trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge Orten (Høyre), 2014-06-17:
Jeg registrerer i debatten at både Arbeiderpartiet og Senterpartiet reduserer offentlig–privat samarbeid til å være kjøp av vei med kredittkort eller på avbetaling. Det synes jeg er svært beklagelig. Arbeiderpartiet, som i sin nye opposisjonsrolle ønsker å framstå som nytenkende, er langt fra det i samferdselspolitikken. Der er det kun gamle ideer og gamle løsninger som gjelder. Vi har over mange år utviklet en samferdselspolitikk der målet er å bygge mer vei og bane raskere. Det betyr raskere planleggingstid og nye måter å organisere bygging og drift og vedlikehold på. Med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering er det en mye mer pragmatisk tilnærming til virkemiddelbruken i samferdselssektoren. Offentlig–privat samarbeid har vist seg å være en egnet måte å organisere store samferdselsprosjekter på, der risikoen er forutsigbar. De tre OPS-prosjektene som ble gjennomført som prøveprosjekt i Norge, viste at prosjektene ble gjennomført på tida, og til en forutsigbar kostnad for staten. Ja, vi kan se på OPS som en forsikring mot overskridelser i en del sammenhenger. En annen fordel med offentlig–privat samarbeid er at investering, drift og vedlikehold blir sett i sammenheng, noe som stimulerer til driftsøkonomisk smarte løsninger. Den norske OPS-modellen er faktisk såpass vellykket at den også er godt ansett utenfor landets grenser. Arbeiderpartiet var med og startet opp disse prosjektene, og det er derfor merkelig at de ikke ønsket å videreføre de gode erfaringene til nye prosjekt, men heller prate ned denne måten å organisere bygging av vei og bane på. Her er SV mye mer konstruktiv i debatten. Det er kun en fokusering på finansieringen at offentlig–privat samarbeid er lånefinansiering av vei. Offentlig–privat samarbeid er primært en organiseringsform, og offentlig–privat samarbeid kan godt struktureres slik at staten betaler hoveddelen av sin andel når prosjektet er ferdigbygd. Da blir lånebehovet redusert til et minimum. Det lånet som da er igjen, er kanskje et bompengelån, og det er jo en akseptabel måte å lånefinansiere vei på, også for Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV. Et av spørsmålene til de tre partiene er jo hvis en skal forby lånefinansiering av vei, vil en da slutte å gi kommuner og fylkeskommuner mulighet til å lånefinansiere storstilt veiutbygging? Jeg synes det er et relevant spørsmål som bør drøftes av de tre partiene. Med ny regjering er det allerede igangsatt flere store reformer på samferdselssektoren. Det er etablert et veiselskap som vil bli operativt fra 2015. De har startet en reform av bompengesektoren for å sørge for at den er så effektiv som mulig, slik at mest mulig av bompengene går til å bygge vei. I dag ber vi, de fire samarbeidspartiene, om at regjeringa legger fram en egen strategi for offentlig–privat samarbeid. Der den rød-grønne regjeringa har stivnet i gamle tankesett, blir det nå tatt nye grep, og nye virkemidler blir tatt i bruk for å bygge mer vei og bane raskere.
Helge Orten (Høyre), 2014-06-17:
Som påpekt av saksordføreren, er det en samlet komité som står bak merknadene i innstillinga til Dokument 8:69 S for 2013–2014. Det er også en samlet komité som er bekymret for situasjonen som har oppstått, og som er tydelig på at anløpene i Mehamn må gjenopptas så snart kaia er ferdig utbedret. Representanten Johnny Ingebrigtsen fremmet et forslag om at Kystverket skal få i oppdrag å foreta en faglig utredning av anløpsforholdene i Mehamn. Det er vi for vår del svært skeptiske til, siden det utfordrer prinsippet om at det er rederiet og skipets kaptein som er ansvarlig for sikker drift av skipene. Ved å la en statlig etat som Kystverket gå inn og gjøre faglige vurderinger av anløpsforholdene og sikkerheten, vil vi utfordre dette prinsippet og legge opp til et system der rederiet og skipets kaptein blir overprøvd i sikkerhetsmessige vurderinger. Et slikt system ville være svært uheldig og føre til en pulverisering av ansvaret – noe som ingen er tjent med. Jeg registrerer også at forslagsstilleren ikke ønsker en politisk overstyring av de vurderingene som skipets kaptein gjør, og det er bra. Når det er sagt, er vi svært bekymret for den situasjonen som har oppstått. Hurtigruten og dets kapteiner mener at det ikke er sikkerhetsmessig forsvarlig å gå til kai før den er utbedret, mens den lokale havnemyndigheten betviler dette. Bakgrunnen for tvilen skyldes at Hurtigruten periodevis anløp kaia etter at skaden hadde oppstått, mens man senere innstilte anløpene fullstendig. Jeg har forståelse for tvilen som har oppstått og vil oppfordre partene til en god dialog. Samtidig er det viktig å understreke at dette ikke påvirker prinsippet om at det er rederiet og skipets kaptein som er ansvarlig for skipets sikkerhet. Staten kjøper tjenester for store summer hvert år av Hurtigruten, og det forutsettes at det vedtatte anløpsmønsteret skal følges. Det er av stor betydning for lokalsamfunnene det gjelder, for hele landsdelen og for Hurtigruten som en viktig institusjon langs kysten. Derfor er det viktig hele tida å legge til rette for at anløpsmønsteret kan opprettholdes, og at eventuelle avvik blir håndtert. I det ligger det også en henstilling om å se nærmere på de økonomiske sidene av avtalen med Hurtigruten og hvorvidt slike situasjoner er godt nok ivaretatt i avtaleverket og eventuelt hvilke konsekvenser det skal ha. Vi har klare forventninger til at anløpene i Mehamn blir gjenopptatt når kaia er ferdig utredet og ser med glede fram til at det skal skje så snart som mulig.
