trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-04:
Jeg er uenig i premisset om at D-bygget vil være en mur mot Youngstorget og den østlige delen av byen. Arkitektene har lagt stor vekt på at byggene skal gå godt inn i bybildet, med nedtrapping av høydene mot Møllergata. Jeg tror det vil bli et fint kvartal som er i tråd med både Stortingets vedtak og råd fra Norges fremste sikkerhetsmiljøer om at vi skal ta regjeringskvartalet tilbake og samle departementene på ett sted, fordi det gir best sikkerhet, lavere kostnader og enklere samarbeid på tvers. Når det er sagt, vil det alltid være delte meninger om arkitektur og byutvikling, og det er i og for seg bra. Representanten Arnstad spør om jeg er villig til å diskutere nedskalering av prosjektet. Det har vi gjennom flere år vist at vi er. Vi har allerede nedskalert prosjektet med 28 000 kvadratmeter. Støttefunksjoner skal flyttes til omkringliggende bygg. Fellesfunksjoner som resepsjon og kantine er samlet for å sikre effektiv drift. Men mens vi har diskutert nedskalering, har Senterpartiet foreslått oppskalering. For bare ett år siden foreslo Senterpartiet å øke antall kvadratmeter i regjeringskvartalet betydelig – med store konsekvenser for både bybildet og kostnadene. Senterpartiets forslag ville kostet 1,5–2 mrd. kr mer enn det regjeringen legger opp til å bruke. Ytterligere nedskalering av prosjektet vil bety at nåværende lokaler må benyttes. Men dagens departementsbygg er dyre i drift. Flere av byggene er lite egnet til departementsvirksomhet. Og viktigst av alt: De tilfredsstiller ikke kravene til sikkerhet som Stortinget selv har stilt. Skal de nåværende byggene brukes permanent, må det gjennomføres omfattende tiltak for å tilfredsstille sikkerhetskravene. Det blir svært dyrt, og i et byutviklingsperspektiv er det heller ikke heldig å stenge flere av gatene og fjerne butikkene rundt bygningene i Kvadraturen og i Victoria terrasse. Dersom vi fortsatt skal benytte R5 til regjeringskontorer, vil Ring 1 måtte stenges for trafikk for alltid, med de konsekvenser det har for byen, og 37-bussen vil ikke kunne kjøre i Akersgata. I tillegg må jeg minne om at det allerede før 2011 var planer om å bygge nytt bygg for Utenriksdepartementet og flytte fra Victoria terrasse, fordi det ville være mer fornuftig. Det er ingen god løsning verken sikkerhetsmessig, kostnadsmessig eller for byen å gjøre som representanten Arnstad tar til orde for nå, i ellevte time. Det er derfor ikke aktuelt for regjeringen å vurdere ytterligere nedskalering av forslaget til byggetrinn 1, som ligger på Stortingets bord for beslutning nå. Tomten er byggeklar om noen uker, etter at Y-blokken, R4, Møllergata 17 og S-blokken er revet, i tråd med Stortingets beslutninger. Skal det vurderes nedskaleringer fremover, bør det gjøres på byggetrinn 2 og 3, som vil bli lagt frem for Stortinget senere.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-04:
Hvis representanten Arnstad spør meg om regjeringen er klar til å ta ansvar, er svaret på det ja. Spørsmålet er om Senterpartiet er klar til å ta ansvar for de beslutningene som Stortinget har tatt gjennom mange år, for de premissene som den rød-grønne regjeringen også var med på å legge, og for at vi er kommet hit hvor vi er nå, hvor vi altså har en snart byggeklar tomt, vi har investert 4,5 mrd. kr i infrastruktur, tomtearbeid og riving. Vi betaler 4 mrd. kr i husleie der vi sitter i dag, så det er heller ikke gratis å ikke bygge dette regjeringskvartalet. Det fremstilles som om det er noen åpenbare forslag til nedskalering som vil spare oss for milliarder av kroner. Vel, det er det ikke. Og ingen av de forslagene som Senterpartiet har foreslått, vil bidra til å ta prisen ned. Snarere vil de antagelig være bidrag for å ta prisen opp. Da er spørsmålet: Skal Senterpartiet nå ta konsekvensen av alle de valgene som de har vært med på hele veien, og stå til ansvar også for denne beslutningen? Det er ingen av oss som ønsker å bruke så mye penger – ingen. Men det er altså nødvendig å komme i gang med å gjenreise regjeringskvartalet, ta det tilbake etter 22. juli.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-11-04:
Det har vært bred enighet hele veien om at vi skulle planlegge og jobbe frem dette regjeringskvartalet fortløpende og ikke vente på kvalitetssikrede tall for hele kvartalet før vi begynte å ta beslutninger. Det har Stortinget sluttet seg til. Det er derfor tatt beslutninger om å investere i sikker teknisk infrastruktur, energiløsning, tomteerverv, riving av bygg. Alle disse beslutningene har Stortinget vært med på å ta. De har diskutert konseptet og blitt enige om det. Senterpartiet ønsket det enda større, det fikk de ikke gjennomslag for – heldigvis, når vi ser sluttprisen. Ja, selvsagt er det Stortinget som bestemmer om de ønsker å gå inn for byggetrinn 1 og bevilge 1,3 mrd. kr til byggestart neste år. Det er det opp til Stortinget å bestemme, selvsagt er det slik, men det jeg påpeker, er at det ikke er uten kostnader å si nei. Det tenker jeg det er greit at Stortinget tar med seg i sin vurdering. Det er ikke noen enkle grep her for å spare milliarder av kroner, og det er ikke gratis å sitte slik vi gjør nå. Alt det har en kostnad, og det må med i betraktningen når Stortinget skal fatte sin beslutning om hva som skal skje neste år.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
I likhet med statsråden gleder jeg meg over at veldig få kommuner er på ROBEK-listen for tiden. Men det skyldes jo ikke regjeringens politikk, det skyldes tvert imot store overskudd som følge av lavere demografikostnader enn forventet. Det har vært lavere pensjonskostnader enn forventet. Ikke minst har det vært store ekstraordinære inntekter til kommunene som følge av skattetilpasning i bedriftene. Men allikevel: Resultatet er bra. Mange kommuner har betalt ned gjeld og fått kontroll over økonomien sin. Det er likevel riktig, som statsråden også sier, at det er store forskjeller, og det hopper statsråden bukk over i sine svar til representanten Lauvås. For hvis vi ser på netto driftsresultat for foregående år, f.eks., har de fem mest folkerike kommunene et driftsresultat på 4,2 pst., mens de øvrige kommunene bare har 0,9 pst. Så det er kjempestore utfordringer ute og går. Jeg hører at statsråden sier at kommuner har bygd opp store penger som de har satt på bok, men mener virkelig statsråden at kommunene i Norge skal finansiere driften, ansettelse av sykepleiere og lærere osv., av penger som står på bok, og ikke bevilgninger over statsbudsjettet?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
