Laila Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2013-04-09:
Den 2. april 2013 var en historisk dag. Etter at Norge, som ett av flere land i 2009, tok et initiativ i FN om å etablere en internasjonal juridisk bindende våpenhandelsavtale, ble Arms Trade Treaty, ATT, endelig vedtatt i FN med bred støtte. Det var et historisk gjennombrudd. Avtalen åpnes for undertegning 3. juni og trer i kraft når 50 land har ratifisert. Avtalen er god og representerer en viktig minimumsplattform for videre arbeid, og gir et godt grunnlag for videreutvikling av internasjonale normer og regler på våpenhandelsområdet. Jeg vil starte denne debatten med å gratulere utenriksministeren og hans team i UD og i New York med et viktig gjennombrudd. Gjennom flere debatter i denne sal har vi tverrpolitisk ment at problemet med ulovlig våpenhandel og militært materiell på avveie i verden kun løses gjennom en sterkere internasjonal forpliktende avtale. Mange land er i dag restriktive med innsyn i sin forsvarseksport. Det gjør det ekstra viktig at Norge er åpen og at vi bidrar internasjonalt. Som et lite land som praktiserer et strengt regelverk, og som går foran internasjonalt med hensyn til åpenhet om norsk eksport av forsvarsmateriell, er det viktig. Åpenheten bidrar også til en bredere samfunnsdebatt om forsvarsmaterielleksporten. Men et strengt regelverk sikrer også legitimiteten til norsk eksport av forsvarsmateriell og dermed også norsk forsvarsindustri. I 2011 var den samlede verdien av eksporten på i underkant av 3,9 mrd. kr – en tilbakegang på ca. 1,7 pst. Produksjonen og eksporten av forsvarsmateriell har utgangspunkt i behovet for å ha et forsvar, den bidrar til vår forsvarsevne og utgjør en betydelig verdiskaping i Norge over store deler av landet. Forsvarsindustrien er i forkant av den teknologiske utviklingen, og overføringsverdien til sivil industri er stor. Stortingets behandling av de årlige meldingene har vist bred tverrpolitisk oppslutning til praktiseringen av eksportkontrollregelverket, så også denne gang. Det er en enstemmig komité som vil opprettholde og videreutvikle et strengt regelverk, og utgangspunktet vårt er å gjøre Norges gode eksportkontroll enda bedre. Med bakgrunn i hendelsene i Midtøsten og Nord-Afrika i 2011 har regjeringen fulgt opp Stortingets merknader om praktiseringen av UDs eksportretningslinjer og vurdert sin praksis. Regjeringen mener det er rom for å foreta mer systematiserte vurderinger av mottakerland når det gjelder forhold knyttet ti1 den grunnleggende menneskerettighetssituasjonen, demokratiske rettigheter og fare for at det militære utstyret kan brukes til intern undertrykkelse. Utenriksdepartementet har derfor i samarbeid med Stockholm International Peace Research Institute laget en sjekkliste for å sikre mer systematiske vurderinger når det gjelder forholdene knyttet til respekten for menneskerettigheter, internasjonal humanitærrett og den innenrikspolitiske situasjonen som følge av eksisterende motsetninger eller væpnede konflikter i den endelige bestemmelsesstaten. I høringen som komiteen gjennomførte, ble det sagt både fra industrien og organisasjonene at de var positive til en slik sjekkliste. Det er også et enstemmig storting som støtter regelendringen om at lisens for B-materiell kan avslås med begrunnelse i vedlegg A-kriteriene – dette blir litt teknisk. I tillegg vil vi styrke eksportkontrollforskriften ved å inkludere hjemmel til å suspendere eller begrense en tidligere utstedt lisens. Dette vil bidra til å senke terskelen for å gripe inn og stanse en utførsel dersom situasjonen i mottakerlandet endres, underforstått til det verre. Dette er viktig og sikrer at menneskerettigheter og andre forhold internt i land blir vurdert, når eksport tillates eller avslås. I et demokrati vil det være ulikt syn på hvor strengt våpeneksportregimet skal være. Jeg mener imidlertid at vi har funnet en god balanse i vårt regelverk, noe en enstemmig komité også synes å være enig i. Det er viktig, tror jeg, i en sak som dette, at vi jobber oss fram til en tverrpolitisk oppslutning om vårt eksportkontrollregelverk. Komiteen forutsetter at regjeringen kommer tilbake til Stortinget på egnet måte med opplysninger og vurderinger av erfaringene med den endrede praksis med hensyn til kontrollen med eksport av B-materiell som det nå legges opp til. Jeg vil legge til: Arbeiderpartiet mener at Forsvarets anskaffelser også skal brukes for å bygge en solid norsk forsvarsindustri. Derfor fører vi en politikk der store anskaffelser til Forsvaret skal bidra til økt verdiskaping i Norge gjennom gjenkjøpsavtaler, at vi skal vektlegge flernasjonalt samarbeid i forsvarspolitikken og videreutvikle det nordiske forsvarssamarbeidet. Vi ser resultater i form av et moderne og høyteknologisk forsvar, en høy forsvarsevne, høykompetente arbeidsplasser i Norge og viktig teknologiutvikling, som også har et stort sivilt bruksområde.