trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Jeg kan også takke både komiteen og administrasjonen. Nå har vi riktignok to saker til på sakslista dag, så vi skal vel snakke litt til. Grunnen til at jeg tok ordet, var for det ene dette tilbakevendende med at regjeringen sier de har brukt mer penger på ditten og mer penger på datten. Ja, det skulle da bare mangle. Man bruker så mye mer oljepenger enn man noen gang har gjort. Ingen regjering har hatt så mye penger som denne regjeringen. Så det er klart man da må klare å bruke de pengene på noe fornuftig. Skulle det vært akkurat det samme som det var for åtte eller tolv år siden? Det er ikke noe spesielt imponerende argument. Jeg vil også takke representanten Tveiten Benestad for innlegget hennes. Det er et veldig viktig poeng representanten Tveiten Benestad kommer med. Og da vil jeg henlede oppmerksomheten på IV, der vi sier at vi er nødt til å sikre en grunnfinansiering av infrastrukturen som må finnes enkelte steder. Mange utdanninger kan være helt fleksible, men noen trenger den huben for at dette skal fungere godt framover.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Den digitale utviklingen forandrer jo samfunn og verden. Det går fort, og veldig mye av det er bra. Men det er også slik at denne nye teknologien både kan skape nye maktforhold og gjøre forskjellen mellom de som behersker dette, og de som ikke gjør det, enda større. Som saksordføreren nettopp sa, er det noen som til og med bruker så store ord om dette programmet som at det handler om å hevde suverenitet. Det er ganske alvorlige ord. Det er også da behov for å se på hvordan vi kan hevde vår suverenitet i Norge – inn i disse programmene og inn i denne digitale framtida – både av nasjonale hensyn, men også av hensyn til de ulike prioriteringene vi ønsker å gjøre innenfor eget land. Derfor er det viktig når man går inn i dette arbeidet, at man jobber parallelt med og forsterker arbeidet for det nasjonale ansvaret på dette området, slik at man rett og slett vet hva som skjer, og at man har kontroll med de tingene vi som land skal ha kontroll med. Vi må også ha en bevissthet rundt de endringene i maktforhold som kan skje på disse områdene, for det er jo ikke, for å si det sånn, akkurat de med lite makt i samfunnet som holder på å utvikle disse strukturene. Det betyr ikke at de nødvendigvis har ondt i sinne, men det kan bety at de overser andre viktige hensyn som vi som politikere er satt til å ivareta når vi utvikler samfunnet vårt framover. Derfor har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV en merknad om dette i innstillingen, som jeg hadde håpet at regjeringspartiene kunne være med på, for jeg håper at vi er enige om disse tingene, f.eks. at det er viktig at vi har kontroll over disse tingene sjøl, også på nasjonalt nivå. Jeg har også vært opptatt av at her skal vi være med på et stort europeisk samarbeid om dette. Det er vi for, men det binder også opp svært store ressurser framover på dette forskningsområdet. Vi er også nødt til å sikre at vi har noen egne nasjonale ressurser å gå inn med i forskning og utvikling på disse områdene, sånn at vi har mulighet til å drive fram dette også på egen kjøl og på områder som vi har et spesielt ansvar for. Så her er det viktig at regjeringen er seg sitt ansvar bevisst og sørger for at dette ikke forandrer maktforhold, og at man tar de nødvendige nasjonale hensyn, som man må sikre.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Jeg tar bare et kort innlegg for å avklare hva vi mener med streikerett. Det er slik at ved lokale lønnsforhandlinger i staten er det ikke streikerett. Når man da lager løsninger som gjør at hele potten skal forhandles lokalt, fjerner man altså streikeretten knyttet til disse forhandlingene. Det er det som er hele poenget, og derfor er vi mot det. Det er slik forhandlingssystemet er, så det er en helt saklig og reell grunn til at vi skriver det i innstillingen, og at vi har dette synspunktet på hvorfor vi er mot denne endringen som er gjort.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Det er avtalefrihet, men arbeidsgiver er jo også en part, og det kan man være, og jeg har faktisk erfaring med det, for jeg ledet lønnsforhandlingene da jeg var i fylkeskommunen, med over 6 000 ansatte. Vi fikk faktisk likestillingsprisen, og det gjorde vi fordi vi som arbeidsgiver satte oss et mål om at vi skulle nå likelønn og løfte de gruppene som vi så hang etter. Nå sier statsråden at det er bra med de mer lokale lønnsforhandlingene, for da oppnår man likelønn. Hva er grunnen til at staten da ikke har hatt dette som mål i sin arbeidsgiverpolitikk når de har gjennomført forhandlingene og oppnådd et like godt resultat som det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
I denne sammenhengen er det vel statsråden som er staten, og det kan jo også være andre statsråder som kan ha andre synspunkter og andre meninger om det. Statsråden var også inne på det når han sier at her har man tatt grep om lederlønningene, og det får man da håpe, for det har vært ganske voldsomme økninger der lenge. Men statsråden bruker da prosenter som målestokk på dette. Det vi vet, er at hvis man regner prosenter av statsråders lønn eller av noen av disse lederlønningene, og man tar prosenter av lønnen til de vanlige ansatte i staten eller ellers, eller noen som tjener dårlig, kan man si at de har fått den samme prosentøkningen, men i kroner og øre er det jo tusener, kanskje 20 000 kr, i forskjell. Hvis man fortsetter å regne i prosent, ser ikke da statsråden at selv om prosenten er lik, så vil forskjellene øke?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Statsråden svarte ikke på spørsmålet mitt. Jeg spør om statsråden mener at denne prosentregningen er et godt prinsipp når man skal se på slike økninger og se på forskjeller. For det er beviselig sånn at det blir enormt store forskjeller i kjøpekraft, i det man skal klare å håndtere hverdagen sin med, om man får 1 pst. eller 2 pst. økning. Om det er på en lønn på 550 000 kr, eller om det er på en lønn på 1,5 mill. kr – eller 2 eller 3 mill. kr, så er jo det et hav av forskjell. Mener statsråden at denne prosentsammenligningen holder framover når vi faktisk skal klare å bremse på lederlønnsutviklingen?
