trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-08:
I replikkordvekslingen i dag sa representanten Schou at Senterpartiet ikke ønsker nye oppgaver til fylkeskommunene. Da må jeg si det er synd at medlemmene i komiteen ikke har tatt seg tid til å lese innstillingen til denne saken. Senterpartiet fremmer 14 konkrete forslag til oppgaver som bør overføres til fylkeskommunene. Styring av sykehusene. I første omgang ved å fjerne de regionale helseforetakene og beholde de etablerte sykehusforetakene, men med styrer hvor et flertall er oppnevnt av fylkestinget. Overføring av ansvaret for det statlige barnevernet gjennom Bufetat til fylkeskommunene. Overføring av ansvaret for distriktspsykiatriske klinikker. Familievernet overføres fra stat til fylkeskommune. Regional veiadministrasjon, som har ansvar for planlegging og drift av fylkesveiene, overføres til fylkeskommunene. Regionapparatet til Innovasjon Norge overføres til fylkeskommunene. Deler av Forskningsrådets program overføres til fylkeskommunene. Festivalstøtte fra Kulturrådet overføres til fylkeskommunene. Kulturminnevernet rendyrkes som fylkeskommunal oppgave. Forvaltningsoppgaver som er lagt til Fylkesmannens miljøavdeling og landbruksavdeling, overføres til fylkeskommunene. Skadefellingsløyver på rovvilt overføres fra Fylkesmannen til fylkeskommunene. Videregående opplæring og fagskolene videreføres som rene fylkeskommunale oppgaver og legges ikke til enkelte byer. Ansvaret for kollektivtrafikk videreføres som fylkeskommunale oppgaver. Den offentlige tannhelsetjenesten tilbakeføres til fylkeskommunene. Det var våre 14 forslag. Senterpartiet var innstilt på å støtte forslagene til romertallsvedtak, men etter å ha hørt debatten i dag vil jeg varsle at vi kommer til å stemme imot I, II og III. Det er ikke fordi vi er uenige. Det er fordi vi har bedre forslag selv. Vi er selvsagt enige i at sams veiadministrasjon skal over til regionalt nivå, men etter å ha hørt premissene fra statsråden og regjeringspartiene i dag, om at det fordrer ti regioner, kan vi ikke stemme for de vedtakene. Det høres ut som det legges inn en premiss om at hvis vi ikke kommer ned på ti regioner, skal vi ikke legge nye oppgaver til fylkeskommunen. Det er grunnen til at vi stemmer imot forslag til vedtak I, II og III i dag.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-08:
Det ville vært fristende å spørre representanten Lauvås om han var enig med meg i at det er bedre å få til ganske mye i en regionmelding på ett år, enn å få til lite og ingenting på åtte år i regjering, men det spørsmålet skal jeg unnlate å stille. Jeg har lyst til å stille representanten Lauvås et spørsmål om maktfordelingen mellom det regionale nivået og kommunene. I alle år har det vært bred konsensus om at selv om kommuner og dagens fylkeskommuner har ulike oppgaver og ulik inndeling, er de likestilte nivå rent forvaltningsmessig. Vi har ikke laget fylkeskommunene til overkommuner over kommunene. I dagens innstilling tar Arbeiderpartiet et skritt i den retning, når man sier at det som er skjønnsmidler, som i dag fordeles av Fylkesmannen, skal underlegges partipolitisk kontroll i de nye regionene før pengene fordeles ut til kommunene. Det betyr at man, hvis dette fikk flertall, gjør de nye regionene til en overkommune over norske kommuner. Er representanten fra Arbeiderpartiet enig i at det er en dramatisk og uheldig forrykning av maktbalansen mellom de folkevalgte nivåene?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-08:
Når man hører på Senterpartiets innlegg, både i kommunereformdebatter og i regionreformdebatter, kan det virke som om mottoet synes å være at bare alt kan være som før, er vi sikre på at alt vil forbli som før. Det er liten vilje til å initiere endring i offentlig forvaltning. Men på et område har altså Senterpartiet sammen med Arbeiderpartiet fremmet et forslag i den foreliggende saken, og det overrasker meg at Senterpartiet er med på det. De foreslår altså å flytte fordelingen av skjønnsmidlene til kommunene fra Fylkesmannen til å være en oppgave underlagt regionalt folkevalgt nivå. Dette ville være en inngripen mot de selvstendige kommunene, og jeg trodde Senterpartiet var kommunenes varmeste forsvarer. Men nå vil man altså at skjønnsmidlene til kommunene skal underlegges en partipolitisk kontroll på regionalt folkevalgt nivå. Hvordan er dette en styrking av det lokale selvstyret og kommunesektoren?
