trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg registrerer at representanten Langeland er veldig opptatt av historien, men han driver med litt feil historiebeskrivelse. Fremskrittspartiet har foreløpig ikke sittet i noen regjering, som det ble sagt fra talerstolen. Jeg registrerer at Hallgeir Langeland også sier at SV primært ønsker heving. Da synes jeg det er litt merkelig at SV ikke klart og tydelig vil være med på å utrede et tredje alternativ, for det finner jo Fremskrittspartiet mye mer interessant, slik saken står nå. Vraket er kanskje totalt uinteressant. Det viktige er å få opp kvikksølvet. Så registrerer jeg at representanten Langeland igjen kritiserer Fremskrittspartiet for ikke å ha tatt tak i saken tidligere. Vi når bare ikke å ta over alle sakene hele tiden! Mitt spørsmål til SV er: Når Hordaland har vært så sterkt på banen i forhold til å engasjere seg i denne saken, hvorfor har da aldri SV reist saken, i posisjon eller i opposisjon? Det er jo slik at denne saken har departementet, ikke Stortinget, jobbet med, men Fremskrittspartiet har i hvert fall reist saken(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Representanten Sahl har skapt mykje merksemd om denne saka, bl.a. gjennom ei rekkje oppslag i Bergens Tidende. Samtidig veit vi at representanten Sahl, på same måten som vi i regjeringspartia, er veldig oppteken av omdømmet til Noreg som fiskerinasjon og sjømatnasjon. Er representanten Sahl einig med meg i at denne til dels betydelege turbulensen som opposisjonspartia har skapt i media om kvikksølvlasta, i seg sjølv kan vere til skade for omdømmet av norsk sjømat?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-05-15:
Den saka vi diskuterer no, er ikkje ei sak som det finst lettvinte løysingar på. Vraket av ubåten ligg på havbotnen, som eit minne om ein tragisk epoke av historia vår. Etter mange år med fred i landet er det likevel slik at leivningar frå krigen kan utgjere ein trussel for liv og helse. Den frykta mange kjenner for ubåten no, er knytt til kvikksølvet som ligg der på havbotnen. Vraket kan ikkje liggje der utan at vi gjer noko, og då blir spørsmålet kva som skal gjerast. I samband med dette vil eg gje honnør til både departementet og opposisjonen. Departementet har vist evne til å gå grundig gjennom saka og tok i utgangspunktet ei avgjerd om å dekkje til ubåten, bygd på gode faglege råd. I ettertid har det kome fram nye moment, og då kan det passe med eit sitat frå den kjende økonomen John Maynard Keynes, som sa: «When the facts change, I change my mind.» Departementet ønskjer å sjå på saka på nytt og vurdere all ny informasjon, slik at den løysinga som til slutt blir vald, skal vere den beste. I samband med dette vil eg, som sagt, også gje honnør til opposisjonen, fordi dei har vore aktive for å få belyst saka meir. For meg er denne saka eit godt eksempel på at høyringsinstituttet fungerer som det skal. Dei to høyringane vi har opna for i saka, har gjeve oss meir kunnskap, ikkje berre om dei praktiske og tekniske sidene. Ikkje minst har vi også sett eit stort lokalt engasjement. Det siste er ein viktig grunn til at eg er glad for at departementet har bestemt seg for å ta seg betre tid og sjå på saka på nytt. Det er særs viktig at den avgjerda som blir teken, utan omsyn til om det blir tildekking eller heving, blir ei løysing som flest mogleg vil kjenne seg trygge på er den beste. Når det er sagt, veit vi også at ekspertane strir seg imellom om kva som er den beste løysinga. Fasitsvar finst ikkje, nettopp fordi uventa ting kan skje. I så måte er etterpåklokskapen den mest presise vitskapen, men han kan vi ikkje sitje og vente på. Det handlar om fiskeressursane våre, tryggleik for liv og helse både for oss som lever i dag, og for framtidige generasjonar. Eg er trygg på at departementet gjer sitt aller beste for at resultatet skal bli best mogleg.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-05-15:
No synest eg aldri det er «oppsiktsvekkende» at Senterpartiet er klart og tydeleg, for det er vi stort sett heile tida. Men når det gjeld denne saka, er det rett at vi har vore ivrige etter å få vurdert alternativet med heving. Det som eg hugsar frå den utsegna som landsmøtet vedtok, var ikkje at vi var så bastante som det som sitatet gav uttrykk for, men at det som vi var klare på, var at begge alternativa skulle bli vurderte, slik at den løysinga som blir vald, er den beste.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-05-15:
Skipstrafikken langs kysten er eit synleg teikn på verdiskaping og på den globaliserte økonomien. Velstanden i landet vårt er i stor grad knytt til det som skjer ute i havet. Derfor er det mykje positivt ved sjøtransporten. Samtidig inneber denne skipstrafikken også ein betydeleg trussel for miljøet. Oljevernberedskap er derfor eit aktuelt og viktig tema. Vi blir stadig minte på kor sårbar naturen vår er for spreiing av kjemikaliar og det griseriet som utslepp i sjøen fører til. Etter at MS «Server» forliste i vinter, kom diskusjonen om eit hovuddepot for oljevernutstyr på Fedje sterkt på dagsordenen igjen. Fedje ligg sentralt plassert i forhold til tankskipstrafikken til Mongstad og Sture, og det er òg mykje anna trafikk i området. I motsetning til det Jan Sahl frå Kristeleg Folkeparti nettopp sa, har Senterpartiet heile tida meint at det er behov for eit hovuddepot på Fedje. Vi er nøgde med at Regjeringa meiner det same, og at det kjem pengar til dette no. Desse pengane fører til at oljevernmateriellet kan styrkjast, og at det blir gjenoppretta ein røynd mannskapsstyrke som kan bruke utstyret. Risikoen for forlis og utslepp i sjøen kjem aldri bort. Men det er viktig med tiltak for å redusere risikoen, og det er viktig at vi har ein god oljevernberedskap som kan fungere raskt og effektivt når ulykka er ute.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Denne replikken gjør meg urolig. For det representanten fra Arbeiderpartiet gjør, er å ha et kraftfullt forsvar for tildekningsløsningen og problematisere – med velkjente argumenter – heving. Det jeg frykter vil være utgangspunktet for den nye gjennomgangen som nå skal foretas, er at det blir en rituell handling for å kjøpe seg tid i et stormfullt terreng. Når det gjelder min påstand om at Regjeringens beslutning var tatt på et for svakt grunnlag, går det fram av innstillingen. Det viser seg at det er en rekke instanser og en rekke innspill som hører med i dette bildet – som altså nå fikk en til å ta et nytt standpunkt – som burde vært klarlagt mye tidligere og vært på plass da Regjeringen fattet sitt vedtak. Under henvisning til Veritas’ anbefaling og hva som er en god løsning i et langsiktig perspektiv, er det Venstre har ment at heving er det alternativet som er å foretrekke.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
