trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-28:
Overenskomst av 22. oktober 1981 mellom Norge og Island om kontinentalsokkelen i området mellom Island og Jan Mayen fastsetter delelinjen mellom partenes respektive kontinentalsokler i det nevnte området. Overenskomsten ble framlagt for Stortinget i St.prp. nr. 61 for 1981-1982. Videre etablerer avtalen rammer for et samarbeid mellom de to land ved eventuell utforskning og utnyttelse av petroleumsforekomster i et nærmere angitt område mellom Island og Jan Mayen, på begge sider av delelinjen. I samarbeidsområdet har partene adgang til å delta med en andel på 25 pst. i petroleumsvirksomhet som finner sted i den delen av området som ligger på den andre parts sokkel. Overenskomsten inneholder nærmere bestemmelser om dette og hvordan og når slik deltakelse skal avklares. I partenes respektive deler av dette samarbeidsområdet skal vedkommende parts egen lov gjelde, herunder bestemmelser om kontroll, sikkerhet og miljøvern. Island planlegger nå å utlyse sin første konsesjonsrunde i januar 2009, og planlegger tildeling sensommeren/høsten samme år. I området for den planlagte islandske konsesjonsrunden inngår den delen av samarbeidsområdet som ligger på islandsk side av delelinjen. Dette aktualiserer den reguleringa som ligger i nevnte overenskomst mellom Norge og Island. Det er derfor drøftelser mellom Norge og Island vedrørende dette og hvordan den norske retten til deltakelse kan utøves i samsvar med 1981-avtalen dersom det skulle være aktuelt. Drøftelsene tar særlig sikte på å avklare forhold knyttet til eventuelle forekomster som strekker seg på begge sider av delelinjen. Vi forutsetter vanlige samarbeidsordninger for grenseoverskridende forekomster lik dem vi har i Nordsjøen. Jeg vil følge opp de norske interessene i dette området. Vi er i gang med å vurdere hvordan vi skal øke våre kunnskaper om forholdene på norsk side av grenselinjen mot Island. Det er viktig å sørge for at norske myndigheter har et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag til å forvalte eventuelle norske olje- og gassressurser i dette området på en god måte. Området er ikke åpnet for petroleumsvirksomhet på norsk side av delelinjen. En vurdering av åpning av området vil måtte tas etter en ordinær prosess, som bl.a. omfatter grundige konsekvensutredninger. En eventuell slik beslutning må sjølsagt fattes av Stortinget.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-28:
Spørsmålet som reises av representanten, er et viktig spørsmål. Det kan også vise seg at det er et spørsmål som kan ha betydelige konsekvenser for Norge, nettopp fordi det kan vise seg at det er viktige forekomster av olje og gass i området. Nå er vi i første omgang opptatt av å skaffe oss kunnskap om hva som kan finnes av ressurser i området, og vi er i gang med en prosess for å sikre at vi skal få dette til. Så er det en annen viktig side av dette som knytter seg an til hvordan vi skal håndtere denne 25 pst.-forståelsen som ligger i avtalen. Det er ikke opplagt hvordan det skal følges opp. Vi snakker med islendingene om det, og vi har en nasjonal prosess knyttet til det. Så vi forholder oss til problemstillingen ut fra to perspektiver: Det kortsiktige håndteringsmessige for det tilfellet at Island finner forekomster som er drivverdige i området, og, i det lange perspektivet, for en økning av vårt eget kunnskapsgrunnlag på norsk side.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-05-28:
La meg først svare med å si at jeg er helt enig i de tre problemstillingene som ble reist først i tilleggsspørsmålet. Tidsaspektet, Stortingets involvering og kompetanse- og kunnskapsoppbygging er tre forhold vi er helt enige om må håndteres. For at vi skal greie å håndtere dette på en god måte, følger vi den islandske prosessen nøye, og vi har god dialog med islendingene. Dersom det oppstår akutte behov, vil vi sørge for å ha en håndtering av det som sjølsagt innebærer at vi trekker Stortinget inn. Når det gjelder det videre arbeidet på norsk side, blir det første vi må gjøre å få bedre oversikt over geologien og øke kunnskapstilfanget. Så må vi ut fra det se om det er naturlig å sette i gang den lange og krevende prosessen som det er å foreta en vurdering av åpning.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Det hevdes fra enkelte i Forsvaret at det finnes en hysj-kultur. Flere tillitsvalgte opplever at folk ikke tør uttale seg av frykt for represalier. Man er også redd for at den militære karrieren kan bli ødelagt hvis man sier ifra. Deler statsråden denne oppfatningen, og hva vil hun i så fall bidra med for at vi kan få et forsvar hvor åpenhet blir respektert uten at det får negative følger for den enkelte?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. I VG den 8. mai 2008 kunne vi lese: «Strøm-Erichsen bidrar til hysj-kultur.» Der sier Pia Fjærli, hun er major og tillitsvalgt, at statsrådens lederstil bidrar til en hysj-kultur. «Vi som er tillitsvalgte, opplever at folk ikke tør uttale seg, av frykt for represalier fra Forsvarets øverste ledelse.» Det som kanskje er enda mer alvorlig, er at Stortingets ombudsmann for Forsvaret, Kjell Arne Bratli - det står i samme artikkel - i en fersk rapport skriver at «frykt for represalier, trakassering og mobbing gjør at ansatte i Forsvaret vegrer seg for å uttale seg offentlig». Dette er veldig alvorlig. Jeg hører at statsråden vil bidra til at dette blir borte, men det er jo hun som blir kritisert. I Aftenposten den 9. mai står det: «Hun knebler generalene,» og det vises da til statsråden også i dette tilfellet. Dette ser jeg på som veldig alvorlig. Nå har statsråden sagt en del om hva hun vil gjøre, men jeg vil høre mer om hva statsråden vil bidra med.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Mitt siste spørsmål i dag om denne saken blir da følgende: Kan statsråden garantere - garantere - at ansatte i Forsvaret, uansett militær uniform eller sivile klær, dvs. alle i Forsvaret, kan si sin mening, også om ting som kan oppfattes som kritikk av Forsvaret, uten å få refs eller at det vil være til hinder for opprykk eller skifte av jobb?