Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2019-12-10:
Regjeringa er opptatt av et livssynsåpent samfunn, et samfunn som legger til rette for tro, og som verdsetter tro, og som aksepterer at det er helt greit å ha ulik tro. Det er viktig for enkeltmennesket å kunne få uttrykke sin tro. Det betyr enormt mye for enkeltmennesket, mange vil si at det er meningen med livet, og det å legge til rette for at troende skal kunne ha gode muligheter for å utøve sin tro, er viktig for regjeringa. Men det er også viktig for samfunnet. Vi bruker ord som «samfunnsskapende kraft». Når en tenker gjennom hva trossamfunn betyr for landet vårt, for de ulike lokalsamfunnene rundt om, tror jeg vi iallfall ganske fort kan konkludere med at uten det fantastisk viktige arbeidet som skjer rundt om i kommunene, i lokalsamfunnene, hadde landet sett helt annerledes ut. Alt fra babysang til seniortreff, til andre typer engasjement for å hjelpe dem som trenger det mest, er veldig ofte drevet av ulike trossamfunn eller organisasjoner med et kristent eller annet verdigrunnlag. I statsbudsjettet for 2020 løfter vi nettopp det å gjennomføre en aktivt støttende politikk for å understøtte trossamfunnene. Derfor er jeg veldig glad for at budsjettet fikk en god mottakelse. Det er et budsjett som sikrer muligheten for folkekirka til å være landsdekkende, til å være til stede i hele landet og ha den beredskapen den skal ha, enten det er ved dåp eller ved begravelser, ved giftermål eller ved tragiske hendelser der kirka veldig ofte blir et sted lokalsamfunnet søker til. Det betyr enormt mye for lokalsamfunnene, den jobben trossamfunn gjør. I budsjettet for 2020 viderefører vi også den statlige satsingen på vedlikehold av kulturhistorisk viktige kirker. Det at staten stiller opp, er et viktig signal, og det danner også grunnlaget for den viktige jobben komiteen skal gjøre knyttet til Opplysningsvesenets fond og den meldinga som ligger i komiteen. I tillegg: Neste sak som komiteen skal behandle, nysalderingen for 2019, viser også at det overføres midler fra årets budsjett til neste år når det gjelder utbetaling knyttet til vedlikehold av kirker. Samlet sett vil det neste år bli utbetalt over 50 mill. kr til vedlikehold av de viktige kirkebyggene. Nå ligger ny trossamfunnslov og melding om Opplysningsvesenets fond i Stortinget til behandling, og komiteen skal straks ha høring om det viktige arbeidet. Det slår fast veldig tydelig dette med en aktivt støttende politikk for trossamfunnene, men også at vi skal ha et livssynsåpent samfunn. Det er mange spennende og viktige diskusjoner som jeg ser fram til at komiteen skal drøfte knyttet til det lovverket. I tillegg blir det et veldig viktig arbeid knyttet til Opplysningsvesenets fond. Etter vel 200 år med uenighet om eierskap til fondet, foreslår nå regjeringa at verdiene som er i fondet, skal komme kirka til gode, skal brukes som et stort løft for å kunne vedlikeholde de flotte og kulturhistorisk viktige kirkebyggene vi har rundt om i landet, samtidig som staten tar eierskapet til fondet for å kunne forvalte det videre. Jeg ser fram til viktige diskusjoner knyttet til det. Jeg vil understreke at jeg mener det er viktig at vi prøver å finne samlende løsninger for begge disse sakene, som skal behandles i komiteen. Det er i hvert fall mitt mål å finne bærekraftige løsninger som kan stå seg over tid. Ikke minst gjelder det signalene Stortinget kommer til å sende rundt Opplysningsvesenets fond, som kan beløpe seg til flere milliarder. Da er det viktig at Stortinget når en sender signaler om å gjøre en endring, også forplikter seg framover. Dette vil ha stor betydning for trossamfunn, for Den norske kirke, og jeg vil også si for de lokalsamfunnene som i dag dessverre har kirkebygg som ikke er satt godt nok i stand. Jeg håper at den dugnaden vi skal ha sammen med kommunene, kommer til å sikre at enda flere av byggene blir satt godt i stand.