En av grunnene til at jeg imøteser den gjennomgangen som nå skal foretas, er at det foreligger ulike alternativer for hvordan ubåtvraket kan heves. Det er også spilt inn alternativ med fjerning av kvikksølvet. Jeg imøteser en gjennomgang av de alternativene. Men det vi er helt klare på med bakgrunn i de innspill som kom bl.a. fra Veritas, er at det ikke er en god nok løsning å foreta tildekning av ubåtvraket, fordi det på lang sikt representerer en risiko, og vi vil ha den usikkerheten heftet ved denne saken. Det ønsker ikke Venstre.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Det redegjorde jeg for i mitt innlegg, at jeg mener at Kystverkets håndtering og bastante tilnærming til denne saken tilsier at andre sitter i førersetet når en skal jobbe videre med dette. Men organiseringen av det har vi overlatt til Regjeringen. Vårt råd er imidlertid at en lærer av den prosessen som har vært, og korrigerer i forhold til det.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Det er interessant at statsministeren bastant konkluderte i vinter med at ubåten skulle tildekkes. Andre løsninger var uaktuelle. Nå opplyser statsråden at under høringen i Stortinget kom det fram opplysninger som gjorde at statsministerens bastante holdning måtte justeres. Da må det være slik at det å løfte saken inn i Stortinget og det å ha oppmerksomhet rundt saken i media har fått fram nye aktører, ny informasjon. På den bakgrunnen skal jeg gjenta det spørsmålet som Jan Sahl hadde: Vurderer statsråden oppmerksomheten i avisen rundt denne saken som et problem? Er det også et problem at lokalbefolkningen har sagt klart fra at opposisjonen har vært engasjert? Eller er det slik at det engasjementet, det trykket, justerte den kursen som statsministeren var helt bastant på, og at medieoppmerksomheten ikke har vært problemet, men forutsetningen for en ny løsning?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Jeg vil starte med å gjøre oppmerksom på at jeg var inntegnet som Venstres taler både i den foregående saken og i denne saken. I denne saken skal det gå relativt raskt. Det var en riktig beslutning å styrke oljevernberedskapen ved å opprette et hoveddepot i Florø, men det var feil å gjøre det på bekostning av depotet på Fedje, selv om det ble gjort på bakgrunn av de faglige anbefalingene som var innhentet. Venstre er glad for at det nå blir en ordning med hoveddepot både i Florø og på Fedje. Vi var med på en merknad i forbindelse med budsjettet for 2007, hvor vi ønsket at dette skulle skje så raskt som mulig. Selv om representanten Hallgeir H. Langeland opptrer som fornærmet når en påpeker at også dagens regjering tidligere har hatt anledning til å gjenopprette depotet på Fedje, må en kunne påpeke at et slikt forslag ikke kom i budsjettet for 2007. Det er imidlertid historie. Det viktigste nå er at depotet kommer på plass, og det er gledelig at det også er fulgt opp med en bevilgning i revidert budsjett i dag, slik at dette kan skje raskt. Jeg har lyst til å knytte noen få kommentarer til oljevernberedskapen mer generelt, for det er viktig at en har klart for seg at jobben med å styrke oljevernberedskapen har kommet et lite, men viktig skritt videre med dagens beslutning. Men mye arbeid gjenstår. Bondevik II-regjeringen satte disse spørsmål på dagsordenen med full tyngde gjennom en egen havmiljømelding og en rekke tiltak. Det ble satt i verk tiltak for å styrke slepebåtkapasiteten, få nye seilingsleder, osv., et arbeid som er fulgt opp av dagens regjering. Men i lys av den oppmerksomhet som dagens sak og andre saker har fått, forventer jeg at det kommer bevilgninger i statsbudsjettet som reflekterer en økt prioritering på dette området. Jeg vil også gjerne uttrykke en viss bekymring for oppfølgingen av forvaltningsplanen for nordområdene, hvor det var en forutsetning at det skulle være en økt beredskap knyttet til oljeaktiviteten. Det skulle også skje en økt beredskap når det gjaldt miljøinformasjon og miljøovervåking, også knyttet til seismikk. Når det gjelder seismikkaktiviteten, er den fulgt opp, men en tilsvarende oppfølging når det gjelder oljevernberedskapen, har en så langt ikke sett. Det forventer jeg at det blir gjort noe med i budsjettet for 2008.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Statsråden viser til at den omdiskuterte rapporten med anbefalinger fra Kystverket var omtalt i budsjettet. Men det var ikke de anbefalinger som Kystverket kom med, og som ville ha vært et viktig beslutningsgrunnlag for Stortinget da vi skulle ta stilling til hvor mye ressurser som skulle brukes på dette området. Det var tvert imot slik at da det ble forsøkt å få innsyn i rapporten, ble det gitt beskjed om at den var unntatt offentlighet. Det var etter et langvarig arbeid fra Fremskrittspartiets stortingsgruppe at en vurderte mer offentlighet og likevel vurderte å slippe den av hensyn til den offentlige debatten. Det forteller i alle fall at den plikt som en etter offentlighetsloven har til å vurdere meroffentlighet, ikke ble fulgt i departementet på tidspunktet det burde ha blitt gjort, men først etter påtrykk fra Fremskrittspartiet og ett år i ettertid. Kan statsråden forsikre om at meroffentlighetsprinsippet slik det blir beskrevet i offentlighetsloven, vil bli løpende praktisert i departementet og ikke kun etter ytre påtrykk?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Statsråden viste til 19. konsesjonsrunde og at det ikke var offentliggjort dokumenter og innspill i den forbindelse, og sier at det var en praksis den forrige regjeringen hadde. Det er en del av bildet. Det var arbeiderpartiregjeringen som etablerte den praksisen, som ble videreført av den forrige regjeringen. Venstre har vært mot den praksisen både i opposisjon og i posisjon. Det er SVs innspill som har ført til den nye praksisen i dagens regjering, det er ikke Arbeiderpartiets innsats. Statsråden undres over at det er større forventninger til dagens regjering enn til den forrige når det gjelder oljevernberedskap. Det henger jo sammen med at dagens regjering har økt oljeaktiviteten i nordområdene. Det er altså nye forutsetninger på plass. Det er også kommet anbefalinger fra Kystverket om at bevilgningene trappes opp. Forstår ikke statsråden at det må være en sammenheng mellom det at en nå får opp oljeaktiviteten i nord, og det som leveres på beredskap, og at det er en viktig del av grunnen til at det er økte forventninger?