Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-09:
La meg også få lov til å begynne med å takke saksordfører Omland for en vel utført jobb. At hele komiteen er så samstemt i innstillingen som vi faktisk er, mener jeg er et godt prov på akkurat det. Anskaffelsesloven setter retningslinjene og rammene for anskaffelse av varer, tjenester, bygg og anlegg eller andre ytelser til stat, fylkeskommuner, kommuner, etater, vesen og direktorat. Det er en jungel av ulike virksomheter som er nødt til å forholde seg til denne loven. Offentlig sektor er en stor innkjøper, og i 2014 utgjorde de samlede innkjøpene av varer og tjenester fra det offentlige ca. 461 mrd. kr, eller 14 pst. av brutto nasjonalproduktet. Offentlig sektor forvalter skattebetalernes penger og en stor andel av samfunnets ressurser. Det er et betydelig, men underkommunisert formål. Saken som vi i dag skal vedta, har i så henseende stor betydning for dette landets næringsliv, verdiskaping og økonomiske utvikling. Noen skal til sjuende og sist levere disse varene og tjenestene. Regjeringsplattformen som ble utformet på Sundvolden i 2013, er tydelig på at denne regjeringen skal jobbe for en «fremtidsrettet næringspolitikk» med «gode generelle rammebetingelser» som legger til rette for verdiskaping og innovasjon. Noen snakker om hva vi skal leve av etter oljen. Jeg gjør ikke det, men vi må leve av noe i tillegg til olje og gass i tiårene framover. Det vi debatterer i dag, er faktisk en del av den ligningen. I den sammenheng er jeg glad for at komiteen er samstemt i at det er viktig å forenkle regelverket med det mål for øye å redusere de administrative belastningene som har preget det offentlige i deres innkjøp. Økt fleksibilitet og et mindre rigid regelverk gjør at anskaffelsene blir bedre for både oppdragsgivere og leverandører. Samtidig skulle jeg og Fremskrittspartiet gjerne sett at loven ble enda mer forenklet, i tråd med regjeringens forslag. Nye og forenklede anskaffelsesprosedyrer bidrar til en bedre dialog mellom oppdragsgiver og tilbydere i anskaffelsesprosessen, noe som vil gjøre det mer attraktivt for små og mellomstore bedrifter å delta i offentlige konkurranser. Fremskrittspartiet har også i lang tid vært tydelig på at detaljstyring av næringslivet ikke bidrar til effektivitet og modernisering, heller tvert imot. Det er derfor gledelig at komiteen ser verdien av å redusere dette. Det er viktig at offentlig sektor bruker sine ressurser på en mer effektiv måte. Byråkrati og rigide retningslinjer hindrer det potensialet som ligger i de offentlige anskaffelsene. Fremskrittspartiet har i mange år også vært opptatt av at vi skal jobbe for at næringslivet skal være preget av innovasjon og nyskaping. Jeg vil derfor gi honnør til en samlet komité som har fremmet forslag om at oppdragsgiver kan stille egnede kriterier og krav om dette, knyttet til ulike trinn i anskaffelsesprosessen. På den måten kan offentlige kontrakter gjennomføres på en måte som fremmer innovasjon. Abelia-direktør Håkon Haugli mener at mer innovasjon i offentlige anskaffelser vil gi bedre tjenester til innbyggerne og et langt mer konkurransedyktig næringsliv – et utsagn jeg stiller meg helhjertet bak. I en tid hvor mange permitteres og mister jobbene sine, er det spesielt viktig at man ser til innovative løsninger som skaper morgendagens arbeidsplasser og bidrar til verdiskaping og nyskaping. Regjeringen har også foreslått å klargjøre formålet med anskaffelsesregelverket. Det er viktig at målet med dette regelverket kommer fram gjennom å klargjøre det egentlige formålet med anskaffelsesloven. Derfor er jeg glad for at flertallet i komiteen støtter regjeringen i tanken om å rendyrke fundamentet i reglementet om offentlige anskaffelser, der det kommer tydeligere fram hvilket samfunnsansvar det offentlige egentlig har. Denne regjeringen og stortingsflertallet har på kort tid gjort veldig mye for lærlinger, og det har skjedd et etterlengtet løft. Det er grunn til å tro at det reviderte nasjonalbudsjettet som skal vedtas her i neste uke, vil medføre at lærlingtilskuddet økes ytterligere, med 2 500 kr. Den samlede økningen etter forrige stortingsvalg vil da være på til sammen 17 500 kr. Nå nærmer man seg det nivået tilskuddet var ment å ha, nemlig det samme som en skoleplass koster. Det er også grunn til å minne om at tilskuddet sto i ro fra 2005 til 2013. I tillegg til dette har man lagt bedre til rette for lærlinger med spesielle behov. Nå kommer også kravet om læreplasser i alle offentlige anbud og virksomheter der det foreligger et behov. Det er et særdeles viktig signal til offentlige virksomheter om å støtte og legge til rette for bedrifter som satser på rekruttering og utvikling av fagarbeideren. Ideelle organisasjoner er viktige leverandører av helse- og sosialtjenester. Disse har ofte stor tillit i befolkningen, høy kompetanse og har derfor definitivt en verdifull funksjon. Under dagens regelverk har det vært mulig å forbeholde ideelle organisasjoner anskaffelser av sånne tjenester. En videreføring av dette unntaket er imidlertid problematisk på grunn av EØS-regelverket, og det er derfor bra at en samlet komité ikke utfordrer regelverket. Som det kommer fram i merknadene, gir imidlertid EØS-reglementet et handlingsrom som kan og bør utnyttes. Det er derfor bra for ideell sektor at komiteen viser til regjeringens intensjon og støtter tanken om at det norske regelverket utnytter det handlingsrommet som finnes. Når det kommer til unntak fra regelverket, har debatten rundt forsvarssektoren vært sentral med tanke på anskaffelsesreglementet. Det er en viktig sektor som står overfor særlige utfordringer med hensyn til rammebetingelser. For å styrke norsk forsvarsindustri er jeg glad for at komiteen går inn for at man viderefører unntaket i loven. Det innebærer at den ikke gjelder for anskaffelser som kan unntas etter EØS-avtalen artikkel 123, som på særlige vilkår har tilknytning til sikkerhetsinteresser. Et fortsatt klart og tydelig unntak i lov tror jeg vil være gunstig for sektoren. Oppsummert er det viktig å ha et anskaffelsesregelverk som bidrar til effektiv ressursbruk som stimulerer til mer velferd og økt verdiskaping. Som nevnt innledningsvis er offentlig sektor en stor innkjøper, og da er det viktig at reglementet legger til rette for at varer og tjenester skal innkjøpes til fordel for innovasjon, nyskaping, rekruttering, vekst og økonomisk utvikling.