Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2005-12-01:
En av Stortingets og Regjeringens viktigste oppgaver er å sørge for at vi har et rettssystem som tar vare på rettssikkerheten og gir folket tillit til det. Det er da viktig å ha en domstol som fungerer godt. I Regjeringens politiske plattform er det et prioritert område å få en hurtigere saksavvikling i både straffesaker og sivile saker. Det er viktig at vi har et høyt aktivitetsnivå i domstolene, og budsjettet fra regjeringen Stoltenberg II legger opp til det. Høyt aktivitetsnivå er viktig for at tilliten til systemet skal være god. En raskere straffesaksbehandling er også avgjørende for å få en best mulig effekt ut av straffesakskjeden. Hva er gjort i dette budsjettet for å bedre aktivitetsnivået i domstolene? Vi har flere vedtatte og pågående reformer som bidrar til det. Blant annet det at vi har samlet tinglysing for fast eiendom på ett sted hos Statens kartverk, er med på å redusere arbeidsmengden for tingretten. Sammenslåingen av førsteinstansdomstoler, fra 92 til 66, gir domstolene økt mulighet for mer effektiv ressursutnyttelse. Det er innført nytt saksbehandlingssystem i alle domstolenes første- og anneninstans. Driftsbudsjettet til domstolene har økt både i 2003, i 2004 og i 2005 med 25 mill. kr som følge av den økte IKT-satsingen og reformarbeidet. Alt dette er med på å bidra positivt til at saksavviklingen i domstolene skal bli raskere. Den nye tvistemålsloven vil også være med på å gi mer effektiv sivil rettspleie. Det legges opp til at flere tvister enn i dag kan løses med mekling, og jeg regner med at Regjeringen legger til rette for ikrafttredelse av loven innenfor dagens tidsplan. Det er viktig at lovbestemte frister for saksbehandlingstiden for en del typer straffesaker prioriteres høyt. Det er særlig viktig i saker der gjerningspersonen er under 18 år. Det samme gjelder saker om vold og sedelighetsforbrytelser. Det er viktig at unge lovbrytere raskt kommer til domstolene og får sin dom avsagt, og deretter raskt får komme til og sone dommen. Dette er viktig ut fra at det vil virke allmennpreventivt med kort vei fra kriminell handling er begått til domfellelse og soning. Det har noe å gjøre med å legge ting bak seg og komme videre i livet. Jeg kjenner til et tilfelle der en ungdom på 20 år ikke fikk opp den første saken mot seg før etter to år, og da hadde han samlet opp over 15 straffbare forhold. Slik kan vi ikke ha det. For å få til ovennevnte er det viktig at vi har en domstol med kvalifiserte dommere med en variert bakgrunn. Domstoladministrasjonen må jobbe for at domstolen framstår som en attraktiv arbeidsplass, og bidra til en bred rekruttering og en god kjønnsbalanse. Pilotprosjektet med å benytte videokonferanser i retten skal etter endt prøveperiode evalueres. Jeg håper det er en ordning som viser seg å være så vellykket at den kan tas i bruk over hele landet som et viktig redskap for ressurs- og tidsbesparelser i retten. Gjennom budsjettproposisjonen og behandlingen av denne har Regjeringen og Stortinget angitt de økonomiske rammene, fastsatt målsettinger og trukket opp generelle retningslinjer og forventninger til domstolsarbeidet. Innenfor denne rammen skal Domstoladministrasjonen ha betydelig handlefrihet i forhold til utformingen av delmål og valg av virkemidler. Det er likevel viktig å se budsjettet i sin helhet. Det er bevilget mer penger til konfliktrådene, forebyggende arbeid, driften av og innholdet i kriminalomsorgen og kommuneøkonomien. Denne satsingen bidrar til å forebygge kriminalitet, særlig blant barn og unge og mennesker med rusproblemer. Dette bidrar til at saker som før kom til domstolene, nå kan bli møtt med andre reaksjonsformer. Det er viktig at domstolene får en universell utforming, slik at de blir mer tilgjengelige for alle brukere av deres tjenester. Det er selvsagt viktig med økte bevilgninger til domstolene, og jeg er glad for at Arbeiderpartiet er med på å legge fram et budsjett i dag som gjør nettopp det – man øker bevilgningene til domstolene med 5 mill. kr. Dagens budsjett har også økt bevilgninger til justissektoren med 129 mill. kr, og det er et skritt på veien til mer nærpoliti, mer forebyggende arbeid, en bedre kriminalomsorg og en god og effektiv domstol, som fører til en bedring av rettssikkerheten og en økning av folks tillit til rettsapparatet.