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til kultur- og kirkeministeren: «Toneheim folkehøgskole i Hedmark får etter en runde i retten sin årlige festeavgift øket fra 8 800 til 304 300 kr. Vinneren er «statlige» Opplysningsvesenets fond. Er statsråden fornøyd med denne utviklingen, og hvis ikke, hva vil han bidra med slik at Toneheim folkehøgskole får en mer normal festeavgift?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Svaret gav jo for så vidt ingen løsning på dette. Når en skole, i dette tilfellet Toneheim folkehøgskole, får en økning på ca. 300 000 kr, er det klart at det er dramatisk. Det er dramatisk for en skole å få en så stor økonomisk utgift. Det jeg hadde tenkt, og ønsket, var at staten kunne ha sett litt på om en kunne ha gått ned mot en litt mer normal økning. Opplysningsvesenets fond har jo store verdier - og som skolens rektor Krognes sier: «Vi hadde håpet på en indeksregulering, og da ville vi ha endt på rundt 19.000 kr i året.» Synes statsråden at det kanskje hadde vært en løsning at vi hadde fått indeksregulering av dette, slik at skolen hadde fått en festeavgift som hadde vært til å leve med - en festeavgift som hadde vært indeksregulert, og som staten, i dette tilfellet Opplysningsvesenets fond, kunne ha levd veldig godt med?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Fremskrittspartiet ivaretar både fester og eier. Det er kanskje det som er den store forskjellen på Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. Når det er sagt, sier statsråden at Arbeiderpartiet kjempet for mye bedre betingelser. Dere vant valget. Dere har sittet i regjering i nærmere tre år, og hvorfor kan dere da ikke gjøre noe med denne saken? Altså: Man får en økning fra 8 800 kr til 304 300 kr - altså 300 000 kr i økning. Dere sitter med makten. Hvorfor kan ikke dere gjøre noe med det? Hva vi mener, er egentlig uinteressant. Det er dere som har makten.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Ytringsfriheten er en fundamental rettighet og et helt sentralt prinsipp i det norske demokratiet og i alle deler av det norske samfunnet, selvsagt også i Forsvaret. La meg derfor slå fast at Regjeringen ønsker åpenhet rundt Forsvaret og Forsvarets virksomhet. Vi arbeider systematisk for å underbygge en åpenhetskultur for alle Forsvarets ansatte, på alle nivåer, der eventuelle kritikkverdige forhold tas opp, drøftes og løses uten frykt for represalier. Disse idealene og prinsippene har vært sentrale bl.a. i arbeidet med langtidsproposisjonen for Forsvaret. Her har Regjeringen lagt opp til en bred prosess hvor det har vært stor deltakelse og bred debatt blant aktører både innenfor og utenfor forsvarssektoren. Gjennom forsvarssjefens forsvarsstudie, Forsvarspolitisk utvalg, nettstedet forsvarsdialog.no, samt en serie møter med lokalpolitikere og organisasjoner tilknyttet forsvarssektoren er det skapt nettopp en bred og involverende forsvarspolitisk debatt. Erfaringene fra arbeidet med langtidsproposisjonen underbygger min oppfatning av at vi har en kultur for åpenhet, dialog og meningsbrytning i Forsvaret i dag. Samtidig registrerer jeg at noen har opplevd det annerledes, og det tar jeg selvsagt på alvor. Jeg har derfor bl.a. innledet en dialog med arbeidstakerorganisasjonene om hvordan vi ytterligere kan styrke innsatsen for å skape gode vilkår for åpenhet og ytringsfrihet i Forsvaret. Dette er også forhold jeg diskuterer med de tillitsvalgte, som jeg alltid møter på mine mange besøk ved Forsvarets ulike avdelinger. Jeg kan forsikre om at arbeidet for å tilrettelegge for et godt ytringsklima og et godt arbeidsmiljø for alle ansatte i Forsvaret er en høyt prioritert oppgave. Gjennom bl.a. en handlingsplan for holdninger, etikk og ledelse i forsvarssektoren har vi iverksatt viktige tiltak for å styrke arbeidet med ytringsklimaet og åpenheten i Forsvaret. Dette er imidlertid en kontinuerlig prosess. Vi vil derfor også i tiden fremover, i dialog med alle viktige aktører innen forsvarssektoren, videreføre arbeidet for å styrke denne innsatsen ytterligere.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg tror jeg skal ta utgangspunkt i handlingsplanen for holdninger, etikk og ledelse. Jeg er svært opptatt av at ansatte på alle nivåer skal ha påvirkning på sin egen arbeidsplass. Hvis man skal ha påvirkning på sin egen arbeidsplass, krever det åpenhet som en grunnleggende verdi. Det krever også at man fokuserer både på holdninger, på etikk og ikke minst på hvilke spilleregler man ønsker å ha på arbeidsplassen. Denne handlingsplanen tar opp nettopp disse temaene, samtidig som den også tar opp hvordan man kan bedre dialogen, kommunikasjonen og opprette et etisk råd, som nettopp skal kunne ta opp vanskelige dilemmaer innenfor både ytringsfrihet og andre tema. Som sagt: Jeg er opptatt av at vi skal ha et godt arbeidsmiljø og et godt ytringsklima i Forsvaret, og har derfor på mange felt tatt opp og iverksatt tiltak for å bedre dette.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg kan garantere at jeg skal gjøre alt jeg kan, også videre, for å bidra til at vi skal ha et godt arbeidsmiljø, at vi skal ha demokratiske rettigheter, at det skal være åpenhet og et godt ytringsklima på alle nivå for alle ansatte i Forsvaret, og at alle ansatte skal være ivaretatt, også om de sier sin mening.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Spørsmålet lyder: «Selskapet EcoFuel produserer alternativt drivstoff basert på naturgass. Drivstoffet hevdes å være tilnærmet fritt for NOx- og partikkelutslipp samt gir relativt lavt CO2-utslipp. Ifølge VG 21. mai pålegges drivstoffet avgift som mineralsk dieselolje, mens andre produsenter av miljøvennlig drivstoff får reduserte avgifter. Produsentene har ventet på en avklaring rundt dette i 2 år, noe som harmonerer dårlig med Regjeringens offensive miljøretorikk. Vil statsråden bidra til en rask og positiv avklaring i saken?