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2021-06-15:
Jeg tror representanten Andersen peker på noe veldig viktig når hun nevner forholdet mellom behandler og behandlet og den avmaktsfølelsen som av og til kan oppstå i slike situasjoner hvor folk blir utsatt for overgrep. Det er helt åpenbart at det må bli et viktig tema for utvalget. Varhaug-saken er svært opprørende, men jeg synes det først og fremst fra denne talerstolen er viktig å gi honnør til pressen for å ha tatt opp dette spørsmålet, og spesielt til VG. For denne saken har vært dekket på en helt forbilledlig måte, og den viser betydningen av å ha undersøkende journalistikk på et høyt nivå. Det kan vi alle lære noe av. Nå skal ikke vi felle noen dom fra denne talerstolen, men jeg synes likevel det er grunn til å påpeke at overgangen fra det offentlige og inn i privatpraksis og det etiske tomrommet som har fulgt med den overgangen i denne saken, er spesielt «uforståelig», for å bruke representanten Kjerkols begrep. Det framgår av proposisjonen at personvernet skal tas spesielt alvorlig, og det er jeg veldig glad for. Jeg er glad for at proposisjonen tar høyde for dette. Så er det en trygghet i vårt politiske system at regjeringen har snudd seg så raskt som den har gjort i denne saken, og jeg ser fram til det videre arbeidet med utvalget og håper at jeg kan få lov til å komme tilbake til denne saken på denne talerstolen på et senere tidspunkt.
Bent Høie (Høyre), 2021-06-15:
Formålet med loven som Stortinget nå behandler, er å sikre tilgang til informasjon og et rettslig behandlingsgrunnlag for utvalget som skal undersøke saker der helsepersonell har begått overgrep mot pasienter de siste ti årene. Utvalgets arbeid er svært viktig. Pasientene skal være trygge i møte med helsetjenesten, og vi må gjøre det vi kan for å hindre overgrep i helsetjenesten og for at overgrep oppdages så raskt som mulig dersom det skjer. Derfor er det viktig at utvalget går grundig igjennom disse tilsynssakene og undersøker om det er noe vi kan lære av det som har skjedd. Vi må se kritisk på dagens praksis og lovverk og vurdere om det er noe som bør endres. For at utvalget skal kunne gjøre dette, er det helt avgjørende at de får tilgang til nødvendige og relevante opplysninger, også til taushetsbelagte opplysninger, og at utvalget får hjemmel til å behandle helseopplysninger og andre personopplysninger. Den informasjonen utvalget innhenter, kan være sensitiv. Utvalget må derfor sikre en god ivaretakelse av kravene etter personvernreglene. Blant annet må det ikke innhentes flere opplysninger enn det som er nødvendig, og de opplysningene som innhentes, må beskyttes. Jeg er glad for at komiteen slutter seg til lovforslaget, og jeg er også takknemlig for at komiteen har snudd seg raskt rundt i denne saken og har akseptert å behandle en sak som regjeringen fremmet lovlig sent for Stortinget. Men det gjør også at utvalget raskere kan komme i gang med sitt viktige og nødvendige arbeid. Disse endringene er helt nødvendige for at utvalget skal kunne utføre sitt oppdrag. Jeg vil bare avslutningsvis gjenta min unnskyldning overfor ofrene og deres pårørende i Varhaug-saken for det de har opplevd, og for at vårt samlede system ikke evnet å stoppe overgrepene selv etter at de første overgrepene ble oppdaget.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Selvsagt er Senterpartiet enig i det. Det er en av våre hovedparoler. Når det gjelder den såkalte hytteskatten, avsluttet jeg jo innlegget mitt med å si at jeg kommer til å støtte romertallsvedtaket der regjeringspartiene og Fremskrittspartiet foreslår at det skal være en del av mandatet til inntektsutvalget. Samtidig mener Senterpartiet at vi må se på andre løsninger enn akkurat det som Fremskrittspartiet, i hvert fall, har skissert i media. Den innretningen er ikke sikkert er den rette, f.eks. om det skal være en grense for hvor mye en skal ha i utgifter før en begynner å fakturere, osv. Jeg ser for meg at hvis legebesøk og sånt skal faktureres, vil det bli et voldsomt stort byråkrati, og hvis det er fritidsbeboere som bor på hytta halve året, og som kanskje i tillegg har behov for mye hjemmesykepleie, altså daglig stell, ukentlig stell osv., så er det en kjempestor utfordring for mange kommuner.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Senterpartiet er opptatt av at alle skal ha mulighet til å delta på lik linje, også digitalt. For oss er ikke det viktigste om det er fiber eller 5G, men det som er aktuelt å bygge ut i Distrikts-Norge der de verken har fiber eller 5G, det er fiber. Og 5G-utbyggingen vil jo, som alt annet, starte i by – og så går det både 5, 10 og 15 år før Distrikts-Norge får være en del av det. Så hvis vi skal ha bosetting i hele landet, noe vi er veldig opptatt av, må vi faktisk sørge for at en har tilgang, en tilfredsstillende tilgang, i hele landet, og et høyhastighetsbredbånd, som gjør at også næringslivet kan etablere seg. For det som er utfordringen når en skal få nye arbeidsplasser rundt i Distrikts-Norge, er at det enkelte steder ikke er mobildekning, og veldig mange steder er det ikke tilstrekkelig tilgang på fiberkapasitet til at en faktisk kan legge arbeidsplassen sin der.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Senterpartiet vil først og fremst øke kommunenes handlingsrom ved å øke rammene til kommunene fra det sulteforingsnivået vi har hatt de siste åtte årene, og opp til et nivå som gjør at kommunene kan greie å utføre de lovpålagte tjenestene uten at de er tvunget til å innføre eiendomsskatt, uten at de tvinges til å redusere f.eks. eldreomsorgen eller hva det nå måtte være. Jeg er ikke noen tilhenger av eiendomsskatt. Det er ingen som er det. Det er noe de innfører av nød og ikke av lyst i de aller, aller fleste kommunene. Jeg ser det også er mange Fremskrittsparti-kommuner som til og med har innført eiendomsskatt i den siste perioden, og som har hatt det hele tiden, de har heller ikke fjernet den. Når det gjelder Fremskrittspartiets forslag om å sette et tak på 3 000 kr, som har vært fremme i media, er det et relativt usosialt forslag. Da er det de som tjener mest, som sparer mest på eiendomsskatten. Det er de som har den høyeste inntekten, som har de største boligene, så det er i hvert fall ikke et forslag som er til beste for folk flest.