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Statsråden har helt rett når hun i sitt innlegg understreker behovet for ny kunnskap og forskning. Det var derfor jeg påpekte i mitt innlegg at det ikke henger sammen med at en ikke følger opp med bevilgninger til forskningssatsing i budsjettene. Statsråden var også inne på behovet for god datatilgang i de arktiske områdene. Jeg viser i den forbindelse til Venstres forslag om støtte til Zeppelin-stasjonen i Ny Ålesund, som er et viktig instrument, men som sliter med knappe budsjetter. Jeg har registrert at Regjeringen har forpliktende planer når det gjelder barnehagedekning, barnehagepris osv., men når det gjelder opprydding i grunnen i barnehagene og i norske fjorder, er man mye vagere. Man sier at man har ambisjoner, men kutter i budsjettene. Er det statsrådens ambisjon at det i høstens budsjett skal satses mer penger enn tidligere på dette området, som en del av en planmessig opptrapping av bevilgningene?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-05-15:
Som flere har vært inne på, er rømning en betydelig problemstilling knyttet til de utfordringene vi har for å ta vare på villaksen. Derfor var det viktig at en rømningskommisjon kom i arbeid. En har understreket behovet for at kommisjonen gis den uavhengighet den må ha for å kunne arbeide på en troverdig måte, og at den sikres økonomi som gjør at den kan gjøre den jobben som skal gjøres. Kan statsråden bekrefte at en vil sørge for både uavhengighet og det økonomiske handlingsrom som trengs for at kommisjonen skal kunne gjøre sitt arbeid på en grundig og skikkelig måte?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Bakgrunnen for at Regjeringen skal foreta en ytterligere vurdering av hevingsalternativet, er at det er flere aktører som er kommet på banen i forbindelse med høringen i Stortinget. Flere av de aktørene var også invitert til å komme med sine innspill mens Kystverket gjorde sin forrige utredning. De valgte da ikke å komme med sine forslag, men de forslagene skal vurderes nå. Når det gjelder forslaget om fjerning, er det noe den faglige ekspertisen vår til nå har avvist som en mulig løsning. Vi skal se nærmere også på det alternativet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Det er jo helt åpenbart at når vi har et ubåtvrak med kvikksølv liggende på havbunnen, innebærer det en omdømmerisiko for norsk sjømatnæring. Derfor synes ikke jeg det er noe poeng i å bruke penger på å utrede det. Norsk sjømat er avhengig av at vi har orden i sysakene når det gjelder havmiljøet. Derfor har Regjeringen bevilget penger til det, bl.a. på inneværende års budsjett, og derfor ønsker også Regjeringen å håndtere denne ubåtsaken på den måten som miljømessig er mest forsvarlig.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Når det gjelder Kystverkets rolle i denne saken, har jeg full tillit til det arbeidet Kystverket har gjort. Bakgrunnen for at vi nå skal gå en ny runde og få utredet hevingsalternativet, er jo ikke at vi har mistillit til måten Kystverket har håndtert saken på. Bakgrunnen for at vi nå tar en ny runde, er at det er kommet fram nye opplysninger. Det er jo viktig for Regjeringen at vi bruker den fagetaten som har kompetanse på dette området. Den kompetansen ligger i Kystverket og i Fiskeri- og kystdepartementet. Det ville ikke være forsvarlig å overføre denne saken til en etat som ikke har kompetanse på det området.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Regjeringen har hatt et standpunkt i denne saken basert på de beste tilgjengelige råd vi hadde. Så har det kommet nye opplysninger i saken som har gjort at vi har bestemt at vi vil ta en ny runde på å vurdere hevingsalternativet. Regjeringens standpunkt vil så endelig bli besluttet etter at vi har de nye vurderingene på plass. Jeg har ingen problemer med at det er debatt rundt U-864 og håndteringen av det, men jeg vil advare spesielt Fremskrittspartiet mot å prøve å slå politisk mynt på denne saken og konkludere med at heving er det beste alternativet, før man har gått de rundene med de faglige vurderingene og de faglige rådene som vi er nødt til å lene den endelige beslutningen på.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Det er Fiskeri- og kystdepartementet som håndterer denne saken i Regjeringen, og Kystverket er den fagetaten som skal ha ansvaret for de videre utredningene på dette området. Kystverkets rolle er også å gå ut til den ekspertisen de mener det er naturlig å spørre, og hente inn råd, skille mellom de rådene som kommer fra ulike hold – skille klinten fra hveten – og komme med en endelig vurdering og anbefaling til Regjeringen. Jeg har full tillit til at Kystverket gjør den jobben på en skikkelig måte også i fortsettelsen.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Denne rapporten er omtalt i budsjettproposisjonen for 2007. Det har slik sett ikke vært hemmelig at denne rapporten foreligger. Den er offentlig. La oss nå være enige om det og så diskutere innholdet i rapporten. Det er ikke uvanlig at departementene bruker tid på å vurdere rådene fra de faglige etatene før man offentliggjør selve rapporten og underlagsmaterialet. 19. konsesjonsrunde var jo et glitrende eksempel på det, der den forrige regjeringen nektet å utlevere underlagsmateriale fra bl.a. SFT, havforskning, Kystverket og Fiskeridirektoratet. Det var denne regjeringen som måtte ta jobben med å offentliggjøre det materialet. Jeg vil gjenta at oljevernberedskapen i dag er tilfredsstillende ut fra de risikovurderingene man har gjort. Rapporten fra Kystverket peker på en del utfordringer som vi har, men de har lagt et femårig løp for de investeringene. Man må ha et flerårig perspektiv når man skal vurdere den rapporten, og det vil Regjeringen komme tilbake til.