Thore Vestby (Høyre), 2014-06-17:
Jeg oppfatter det sånn at dette er en diskusjon generelt om finansiering av sikkerhet i tunneler etter at de er bygd. Det er også en diskusjon spesielt om en hendelse i Oslofjordtunnelen i 2011. Jeg kjenner spesielt til dette, for jeg representerer eierne av brannselskapet i halve tunnelen, Søndre Follo Brannvesen. Det ble referert til at man i den spesielle situasjonen måtte hente en brannbil, og at utstyret var i Rygge. Det medfører ikke helt riktighet, for det var i nabokommunen. Men på grunn av dårlig samhandling – i notatet er det kalt kryssende ansvarsforhold, jeg vil nesten si interesseforhold – har vi nå igangsatt et utredningsarbeid hvor man vurderer å slå sammen elleve kommuners brannvesen i området. De forandringene som er gjort etter brannen, har resultert i at sikkerheten er på et meget trygt nivå nå. Jeg tror at komiteens tilrådning er god, da man går inn for at dette bør vurderes videre i bompengereformen som ministeren viste til.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Gode og forutsigbare kommunikasjonstilbud er viktig uavhengig av hvor man bor i landet. Dette er en sak som handler om et tilbud som plutselig bare ble borte. Jeg skal ikke gjenta hele historien om hvorfor det ble en sak i Stortinget om at befolkningen i Mehamn en dag i januar var uten hurtigruteanløp. Litt forsiktig sagt er det ikke vanskelig å forstå at folk i Mehamn ble litt forbannet. Hurtigruten er et av de få alternativene for å nå ut til omverdenen når både rv. 888 og flyplassen er stengt på grunn av uvær. Og man utfordrer ikke været en skikkelig uværsdag. Det hadde vi nok av i vinter, og jaggu fikk vi også en liten ettersmak av vinteren på mandag som var. Når Hurtigruten heller ikke var, eller er, et alternativ – ja, da ble det uro i lokalsamfunnet Mehamn. Det å miste et etablert kommunikasjonstilbud gjør noe med dem som blir rammet, bl.a. kan en føle seg utrygg i sin hverdag. En slik følelse av utrygghet bidro også til at saken ble satt på den politiske dagsordenen. Lokalsamfunnet mente at Hurtigruten kunne anløpe en alternativ kai inntil reparasjonen på hovedkaia var ferdig, men det ville og kunne ikke Hurtigruten gjøre på grunn av sikkerheten til skipet og dets passasjerer – en avgjørelse som det var vanskelig for befolkningen å akseptere, og det forstår vi alle. Spesielt utfordrende ble det ved at de lokale havnemyndighetene betviler Hurtigrutens avgjørelse, ettersom Hurtigruten periodevis har anløpt Mehamn etter sammenstøtet med kaia i april 2012. Dermed oppsto det en fastlåst situasjon, noe som også påpekes i komitéinnstillingen. Jeg stilte statsråden et skriftlig spørsmål med samme innhold som representantforslaget vi nå behandler. Svaret var det samme som er vedlagt denne saken. Jeg stiller meg bak de vurderinger statsråden og komiteen gjør i den forbindelse. Årsaken til det er at jeg synes det ville være vanskelig for meg som politiker å presse fram en beslutning som overprøver Hurtigruten, med tanke på at de har det overordnede ansvaret for sikker drift av sine skip, og at det er skipenes kapteiner som har ansvar for sikker daglig drift. Det samme gjelder min holdning til forslagsstillerens ønske om at Kystverket skulle innta en form for meglerrolle i uenigheten mellom lokale havnemyndigheter og Hurtigruten. Det ville ikke være riktig, og jeg – uten å ha snakket med Kystverket – vil heller ikke tro at det er noe Kystverket ønsker. Så vil jeg være like tydelig som saksordføreren var da han sa at det anløpsmønsteret som er bestemt i kontrakten mellom staten og Hurtigruten, skal følges. Avslutningsvis vil jeg si at jeg på vegne av befolkningen i Mehamn er fornøyd med at det ser ut som om hurtigrutekaia ved Nordkynterminalen vil være ferdig utbedret i august–september 2014. Det er vel ikke nødvendig å si det, men det ligger klare forventninger i lufta om at Hurtigruten anløper Mehamn umiddelbart etter at kaia er ferdig. Jeg tror nok ikke vi trenger be noen følge med på om det skjer. Jeg er sikker på at om ikke det skulle skje, får vi høre det også her i Oslo.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-17:
Eg anbefaler SVs gruppe å støtte forslaget om å få ei ny vurdering av saka.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Jeg har et spørsmål til finansministeren, og det handler om revidert nasjonalbudsjetts mulighet til å fange opp stemninger og gjøre endringer midtveis i et år. Da vi diskuterte budsjettet i fjor, påpekte vi fra opposisjonen at kuttene og innstrammingen i permitteringsordningene var dårlig planlegging for det året vi hadde foran oss. Statsråden avviste den kritikken, innførte kutt i permitteringsordningene og sa i budsjettdebatten: «Vi kan ikke lage budsjettet basert på stemning – vi lager budsjettet basert på fakta. Derfor vil regjeringen følge situasjonen nøye fremover og komme med forslag til endringer i revidert hvis situasjonen skulle endre seg.» Spørsmålet er da: Har situasjonen endret seg? Har vi gått fra stemning til fakta – på dette området og på en del andre områder? Barnehageområdet var et lignende tilfelle som vi var urolige for, men hvor statsråden følte at hun hadde god oversikt over hva som kom. Nå har regjeringen presentert forslaget til revidert. Det er ikke endringer verken for barnehager eller i permitteringsregelverket. Under finanskomiteens høring om revidert budsjett kom LO og NHO med en samlet kritikk av at innstrammingene ikke ble foreslått reversert. Byggenæringens Landsforening skriver i sitt innspill til komiteen, bl.a.: «Det er svært skuffende at regjeringen ser bort fra at partene i arbeidslivet står samlet når det gjelder reversering av innstrammingene i permitteringsregelverket som ble gjort gjeldende fra 1. januar 2014. Innstrammingene har ført til flere oppsigelser, skaper uforutsigbarhet for de ansatte og er en ytterligere belastning spesielt for små og mellomstore bedrifter.