Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2008-10-06:
Selv om Kommune-Norge kan være kjempeglad for at det er rød-grønne penger som har sørget for flere muligheter for å utvikle velferden i kommunene, må det også sies at det er noen grå skyer på kommunehimmelen. Gitt at jeg nå ikke kjenner de økonomiske rammene kommunene vil få i statsbudsjettet for 2009, leser jeg stadig, bl.a. i lokalavisene i Oppland, at flere kommuner sliter med å få budsjettene til å gå i hop. Om noen nå må kutte i både skole og omsorgstjenester, bekymrer dette. For skal vi trygge velferden og den offentlige tjenesteproduksjonen i framtiden, må vi ha mer av både rød-grønne handlelapper og rød-grønne penger. Vi må også se på hvordan den offentlige tjenesteproduksjonen kan bli sikret de neste fem til ti årene. I Norden har Danmark og Sverige gjennomført en kommunereform, dvs. en reform med kommunesammenslåinger. Finland har også nå startet en slik prosess. Island har så langt ikke gjort det. Jeg mener at vi i Stortinget også må tørre å ta tak i dette for mange følsomme politiske tema. I Norden er det 1 313 kommuner. Norge topper lista med 430 kommuner, hvorav mange er veldig små. Danmark har etter sin reform 99 kommuner, Sverige 290 og Finland 415, men de har som sagt startet et reformarbeid for å få færre, dvs. mer effektive kommuner. Nå er jeg av dem som mener at det også er mye å hente på en mer effektiv stat, og at kommunene kanskje har tatt ut sitt potensial i effektivisering. Men for alle de landene som har gjennomført kommunereformer, har det politiske motivet vært at kommunene skulle få flere oppgaver, større kapasitet og bærekraft til å løse oppgavene, og dermed også bedre tjenester til sine innbyggere, og ikke minst at større kommuner kan ivareta folks rettssikkerhet bedre. For å trygge velferden i framtiden tror jeg vi blir nødt til å lage en kommunereform i Norge. Frivillig sektor er en viktig leverandør av tjenester. Frivillig sektor er en ønsket og nødvendig del av velferdsproduksjonen i Norge. Det er viktig å videreutvikle samhandlingen mellom offentlig og frivillig sektor med tanke på å bedre tjenestetilbudet til befolkningen. Det blir derfor viktig i oppfølgingen overfor frivillig sektor å definere en konkret politikk på dette området, hvor frivillig sektor innen helse- og omsorgssektoren kan ses på som en viktig samhandlingspartner for å løse velferdsoppgaver. Frivillig sektor innen helse- og omsorgssektoren er en stor og profesjonell del av frivillig sektor. Bare innenfor denne sektoren representerer frivillig sektor nå over 450 000 medlemmer, og antall tillitsvalgte er godt over 50 000 - mennesker med mye og viktig kompetanse. Framover er det viktig å skille mellom tjenester som ytes av privat sektor og tjenester som ytes av frivillig sektor. Privat sektor vil alltid ha et profittmotiv som mål for sin virksomhet, mens frivillig sektor har ideelle motiv som mål for sin virksomhet. Frivillig sektor må derfor i framtiden inn i den offentlige systemtenkningen. Med all den kompetansen frivillig sektor har innenfor forebygging og rehabilitering, må det komme et bedre samspill mellom stat, fylke og kommune. God rehabilitering er en god investering som gir stor avkastning - ja faktisk i disse tider bedre enn å ha penger på bok. Med god rehabilitering blir det mye bedre for det enkelte mennesket, og blir det bra for det enkelte mennesket, så blir det også så veldig mye bedre for samfunnet som helhet.