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg takker for svaret, som jeg opplever som svært lite positivt, egentlig overraskende lite positivt, i en sak der det burde være lett å skjære igjennom. I St.prp. nr. 1 for 2007-2008, Skatte- avgifts- og tollvedtak, står alternative drivstoff omtalt på sidene 74 og 75. Der nevnes naturgass som et alternativt drivstoff. På side 75 avslutter Regjeringen avsnittet om alternativt drivstoff ved å skrive: «Regjeringen ønsker å stimulere til økt bruk av alternative drivstoff slik at klimagassutslippene fra transportsektoren kan reduseres. Regjeringen legger derfor ikke opp til å foreslå å avgiftslegge alternative drivstoff fra 2008. Akkurat det samme stod året før. Her nevner altså Regjeringen selv naturgass og den type drivstoff som jeg tar opp i dette spørsmålet, som et alternativt drivstoff som ikke skal avgiftsbelegges. I svaret fra statsråden har hun lagt inn den begrensningen at det kun skal være biodrivstoff som er avgiftsfritt. Når kom denne endringen inn, som altså ikke var med i fjor høst da statsbudsjettet ble framlagt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg stiller meg veldig undrende til svarene jeg får. Spør man folk som har bygd om bilene sine til å gå på naturgass, vil de skryte av at naturgass er avgiftsfritt. Dette drivstoffet til EcoFuel er basert på metan. Hadde du bygd om bilen, hadde du fått det avgiftsfritt. Når du bygger om og får et veldig miljøvennlig dieselliknende produkt, skal du plutselig avgiftsbelegges. Jeg viser også til mitt sitat i forrige spørsmål. Regjeringen sier selv at alternative drivstoff ikke skal avgiftsbelegges fra 2008. I forarbeidet til en konklusjon skriver Regjeringen selv at naturgass og den typen drivstoff som dette selskapet har, er alternativt drivstoff. Den begrensning som finansministeren nå kommer med, står ikke i St.prp. nr. 1 fra Regjeringen. Det er godt mulig SV mener dette, men jeg som stortingsrepresentant forholder meg til det som blir forelagt Stortinget. Da ber jeg statsråden nok en gang tenke igjennom: Er det ikke urettferdig at om du «ombygger» naturgass og får et miljøvennlig drivstoff, skal det avgiftsbelegges, og at du da i stedet må bygge om bilen slik at du kan kjøre på avgiftsfri naturgass?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-28:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Siden Gjøvikbanen ble konkurranseutsatt under den forrige regjeringen er driften av persontrafikktilbudet forbedret og vi har opplevd en betydelig vekst i reisende, opptil 30 pst. på enkelte stoppesteder. Kongsvingerbanen er en banestrekning som også kunne hatt stor glede av et tilsvarende løft som Gjøvikbanen. Er statsråden villig til å åpne for konkurranse også på Kongsvingerbanen?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var ikke overraskende, for denne regjeringen gikk jo til valg på å stanse konkurranseutsetting. Så til en statsråd fra Senterpartiet, et parti som påberoper seg å være et sentrumsparti: Statsråden ser at Gjøvikbanen har blitt en suksess, selv om statsråden legger noe annet i det enn det andre ville ha gjort. De har en dyktig direktør, og de har stolte medarbeidere. Er det da kun ideologiske grunner til at ikke også Kongsvingerbanen kan få et løft på lik linje med Gjøvikbanen, og på den måten få flere kollektivreisende og at folk reiser på en miljøvennlig måte?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-28:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Vi er litt uenige om hva som er årsaken til at Gjøvikbanen har lyktes så bra. Statsråden har selv sagt i denne sal at hun har god dialog med administrerende direktør på Gjøvikbanen. Nå etterlyser administrerende direktør på NSB Gjøvikbanen AS en ny organisering av drift og vedlikehold, hvor man legger større vekt på eierskap til banen, der man organiserer det som et prosjekt, en forretningsenhet i Jernbaneverket. Er statsråden villig - etter å ha hatt en prøvetur med Gjøvikbanen - til å prøve ut en ny organiseringsmodell på driften og vedlikeholdet også, slik at NSB Gjøvikbanen AS kan få et enda større eierskap til banen, og som direktøren sier vil være en suksessfaktor?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
Gjøvikbana har, til liks med andre banestrekningar, hatt ei god utvikling dei siste åra. Talet på reisande har auka. Dette er eg svært glad for. Representanten Tenden seier auken i persontrafikken på Gjøvikbana kjem av konkurranseutsetjinga som den førre regjeringa gjennomførde. NSB Anbod, som no driv persontrafikken på Gjøvikbana, har gjort fleire endringar for å trekkje til seg nye reisande. Dei har bl.a. sett inn nytt materiell og endra rutene, slik at dei no kan by på fleire avgangar til og frå Oslo S. Dei reisande set pris på fleire avgangar og legg noko mindre vekt på at det kan verte trongt om bord. At ein treng å konkurranseutsetje banestrekningar for å få betre ruteplanlegging og drive nytenking, er eg usamd i. Eg trur det er mykje å hente på å tenkje annleis, utan at ein av den grunn må setje banestrekningar ut på anbod. Ved å ha ei samla og integrert drift av persontrafikktenester kan ein hente ut synergi- og nettverksfordelar som vil kome staten som kjøpar og dei reisande som brukarar til gode. Eg kjem difor ikkje til å arbeide for å konkurranseutsetje Kongsvingerbana.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
Eg trur ikkje ein kan trekkje dei generelle slutningane frå konkurransen på Gjøvikbana som representanten Tenden gjer. Viktige årsaker til at ein fekk auka produksjon og reduserte kostnader på Gjøvikbana, er at ein auka produksjonen på dei tidene av døgnet då materiell og personell ikkje var utnytta. Det er mange fordelar med stive ruter, og dette prinsippet er lagt til grunn for utviklinga òg av rutetilbodet som no vil kome på andre strekningar, ikkje minst når Vestkorridoren står klar. Framskriving av produktivitetsforbetringar der staten har framforhandla rammeavtalen med NSB, gir om lag 15 pst. auka produksjon til same pris som tidlegare når NSB er oppe på sin produksjon. Eg ser ikkje at konkurranseutsetjing på Gjøvikbana har ført til at det er det som er årsaka til dei produktivitetsforbetringane som skjer. Eg planlegg elles ein tur med Gjøvikbana i nær framtid for sjølv å sjå på korleis bana fungerer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