(…) Offentlig statistikk bekrefter denne utviklingen.» (…) Regjeringen varsler selv om noe svakere vekst og økende arbeidsledighet i revidert nasjonalbudsjett. Jeg har besøkt bedrifter som nå sier opp folk fremfor å kunne permittere dem, og slik sett beholde arbeidskraften. Ut fra det som synes å være en endring i situasjonen fra i høst, er det naturlig å spørre statsråden: Hvorfor gjør ikke finansministeren det hun sa i forbindelse med statsbudsjettet, og kommer med forslag til endringer på dette området i det reviderte budsjettet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Det er altså slik at aktørene som er ute i arbeidsmarkedet, opplever endringer, og de melder klart fra. Men det er tydeligvis ikke signaler som statsråden tar på alvor. Et annet felt av lignende karakter er barnehagesituasjonen – et område hvor finansministeren ikke har kommet med forslag til endringer, til tross for at situasjonen her også er endret. Her har vi et tall å forholde oss til. Da regjeringen la opp til økt kontantstøtte i høst, la den til grunn at etterspørselen etter barnehageplasser ville bli redusert med 4 090 plasser. Fasiten viser at etterspørselen isteden har økt, behovet er 4 500 plasser. Regjeringen, som nå erkjenner at de bommet i sitt anslag i høst, gjør likevel ingenting for å kompensere kommunene. Barnehager er lovpålagte oppdrag, slik at kommunene må gjennomføre dette. Da må de kutte andre steder, og det rammer svake parter. Det rammer parter som regjeringen gjerne snakker om: rus, psykiatri, områder som ikke er lovfestet. Hvilke signaler sender regjeringen til Kommune-Norge når den pålegger kommunene stadig flere oppgaver, men ikke følger opp med penger til å løse dem?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er helt riktig at regjeringen i forbindelse med budsjettet for inneværende år normaliserte permitteringsregelverket. Det var også helt riktig med tanke på at vi har en veldig normal situasjon i arbeidsmarkedet. Så har jeg hele tiden siden vi behandlet tilleggsproposisjonen sagt at regjeringen vil følge utviklingen i arbeidsmarkedet tett, være i dialog med berørte næringer og bransjer og om nødvendig også gjøre endringer i permitteringsregelverket. For øyeblikket er det ingenting som tilsier det, det er fortsatt en helt normal situasjon. Ifølge de anslagene jeg har sett, er det ikke en høyere bruk av permitteringer nå enn det var i fjor, og arbeidsledigheten er fortsatt lav og sysselsettingen høy. Men det jeg kan forsikre representanten Gahr Støre om, er at hvis situasjonen skulle endre seg til det verre, at vi skulle få en dramatisk forverring som påkaller endringer i permitteringsregelverket, vil selvsagt regjeringen raskt vurdere det og komme tilbake til Stortinget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
For det første er det ikke riktig at jeg ikke tar på alvor situasjonen på arbeidsmarkedet. Det gjør jeg; jeg følger det tett, og jeg har også tett dialog med berørte næringer og bransjer. Så til barnehager. Regjeringen har i revidert omtalt denne problemstillingen, rett og slett fordi vi har erkjent at det beregningsverktøyet som både den forrige regjeringen og denne regjeringen har lagt til grunn i vurderingen mellom kontantstøtte og barnehager, ikke virker optimalt. I 2012, da den regjeringen som representanten Gahr Støre var en del av, gjorde innstramminger i kontantstøtten, opplevde kommunene å få mer inntekter enn det de hadde blitt forespeilet. Da ble det ingen stor debatt av det. Nå er det den motsatte situasjonen som oppstår. Derfor har vi i revidert budsjett varslet at vi vil gjennomgå systemet, i dialog med KS, for å komme frem til et bedre verktøy og en bedre kompensering av kommunesektoren i forbindelse med statsbudsjettet for neste år.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg har ikke opplysninger som tilsier at det haster. Hvis vi ser på tall både under finanskrisen, etter finanskrisen og nå, er det ingenting som tilsier at det er behov for en liberalisering i permitteringsregelverket. Men jeg vil gjenta at jeg er helt åpen for å komme til Stortinget med det, hvis behovet skulle melde seg. Jeg har f.eks. ved gjentatte anledninger i dialog med Norsk Industri bedt om å få en bransjevis vurdering av utviklingen, rett og slett fordi det kan være ulike utfordringer i ulike bransjer, og jeg mener at det er basert på de faktiske tallene, den faktiske utviklingen, og vi må vurdere på bakgrunn av dette. Så er det heller ikke riktig at vi nå ser en kraftig økning i arbeidsledigheten; den er moderat. Det er fortsatt slik at arbeidsledigheten i Norge er svært lav. Vi har høy sysselsetting, vekst i sysselsettingen, og jeg vil i hvert fall råde Arbeiderpartiet til å vente med å trykke på alarmknappen til situasjonen påkaller det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Regjeringen tar bedriftene og de ansatte på alvor hver eneste dag. Det er nettopp derfor vi er opptatt av å styrke konkurransemulighetene for norsk næringsliv, det er derfor vi er opptatt av å styrke de generelle rammebetingelsene for norsk næringsliv, og det er derfor vi jevnt og tett følger utviklingen i det norske arbeidsmarkedet, slik at vi på riktig tidspunkt kan komme med de riktige virkemidlene hvis situasjonen skulle tilsi det. Det at vi normaliserte regelverket for permitteringer, kan ikke være spesielt oppsiktsvekkende. Det har Stortinget og tidligere regjeringer gjort gang på gang. Hele poenget er å kunne gjøre endringer hvis situasjonen påkaller det. Så er det riktig at de siste tallene for mai tyder på en liten økning i arbeidsledigheten, men det motsvares også av en ganske kraftig nedgang i arbeidsledigheten i april, så jeg tror vi skal være litt forsiktige med å basere oss på en enkelt månedsstatistikk. Men som jeg sier, skulle situasjonen utvikle seg til det verre, vil regjeringen ta grep.