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-08:
Jeg ser i hvert fall at det foregående regjering prøvde på, var å løse det selv uten at det skjedde noen ting. Man fikk ikke flyttet oppgaver ut. Man flyttet noen nedslitte fylkesveier over til et fylkeskommunalt nivå, og for øvrig var det noen verneverdige arter. Både Lauvås og jeg har god erfaring fra Østfold fylkeskommune og vet at det var akkurat så ille lite flytting av oppgaver. Så tror jeg det er klokt at man får på plass den organisatoriske inndelingen og ikke hiver ut oppgaver uten å ha den på plass, slik representanten Lauvås tar til orde for. Det er viktig at vi også fyller regioner med innhold. Vi har over 30 ulike regionale statsaktører med ulik type geografi. Det kunne foregående regjering også tatt tak i. Det gjorde man ikke. Man fikk antakeligvis ikke flertall i den regjeringen som man da var en del av, men jeg tror det er klokt å få på plass struktur og organisering, for så ytterligere å flytte mer desentralt ut i distriktene oppgaver fra den regionale stat. Det er dette man legger opp til med et ekspertutvalg av andre enn regjeringsaktører.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-08:
Nå forstår jeg det slik at representanten Greni vil beholde dagens struktur og antallet fylkeskommuner og ikke vil gjøre noen endringer i oppgavene. Vi derimot innser at vi er i en mindretallsregjering, og vi ser også at det er mulig å flytte oppgaver nærmere der innbyggere bor, og ut i distriktene. Det er oppsiktsvekkende hvis Greni ikke er opptatt av nettopp det, for muliggjøringen av å etablere færre fylkeskommuner, altså regioner, til om lag ti gjør også at man i større grad kan få forvaltningsnivå som er mer robuste til å ta imot oppgaver fra den regionale stat, slik som vi gjør med sams veiadministrasjon, som har vært etterspurt av Senterparti-politikere ute i fylkeskommunene, med min erfaring fra mange år i fylkeskommunen. Dette gir muligheter for både å styrke arbeidsplassene i distriktene og sånn sett få beslutninger nærmere der folk bor.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-08:
Det er en viktig sak for Høyre å flytte oppgaver nærmere der folk bor. Det er mulig at folk ikke går i demonstrasjonstog for en fylkeskommune. Jeg ser også at det ikke er det mest realistiske. Men det jeg tror folk er opptatt av, er at man skaper arbeidsplasser også mer desentralt. Det gir nettopp regionreformen en mulighet for. Både sams veiadministrasjon, at man flytter oppgaver fra Fylkesmannen, IMDi, alle de oppgavene som i dag ligger i fylkeskommunene, vil være en del av regionreformen. Det er ikke slik at Høyre tvinges til dette. Vi har vært med på det. Vi har vedtatt det. Vi har besluttet det, og da er det slik at vi går inn for at vi skal sørge for at de oppgaver som fylles inn i en regionreform, faktisk er oppgaver som med letthet kan løses på regionalt nivå. Det er klokt at det er et ekspertutvalg som går gjennom den regionale stat og ser på mulighetene, i motsetning til det Andersens parti gikk inn for da de var i regjering.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Regionreform er ikke Høyre og Fremskrittspartiets hjertesak. Det er jo noe de har blitt tvunget til av flertallet på Stortinget. Da er det behov for å få vite mer fra Stortingets side. Når representanten Schou sier at hvis man får større regioner, kan man få flere store, tunge oppgaver, som skal kunne godtgjøre at man ommøblerer hele Norge, er spørsmålet: Hvilke andre oppgaver enn dem som nå er lagt på bordet, som jo er 14 slike utredningsforslag med ting som ikke akkurat engasjerer folk så veldig, skal inn i denne regionreformen? Er det noen andre store oppgaver som representanten og Høyre ser for seg kan legges til et slikt nivå, dersom regionene blir store nok?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
For oss som ønsker en regionreform og ønsker å flytte reelt store oppgaver fra staten til fylkene og ikke strippe fylkeskommunene for de store, tunge og viktige oppgavene de i dag har, så er det mulig å tenke på hva man vil med en sånn reform. Men det er vanskeligere å forstå hva det er Fremskrittspartiet egentlig vil med en slik reform, når man ikke vil flytte noen vesentlige, tunge oppgaver som kunne være begrunnelse for en slik reform, til det nye regionnivået. Jeg hørte representanten Njåstad snakket om at fylkene var så entusiastiske. På høringen i komiteen, derimot, var bl.a. vestlandsfylkene svært klare på at de sa: Ja, vi kan være klare til dette, men da må oppgavene ligge på bordet. Vi kan ikke drive og tegne et nytt kart og slå oss sammen for ingenting, eller for de småtingene som ligger på bordet i dag. Oppfatter Njåstad at det er riktig å gjøre sånne prosesser ut fra så lite flytting av oppgaver?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Jeg vil følge opp litt det representanten Greni tok opp, for noe av hovedproblemet med det som skjer nå, er at Kristelig Folkeparti og Venstre har vært med på å vingeklippe fylkeskommunen før vi begynner på en regionreform. Det ene er tannhelse, det andre er videregående skole, som det er litt usikkerhet rundt nå. Skal de få beholde det eller ikke, eller skal man videreføre disse forsøkene som man sjølsagt har en intensjon om å få vekk fra regionnivå til de store kommunene? Og så gjelder det kollektivtrafikken. Kollektivtrafikken er åpenbart en regional oppgave, der man ikke kan sitte i enkeltkommuner – sjøl store kommuner som Oslo trenger et samarbeid med andre store kommuner og andre områder rundt seg. Det vil skje uansett, overalt trenger man at kollektivtrafikken blir håndtert på et regionnivå fordi man trenger å få sammenhengende reiseløp. Hva mener egentlig Kristelig Folkeparti om disse tingene, og kan de nå garantere at slike typisk regionale oppgaver som videregående skole, tannhelse og kollektivtrafikk ikke blir fjernet før reformen er gjennomført?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Ja, det skal jeg.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