Det jeg sa, var ikke at det var gode forutsetninger for kommunesektoren. Jeg sa at det har vært gode driftsresultater de senere år, og at det ikke skyldes regjeringens politikk, men uforutsette inntekter – denne gangen til fordel for kommunene. Det gleder vi oss over. For øvrig deler jeg representanten Lauvås’ syn på opplegget fra regjeringen de siste årene, f.eks. så vi i fjor at det var det dårligste opplegget levert på 15 år. Til det hører jeg at statsråden forteller fra Stortingets talerstol i dag at han styrker handlingsrommet til kommunene for neste år. Men hvis vi går til kommunenes interesseorganisasjon, KS, har de et helt annet regnestykke. Statsråden sa at han styrker handlingsrommet med 0,7 mrd. kr. Det han ikke har tatt med da, er den linjen i tabellen som sto for styrket handlingsrom i fjor, som handler om endringer i pensjonskostnadene. De øker med 600 mill. kr. Så man kan trekke fra det. KS trekker også fram at man strammer inn på ordningen for ressurskrevende tjenester tilsvarende 300 mill. kr. Bemanningsnormen for barnehager er ifølge dem underfinansiert med 400 mill. kr. Det gir jo ikke et styrket handlingsrom på 0,7 mrd. kr, det gir et svekket handlingsrom på 0,6 mrd. kr.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
La meg benytte anledningen til først å si takk til alle herværende representanter fra partiene som bidro til å finne en løsning på 22. juli-senteret, og også til regjeringens representanter. Jeg er av den oppfatning at når vi bygger nytt regjeringskvartal, er det ikke et hvilket som helst bygg. Det må være et av de viktigste byggene vi bygger. Det representerer tross alt den nasjonale makten. Jeg tror vi ikke skal spare oss til fant, selv om det skal være en nøktern, god kvalitet. Men jeg leser også i statsbudsjettet at dette er det mest kompliserte byggeprosjektet Statsbygg noensinne har håndtert. Da lurer jeg på: Hvilke tiltak har statsråden satt i verk for å få kostnadene ned? Hvilke tiltak er iverksatt for å utøve kontroll i løpet av byggeprosjektet? Også i offentlige byggeprosjekter har vi jo sett budsjettsprekker. Så lurer jeg på om statsråden kan nevne noen av de alternativene som er vurdert i stedet for å bygge et nytt, helhetlig regjeringskvartal slik som konseptet er nå, som er billigere økonomisk sett, med den nødvendige sikkerhetsmessig standard.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-11-04:
Kommuneøkonomien har blitt stadig trangere, særlig de siste par årene, og særlig for små og mellomstore kommuner. I 2019 gikk nesten halvparten av alle norske kommuner med underskudd. Gjeldsgraden har aldri økt i samme takt som nå. Kommuneansatte springer føttene av seg, og fortsatt skal de effektivisere og springe enda fortere. Kommunene har fått nye pålegg og oppgaver uten at bevilgninger har fulgt med, og tilbakemeldingene fra kommunene er klare, utfordringene med å få i hop et budsjett i balanse har ikke vært større siden i 2004. Det er en tverrpolitisk tilbakemelding. Høyre-ordføreren i Tinn uttrykker stor skuffelse over det trange budsjettet og er klar på at det blir nedskjæringer på alle tjenesteområder. Det er ikke mulig å levere like gode tjenester med disse rammene. Fylkesmannens primæroppgave er kontroll og tilsyn. Når Fylkesmannen nå brukes til å tvinge gjennom nye diskusjoner om kommunesammenslåing, er det i strid med Stortingets vilje. Hvorfor har statsråden så liten respekt for lokaldemokratiet og Stortingets vilje?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-11-04:
«Korleis vil statsråden syta for at ein framover tek ut mykje tømmer frå den norske skogen og at dette skal bidra til verdiskaping i Noreg?»
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-11-04:
Som statsråden var inne på i svaret, har vi en tilvekst i Norge som ligger langt under det som blir tatt ut, så det er om å gjøre å øke hogstaktiviteten. Skognæringen har fått en tiltakspakke, en koronapakke, og ifølge næringen har denne gitt gode resultater. Den har opprettholdt aktiviteten, og den har f.eks. blitt brukt til tilskudd til uttak i områder som ellers er relativt utilgjengelige. Vil statsråden sørge for at de ubenyttede midlene i den tiltakspakken kan brukes etter fristen, som er 1. desember, og vil statsråden sørge for at ordningen videreføres også neste år? For dette har vært en suksess.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-11-04:
I spørsmål om bruk og vern står ofte landbruksministeren og klimaministeren på hver sin side – det til tross for at en aktiv skogdrift er et viktig klimatiltak. Vi ser at regjeringen svært ofte går for vern, mange ganger kun for vernets skyld. Blant annet er det fastsatt et mål om 10 pst. vern av skogen, men det er litt uklart for meg hva dette skal være 10 pst. av. Vil landbruksministeren ta initiativet tilbake i skogpolitikken?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-04:
Hvis de helsearbeiderne jeg har snakket med i kommunene, hadde hørt hva statsråden sa nå, tror jeg de hadde blitt skikkelig forbanna – for å si det folkelig. Kommunene står midt i koronakrisen ennå, de ansatte er slitne, krisen fortsetter, og kommunene sitter og må kutte nå fordi denne regjeringen har glemt en regning også fra i år. SV mener at det hadde vært det klokeste nå om kommunene hadde fått brukt alle kreftene til å holde det gode smittearbeidet oppe, holde folk trygge og slippe å bruke hodet på alle mulige slags innsparinger og effektiviseringstiltak, som statsråden tydeligvis mener man skal bruke hodet sitt på. Dessuten koster smittearbeidet like mye i kommuner som ikke har hatt store smitteutbrudd, som i dem som har hatt det. Hvorfor mener statsråden at dette ikke er det viktigste nå, å sette kommunene i stand til å gjøre dette arbeidet for dem som står i jobben, og for dem som trenger hjelp?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-11-04:
SV er det eneste partiet som hele tida har sagt at vi må se på hvordan vi kan bruke andre bygg og sikre dem, og at premisset om at alt må samles på denne tomta, må legges vekk. Jeg hører statsråden om igjen og om igjen komme med påstander om at alle andre løsninger er veldig mye dyrere, og det er omtrent akkurat det samme som vi ser i det vi har fått lagt fram nå, altså bare noen summer og noen påstander om hvor mye det koster. I tillegg til det er det lille som står i budsjettet her – det er tre–fire sider – at dette er noe av det mest usikre, dyreste og det vanskeligste noen har gjort. I tillegg skal det altså styres på kostnader og ikke på kvalitet, som det høres ut som om statsråden står der og sier. Mener statsråden virkelig at Stortinget kan godta og vedta et så ekstremt prosjekt ut fra fire siders beskrivelse i et budsjett?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-11-04:
Mitt spørsmål går til statsråd Abid Q. Raja. Dagbladet har i en serie avsløringer skrevet om en muslimsk ettermiddagsskole i Tromsø som i flere år har hatt et omfattende samarbeid med en svensk skole som er bøtelagt for diskriminering, kjønnsdelt undervisning og sensur av seksualpensumet. De har også skrevet om en saudiarabisk rikmanns bidrag på over 2,5 mill. kr til et muslimsk trossamfunn i Tromsø, og de har avslørt hittil ukjente pengeoverføringer samt Tromsø-moskeens rolle i et internasjonalt saudiskstøttet nettverk. Vi lever i en tid da den farlige effekten av ekstreme tolkninger av islam er tydeligere enn noen gang. Vi betaler nå prisen for framveksten av parallellsamfunn, antidemokratiske verdier og radikalisering i hele Europa, også i Norge. Dette mener Fremskrittspartiet at vi ikke lenger kan akseptere. Det er farlig å se gjennom fingrene med aktiviteter og spredning av verdier som kan fungere som en gift i vårt samfunn. Fremskrittspartiet stilte derfor i behandlingen av ny trossamfunnslov tidligere i år krav om – og fikk med seg et flertall i Stortinget på – at trossamfunn som mottar finansiering fra land som ikke selv respekterer religionsfriheten, skal miste offentlige tilskudd. Denne loven trer i kraft neste år. Statsråd Raja er også minister for likestilling. Jeg ønsker derfor å spørre statsråden om han vil ta initiativ til at regjeringen allerede nå stopper pengeutbetalingen til den aktuelle moskeen som Dagbladet har omtalt, og også til andre menigheter med tvilsomme koblinger, aktiviteter og utenlandsfinansiering som kan være skadelige for likestillingen og andre grunnleggende verdier i Norge. Og: Hva vil regjeringen foreta seg for å kartlegge om det er flere moskeer og trossamfunn i Norge i samme situasjon?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-11-04:
Jeg takker statsråden for svaret, og jeg deler hans bekymring for wahhabistisk påvirkning. Dagbladet har gått igjennom samtlige regnskap fra muslimske trossamfunn de siste ti årene og har funnet 16 norske trossamfunn som har mottatt pengestøtte fra land som Saudi-Arabia, Qatar, Kuwait, Iran eller De forente arabiske emirater – alle er land som ikke selv respekterer religionsfriheten fullt ut. En rekke av beløpene er i millionklassen. Som nevnt tidligere har Fremskrittspartiet fått gjennomslag for at de som mottar slik støtte fremover, mister offentlige tilskudd i Norge. Vi har også fått gjennomslag i Stortinget for flere andre ting, deriblant forbud mot såkalte koranskole-SFO-er. Mitt spørsmål til statsråden er hva han tror intensjonen til land som Iran, Saudi-Arabia og andre er når de gir millionbeløp til muslimske trossamfunn i Norge. Vil statsråden fraråde trossamfunn i Norge å ta imot slik støtte?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-11-04:
SNØ innendørs fritidssenter i Lørenskog, som åpnet sine dører tidligere i år, er et fremragende eksempel på innovasjon og modig satsing i Norge, som vi alle bør ønske velkommen og heie fram. Etter et bredt flertall i Lørenskog kommune, med 44 av 47 stemmer bestående av de fleste partier, fra SV på venstresiden til Fremskrittspartiet på høyresiden, ble det søkt om å klassifisere SNØ som et turiststed. Dette sa Fylkesmannen nei til. Resultatet er bl.a. at sportsbutikken tilknyttet SNØ ikke får holde åpen på søndager, en av de travleste dagene for familier som skal i slalåmbakken eller i langrennsløypa på SNØ. Det betyr også at de som har knekt en stav eller mistet en hanske, ikke får kjøpt dette på søndagen når de er ute og står eller går på ski. Dette framstår som urimelig og urettferdig, og det har allerede ført til at ansatte i butikken har blitt sagt opp. Noen ganger må det være lov til å bruke hodet og sunn fornuft. Mitt spørsmål til statsråden er om han vil ta initiativ til å sørge for at SNØ likevel kan klassifiseres som et turiststed, slik at sportsbutikken i bakken kan holde åpen på søndager.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Representanten tar opp en veldig viktig problemstilling. Som presidenten er inne på, skal jeg ikke gå inn på det konstitusjonelle. Men jeg har notert meg at statsråd Ropstad har sagt at de nå tar en gjennomgang sammen med Utenriksdepartementet av de ulike sidene av dette, og eventuelt også en gjennomgang av lovgivningen. Det vil Ropstad komme tilbake til, men jeg tenker at jeg allikevel kan benytte anledningen til å komme med noen generelle betraktninger som likestillingsminister på dette området. Jeg var jo her på Stortinget og jobbet en del med religionsfrihetsarbeidet, som representanten tar opp. Vi vet at religionsfrihet globalt er under sterkt press mange steder i landet fra forskjellige religiøse grupper. Som medlem av Stortinget var jeg også medlem av OSSE, Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa, og rett før jeg ble statsråd, ledet jeg også deres arbeid med antiekstremisme og radikalisering. Jeg husker vi var på delegasjonsmøte i Sarajevo i Bosnia-Hercegovina, og der lærte vi f.eks. hvordan enkelte miljøer som har fått statlige midler, har fått fotfeste for en del ekstrem tankegang, wahhabismen og salafismen, og hvordan det har bidratt til oppblomstring av ekstremisme i de landene. Det er helt klart at det er urovekkende elementer som vi ser globalt. Jeg gjør meg også noen tanker rundt at det for ti år siden var et forsøk på å etablere den nordligste moskeen, i Tromsø, finansiert av – så vidt jeg husker – Saudi-Arabia, og de hadde bare ett krav. De skulle, så vidt jeg husker, betale alt sammen mot at de kunne sende imamen for livstid, og at det var de som skulle bestemme dette. Dette tok vi til motmæle mot – dvs. vi som samfunn. Jeg var ikke en del av Stortinget da, men som representant for det norske folket tok jeg til motmæle og arrangerte også et dialogmøte der oppe, og heldigvis ble det ikke noe av de planene. Jeg tror at i Norge er det følgende verdier som står sterkest: likestilling, religionsfrihet og ytringsfrihet, og det er viktig at vi er årvåkne og ikke naive i møte med ekstremismen.