På den nemnde turen med Gjøvikbana kjem eg òg til å snakke med dei styrande for bana, og då får no dette vere eit tema som me får diskutere der, og eventuelt i etterkant. Eg har ikkje noko spesielt å melde om det i dag, for det er eit spørsmål som ikkje har vore oppe på mitt bord. Eg plar ikkje melde rett over bordet i den typen spørsmål. Det som er viktig for folk, er at det er nok kapasitet og god nok frekvens, og då vert det viktig det som denne regjeringa har gjort, nemleg å halde fullt trykk på utbygginga i Vestkorridoren, slik at NSB, når denne korridoren står ferdig, kan setje i verk sitt ambisiøse rutetilbod, som vil bety ei enorm betring, nesten ein revolusjon, samanlikna med det ein har vore van med når det gjeld tog i Oslo-området. Så eg fokuserer først og fremst på det. For det andre er eg overraska over at Borghild Tenden frå Venstre - min forgjengar, Skogsholm, var jo pådrivar for konkurranse om større pakkar og togtilbod - no tek til orde for konkurranseutsetjing av Kongsvingerbana. I budsjettet for 2004-2005 orienterte jo Bondevik II-regjeringa om at dei neste trafikkpakkane skulle vere Bergensbanepakken og Sørlandsbanepakken. Så dette er iallfall ikkje heilt i tråd med tidlegare tankegang i Venstre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
Eg ser på riksvegferjesambanda som ein del av vegnettet. På same vis som i inneverande Nasjonal transportplan vil samferdslepolitikken reflektere dette i Nasjonal transportplan 2010-2019. Regjeringa vil difor definere langsiktige mål for ferjetilbodet med omsyn til talet på avgangar, frekvens, opningstid og attsitjing. Eg meiner at eit godt ferjetilbod bidreg til å redusere avstandskostnader og sikre framkomsten i transportnettet. Slik vert konkurransekrafta til næringslivet og regional utvikling fremja. Eg vil kome tilbake til ferjetilbodet ved framlegginga av Nasjonal transportplan 2010-2019.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
I den omtala Nasjonal transportplan vil det frå Regjeringa si side verte lagt fram eit syn på kva standard ferjene og ferjetrafikken skal ha i den komande tiårsbolken. Det er jo slik for andre oppgåver som fylka har ansvaret for, at me set nasjonale målsetjingar og slik sett legg føringar for kva målsetjingar fylka skal strekkje seg etter. Så vil det sjølvsagt vere opp til dei enkelte fylka å prioritere midlar til dette føremålet opp imot andre føremål. Eg kan ikkje sjå at ein skulle vere mindre interessert og mindre ivrig etter å gje eit godt ferjetilbod når ein skal bestemme dette lokalt, enn når det skal bestemmast i stortingssalen og på regjeringskontoret. Det er nettopp dei som er sette til å forvalte regional utvikling i fylka, som fremst av alle vil måtte ynskje at næringslivet skal få gode vilkår, at busetnaden skal få gode vilkår, og at ein planlegg i forhold til vekst og utvikling i eige fylke. Det viktige vert sjølvsagt å sjå til at fylka vert sette i stand til, gjennom ein god kommuneøkonomi og midlar til dette, å prioritere det viktige området som samferdsle vil verte for fylkeskommunane sitt arbeid i åra som kjem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-28:
Det vil ein få, og det er eit spørsmål som ein vil kome tilbake til i Nasjonal transportplan.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
«I forslag til NTP 2010-2019 er en rekke viktige områder behandlet under de enkelte fagetatenes innspill, og der er også pekt på behov for samordning av viktige områder. Et område som ikke er behandlet i samlet sammenheng og innenfor rammen av en samordnet strategi, er riksveiferjer. På dette området kjøper staten årlig tjenester for 1,5 mrd. kr i tillegg til trafikantenes egen betaling. Hva vil statsråden gjøre for å få en fremtidsrettet strategi for kvalitet i ferjetilbud på riksveier som bidrar til bosetting og verdiskaping?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Takk for svaret. Det er jo et standardsvar. Det meste skal man komme tilbake til i denne litt monumentale planrulleringen. Riksveiferjer er en viktig del av et robust nasjonalt transportnett. Stamveinettet har ti ferjesamband, riktignok viktige ferjesamband, men det innebærer at de fleste riksveiferjesamband er på dagens øvrige riksveier. Det innebærer at med den foreslåtte regionreformen vil om lag 93 pst. av midlene til kjøp av ferjetjenester bli overført til regionenes rammetilskudd. Om det heter det i planforslaget: «Det vil være opp til de nye regionene å vurdere tilbudet for de regionale ferjene.» Er statsråden fornøyd med regionvis ferjestandard i ferjelandet Norge som en del av et robust nasjonalt transportnett?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Igjen takk for et nytt svar. Det er likevel slik at det er staten som har hovedansvaret for et nasjonalt transportnett, og som ikke minst sitter på hovedpengesekken. Vi ser et ferskt eksempel i revidert nasjonalbudsjett. For å dekke kostnadsvekst og tilbudsforbedring i bare to fylker bevilger denne regjeringen 105 mill. kr. Det er viktig å få en statlig finansiering som er tydelig, gjerne øremerket, for å sikre nasjonal standard på ferjetilbud over hele landet, uansett i hvilken region man ferdes. I tillegg er det jo en viktig avklaring som totalt mangler. Det er omtale og behandling av gratisferjer som denne statsråd og statsrådens parti er like opptatt av som det Fremskrittspartiet er. Ferjetakst er jo en forkledd bompengebetaling. Vi trenger også en avklaring av gratisferjer i kommende rullering av planen. Får vi det?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg vil få lov til å stille følgende spørsmål til den ærede justisminister: «I henhold til en artikkel i Sunnmørsposten 7. mai d.å. står det å lese at det er svært vanskelig å få polititjenesten til å ta på seg overtidsjobbing all den tid at man rett og slett er utslitt. Det er nok flere årsaker til at dette blir et stadig større problem, men hovedårsaken kan i det vesentligste mest sannsynlig tilskrives det faktum at en rekke stillinger, både ved Ålesund politistasjon og i Sunnmøre politidistrikt, står ubesatt. Hva vil statsråden foreta seg i denne saken slik at stillingene blir besatt?