Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2011-06-09:
Kristelig Folkeparti mener at omfanget av det statlige eierskapet skal opprettholdes på om lag samme nivå som i dag. Derfor mener vi at det ikke er noen gode grunner til et omfattende nedsalg eller oppkjøp utover det som følger av et dynamisk og aktivt statlig eierskap. Dette var også vår holdning ved behandlingen av forrige eierskapsmelding i 2007. Kristelig Folkeparti mener at et statlig eierskap skal være strategisk og dynamisk. Det har mange positive ringvirkninger for næringslivet som helhet. Derfor har Kristelig Folkeparti fremmet et forslag om en egen stortingsmelding som tar for seg hvordan privat og statlig eierskap kan styrke hverandre gjensidig. Utviklingen i det statlige eierskapet har vist at i de tilfellene der private investorer er inne, har dette styrket selskapet. En slik eierkonstellasjon gir stabilitet og utviklingsmuligheter. Det statlige eierskapet er et sterkt – ofte avgjørende – bidrag til stabiliteten på eiersiden. Ved å bringe inn privat kapital får en den nødvendige dynamikken som gir gode muligheter for en positiv utvikling av selskapet. Mange delprivatiserte selskaper har oppnådd god lønnsomhet og avkastning. En slik modell, med selskaper som er drevet etter bedriftsøkonomiske prinsipper og med staten som en langsiktig eier, gir god økonomisk effekt for aksjonærer, ansatte og samfunnet som helhet. En slik eierskapsmodell har fungert meget godt i både Telenor, Statoil, Yara og Norsk Hydro. Denne modellen kan med fordel anvendes for flere selskaper. Derfor åpner vi for et statlig nedsalg i Mesta. Dette er et nytt selskap der en slik modell etter vår mening kan virke positivt på selskapets utvikling. Et aktivt statlig eierskap er også et mulig virkemiddel til å få til nyskaping og nødvendige strukturendringer. Eksempler på vellykkede strukturendringer er flere, eksempelvis Norsk Hydro og Kongsberg Våpenfabrikk. Det statlige eierskapet i Norge er omfattende, og det krever en bevisst holdning til hvordan eierskapet skal forvaltes. Eierskapsmeldingen er full av forventninger fra staten som eier. Det gjelder både i forhold til avkastningskrav og til oppfyllelse av samfunnsansvaret. Kristelig Folkeparti mener at staten forventer mye, men krever lite. «Aktivt samfunnsansvar» er blitt en motesak, noe 192 000 treff på Google illustrerer. Det er noe alle selskaper som er profesjonelt drevet, er opptatt av. Det gjelder også eierskapsmeldingen, der samfunnsansvar er viet stor oppmerksomhet. Samfunnsansvar innebærer at man setter seg høyere mål enn det man er forpliktet til gjennom lover og regler. Aktivt samfunnsansvar må ledsages av forpliktelser og handlinger. Samfunnsansvar er ikke bare noe som sømmer seg; det lønner seg også. En virksomhet som tar sitt samfunnsansvar på alvor, kan også oppnå økt lønnsomhet eller andre fordeler. Dette er også erkjent i næringslivet. Derfor har NHO utarbeidet en veileder med tittelen «Det handler om tillit». Der blir det vist til eksempler på positive virkninger av å ta samfunnsansvar på alvor. I tillegg til å oppnå reduserte kostnader som følge av ressurs- og energiøkonomisering kan det også bedre selskapets omdømme. Bedre omdømme kan ha positiv innvirkning både på kundetilfredshet og på å tiltrekke seg dyktige og motiverte medarbeidere, for å nevne noe. Vi konstaterer med glede at regjeringen har sluttet seg til våre merknader om samfunnsansvar. Kristelig Folkeparti mener at staten må føre en aktiv eierskapspolitikk der det blir formulert klare forventninger til styrene med høye ambisjoner for selskapenes utvikling, og klarere forventninger til selskapene når det gjelder oppfølging av samfunnsansvar. Vi ønsker å gå lenger enn regjeringen på dette området. Lovverket gir et handlingsrom for aktiv eierstyring fra statens side som ikke er utnyttet. Strategier for bærekraftig utvikling og klimapolitiske målsettinger bør i mye sterkere grad enn i dag kobles til bedriftenes samfunnsansvar og den statlige eierskapsutøvelsen. Det er utarbeidet etiske retningslinjer for Statens pensjonsfond utland. Kristelig Folkeparti mener at det også bør lages slike retningslinjer for bærekraftutvikling og samfunnsansvar for statens eierportefølje. De må inneholde klare retningslinjer for hva staten som eier kan og bør gjøre hvis virksomheten til et selskap ikke er i samsvar med nasjonal bærekraftstrategi på områder som klima, miljø og naturforvaltning. Alternativene kan da være å gripe inn som en del av et aktivt eierskap, eller å selge seg ut og endre porteføljesammensetningen i det statlige eierskapet. Samfunnsansvaret må tydeliggjøres ytterligere, og vi har derfor fremmet et eget forslag om dette som skal behandles senere i dag. Intensjonen med dette forslaget er å sikre et bærekraftig eierskap både i et miljøperspektiv og i et økonomisk perspektiv. Men da må staten bruke eierdialogen for å sørge for at selskapene tar sitt samfunnsansvar på alvor. Det er både samfunns- og bedriftsøkonomisk lønnsomt. Til slutt vil jeg ta opp de forslagene som Kristelig Folkeparti har fremmet i innstillingen til sak nr. 8.