmål i en situasjon der man også har den ordningen for biler til godt over én million kroner.
Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2017-05-30:
Ja.
Torhild Aarbergsbotten (Høyre), 2017-05-30:
Jeg synes kanskje det er litt kostelig at det er nettopp Høyre og Fremskrittspartiet som står her i dag og forsvarer fellesskapet – at vi tar mer vare på fellesskapet enn på de individuelle rettighetene. Vi er på ingen måte imot at man skal kunne ha en mulighet til å anlegge ladepunkter, både i borettslag, sameier og andre kollektive løsninger. Men som ministeren har vært inne på flere ganger her, også i svarbrevet til komiteen i denne saken, er det en del viktige problemstillinger som må utredes, ikke minst med tanke på om vi skal ha dette som et papirvedtak, eller om vi faktisk skal få satt ut politikken vår i praksis ved å gjøre det mulig for den enkelte å montere muligheter til å lade elbiler – at man ikke bare har en teoretisk mulighet, men at dette også skal kunne gå i praksis. Det stemmer heller ikke, det som representanten Aasland var inne på, at vi rodde i energimeldingen. Det ble framstilt som om det skulle være et forbud mot å selge andre biler enn nullutslippsbiler fra 2025. Det skjønner alle at man ikke kan forby. Men vi ønsker å kunne legge til rette for at det faktisk skal skje, og vi er helt avhengig av den teknologiske utviklingen hos bilprodusentene. Norge har verdens beste elbilpolitikk, og det viser det at man har gått fra å selge 3 000 elbiler i 2009 til over 100 000 i 2016. Slik ser vi at vi har kommet et langt stykke på vei, og med videreføring og forsterking av den samme politikken mener vi at man absolutt har lagt til rette for at vi skal kunne nå de målsettingene som er vedtatt både i forbindelse med energimeldingen og ikke minst gjennom budsjettene som vi har hatt sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Derfor har vi troen på å ta den kursen som er staket ut gjennom ulike vedtak. Det er det som skal til for at vi skal få satt politikk ut i praksis, og at man ikke bare lager noen teoretiske øvelser som ikke faktisk bringer oss i den retningen som vi ønsker.
Pål Farstad (Venstre), 2017-05-30:
Jeg vil understreke det en samlet komité uttrykker, at en effektiv og kompetent mineralnæring er et konkurransefortrinn som Norge må utnytte. Mineralnæringen er en viktig næring for Norge. I dette bildet er det særdeles viktig at vi har oppmerksomhet på miljø og bærekraft i mineralsektoren. Derfor foreslår vi sammen med SV en satsing på mer resirkulering og gjenbruk av mineraler, bl.a. gjennom økt forskning og utvikling og ved å kartlegge og bruke mineraler fra søppelfyllinger. Derfor vil vi stille krav til gruveselskap om å sette av nødvendige midler til opprydding i et miljøfond, og derfor vil vi forby fjorddeponi, for å nevne noen av forslagene. Jeg avslutter med å ta opp de forslagene som Venstre står bak. I den forbindelse vil jeg også vise til forslagene nr. 4 og 8. Disse forslagene er så like at det ene forslaget, forslag nr. 8, trekkes. Dette er gjort i samråd med SVs representant Torgeir Knag Fylkesnes.
Pål Farstad (Venstre), 2017-05-30:
Det er en samlet komité som står bak innstillingen om Norges fiskeriavtaler for 2017 og fisket etter avtalene i 2015 og 2016. Fiskeriavtalene bygger på et langsiktig forvaltningsarbeid, som gir grunnlag for at vi i dag kan høste fra robuste fiskebestander og drive lønnsom næringsaktivitet i havområdene våre. Opp mot 90 pst. av de ressursene vi høster av, deler vi med andre land. Internasjonalt samarbeid og internasjonale avtaler er derfor avgjørende for en vellykket og bærekraftig fiskeriforvaltning og for nedkjemping av fiskerikriminalitet og uregulert fiske. Bærekraftig høsting av fiskeressursene krever at man kan regulere den totale fiskeriaktiviteten og ha kontroll med det faktiske fisket. Avtalene skal sikre at høstingen av fiskebestandene er basert på uavhengige vitenskapelige råd om kvoter og forvaltningstiltak, og inneholder forpliktende forutsetninger om kvotefordeling, forvaltningstiltak og kontrollsamarbeid. Det er bred – for ikke å si full – politisk enighet om denne linjen i norsk politikk. Jeg går ikke inn i de ulike avtalene, men viser til at komiteen understreker viktigheten av at internasjonale avtaler om fiskekvoter inngås med alle parter, og at komiteen mener at usikkerhet rundt avtalene kan være negativt for en langsiktig og god økonomisk og bærekraftig forvaltning av fiskeressursene. For øvrig viser jeg til innstillingen og tilrådingen fra en samlet komité.