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Vi skal lytte til og basere vår politikk på faglige råd, i dette tilfelle fra Kystverket. Det er viktig for Regjeringen at vi ikke skal handle på tross av de faglige rådene som Kystverket gir oss, og det er bl.a. sentralt i forhold til den forrige saken vi behandlet, om U-864. Men når Kystverket gir faglige råd, er det ikke noe i veien for at Regjeringen kan gjøre noe mer utover det fagetatene foreslår. I det lyset foreslår vi nå å reetablere hoveddepotet på Fedje – bl.a. for at lokalbefolkningen på Fedje skal føle trygghet for sin hverdag, i tillegg til at det styrker oljevernberedskapen. Jeg vil bare gjenta at den rapporten fra Kystverket vi her diskuterer, må leses i et femårig perspektiv. Det er ikke sånn at oljevernutstyret plutselig er blitt så mye eldre og mer utrangert på det halvannet året som er gått siden Bondevik II-regjeringen forlot regjeringskontorene. Det forelå også en rapport i 2001 som Bondevik-regjeringen og Børge Brende valgte ikke å følge opp.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Jeg registrerer at representanten Kvassheim mener at det skal ligge andre prinsipper til grunn for denne regjeringens offentlighetspolitikk enn det som den forrige regjeringen forholdt seg til, og at man har høyere forventninger til hva denne regjeringen skal gjøre med oljevernbereskapen, enn til det den forrige regjeringen gjorde. Det registrerer jeg, og jeg skal love at vi skal offentliggjøre opplysninger knyttet til miljøet på mange ulike områder som er viktige for Stortinget å ha innsyn i, og jeg kan også forsikre om at vi skal levere mer når det gjelder oljevernberedskap, enn det den forrige regjeringen gjorde.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Når det gjelder Kystverkets råd, er det viktig for denne regjeringen at vi ikke handler på tvers av de faglige rådene Kystverket gir oss. Men det er ikke slik at Kystverket har frarådd å gjenetablere depotet på Fedje. Det gjør vi ut fra den trafikkutviklingen som har vært, og ut fra det sterke lokale engasjementet som har vært rundt denne saken på Fedje. Når det gjelder rapporten fra Kystverket, er det slik at den er offentlig, og Regjeringen vil komme tilbake til oppfølgingen i de årlige budsjettene. Vi starter i dag med å foreslå 29 mill. kr til å gjenopprette hoveddepotet på Fedje. Jeg vil bare gjenta at denne regjeringen legger vekt på offentlighet. Derfor offentliggjorde vi underlagsmaterialet til fagetatene i 19. konsesjonsrunde – noe den forrige regjeringen ikke var villig til å gjøre.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Nå er det slik at de 260 mill. kr Kystverket har omtalt i sin rapport, også omfatter et betydelig etterslep fra Bondevik II-regjeringen. Det er en del av dette bildet. Så har vi sagt at når skipstrafikken øker, skal også oljevernberedskapen dimensjoneres i forhold til det. Men representanten Kvassheims poeng i forhold til oljeaktivitet er ikke helt entydig, for med ny petroleumsvirksomhet følger det også krav til privat beredskap. Beredskapen styrkes jo automatisk når det kommer ny aktivitet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
For det første har denne regjeringen foreslått å bevilge ekstra penger. Bevilgningen til depotet på Fedje som er foreslått i revidert nasjonalbudsjett, er et godt eksempel på det. I de kommende budsjettene som denne regjeringen skal legge fram, skal vi komme tilbake til rapporten fra Kystverket og til det etterslepet som Bondevik II-regjeringen etterlot seg. Representanten Børge Brende argumenterer som om denne rapporten ikke var offentliggjort. Den er offentliggjort. Høyre har all mulighet til å legge inn de bevilgningene de ønsker i sine alternative statsbudsjett, en mulighet de ikke benyttet seg av mens de satt i regjering og laget ordentlige budsjett. Høyre har en glimrende anledning når revidert skal behandles i Stortinget. Der har Regjeringen foreslått 29 mill. kr til å gjenopprette det depotet som den forrige regjeringen la ned. Jeg håper og regner med at Høyre vil støtte det forslaget, og jeg gleder meg til det depotet er gjenopprettet.
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Det er en vanskelig sak vi har til behandling her i dag. Saken er vanskelig i sin helhet. Det som er viktig, er at det ikke legges prestisje i saken på noen som helst måte. Ut fra debatten her i dag er jeg redd for at det begynner å nærme seg en prestisjesak for deler av opposisjonen. Her snakker vi om tekniske spørsmål. Vi snakker om spørsmål som det hersker faglig uenighet om. Det vi alle er enige om, er at vi ønsker en miljømessig god løsning på saken. Når vi har så mange tekniske momenter i saken, og det er en sånn faglig uenighet om den, er denne saken lite egnet til å score politiske poeng på, eller til å trekke politiske slutninger av, på det stadiet vi er nå. Når representanten Sortevik kaller dette for en miljøskandale – og intet mindre enn en internasjonal miljøskandale – synes jeg han foregriper begivenhetenes gang. Det er ingen miljøskandale at det ligger en ubåt på bunnen utenfor Fedje. Det som vil være en miljøskandale, er om det går galt når den skal håndteres. Slik saken står, er det forbundet med stor risiko å heve vraket. Det vet vi. Det er også forbundet med en langsiktig risiko å tildekke vraket. Det vet vi også. Her skal det gjøres noen vurderinger av hva som er den beste løsningen, fordi vi alle er opptatt av å finne den beste miljømessige løsningen, en trygg løsning. Det vi gjør, må være trygt. Det er også sånn at det vi gjør, må oppfattes som trygt. Dette har vært den store saken for befolkningen på Fedje og i Hordaland, at man skal være sikker på at det man gjør, er trygt. Etter som saken utviklet seg, og etter som engasjementet fra lokalbefolkningen på Fedje også mobiliserte andre synspunkter enn dem som var kommet fram i undersøkelsen som Kystverket gjorde, viste det seg at det var grunn til å spørre om hevingsalternativet var godt nok utredet. Da synes jeg det er veldig betryggende at vi har en prosess både i Stortinget, i kontakten mellom Stortinget og Regjeringen og i kontakten mellom lokalbefolkningen på Fedje og Regjeringen, som gjør at Regjeringen ikke har noen prestisje i dette, men sier ja, vi vurderer dette videre. Jeg kjenner ikke igjen beskrivelsen av Regjeringen som «bastant» i denne saken. Tvert imot tror jeg også lokalbefolkningen på Fedje vil være med meg på å si at det har vært veldig god kontakt, og at man har lyttet godt til andre røster enn Kystverkets i denne saken. Det skal vi også fortsette med, for dette er en regjering som lytter.