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er ikke regjeringens politikk som bidrar til endringer i ulike næringer. Snarere tvert imot er det viktig at regjeringen gjennomfører mange flere tiltak for å styrke de konkurransemessige vilkårene for norsk næringsliv over det ganske land. Det gjør vi gjennom å styrke bevilgningene til infrastruktur, det gjør vi gjennom å ha konkurransedyktige skattesatser, og det gjør vi gjennom å satse på forskning og utvikling og på et godt og konkurransedyktig utdanningssystem. På alle disse områdene har regjeringen satset aktivt og vil fortsette med det. Så vil jeg gjenta: Hvis det skulle være behov for å gjøre endringer i permitteringsregelverket, vil regjeringen gjøre det, men vi vil gjøre det når situasjonen tilsier det, og ikke før. Angående barnehageplasser: Det er feil, retten til barnehageplass har ikke endret seg, den er der fortsatt, og det er kommunenes ansvar å sørge for det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er ingen tvil om at ytringsfriheten står sterkt i frie demokratier, som Norge er. Det må vi hegne om, og derfor er det viktig at vi hele tiden ser på om vi skal gjøre endringer i virkemidlene for å tilpasse oss en ny virkelighet. Jeg tror mange norske politikere gjennom veldig mange år har hatt tett dialog med ulike aktører i mediebransjen nettopp for å følge med på den utviklingen som skjer med fall i omsetningen av papiraviser, og at stadig flere av oss bruker digitale plattformer for å lese nyhetsbildet. I regjeringsplattformen har regjeringen tatt til orde for å likestille papiraviser og e-aviser gjennom en felles lav momssats. Det arbeidet er vi nå i gang med. Det er en utfordring, fordi dette også må notifiseres og godkjennes av ESA. Men regjeringen jobber med dette og prøver å finne frem til en egnet metode og en egnet sats, som forhåpentligvis kan bidra til å rette opp i den utviklingen vi nå ser – eller, skal vi si, tilpasse oss den utviklingen som nå skjer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Nå har denne regjeringen et løpende tett og godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre i Stortinget. Det betyr at vi selvsagt også vil være lydhøre for innspill og synspunkter fra de to partiene på veien mot å finne et bedre system som ivaretar de endringene som vi nå ser i hele mediebransjen. Det er verdt å ta på alvor, rett og slett fordi vi som innbyggere har endret adferd med hensyn til våre medievaner. Da må vi også gjøre endringer i det regelverket som regulerer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Regjeringen anerkjenner at det har skjedd en utvikling som påkaller tiltak. Det er derfor dette er omtalt i regjeringens plattform. I dag er det slik at papiraviser har fritak for moms, mens de elektroniske plattformene har 25 pst. Det er en vesensforskjell. Da må vi prøve å finne frem til en bedre løsning, som kan stå seg i en ny situasjon. Så vi er i gang med å se på det, og vi er villige til å gå i dialog med Kristelig Folkeparti og Venstre for å finne frem til en omforent løsning.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Kulturministeren har hovedansvaret for å vurdere hvordan rammebetingelsene for mediehusene skal være. Jeg har ansvaret for merverdiavgiften, og vi samarbeider om å finne en god løsning på det. Men det er ikke slik at dette – tror jeg – blir oppfattet som brå og voldsomme endringer. Det har lenge vært slik at mediehusene har besøkt de ulike partiene på Stortinget og adressert dette spørsmålet. Dette er noe de har vært opptatt av lenge, det er noe de lenge har ønsket å få en endring på, en forbedring av rammebetingelsene. Og så er spørsmålet: Hvordan innretter vi det, slik at vi lager et system som er robust, og som står seg i en tid hvor utviklingen ser ut til å gå bare én vei, nemlig bort fra de tradisjonelle papiravisene og over på elektroniske plattformer?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
La det ikke være noen tvil: Jeg tror det er et enstemmig storting som er opptatt av det frie ord og opptatt av at vi skal ha en fri og uavhengig presse. Så er jo spørsmålet: Hvilke virkemidler tar vi i bruk når situasjonen har endret seg såpass mye som den har? Jeg vil håpe at flere partier på Stortinget er villig til å se på om mange av de tradisjonelle rammebetingelsene som har vært bygget rundt næringen, kanskje er modne for endringer. Det er endringer kulturministeren har tatt til orde for, og som ligger under hennes ansvarsområde. Det som dette spørsmålet handler om, er merverdiavgift på papiraviser og e-aviser, og som jeg sier, er dette noe regjeringen nå jobber med og vil komme tilbake til Stortinget med til høsten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg tror nok hoveddelen av spørsmålet til Serigstad Valen bør adresseres til kulturministeren. Nå svarte jeg nettopp på et spørsmål fra representanten Arnstad, som var bekymret for brå og voldsomme endringer. Og så er tilnærmingen til Serigstad Valen at situasjonen er akutt. Så det er kanskje litt vanskelig å få tak på hva Stortinget egentlig mener at regjeringen bør gjøre. Det regjeringen gjør, er å følge opp det vi har sagt at vi skal gjøre i plattformen, nemlig å komme tilbake med en endring i merverdiavgiftssystemet knyttet til mediehusene. Men hvis våre medievaner endrer seg dit hen at vi går bort fra noen tradisjonelle medier og over på andre, må det også få konsekvenser for rammebetingelsene. Vi må jo bygge rammebetingelser basert på det befolkningen ønsker å tilegne seg av informasjon. Det vil jeg også legge til grunn at representanten Serigstad Valen er opptatt av.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Dette er positivt feil. Trygve Slagsvold Vedum vet utmerket godt at da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2014, ble skattene redusert med over 7 mrd. kr. Det er veldig vanskelig å få det til å bli en skatteskjerpelse. Det var bl.a. lettelser som næringslivet har etterspurt lenge. Det er bedrifter, enten de er lokalisert i Nord-Norge, i Midt-Norge, på Østlandet eller på Sørlandet, som har etterspurt endringer både i bedriftsbeskatningen, formuesskatten og arveavgiften. Alle de tre gjorde regjeringen grep på, og vi har varslet at det kommer mer. Så kommer det en stor og omfattende skattedebatt til høsten i forbindelse med at Scheel-utvalget legger frem sin skatteanalyse. Det blir en viktig prinsipiell debatt, fordi det vil være en diskusjon om hva slags skattesystem vi skal ha i Norge i tiden fremover som står seg i konkurransen med alle land rundt oss. Det håper jeg at vi får en konstruktiv og god debatt på, for det er viktig at vi får et skattenivå som står seg i konkurransen med land rundt oss. Denne regjeringen er opptatt av det. Så kommer det en påstand om at vi ønsker å øke