SV er for en regionreform, men vi mener at vi rett og slett må vite hva vi skal bruke regionene til, før vi ommøblerer norgeskartet. Det ser det ikke ut til at statsråden er så veldig opptatt av. I mitt innlegg var jeg inne på dette med regional planlegging, arealplanlegging, at det å kunne ivareta klimamål, styrke jordvern og løse trafikkutfordringene ved boligetablering og ved næringsarealer, vil kreve regionale løsninger, og at de regionale løsningene må være noe som er bindende, mens det som regjeringen foreslår, er å si at man vil vurdere hvordan man kan gjøre regional planlegging mer forpliktende – altså ikke forpliktende, men mer forpliktende – for regionalt nivå, for kommunene og for de regionale statlige aktørene. Det er ganske stor forskjell på det. Det ene løser oppgaven – det som regjeringen har foreslått, løser ikke oppgaven.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Men man kommer ikke til å løse disse viktige oppgavene på en mer smidig og god måte framover, hvis man ikke er villig til å tørre f.eks. å komme seg forbi dette overkommunespøkelset og se at her er det en oppgave som må løses på regionalt nivå. Der er vi uenig. SV mener det, regjeringen og flertallet mener det ikke, dessverre. Jeg vil ta opp det andre temaet som jeg nevnte i mitt innlegg, nemlig desentralisert høyere utdanning. Det er et regionalpolitisk virkemiddel som må styrkes, for det vil være helt avgjørende for regionene at de sjøl kan skaffe utdanning til sin befolkning – også til sin voksne befolkning – der og da, slik at de kan stå i arbeidslivet, ha familie, slippe å flytte på seg, kunne drive utvikling kontinuerlig ut fra sine behov og interesser, og ikke nødvendigvis ut fra at det finnes en høyskole eller et universitet som har lyst til å gjøre akkurat dette der og da. Ser statsråden det samme behovet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Jeg vil si takk til representanten Myrli. Jeg er enig i hvert eneste ord han sa. Det var et godt innlegg – for dette er en melding uten å ha noe å melde. Jeg har gjentatt det før, og jeg sier det igjen: SV er for en regionreform, men skal vi ommøblere hele Norge, må det være fordi vi vet hva vi skal bruke det til. Fylkeskommunene sliter med legitimitet i dag og oppleves ikke viktige nok. Større regioner uten viktig innhold vil slite enda mer. Det er det Fremskrittspartiet og Høyre vil, for da kan de fjerne det nivået. Det bør i hvert fall Kristelig Folkeparti og Venstre være veldig klar over. Da representanten fra Venstre, saksordføreren, var her oppe, nevnte han f.eks. ikke dette med at folkevalgt nivå må ha en type identitet. Det har man i for liten grad i fylkene i dag. Hvordan skal den styrkes hvis dette bare gjelder oppgaver som er bitte litt mer av det som fylkesmannen driver med? Det er ikke akkurat noe som vil få befolkningen veldig engasjert. Hvis man derimot får virkemidler for sjøl å kunne drive sykehus, hvis man får virkemidler der man kan drive overordnet areal- og transportplanlegging slik at man får klimavennlig bo- og transportpolitikk og vern av matjord, og hvis man får virkemidler og har noen penger å legge på bordet for å kunne drive eller i hvert fall initiere desentralisert høyere utdanning og den kompetansen man trenger i området, vil det være noe som befolkningen kan være engasjert i. Jeg synes statsråden er unnvikende i det svaret han ga meg når det gjelder desentralisert høyere utdanning, for det handler altså ikke bare om å samordne. Hvis man bare skal sitte og samordne, kan man like gjerne ha en fylkesmann til å gjøre det. Man må ha noen virkemidler å legge på bordet hvis man skal være en interessant samarbeidspartner for kommuner, for næringsliv og for utdanningsinstitusjoner som universiteter og høyskoler – ikke bare norske, de kan også være fra andre steder. Jeg har sittet i styret i en slik stiftelse i Kongsvinger i 25 år, og det går bra. Fremdeles får den stiftelsen litt penger over statsbudsjettet. Det fungerer veldig godt, men det fungerer fordi man har noe å legge i potten sjøl. Og det fungerer fordi man har kapasitet til å finne ut hvilken utdanning næringslivet og offentlig sektor trenger i dette området, og hva slags utdanning befolkningen mangler som kan bidra til en bedre utvikling for hele området. Det er slike virkemidler SV mener må ligge her, både når det gjelder næringsutvikling, når det gjelder samferdsel, når det gjelder kultur, og når det gjelder utdanning – i tillegg til at man ikke må vingeklippe oppgaver som fylkeskommunen i dag løser bra.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Først til saksordfører: Det er ingen her som snakker fylkeskommunene ned. Det er en regjering som ikke vil ha det regionale nivået som Venstre støtter, og der man nå tror på en slags eventyrfortelling om at bare man bøyer seg for de premissene regjeringen legger, skal det bli en stor reform. Det tror ikke SV på. Når representanten fra Venstre også argumenterer mot at disse regionene skal ha noen virkemidler for å kunne styrke desentralisert høyere utdanning, og later som om det er noe som er nedstemt eller ikke har stått på kartet før, er det tatt ut av lufta. Det må være mulig å ha noen virkemidler for å få det til. SV kommer til å stemme imot I, II og III. Vi har bedre forslag sjøl, og vi er uenig i premisset – nemlig ti regioner – som ligger til grunn.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
President! SV skal stemme imot.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-08:
Min stemme ble ikke registrert. Jeg skulle ha stemt for forslaget.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Det er interessant kor opptekne Senterpartiet er av Framstegspartiet sine program. Då anbefaler eg at ein studerer nøye debatten på landsmøtet i 2013 som utforma programmet. Essensen av debatten om kommunereforma då var om det er folkeavstemmingar som skal avgjera kommunereforma, eller om Stortinget faktisk har eit ansvar for å organisera Noreg på ein mest mogleg effektiv måte, altså kunna fastsetja korleis ting skal sjå ut. Så det burde vera velkjent for alle at sjølv om me er eit parti som er opptekne av folkeavstemmingar, er me òg opptekne av å organisera Noreg smart, og det var essensen av debatten vår i 2013. Spørsmålet om folkeavstemmingar dei ulike fylkestinga skal gjennomføra, får dei ulike fylkestinga og partigruppene sjølve ta stilling til. Når me ser på oppslutninga som er rundt folkeavstemmingar, er det ikkje grunnlag for å tru at folk vil strøyma til og gje sitt syn på korleis fylkeskommunen skal vera organisert. Så eg trur fylkestinga i stor grad klarer å handtera dette på ein klok måte sjølv.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Arbeidet med å sjå på si eiga organisering er uansett aldri bortkasta. Det er nyttig at både kommunar og fylkeskommunar heile tida vurderer om det er mogleg å få endå betre tenester av å få større fagmiljø og sjå ting meir i samanheng. Når det gjeld denne prosessen, skal ikkje fylkesmennene ha ei rolle – viss det var det ein meinte med embetsmenn – men prosessen er ganske identisk med kommunereforma. Fylkeskommunane får ein frist, og så vil regjeringa summera opp det dei får, og leggja fram for Stortinget ein proposisjon neste vår. Då blir det opp til Stortinget å handtera det vidare og sjå det i lys av målsettinga til Stortinget om om lag ti regionar.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Me var heilt sikkert på same høyring, men eg opplevde vestlandsfylka som veldig framoverlente, og at dei ønskjer å gjera dette. Det er inga hemmelegheit at mykje av denne diskusjonen tidlegare har vore prega av at fylkeskommunane har sagt: Gje oss oppgåver fyrst, så kan me sjå på strukturen etterpå. Men staten sine departement har tenkt motsett: La oss no fyrst sjå kor store dei blir, så kan me vurdera oppgåveflytting. Det er her eg synest Stortinget i dag finn ei klok tilnærming. Ein er tydeleg på ein del oppgåver som ein flyttar, og så seier ein om lag ti. Så seier ein at ein skal ha eit uavhengig ekspertutval i tillegg til å flytta ytterlegare oppgåver. Då trur eg Stortinget på ein klok møte imøtekjem begge omsyna, sånn at me kan få gjort dette på ein skikkeleg måte. Eg opplever at fylkeskommunane no grip denne sjansen, og at me får på plass denne regionreforma pga. måten Stortinget legg henne opp på.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Eg òg har lese forslag nr. 9, som Senterpartiet og Arbeidarpartiet står bak, med ein stor grad av uro. Ein snakkar om tilsynsoppgåver, og representanten Greni kjenner jo til at ROBEK-registeret er ein av dei kanskje viktigaste tilsynsfunksjonane fylkesmennene har med kommunesektoren, der dei aktivt følgjer dei opp med økonomistyring og den kompetansen. Det er den same kompetansen som blir brukt til å utmåla skjønsmidlane. Så det eg lurer litt på, er: Skal ein òg flytta tilsynet med ROBEK-funksjonen til det regionale nivået, eller skal ein byggja opp to separate administrasjonar, der begge skal ha kompetanse på kommuneøkonomi og oppfølging? Det hadde vore veldig greitt å få nokre refleksjonar frå Senterpartiet om korleis dei reint praktisk ser for seg at regionalpolitikarane skal overta den rolla. Og viss det er ein så veldig god idé – kvifor gjorde ein ingenting i løpet av dei åtte åra ein hadde sjansen? Kvifor var ein bekvem med at fylkesmennene fordelte skjønsmidlar òg i ei raud-grøn regjering?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Eg trudde ikkje eg fekk stille eit nytt oppfølgingsspørsmål, men eg takkar for det. Eg blir ikkje heilt klok på resonnementet til Senterpartiet. Berre fordi det heiter «skjønsmidlar», betyr ikkje det nødvendigvis at den oppgåva berre er prega av skjøn. Det heng nettopp saman med det representanten sjølv gjorde greie for no, at å følgja opp kommunar på ROBEK samtidig som ein har ei verktøykasse med skjønsmidlar, gjev Fylkesmannen i dag ei god moglegheit til å hjelpa dei kommunane på ein god måte. Eg er redd av omsyn til byråkrati viss ein skal splitta dei to oppgåvene. Men er representanten einig i at dei som skal følgja opp ROBEK-kommunar, er dei same som skal sitja på verktøykassa med skjønsmidlar? Er ein einig i det? Det er spørsmålet til representanten.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2016-06-08:
Me har aldri brukt ordet «torpedo»…(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Det er et godt spørsmål. Jeg kan gjøre oppmerksom på at du glemte en del i opplistingen. Det er faktisk flere ting som nå blir overført til regionalt nivå som du kunne ha tatt med, og som gjør at de nye regionene vil få en del større portefølje enn dagens fylkeskommuner. Det som gjør at vi ikke går konkret inn og sier at nå skal vi det og det, er at denne reformen er for stor. Dette vil få en så stor innvirkning hos Fylkesmannen, og kanskje hos direktorater og i statlige inndelinger, at vi vil ha en faglighet bak oss. Vi vil ha kunnskap om konsekvenser og nøye vurdere de enkelte punktene du nevnte. Jeg er veldig tilfreds med – jeg forstår at Arbeiderpartiet og andre fremdeles holder på de samme punktene – at det bare blir en kvalitetssikring av det stortingsflertallet som allerede foreligger. Ekspertutvalget vil merke seg dette nøye, de vil komme tilbake til det, og det blir konkretisert ved hjelp av stortingsflertallet. Jeg regner med at Arbeiderpartiet står ved sitt.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Når det gjelder meldingen som kom, syntes vi i Kristelig Folkeparti, på lik linje med Venstre, at den var litt tynn. Derfor har vi nå i dette arbeidet samarbeidet og fått inn en god del nye punkt som jeg tror også Senterpartiet må være fornøyd med, for det vil føre til mer makt ut til regionene og lokalt styre. Derfor er tannhelse for oss et viktig punkt, og det har vi tatt fram i meldingen – det er en egen merknad om det der Kristelig Folkeparti mener at tannhelse fungerer godt på regionnivå, slik det er i dag hos fylkeskommunene, og vi ber om at det blir vurdert videre. Det er en merknad som vi står for og hele tiden har ment, og som våre samarbeidspartier forstår oss på, selv om de er uenige. Slik henger den saken sammen.