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg takker statsråden også for innsatsen og den raske reaksjonen fra departementets side i forbindelse med rasulykken i Fjelltunvegen 31. Det satte befolkningen stor pris på. Ulykken har selvfølgelig medført at svært mange er slitne, og det gikk lang tid før man fikk ned den beredskapsmessige delen i dette området. En av problemstillingene er at man for å få - det vi kaller - endene til å møtes økonomisk, faktisk også har hatt en del ubesatte stillinger, fordi man ikke har hatt tilstrekkelig med midler til de såkalte variable enhetskostnadene, altså kostnader som kommer som følge av overtid på grunn av at det skjer noe ekstraordinært. Derfor har man brukt av det som har med ubesatte stillinger å gjøre. Vil statsråden sørge for at potten, som særlig går til variable enhetskostnader, blir økt i tiden som kommer, slik at man kan ta unna for toppene og for uforutsette ting som skjer, uten at det må gå ut over antall stillinger?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Helt åpenbart står nok justisministeren, Regjeringen og Fremskrittspartiet sammen om det aller meste av det som det vises til her, og som det er viktig å få på plass. Vi ser også fram til at man får på plass en bemanningsplan som viser både distriktets størrelse og hva slags type bemanning og betjening vi skal ha i distriktene. Det som også er en problemstilling her, er kostnader knyttet til ekstraordnære situasjoner og hvordan man skal takle det. Man kan selvfølgelig søke om å få ettergitt kostnader og få ekstra bevilgninger. Men det har i hvert fall i en del situasjoner vist seg svært vanskelig å få ut ekstra midler, fordi etaten i seg selv har en anstrengt økonomi. I den forbindelse vil jeg stille et spørsmål til statsråden. Jeg forventer ikke at statsråden er veldig konkret, men jeg tillater meg likevel å stille spørsmålet fordi vi nå ser at de svært høye, ekstraordinære kostnadene i forbindelse med rasulykken er utgifter som må dekkes av politidistriktet: Vil statsråden være med på å bidra, slik at dette ikke går ut over den daglige driften i tiden som kommer?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg takker for spørsmålet. Det er en veldig aktuell og god problemstilling som spørreren tar opp. Jeg håper jeg skal kunne gi et godt svar. Jeg mener i hvert fall at vi har gode kort på hånda. For det første er det helt avgjørende at vi nå klarer å få utdannet flere politistudenter til å fylle de ledige stillingene vi har ute i Politi-Norge. Derfor økte vi opptaket til Politihøgskolen i 2007 til rekordhøye 432 studenter, og vi viderefører det samme høye antallet i år. Vi har ikke utelukket at det vil kunne bli ytterligere økninger i årene som kommer. Dessuten har vi bedt Politidirektoratet om å lage en bemanningsplan for norsk politi fram til 2015. Den vil bli avgitt oss i løpet av neste måned og vil danne grunnlaget for Regjeringas arbeid med bemanning i et lengre perspektiv. Jeg føyer også til at Regjeringa har økt politibudsjettene i løpet av disse to årene med 600 mill. kr, noe som har innebåret at Sunnmøre politidistrikt bl.a. har fått økt sitt budsjett fra 112 mill. kr i 2005 til 128 mill. kr i år. Jeg var i går i et annet politidistrikt, Sunnhordland politidistrikt. Der har de nok penger, men ledige hjemler, og de søker etter folk. Vi trenger mer folk, og det er bakgrunnen for at vi utdanner flere. Politidirektoratet opplyser at Sunnmøre politidistrikt i dag har ti ubesatte stillinger, men at politidistriktet gjennom aktiv rekruttering og personalpolitiske tiltak har klart å besette sju av vakansene, med tiltredelse i de nærmeste månedene. Det er jeg veldig glad for. Da er man langt på vei til å bemanne de hjemlene man trenger, eller har planer om å bemanne. Til slutt vil jeg peke på at Sunnmøre politidistrikt har vært gjennom en slitsom periode. Det har vært stor beredskap i byen, særlig i forbindelse med den katastrofen som rammet byen da boligblokka raste sammen. Politiet gjorde en særdeles god innsats sammen med det øvrige hjelpeapparatet. Politidistriktet er for øvrig nummer tre i landet når det gjelder saksbehandlingstid. Man jobber raskt og godt, noe som er viktig i strafferettspleien. Sunnmøre politidistrikt har det siste året en økning i oppklaringsprosenten fra 43,1 pst. til 44,7 pst. Slik sett er det et distrikt som leverer veldig godt, og som vi skal ta godt vare på. Derfor er jeg glad for at man nå får fylt ledige vakanser.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Nå vil ikke jeg foregripe framtidige budsjetter. Det er jo ingen hemmelighet at Regjeringa ved hver eneste budsjettrunde har valgt å styrke politiet. Jeg mener at det har vært viktig å ta de toppene som representanten helt riktig peker på, ikke bare i forhold til bemanning, men det har vært viktig for å få til de investeringer som trengs i politiet, både når det gjelder verneutstyr, våpen og biler. Der har vi mer igjen. Når vi har valgt å bruke såpass mye penger ekstra til norsk politi som vi har gjort i løpet av de siste årene, også til Sunnmøre politidistrikt, er det fordi vi ser at det er behov for det. Men jeg vil understreke veldig: Nå er vi i en veldig kritisk bemanningsmessig situasjon, ikke bare i Sunnmøre politidistrikt, men også ellers. Det handler om at det ikke er ledige politifolk i Norge. Når vi ansetter sju til på Sunnmøre, risikerer vi at de tas fra andre distrikter, slik at det blir vakanser der. Da må vi gjøre det vi gjør, nemlig utdanne flere. Men vi må samtidig prøve å få seniorene til å stå lenger. Der setter vi i verk tiltak. Vi vil også bidra til at flere politifolk ikke utfører mange sivile oppgaver, men driver med politimessige oppgaver, og at sivile overtar de sivile oppgavene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Dette er en aktuell problemstilling, som jeg drøftet med politimesteren på Sunnmøre da jeg var der. Jeg tar oppfordringen fra representanten om å ha en gjennomgang av etteroppgjøret etter rasulykken for å se hvordan dette er håndtert i forhold til Sunnmøre politidistrikt. Jeg kan ikke på stående fot svare for hva som har vært prosessen der, men det er et poeng når det skjer så ekstraordinære hendelser som den i Ålesund, at man kan ha behov for ekstern hjelp med midler, men samtidig er det i politidistriktenes budsjetter tatt høyde for at ting kan skje. Det er jo det politiet er der for, men noen ganger går det en grense. Jeg vil ta med utfordringen fra representanten, gå gjennom dette med politidirektøren og se hvordan etteroppgjøret er, slik at Sunnmøre politidistrikt kan fortsette den gode utviklingen distriktet faktisk er i.
