Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-05-27:
Jeg velger å åpne med en liten visitt til representanten Eriksen, til dette med særlig opplæring for elever fra språklige minoriteter. Det er fremstilt slik i denne saken at man også foreslår å endre opplæringsloven knyttet til dette. Det som kommer fra Fremskrittspartiet, er ikke en del av lovforslaget for de frittstående skoler, men det er et selvstendig forslag: «Stortinget ber Regjeringen legger frem egen sak med tiltak for å sikre bedre norskkunnskaper hos barn fra språklige minoriteter/barn med innvandrerbakgrunn.» Jeg går ut fra at representanten har lest forslaget. Dette er en historisk dag. Dette er også en god dag for foreldre og elever i grunnskolen. Lov om frittstående skoler øker på en dramatisk måte både foreldrenes og elevenes valgfrihet, men samtidig også den økonomiske likestilling mellom elevene. En godkjent frittstående skole vil nå automatisk få offentlige penger. Når dette skjer, er det fordi Regjeringen tar et lite, men viktig skritt på Fremskrittspartiets skolevei. Samtidig er det grunn til å understreke at dette viktige skrittet ikke betyr slutten på den offentlige skolen, men det betyr slutten på den tilnærmede monopolstilling som kommunalt eide grunnskoler fortsatt har i Norge, der 1,7–1,8 pst. av elevene går i private skoler. Den offentlige monopolskolen som vi har i Norge, undergraver foreldremandatet og foreldreretten, etter vårt syn. Den undergraver elevenes frie valg, som de tar i samråd med sine foreldre og foresatte. For Fremskrittspartiet er foreldrerett, foreldremandat og fritt valg viktig. Også for Fremskrittspartiet er dette derfor en historisk dag. Det er grunn til å understreke at hensikten med en ny lov heller ikke er å angripe den offentlige skole. Etter Fremskrittspartiets syn vil den nye loven åpne for en vinn-vinn-situasjon. Den offentlig eide skole bør bli stimulert til å lage bedre skole når andre skoleeiere lettere kan starte skole. I Fremskrittspartiet har vi faktisk tiltro til at den offentlige skole vil bruke denne utfordringen når det gjelder eneretten, positivt for elevene. Fremskrittspartiet har stor tro på at økt mangfold og økt konkurranse om elevene vil kunne gi bedre skole for alle. De voldsomme protestene og advarslene som kommer fra Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet, avslører etter vår mening en panisk redsel for at den sosialistiske enhetsskolen skal bli utfordret når det gjelder faglig innhold og læringsutbytte. Dermed viser disse partiene at de er mer opptatt av å beskytte den offentlige skolen enn av å gi foreldre og elever et godt skoletilbud. Når mange foreldre og elever søker mot private skoler, er det ikke minst fordi de er på jakt etter et bedre læringsutbytte enn det som offentlig skole fremviser i dag. Jeg tror det er grunn til å minne om hensikten med både opplæringslov og den kommende lov om frittstående skoler: å gi elevene en kristen og moralsk oppdragelse og gode allmennkunnskaper, slik at elevene kan bli gagnlige og selvstendige mennesker. Loven sier også i sin formålsparagraf at vi skal ha et høyt kompetansenivå i folket. Da må vi ha elevene i fokus. Lov og skole er til for elevene, ikke for lærerne, ikke for skoleeierne og ikke for det lokale selvstyret. Et godt skoletilbud er etter Fremskrittspartiets mening avhengig av et mangeartet tilbud. Nettopp derfor må flere enn kommuner få anledning til å etablere og drive grunnskoler. Et mangeartet tilbud innebærer også at dagens stramme begrensing, religion/livssyn eller pedagogisk alternativ, må fjernes. Dagens lovforslag gjør også at foreldre og barn i Norge får rettigheter og muligheter langt mer lik de rettigheter og muligheter foreldre og barn i våre to nærmeste naboland har. Det er naturlig å sammenlikne med Danmark og Sverige. Mest naturlig er det å sammenlikne med Danmark, som har hatt fri etablering i mange, mange år. Det er en ganske fri etablering, og det er foreldrene som har hovedansvar for tilsynet. Statlig støtte er 74 pst. av hva den offentlige skolen koster, og dansk lov krever faktisk at foreldre betaler skolepenger. Ca. 12 pst. av elevene går i frie grunnskoler. Danske barn har ikke særlig dårligere læringsresultater enn norske barn. Sverige åpnet fullt for etablering av private skoler i 1992. Vel 4 pst. av elevene, i snitt, går i private skoler. Heller ikke svenske barn gjør det spesielt dårligere enn norske barn i internasjonale undersøkelser. Når det svenske skoleverket spør 4 700 foreldre med elever på 2., 5. og 9. klassetrinn – og alle kommuner er representert i utvalget – viser svaret at valgfriheten har stor legitimitet hos foreldrene. Hele 90 pst. mener