Per Rune Henriksen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Det er et par av de retoriske poengene som brukes her, som jeg reagerer noe på. Når man snakker om Veritas’ risikovurdering, legger man sterk vekt på at Veritas sier at tildekkingsalternativet gir størst risiko på lang sikt. Det er helt riktig. Det har også vært med i vurderingene hele veien. Men det Veritas også sier, er at hevingsalternativet gir størst risiko på kort sikt. Hvis man ikke har med seg begge deler her, blir det bare et retorisk poeng og ingenting mer når man skal sitere Veritas-rapporten. Ettersom jeg antakelig er den eneste i denne salen som var til stede på Hordaland Arbeiderpartis landsmøte og hørte statsministerens innlegg og hva som faktisk ble sagt om ubåtsituasjonen på Fedje, kan jeg igjen avkrefte at det var noen bastante konklusjoner som ble trukket på dette punkt. Det som ble sagt fra statsministerens side, er det samme som er blitt sagt av settestatsråden i saken, som også er blitt sagt av statsråden – og regjeringsapparatet – nemlig at det faglige grunnlaget så langt tilsa at tildekkingsalternativet var det mest forsvarlige. Det ble sagt den gangen. I Hordaland Arbeiderparti fattet vi vedtak om at vi ønsket en ny runde på dette. Jeg registrerer at representantene Halleraker og Sortevik gladelig siterer vårt vedtak i Hordaland Arbeiderparti på dette punkt. Jeg kan også henvise til en rekke andre gode vedtak som ble gjort på vårt årsmøte som kan være til inspirasjon i det daglige politiske arbeidet, og oppfordrer representantene til å lese dette. Så har det vært sagt noe om Kystverkets rolle i denne saken. Jeg mener jo bestemt at det er Regjeringen som håndterer denne saken, og at det er rette departement som har saken til behandling. Men det er også beklageligvis et poeng at Kystverkets renommé i Hordaland er noe svekket på grunn av håndteringen av andre saker enn den saken vi har til behandling her. Den ene er, som representanten Halleraker var inne på, den konklusjonen som Kystverket hadde når det gjelder oljeverndepotet. Den andre saken gjaldt en relativt dårlig uttalelse i forbindelse med «Server»-forliset, og for så vidt også håndteringen av «Server»-forliset. Så der har Kystverket en utfordring med å gjenopprette tilliten. Men jeg føler det vil være usaklig å bruke de sakene som argument mot at Kystverket skal håndtere denne saken som vi har her i dag. Jeg tror det er hevet over enhver tvil at den faglige kompetansen på disse spørsmålene ligger hos Kystverket. Min tillit til Regjeringen er helt upåvirket av noen uheldige uttalelser som Kystverket har kommet med tidligere.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Denne saken har noe til felles med den saken Stortinget behandlet like før denne. Det ene er det som representanten Langeland var inne på, og det er at partiene SV og Fremskrittspartiet har hatt engasjement i disse sakene i mange år. Det andre disse sakene har til felles, som òg Langeland peker på, er at mange av premissene for den politikken som ligger der i dag, er det Bondevik-regjeringen og Svein Ludvigsen og til dels også tidligere miljøvernminister Børge Brende som har lagt. Det tredje som imidlertid disse to sakene har til felles, er at det ikke bare handler om Norges troverdighet som miljønasjon, men det handler også om Norges troverdighet som leverandør av fisk og sjømat fra et rent og rikt hav. Vi selger sjømat for 40 milliarder kr i året. Mer enn 50 000 mennesker har sin jobb direkte tilknyttet fiskeri- og havbruksnæringen i Norge. En oljekatastrofe vil ramme denne næringen hardt, og jeg vil bare oppfordre Regjeringen til å ta med seg dette i det videre arbeidet med oljevernberedskapen. Jeg tror ikke vi kan si oss fornøyd bare med å ruste opp depotene. Jeg tror at vi også må sørge for en havgående beredskap i hele landet. Det kan ikke være slik at fiskerinæringen i Nord-Norge er den eneste som skal beskyttes av havgående, statlig oljevernberedskap. Det fortjener også resten av landet å få. Så kan man si at det er gledelig at Regjeringen har snudd. Jeg blir likevel litt skeptisk når jeg hører statsråden si at hun følger de faglige rådene hun får. I rapporten står det at det må atskillig høyere bevilgninger til for å nå det man kaller et «anbefalt beredskapsnivå». Når Regjeringen ikke følger opp disse bevilgningene i tråd med det som står i rapporten, hvordan kan det være å følge de anbefalingene Kystverket gir? Det forstår ikke jeg. Før disse tingene blir korrigert, mener jeg at vi setter flere tusen arbeidsplasser langs norskekysten i fare.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Absolutt. Vi går ut fra at man for alle farlige miljøgifter skal legge «the best available technology» – den best mulige tilgjengelige teknologi – til grunn. Forurenser betaler-prinsippet er klart. Fremskrittspartiet har sluttet seg til alle de poengene Regjeringen legger fram i sin innstilling. Når vi ikke har sluttet oss til den merknaden som representanten viser til, er det av frykt for konsekvenser det vil ha for norsk industri.