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-28:
Jeg vil få stille helse- og omsorgsministeren følgende spørsmål: «For å sikre kvalitet og trygghet for de mest kritisk syke pasientene ved behandling på sykehus er det avgjørende at sykepleierne har en tilstrekkelig kompetanse. Gjennom mange år har den såkalte AIO-utdanningen sørget for at ferdig utdannede sykepleiere kan spesialisere seg innenfor anestesi, operasjon og intensivsykepleie. Nå står denne utdanningen i fare for å forsvinne fra Østfold fordi Høgskolen i Østfold ønsker å avvikle dette utdanningstilbudet. Hva vil statsråden foreta seg i sakens anledning?»
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-28:
Jeg takker statsråden for svaret. Når jeg har valgt å reise dette spørsmålet i Stortingets spørretime, er det nettopp fordi jeg er alvorlig bekymret for at dette vil bidra til en alvorlig svekkelse av kvaliteten på sykehustilbudet i Østfold. Høyt kompetente sykepleiere er helt avgjørende for kvalitet og sikkerhet i pasientbehandlingen. Nå har altså Høgskolen i Østfold besluttet å avvikle viktige deler av dette utdanningstilbudet, og begrunnelsen de selv oppgir, er mangel på penger. Regjeringens sultefôring og hvileskjær overfor høyere utdanning får altså konsekvenser. Høgskolen i Østfold har tapt 10,3 mill. kr på dette berømte hvileskjæret. Hvordan i all verden skal Sykehuset Østfold makte å rekruttere et tilstrekkelig antall spesialsykepleiere i fremtiden dersom dette desentraliserte utdanningstilbudet forsvinner?
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-28:
Nå er det jo slik at utdanningstilbudet innenfor operasjons- og anestesisykepleie forsvinner. Ved neste korsvei er det stor frykt for at også den siste biten, nemlig intensivutdanningen, vil forsvinne. Langt på vei ser vi nå konturene av en ramponering av et helt unikt utdanningstilbud. Jeg må minne statsråden om at dette er en ett-toårig spesialisering som skjer etter endt grunnutdanning i sjukepleie og etter flere års praksis i sjukehus, hvor utdanning og spesialisering skjer i nært samarbeid med praksisplasser lokalt. De aller fleste som begynner på denne utdanningen, er godt etablert, med familie, barn og forpliktelser. Nærheten til utdanningsplasser og praksisplasser er helt avgjørende for om det i det hele tatt blir søkere til dette utdanningstilbudet i fremtiden. Vil statsråden ta dette opp med sin kollega utdanningsministeren for å forsikre seg om at dette fortsatt blir et desentralisert tilbud også i Østfold?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
De såkalte ABIOK-utdanningene - anestesi-, barne-, intensiv-, operasjons- og kreftsjukepleie - var tidligere bedriftsinterne videreutdanninger, der sjukehusa hadde det administrative, faglige og økonomiske ansvaret. Mot slutten av 1990-tallet ble det administrative og faglige ansvaret som kjent overført til høgskolene, slik at utdanningene kom inn under lov om universiteter og høyskoler. Skolene fikk rammeplaner og vekttall, og elevene fikk studentstatus. Finaniseringa var imidlertid fortsatt sjukehusas ansvar. Slik oppdragsfinansiering viste seg å være administrativt krevende og gav liten forutsigbarhet for høgskolene. Derfor ble denne videreutdanninga fra 1. januar 2007 endret fra å være oppdragsfinansiert utdanning i de regionale helseforetaka til å bli ordinære høgskolestudier. Dette innebar at høgskolene også fikk det finansielle ansvaret for utdanningene. Kunnskapsdepartementet fikk overført 65 mill. kr fra basisbevilgninga til de regionale helseforetaka for å finansiere dette studiet. Det er Kunnskapsdepartementet som årlig fastsetter aktivitetskrava for alle ABIOK-utdanningene i hele landet, i samråd med Helse- og omsorgsdepartementet. For Høgskolen i Østfold er aktivitetskravet satt til 17 plasser både for 2007 og 2008. Tidligere hadde Høgskolen i Østfold som kjent 20 plasser for videreutdanning av sjukepleiere, fordelt med ti plasser til intensivsjukepleiere, fem til anestesisjukepleiere og fem til operasjonssjukepleiere. For å sikre store nok studentgrupper og kompetente lærere er det nå hensiktsmessig å konsentrere tilbudet om én gruppe av gangen. Det er det som ligger bak. Videreutdanning i intensivsjukepleie er begrunnet i behovet for denne gruppen sjukepleiere i Østfold. Jeg har forsikret meg om at det regionale helseforetaket ser på denne beslutninga som et ledd i forventa tilpasninger. Omlegginga er også nødvendig for å opprettholde god kvalitet på sikt. En reduksjon på 5+5 plasser i anestesi- og operasjonssjukepleie vil sannsynligvis kunne dekkes av andre høgskoler med tilsvarende tilbud i østlandsområdet. Utdanningstilbudet for spesialsjukepleiere ved Høgskolen i Østfold står dermed ikke i fare for å forsvinne, sjøl om de konsentrerer tilbudet om intensivsjukepleie denne høsten. Jeg vil imidlertid følge med, slik at behovsdekninga innafor ABIOK-utdanningene ikke reduseres i det nye finansieringssystemet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
La meg først si at jeg er helt uenig i Engesets beskrivelse - at det foregår en sultefôring av denne sektoren. Jeg er også uenig i at denne omlegginga skulle føre til at det blir dårligere kvalitet. Omlegginga er nødvendig for å opprettholde god kvalitet på sikt. En liten reduksjon når det gjelder utdanning i anestesi- og operasjonssjukepleie, vil kunne dekkes av andre høgskoler ellers i østlandsområdet. Derfor er det slik at utdanningstilbudet for spesialsjukepleiere ved Høgskolen i Østfold ikke står i fare for å forsvinne. Men det er klart at jeg følger denne utviklinga nøye, og jeg gjør det i nært samspill med kunnskapsministeren, som har hovedansvaret for dette nå, etter omlegginga fra 1. januar 2007.