Pål Farstad (Venstre), 2017-05-30:
Først vil jeg også takke statsråden for måten han kommer til Stortinget med disse sakene på. I stort er det jo stor enighet om hvordan dette skal gjøres, med de ulike sakene innenfor den store saken. Men også jeg vil si noe om dette med instruksen. Først vil jeg bare understreke at jeg har tiltro til at statsråd Sandberg gjør dette på en god måte og den måten som vil kreves. Den som gjør sine vurderinger knyttet til investeringer, og gjør sine investeringer basert på dagens instruks, kan jo ikke rammes. Så her det åpenbart at vi må være romslige i overgangen til den nye ordningen det nå blir sagt klart og tydelig hvordan statsråden skal gå videre med. I denne perioden må vi sørge for at det er ordninger som gjør at rettssikkerheten i hvert fall blir ivaretatt for den enkelte. Så vil jeg også legge til at jeg kjenner meg trygg på at rådet fra Norges Fiskarlag er godt gjennomtenkt, og vil også peke på – siden det har vært nevnt her at det er flere organisasjoner som har kommet med ulike signaler – at Fiskarlaget er den eneste organisasjonen som favner hele spekteret av fiskebåtstørrelser eller flåtegrupper. Så det er ikke helt unaturlig å legge litt ekstra vekt på det som kommer derfra.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Det gjer eg, tusen takk. Eg tek hermed opp det forslaget som vi har saman med Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Det er veldig gledeleg at heile komiteen støttar Arbeidarpartiets forslag når det gjeld digitalisering – òg dette med ein strategi for utviding av sesongen, som ein samla komité står bak. At Stortinget igjen må ta grep og gje klar melding til Høgre–Framstegsparti-regjeringa, synest eg det er bra at Stortinget må. Men når kan vi forventa at denne strategien kjem til oss?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Kronekursen var jo ein heilt annan under førre regjering då vi regjerte, og ein samla komité har jo òg støtta opp under at marknadsføringstiltaket verkar langsiktig. Arbeidarpartiet har òg eit forslag om å vektleggja ei målsetjing om fleire heilårsarbeidsplassar i Innovasjon Norges marknadsføringsarbeid. Men kvifor er statsråden så imot akkurat det?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Intensjonen med å kunna driva i to produksjonssoner har inntil no vore eit instrument for å driva vidareforedling og interregionalt biomasseuttak etter dei krava som ligg der. Korleis vil statsråden no, med den tilknytinga alle har til to produksjonsområde utan krav til vidareforedling, sikra vidareforedling og arbeidsplassar langs kysten?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Eg er oppteken av at vi går frå ord til handling. Spørsmålet var: Korleis vil statsråden sikra vidareforedling? Så har eg eit anna spørsmål som går på dette med branngater når ein er knytt til to produksjonsområde. Kvifor har Framstegsparti-statsråden gått bort frå det heilt klare forslaget frå den tidlegare Høgre-statsråden Vik Aspaker om at alle konsesjonar berre skulle knytast til eitt produksjonsområde? Dette har ein samla komité òg støtta. Korleis skal ein oppretthalda produksjonsområdas funksjon som buffer eller branngate no når alle er knytte til to område?