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Regjeringen vil stanse utslippene av miljøgifter innen 2020. Det synes jeg er en flott ambisjon. Men så er det de utslippene som delvis har kommet for mange, mange år siden. Staten er, som sagt, forurenser på mange av områdene. Vi har industristeder rundt omkring i Norges land der både staten selv har vært aktør og industribedrifter eid av staten har vært aktør. De ligger der og er sterkt forurenset. Likeens er det med fjordene, som tidligere nevnt. Opposisjonen fremmer i dag et forslag som nok kommer til å falle. Vi har hørt fra representanten Kristoffersen at det er et unødvendig forslag, fordi dette jobber Regjeringen med. Hvis statsråden trenger påminning, er forslaget at Stortinget ber Regjeringen komme tilbake med en forpliktende opptrappingsplan for opprydding i forurensende sedimenter – jeg skulle til å si – til lands og til vanns. Når det er unødvendig av mindretallet å be om denne planen, lurer jeg på om statsråden kan fortelle meg hvor dette arbeidet står.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Dette blir mer som fra en god venn av villaksen til en annen. Det er i næringen en betydelig usikkerhet for hvilke konsekvenser dagens behandling av saken vil få for retningslinjene for oppdrett av marin fisk og skjell. Jeg skulle ønske at statsråden nå kunne avkrefte, for å si det slik, at oppdrett av marin fisk og skjell vil bli hemmet av det vedtaket Stortinget gjør i dag. Kan statsråden gi meg en slik bekreftelse?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg gir meg ikke helt. Statsråden sa i sitt første svar at det var liten grad av usikkerhet i næringen, men jeg konstaterer at det var betydelig usikkerhet hos statsråden om hva det var jeg spurte om. Jeg vil altså fram til hvorvidt dagens vedtak fører til konsekvenser og vanskeligheter for oppdrett av marin fisk som torsk og kveite – altså ikke laksefisk – i nasjonale laksefjorder. Torsk er nok det som er mest aktuelt i mange av disse fjordene, og da prøver jeg en gang til: Vil dagens vedtak føre til negative konsekvenser for oppdrett av torsk i nasjonale laksefjorder?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2007-05-15:
Jeg vil si at denne debatten tok seg i aller høyeste grad opp mot slutten! Først litt om de forvirrende tallene rundt rømning. De siste 10–15 årene har det rømt mellom 500 000 og 900 000 laks – selvfølgelig altfor mange. Samtidig står det 220 millioner individer i norske laksemerder. Dette innebærer at vi har en rømningsprosent på 0,25. Det er en sterk forbedring i forhold til det det var tidligere. Så var det en som var så uheldig å si at antallet laks som rømmer hvert år, er like stort som den norske laksebestanden. Hadde det vært tilfellet, hadde norsk laks vært i en alvorlig krise. Hvert eneste år vandrer det ut ca. 10 millioner smolt fra norske lakseelver. Så vidt jeg vet er 10 millioner et langt høyere tall enn 500 000. Så til gyro-satsingen. All ære til Regjeringen for en forbedring på det området – men vi er fortsatt langt unna det nivået som må til for å få aluminiumsbehandlet f.eks. Vefsna, som er det neste som står for tur. Kanskje er det på tide i laksedebatten å bringe inn spørsmålet om vi i større grad må bruke rotenon, som er et atskillig billigere behandlingsmiddel. Ola Borten Moe sa at Tore Nordtun har sine ord i behold når det gjelder vern av Sandsfjorden. Når Tore Nordtun i valgkampen sa at det ikke skal vernes flere lokaliteter i Rogaland, tror jeg man kan slå fast at Tore Nordtun i dag overhodet ikke har sine ord i behold. Jeg kan også gjøre Arbeiderpartiet og Tore Nordtun oppmerksom på at det er to konsesjoner for stamfisk og to lokaliteter som blir vernet, ikke én, som representanter fra Arbeiderpartiet har gitt uttrykk for. Så snakker man om begrensninger på næringen og sier at for de eksisterende næringene får det ikke så veldig store negative konsekvenser. Nei, og hadde jeg stått her og kun vært opptatt av næringer som eksisterer i norske distrikter, hadde jeg tatt det med knusende ro. Problemet er jo at vernet forhindrer enhver mulighet for vekst og utvikling i disse områdene. Det er det som er problemet, ikke at de som er der i dag, får veldig store problemer. Noen problemer får de, men det store problemet er at man stopper muligheten for vekst i næringen. Det synes jeg er synd. Så til laksefiske. Jeg kan ikke for mitt bare liv fatte og begripe at laksen skal bli noe mindre borte om den fanges av en same eller av en nordmann. Jeg klarer ikke å se at krokgarnfiske er noe bedre på noe som helst vis enn drivgarnfiske, som man drev i gamle dager. Jeg vil høre den representanten som er klar til å gå på talerstolen i dag og forsvare gjeninnføring av drivgarnfiske.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-15:
I forrige uke sa fiskeriminister Helga Pedersen i Stortinget at oljevernberedskapen i Norge er «tilfredsstillende» – og det etter å ha sittet snart to år i statsrådsstolen uten å bevilge én krone ekstra til oljevernberedskapen. Det sier også noe om standarden på den oljevernberedskapen som statsråden overtok da hun inntok regjeringskontorene for to år siden. Den må ha vært meget tilfredsstillende. I løpet av de to årene er forvaltningsplanen for nordområdene blitt fremlagt, hvor Regjeringen selv sa at det ble nødvendig å etterbevilge mer penger. Kysttrafikken, og ikke minst trafikken knyttet til russiske oljefartøyer, har økt kraftig. Derfor fremla Kystverket en rapport noen dager etter at statsråden overtok, hvor de sa at en i 2006 ville trenge 50 mill. kr i ekstra investeringer for å holde det samme nivået på oljevernberedskapen. Så trenger man 70 mill. kr i 2007. Det er til sammen 120 mill. kr. Da nytter det ikke, som statsråden sa i forrige uke, at dette hadde man «god tid» til å oppfylle, man hadde jo tiden frem til 2010. Som