arbeidsgiveravgiften. Det er også positivt feil. Det var en endring som ble varslet av EU under den forrige regjeringen, som Slagsvold Vedum var medlem av. Så vidt jeg har klart å se, gjorde ikke den forrige regjeringen noen verdens ting overfor EU-kommisjonen for å finne frem til bedre løsninger. Det har denne regjeringen gjort. Vi har stått løpet helt ut, og fordi vi har gjort det, fordi vi har presset på, fordi vi har hatt møte med kommisjonen, fordi vi har hatt møte med ESA, har vi lyktes på oppløpssiden med å få til en snevrere avgrensning av ordningen enn det lå an til å være. Det er jeg meget godt fornøyd med. På fredag legger regjeringen frem proposisjonen om kompenserende tiltak for den differensierte arbeidsgiveravgiften. Da vil Stortinget få vite hvordan regjeringen møter det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er også positivt feil. Det at vi reduserer formuesskatten gjennom å øke bunnfradraget og redusere satsen, vil komme norsk næringsliv til gode gjennom at vi styrker antallet arbeidsplasser og legger grunnlaget for at vi kan få flere arbeidsplasser. De som eier denne kapitalen, vil på denne måten kunne investere den og reinvestere den, slik at vi får sterkere, bedre og flere bedrifter lokalisert rundt omkring i det ganske land. Det er en av grunnene til at et samlet norsk næringsliv – enten man snakker med bedriftsledere i Nord-Norge eller på Østlandet – har bedt om at regjeringen raskt og effektivt gjør endringer i formuesskatten. Det er vi i gang med. Men det er altså ikke riktig – den forrige regjeringen løftet ikke én finger for å møte forslaget om endringer i den differensierte arbeidsgiveravgiften. Jeg merket meg hva Senterpartiets tidligere partileder Liv Signe Navarsete sa fra Stortingets talerstol for kort tid siden. Hun uttrykte seg slik at det var en tur som nærmest var bortkastet, at hun om lag bare hadde diskutert dette med ESA-lederen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Selv ikke Fremskrittspartiet har noen gang tatt til orde for å avvikle hver eneste bilrelaterte avgift. Men det vi har ønsket å gjøre, er å redusere noen og fjerne andre for å få en bedre innretning på bilavgiftene. Det er regjeringen i gang med. Vi går nå gjennom hele bilavgiftssystemet med sikte på å gjøre endringer. Én av grunnene til at det er behov for det, er at det virker. Det ser vi nå bl.a. på avgiftssystemet og alle fordelene knyttet opp til elbiler. Dette er privilegier som kun 1 pst. av bileierne i Norge har, men de er til gjengjeld veldig store. Da vil det etter hvert komme krav og forventninger fra de 99 pst. øvrige bilistene om at man tar en gjennomgang av og ser på innretningen av bilavgiftene, og det er regjeringen godt i gang med. Vi er også i gang med en lang rekke tiltak for å forbedre samferdselspolitikken. Vi har etablert et infrastrukturselskap, og vi holder på å etablere et nytt veiselskap, hvis formål er å bygge billigere, bedre og raskere enn vi hittil har gjort. Alt dette vil, samlet sett, komme bilistene til gode.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er derfor regjeringen i løpet av kort tid setter ned en grønn skattekommisjon. Det gjør vi nettopp for å få vurdert hvordan vi på egnet måte kan gjennomføre et skatteskift ved å redusere noen og eventuelt se på hvilke miljørelaterte områder det kan være naturlig å øke avgiften på. Det skal kommisjonen ta stilling til, og når den er ferdig med sitt arbeid, vil storting og regjering kunne gå i gang med å drøfte anbefalingene som kommer fra kommisjonen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg har også lest artikkelen i Nordlys hvor Torgeir Knag Fylkesnes kom med ganske feilaktige påstander om regjeringens politikk på dette området. Jeg kan bare si at når jeg besøker Nord-Norge, hører ikke jeg noe rop om mer subsidier. Det jeg hører enhver bedriftsleder og enhver bedrift lokalisert i denne regionen be om, er konkurransedyktige rammebetingelser som gjør at de kan stå seg i konkurransen med resten av landet og resten av verden. Det leverer denne regjeringen. Det er derfor vi er opptatt av å forsterke investeringene i infrastruktur over hele landet, det er derfor vi er opptatt av å redusere det samlede skattetrykket over hele landet, det er derfor vi er opptatt av forskning og utvikling som skal tilkomme hele landet, og det er derfor vi er opptatt av å styrke utdanningstilbudet over hele landet. Alle disse tiltakene vil virke. Og det er tiltak jeg har hørt norsk næringsliv etterspørre mer av. Det vil de også få.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Takk for spørsmålet. Venstre og Fremskrittspartiet deler oppfatningen om betydningen av små og mellomstore bedrifter. Det er dem vi har flest av i Norge, og da er det selvsagt også viktig at vi bygger gode, konkurransedyktige rammebetingelser rundt dem. Det handler selvsagt om skatt, det er jeg enig med Breivik i, og det er derfor regjeringen nå går målrettet gjennom hele skattesystemet med sikte på forenkling og reduksjon. Jeg er sikker på at vi også vil få innspill fra Venstre i den prosessen for å se nærmere på andre enkeltelementer av det. Dette vil også være naturlige elementer når vi diskuterer en større skattereform, for vi kan ikke underslå det faktum at bedriftsfloraen i Norge ser ut sånn som den gjør. Da må vi også være opptatt av å finne de mest treffsikre og målrettede virkemidlene, men dog innenfor et skattesystem som er enkelt og oversiktlig. Lager vi det for komplisert, lager vi også komplekse regler og strukturer som skal etterprøves og kontrolleres i den andre enden. Og det er jo en annen dimensjon jeg er opptatt av: å forenkle og avbyråkratisere strukturen rundt. Derfor tar jeg nå grep både i forhold til toll- og avgiftsetaten, skatteetaten og Statens innkrevingssentral fordi det vil gjøre det offentlige byråkratiet rundt skatteinnkrevingen enklere og lettere å forholde seg til både for selvstendig næringsdrivende og for den enkelte skattyter. Næringsministeren er i full gang med å gå gjennom ulike lover for å se på hvordan de kan forenkles. Dette er jeg sikker på at Venstre er enig med regjeringen i er et viktig tiltak for å forenkle hverdagen for små og mellomstore