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Senterpartiet er helt enig i inngangen på dette. Å sørge for at det er bredbånd eller 5G rundt omkring i hele landet, er en forutsetning for at vi skal utvikle hele landet. Vi har omtalt vår styrking i transportkomiteen, for det er der bredbånd har ligget på tidligere tidspunkt. I vårt alternative budsjett for inneværende år har vi en kraftig satsing på bl.a. bredbånd. Vi er helt enig i at store deler av fylkeskommunens satsing ut over det som er forbeholdt fylkesvei, må gå til bredbånd, og vi er helt enig i at bredbåndsatsingen er avgjørende for distriktspolitikken. I tillegg er det en annen sak som er helt avgjørende for at folk skal kunne bosette seg i hele landet, og det er at vi åpner for mer spredt boligbygging rundt omkring i Distrikts-Norge. Det er de to tingene mine kommuner melder tilbake at er det viktigste for at man skal få folk til å flytte tilbake og få arbeidsplasser rundt omkring i hele landet. Det må SV tenke litt nøyere over.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Nei, Senterpartiet er enig med Norman-utvalget. Victor Norman sa helt tydelig ved framleggelsen av utvalgets NOU at kommunesammenslåing ikke er løsningen for å desentralisere Norge, snarere tvert imot. Han hevder også at de kommunesammenslåingene som har skjedd, kanskje har svekket bosettingen i Distrikts-Norge. Det er ikke små distriktsbyer som er løsningen, det er at kommunene får utvikle sin egenart og ha det tilbudet som innbyggerne etterspør. Og de etterspør noe annet enn bykvalitetene som er i Oslo. Små eller store kommuner er ikke spørsmålet, det er kvaliteten på tjenestene og muligheten til å utføre tjenestene som er det viktigste. Vi vet at om det er interkommunalt samarbeid eller om det er kommunesammenslåing, er fagmiljøet akkurat det samme. Om en slår sammen Elverum og Trysil, er fagmiljøet i Trysil akkurat det samme og attraktiviteten akkurat den samme.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Selvsagt er det framtidsrettet å sørge for at vi har trygghet i hele landet. Selvsagt er det framtidsrettet å sørge for at innbyggerne har de samme rettighetene, om en bor i en distriktskommune eller om en bor midt i Oslo. Det har uten tvil skjedd en voldsom svekkelse av politiet til nærpolitiet. Det er jo noe som politiet selv uttaler. Politiforbundet sier selv at nærpolitireformen har svekket hele politikraften i Distrikts-Norge, og til dels også i byene på grunn av den omorganiseringen. I mitt område hadde vi to lensmannskontor, der det ene ble nedlagt og det andre skulle styrkes. Det ene måtte legges ned, for vi kunne ikke ha et lensmannskontor som var oppe to dager i uka. Nå har vi ett lensmannskontor, som er to mil unna, som har oppe annenhver dag, og som har fire stillinger mindre enn de to hadde til sammen før. Dette er ikke styrking av politikraften i Distrikts-Norge.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Senterpartiet har ingenting imot frivillig kommunesammenslåing, og vi har stemt for alle frivillige sammenslåinger her i salen. Men høyreregjeringen har tvangssammenslått både kommuner og fylkeskommuner i denne siste perioden, på tross av sterke protester, og allerede etter et par år ser vi nå underskriftslister der man krever løsriving fordi tjenestene er blitt mye dårligere, de klarer ikke å holde på fagfolk, osv. Stortinget har jo fattet et vedtak der det er tydelig at tvangssammenslåing ikke skal foregå. I replikkordvekslingen har Høyre vært veldig opptatt av kommunestruktur og mer kommunesammenslåing. Det tar jeg som et dårlig tegn på at Høyre også i neste periode vil overkjøre lokaldemokratiet. Det spørsmålet jeg mener velgerne har krav på å få svar på, er: Vil Høyre gjennomføre nye tvangssammenslåinger i neste stortingsperiode?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Jeg prøver en gang til med et kort og enkelt spørsmål: Vil Høyre fortsette tvangssammenslåingene i neste periode? Velgerne har faktisk krav på å vite hva Høyre går til valg på. Senterpartiet går til valg på at vi ikke vil gjennomføre tvangssammenslåinger og trosse lokaldemokratiet. Vil Høyre respektere lokaldemokratiet, eller er det fare for nye tvangssammenslåinger i neste periode?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Fremskrittspartiet skriver i innstillingen: «En god og forutsigbar kommuneøkonomi er et viktig fundament for det norske velferdssamfunnet og noe av det viktigste Stortinget kan bidra med i hverdagslivet til enkeltpersoner og familier.» Jeg er aldeles enig. Nå skal altså Fremskrittspartiet fjerne eiendomsskatten, og de gir ikke en krone til i denne kommuneproposisjonen til norske kommuner. Dette har vært en sak for Fremskrittspartiet hele perioden. Fremskrittspartiets ordførere har tydelige tilbakemeldinger. Kjell-Børge Freiberg i Hadsel hadde en tilbakemelding i 2015 der han sier at partileder og finansminister Siv Jensen har helt urealistiske forventninger, skjønner ikke Kommune-Norge, og at det er umulig å sikre velferdstilbudet i norske kommuner med de rammene som er nå. Fremskrittsparti-ordføreren i Hvaler har sagt akkurat det samme. Hvilke tjenester er det kommunene skal redusere på for å få fjernet eiendomsskatten?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Senterpartiet er ikke noen tilhenger av eiendomsskatt. Det er som sagt av nød, ikke av lyst at det blir innført i kommunene. Når Fremskrittspartiet nå foreslår å ha et tak på f.eks. 3 000 kr, lurer jeg på om de ikke har tenkt på den sosiale innretningen på det. Hvis jeg skulle foreslått endringer og begrensninger på eiendomsskatten, ville jeg iallfall hatt begrensninger i prosent av husstandsinntekt, for da ville også dem med lavest inntekt fått en stor lettelse, samtidig som de som har en veldig høy inntekt, hadde fått bidratt til fellesskapet, og vi kunne opprettholdt tjenestene. Eiendomsskatteloven i dag åpner også for f.eks. å gi fritak for dem som har en husstandsinntekt under x antall G, sånn vi har i min kommune, der man sørger for at minstepensjonister søker fritak og slipper å betale eiendomsskatt. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet redusere eiendomsskatten for folk flest, men helst for millionærene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Det hadde vært fristende å følge opp med regionreformen og at Senterpartiet faktisk la inn en rekke nye oppgaver til både kommuner og regioner som Venstre stemte mot, men den diskusjonen kan vi ta en annen gang. Jeg oppfatter at representanten sa at man har bremset sentraliseringen i denne perioden. Hvis vi ser på statistikken fra SSB, hadde vi i 2005 249 kommuner med folketallsnedgang. I 2013, etter åtte rød-grønne år, hadde vi 112. I 2019 var det 291 kommuner i Norge som hadde folketallsnedgang. Hvordan kan representanten kalle det å bremse sentraliseringen når antall kommuner med folketallsnedgang er mer enn doblet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Høyre har i salen i dag bekreftet at de går til valg på en ny runde med tvangssammenslåing. Etter den forrige runden med tvangssammenslåing var det Kristelig Folkeparti som sikret flertall i salen for frivillighetsvedtaket, der Stortinget ber regjeringen legge til grunn at gode og frivillige prosesser skal være utgangspunktet for endringer i kommunestrukturen, og at eventuelle kommunesammenslåinger i inneværende periode utelukkende skal bygge på frivillighet. Kan Kristelig Folkeparti garantere at de også vil stå for frivillighetslinjen hvis det blir nye runder med kommunereform i neste stortingsperiode?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Så til en helt annen frivillighet: I forbindelse med den forrige kommuneproposisjonen var det en stor diskusjon om frivilligsentralene. Der gjorde representanten en stor jobb og sørget for at de nå er finansiert, sånn at også de mindre kommunene kan beholde frivilligsentralene. Kan Kristelig Folkeparti garantere at det vil være standpunktet også framover, og føler representanten at det er sikret i de avtalene som er inngått i regjeringen nå?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Jeg tror det er få ting vi er så enige om som manglende behov for kommunereform. Senterpartiet vurderer å stemme for forslag nr. 29: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å avvikle alle de økonomiske insentivordningene for nye kommunesammenslåinger.» Samtidig må jeg ha klargjort om vi mener det samme med tanke på det forslaget, for vi ønsker ikke å videreføre de insentiver som regjeringen har innført, og vi ønsker ikke å videreføre dette med å straffe såkalt frivillige små kommuner osv., men Senterpartiet er positive til frivillig kommunesammenslåing, og vi vil beholde tilskudd til utredning osv. der kommunene selv tar initiativ til det. Kan vi tolke det sånn at det er de nye ordningene som er innført etter 2013, man vil fjerne? Da vil Senterpartiet absolutt støtte forslag nr. 29.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
I proposisjonen står det at fra og med kommuneproposisjonen for 2023 vil det ikke bli gitt signal om vekst i samlede inntekter til kommunene. Hva vil det bety for forutsigbarheten for kommunesektoren når de skal i gang med budsjettene? Og til slutt et spørsmål etter de rundene som har vært her nå, der flere representanter fra Høyre har bekreftet at det er aktuelt med nye runder med tvangssammenslåing: Kan statsråden også bekrefte at det vil være aktuelt i neste periode hvis Høyre fortsatt sitter med makten?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Jeg vil gjerne følge opp forrige spørsmål: Hvis vi ser på høyrestyrte Agder, har Birkenes mistet 16 statlige arbeidsplasser, Marnardal har mistet 10, og Kvinesdal har mistet 10. Disse er utrolig viktige for disse små kommunene for å opprettholde et fagmiljø og for å tiltrekke seg ny kompetanse. Agder er høyrestyrt og har vært høyrestyrt, så statsråden må gjerne fortelle meg hva som er bra med denne enorme indre sentraliseringen i fylket. Til slutt: Etter den diskusjonen som var her i sted, håper jeg at statsråden kan svare på et ja/nei-spørsmål. Kommer Høyre til å gå for tvangssammenslåing i neste periode, eller kan statsråden garantere at det er uaktuelt for Høyre?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Jeg takker for svaret, men det var ikke svar på noen av spørsmålene mine: Hva er det da som gjør at høyrestyrte Agder har en voldsom indre sentralisering når det gjelder statlige arbeidsplasser? Det er Høyre som har styrt der, og det er Høyre som styrer der. Det tror jeg ikke har noe med Senterpartiets ordførere å gjøre. Det andre spørsmålet er: Kan statsråden nå bekrefte at Høyre ikke kommer til å gå for tvangssammenslåing i neste periode? Jeg spurte ikke om hva som står i programmet. Kan velgerne være trygge på at det ikke blir nye tvangssammenslåinger med Høyre?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Kommunene har et stort ansvarsområde, og et av dem er primærhelsetjenesten. Fastlegeordningen er en viktig brikke i det. Fastlegeordningen er grunnmuren i den kommunale helsetjenesten. Nå er ordningen i krise fordi fastlegene får stadig flere oppgaver uten at ressursene øker tilsvarende. Resultatet er at både store og små kommuner har problemer med å rekruttere fastleger, og det er de minst sentrale kommunene som melder om de største utfordringene. Allerede i 2016 kom de første varslene om at ordningen sto i fare for å bryte sammen. I 2017 rapporterte VG om at nær halvparten av norske kommuner var bekymret for rekrutteringen av fastleger. I mellomtiden har situasjonen blitt bare verre. Det siste året melder 85 pst. av kommunene at de har hatt utfordringer med å rekruttere fastleger, ifølge en rapport fra Samfunnsøkonomisk analyse og Legeforeningen. Regjeringen har reagert for sent på fastlegekrisen. Da regjeringen kom med sin handlingsplan for allmennlegetjenesten i 2020, var det, ifølge Legeforeningen, både for lite og for sent. Senterpartiet mener det trengs et kraftig løft i antallet fastleger for å redusere arbeidsbelastningen på hver enkelt lege og sikre trygg og stabil dekning av fastleger over hele landet. I Senterpartiets alternative budsjett for 2021 foreslo vi en styrking av fastlegeordningen på ca. 400 mill. kr med følgende tiltak: 400 nye nybegynnerstillinger for allmennlege i spesialisering, en tilskuddsordning for å trygge legevaktordningen i kommuner som har særlige rekrutteringsproblemer, og en tilskuddsordning for kommuner som vil prøve ut nye rekrutteringstiltak. En velfungerende fastlegeordning sikrer at syke personer kan få helsehjelp nært der de bor, og av en lege som kjenner dem. Fastlegekrisen fører til at syke personer stadig oftere ikke møter den faste legen som kjenner dem, men tilfeldige vikarer. I verste fall fører den til at folk blir stående helt uten fastlege. Derfor haster det å trygge fastlegeordningen. Til slutt vil jeg komme med en stemmeforklaring. Vi fremmer vårt forslag nr. 27, der vi ber om et helhetlig tilleggsmandat til inntektssystemutvalget, men vi vil varsle at vi vil stemme subsidiært for forslagene nr. 20 og 21. I tillegg vil Senterpartiet støtte forslag nr. 12, fra Fremskrittspartiet, der de ber regjeringen om en garanti for at alle husstander skal få internettilgang i løpet av 2025. Jeg vil også varsle om at vi støtter forslag nr. 29, fra Rødt.