også flere andre representanter har understreket og slått fast, var dette årlige bevilgninger som var nødvendige. Dette fant ikke statsråden det riktig å informere Stortinget om i budsjettproposisjonen for inneværende år. Der er disse tallene fra Kystverket overhodet ikke kommentert, og det ville vært riktig for Stortinget å vite at Kystverket mente at det var nødvendig med 120 mill. kr ekstra. Statsråden kunne selvsagt skrevet at det mente ikke Regjeringen. Det var ikke nødvendig. Det var tilfredsstillende slik det er nå. Jeg ville vært litt mer ydmyk i forhold til de opplysningene og forholdet til Stortinget. Så har jeg hørt at noen representanter gjør det til et poeng at SFT i 2001 mente at det var nødvendig med 60 mill. kr. Ja, det var Stortinget kjent med. De opplysningene var aldri unntatt offentligheten. Dette var til og med kommentert i stortingsproposisjonen. Når jeg ser meg rundt i salen, ser jeg flere partier som i sine alternative budsjetter ikke hadde én krone ekstra i forhold til de opplysningene som Regjeringen da fremla. Dette var ikke unntatt offentligheten, men det behovet for økt oljevernberedskap løste man gjennom utvidede territorialfarvannsgrenser, man anskaffet to–tre nye slepebåter, og i tillegg startet man arbeidet med å etablere alternative seilingsleder. Det denne saken dreier seg om, er hvilken informasjon Stortinget skal ha om hva som er behovet, hva statsråden finner opportunt å fremlegge overfor Stortinget, og det faktum at nå ligger vi 120 mill. kr dårligere an enn da den rød-grønne regjeringen overtok og mente at man skulle satse mer på oljevernberedskap. Det greier man ikke å snakke seg unna. Bare som en avslutning: Når det gjelder representantens Langelands innlegg, fikk han påtale fra presidenten i forrige uke for sitt innlegg, og jeg må si at det sier alt om behovet for å kommentere hans innlegg ytterligere.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-15:
Jeg vil bare gjenta det jeg sa i mitt forrige innlegg, nemlig det som også statsråd Helga Pedersen uttalte i Stortinget i forrige uke, at Regjeringens vurdering er at oljevernberedskapen i dag er på et tilfredsstillende nivå – og det etter ikke å ha bevilget én ekstra krone, ifølge WWF, i løpet av to år. Når det gjelder tallene fra SFT i sin tid, var de ikke unntatt offentligheten. SFTs tall ble redegjort for i stortingsproposisjoner, og Stortinget kunne diskutere det. Som jeg sa i mitt innlegg, ser jeg opp til flere partier her som ikke hadde noen tilleggsbevilgninger, fordi Regjeringen sa at oljevernberedskapen – etter å ha påbegynt arbeidet med å endre seilingsledene, etter å ha utvidet territorialfarvannsgrensene og også etter å ha styrket slepebåtkapasiteten med tre båter – var tilfredsstillende. Det denne debatten nå dreier seg om, er at det i 2005 kom en rapport på Regjeringens bord som sa at for å opprettholde oljevernberedskapen på et forsvarlig nivå trengtes det 50 mill. kr i 2006 og 70 mill. kr i 2007. Har Stortinget blitt gjort kjent med denne rapporten? Nei. Vi visste ikke at de faglige rådene var at så mye ekstra penger trengtes på grunn av at man åpnet for økt olje- og gassvirksomhet gjennom den nye forvaltningsplanen, og fordi flere oljetankere nå seiler langs kysten vår. Så kunne vi selvsagt også fått en kommentar fra Regjeringen knyttet til Kystverkets rapport, hvor de hadde sagt at ja, vi har gjennomgått rapporten, og vi mener at de ekstrabevilgningene ikke er nødvendig. Det nivået vi i dag er på, er tilfredsstillende. Da hadde iallfall Stortinget i utforming av sine alternative budsjetter hatt den informasjonen som vi burde hatt, og som Stortinget fikk gjennom SFTs rapport i 2001. Jeg synes ikke at det er riktig ikke å la Stortinget få tilgang til den type informasjon, selv om det oppleves som ubehagelig. Ekstra viktig er det på et så sårbart område som oljevernberedskap. Der er det viktig at landets nasjonalforsamling får denne informasjonen. Hadde jeg vært fra regjeringspartiene, hadde jeg sagt at ja, Stortinget burde ha fått denne rapporten på sitt bord, og vi burde ikke ha holdt den hemmelig til inntil etter ulykken ved Fedje. Da kunne vi diskutert nivået og hatt argumenter i begge retninger.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-15:
Jeg hadde faktisk sett frem til statsrådens innlegg. Jeg hadde håpet at statsråden hadde lagt saken død knyttet til denne rapporten, og at hun hadde vært såpass storsinnet å si at denne rapporten burde nok Stortinget ha blitt informert om i inneværende års budsjettproposisjon. Det tror jeg statsråden hadde tjent på. Det er jo ikke riktig som statsråden sier, at vi i vårt alternative budsjett kunne tatt høyde for denne informasjonen. Den rapporten er nå frigitt, men den ble frigitt etter Fedje-ulykken, i mars i år. Hvordan kunne vi da ha tatt høyde for dette i våre alternative budsjetter? Det forstår jeg rett og slett ikke. Jeg tror det er et godt prinsipp å gi Stortinget den informasjonen som Stortinget ønsker. Det kan også være med på å presse frem økt satsing, hvis det er det som er ønsket fra statsrådens side.
Børge Brende (Høyre), 2007-05-15:
Som jeg også refererte i mitt innlegg, sier en samlet komite at REACH i en global sammenheng er svært ambisiøst. Når Regjeringen nå jobber med spørsmålet om implementering av REACH-forordningen i norsk regelverk, ser statsråden da noen områder innenfor REACH hvor EU går for kort i forhold til det som er norske standarder i dag?
