Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 1999-05-12:
Representanten Johnsen viser i sitt spørsmål til tall som er gjengitt i Næringslivets Ukeavis den 30. april i år. Dette er tall basert på nyregistreringer i Skattedirektoratets database over foretak som er pliktige til å betale merverdiavgift. En nyregistrering i denne basen blir regnet som en nyetablering. Det medfører at også foretak som endrer selskapsform, framstår som nyetableringer i denne sammenhengen. Tallene gir altså ikke en helt presis oversikt over bedriftsetableringer, og vi skal derfor være forsiktige med å trekke for klare konklusjoner med basis i dem. De gir likevel en indikasjon på utviklingen. Tallene viser at mens det i 1997 ble registrert drøyt 27 100 nye bedrifter, ble det i fjor registrert 24 800 bedrifter. Det er imidlertid også nedgang i antall såkalte deregistreringer, det vil si foretak som går ut av registeret, og her er endringene større. 24 400 bedrifter gikk ut av registeret i 1997, men bare 18 100 virksomheter forsvant i 1998. Samlet sett betyr dette at nettotilveksten var større i 1998 enn året før – 6 700 bedrifter i 1998 mot 2 700 i 1997. Jeg tror det er flere årsaker til forskjellen mellom 1998 og de foregående år. Når flere bedrifter klarte seg godt i 1998, betyr det samtidig at færre bedrifter gikk konkurs og la ned. Dette er svært gledelig, men dermed kan det også ha vært mindre rom for nye bedrifter innenfor opparbeidede markeder eller produktområder. Samtidig gikk arbeidsledigheten ned, og færre kan derfor ha hatt ønske om å starte sin egen arbeidsplass. Uroen på rente- og valutamarkedene kan også ha spilt en rolle for utviklingen i fjor. Når dette er sagt, vil jeg også understreke betydningen av nyskaping og innovasjon. En stor del av bedriftsmassen fornyes hvert år. En studie fra ECON har vist at av omkring 225 000 bedrifter som var aktive i 1984, var omkring 180 000 nedlagt i 1993. Tilsvarende var nær 160 000 av de bedriftene som var aktive i 1993, ikke opprettet i 1984. Dette illustrerer klart hvor viktig det er for den framtidige verdiskaping at det kontinuerlig etableres ny virksomhet. En sunn økonomisk politikk er avgjørende for utviklingen av renter, priser og valutakurser, som er noen av de viktigste rammebetingelsene for næringslivet. Regjeringens budsjettopplegg for 1999 var nødvendig for å sikre tillit til den økonomiske politikken. Samtidig er det viktig med en aktiv og framtidsrettet næringspolitikk. Regjeringen la i fjor fram næringsmeldingen og handlingsplanen for små og mellomstore bedrifter. Her presenterte vi hovedtrekkene i vår næringspolitikk. Stortinget har nylig sluttet seg til disse hovedtrekkene. Denne næringspolitiske strategien danner også basis for våre satsinger framover. Det er summen av rammevilkårene som avgjør hvor attraktivt det er å starte ny virksomhet. Regjeringens målsetting er å sikre gode og stabile rammevilkår. Dette er avgjørende for å stimulere til entreprenørskap og nyskaping. Jeg vil også understreke at en aktiv offentlig innsats er viktig, men ikke tilstrekkelig til å få til den utviklingen vi ønsker. Vi må også få til en holdningsendring og legge til rette for en gründerkultur, slik at flere satser på å skape egen virksomhet. Ved å føre en aktiv næringspolitikk og ved å utvikle positive holdninger til nyskaping og entreprenørskap kan vi sikre den nødvendige verdiskaping også i årene som kommer.