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Først: Jeg er veldig glad for innlegget til Tveiten Benestad, for det er tydelig at regjeringen nå har skjønt det Senterpartiet har snakket om i åtte år, at vi må ha en mer desentralisert utdanning, vi må ha et tilbud nær der folk bor, og vi må ha et tilbud folk kan benytte seg av, selv om de f.eks. har ansvar for familie eller andre ting som gjør at de ikke kan reise ut for å studere. Det er helt avgjørende at en har tilgang på kompetanse i distriktet hvis vi skal få folk ut i distriktet. Da er det fryktelig synd at denne regjeringen startet prosessen med å legge ned Nesna, som faktisk var et viktig tilbud for å få kompetanse i distriktet, for å sørge for at kommunene der hadde tilgang på sykepleiere, lærere osv. Det er ganske betenkelig at en starter en sånn prosess med å legge ned et tilbud. Men min utfordring til distriktsministeren er spørsmålet om differensiert arbeidsgiveravgift. Vi er vel alle enige om at det er et utrolig virkemiddel for distriktspolitikken, og det mange spør seg om nå, er: Hvor ligger forhandlingene med ESA, og når får vi en avklaring der? Det spørsmålet som i hvert fall næringsforeningene stiller meg stadig vekk, er: Hvordan går diskusjonen om hvorvidt en kan ha flere soner innenfor en sammenslått kommune? Nå er det mange av de nye kommunene som har flere arbeidsgiveravgiftssoner, og de har fått fortsette med det en stund. Vil de få fortsette med det også videre framover? Og et annet spørsmål som kommer i kjølvannet av det: Vil det være aktuelt for andre kommuner som har en lignende beskaffenhet, å få forskjellige arbeidsgiveravgiftssoner innenfor de kommunene? Det håper jeg distriktsministeren kan svare meg på. Så til debatten om tvangssammenslåing. Av og til når jeg er her i salen, er debatten faktisk opplysende, og jeg skjønner litt mer når jeg går ut enn jeg gjorde da jeg kom inn. Statsråden har nok helt sikkert rett i at jeg har fryktelig tungt for det, men det ble jo ikke noe bedre når statsråden ikke ville svare på det spørsmålet jeg stilte, og overhodet ikke var inne på det. For det enkle spørsmålet er: Hva vil Høyre gjøre etter valget? Vil vi få flere tvangssammenslåinger hvis Høyre kommer til makten etter valget, eller er det uaktuelt i stortingsperioden 2021–2025 å gjennomføre nye tvangssammenslåinger? Det tror jeg er det spørsmålet jeg får uansett hvilken kommune jeg er innom, i hvert fall de mindre kommunene. Det er veldig fint hvis en kunne svare ja eller nei på det spørsmålet, så kanskje det hadde gått inn hos meg også.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Det er godt å høre at en forsøker å videreføre den ordningen for sammenslåtte kommuner, men hva med nabokommunene? Hva om vi har en kommune der vi har en by og en veldig grissgrendt grend? Vil det også være muligheter i andre kommuner der det er veldig rurale områder i en større kommune, til å få differensierte arbeidsgiveravgiftssoner, sånn at de kan prøve å få næringslivet ut i de grendene? Det er interessant for mange kommuner om det er noe som regjeringen vurderer. Jeg vil også til slutt benytte anledningen til å takke komiteen for fire veldig trivelige år og for en god debatt. Vi skal diskutere noen småsaker etterpå som jeg tror det kanskje blir mindre diskusjon om, men jeg håper distriktsministeren kan svare på denne utfordringen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Det har vært en lang dag, så jeg skal ikke gjenta foregående taler. Vi har felles merknader i innstillingen, så jeg slutter meg til det han har sagt. Men Senterpartiet har et litt annet forslag. Vi har forslaget: «Stortinget ber regjeringen nedsette en lederlønnskommisjon for statlige lederlønninger og lederlønninger i statseide selskaper. Kommisjonen skal se de statlige lederlønningene og bonusordningene i sammenheng og analysere hvorfor lønnsutviklingen på toppnivå har fått fortsette, på tross av blant annet tidligere vedtatte retningslinjer. Kommisjonen skal videre foreta en grundig vurdering av hva som er reelle samfunnshensyn i lønnsfastsettelsen, og hva som ikke kan begrunnes med dette. Kommisjonen skal ha sterk representasjon fra partene.» Det som skiller våre forslag, er at vi oppfatter at problemstillingen rundt politikerlønninger er avgjort i den saken som ble vedtatt her i Stortinget for ikke så lenge siden, der Stortinget ga presidentskapet fullmakt til å utarbeide retningslinjer for virksomheten til den lønnskommisjonen. Det er i tråd med de forutsetningene jeg tror det var en tilnærmet enstemmig komité som sto bak i innstillingen. Derfor mener vi at den problemstillingen er avklart, og vi fremmer derfor et annet forslag der politikerlønninger da ikke lenger er en del av forslaget.
Torill Eidsheim (Høyre), 2021-06-15:
Året vi no har lagt bak oss, har vist seg krevjande, men det har òg vist oss ulike konsekvensar av auka fleksibilitet ved digitale løysingar. Og når kontoret flyttar heim, flyttar òg nokon heimen sin til hytta. Stadig aukande bruk av fritidsbustader er ikkje noko nytt, men det har eskalert kraftig under covid. Desse deltidsinnbyggjarane gjev auka aktivitet og gode inntekter for vertskommunane, men samtidig byr det på problem når helsesystemet ikkje er oppskalert for storinnrykk. Så eg lurer på: Er Senterpartiet einig i at inntektssystemet må leggje til rette for at folk kan bu der dei ønskjer å bu, enten det er i bygd eller i by?