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2007-05-15:
Representanten Lien må gjøre rett for daglønnen sin i dag! Det var et paradoks i representantens innlegg som fikk meg til å ta denne replikken. Svært mange av de miljøforbedringene som vi har sett, er knyttet til at storting og regjering har stilt krav både til offentlige instanser og til bedrifter om å redusere utslippene fra produksjon eller tjenester. Representanten Lien nevnte forurenser betaler-prinsippet. Det er et veldig viktig og riktig prinsipp. Da er det kanskje uheldig, men kanskje ikke overraskende, at Fremskrittspartiet ikke ville være med på en merknad som vi har i innstillingen, der vi nettopp understreker behovet for et utvidet produsentansvar for å redusere bruken av miljøgifter. Med de holdninger som representanten viste i innlegget sitt, lurer jeg på om han kan leve med en slik merknad.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Jeg registrerer at statsråden ikke var inne på giftdumpingen i Indre Oslofjord i sitt innlegg. Det synes jeg er litt merkelig, når en representant fra regjeringsfraksjonen sier at denne regjeringen handler der andre bare prater. Her hadde man hatt mulighet til å gå fra ord til bærekraftig handling. Jeg synes også det er rart i forhold til den oppmerksomhet denne saken får i de berørte kommuner. Det er mange i Nesodden, i Oppegård og i Oslo som er redde. Man frykter hva denne giftdumpingen fører med seg. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden ta denne frykten, denne folkelige reaksjonen i disse kommunene, på alvor? Hvilke tiltak gjør statsråden for å spille på lag, for å informere og for å gjøre de riktige grepene i oppryddingen, slik at befolkningen som bor i dette området, kan være trygg?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-05-15:
Den atlantiske villaksstammen er kraftig redusert. Også de nordeuropeiske laksestammene er redusert. Dette er bakgrunnen for at Kristelig Folkeparti i regjeringen Bondevik II gikk inn for å innføre arealvern for villaks gjennom å opprette nasjonale laksevassdrag og laksefjorder. Forslaget fra Bondevik II-regjeringen i 2003 fikk støtte i Stortinget. Nå følger dagens regjering opp med sluttføringen av denne prosessen, med forslag om vern av nye 15 laksevassdrag og 8 nye laksefjorder. Totalt er vi dermed oppe i 52 laksevassdrag og 29 laksefjorder. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at vi nå avslutter prosessen med å opprette nasjonale laksevassdrag og laksefjorder. Vernet omfatter nå tre fjerdedeler av Norges samlede villaksressurs. Vi mener dette arealvernet er et riktig og nødvendig tiltak. I debatten har vi sett forutsigbare og tradisjonelle motsetninger mellom oppdrettsnæringen og elvefiskere og grunneiere. Men arbeidet i komiteen har vist at partene nå i stor grad har akseptert omfanget av det foreslåtte vernet. Hovedslaget stod tydeligvis i 2003. Vern gjennom laksevassdrag og laksefjorder er et viktig tiltak, men ikke det eneste som trengs for å få til en mer bærekraftig forvaltning av villaksen. Også andre tiltak må til. Kristelig Folkeparti har derfor ikke vært mest opptatt av grensene for vernesonene, da forslaget fra Regjeringen har vært godt begrunnet på dette punktet. Kristelig Folkeparti har vært med på en justering i Førdefjorden ut fra de lokale innspillene vi har fått. Men det er også andre tiltak som er viktige, og som vi har vært opptatt av. Det gjelder arbeidet med å begrense rømning fra lakseoppdrettsanlegg, det gjelder bekjempelsen av lakselusen og parasitten gyro, og det gjelder å hindre inngrep i vassdrag som kan påvirke gyteforholdene. Det er ikke enkelt å hindre rømning, men Kristelig Folkeparti er glad for at oppdrettsnæringen selv er aktivt med i arbeidet for en nullvisjon for rømning. Vi bør nå være villige til å iverksette DNA-sporing av laks. Dette er mulig og vil ha størst betydning for å kartlegge oppdrettslaksens påvirkning av villaksstammen. Det kan også være et virkemiddel for å videreføre oppdrettsnæringens arbeid mot rømning, selv om disse har stor økonomisk egeninteresse i å hindre rømning. Videre er det viktig å opprettholde arbeidet mot gyro, og Kristelig Folkeparti forventer at Regjeringen tar i bruk nye metoder som har god effekt. Det er i dag hyggelig at man i revidert øker denne viktige posten på budsjettet. For å oppsummere: Kristelig Folkeparti er glad for at vi nå fullfører arbeidet med å opprette nasjonale laksevassdrag og laksefjorder. Vi står bak innstillingen på dette punktet. Men vi er fortsatt utålmodige når det gjelder oppfølgingen av bekjempelsen av gyro og det å hindre rømninger. Vi står sammen med mindretallet om egne forslag på disse to punktene.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Mange av disse områdene er veldig store, de har mange sammensatte forurensningsproblemer og det er også flere ansvarlige, noe som selvfølgelig gjør at vi har behov for fleksibilitet når vi skal gå konkret inn i de ulike områdene. Vi ser, på mange av disse områdene, at vi må vurdere både kostnadene og hvem som konkret er ansvarlig. Når det gjelder budsjettene, vil det komme til uttrykk på hvert enkelt, i de årlige budsjettrundene. Men det er helt klart at vi er nødt til å foreta konkrete analyser på hvert enkelt område, fordi det er både komplekst og sammensatt.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Vi holder akkurat på med vurderingene av de ulike delene av REACH. Det jeg tror det er stor enighet om, er at REACH er et omfattende regelverk, og at det alt i alt er bra for helse og miljø. Men det er helt nødvendig at vi går grundig til verks, nettopp for å avdekke de problemstillingene som bl.a. representanten Brende nevner, for å sikre oss et så godt regelverk som mulig. Men Regjeringen ønsker å innlemme REACH så snart som mulig, og vi jobber altså, som jeg også sa i mitt innlegg, sammen med de andre EFTA-landene for å få fortgang i prosessen.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Oppryddingen i Oslofjorden er et stort miljøtiltak. Det er i tillatelsene til oppryddingen og deponeringen satt en rekke krav til overvåking. På grunn av den uroen som har vært den siste perioden, bad jeg i mars Statens forurensningstilsyn om å sørge for ytterligere overvåking, nettopp for å møte den uroen og for å sikre at prosessen går slik som tillatelsene innebærer. SFT er altså i disse dager i ferd med å iverksette den økte overvåkingen.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Nå skal ikke jeg avsløre noe knyttet til budsjettet for 2008, men det er helt klart at opprydding av miljøgifter og opprydding både på sjøbunn, i barnehager og på lekeplasser er et høyt prioritert område. Meldingen som vi har lagt fram her, går nettopp på et av de områdene som Regjeringen prioriterer høyt. Miljøgifter, sammen med klima og biologisk mangfold, er de høyest prioriterte områdene innenfor miljø.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Vi har jo et nasjonalt mål om å redusere utslipp av kobber vesentlig innen 2010. For å nå målet om vesentlig reduksjon av kobber, er det behov for ytterligere virkemidler. Vi foretar den vurderingen av hvilke virkemidler som må iverksettes. Da er både forbud og avgifter, eller kombinasjon av forbud og avgifter, relevant. Men det er også viktig at det må forskes mer på miljøgiftfrie alternativer, og her er det også en jobb som må gjøres framover.