Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-06-08:
La meg først takke saksordføreren og komiteen for godt samarbeid – for det har vært en krevende sak. Saken vi behandler i dag, reiser store prinsipielle spørsmål – om forholdet mellom stat og innbygger, om rettssikkerhet, rettsstat, ytringsfrihet og personvern. Vår fremste oppgave er å sette rammene for et trygt samfunn, et samfunn der barn og unge kan vokse opp uten å være redd for å bli utsatt for noe kriminelt. Dessverre vet vi at det ikke er slik i dag. Men mye går godt i landet vårt. Kriminaliteten har gått ned, noe som er veldig bra, men selv om det er færre saker, har ikke politiet fått mindre å gjøre – snarere tvert imot. Kriminaliteten er blitt mer kompleks, grenseoverskridende og ikke minst grovere. Vi har derfor et ansvar for å vurdere og oppdatere politiets virkemidler, slik at de har mulighet til å gjøre jobben vi har satt dem til å utføre. Skjulte tvangsmidler innebærer inngrep i den enkeltes privatliv. Krav til når politiet skal kunne bruke disse virkemidlene, krever derfor grundige vurderinger, der flere hensyn må veies opp mot hverandre. Endringene vi vedtar i dag, er ikke et frislipp av virkemidler for politiet. Det er på langt nær noen masseovervåkning eller fritt fram for politiet til å overvåke dem de vil. Dette er målrettet avlytting og kontroll i saker som omhandler svært alvorlig kriminalitet, og det forutsetter domstolskontroll og også god kontroll av bruken i etterkant. Dette er kort og godt nødvendige endringer for å sikre politiet verktøy til å bekjempe alvorlig kriminalitet. Overgrep mot barn på nett er så grusomt og grotesk at vi har vanskelig for å forestille oss at det er mulig. Ifølge Kripos har det vært en kraftig økning av slike saker den senere tid. Flere og flere barn utsettes for utpressing og blir manipulert til å delta i seksuelle aktiviteter på nett, og fordi politiet ikke har de verktøyene de trenger, blir resultatet at overgrepsmenn går fri. Det er uholdbart. Jeg er derfor glad for at endringene vi vedtar i dag, vil styrke politiets viktige kamp mot kriminelle. Men skal vi bekjempe vold og overgrep mot barn, hjelper det ikke at vi utvider politiets fullmakter – dette må bekjempes på flere områder. Jeg er derfor veldig glad for at et enstemmig storting vedtok forslaget Kristelig Folkeparti hadde i fjor vår om en helhetlig opptrappingsplan for å bekjempe vold i nære relasjoner, herunder spesielt vold og overgrep mot barn. Denne planen skal sikre tiltak innenfor helse, justis og familie. Det er avgjørende for å bekjempe denne grusomme kriminaliteten. Vi som samfunn må sikre at barn og unge får vokse opp i trygge omgivelser, og da må vi også gjøre det vi kan for å forebygge, avdekke og bekjempe overgrep mot barn. Dagbladet har de siste ukene skrevet mange reportasjer om «skyggebarna» – barn som er utsatt for overgrep og tvangsarbeid – som lever i slaveri. For slaveriet er ikke over, og det må bekjempes på flere områder. Menneskehandel er svært alvorlig og grov kriminalitet og er vanskelig for politiet å avdekke og etterforske. Jeg er derfor veldig glad for at vi i dag vedtar lovendringen, som for så vidt er en oppfølging av et tidligere representantforslag vi hadde, om å tillate bruk av kommunikasjonskontroll ved menneskehandel. Dette er et viktig steg i riktig retning, slik at risikoen for bakmenn blir høyere, flere kan bli tatt og flere ofre får sin frihet. Dette er bare noen eksempler på viktige saksområder som dagens vedtak legger viktige føringer for. Det er også blitt hevdet at vi vedtar regler som gjør at vi får et tankepoliti – det er feil. Skranker for når skjulte tvangsmidler skal kunne anvendes, endres ikke, selv om vi utvider med en ny metode, nemlig dataavlesning. Det skal fremdeles være svært strenge vilkår for når politiet skal kunne ta det i bruk, og dessuten endres jo ikke kravene for domfellelse. Med denne nye metoden bidrar vi til at politiet vil kunne få tilgang til kommunikasjon som de tidligere hadde tilgang til, men som nå er kryptert. Derfor