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Enkelte av disse tingene vil jo statsråd Ropstad komme tilbake til, men jeg deler representantens engasjement for dette, at vi ønsker å ha et demokratisk samfunn i Norge hvor det skal være trygge rammer for alle, og hvor vi fremmer disse fellesskapsverdiene. Som jeg var inne på, vet vi av religionsfrihetsarbeidet internasjonalt at religionsfriheten er under press globalt, som Pew Research Center har vist, og fra flere land enn dem som representanten nevner. Nå skal jeg ikke gå inn på noe enkelt land, men det er mange land hvor en har religioner som setter andre religioner under press når det kommer til religionsfrihet. Det er et arbeid som UD leder an i, og som er et viktig arbeid. Så deler jeg også representantens syn på koranskoler som sådanne, og dette hadde jeg også som et tema da jeg var stortingsrepresentant, da vi så disse sakene i Drammen. Det er klart at f.eks. det å bo på skoler og bli oppdratt på religiøst vis til segregering ikke er det som fremmer fellesskapsverdiene i Norge. Så jeg takker representanten for engasjementet.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Takk for spørsmålet. Jeg har i sosiale medier flere ganger i løpet av den siste tiden sett at jeg blir avkrevd svar på hvor jeg står i disse spørsmålene, fordi jeg er muslim. Og hvis jeg blir avkrevd slike svar, blir også alminnelige muslimer og selv de som ikke er muslimer, men ser ut som muslimer, avkrevd lignende svar. Jeg tror det er greit at jeg da svarer på dette. Jeg var selvfølgelig født med ytringsfrihet, men ble ikke oppdratt innenfor ytringsfrihetens rammer. Da jeg studerte John Stuart Mill og kom inn i Venstre, skjønte jeg også ytringsfrihetens betydning. Det er den viktigste verdien som gjelder i Norge. Jeg tror det var Voltaire som sa: «Jeg er dypt uenig i det du sier, men vil til min død forsvare din rett til å si det.» Jeg vil si det på denne måten: Man skal ikke bare dø for ens rett til å si det, men det er også din rett til å tegne det og trykke det. På den måten står jeg 100 pst. bak Guri Melbys uttalelser om dette. Alle redaktører og alle frie mennesker skal både ha lov til å tenke tankene sine, ytre tankene sine og trykke dem – om det er i ords form eller i tegnings form.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Aller først vil jeg si at koronaen har rammet landet – og ikke bare Norge, men hele verden – på utrolig brutalt vis. Det rammer næringslivet, det rammer selvfølgelig liv og helse, og det rammer idretten og frivilligheten. Det rammer selvfølgelig også kultursektoren, og vår oppgave har vært å håndtere krisen på best mulig vis for å sikre gode nok ordninger for kultursektoren, slik at de kan bringes til den andre siden av koronasituasjonen. Så er det enkelte ting som faktisk tar litt tid. Den første ordningen har det, som riktignok representanten er inne på, blitt utbetalt fra, og den andre ordningen ble økt med 392 mill. kr. Det betyr at vi måtte finne disse aktuelle pengene. Det klarte vi å gjøre ved å flytte pengene fra den ene ordningen til den andre ordningen. Systemet er slik at dette må behandles hos ESA, rett etter at Stortinget har behandlet det, vel å merke. Stortinget behandlet jo dette og sa ja til disse pakkene som vi hadde presentert for Stortinget, 9. oktober. Vi har vært i dialog med ESA siden midten av september om dette, og straks Stortinget sa ja til dette, altså i uke 41, fredag 9. oktober, startet også de formelle samtalene med ESA. Til da hadde det vært uformelle samtaler. Etter de spørsmålene som måtte avklares, ble dette endelig notifisert ferdig mandagen som var – for noen dager siden – og ESA har i dag morges godkjent denne ordningen. Dermed har jeg i dag gitt klarsignal til Kulturrådet om å utbetale de ca. 1,4 mrd. kr som har vært på vent. Det er ikke fordi statsråden har vært sendrektig, eller at departementet ikke har jobbet, eller at Kulturrådet ikke har vært klare for dette; dette handler om at vi må følge de systemene som er laget for dette. Og, som jeg sier: Dialogen med ESA startet i midten av september. Stortinget behandlet dette i uke 41, på fredagen, og straks deretter startet den formelle dialogen. Nå ble det avklart, og i dag vil utbetalingene fra Kulturrådet starte, når de har fått klarsignal om det.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Representanten sier at vi faset ut kompensasjonsordningen fra den 1. i forrige måned, men det er ikke riktig. Det er flere ordninger som gjelder, så man kan gå litt i surr. Stimuleringsordningen er på 500 mill. kr og gjelder fra 1. oktober og ut dette året. Så har vi sagt til Stortinget at vi ønsker å ha en ny stimuleringsordning utpå nyåret – det har vi foreslått i statsbudsjettet – på over 1 mrd. kr. Forutsatt at Stortinget vedtar det budsjettet, vil det være en milliard til. Stimuleringsordningen var altså på 500 mill. kr. Når det gjelder kompensasjonsordningen, har vi forlenget den ordningen til 31. desember. Det er den som har vært til notifisering hos ESA. Det har vært tre saker til behandling hos ESA. Den ene var kompensasjonsordningen. Den gjelder for både arrangører og underleverandører. For underleverandørenes del har de vært inne med 50 pst. kompensasjon, forutsatt at de kan dokumentere et omsetningsfall på 30 pst. I all hovedsak forlenges dette, men dette er en rammestyrt ordning, så vi må se an hvordan de ulike søknadene vil komme. Men kompensasjonsordningen for underleverandørene er forlenget.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Ønsker presidenten at jeg skal svare på spørsmål om Arbeids- og sosialdepartementets ordning?