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Eg skjønar at eg ikkje vil få svar på korleis statsråden konkret har tenkt å leggja til rette for meir vidareforedling, så eg går over på eit anna tema. Eg vil snakka litt om at ein har gått frå om lag 40 båtar med utanlandsk eigarskap til rundt 118 båtar med utanlandsk eigarskap no. Det gjeld båtar under 15 meter. Det er med andre ord over ei dobling. Kva tiltak vil statsråden gjera for å få klarheit i kva denne formidable auken skuldast – over ei dobling?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Det vart litt underleg å høyra når Framstegspartiet ved Oskar J. Grimstad viser til at det er viktig med langsiktigheit og føreseielegheit. Eg er heilt einig i det, men samtidig har ein ein statsråd som alltid søkjer knappast mogleg fleirtal. Kor mange gonger har vi ikkje høyrt statsråden seia: Eg hadde fleirtal då saka vart lagd fram. Pliktene vart lagde fram – då vart det brukt – eller kongekrabbesaka, for å nemna to. Justering av instruks – det er innført klare køyrereglar, og det er bra. Òg det med likebehandling ved innføring av instruksen, som ikkje nokon har teke opp her i dag, det var bra. Det absolutte skottet som vart 11 meter og nedover, det var bra. Men så til det som ikkje var fullt så bra: Eg vil minna om at Fiskebåt faktisk er ein underorganisasjon i Norges Fiskarlag. Her vert det vist til som om det er to forskjellige organisasjonar – det er ikkje det. Så er det eingong slik at ministeren faktisk har hatt god tid på seg til å endra instruksen i tråd med det som vart sagt, sjølv om vi brukte ordet vurdera. Så vert det sagt to ting her: 1: Det er berre tre fartøy – ingen dramatikk. 2: Det er alvorlege konsekvensar med det fleirtalet kjem med her i dag. Når statsråden oppå alt seier at han kvar dag har vurdert endring av instruksen og om det er dramatikk, og så seier at det berre er tre båtar det gjeld, ja, då seier det i seg sjølv noko om tidsbruken og manglande handlekraft. Så konstaterer eg at statsråden korkje kan eller vil gjera greie for årsaka til at det faktisk har skjedd ei dobling av talet på utanlandske båteigarar. Det vert òg vist til at ein ikkje ønskjer å sjå på det som vi tidlegare raud-grøne ber om, nemleg ei justering ned til 11 meter frå 15 meter. Det er på sin plass å spørja korleis statsråden ser på komitémerknader og fleirtalsmerknader. Eg vil presisera det representanten Pollestad sa: Stortinget er ikkje eit rådgjevande organ for regjeringa. Regjeringa skal oppfylla det Stortinget seier, og så skal sjølvsagt rettssikkerheita varetakast, akkurat slik representanten Farstad gjorde godt greie for her. Så vil eg heilt til slutt knyta noko til utvidinga av EU som vart gjeven som eit alternativ eller eit forslag til svar på replikken min. Det er jo stort sett islendingar som eig båtane, og så vidt eg veit, er ikkje dei medlem i EU eingong, og har i alle fall ingenting med utviding av EU å gjera. Dei islendingane som f.eks. er i Mehamn, er heilt OK; dei bur der. Men kva vert gjort med postkasseselskapa som er der? Det er dei vi vil til livs, ikkje dei som faktisk bur der.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2017-05-30:
Dersom statsråden hadde høyrt etter då eg – og Arbeidarpartiet – heldt innlegget mitt, hadde han høyrt at eg nettopp poengterte at sjølvsagt skal rettssikkerheita takast vare på. Det burde ein faktisk ha klart å få med seg. Ei endring har heller ikkje tilbakeverkande kraft. Eg viste òg til representanten Farstad når det gjeld akkurat dette punktet, så no håpar eg at òg statsråden har klart å få med seg kor Arbeidarpartiet står. Dette står slett ikkje i motsetnad til det eg sa om at ei regjering må følgja opp vedtak som vert gjorde i Stortinget.