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Igjen er jeg uenig i Engesets ordbruk når han sier «ramponering». Jeg forstår derimot at det er engasjement rundt det å få nok både operasjonssjukepleiere og anestesisjukepleiere, men jeg mener at det ikke er grunn til å bruke uttrykket «ramponering» om noen av dem må ta sin utdanning et annet sted i østlandsområdet. Jeg vil sjølsagt ha nær dialog med kunnskapsministeren, men minner igjen om at det at en i høst konsentrerer tilbudet overfor intensivsjukepleiere, ikke betyr at utdanningstilbudet ved Høgskolen i Østfold står i fare når det gjelder det generelle utdanningstilbudet av spesialsjukepleiere, som vi trenger i Østfold og mange andre steder i landet også.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Evangeliesenteret har som kjent fått tilsagn om tilskudd på 19 mill. kr. Beløpet er - riktig - redusert i forhold til bevilgninga for 2007, som var på drøyt 25 mill. kr. Begrunnelsen er - slik det framgår av Helsedirektoratets tilsagnsbrev for tildelinga for 2008 - at det fortsatt gjenstår forhold som ikke er godt nok fulgt opp etter granskinga i 2007. Evangeliesenteret har påklaget dette vedtaket, og det er nå til behandling i Helsedirektoratet. Fordi departementet eventuelt er ankeinstans, vil jeg ikke forskuttere saksbehandlinga. Men jeg kan opplyse at Evangeliesenterets revisjonsberetning for 2007 hadde vesentlige anmerkninger om stiftelsens økonomiske kontrollrutiner, og revisor har påpekt at stiftelsen har flere utfordringer knyttet til driften. Helsedirektoratet og stiftelsen er i dialog om flere forhold, bl.a. at evangeliesentrene - i likhet med offentlige og andre private aktører - også må tilpasse drift og aktivitet til det budsjettet som er. Jeg er kjent med at stiftelsen er i gang med å omorganisere, slik at det blir færre enheter og bedre utnyttelse av ressursene. Det synes bl.a. å være en urasjonell kapitalutnyttelse. Jeg vil også peke på at det er kommunens ansvar å sørge for oppfølging og rehabiliteringstjenester for brukerne - og henvise til spesialisthelsetjeneste eller andre instanser når det er nødvendig. Jeg viser spesielt til retten til å få utarbeidet en individuell plan for personer med sammensatte behov. Helsetilsynet har påpekt at mange med rusmiddelproblemer ikke har individuell plan. Det er derfor et krav i tilskuddsordninga at virksomheter som yter tjenester, skal inngå samarbeidsavtaler med kommunene. Etter det Helsedirektoratet har fått opplyst, er det bare 39 pst. av oppholdene ved Evangeliesenteret som har fått kommunal garanti. Det ser ut til at stiftelsen i langt større grad enn i dag må innrette sin virksomhet slik at de yter sine tjenester i samarbeid med kommunene. Det betyr at senteret ikke skal ta inn personer uten at kommunen er med i opplegget, slik vi krever av andre behandlings- og rehabiliteringsopplegg. Vi har lang og god tradisjon for aktivitet og tjenester fra frivillige og ideelle krefter ikke minst på rusområdet i Norge. Det gis, som spørsmålsstilleren kjenner godt til, tilskudd til en rekke virksomheter, og dette skal sjølsagt fortsette. I opptrappingsplanen for rusfeltet legges det opp til et godt samarbeid nettopp med frivillig sektor. Vi må sikre at aktiviteter i regi av frivillige og ideelle virksomheter skjer innenfor de samme rammer som for offentlige tjenester. Det gjelder brukernes rettssikkerhet, ansattes arbeidsforhold og kvaliteten i tilbudet. Vi trenger, slik jeg ser det, mer kunnskap om aktiviteten som skjer i frivillig sektor. Derfor har jeg bedt Helsedirektoratet om en omfattende evaluering av tilskuddsordninga for frivillig rusarbeid. Denne evalueringa vil være et viktig innspill til hvordan vi skal styrke samarbeidet mellom frivillig sektor og myndighetene på rusområdet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Etter de opplysninger jeg har fått nettopp fra Helsedirektoratet, er det ingen tvil om at det fortsatt gjenstår en del ting å rydde opp i etter granskinga i 2007. Dette er det nå dialog mellom Helsedirektoratet og Evangeliesenteret om. Evangeliesenteret har også, meg bekjent, påklaget vedtaket om at de har fått reduksjon i sine rammer for inneværende år. Jeg finner det ikke riktig å gå inn i det, i og med at departementet er klageinstans dersom saka skulle komme dit. Men det er en dialog om hva det her er snakk om, uten at jeg kan gå i detaljer på det.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Nei, det er ikke noe mål for meg, sjølsagt, at det skal avvises pasienter. Målet er at flest mulig skal få hjelp, men at alle skal få hjelp av god kvalitet. Da trenger vi en flora av frivillige, ideelle aktører sammen med det offentlige. Men jeg regner med at representanten Dåvøy er enig i at vi ikke skal stille andre krav til disse institusjonene enn det vi gjør til alle andre. Det kan ikke være sånn at noen institusjoner kjører etter et annet system og et annet regelverk. Alle må forholde seg til det samme. Det er altså sånn at pr. i dag er det 39 pst. av oppholdene ved Evangeliesenteret som har fått kommunal garanti. Det er dette det nå er dialog om. Det kan hende, uten at jeg skal forskuttere det, fordi jeg er klageinstans, at det må skje noen endringer ved driften. Men det er dette det nå snakkes om, og jeg kan ikke gå nærmere inn på det pr. i dag.