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Representanten var inne på at det er mange ulike ordninger, og man kan gå litt i surr på dette, men vi har, som jeg sa, en stimuleringsordning nå. Vi har også en kompensasjonsordning. I tillegg har vi stimulert eksisterende apparater med 130 mill. kr, for dem som ikke nødvendigvis treffes av verken kompensasjonsordningen eller stimuleringsordningen. Så har staten hatt ganske mange ordninger. Vi hadde også Finansdepartementets ordning, som gjaldt kontantstøtte til bedriftene, og som også kom kulturlivet til gode. Så har vi altså hatt dagpengeordningen, som statsministeren nå har varslet skal forlenges til ut mars. Så har vi Arbeids- og sosialdepartementets ordning for selvstendig næringsdrivende og frilansere, som også gjelder ut dette året. Vi har hele tiden lyttet til kulturbransjen, og jeg som kulturminister har i første omgang gjort de nødvendige justeringene, forlengelsene og tilpasningene som skulle til. I inneværende års budsjett har man, i tillegg til Arbeids- og sosialdepartementets ordning og Finansdepartementets ordning, i Kulturdepartementets budsjett alene fått en økning på 5,7 mrd. kr for å håndtere koronakrisen. For de første seks månedene av neste år har vi sagt til Stortinget at vi estimerer beløpet til 2,5 mrd. kr, forutsatt at Stortinget vedtar det forslaget til statsbudsjett. Da vil vi ha midler tilgjengelig til å bidra til stimulering av kultur, frivillighet og idrett i denne koronakrisen som vi står i.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Stortinget har jo valgt, etter gode forhandlinger med Fremskrittspartiet, å forlenge ordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere ut dette året. Hva som gjelder for statsbudsjettet for neste år, får vi vite når Fremskrittspartiet har startet forhandlingene med regjeringspartiene, så det må vi komme tilbake til. Jeg tror at representanten ikke får med seg detaljene i dette. Stimuleringsordningen, som går til arrangørene, skal bidra til å smøre næringskjeden bredt. Det vil si at også underleverandørene treffes av denne stimuleringsordningen. Altså: For å få til en konsert eller et annet arrangement trenger man et crew til stede, man trenger lydtekniker, lystekniker, scene og rigg. Man trenger altså ikke bare en musiker, men et apparat rundt det hele. Stimuleringsordningen skal bidra til nettopp å treffe bredden av kultursektoren gjennom dette. Det har vi satt av 500 mill. kr til for oktober, november og desember. Nå har søknadene begynt å komme inn, og utbetalingene har begynt å skje. Vi har også estimert at vi kommer til å trenge rundt 1,65 mrd. nye kroner til neste år, forutsatt at Stortinget vedtar dette i forbindelse med budsjettbehandlingen.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Nå er jeg litt usikker på hva representanten spør om. Spør hun om Kulturrådets ordning og varsel om å omgjøre vedtakene, eller spør hun om Finansdepartementet som eventuelt har sendt noen brev via skatteetaten? Da må vi kanskje komme tilbake, til Finansdepartementet, for jeg tror det er finansministeren som må svare på kontantstøtteordningen. Så hvis presidenten kunne klargjøre det, om spørsmålet går til riktig statsråd.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Jeg kan iallfall svare på noe – det er riktig at kommunale kinoer og kulturhus har fått varsel om omgjøring fra Kulturrådet. Man har varslet om at de vil vurdere å omgjøre sine egne vedtak om kompensasjon til kommunale kinoer og kulturhus for første perioden av kompensasjonsordningen og kreve tilbakebetaling. Det er noe Kulturrådet nå håndterer. Ettersom departementet er klageinstans i de sakene, vil det være vanskelig for meg å gå inn i detaljene på dette og forskuttere dette. Men her har Kulturrådet foreløpig ikke truffet vedtak. De har sendt varsel om dette til partene og instansene, og de har mulighet til å uttale seg i saken.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Dette er en kompensasjonsordning som har blitt stilt til rådighet både fra Kulturdepartementets side og fra Finansdepartementets side, og for så vidt fra ulike departementers side. Man har laget noen retningslinjer for dette, og retningslinjene må følges. Det gjelder også bedrifter – dersom det er slik at man har fått betalt for mye eller på feil grunnlag under kontantstøtteordningen til Finansdepartementet, har man fått varsel om å tilbakebetale dette. Fellesskapets midler som blir stilt til rådighet, følger jo et system med regler, forskrifter, og dersom det viser seg at betalingen har kommet på feil grunnlag, vil man selvfølgelig omgjøre disse vedtakene. Det gjelder f.eks. Kulturrådet, og jeg regner med at det er grunnen til at skatteetaten har sendt ut de brevene som representanten tar opp. Når det gjelder stimuleringsordningen, vil jeg si at kommunale kinoer og kulturhus nå er inkludert i forskriften for å kunne søke. Selv om de ikke kunne søke i kompensasjonsordningen, vil de nå på lik linje bli omfattet av stimuleringsordningen, og jeg som kulturminister er veldig glad for at de vil være med i den pakken på 500 mill. kr, og vil kunne søke, forutsatt at de øvrige vilkårene er oppfylt.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Det er riktig at det har vært en del pålegg om stenging osv., så man må se på de forskjellige, for jeg tror representantens spørsmål går langs linjene for kompensasjonsordningene. Her har vi også kommunalministeren til stede, og vi vet at kommunerammene har blitt kompensert med skjønnsmidler. Så vidt jeg husker, var det ifølge den første beregningen betydelige midler som var blitt gitt til kommunesektoren, for det er mange kommunale kinoer som ikke kommer inn under kompensasjonsordningen til Kulturdepartementet. I juni mottok kommunene kompensasjon fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Der tror jeg estimatet var rundt 1,5 mrd. kr, og tre fjerdedeler av dette ble gitt bl.a. for å kompensere kommunesektoren fordi de hadde hatt bortfall av inntekter knyttet til kultur og idrett. Så en del av det som ble gitt på Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjettramme, har gått til kommunale budsjetter for å nettopp utjevne at det er noen kommunale kinoer som ikke kommer inn under Kulturdepartementets ordning. Det er derfor disse ordningene er overlappende, og derfor må man se på hver ordning separat. Hvis Finansdepartementet og skatteetaten har sendt lignende brev, tror jeg det er riktig at Finansdepartementet svarer på de spørsmålene som gjelder Finansdepartementet.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Dette var veldig mange ulike temaer, og jeg tror det vil ta i hvert fall ett minutt å svare på hvert av disse temaene. Men jeg vil gjerne gi en generell kommentar tilbake. Etter at koronaen traff landet, har regjeringen hatt et par mål for øye. Det ene har vært å sikre liv og helse. Det har vært prioritet nr. 1. Det andre har vært å sikre næringslivet og arbeidsplassene våre, og det tredje har vært barn og unge. I tillegg til det har vi de ulike kompensasjonsordningene som vi har måttet lage for å håndtere koronakrisen, for å sette kulturen, frivilligheten og idretten best mulig i stand til å klare å komme seg gjennom dette. Jeg vil si med et visst belegg at jeg tror Norge er det landet i verden som har stilt opp med mest midler for å håndtere kultur, frivillighet og idrett i den krisen vi står i. Det er dels fordi vi har store muskler at vi kan klare å gjøre det, men det er også fordi denne regjeringen tar nettopp kulturen, frivilligheten og idretten på det største alvor. Det er derfor vi stiller opp med disse midlene, fordi det er nødvendig for å bringe disse over krisen. Så har vi lyttet og justert – og det vil vi også gjøre i fortsettelsen.