at foreldre og barn selv må kunne velge skole. Når jeg bruker litt tid på dette, er det fordi hovedmotstanderne av foreldre og barns frie skolevalg, Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet, maler et redselsbilde ved å vise til Sverige. Når vi forresten tar med oss at mange av dem som stemmer på disse to partiene, og faktisk også folkevalgte for disse to partiene, velger privatskoler for sine barn, minner det om presten som sa til sitt sognebarn: Du skal gjøre som jeg sier, og ikke som jeg gjør! Bruker vi Sverige som eksempel, ja, så er det det svenske LO og ikke de svenske partier som maler det svarte bildet, og som søker å skape et problembilde av ordningen med private skoler. La meg presisere at Fremskrittspartiet understreker at trekket i kommunenes rammetilskudd for elever som velger frittstående skoler, bør være mindre enn det skolene får. Jeg sier dette selv om det kommer i en egen sak. Jeg understreker her og nå at det bør være et beredskapstillegg for den kommunale skolen, slik det er i Danmark. Det er en løsning Fremskrittspartiet vil gå inn på. I et samarbeid med regjeringspartiene har Fremskrittspartiet sikret viktige politiske fotavtrykk i denne saken. Det blir understreket at kommunene ikke får vetorett mot etablering av frittstående skoler.Godkjenning og tilsyn skal legges utenfor departementet.Regjeringen skal fremme egen tilleggsak, der nye rammer for frittstående grunnskoler skal utvides til å gjelde videregående skoler. Det ligger ca. 50 søknader i departementet om å etablere videregående skoler.Det skal legges frem en sak om standard for faglig måloppnåelse.Skoler for funksjonshemmede elever sikres godkjenning og statlig finansiering.Den nye loven trer i kraft fra 1. oktober i år. Fremskrittspartiet fremmer også egne forslag i saken, men støtter Regjeringens forslag subsidiært. Fremskrittspartiet foreslår at loven alt nå skal omfatte videregående skoler, og har lovforslag som ivaretar det. Fremskrittspartiet foreslår at det skal legges frem en ny opplæringslov, som skal omfatte alle elever, slik vi kjenner det fra vårt naboland Sverige. Fremskrittspartiet foreslår at godkjenning og tilsyn legges til NOKUT. Etter vårt syn bør vi ha et godkjennings- og tilsynsorgan som omfatter hele utdanningskjeden. Fremskrittspartiet ønsker egen sak for å avklare skoleskyssproblematikken. Det gjelder at kommunene får både ansvar og avklaring for elever med funksjonshemming når kommune- og fylkesgrenser krysses. Dette må det bl.a. ses på. Fremskrittspartiet ønsker egen sak som lovsikrer at alle skoler i offentlig eie skal ha egne driftsstyrer med foreldrerepresentanter i flertall. Dette tar vi opp her. Og ikke minst ønsker vi tilsyn fra offentlig tilsynsmyndighet supplert med lekmannstilsyn. Vi vil gi foreldrene tilsynsrett, slik man gjør det i Danmark. Dagbladet hadde sist søndag et oppslag om at private skoler er best. Slike skoler har ofte engasjerte lærere, interesserte foreldre og motiverte elever. Utfordringen for den offentlige skolen blir nå å øke engasjementet, øke interessen og øke motivasjonen. Samarbeid med foreldre og elever blir enda viktigere. Derfor må lover, forskrifter og praktiske inngrep fra skoleeiere, skoleledere og lærere invitere til styrket brukermedvirkning. Det kommer flere skolesaker etter denne før sommeren tar oss. I de sakene vil styrket brukermedvirkning og styrket brukerinnflytelse være viktige områder for Fremskrittspartiet, og det må gjelde alle elever i alle skoler, ikke bare elever i frittstående skoler. Fremskrittspartiets mål med fri etablering av skoler innenfor et nasjonalt system for godkjenning og tilsyn er ikke å skape eliteskoler for de få. Fri etablering er etter vårt syn ett av mange tiltak for å skape bedre læringsresultater i norsk skole totalt. Vi må skape kultur for å utvikle skoler for alle elever, og da nytter det ikke med forbud eller strenge særvilkår for å drive skole i Norge. Norske kommuner har ingen naturgitt kompetanse til å drive skolene mye bedre enn andre, eller uten utfordring fra andre. Norske foreldre og norske elever har krav på å kunne velge fritt. De sterke protestene og de sterke advarslene fra Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet i denne saken er egentlig en avslørende mangel på tiltro til eget skolesystem, og en avslørende avvisning av foreldre og elevers frie valg. Det er bra at deres syn ikke vinner frem. Når loven vedtas i dag, er det grunn til å sende gratulasjoner og lykkønskinger til alle foreldre og alle elever i norsk grunnskole. Vi fra Fremskrittspartiet gir et løfte: Vi skal gjøre vårt beste for at videregående skole også åpnes for fri etablering så snart som mulig.