Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2018-12-03:
Finansministeren snakket i finanstalen 8. oktober om at sola skinner. Men i Stavanger kunne vi oppleve ganske kjapt at det fortsatt ligger en tåkesky av valgkampretorikk fra Youngstorget, for Arbeiderpartiet var kjapt ute i lokalavisen og sa at for næringslivet i Rogaland er det mørke skyer og langt fra sol. Før helgen kunne sjeføkonom Kyrre Knudsen i SR-Bank rapportere om enorm jobbvekst i Rogaland, med 14 000 nye jobber siden 2017 og en ledighet som i november var på 2,4 pst., den laveste siden 2010. Det forventes ytterligere 5 000 nye jobber neste år. De mørke skyene i Rogaland må være over Arbeiderpartiets valgkamplokaler, for det er god grunn til å glede seg over utviklingen både i Rogaland og i landet ellers, noe som viser at politikken vi fører, er riktig: å satse på både infrastruktur og reduserte skatter for næringslivet. Men det finnes fortsatt utfordringer. NHO opplyser om at seks av ti bedrifter vil trenge flere fagarbeidere i framtiden, og at de allerede i dag mister tilsagn om anbud på grunn av manglende kompetanse. SSB anslår at vi vil trenge nesten 100 000 nye fagarbeidere de neste 20 årene. Da har vi to alternativer: enten å importere arbeidskraften eller å utdanne den selv. Vi vil utdanne den selv. Derfor er yrkesfagløftet så viktig. Siden 2013 har vi brukt nesten 700 mill. kr på yrkesfagene. Vi har økt lærlingtilskuddet med totalt 21 000 kr per kontrakt, og vi har stilt krav om bruk av lærlinger i det offentlige og ved offentlige anbud. Resultatene er at vi nå ser en rekordøkning i antall søkere til yrkesfag, fraværet reduseres, frafallet synker, og det ser ut til at det for tredje år på rad blir flere lærlinger, og at vi igjen knuser rekorden fra 2017. Vi vil fortsette med å satse på yrkesfag i året som kommer, for vi trenger ikke bare folk som jobber i dress, men også folk som jobber i kjeledress. Fremskrittspartiet vil styrke de praksisrettede yrkesfagene og legge til rette for at flere yrkesgrupper kan undervise i skolen. Vi trenger folk som har hatt en hammer i hånden i tusenvis av arbeidstimer, eller som har mekket bil i år etter år for å gi elevene enda bedre undervisning i faget de har valgt. Uansett hvilket problem opposisjonen skal løse, er svaret alltid økte skatter og avgifter og mer stat. Fremskrittspartiet vet at vi kan løse samfunnsutfordringer uten å redusere friheten eller ta mer av folks penger. Det er selve fundamentet i vårt politiske prosjekt, men vi registrerer at samtlige av dagens opposisjonspartier øker skatter og avgifter. I budsjettet for 2019 bevilges det mye til investeringer i infrastruktur, forskning og kunnskap. Det vil redusere næringslivets transportkostnader, øke innovasjon og nyskaping og heve kompetansen i befolkningen. Dette er investeringer for fortsatt vekst og velstand. Gode rammevilkår for næringslivet, kutt i skjemaveldet og en god utdannings- og forskningssektor er grunnsteinene i velferdssamfunnet og en forutsetning for å trygge arbeidsplasser og verdiskaping. Skatt har vært et tema i debatten i dag. Jeg vil bare minne om at i 2019 vil en gjennomsnittlig barnefamilie betale 11 000 kr mindre i skatt enn om vi hadde videreført det rød-grønne skatteregimet fra 2013. Til sammen har gjennomsnittsfamilien fått redusert sin skatt med flere titusen kroner på disse fem årene. Fremskrittspartiet vil fortsette å jobbe for mindre skatter for folk flest i året som kommer, fordi vi mener det styrker den private velferden at familier får beholde mer av sine egne penger og selv får bestemme hva de skal brukes på. La meg få avslutte med å si at Fremskrittspartiet har tro på at oljesektoren vil fortsette å gi oss store inntekter i mange tiår framover. Likevel er framtiden usikker. Det kommer til å bli mindre penger å fordele for oss politikere. Å sponse elsykler til middelklassen, som de rød-grønne i Oslo har gjort, er et eksempel på hva politikere må slutte med. Vi kan ikke lenger forvente å kunne bruke hundretalls millioner – for ikke å si milliarder – på symbolsaker, offentlig forbruk og ineffektive strukturer. Vi må øke verdiskapingen. Da må vi bedre rammevilkårene for de reelle verdiskaperne. Vi må senke skatter og avgifter. Vi må fortsette den historiske satsingen på samferdsel. Vi må gi incentiver til verdiskapende investeringer innen forskning og næringsliv. Det har denne regjeringen jobbet med i fem år, og det skal vi fortsette med, med det budsjettet som i dag blir vedtatt.