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Det er sjølsagt at alle gravide i hele landet skal føle trygghet i hele svangerskapet, under fødselen og etterpå. Men jeg må si at jeg er overrasket over Høyres litt høye tone nå. For på den ene sida blir jeg kraftig kritisert av representantens kollega Sonja Sjøli, som sier at det er kritikkverdig at jeg ikke følger opp Stortingets vedtak om å legge ned der antallet fødsler er under det Stortinget har bestemt. På den andre sida får jeg kritikk fra kollegaen til Sonja Sjøli, representanten Holmberg, fordi jeg ikke overprøver det vedtaket som styret i Helse Blefjell har gjort, når tallet faktisk er under den grensa som Stortinget har bestemt. Så Høyre må bestemme seg for hva de egentlig mener, og ikke drive et spill etter hvilken del av landet vi snakker om. Her er det altså en omstillingssituasjon - som det er mange andre steder i landet. Det er et faktum at 70 pst. av dem som egentlig sogner til denne fødestua, bl.a. på grunn av kompliserte svangerskap velger å føde andre steder. Det er en virkelighet vi må forholde oss til - der, som andre steder i landet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg kan garantere at det har vært et sterkt engasjement, ikke minst fra mine partifeller i Telemark Arbeiderparti. Og det er først og fremst det som har vært viktig, ikke at opposisjonen stiller spørsmål her i Stortinget, som sjølsagt er helt legalt. Jeg sa i mitt svar at Rjukan sykehus skal bestå. Det er ingen grunn til å forsøke å skape noen usikkerhet rundt det. Jeg sa til og med helt klart at jeg kan forsikre at den beslutningen som styret i Helse Blefjell her har gjort, ikke skal få konsekvenser for de vurderinger vi skal gjøre også når det gjelder akuttilbudet ved Rjukan sykehus. Jeg er opptatt av å se framover. For når så mange kvinner velger å føde andre steder, er spørsmålet: Skal vi da opprettholde en virksomhet som egentlig kunne tatt imot 100 fødende i året, men som nå tar imot drøyt 30, eller skal vi sørge for en god jordmortjeneste, og en god følgetjeneste, som faktisk sikrer at kvinner i hele landet får et godt tilbud uansett hvor de bor? Jeg vil også invitere opposisjonen til en konstruktiv dialog om det, på samme måten som jeg inviterer kommunene, jordmorforeningene og de regionale helseforetakene. Og jeg ser positivt på framtida.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Eksamen kan gjennomførast anten som ei nasjonal eller ei lokal prøve. Oppgåvene som vert gidde til nasjonal eksamen, er oppgåver der kvaliteten er særleg sikra. Til grunn for alle oppgåver til eksamen ligg forskrift til opplæringslova og læreplanverket for Kunnskapsløftet. I forskrift til opplæringslova § 4-15 og § 3-14 er det t. d. bestemt at «eksamen skal være i samsvar med Læreplanverket for Kunnskapsløftet», og i den same paragrafen står det at «eksamen skal organiserast slik at eleven eller privatisten kan få vist både breidd og djupn i kompetansen sin i faget». Utdanningsdirektoratet har ansvaret for å gjennomføre sentralt gitt eksamen for grunnopplæringa. For å ta vare på eigenarten i det enkelte faget er sentralt gitt eksamen i Kunnskapsløftet organisert etter ulike modellar. I enkelte fag kan eksamen gjennomførast både med bruk av tid til førebuing før eksamen og med bruk av ulike hjelpemiddel under eksamen, mens det i andre fag ikkje vil vere lov å bruke hjelpemiddel eller tid til førebuing når elevane skal svare på oppgåvene. Det kjem heilt an på eigenarten i faget og læreplanen for faget. Utdanningsdirektoratet set difor ned oppgåvenemnder for sentralt gitt eksamen. Nemndene er sette saman av fagekspertar, og det er desse som utformer oppgåvene til sentral eksamen. Oppgåvenemndene er også særskilt skolerte av Utdanningsdirektoratet. I læreplanane for mange fag er det bestemt at oppgåver til eksamen skal vere utforma og gitt lokalt. Her er det skuleeigarane og skulane som har ansvaret for at eksamen byggjer på dei fastsette kompetansemåla i læreplanane. Når det gjeld utforminga av oppgåver til fag- og sveineprøve, er det bestemt i forskrift til opplæringslova at prøva skal utformast på ein slik måte at kandidaten sin kompetanse i faget skal prøvast slik det er beskrive i læreplanen for opplæring i bedrift. Dei hjelpemidla prøvekandidaten har brukt i læretida, skal kunne nyttast under prøva. Ei prøvenemnd som er sett saman av partane i arbeidslivet, har ansvaret for utforming av prøva. Eg er ikkje i tvil om at oppgåver til eksamen vert utforma på grunnlag av læreplanane, og at ein med det tek vare på eigenarten i faget.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg garanterer at jeg skal bringe de eksempler og det som nå er sagt av representanten Dørum, videre til kunnskapsministeren, så det er i orden.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Jeg skjønner godt hva representanten Dørum snakker om, og jeg skal love at jeg skal bringe det videre til kunnskapsministeren.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-05-28:
Jeg vil få stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «I februar vedtok styret i Blefjell sykehus å nedlegge fødestua på Rjukan. Styrevedtaket ble sendt videre til Helse Sør-Øst for bekreftelse. Grunnen til nedleggelsen var den strenge økonomien og kravet om å spare. Helse Sør-Øst ba om konsekvensutredning. 22. mai tas saken opp i styret som en orienteringssak. Denne ansvarsfraskrivelsen må forstås dit hen at nedleggingsforslaget stilltiende aksepteres, noe som strider mot både stortingsvedtak og oppdragsdokument. Hva gjør statsråden med dette?»
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-05-28:
Dette var jo ikke det svaret jeg hadde håpet på - det var stort sett en historietime. Konklusjonen - et samhandlingsprosjekt - lyder ikke bra i mine ører. Nå er det jo slik at det er statsråden som er ansvarlig for helsepolitikken her i landet. Jeg må minne om at statsråden tidligere har grepet inn og tatt ansvar, og jeg mener at statsråden godt kunne gripe inn og ta ansvar når det gjelder Lykkeliten. Statsråden har tatt ansvar og grepet inn i forhold til det mye omtalte sykehotellet. Statsråden har stoppet sommerstenging ved fødeavdeling på Narvik sykehus, og dessuten har statsråden flere ganger her på Stortinget sagt at ingen fødeavdeling skal stenges av økonomiske grunner. Men det er nettopp det vi ser her når det gjelder Lykkeliten og Rjukan. Helseministeren og statsråden gjør altså forskjell, og nå må statsråden slutte å bruke helseforetakene som skjermbrett for å gjemme seg. Vil statsråden nå ta enda et grep i forhold til Lykkeliten, til tross for utredningen om prosjekt?