Abid Raja (Venstre), 2020-11-04:
Representanten Sem-Jacobsen sier en del ting som rett og slett ikke stemmer – hun sier at frivilligheten ikke får utbetalt midler. Jeg tror man blander sammen ulike ordninger. Når det gjelder kulturstøtteordningen, har den vært til notifisering i ESA. Det er den som har vært på vent. Når det gjelder frivilligheten i forbindelse med idrettsmidlene, er det ikke Kulturrådet som håndterer disse. Dette ligger hos Lotteri- og stiftelsestilsynet, og der har utbetalingene gått fortløpende. Tidlig på året, da koronaen traff, var diskusjonene hvilke inntekter man skulle kompensere for når det gjaldt frivilligheten og idretten. Da lyttet vi, nok en gang, til sektoren, og justerte dette. Det betyr at man har kompensert for 70 pst. av inntektsbortfallet for frivilligheten f.eks. Hvis det er et loppemarked som ikke er blitt avholdt på grunn av myndighetspålagte restriksjoner, har man kunnet kreve kompensert 70 pst av dette under den kompensasjonsordningen. Det har vært en ganske romslig ordning nettopp fordi denne regjeringen tar frivilligheten og idretten på alvor. Det er ikke riktig det som sies om at frivilligheten og idretten ikke har fått betalt. Fra den siden har jeg hørt at de er rimelig godt fornøyde med hvordan kompensasjonsordningen har blitt.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-11-04:
Det er ingen tvil om at statsråden har ansvar for ytringsfriheten. I Norge er det lov å tegne og publisere akkurat hva man vil. Den siste tids hendelser i Europa har vist hvordan ytringsfriheten stadig er under press fra ekstreme ideologier. Vi har også sett hvordan ulike politikere, redaksjoner og journalister har reagert på grusomhetene som skjer, og hvor viktig det er å være kompromissløs i forsvaret av våre verdier og vår frihet. Kunnskapsministeren har uttrykt støtte til norske lærere som nå står i dette. Imidlertid synes jeg kanskje kulturministeren, som har et særskilt ansvar for ytringsfriheten gjennom kultur, likestilling og mediepolitikk, har vært litt stille. Kan statsråden klargjøre om han uforbeholdent vil støtte forlag, tegnere, redaktører og andre som karikerer f.eks. islam og profeten Mohammed?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-04:
Mitt spørsmål går til kommunal- og moderniseringsministeren. Senterpartiet har vært tilbakeholden med å ha sterke meninger om nytt regjeringskvartal. Det er jo slik at vi alle ønsker å gjenreise Høyblokka og det som ble ødelagt etter 22. juli. Derfor var det også et bredt flertall bak den stortingsmeldingen som regjeringen la fram for 1,5 år siden. Men den meldingen har ingen oversikt over kostnader, og det kan ikke være slik at Stortinget har bundet seg opp til pengebruken før kostnadene har kommet på bordet. Nå har vi fått kostnadsrammen i høst, og den viser at det kan komme til å koste opptil 36 mrd. kr å bygge et nytt regjeringskvartal. Det syns Senterpartiet ikke er akseptabelt. Min påstand er at ingen regjering vil kunne forsvare en slik pengebruk i lengden. 20 mrd. kr av disse midlene ønsker en å binde Stortinget opp til allerede nå i høstens budsjett, uten at vi har fått noen full oversikt over hva alle de enkelte delene av dette såkalte første byggetrinn, som skal koste 20 mrd. kr, faktisk vil koste. Høyre er et parti som påberoper seg å være opptatt av nøkternhet i offentlige budsjett, men her kan altså Høyre komme til å ende opp som en pådriver for tidenes pengesluk i offentlig forvaltning. For svært mange vil det være veldig vanskelig å forstå at en skal bruke inntil 36 mrd. kr på kontorer til regjeringen, samtidig som det må spares i andre deler av velferd og offentlige investeringer. Verken Oslo by eller distriktene ønsker seg denne type pengebruk. Hvorfor er det så viktig for Høyre og regjeringen å bygge med den løsningen som kan gi oss en kostnad for regjeringskvartalet som kan bli helt uholdbar høy?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-04:
Jeg forstår at dette ikke er enkelt, og Senterpartiet skal sjølsagt gjerne være med på å diskutere arealnormer og andre ting hvis det kan få ned kostnadene. Spørsmålet er om regjeringen har tenkt å diskutere spørsmålet om å få ned kostnadene med Stortinget. For det er den følelsen en får når regjeringen nå stiller Stortinget nærmest overfor et ultimatum om å godkjenne første byggetrinn på 20 mrd. kr allerede nå i høst, altså forplikte oss for flere år fram i tid, og samtidig også prøver å forsvare en prislapp på inntil 36 mrd. kr. Jeg kan ikke forstå annet enn at Høyre og Fremskrittspartiet må være mer opptatt av skattebetalernes penger enn som så. Senterpartiet setter seg gjerne ned og diskuterer hvordan det er mulig å få ned prisen. Vi er åpne for å drøfte en nedskalering av prosjektet. Vi er åpne for å drøfte at en kan ivareta noen av de bygningene som er i dag. Men spørsmålet er om regjeringen har tenkt å presse dette gjennom i Stortinget i høst, eller om en har tenkt å sette seg ned med Stortinget og diskutere hvordan en skal få ned prisen på dette gigantprosjektet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-04:
Jeg har følgende spørsmål til statsråden: «Flere instanser har pekt på muligheten av å nedskalere prosjektet med nytt regjeringskvartal ved å bruke eksisterende regjeringsbygninger. Det kan spare penger og byggetid. Det er særlig muligheten til fortsatt å bruke R5 og UDs lokaler på Victoria terrasse som trekkes fram. En slik gjenbruk vil bety at flere av de byggene man nå planlegger, kan skrinlegges. Det gjelder særlig det såkalte D-bygget som i bybildet vil bli en mur ned mot Youngstorget og den østlige delen av sentrum. Vil regjeringen være helt uvillig til å drøfte en nedskalering?»