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Jeg tror at når det gjelder videregående skole, har vi blitt enige med regjeringen om at det skal praktiseres sånn det ble gjort i rød-grønn periode. De samme unntaks- og dispensasjonsregler skal følges, og samme praksis. Så det vil jeg tilbakevise. Når det gjelder kollektivtrafikk, har jeg nettopp sagt at regionene skal være tjenesteleverandør. Det skal de fortsatt være. Så vil jeg bare avslutningsvis si at hvis Kristelig Folkeparti og Venstre blir beskyldt for å vingeklippe fylkeskommunen når vi nå har fått inn en masse nye oppgaver som skal utredes, og som ved hjelp av stortingsflertallet vil bli gjennomført, tar jeg sterk avstand fra beskrivelsen om at vi har vingeklippet fylkeskommunen. Hvis du var med på høringen, ville du hørt den begeistringen som har vært nevnt, som flere andre har pekt på, og hvor fylkesordførere og KS har kommet med en lang liste om hvordan den nye regionen skal settes sammen. Jeg er klar over at det motsatte av vingeklipping er at noe tar av. Jeg håper det gjør det, og at SV bidrar til det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Jeg har noen refleksjoner etter en – så langt – underlig debatt. Når det gjelder Senterpartiet, er det like forutsigbart som trist at de ikke vil delta i noe som helst, så det skjønner jeg. Men at Arbeiderpartiet på den måten har en del innlegg som stiller spørsmål både til Kristelig Folkeparti og Venstre, det forundrer meg litt. At de ikke fikk det til i egen periode, må jo gi noen refleksjoner rundt dette. I tillegg har de programfestet reformen, så jeg etterlyser begeistringen som måtte ligge i det. Dessuten vil en ikke gå inn for et bestemt antall, men det er helt innlysende at oppgaver vil bli flyttet i den grad antallet blir lavt nok. Det er helt innlysende og i alle fall nokså elementær organisasjonskunnskap. Når det gjelder ekspertutvalget, er jeg sikker på at hvis vi ikke hadde avtalt å ha ekspertutvalg, hadde det blitt kritikken. Da hadde man sagt: Hvor blir det av fagligheten, hvor blir det av utredning av konsekvenser, og hvor blir det av oppgavene? Når ekspertutvalget blir kritisert, og når man har fått inn så mange oppgaver som nå ligger til ekspertutvalget å utrede, etterlyser jeg heller denne siden fra Arbeiderpartiet og SV. SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som nå vil handle så raskt, hadde åtte år og kunne handlet mange ganger – uten at det har skjedd. Jeg velger heller å glede meg over at Kristelig Folkeparti og Venstre har fått et godt samarbeid med regjeringen om saker som Arbeiderpartiet og SV står her og sier at de er for.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
Det er slik at når det rører på seg i Trøndelag, følger vi med i Rogaland. Jeg skal med glede si noen ord. Det er jo veldig spesielt at etter 200 år og Kongens avgjørelse i København skal vi altså slå sammen Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag. Det er egentlig en stor sak, og det er helt i tråd med regionreformens mål, og det er i tråd med Kristelig Folkepartis ønske. Fra nå av kan vi begynne å innføre i skoleverk at det er 18 fylker, og så får vi se om vi kommer ned på 10, og kanskje under det. Jeg har lyst til å trekke fram det som Nord- og Sør-Trøndelag ble enige om i en felles målsetting for prosessen. De ble i god tid enige om at målet er en region med livskraft, bærekraft og konkurransekraft. For å lykkes er det vesentlig å videreutvikle det folkevalgte, regionale nivået gjennom å effektivisere og styrke forvaltningen ved sammenslåing av fylkeskommunene. En slik styrking vil også gjøre fylkeskommunene bedre i stand til å ta på seg nye oppgaver. Det er slik at Trøndelag har en rik historie. Det er på mange måter en felles identitet der, selv om det er mange spenninger også i Trøndelag, men det framstår for meg som en legitim størrelse, og det er en interessant prosess vi har vært vitne til. Jeg er glad for at jeg har fått være med på fylkesårsmøter i mitt parti i Trøndelag i noen år nå, og de arrangerer deler av årsmøtene felles. Jeg er glad for at mitt parti har bidratt i denne prosessen. Derfor vil jeg fra talerstolen gratulere både Sør- og Nord-Trøndelag med samlingen av fylket og takke for at de har vist vei for andre fylker. Kristelig Folkeparti stiller seg bak komiteens samlede forslag til vedtak.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
La meg utvide rosen til også å gjelde representanter for Arbeiderpartiet, ikke minst fremoverlente fylkespolitikere i Nord- og Sør-Trøndelag, som har vist lederskap i denne situasjonen. Jeg mener at i denne type spørsmål skal vi samarbeide der det er grunnlag for å samarbeide. Det letteste som er, er å lene seg tilbake og bare kritisere. Jeg håper at Arbeiderpartiet i det videre også ønsker å være en konstruktiv medspiller for å utvikle det regionale nivået. Jeg mener at det må vi kunne gjøre på tvers av de partipolitiske skillelinjene. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet og samarbeidspartiene står sammen på flere områder i innstillingen. Når det gjelder sammensetningen av dette ekspertutvalget, må vi få lov til å komme tilbake til det. Men jeg mener det er klokt av flertallet å si at det bør være noen som kan se dette utenfra, nettopp for å se hva som er mest funksjonelt når det gjelder oppgaveflytting, og hvilket nivå det bør ligge på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
La meg bare fastslå når det gjelder kommunereformen, at vi allerede har fått til mer på to og et halvt år enn det som har skjedd de siste foregående 20 årene. Vi ser nå at det i svært mange fylker blir viktige sammenslåinger. Det er bra for innbyggerne, det er bra for næringslivet, det er bra for utviklingen, og det er bra for maktspredningen i landet vårt. La meg også slå fast at når det gjelder kommunereformen, er litt av utfordringen at mange kommuner er for små for de oppgavene de har ansvar for i dag. Allerede da Schei-komiteens innstilling ble behandlet på begynnelsen av 1960-tallet, mente man at kommunene burde ha mellom 5 000 og 10 000 innbyggere. Fortsatt har en av tre kommuner færre enn 2 500, og siden den gang har kommunene fått flere og flere oppgaver. Når det gjelder fylkene, er struktur også viktig. Vi ser at i dette området har Fornebubanen stoppet opp fordi det er en uhensiktsmessig struktur. Fra Drammen til Oslo kan man kjøre på en halv time, og bare der er det tre fylkeskommuner. Slik er det også mange andre steder i landet. En har en struktur som ikke er tilpasset dagens utfordringer. Selvsagt skal nye regioner også få flere oppgaver.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