Torill Eidsheim (Høyre), 2021-06-15:
Takk for svaret. Det gler meg at Senterpartiet er på glid her og ser dette behovet. For er det éin ting som er sikkert, så er det nettopp at samfunnet er i kontinuerlig utvikling. Den digitale utviklinga endrar korleis vi jobbar, og ho endrar kanskje òg måten vi ønskjer å leve på. I Høgre er vi opptatt av nettopp det; vi er opptatt av at folk skal få lov til å bu og arbeide i heile landet. Fleirtalet i komiteen har nettopp difor peikt på det, at ein har behov for å sjå nærare på inntektssystemet. Men når det kjem til den digitale utviklinga, er Senterpartiet veldig ofte opphengt i det som omhandlar rein fiber, og ikkje den totale digitale infrastrukturen. Kva er det som gjer det?
Torill Eidsheim (Høyre), 2021-06-15:
Noreg er kome langt med digitalisering. Vi kunne ikkje handtert covid-19 slik vi har klart det, utan at samfunnet vårt var vel tilrettelagt for bruken av digital teknologi. Mykje av tida mi på Stortinget har eg brukt på teknologi og digitalisering – det fantastiske utgangspunktet vårt og kva for moglegheiter vi har. I dag vil eg bruke taletida mi på utfordringane. Samhandling og samordning av digitaliseringsarbeidet i kommunar, fylkeskommunar og statlege verksemder skal leggje grunnlaget for utviklinga av samanhengande tenester til innbyggjarar, frivillige organisasjonar og næringslivet. I proposisjonen blir det vist til at kommunar og fylkeskommunar har eit breitt ansvar for grunnleggjande tenester som er viktige i kvardagen til innbyggjarane. Regjeringa har i digitaliseringsstrategien fastsett å utvikle samanhengande tenester innanfor desse sju livshendingane: det å få barn, det å få eit alvorleg sjukt barn, det å miste og finne jobb, det å vere ny i Noreg, dødsfall og arv, å starte og drive ein frivillig organisasjon og å starte og drive ei bedrift. Digitalisering er sektorovergripande. Etableringa av samanhengande tenester krev involvering av ei rekkje aktørar på statleg og kommunalt nivå. Regjeringa har sett i verk ei rekkje tiltak for modernisering og digitalisering. I dag ønskjer eg å trekkje fram eit især, for målet med digitaliseringsstrategien er at alle innbyggjarar, alle næringsdrivande og frivillige organisasjonar kommuniserer digitalt med offentleg sektor. Den digitale kompetansen i Noreg er god og betre enn i svært mange andre land. Likevel viser ei fersk undersøking frå Kompetanse Norge at 600 000 innbyggjarar risikerer å falle utanfor det digitale. Andelen har gått ned frå 24 pst. til 14 pst. dei siste åra, men like fullt treng vi ei offensiv satsing og ikkje minst ei forståing for kva som er og vil vere dei riktige tiltaka for å møte digital utanforskap. Utviklinga viser at det er primært dei same gruppene som vi såg før – det er eldre, det er arbeidsledige, det er innvandrarar, og det er personar med sosiale utfordringar – som står på sidelinja. Kompetansetilbodet i seg sjølv er ikkje nok. Det er ikkje alltid det er dei digitale tenestene i seg sjølve som er barrieren, snarare kan det vere kunnskap om norsk forvaltning, det kan vere låg problemløysingskompetanse, og det kan òg vere få hjelpemoglegheiter som er barrieren. Livet kan i fasar vere for vanskeleg til at vi taklar det digitale. Det kan vere kognitiv svikt, det kan vere demens, det kan vere tap av funksjonsevne, for å nemne noko. Då må det vere mogleg å vere analog. Det må òg vere mogleg å få hjelp, sikkert og lovleg. For at vi skal setje i verk dei rette tiltaka, er kunnskap viktig. Difor må vi vite. Vi må vite kven dei sårbare gruppene for digital utanforskap er, og vi må vite korleis vi kan få til eit likeverdig tenestetilbod og samanhengande tenester i alle fasar av livet.
Torill Eidsheim (Høyre), 2021-06-15:
Kommuneproposisjonen 2022 teiknar eit positivt bilde for framtida. Kommunane sine frie inntekter har auka med 35 mrd. kr sidan 2013. Kommunane har òg fått forsikringar om at dei skal fullkompenserast for pandemikostnadane. I lys av det tidlegare talar, Hadia Tajik, sa i dag, har eg lyst til understreke at i Høgre har vi tru både på vanlege folk og på vanlege bedrifter. I motsetning til Arbeidarpartiet har vi tru på at eit godt samfunn med gode velferdstenester vert skapt best ved å sleppe alle gode krefter til. Regjeringa sitt mål er å skape meir og inkludere fleire. Digitalisering og teknologi opnar for heilt nye moglegheiter for innbyggjarane, for verksemder og for samfunnet gjennom auka velstand, betre livskvalitet og berekraftig utvikling. Difor føreslo regjeringa å løyve over 1,5 mrd. kr til nye digitaliseringstiltak i statsbudsjettet for 2021. Dette kom på toppen av ein allereie høg digitaliseringsaktivitet. Fleire av dei nye tiltaka i 2021 får betydning for kommunal sektor. Dette gjeld f.eks. digital undervisning i kommunane, Nasjonal vegdatabank, etablering av ITS og felles kommunal journalløysing og ikkje minst breiband. Medfinansieringsordninga har frå 2016 til 2020 bidratt til realisering av digitaliseringstiltak som er berekna å kunne gje ein samla årleg gevinst for kommunane på over 670 mill. kr. I 2021 er ramma for tildeling frå denne ordninga nesten 190 mill. kr, noko som vil kunne utløyse offentlege digitaliseringsinvesteringar med eit samla budsjett på mellom 218 og 379 mill. kr. Dette gjev eit stort potensial for gevinstar for dei kommunane som evnar å vere proaktive, og ikkje minst for innbyggjarane og for næringslivet deira.