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-04:
Hele denne runden illustrerer egentlig at Høyre ikke har noen vilje til å drøfte dette med Stortinget, til å komme tilbake og prøve å redusere kostnadene. De mener de har redusert kostnadene og er nå villig til å legge så mye som 36 mrd. kr på bordet for å realisere regjeringskvartalet. Det er en helt ufattelig bruk av offentlige penger for å få realisert regjeringsbyggene. Senterpartiet på sin side sier at vi ønsker å snu alle steiner, se om det er mulig å redusere kostnadene. Det er ikke akseptabelt at vi kan bruke denne typen beløp på regjeringskvartalet. Jeg forstår det slik at Astrup mener han har tatt kontakt med Senterpartiets stortingsgruppe. Nei, det har han ikke gjort. Jeg har ikke fått en eneste telefon fra Astrup, og det er faktisk jeg som er parlamentarisk leder for denne stortingsgruppen. Vi har vært åpen for å diskutere både det vi har foreslått tidligere, og andre forslag, men prisen på dette regjeringskvartalet må ned. Jeg tror ingen regjering kan leve med den kostnaden på 36 mrd. kr for å få realisert et regjeringsbygg. Er Høyre klar til å betale det det koster?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-11-04:
Nå prøver statsråden å binde opp Stortinget ved å si at Stortinget har behandlet en stortingsmelding, der vi ikke fikk noen oversikt over kostnadene, og sier at når vi har behandlet den stortingsmeldingen, er vi også bundet til å bevilge de pengene som regjeringen til enhver tid mener dette måtte koste. Slik er det sjølsagt ikke. Kostnadsberegningene kom på bordet først i sommer. De ble presentert for Stortinget først i oktober. Det må sjølsagt være mulig for Stortinget å få lov til å ta stilling til om dette er en fornuftig pengebruk eller ikke. Høyre foreslår og sier også at fordi vi har brukt 4 mrd. kr på planlegging, er vi forpliktet til å bruke inntil 36 mrd. kr av fellesskapets midler for å gjøre resten. Det er klart at i et så stort prosjekt er det også noen steder langs vegen der det er mulig å stoppe opp og si: Er det fornuftig det som nå skjer? Bør vi tenke annerledes? Kan vi redusere det som skjer? Det er ikke slik at Stortinget er stilt overfor et fait accompli fordi en har behandlet en stortingsmelding tidligere, der regjeringen ikke var i stand til å legge inn kostnadene for prosjektet.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-04:
Statsråden listet opp i brev til kommunalkomiteen 29. oktober, altså for noen dager siden, og tre uker etter at statsbudsjettet ble presentert, hva de ulike byggene skal koste. Det er jo informasjon som er på et såpass overordnet nivå at det burde vært bedre kjent, tidligere. Grunnen til at dette ikke gjøres, og at dette ikke var omtalt i statsbudsjettet, kan man jo undre seg på, særlig i lys av at regjeringen ble kjent med dette i juni, og sannsynligheten er jo at motstanden mot denne kontorørkenen da ville blitt enda større. Det framstår i dette brevet som om ikke alle kostnadene er inkludert i byggetrinn 1, eller at de andre byggetrinnene, som den eksterne kvalitetssikringen anslo, i sum skal koste 36 mrd. kr. Da blir spørsmålet mitt: Hvor mye koster ting som anses nødvendig for å bygge det nye kvartalet, i tillegg til de 36 milliardene som er skissert? Og vil statsråden da informere om det, f.eks. om hva det koster å legge om Ring 1?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til statsråden: «I Meld. St. 21(2018–2019) om nytt regjeringskvartal kan man lese at regjeringen har lagt stor vekt på at Stortinget skal være godt informert om prosjektet. Regjeringen forventer nå at Stortinget skal vedta 1. byggetrinn til 20,5 mrd. kroner, men opplyser i liten grad om hvordan beløpet fordeler seg på de ulike delene av prosjektet. (2018–2019) Kan statsråden klargjøre hva de samlede sikringstiltakene i 1. byggetrinn koster, hva som er den samlede kostnaden for henholdsvis bygg A og bygg D, og dessuten hva prosjektet med å legge om Ring 1 koster?»