Laila Davidsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Jeg må starte med å takke regjeringen og fiskeriministeren for å være offensiv i problematikken rundt rømt oppdrettslaks og den påvirkning det kan ha på villaksen. Det er mange av oss som er bekymret for det og for om villaksen står i fare for å endres genetisk. Undersøkelser tyder nemlig på at innblanding av gener fra rømt oppdrettslaks kan føre til lavere produktivitet og redusert høstbart overskudd av villaks, og at de opprinnelige bestandene kan gå tapt ved langvarig og sterk påvirkning. Det er alvorlig. Med all respekt: Dette fikk utvikle seg på de rød-grønnes vakt. Derfor er jeg glad for at denne regjeringen har trappet opp kampen mot rømming. Så har jeg lyst å understreke at Høyre naturligvis vil stille miljøkrav til oppdrettsnæringen. Men det vi ikke vil, er å la dem kjøpe seg ut av rømmingsproblematikken. Vi må stille krav som virkelig gir beskyttelse til villaksen. 1 mill. kr i bot vil ikke redde verken Alta-laksen eller andre laksestammer. Heldigvis jobber næringen selv mot det samme målet som oss politikere, nemlig en nullvisjon for rømming. Det gjøres mye forskning og undersøkelser om hvor oppdrettslaksen tar veien hvis den – mot formodning – skulle komme seg ut av merden. I forrige uke var det tre oppdrettsselskaper i Alta som gikk sammen med Akvaplan-niva og slapp ut 50 sporingsmerkede laks, fordi de ønsker å finne ut bl.a. hvor dypt de går, om de svømmer sammen, og om de følger strømmen. Alt det arbeidet som nå gjøres av myndighetene, fiskeriministeren og næringen selv, gjør at jeg håper at vi nå har lest om det siste tilfellet av rømt oppdrettslaks.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Jeg har behov for å si noe knyttet til innlegget fra representanten Heggø fra Arbeiderpartiet. Jeg hadde forberedt meg på å si noe om min og regjeringens politikk før denne debatten. Det hadde tydeligvis også representanten Heggø – altså forberedt seg på å snakke om vår politikk. Det er jo litt merkelig – jeg må si det – at alt det positive som skjer i reiselivet nå, det skjer på tross av regjeringens politikk, ikke på grunn av regjeringens politikk, ifølge Heggø. Én ting er at vi får skylden for alt som går galt i dette landet, det er opposisjonens privilegium, og det er vi blitt ganske godt vant til. Nå er det sånn at også det som går godt, skal diskrediteres denne regjeringen. Det synes jeg er interessant. Særlig interessant er det når representanten Heggø trekker fram særlig to årsaker til at reiselivet vokser på tross av og ikke på grunn av regjeringens politikk, nemlig det også representanten Grimstad var inne på, flypassasjeravgiften og økning av merverdiavgift fra 8 til 10 pst. på bl.a. overnatting. Jeg stusset litt da jeg hørte det. Samtidig som taleren gjorde seg relativt høy og mørk her på talerstolen, gikk jeg inn på Arbeiderpartiets alternative budsjett og sjekket hvordan stoda var der. Én ting er når man kritiserer noe man er genuint uenig i, noe helt annet er når man kommer med kritikk av politikk man selv har inntatt. Det blir veldig hult, og det fører ikke til en mer opplysende debatt. Så kommer som alltid den vanlige kritikken om aktiv kontra passiv næringspolitikk. Å legge fram en stortingsmelding – den første på 17 år – må da være aktiv politikk. Arbeiderpartiet – Heggøs parti – hadde mulighet til å legge fram en melding hvert år mellom 2005 og 2013 – åtte år – men gjorde det ikke. Leser man innstillingen vi behandler i dag, er det ett mindretallsforslag fra Arbeiderpartiet. Den store forskjellen på om man fører en aktiv eller en passiv næringspolitikk, er ett forslag i en innstilling på flere titalls sider. Det er også interessant. Så sier Heggø i replikkordskiftet at grunnen til at veksten i reiselivet var lav i deres periode, var annen kronekurs. Da er det verdt å minne om Arbeiderpartiets skremselspropaganda før valget i 2013 om at hvis Høyre og Fremskrittspartiet overtok regjeringskontorene, kom kronekurs og renter til å gå i taket. Det har ikke skjedd, og det er en av de gode grunnene til at reiselivet i dag går bra.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2017-05-30:
Jeg er glad for at Arbeiderpartiet nå avklarer at de er glade for at det er vekst i reiselivsnæringen. Det synes jeg er en positiv bemerkning på tampen av debatten. Så er det ikke riktig at det er så stor forskjell i f.eks. oljepengebruk mellom regjeringen og Arbeiderpartiet – det er snakk om promillenivå mellom de ulike budsjettalternativene. Men Arbeiderpartiet og Botten kan godt få noen tips på tampen av debatten om hva som skal til for å stimulere næringslivet og reiselivet spesielt: Skatte- og avgiftslettelser, inkludert innovasjonsvirkemidler som SkatteFUNN og BIA, hjelper på. Veldig få bedrifter etterspør økt skattebyrde på minimum 15 mrd. kr. 50 pst. økning i samferdselsbudsjettet hjelper på. Satsing på kompetanse, utdanning, FoU og innovasjon hjelper på – det har vært høy vekst i disse bevilgningene de siste fire årene. Mellom 2005 og 2013 var det enkelte år med realnedgang i forskningsbevilgninger fra staten. Det er ikke veien å gå hvis man ønsker et levekraftig og bærekraftig næringsliv i framtiden.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-05-30:
Det er ingen tvil om at mineralnæringen er en viktig næring for Norge. Vi vet at denne næringen i 2015 omsatte for 12,5 mrd. kr, og at eksportandelen var på hele 52 pst. En styrket mineralnæring er derfor viktig for videre vekst og verdiskaping. I tillegg vet vi at mange av arbeidsplassene i denne næringen er spredt utover landet, og da særlig i distriktene. Dette viser hvor viktig denne næringen også er for å sikre gode, trygge og interessante arbeidsplasser. Mineraler er også en del av framtiden og vil være viktig i det grønne skiftet vi er inne i. Vi trenger mineraler for å få økt fornybar energi, for å lage batterier til elbiler osv. Som komiteen skriver i innstillingen, finnes det knapt et produkt som fungerer uten mineraler som nødvendig innsatsfaktor. Oppramsingen fra representanter tidligere i debatten har jo vist det. Samtidig har vi høye ambisjoner for næringens bærekraft. Vår mineralnæring skal, som det kommer fram i mineralstrategien, være blant verdens mest miljøvennlige og ha framtidsrettede løsninger. Mineraler er sentrale i den teknologiske utviklingen, og vi her i Norge har et stort potensial til å utvikle mineralnæringen og ta del i det som skjer. Samtidig er det viktig at vi har en god balanse mellom hensynet til arbeidsplasser og verdiskaping og hensynet til miljø og lokalsamfunn. Mineraler er en ikke-fornybar ressurs som vi må forvalte på en forsvarlig måte. Det er derfor viktig å få kartlagt alle mineralressursene våre, både de på land og de under vann, slik at vi vet hva vi har, og kan forvalte det på en kunnskapsbasert måte. Det er også viktig at vi sikrer at økt verdiskaping i denne næringen også kommer berørte lokalsamfunn til gode. Jeg vil avslutte med å si at det er bra at regjeringen allerede er i gang med en gjennomgang av mineralloven. Det er viktig at vi har et regelverk som er oppdatert, og som møter dagens virkelighet. Norge har som sagt tidligere et stort potensial til å utvikle denne næringen, og det skal vi gjøre sammen med næringen, berørte lokalsamfunn og på en måte som ivaretar miljøet vårt.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-30:
Statsråden trekte fram samferdselspolitikken i sitt innlegg. Det kan godt vera at turistar kjem til Noreg for å koma raskt fram og oppleva motorvegane våre – det er slett ikkje sikkert. Men eit politikkområde som ikkje vart nemnt, var betydinga til distriktspolitikken – at det bur folk i heile landet, at det er eit landbruk i heile landet beståande av små og store bruk, at ikkje fiskeria vert sentraliserte, men at det er aktivitet langs kysten. Mitt spørsmål er: Ser statsråden at ein aktiv distriktspolitikk er heilt avgjerande for at Noreg skal lukkast med sitt reiseliv?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-30:
I svaret til Heggø oppfattar eg nærmast at næringsministeren tok æra for at Noreg har låg kronekurs no. Dei fleste er vel einige om at låg kronekurs er eit resultat av at det går dårlegare i norsk økonomi. Då er mitt spørsmål: Er det eit politisk mål å halda kronekursen låg, eller er det ønskjeleg at det skal verta oppgang i norsk økonomi, med fare for stigande kronekurs? Og ikkje minst: Korleis er næringslivet rusta for ein situasjon der kronekursen igjen vil stiga?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-30:
Det er ingen tvil om at mineralnæringa er ei næring som har enorme moglegheiter og eit stort potensial for verdiskaping. Det er òg ei næring som eg opplever at dei politiske partia nærmar seg på tre ulike måtar. Nokre vel å møta mineralnæringa med motstand, eit forsøk på å avgrensa næringa, ein tanke om at mineral er noko me kan importera frå andre land, og som me ikkje treng i så stor grad å utvinna i Noreg. Den andre måten å møta næringa på, er med passivitet. Det vil seia at ein registrerer at næringa er stor og viktig, men satsar på at det vil gå godt utan at ein blandar seg inn for mykje. Eg opplever at det er regjeringas linje. Det er òg mogleg å møta mineralnæringa med ein aktiv politikk, og Senterpartiet ønskjer ein aktiv politikk for å utløysa det potensialet som ligg i næringa. Eg støttar at det er behov for ei evaluering av minerallova. Eg meiner det er eit sterkt behov for å fullføra kartlegginga av både landarealet og havarealet vårt. Det er behov for å effektivisera saksbehandlinga og sikra aktørane meir føreseielege vilkår. Det er behov for eit tettare samarbeid mellom det offentlege – på alle nivå – og private aktørar. Det er behov for auka forskings- og utviklingsarbeid på mineral og for å redusera miljøavtrykket av utvinninga. Og det er behov for å stilla strengare internasjonale miljøkrav til mineralnæringa. Mineralnæringa er ei næring som trengst. Ho kan gje verdiskaping i Noreg. Ho er viktig i klimaarbeidet. Dei ulike bruksområda for mineral er utførleg omtalte i tidlegare innlegg. Men eg meiner det er eit viktig poeng at både Noreg og Europa har låg sjølvforsyning av mineral. Eg registrerer at fleirtalet ikkje ønskjer ei stortingsmelding der alt dette kan behandlast samla. Eg registrerer òg at det same fleirtalet som er imot ei stortingsmelding for mineralnæringa, for berre kort tid sidan hylla betydinga av ei eiga stortingsmelding for reiselivsnæringa. Eg og Senterpartiet trur det ville vore ein styrke for mineralnæringa å få ei samla politisk behandling, og at det ville ha bidrege til å gje auka legitimitet til næringa og betre koordinering av dei ulike tiltaka som trengst for å utnytta det potensialet som næringa har.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-30:
Eg vil gjerne følgja opp eit svar som statsråden gav på eit spørsmål frå representanten Heggø om det faktum at det er stadig fleire utanlandske fartøy som deltek i fisket. Eg oppfatta at fiskeriministeren la skylda på EU-utvidinga, og då er mitt spørsmål om regjeringa Solberg er kritisk til EU-utvidinga, og om statsråden og regjeringa òg er kritiske til ei vidare utviding av EU, når ein ser på dei konsekvensane det vil få for fiskeria.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-05-30:
Eg vil berre knyta nokre kommentarar til enkelte delar av forslaget. For det første: Når det gjeld punktet som handlar om ein strategi mot rømming, vil eg understreka at Senterpartiet meiner at ein har eit for lågt ambisjonsnivå, at ein ikkje er villig til å setja i verk tilstrekkeleg med tiltak. Det er ei dårleg grunngjeving å hevda, som både enkelte politikarar og næringa sjølv ofte gjer, at det var verre før. Målet må vera ein nullvisjon for rømming og verkemiddel som gjer at det vert ein realitet. Så vil eg òg knyta nokre kommentarar til den såkalla instruksen og det som har vore sagt om han: Eg reagerer òg på måten statsråden ordlegg seg om denne saka. Eg var overraska sist statsråden valde å sjå vekk frå den klare føringa frå Stortinget i saka, og eg registrerer at statsråden òg no ser vekk frå formuleringa om at han skal implementerast ved første anledning. Det er som statsråden sjølv sa: Her er det snakk om forvaltningspraksis. Det stiller lågare krav til kva for demokratiske prosessar som skal køyrast før ein sånn instruks kan gjevast. Eg opplever at me har ein fiskeriminister som snakkar veldig mykje, men som ikkje har den tilsvarande evna til å lytta til dei klare føringane som Stortinget legg. Og det går ikkje an å gjera det tydelegare enn det som fleirtalet i komiteen gjer i sitt forslag til vedtak i dag. Så eg vil berre minna om at Stortinget ikkje er eit rådgjevande organ. Dette er eit klart forslag til vedtak, og det må ein kunna forventa at regjeringa følgjer opp. Ein må særleg kunna forventa at ein statsråd frå ei mindretalsregjering følgjer opp ein så klar merknad så snart som råd er, og ikkje finn alle tenkjelege måtar å trenera denne saka ytterlegare på.