bedrifter. Så regjeringen jobber på flere fronter for å gjøre det enklere å være næringsdrivende i Norge, og jeg er sikker på at vi kan finne frem til gode og vellykkede tiltak i tiden fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg mener det er et veldig godt innspill, som jeg vil vurdere nærmere og komme tilbake til representanten Breivik med et svar på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Allerede i inneværende års budsjett styrket regjeringen SkatteFUNN-ordningen, rett og slett i erkjennelsen av at det er en viktig ordning som er relativt enkel å praktisere. Samtidig har jeg også fått innspill fra flere om at ordningen sikkert er lett å håndtere når man er inne i den, men den fremstår som krevende å komme inn i. Det er også innspill jeg har fått, og jeg mener det er naturlig at regjeringen vurderer det spørsmålet sammen med de problemstillingene som representanten fra Venstre nå tar opp, slik at vi ytterligere kan fortsette arbeidet med å forsterke SkatteFUNN-ordningen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det er jeg ikke enig i. Jeg mener at denne regjeringen er godt i gang med en lang rekke forenklingstiltak. Hver eneste av statsrådene jobber målrettet med det innenfor sitt område. Jeg kan si at for min del går jeg gjennom hver eneste av de underliggende etatene jeg har ansvar for, for å se på muligheten for å gjøre forenklinger – først og fremst av hensyn til skattebetalerne, dernest av hensyn til bedriftene, som er avhengige av å ha et enkelt møte med et offentlig byråkrati. Jeg vet at også næringsministeren, som har veldig mye av ansvaret for dette, er godt i gang og helt sikkert kan orientere representanten Giske nærmere om det arbeidet hun gjør. Men jeg kan forsikre om at vi har fullt trykk på dette. Det er ikke slik at vi har stoppet halveringen av oppbevaringsplikten. Den er vi godt i gang med å realisere, på samme måte som vi jobber med en lang rekke andre tiltak som jeg håper vil gi skattyterne mer valuta for den skatten de faktisk betaler, og at de opplever møtet med offentlig sektor som effektivt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Det at arveavgiften nå er historie, er ikke et problem. Det er snarere tvert imot en fordel for alle som nå i tiden fremover slipper å betale arveavgift. Det er en avgift regjeringspartiene har ønsket å gjøre noe med svært lenge. Nå er den borte. Det mener jeg er bra. Det er ikke et problem for noen at den er borte. Det regjeringen vil fortsette å gjøre, er å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket med fullt trøkk i tiden som kommer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg skal prøve å svare på dette, selv om det er kunnskapsministerens ansvar. Jeg vil først begynne med å si at jeg synes det er oppsiktsvekkende hva slags tilnærming representanten Giske har til dette, fordi dette viser at regjeringens politikk virker. Dette viser at den stimuleringen regjeringen legger opp til i og rundt lærlingbedriftene, virker. Det at vi nå får flere lærlingplasser, og det at vi får flere lærlingbedrifter, er bra. Det betyr bare at vi må øke bevilgningene til dette formålet fremover – rett og slett fordi politikken virker. Det som har vært problemet veldig lenge, har vært det motsatte, nemlig at vi har hatt utfordringer innenfor yrkesfagene, og vi har hatt utfordringer med hensyn til nok lærlingplasser. Det at vi nå gjennom både et stimuleringstilskudd og økt lærlingtilskudd får fart på dette, er bra. Det burde også representanten Giske glede seg over. Da får vi heller sørge for at vi i de kommende budsjettene bevilger mer penger til dette formålet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Hvis det viser seg at Kunnskapsdepartementet i dag har kommet med nye vurderinger og oppdaterte anslag på dette, bør det selvsagt reflekteres i sluttarbeidet med revidert budsjett i Stortinget. Det er jeg helt enig med representanten Giske i. Men jeg mener fortsatt at hovedtilnærmingen til dette bør handle om det saken gjelder, nemlig at vi ved å stimulere gjennom lærlingtilskuddet og stimuleringstilskuddet, faktisk oppnår resultater. Det blir flere plasser. Det blir mer aktivitet. Det burde vi glede oss over og sørge for å øke bevilgningen til formålet, slik at flere ungdommer kan få den utdanningen de ønsker seg.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg er fortsatt i den situasjon at jeg er nødt til å sjekke dette med Kunnskapsdepartementet. Det er de som har ansvar for dette. Hvis de mener at det nå er kommet nye anslag som viser en annen utvikling, må vi selvsagt korrigere for det. Men jeg mener fortsatt at mitt hovedsvar står seg, nemlig at det er bra at de stimuleringsvirkemidlene regjeringen har forsterket i budsjettet, nå ser ut til å virke, slik at flere ungdommer får lærlingplass. Dette har vært et uttrykt ønske over lang tid. Og at virkemidlene virker, det er bra.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Jeg synes det er en ganske drøy påstand. Denne regjeringen har ingen ambisjon om å lure noen. Det vi snarere tvert imot er opptatt av, er å legge forholdene til rette for at vi får flere lærlingbedrifter og flere lærlingplasser. Det yrkesfagløftet startet denne regjeringen i forbindelse med endringene i tilleggsproposisjonen i høst. Det arbeidet vil vi fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Regjeringen startet altså sitt yrkesfagløft i forbindelse med tilleggsproposisjonen, og vi bevilget 114 mill. kr til det formålet. Det er en god start, for det viser seg at det virker – både fordi vi får flere lærlingplasser og flere lærlingbedrifter. Hvis det nå viser seg at oppdaterte anslag viser at dette er en utvikling som går mye raskere enn de anslagene vi la til grunn i budsjettet, er det i og for seg grunnleggende positivt, for da virker stimuleringen. Så er spørsmålet om det er behov for ytterligere stimuli for å få det til. Det mener jeg er et spørsmål vi løpende må vurdere og komme tilbake til i forbindelse med de årlige statsbudsjettene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-04:
Da regjeringen la frem revidert budsjett for Stortinget, omtalte vi problemstillingen knyttet til barnehager og kontantstøtte. Vi har også vist til at da den forrige regjeringen fikk tilsvarende problem med motsatt fortegn i 2012, gjorde man heller ikke noe med svakheten i beregningsverktøyet, som er dilemmaet vi står overfor. Da kommunene i 2012 opplevde at den forrige regjeringen kuttet kontantstøtten til toåringer, fikk man den motsatte virkningen, nemlig at kommunene satt igjen med mer penger enn de egentlig skulle hatt, og så ble det ikke gjort noe med det. I denne situasjonen er det den omvendte problemstillingen som har oppstått, nemlig at kommunene opplever at de har mindre penger enn de burde ha hatt. Det tyder på at selve beregningsverktøyet er feil. Derfor har regjeringen i revidert varslet at det vil vi nå gå gjennom sammen med KS, slik at vi kan få et bedre beregningsverktøy som gjør at vi reduserer faren for feil i fremtiden.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-04:
Statsråden sa i sitt første svar til representanten Gahr Støre at det ikke var noen økning i permitteringer – og det er jo nettopp hele poenget. Hele poenget er nettopp at når folk i dag har lite å gjøre, blir de – istedenfor som tidligere, da de ble permittert – sagt opp. Det er det som er problemet, det er det vi har prøvd å beskrive. Så sier statsråden at hun skal følge situasjonen tett, og så skal man ha dialog med partene for eventuelt å endre hvis det skulle bli behov for det. Samtidig varslet altså regjeringa noe økt ledighet – både i budsjettet og på nytt, i revidert. Det er signaler som tidligere har ført til at permitteringsregelverket har blitt styrket. Nå har det blitt svekket. Når det gjelder dialogen med partene, er de signalene vi får – fra NHO, fra LO, fra arbeidsgivere generelt, fra byggebransjen, som ble nevnt – at nå haster det med å få tilbake det gamle regelverket. Hvilke opplysninger har statsråden som skulle tilsi at regelverket ikke endres, når alle de som lever med det til daglig, påstår at det burde endres?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-04:
Det er ikke Arbeiderpartiet eller opposisjonen ved Senterpartiet og SV som trykker på alarmknappen; det er byggenæringen selv. Det er LO, og det er NHO. Under høringen i finanskomiteen var det ett entydig råd: Reverser det kuttet i permitteringsregelverket som regjeringen gjennomførte før jul. Og som Byggenæringens Landsforening sa: Da må vi si opp ansatte framfor å permittere. Så ser vi tallene for mai. Hva sier Nav? De sier at de ser at den mest bekymringsfulle utviklingen er nettopp i byggenæringen. Da er det forunderlig å se en statsråd som ikke tar en hel næring, som har flere hundre tusen ansatte, på alvor, og som tar Navs indikatorer på alvor og endrer og viser handlekraft og styrker permitteringsregelverket, styrker de ansattes rettigheter og styrker bedriftene. Når vil Fremskrittspartiet ta de ansatte og bedriftene på alvor?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-04:
Siden statsråd Jensen er så godt i gang, kan hun stå litt til! Norge er et langstrakt og mangfoldig land. I deler av landet er avstandene store og folketettheten liten, men vi har bosetting, et yrende folkeliv og lønnsom næringsvirksomhet. Vi i Senterpartiet er opptatt av at om du bor i Oslo, i Stange, i Alvdal eller i Kirkenes, skal du ha muligheter til å satse, og vi har brukt masse virkemidler for å få det til. Regjeringen gikk til valg på å senke skatter og avgifter. Men etter at regjeringen tiltrådte, har den gitt en skatte- og avgiftssmell for norske distriktsbedrifter og næringsdrivende. Jeg skal ramse opp: Trygdeavgiften har økt for selvstendig næringsdrivende. Det er den største økningen i dieselavgiften for næringsdrivende noen gang. Man økte skattetrykket for jordbruket gjennom flere ulike grep. Som fiskeriministeren utmerket vet, strammet en grepet for fiskerne gjennom å kutte vårt forslag til forbedring i fiskerfradraget. Og som om ikke det var nok, økte man gebyrene for norsk næringsmiddelindustri, som er landets viktigste og tyngste næring. Dette er målrettede skatte- og avgiftsgrep som rammer norske distrikter og norske distriktsarbeidsplasser. Og nå i mars varslet man også at man ønsket å gi etter for EU med hensyn til økt arbeidsgiveravgift for norske distriktsbedrifter, på over 1 mrd. kr. Mitt spørsmål til finans- og avgiftsminister Siv Jensen er: Hva har skjedd med Fremskrittspartiet, og hvorfor bruker dere makten deres til å øke skatte- og avgiftstrykket i norske distrikter?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-04:
Finans- og avgiftsministeren vet utmerket godt at vi aldri ga etter for EU i denne saken. Heller ikke i en rekke andre saker turte vi å stå opp og sette nasjonale interesser foran EUs interesser. Hovedgrepet som finansministeren trekker fram, er formuesskatt. La oss se på formuesskatten og hvordan den slår ut. Under den rød-grønne perioden hevet vi bunnfradraget. Bare på det siste budsjettet vi la fram, var det 100 000 færre mennesker som skulle betale formuesskatt. Men slik som Siv Jensen og Fremskrittspartiet har lagt opp til det, vil innbyggerne på tre postadresser – de som bor på Snarøya, Nesøya og Jar – få like mye i skattelette som innbyggerne i 141 kommuner i resten av landet til sammen. Så de skatte- og avgiftsgrepene regjeringen gjorde, var målrettede skatte- og avgiftsgrep for Nesøya, Jar og Snarøya, mens skjerpelsene var for norske distriktsbedrifter. Jeg gjentar: Hvilke konkrete skatte- og avgiftsgrep har dere gjort for å styrke norske distriktsbedrifter? De grepene dere gjorde, styrket Jar.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-04:
Man kan spørre seg hvorfor finansministeren og regjeringen har endret permitteringsregelverket i første omgang, når det er sånn at finansministeren stadig lover å endre det tilbake igjen idet det får virkning, eller idet det faktisk rammer noen. Men det vi hører nå, er at folk blir sagt opp. Finansministeren må gjerne si så mye hun vil at hun er i dialog med partene, og at hun er i dialog med KS om barnehageplasser, men dialog med partene gir ikke folk tilbake jobben – ekte folk som mister ekte jobber – og dialog med KS gir ikke folk som trenger barnehageplass, en barnehageplass. Jeg vil spørre finansministeren hva hun har lyst til å si til dem som nå mister jobben, og til dem som nå ikke får barnehageplass på grunn av regjeringens politikk. Ikke svar meg, men svar dem.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-04:
Det er bra at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med saker, men Medie-Norge er jo i en akutt situasjon. Den gjennomgangen Klassekampen har gjort, viser at så mange som 1 000 ansatte kan komme til å miste jobben og måtte gå fra mediehus allerede i år. Særlig ille er situasjonen for små lokalaviser, som mister store annonseinntekter. De er blant de viktigste livsnervene i offentligheten vår og i demokratiet vårt. 90 pst. av deres inntekter er fra papir, så det å endre momsregimet digitalt vil ikke ha veldig mye å si for dem på kort sikt. Jeg er ikke sikker på at det er et samlet storting som er veldig bekymret for dette, for det første fordi jeg synes finansministerens svar virker uengasjert, og for det andre fordi en sentral, ikke navngitt – for denne anledningen – fremskrittspartipolitiker like etter valget sa at Dagsavisen nå burde «skjelve i buksene». Dette er ikke Fremskrittspartiets tradisjonelt sterkeste punkt. Da jeg stilte spørsmål i stad, fikk jeg skattelettepolitikken til regjeringen som svar – da også. Får jeg det nå også når jeg spør hvilke tiltak regjeringen har tenkt å gjøre for mediebransjen på kort sikt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-04:
Den 4. juni er en meget spesiell dag, særlig hvis man går 25 år tilbake, med dramatiske begivenheter både i Kina og i Polen. Felles for de to begivenhetene er at ytringsfrihet sto som en kjerneverdi som folk sto opp for. Så kan vel noen spørre, hva i all verden har det med finansministeren å gjøre? Men det går en tråd til ytringsfriheten fra noe som finansministeren steller med, nemlig merverdiavgift. Vi vet at vi har en dramatisk endring innenfor Medie-Norge. Opplagstallet raser for papiravisene. Med det raser også annonseinntektene. Vi får mange lesere som går over på nett, men som ikke genererer tilsvarende inntekter, og en fri presse er en grunnstein i et demokrati. Jeg tror det er mange partier her i salen som har hatt og har litt ulike meninger om hvilken moms man skal legge på både aviser og andre plattformer, nemlig de digitale. Men felles for oss er kanskje at utviklingen nå går så raskt at vi har behov for å revurdere om det terrenget vi beveger oss i, er noenlunde likt med det vi så for oss for bare kort tid tilbake. Så mitt spørsmål er, helt åpent: Hvordan ser regjeringen på dette, og vil det kunne bety noe for regjeringens vurdering av hvilken merverdiavgift man legger på mediene?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2014-06-04:
Det er nok mange i denne salen som har smakt på en såkalt felles lav sats. Jeg må nok også på vegne av Kristelig Folkeparti si at så dramatisk som utviklingen er, er vi villige til å se på litt mer drastiske løsninger også for å kunne styrke det som er blitt mer og mer viktig, nemlig en fri og uavhengig presse, ikke minst i en situasjon hvor det popper opp det ene PR-byrået etter det andre som profesjonaliserer den informasjonen som allmennheten får. Så min utfordring er egentlig veldig grei, at regjeringen går veldig åpent til verks og har et åpent sinn når man nå vurderer alle de ulike elementene, og at det også kan inkludere å vurdere om man skal avstå fra merverdiavgift på alle plattformer.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2014-06-04:
Det er som forrige spørrer pekte på, at innenfor mediebransjen har det vært en dramatisk utvikling over veldig kort tid. Bare siden regjeringsplattformen ble undertegnet, har denne utviklingen gått veldig raskt, og vi sitter med en annen type kunnskap nå enn vi gjorde bare for åtte–ni måneder siden. Derfor er jeg glad for de signalene som finansministeren kommer med, at hun vil se på en mulighet for å kunne komme mediebransjen i møte, og at også momsregimet er en del av dette. For det er viktig at selv om det står noe i en regjeringsplattform, må kartet stemme med terrenget. Det kan komme endringer, og det er ikke helt uvanlig at man har gjort endringer selv om det står noe i en regjeringsplattform. Men forstår jeg finansministeren dit at hun deler den samme bekymringen som …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-06-04:
Som en har vært inne på her, er en rekke mediehus presset. Utviklingen skjer veldig raskt, og det kan også få uante konsekvenser. Det kan kanskje få særlig uante konsekvenser dersom myndighetene nå gjør brå forandringer som endrer betingelsene, i tillegg til den omveltningen som ligger i selve markedet og hele publiseringsplattformen til mediehusene. Har regjeringen i det hele tatt vurdert de sidene ved sine egne forslag? Hvor sikker er finansministeren på at en ikke nå gjennom myndighetstiltak setter i gang voldsomme endringer som en ikke overskuer konsekvensene av? Særlig gjelder det dersom en innfører en lavmoms på papiraviser, som i dag er fritatt for moms.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-06-04:
Jeg hører at finansministeren i sitt svar sier at det skal komme nye skattelettelser. Fremskrittspartiet har lovet mange skattelettelser. Et område som man har lovet det norske folk store lettelser på, er bilavgiftene og bompengene. Rett før valget lovet dagens statssekretær Bård Hoksrud at han med Fremskrittspartiet i regjering kunne garantere at det ble bompengefritt over hele landet. Jeg husker det godt. Da jeg var samferdselsminister, hadde jeg gleden av – må jeg innrømme – å drøfte disse spørsmålene med Hoksrud gjentatte ganger. Det å fjerne bompengene ble aldri framstilt som vanskelig, og det ble heller ikke tatt noe forbehold om oppslutning ved det kommende stortingsvalget. Som statssekretær har imidlertid Hoksrud sagt at bompenger og bilavgifter er viktige og betydningsfulle, at man må passe på at inntektene til staten ikke går ned, og at bompenger og bilavgifter er nødvendige for vedlikehold og investering i veg. Mitt spørsmål er: Deler finansministeren Hoksruds holdning om at bompenger og bilavgifter er viktige inntekter for staten, og at man må passe seg slik at de ikke går ned?