La meg bare slå fast at jeg er grunnleggende uenig i beskrivelsen av kommunereformen. Vi ser tvert imot at veldig mange og særlig små kommuner ser at de står sterkere sammen, og derfor sier ja til å gå sammen med andre kommuner. Det gjør de fordi de tar ansvar for samfunnsutviklingen, tar ansvar for å kunne gi innbyggerne sine gode tjenester for fremtiden. Jeg registrerer at Senterpartiet nasjonalt lener seg tilbake, kritiserer og tror at alt blir som det var bare man ikke gjør noen endring. Men slik blir det ikke. Vi er nødt til, som nasjonale politikere, å ta ansvar for samfunnsutviklingen og bidra til at vi har forvaltningsnivåer som kan håndtere de kommune- og fylkesgrenseoverskridende utfordringene, enten det gjelder klima, miljø, å ta vare på jorda eller sørge for næringsutvikling i landet vårt. Jeg har tro på at vi skal få det til. Med Stortingets vedtak om tre forvaltningsnivåer har jeg til og med fått høre at statsråden er kommet ut av skapet som regionalist! Jeg mener at skal vi ha tre forvaltningsnivåer, må vi sørge for at vi får et godt og regionalt nivå som kan løse viktige samfunnsutfordringer fremover. Derfor går jeg løs på denne oppgaven, og derfor har jeg også god dialog med fylkesordførerne fra ulike partier i hele landet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Det stortingsflertallet er helt tydelig på, er at det er helt uaktuelt å flytte oppgaver til dagens fylkeskommuner. Dagens fylkeskommuner har ikke noe flertall i dagens storting. Det er derimot et flertall for ti regioner fordi et nytt regionalt nivå, med om lag ti regioner, bedre er i stand til å løse de samfunnsutfordringene vi står overfor. Da blir oppgavediskusjonen litt høna-og-egget-diskusjon. Vi mener at det er viktig å se at vi faktisk får en struktur som er fremtidsrettet, og som kan håndtere utfordringene og bidra til vekst og utvikling i alle deler av landet. Så har vi allerede foreslått noen oppgaver og noe ansvar som kan overflyttes, og vi er åpne for at man også kan gå videre. Jeg kunne ønske også å invitere Senterpartiet med i en konstruktiv dialog om dette. Jeg mener at alle partier, uavhengig av ståsted, burde ha en interesse av at vi får et regionalt nivå som kan håndtere de utfordringene vi overfor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Jeg er uenig i det. Jeg er derimot enig i at vi har en del utfordringer som krever en mer forpliktende regional planlegging. Det handler om å kunne ta vare på matjord, det handler om å kunne håndtere klima- og miljøutfordringer, det handler om å legge til rette for planlegging av infrastruktur, utbyggingsprosjekter osv. Vi utstyrer nå regioner, fylker og kommuner med verktøy for å få dette til. Noe av det første vi fikk på plass, var byutviklingsavtaler, som innebærer at kommune, fylke og stat skal opptre som mer likeverdige partnere for å få til en god samfunnsutvikling. Det er kommunene som har ansvaret for boligbygging og for reguleringsplaner innenfor sitt område. Vi har tro på og mener at vi skal ha mer forpliktende regionale planer, men vi skal ikke utstyre fylkeskommunen eller regionen som en overkommune. Vi er for et styrket lokaldemokrati.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Det kan det nok tenkes at statsråden gjør, men det er ikke sikkert at det er nøyaktig samme løsning. Det vi har pekt på i meldingen, er at nye regioner skal ha en viktigere rolle når det gjelder kompetansestrategier, også knyttet til etter- og videreutdanning. Jeg mener at for en region som skal ha større ansvar for regional samfunnsutvikling, hvor man skal se på næringsutvikling og kompetanseutvikling, er kompetansestrategier et viktig virkemiddel. Det må da selvsagt være et tett samarbeid mellom regionene og universiteter og høyskoler.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Representanten Geir Toskedal hadde mange gode og viktige refleksjoner. Alle som har jobbet med store reformer, ikke minst reformer som også involverer struktur, vet at det er krevende. Det aller letteste av alt er å lene seg tilbake og kritisere. Jeg har lyst til å avslutte denne debatten med å invitere til samarbeid, for nå skal mange fylkespolitikere fra alle partier i alle deler av landet gå i gang med et stort og viktig arbeid. Jeg har sett hva det har krevd av fylkespolitikere i Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag. Jeg har som statsråd vært en samarbeidspartner, samspiller, med fylkespolitikerne i nord og sør for å legge til rette for en konklusjon som de selv har ønsket, bl.a. at de la fylkesmannsembetet til Nord-Trøndelag. Jeg mener det er viktig at vi som nasjonale politikere opptrer som samarbeidspartnere for dem som jobber lokalt og regionalt. Det har vi et felles ansvar for å gjøre når fylkespolitikerne nå skal i gang med regionreformen. Selvsagt skal vi diskutere oppgaver, selvsagt skal vi diskutere hvor mye, hvor raskt, men jeg mener at vi også har et ansvar for å gi trygghet til de politikerne – fra nord til sør, fra øst til vest – som skal i gang med dette viktige arbeidet. Så jeg håper at alle partier, ikke minst Arbeiderpartiet, ser at her har man et ansvar for å få dette til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Jeg vil også slutte meg til gratulasjonene til Trøndelag. Jeg vil også benytte anledningen til å gratulere fremoverlente fylkespolitikere fra nord og sør, fra flere partier, som har jobbet frem dagens vedtak. Denne sammenslåingen vil være første steget i en regionreform som er ønsket av Stortinget. Det er derfor positivt å se at Stortinget støtter forslaget om sammenslåing av et samlet Trøndelag fylke. Dette varsler også at regionreformen er i gang og at dagens fylkesstruktur, som har vært uendret siden midten av 1800-tallet, nå er i endring. Vi kan nå få første endring i fylkesstrukturen siden Bergen ble innlemmet i Hordaland i 1972. Regjeringen mener at et samlet Trøndelag støtter viktige begrunnelser for en reform av regionstrukturen. Ett Trøndelag er en helhetlig region. Trøndelag omfatter større og mindre byer, omland og distrikter og et variert næringsliv. Sammenliknet med i dag vil et samlet Trøndelag få større muligheter. Det blir selvsagt også flere utfordringer i et større fylke. Det blir flere innbyggere, flere hensyn å ta og større mangfold av interesser. De folkevalgte på fylkesnivå i Trøndelag har vært klar over dette. Likevel har de valgt å fokusere på mulighetene et samlet Trøndelag vil kunne gi. De har vist politisk lederskap og lagt ned en stor innsats for å realisere et samlet Trøndelag. Jeg merker meg at noen partier mener at innbyggerne ikke har blitt hørt godt nok. Etter min vurdering har innbyggerne vært involvert på flere arenaer i begge fylker, både gjennom folkemøter og innbyggerundersøkelser. Fylkestingene mener at de har hatt god involvering av sine innbyggere, og da mener jeg at Stortinget og regjeringen bør respektere det. I proposisjonen skisserer vi noen av konsekvensene ved sammenslåing av Trøndelags-fylkene spesielt og fylker generelt. Det er positivt at Stortinget støtter vårt forslag til en standardisert modell for dekning av engangskostnader. Dette er en forenkling både for de aktuelle fylkeskommunene og for staten. Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag vil få 30 mill. kr til arbeidet med sammenslåingen. En sammenslåing vil ha konsekvenser for rammeoverføringene gjennom inntektssystemet. Jeg legger til grunn at Trøndelag fylkeskommune ikke skal tape på å slå seg sammen, og tilrår derfor at den nye fylkeskommunen kompenseres for netto tap som kan knyttes til sammenslåingen. Inntektssystemet bør revideres med jevne mellomrom, og vi peker derfor på at det vil være ønskelig med en revisjon rundt 2020. En bred regionreform krever også en gjennomgang av inntektssystemet, men uansett resultat av regionreformen er det rundt 2020 behov for en revidering. Endringer i fylkesstrukturen vil også påvirke gjennomføringen av stortingsvalg ettersom fylkene er valgdistrikter ved stortingsvalg. I proposisjonen har vi pekt på en rekke ulike problemstillinger, og jeg vil komme tilbake til Stortinget med en vurdering og eventuelt nødvendige lovendringer på et senere tidspunkt. Fylkene er navngitt i lov om forandring av rikets inndelingsnavn. Vi foreslår derfor en lovendring i tråd med dette.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Jeg takker for gode ord. Jeg tror kanskje at noe av det viktigste man kan lære av Trøndelags-prosessen, er at politikerne fra ulike partier og fra to fylker har vært romslige mot hverandre. Jeg tror det er en forutsetning at dette ikke handler om en kamp mellom byer og distrikter, mellom nord og sør, men om hva vi kan få til sammen som vi ikke kan få til hver for oss. Det andre jeg tror er viktig, er at man har vært opptatt av å få til en god regional balanse, at dette ikke handler om at Trondheim skal bli større og sterkere, men at man skal få til en god regional balanse i en ny region. Det var også bakgrunnen for at jeg tydeliggjorde at hovedsetet for ny fylkesmann skal være i Steinkjer. Jeg tror en regional balanse er et viktig suksesskriterium for å få dette til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-06-08:
Det er riktig at Trøndelag nå går foran. Jeg har hatt tett dialog med de sentrale politikerne over tid. Jeg vet at de også er interessert i å kunne få til forsøksprosjekt, og vi har en dialog om det. Men det vil ikke være naturlig å signalisere fra Stortingets talerstol. Det er spørsmål som først må gjennom en grundig og god faglig vurdering.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2016-06-08:
Stortinget har slått fast at det skal vere eit nivå mellom kommunane og staten, og i dag slår Stortinget fast at det skal vere om lag ti regionar. Dei nye regionane vil få eit heilskapleg ansvar for fylkesvegnettet. Regionane vil også få langt større råderett over næringsutvikling, samferdsle og andre viktige oppgåver enn dagens fylkeskommune. Når dei nye regionane er på plass, vil det også bli starta eit arbeid for å tilpasse fleire statsetatar til dei nye regiongrensene, og for å få til det blir regjeringa beden om å setje ned eit ekspertutval som skal føreslå oppgåver frå direktorat/tilsyn og regional stat til regionane. Eg er svært glad for at mitt eige heimfylke er ein pådrivar for å få til ein sterk vestlandsregion, og eg vil gje ros for det arbeidet som fylkespolitikarane og fylkesordføraren gjer for å få til dette. Fleirtalsmerknadane frå Arbeiderpartiet, Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti, Venstre og SV om at regionane bør utgjere funksjonelle einingar, og at samanhengande bu- og arbeidsregionar som hovudregel ikkje bør delast, er også viktige i det vidare arbeidet med reforma. På vegner av ca. 1 250 bedrifter i nordre Nordland og Sør-Troms har fleire næringsforeiningar kome med innspel frå næringslivet i den folkerike grenseregionen mellom Nordland og Troms. Dei har store forventningar til at Stortinget og regjeringa i det vidare arbeidet med regionreforma vil bidra til at den kunstige grensa mellom Nordland og Troms blir historie frå og med 1. januar 2020. I grenseområda mellom Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal er det også kome innspel om at grensa er til stort hinder for å utvikle ein sterk og framtidsretta bu- og arbeidsregion, og at denne fylkesgrensa også kan vere til hinder for ei spennande kommunesamanslåing. Det same ser vi i andre enden av Møre og Romsdal, der kommunar ser seg best tente med å slå seg saman med kommunar på den andre sida av fylkesgrensa. På våre reiser med komiteen har dette også vore teke opp som eit viktig ønske i arbeidet med kommune- og regionreforma. Eit fleirtal i komiteen viser til at regionreforma vil få konsekvensar for samhandlinga mellom kommunane, regionen og staten. I grenseområda mellom dei nye regionane vil det også vere ulike meiningar om kvar regiongrensene skal trekkjast. Det same fleirtalet viser også til at det er viktig at kommunane engasjerer seg og deltek i prosessen med regionreforma, og at kommunane sine innspel også må vektleggjast i det vidare arbeidet med regionreforma. No har kommunane sjansen til å vere med på å teikne kartet over dei framtidige regiongrensene både gjennom handsaminga i fylkeskommunane før 1. desember og som eigne innspel inn mot Stortinget si handsaming neste vår. Dei nye regiongrensene vil bli ståande i mange tiår, og då må dei vere tenlege for å skape vekst og utvikling i samanhengande bu- og arbeidsregionar.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2016-06-08:
I trønderske hønedebatter har jeg nok lite å bidra med, men jeg hadde i alle fall tenkt at vi skulle prate litt om framtidas regioner. Sånn sett så jeg med forventning fram til regjeringens stortingsmelding. Men jeg ble ikke bare overrasket, jeg ble overrasket og skuffet over at det i det hele tatt er mulig å legge fram et slikt dokument. Det bærer preg av en regjering som ikke vil noe når det gjelder sterkere regioner. Det som ligger i stortingsmeldingen, er knapt en konklusjon, knapt et forslag. Alt skal vurderes, alt skal ses nærmere på, og en skal «ta sikte på». Dette er ingen regionreform. Dette er snakk om noen fylkessammenslåinger, og det er noe annet. Det skal sies at det har blitt strammet opp litt gjennom behandlingen i Stortinget, takket være Venstre og Kristelig Folkeparti, men fortsatt er det ikke på langt nær kommet dit at vi kan snakke om en regionreform. Min tilnærming er følgende: Enten må vi gjøre dette ordentlig, eller så får vi la hele greia være. Nå må vi ha lært av kommunereformen, hvor vi ikke har gjort det ordentlig, og hvor kommunalministeren nå – og han er i grunnen en katalysator for det – ser at vi har kommunesammenslåinger etter innfallsmetoden. Det er total mangel på styring av prosjektet. Ikke det heller blir en kommunereform. Vi får noen kommunesammenslåinger hist og her. Han har til og med sagt at det er greit at kommuner som ikke har felles grense, slår seg sammen. Noen sier at vi må ta struktur først, og så kommer oppgavene. Noen sier at vi må ta oppgavene, og så strukturen. Jeg mener begge deler er feil. Jeg mener at det må gjøres samtidig – begge deler, både struktur og oppgaver. Det var det som gikk gærent i kommunereformdiskusjonen. Den tredje tingen som gikk gærent der, var at midt i prosessen vedtok Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre et nytt inntektssystem for kommunesektoren. Det er åpenbar organisasjonsteori at innhold, struktur og økonomiske rammebetingelser må tas samtidig når en skal omorganisere. Er det ett sted en åpenbart burde hatt en større region, er det i Oslo-området. Der kan vi nå komme i den situasjonen – fordi Oslo ikke vil slå seg sammen med omegnsfylker, verken det nåværende eller det forrige byrådet – at vi har en hovedstadsregion uten Oslo. Det kunne vært interessant å høre kommunalministeren si litt om hvordan han vurderer situasjonen i hovedstadsområdet og Oslos posisjon.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2016-06-08:
Bak store ord om demokrati og nye oppgåver framstår både regionreforma og kommunereforma tydelegare og tydelegare som ei reform for sentralisering av tenestetilbod og svekking av folkestyret. Fleirtalet vil at eit ekspertutval skal finna ut kva oppgåver dei nye regionane skal ha, men at om lag ti regionar vil vera høveleg for det ekspertane kjem fram til. Ja, det kan det konkluderast med alt i dag. Tannhelseteneste er ei oppgåve som har vorte ein kasteball i puslespelet om oppgåvefordeling mellom stat, region og kommune. Eg er ikkje kjend med at politiske parti har gått til val på å flytta tannhelsetenesta frå dei folkevalde fylkestinga til dei folkevalde kommunestyra. Det finst ingen haldepunkt, utgreiingar eller analyser som viser at innbyggjarane vil få eit like godt eller likeverdig tenestetilbod ved å flytta denne tenesta. Det er tvert imot fare for at dei eksisterande fagmiljøa vert oppsplitta, og at kvaliteten på tenestetilbodet vert dårlegare. Tidlegare utgreiingar, NOU 2005:11, Det offentlige engasjement på tannhelsefeltet og St.meld. nr. 35 for 2006–2007, om framtidas tannhelsetenester, har konkludert med at den offentlege tannhelsetenesta bør forankrast på fylkeskommunalt nivå. Den norske tannlegeforening har åtvara mot konsekvensane av ei slik flytting, som ikkje er greidd ut i tilstrekkeleg grad. Dagens norske tannhelsemodell har vist seg å vera veldig vellykka. Modellen har gitt gode resultat, også sett i internasjonal samanheng. I komitéinnstillinga viser fire parti, Senterpartiet, Kristeleg Folkeparti, SV og Arbeidarpartiet, i realiteten at dei meiner at dei beste argumenta tilseier at tannhelse vert verande som ei fylkeskommunal oppgåve. Så har verken Høgre, Framstegspartiet eller Venstre i innstillinga noka meining i denne viktige saka. Dersom det betyr at dei ikkje lenger meiner at dette er ein god idé, og at saka er til modning, er eg glad for det. Eg har ikkje høyrt nokon argumentera med at ressursbruken i tannhelsetenesta er dårleg, og at han vil verta betre ved ei omorganisering. I dag skulle vi ha diskutert kva nye oppgåver som kom til regionane, men det er få som snakkar om at regionane faktisk mister ei veldig viktig oppgåve, som er vellykka, og Senterpartiet er veldig bekymra for kvaliteten ved å splitta opp fagmiljøet på denne måten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-06-08:
«Det e itjnå som kjem tå sæ – Sjøl e du lett som ein spøl», synger Vømmøl Spellmannslag. Men de synger også: «Men sammen så veie vi fleire tonn, med littegrann hjølp gjer det littegrann monn.» Statsråden har virkelig bidratt med lite grann hjelp i denne prosessen. Nå ble statsråden i den forrige saken beskyldt for å være skap-regionalist. Jeg tror statsråden er skap-trønder, som så mange andre i dette landet. Jeg vil spørre statsråden om hva han tror suksesskriteriene var i Trøndelags-prosessen og hvordan man kan lære av dette når de andre fylkeskommunene skal begynne å rigge seg for regionreformen, som statsråden og flertallspartiene tidligere i dag har lagt rammene for.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-06-08:
Jeg stemte feil.
Audun Otterstad (Arbeiderpartiet), 2016-06-08:
La meg følge opp der forrige kollega slapp, med å gratulere statsråden med vel utført arbeid og godt samarbeid med Trøndelags-fylkene eller Trøndelag. Dette blir det første steget i den neste regionreformen, og det bringer meg over til noe av det mest interessante: de styrkede mulighetene til Trøndelag, som også statsråden var inne på. Er det noen oppgaver, muligheter eller ting som statsråden har lyst til å teste ut i Trøndelag, som han ser for seg er naturlig at Trøndelag får prøvd først i denne reformen, som nå vil gå over de neste fire årene?