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-04:
Det var mye å ta tak i i fortsettelsen av den muntlige spørretimen. Det som egentlig er hovedspørsmålet her, er: Nå når regjeringen skal bygge til seg selv, burde man i hvert fall ha vist nøysomhet. Ut fra de svarene som statsråden her presenterer, vil man ikke det. Statsråden presenterer også nå for Stortinget en rekke tilleggskostnader i byggetrinn 1 som ikke er presentert, til 20,5 mrd. kr. Det er egentlig oppsiktsvekkende. Det må ha sammenheng med at det nå har gått så mye prestisje i prosjektet at ikke engang en pandemi har fått statsråden til å reflektere over nødvendigheten, stoppe opp og tenke seg om. Regjeringen har jo allerede brukt 8 mrd. kr på utredninger, konsulenter og forarbeid, og nå sier statsråden at regjeringen vet at sluttsummen kommer til å sprekke så det holder fordi det kommer til ekstrakostnader. Det er uklokt. En nedskalert og begrenset utbygging ville ha kledd både regjeringen, Norge og Stortinget. Mener statsråden f.eks. at det er nødvendig med en kjeller til 3 mrd. kr?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-11-04:
Sikkerhet er viktig, men det framstår ikke som om man har gjort en vurdering av hva som er den nødvendige sikkerheten som må ivaretas. Det er interessant når statsråden viser til tidligere debatt om Meld. St. 21 for 2018–2019 og dette med arealnorm. Tidligere i dag sa jo statsråden at det å gi hver ansatt et normalt kontor – som vi nå ser ut fra smitteverntiltakene for så vidt kunne vært fornuftig – er anslått til 2,2 mrd. kr. I dette prosjektet, som nå raskt stiger til over 50 mrd. kr, ville det vært en liten investeringskostnad for framtidig reduksjon i sykefravær og merkostnader. Regjeringen hevder at Stortinget er blitt godt og løpende informert om regjeringskvartalet. Ellers er jo Høyre svært opptatt av å fortelle i media hvilke store prosjekter de ønsker å bygge. Kvalitetssikringen er datert til 6. juni, og konklusjonene og anbefalingene ble presentert 8. juni. Det står i forordet, og regjeringen har altså vært kjent med dette lenge. Hvorfor er det viktig i god tid å fortelle offentligheten hva Høyre ellers bruker penger på, mens man for regjeringskvartalet må dra svarene ut av statsråden?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
Det er åpenbart at det ville vært ønskelig å redusere omfanget av utbyggingen. Det er bl.a. et vedtak i Oslo bystyre om det. Et av spørsmålene jeg har tatt opp siden jeg begynte med en interpellasjon – det var vel tilbake i 2015 – til kommunalminister Sanner den gangen, er det med den videre bruken av R5 og R6. Det er de byggene hvor det er departementer nå, som ligger langs Akersgata, på motsatt side av Høyblokka. Da var statsråd Sanner åpen for fortsatt å bruke dem til departementer, og han kom tilbake et par år senere og sa at man ville ha noen andre administrative deler av regjeringsapparatet der. Det ville jo vært en viktig sak hvis man kunne beholdt disse departementene i R5 og R6. Det jeg lurer på, er: Har man noen erfaringer siden 2011 – nå har de jo fortsatt å ligge der – når det gjelder sikkerhet eller andre hensyn, som tilsier at man ikke kan beholde disse departementene – særlig i R5, som er et stort areal?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til kommunalministeren: «Oslo kommune har kommet med sterke advarsler mot størrelsen og kostnadene ved det nye regjeringskvartalet: «Oslo kommune mener det er paradoksalt at så store statlige investeringer kan gi som resultat en dårligere by for innbyggerne, næringsdrivende og kollektivreisende. Oslo kommunes primære syn er derfor at det nå er grunn til å vurdere hensiktsmessigheten av prosjektet på nytt. Prosjektet kan nedskaleres betydelig.» Hvorfor vil ikke regjeringen lytte til Oslo bystyre i dette spørsmålet?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Et av spørsmålene som Oslo som by og befolkningen er opptatt av, er det som i prosjektet kalles D-blokka. Det er en massiv bygning som ligger ut mot Youngstorget, og hvis man står på østsiden av byen, på Youngstorget-siden, skaper den en mur i hvordan byens arkitektur – bybildet – oppfattes. Det er særlig Statsministerens kontor som skal flyttes til D-blokka. Statsråden argumenterer med sikringstiltak og kostnader ved å bli der man er, men der Statsministerens kontor nå ligger, er vel et av de tryggeste stedene i byen det går an å ha Statsministerens kontor – det samme som med Forsvarsdepartementet på Akershus – så jeg kan ikke skjønne at sikringstiltakene vil være dyrere ved å la det ligge der det er, enn å flytte det til D-blokka. Spørsmålet mitt er: Er det ikke kostnadsmessig best og riktig å la Statsministerens kontor være der det er?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-11-04:
Det bybildet er jeg ikke enig i beskrivelsen av. D-blokka vil jo ligge mye nærmere Youngstorget og utgjøre en mer massiv fasade. Men jeg har et spørsmål til. Det gjelder det også bystyret tar opp, om at sikkerhetstiltakene i det nye regjeringskvartalet vil være uten sidestykke og mer omfattende enn i noe sammenlignbart land, som de skriver i uttalelsen. Det vi har sett i de senere årene, er at trusselbildet i verden og i Europa er endret på den måten at angrepene i stor grad har vært rettet mot myke mål og sivile mål, og at det har vært mye mindre kompliserte operasjoner som terrorister har lagt opp til, altså operasjoner som ikke har krevd infrastruktur og omfattende planlegging. Vi har sett at sikkerhetskravene i regjeringskvartalet stadig har økt – jeg tror det er snakk om 40 meter i avstand når det gjelder sikkerhetstiltak mot bomber. Vil regjeringen vurdere disse sikkerhetskravene i tråd med varige endringer i trusselbildet?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-11-04:
Òg Framstegspartiet er skeptisk til pengebruken me ser føreslått med nytt regjeringskvartal. Ein dobbel kvadratmeterpris i forhold til nye sjukehus inkludert utstyr vitnar om at her blir det planlagt altfor dyrt. Tryggleik er viktig òg for oss, men det må vera mogleg å kunna nedskalera og bruka eksisterande og allereie påkosta bygningsmasse. Det eg tenkte å spørja om, har statsråden allereie vore litt inne på, nemleg at det kunne jo ha vore endå dyrare. Representanten Arnstad sa noko om at Senterpartiet var forsiktig, eller tilbakehalden, med pengebruk. Det var ikkje det inntrykket me fekk då me følgde debatten då Stortinget behandla Meld. St. 21 for 2018–2019. Då hadde Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti følgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen øke arealnormen for å sørge for fast kontorplass til alle ansatte og sørge for et tilstrekkelig antall cellekontorer i nytt regjeringskvartal.» Mitt spørsmål er: Kan statsråden seia noko om kor mykje dyrare dagens prosjekt ville vore dersom Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet hadde fått fleirtal for forslaget den gongen?