er det bra at politiet nå får tettet noe av forspranget kriminelle har fått. Samtidig vet vi at dataavlesning ikke vil føre til at politiet får tak i all den kommunikasjonen de skulle ønske, og som de i utgangspunktet har lov til å innhente. Derfor vil ikke dette tiltaket løse alle problemer – tvert imot må det fortsatt gode, gammeldagse politimetoder til for å kunne bekjempe kriminalitet. Det er viktig at dataavlesning blir forbeholdt den mest alvorlige kriminaliteten. Hvor vi skal sette terskelen for bruk av dataavlesning, er en vanskelig avveining mellom personvernhensyn og samfunnets behov for å bekjempe kriminelle handlinger. Det er derfor vanskelig å finne det konkrete skjæringspunktet for når en metode skal kunne benyttes. Men justiskomiteen gjør viktige justeringer ut fra det som var regjeringas forslag. Vi hever terskelen for når dataavlesning kan brukes. Det betyr at når lovendringene vi i dag vedtar, trer i kraft, kan dataavlesning ikke benyttes for å avdekke simpel narkotikaovertredelse, simpelt narkotikaheleri og uaktsomt narkotikaheleri. Dette mener vi er en viktig presisering, som vi er glad for at komiteen har samlet seg om. Kristelig Folkeparti er opptatt av at bruken av kommunikasjonskontroll skal følges tett. Derfor er vi glad for at evalueringen av EOS-utvalget viser at dette fungerer, og at det skjerper bruken av skjulte tvangsmidler. I tida framover må vi nok vurdere en styrking av EOS-utvalgets budsjett for å sikre at arbeidet fungerer optimalt. Det er også viktig at årsrapportene fra EOS-utvalget og Kommunikasjonskontrollutvalget viser at kommunikasjonskontroll ikke misbrukes av politiet eller PST – og at heller ikke hastekompetansen misbrukes. Det er viktig at dette arbeidet fortsetter, slik at vi vet at loven følges, og at verktøyene brukes etter hensikten. Derfor er det også viktig at Kommunikasjonskontrollutvalgets kapasitet styrkes, slik at utvalget kan håndtere sin funksjon framover. Tilskuddet til utvalget blir foreslått av regjeringa å bli nesten tidoblet, fra 0,7 mill. kr til 6 mill. kr. Det støtter vi selvsagt. Når det kommer en slik omlegging og en økning i budsjettene, er det etter vår mening lite hensiktsmessig å evaluere Kommunikasjonskontrollutvalget nå, som Arbeiderpartiet og Senterpartiet foreslår. Derfor fremmer vi heller et forslag om evaluering av utvalget tre til fem år etter at lovendringene relatert til denne proposisjonen trer i kraft. Da vil det være mye mer hensiktsmessig å gjøre nettopp det. I debatten rundt dette lovforslaget har det også oppstått tvil om det er foreslått en utvidelse av adgangen til å ta opp lyd og bilde sammen. Alle er enige i at det ikke bør være en slik utvidelse, men definisjonen av kameraovervåkning i ny § 202 a femte ledd kan framstå noe tvetydig da den tilsynelatende omfatter både lyd- og bildemateriale. Derfor blir det også en samlet komité som går inn for at «lyd» fjernes fra definisjonen av kameraovervåkning i § 202 a femte ledd. Det er bra. Det er også fremmet konkrete forslag som omfatter programvaren som skal brukes til dataavlesning. Jeg mener dette er en viktig problemstilling. Derfor er jeg glad for at dette skal reguleres i forskrift. Dette forskriftsarbeidet må omfatte problematikken rundt eierskap, sikre at det – iallfall så langt det er mulig – blir norsk eierskap til programvaren, at det er tilsynsrutiner for sikkerheten rundt programvaren, at dataoverførsler knyttet til overvåkningen så langt det er mulig holdes innenfor norsk jurisdiksjon, og at det utarbeides rutiner for avinstallering av programmer som ikke lenger er i bruk. Alt dette er viktig for å unngå misbruk. Rettssikkerheten for det enkelte individ må ivaretas. Det er helt avgjørende i en rettsstat. Men som politijuristene påpekte under høringen i justiskomiteen: Det er ingen rettssikkerhetsgaranti at politiet ikke har virkemidler til å bekjempe kriminalitet. Det enkelte offer må også sikres rett til personvern og personlig integritet. Derfor mener Kristelig Folkeparti at det er viktige endringer vi i dag vedtar.