Leif Lund (Arbeiderpartiet), 1998-12-08:
Kommunesektoren i Norge forvalter faktisk over 200 milliarder kr, og mesteparten går til tilbud til velferdsstaten. I den forbindelse er det to ting som har vært fremme i debatten, som jeg vil kommentere. Det ene er at det må være svært behagelig for representanten Erna Solberg fra Høyre å ha inngått et forlik, for da slipper hun å fortelle om Høyres kutt. Og det må jo være veldig all right for denne regjeringen – som Senterpartiet sitter i – at Høyre ønsker å kutte i overføringene til distriktene med 1 milliard kr og å kutte i rammetilskuddet til kommunene, de frie inntektene, med 1,9 milliarder kr, sånn at Høyre slipper å forklare oss hva de ønsker å kutte i velferdsgodene når det gjelder skolefritidsordningen, når det gjelder sykelønnsordningen vår, hvor de har funnet en ny variant og en ny vri der de skal betale 50 pst. de tre første dagene og siden 90 pst. når vi blir syke, og de slipper å fortelle om kutt i bistanden på 1,4 milliarder kr. Så er det en ting til denne debatten har vist: Representanten Morten Lund har forklart hvordan Arbeiderpartiet som opposisjonsparti skal drive budsjettbehandling. Han forteller oss i historiske tilbakeblikk fra forrige periode i kommunalkomiteen om hvorledes, Morten Lund i opposisjon plusset på milliarder på milliarder av kroner, og nå forteller han oss at vi i Arbeiderpartiet ikke er flinke nok til å gjøre akkurat det samme. Men vi har vært og vi er et ansvarlig parti, så vi fører en budsjettpolitikk som er i tråd med virkeligheten. Det skal bli spennende å oppleve representanten Morten Lund når han en gang kommer i opposisjon, og se hvordan budsjettene da vil se ut – for de er jo ganske stramme nå når han er i posisjon. Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett for 1999 innebærer en betydelig styrking av arbeidsmarkedspolitikken. Vi ønsker å bevilge 500 mill. kr mer til ordinære arbeidsmarkedstiltak, tilsvarende ca. 5000 flere plasser, og ca.12 mill. kr mer til arbeidsmarkedsetatens driftsbudsjett i forhold til budsjettforliket. I det opprinnelige forslaget i St.prp. nr. 1 foreslo Bondevik-regjeringen kraftige kutt i de ordinære arbeidsmarkedstiltakene, fra et årsgjennomsnitt i 1998 på ca. 15 000 plasser til et årsgjennomsnitt i 1999 på ca. 8 000. I tillegg har Regjeringen foreslått å redusere antall stillinger i arbeidsmarkedsetaten med 147 i 1999. Arbeiderpartiet mener at dette er et for stort og drastisk kutt. Det er fortsatt mange arbeidsledige som ønsker å delta i slike tiltak. Arbeidsdirektoratet var heller ikke fornøyd med budsjettforslaget fra Regjeringen. I budsjettforliket har Regjeringen og høyresiden foreslått ytterligere kutt i arbeidsmarkedstiltak med 100 mill. kr. Dette tilsvarer om lag 1000 færre tiltaksplasser for neste år. Det totale nivået på ordinære arbeidsmarkedstiltak blir da på om lag 7000. Arbeiderpartiet mener at dette ekstrakuttet gjør situasjonen for arbeidsledige som ønsker aktive tiltak, enda verre. Nivået på antall tiltaksplasser er altfor lavt så lenge det er flere signaler på at arbeidsledigheten kan komme til å øke neste år. Dette vil ramme de svakeste og er særdeles dårlig fordelingspolitikk. Ungdomsgarantien kommer nå under kraftig press. Nye prognoser fra Arbeidsdirektoratet tilsier at den registrerte arbeidsledigheten kan begynne å øke våren 1999. Arbeidsdirektoratet mener vi må være forberedt på en økning i ledighetsnivået fra om lag 50 000 helt ledige ved utgangen av 1998 til om lag 70 000 ledige ved utgangen av neste år. Sett på denne bakgrunn mener Arbeiderpartiet at budsjettforliket fører til at bevilgningene til arbeidsmarkedstiltak og arbeidsmarkedsetaten langt fra er forsvarlige. Til neste år vil det være behov for økte bevilgninger til arbeidsmarkedstiltak, ikke mindre. I sitt alternative statsbudsjett foreslår Arbeiderpartiet å øke antall ordinære arbeidsmarkedstiltak med 4000 i forhold til sentrumsregjeringens opprinnelige budsjettforslag. Etter budsjettforliket med høyresiden – representerer Arbeiderpartiets forslag om lag 5000 flere tiltaksplasser enn det som nå blir vedtatt. Samlet gir Arbeiderpartiets forslag om lag 12 000 tiltaksplasser i 1999. I tillegg har Arbeiderpartiet foreslått å styrke arbeidsmarkedsetatens driftsbudsjett med 12 mill. kr, noe som ville bidratt til flere stillinger i etaten.