Torill Eidsheim (Høyre), 2021-06-15:
Digitalt Europa er eit investerings- og samarbeidsprogram for perioden 2021–2027. Det skal bidra til å sikre Europas konkurransefortrinn og strategiske autonomi innan behovsdriven digital transformasjon. Det er ein samla komité som stiller seg bak innstillinga. Dette programinnhaldet knyter seg til utbygging og sikring av kapasitet innan fem satsingsområde. Det handlar om tungrekning, superdatamaskinar. Det handlar om kunstig intelligens, cybersikkerheit og tillit, avanserte digitale ferdigheiter og utrulling og beste bruk av digital kapasitet og interoperabilitet Ein sentral tanke i programmet er at i regi av Europakommisjonen vil statane i EU kunne gå saman og kanalisere investeringar, kunnskap og innsats inn mot felles løysingar som kan nyttast og vidareutviklast av eit mangfald av verksemder og innbyggjarar på tvers av landegrenser. Ved behandlinga av Programmet for eit digitalt Europa i Europaparlamentet blei det trekt fram at dette programmet blir sett på som det viktigaste verktøyet for å kunne hevde Europas felles digitale suverenitet og å oppnå hovudprioriteringane med forsikring om ein ny generasjon digital teknologi. Når vedtaket trer i kraft, vil det gjere det mogleg for Noreg og EØS/EFTA-statane å delta i programmet frå første utlysing. Det blir i proposisjonen fremja forslag om at Stortinget gjev sitt samtykke før forordninga er endeleg vedteken, og før EØS-komiteen tek ei avgjerd. Sidan denne proposisjonen blei lagd fram, har Programmet for eit digitalt Europa blitt behandla og vedteke i Europaparlamentet den 29. april 2021. Forordninga er med dette også formelt vedteken utan endringar i det framlagte utkastet og publisert 11. mai 2021, og tek til å gjelde frå 1. januar 2021. Saka har også vore lagd fram for utanriks- og forsvarskomiteen til fråsegn, og dei viser til Meld. St. 5 for 2020–2021, Samfunnssikkerhet i en usikker verden, som også handlar om digital sikkerheit. Ein samla komité seier seg einig i at Innst. 275 S for 2020–2021 belyser godt standpunkta til dei respektive partia knytte til viktigheita av digital sikkerheit, og at desse er relevante for den norske deltakinga i program som DIGITAL.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Eg skal spørja om noko eg og sikkert veldig mange innbyggjarar lurar på, spesielt dei i raud-grøne kommunane som har fått eigedomsskattrekninga i vår og har betalt fleire tusen kroner. Fordi dei eig ein bustad eller eig ein bustad i lag med banken, får dei ei ekstrarekning i posten frå kommunen sin. Dei har vel registrert at rekninga er like høg og mykje høgare no, trass i at Stortinget har sett ned promillen kommunane har lov til å krevja inn, frå 7 promille til 4. Det har aldri vore sagt frå dei raud-grøne partia, som ein ut frå meiningsmålingar kan ha mistanke om kanskje kan gjera eit brukbart val, og då kan dei koma i posisjon. Då lurar eg veldig på, i lag med alle dei innbyggjarane: Vil den regjeringa som Senterpartiet då kanskje er ein del av, auka kommunane sitt handlingsrom til å gå frå 4 promille til 7 promille igjen, eller aksepterer ein dette stortingsfleirtalet sitt nivå på 4 promille? Er det gjenstand for å bli auka?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Eg prøvde i stad å stilla spørsmål til Senterpartiet om eigedomsskatt, men dei svarte mildt sagt litt ullent, og eg kan vel ikkje tolka noko anna ut av svaret enn at dei i alle fall ikkje garanterer at dei ikkje vil auka promillen frå fire til sju. Det er Arbeidarpartiet som ser ut til å bli størst på den sida viss dei skulle hamna i regjering. Lauvås har jo starta debatten friskt og tydeleg, så han vil heilt sikkert vera meir tydeleg i tilbakemeldinga til meg, om ei arbeidarpartileia regjering vil auka eigedomsskatten frå fire til sju promille i løpet av neste periode. Eller kan han roa meg og alle hus- og hytteeigarar med at det ikkje vil skje no?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Eg takkar for svaret. Representanten gjentek det vanlege – at alt vil løysa seg med nokre fleire milliardar – vel vitande om at det stortingsfleirtalet me har hatt i åtte år, har lagt på betydeleg fleire milliardar enn den førre, raud-grøne regjeringa. Viss ein legg logikken til Lauvås til grunn, oppfattar eg det som ein lovnad om at ein skal tilføra minst 3 mrd. kr meir, og at eigedomsskatt ikkje er ønskjeleg. Kan me då slå oss til ro med at ein ikkje aukar moglegheitene kommunane har til å auka inntektene sine frå eigedomsskatt på promillen, altså frå fire og oppover, men at ein beheld det nivået som dagens stortingsfleirtal har slått fast?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Det må vera nytt for meg at me hentar særleg stor inspirasjon frå Sverige. Eg veit at spørjaren hentar betydeleg inspirasjon frå Sverige på mange ulike felt. Når ein snakkar om privatisering av helsetenester, er det feil. Det Framstegspartiet er veldig tydeleg på, er at helsetenester skal finansierast av det offentlege fullt ut, men at for oss er kven som leverer dei tenestene, underordna. Me trur faktisk at me får meir igjen for kronene av at det er konkurranse om å levera tenestene. Me får meir innovasjon. Det skal vera finansiert av fellesskapet, men om det er kommunen sjølv eller helseføretaket som leverer ei teneste, er underordna. Det viktigaste er at ein får konkurranse på å levera. Då får ein meir igjen, slik ein har det på veldig mange andre ulike felt i samfunnet, der konkurransen fungerer veldig godt. Men det er stor forskjell på å konkurranseutsetja noko og privatisera noko, og det er viktig at ein i stillinga av spørsmål er tydeleg på kva omgrepet er. Framstegspartiet vil konkurranseutsetja meir, men ikkje privatisera meir.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Det var mange ulike spørsmål her. Det er hyggeleg at representanten synest at Austevoll er ein flott kommune. Han må gjerne koma på besøk, så skal eg visa han rundt. Og eg skal òg fortelja han at konkurranseutsetjinga av eldreomsorga som vart gjord, førte med seg betre kvalitet til innbyggjarane gjennom meir valfridom og ein dyktig aktør som leverte gode tenester. Bakgrunnen for at Høgre valde å gå i kompaniskap med partiet til spørjaren for å reversera dette, får ein stilla spørsmål om til Høgre og ikkje til oss. Eg registrerer at Høgre var med på vedtaket, og dei syntest sikkert at det var hyggeleg å spara skattebetalarane for ein sju–åtte millionar i året samtidig som kvaliteten på tenestene heldt seg oppe. Men eg registrerer at dei etter valet valde å samarbeida med Arbeidarpartiet. Å kalla dei for høgrepartia lokalt når dei fører arbeidarpartipolitikk – det er ein retorikk eg har brukt lokalt, og han har ikkje vorte sagt imot. Her har nok partiet til spørjaren fått betydeleg gjennomslag for arbeidarpartipolitikk i den kommunen.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Eg synest heile den diskusjonen om eigedomsskatt blir litt rar. Korleis ein kan klara seg utan eigedomsskatt, blir spørsmålet, og det blir framstilt som heilt umogleg. Svaret er eigentleg ganske openbert. Det finst ei rekkje norske kommunar i dag som klarar seg utan eigedomsskatt. Mitt svar er at kommunane er kjempeflinke til å læra av kvarandre, så kvifor ikkje besøka dei kommunane som klarar seg utan eigedomsskatt, og finna ut kva det er dei gjer som gjer at dei klarar seg utan. Eg har sjølv erfaring som ordførar, og valde å fjerna eigedomsskatten i Austevoll. Eg opplevde då at det har skapt ein optimisme. Ved å marknadsføra for næringsliv og innbyggjarar at ein er ein kommune utan eigedomsskatt, får ein tilflytting, positivitet og optimisme, som gjer at skatteinntektene stig på ordinær skattlegging etterpå. Eg er heilt sikker på at det at me fjerna eigedomsskatten i Austevoll i 2013, har bidrege til den optimismen som gjer at skatteinngangen etterpå har vore god, og som gjer at det er ein god og sunn kommuneøkonomi i den kommunen den dag i dag.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Framstegspartiet vil fjerna eigedomsskatten for alle, folk flest og alle saman, men me får ikkje regjeringspartia med oss på å gjera det over natta. Derfor har me fått dei med på no å greia ut å setja eit tak. Det handlar sjølvsagt veldig mykje om sosial profil det òg. Det er ikkje sånn at dei som har store hus, nødvendigvis er dei som er rikast, det kan vera mykje lån på huset, som eg sa i mitt innlegg. Me veit òg at veldig mange arvar eigedom, kanskje etter foreldra sine, og dei blir klassifisert som fritidshus og taksert kjempedyrt av kommunane. Det er veldig mange som då blir pressa til å måtta selja barndomsheimen sin, selja feriebustaden sin. Derfor er det viktig for oss å setja eit tak som eit ledd i å få eigedomsskatten vekk. Eg veit ikkje heilt om eg trur på at Senterpartiet eigentleg er imot eigedomsskatt, når dei på ein måte er så kritisk. Kvar gong Framstegspartiet snakkar mot den skatten, er det Senterpartiet som er vår største kritikar. Eg trur faktisk dette illustrerer ein stor forskjell mellom dei to partia. Framstegspartiet vil setja ned eigedomsskatten, Senterpartiet synest han er heilt grei å ha.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Når det gjeld formuesskatten, er det ein særnorsk skatt som berre går på norske eigarar. Derfor har Framstegspartiet sagt at me vil fjerna den ulikheita mellom om ein er utanlandsk eigar eller lokal, norsk eigar. Me er rimeleg sikre på at Noreg på sikt er tent med at me har lokalt eigarskap til bedrifter. Kommunane er opptekne av at hjørnesteinsbedriftene er lokaleigde, at bedriftseigaren er på butikken, er i barnehagen og hentar ungar, er ein del av lokalsamfunnet, meir enn at det er utanlandsk kapital. Derfor er eg heilt overtydd om at viss me fjernar formuesskatten, vil dei pengane som då blir spart, bli brukt til ny verdiskaping som igjen vil gje store skatteinntekter til norske kommunar, pluss til å trygga arbeidsplassar. Svaret på det er at ved å fjerna sånne særnorske skatter, er me med på å trygga velferda for framtida, som igjen kan bidra til at me kan setja opp løningar og levera gode tenester vidare. Alternativet – å gjera det ugunstig å vera norsk eigar – er at me får mindre norsk eigarskap, og det vil vera uheldig for landet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Me trur at det er rom for både å gje meir løn og for eldreomsorga med det opplegget som ligg. Det ville det òg vore rom for om Framstegspartiet hadde fått meir gjennomslag for vår politikk på skattekuttsida. Eg registrerer at spørsmålsstillaren har inga interesse av å likebehandla norsk og utanlandsk eigarskap. Ein stiller spørsmål til departementet om dei kan bevisa ting. Eg vil heller anbefala at ein gjer som oss og reiser langs kysten og snakkar med bedriftseigarar. Dei teiknar eit veldig tydeleg bilete: Får dei lågare formuesskatt, vil dei pengane gå tilbake til bedrifta, til investeringar, til å trygga arbeidsplassar. Det er sånn bedriftseigarar langs kysten og i Noreg tenkjer, at dei er opptekne av lokalsamfunnet sitt. Dei bidreg med store verdiar i å byggja samfunn. Me ønskjer meir av det, ikkje mindre. Me ønskjer ein sterkare privat sektor i Noreg, for det er viktig for den desentraliserte strukturen me har. Då må me leggja til rette for at det iallfall er likebehandling mellom å vera norsk og utanlandsk eigar. Eg synest det er rart at det er nesten berre Framstegspartiet som snakkar på denne måten i denne salen.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Det er interessant å merka seg at representanten Moxnes meiner at folk set kaffien i vrangstrupen av framferda mi på Politisk kvarter. Eg trur det var eit betydeleg større antal personar som fekk problem med kaffien då dei fekk eigedomsskatterekninga i posten litt tidlegare, enn som fekk det av analysen min der. Eg lurer likevel på kva tankar representanten Moxnes gjer seg om eigedomsskatt. Dei andre raud-grøne – no er ein kanskje ikkje fullt så gode vener i dag med dei raud-grøne, men tidlegare har ein iallfall definert seg som meir venlegsinna overfor den sida enn overfor oss – har vore sparsame med å forklara kva dei vil gjera med eigedomsskatten, men kanskje Moxnes, som er fritalande, kan vera tydeleg på kva han vil. Er det snakk om å setja promillen opp i neste periode, eller vil ein behalda 4 promille, sånn at folk slepp å setja kaffien i vrangstrupen av ei raud-grøn eigedomsskatterekning etter valet?