Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-03-11:
Bioenergi er et viktig element både i Regjeringens satsing på miljøvennlig omlegging av energiforsyningen og i satsingen på å utvikle ny virksomhet innen jord- og skogbruk. Økt produksjon og bruk av bioenergi er derfor ivaretatt i de overordnede strategiene som gjelder for energiomleggingen og næringsutviklingen innen landbrukssektoren. De overordnede strategiene jeg refererer til, bør være vel kjent i Stortinget, og er bl.a. presentert i meldingen om forsyningssikkerheten for strøm, som Regjeringen la fram sist desember, og i forslagene til budsjett for 2004 fra Olje- og energidepartementet og Landbruksdepartementet. Økte avsetningsmuligheter for varme gjennom en forsert utbygging av vannbåren varme og fjernvarmenett er et viktig element i Regjeringens satsing for økt produksjon og bruk av bioenergi. Enova har som mål å utløse ny miljøvennlig energiproduksjon og energisparing på til sammen 10 TWh pr. år innen 2010. Enova har anslått at om lag 5 TWh pr. år vil være ny varmeproduksjon, og at betydelige mengder av dette vil måtte dekkes gjennom mer og bedre bruk av biobrensel. Enova la nylig fram årsrapporten for 2003. Den viser meget gode resultater for energiomleggingen samlet og bioenergi spesielt. I løpet av 2003 støttet Enova prosjekter som har et kontraktsfestet energimål på til sammen 1,8 TWh ny energiproduksjon og energisparing. Resultatene fordeler seg med 450 GWh vindkraft, 424 GWh energibruk og 953 GWh varme. Det vil si at varme utgjør hele 52 pst. av det samlede resultatet. Av dette er 675 GWh bioenergi, hvorav 370 GWh er ny biobrenselproduksjon. Den økte brenselproduksjonen tilsvarer en årsproduksjon på om lag 100 000 tonn biobrensel. Bioenergi var den dominerende enkeltkilden innen energiomleggingen i fjor, i 2003. Det betyr at bioenergi er vel ivaretatt innenfor de rammene som gjelder for Enovas tildeling av støtte. I tillegg til Enovas etablerte virkemidler ble det i forbindelse med strømsituasjonen sist vinter igangsatt en straksordning overfor husholdningene. Ordningen var et tilbud til de husholdninger som ønsket å gjøre noe med sin energiforsyning. Ordningen gav tilbud om støtte til installasjon av varmepumper, styringssystemer for elektrisk oppvarming og pelletskaminer. Så langt er det all grunn til å være fornøyd med resultatene. Hele 46 000 husstander har fått tilsagn om støtte, og det forventes at så mange som 19 500 vil takke ja til støtten og gjennomføre tiltak. Det har vist seg at det var absolutt flest som søkte og fikk støtte til varmepumpe. Dessverre var det kun et fåtall som benyttet anledningen til å skaffe seg pelletskamin eller strømstyringssystem. Hvilke energiresultater og markedsendringer som ordningen har gitt, vil nå bli evaluert. I stortingsmeldingen om forsyningssikkerheten for strøm varsler Regjeringen en ny satsing på utbygging av infrastruktur for varme. Den foreslåtte ordningen vil komme i tillegg til Enovas satsing for å nå målet om 4 TWh pr. år vannbåren varme basert på nye fornybare energikilder, spillvarme og varmepumper. Målet med ordningen er å bedre vilkårene for storskala varmeproduksjon, som i dag hindres av en svakt utbygd infrastruktur. Støtteordningen vil innebære en generell bedring i rammevilkårene for etablering av fjernvarme, og dermed bedre avsetningsmulighetene for miljøvennlig varme som krever slik infrastruktur. Foruten bioenergi vil dette f.eks. kunne være varme fra avfallsforbrenning og spillvarme fra kraftkrevende industri. Enovas etablerte varmeprogram og den nye satsingen på infrastruktur for varme bidrar til at etterspørselen etter miljøvennlig brensel, som bioenergi, vil øke. For å kunne utnytte den næringsmessige muligheten dette gir, og for å sikre en tilstrekkelig tilgang på biobrensel er det innført egne tiltak rettet mot tilbudssiden i bioenergimarkedet. Regjeringen har i stortingsmeldingen om forsyningssikkerheten for strøm satt som mål å øke tilgangen på biobrensel, slik at de andre målene knyttet til miljøvennlig oppvarming kan nås. Tilgangen på biobrensel vil kunne økes på ulike måter. Foruten økt uttak av skogsbrensel vil det kunne være rom for en omfordeling og en mer effektiv bruk av allerede tilgjengelige brenselsressurser. Foredlet biobrensel som f.eks. pellets er egnet for transport over større avstander, noe som legger til rette for både eksport og import. Enova har i 2004 igangsatt en målrettet satsing på biobrensel og etablerer derfor et eget program rettet mot foredling av bioenergi. Programmets hensikt er å fremme utbygging av en effektiv verdikjede for foredling og omsetning av biobrensel. Programmet rettes mot aktører som ønsker å utvikle langsiktig næringsvirksomhet innenfor verdikjeden for foredling og handel med biobrensel. Med dette menes oppbygging av kapasitet for uttak, transport, foredling og handel med biobrensel i industriell skala. Satsingen på bioenergi over Landbruksdepartementets budsjett er økt fra 15 mill. kr i 2003 til 18 mill. kr i år. I budsjettforslaget fra Landbruksdepartementet, St.prp. nr. 1, heter det bl.a. at innen rammene for langsiktig bærekraftig forvaltning er det potensial for å øke utnyttingen av biomasseressursene fra landbruket til energiformål. Økt bruk av bioenergi vil bidra til å styrke og opprettholde verdiskapingen i landbruket. Den styrkede satsingen på bioenergi innen landbruket har som mål å øke tilbudet og bruken av bioenergi fra jord- og skogbruket. Samtidig blir det forutsatt at satsingen legger grunnlaget for utvikling av landbruket som en totalleverandør av bioenergiløsninger. Jeg vil videre vise til at i et langsiktig perspektiv er satsingen på forskning og utvikling viktig for å få fram nye miljøvennlige og effektive energiløsninger, herunder bioenergiløsninger. I det nye programmet til Norges forskningsråd, RENERGI, er fornybare energikilder og energiproduksjon uten utslipp et viktig satsingsområde. Ny teknologi og ny viten er viktig for å kunne skape nye konkurransedyktige løsninger som kan utfordre de etablerte. Dette gjelder også for bioenergi. Bruk av bioenergi innen transportsektoren kan stimuleres gjennom ulike tiltak. For eksempel oppkreves det ikke autodieselavgift, CO2-avgift og svovelavgift for biodiesel, noe som gir slik diesel en konkurransefordel. I mai 2003 vedtok EU et direktiv om å fremme bruken av biodrivstoff og andre fornybare drivstoff til transport. Rettsakten er for tiden under behandling i departementenes spesialutvalg for energi, og Regjeringen vil komme tilbake til denne saken når vi har fått vurdert om direktivet vil være et relevant og effektivt tiltak for Norge. Jeg er enig med interpellanten i at økt bruk av bioenergi er et viktig miljøtiltak. Jeg vil igjen få vise til at Regjeringens satsing på energiomlegging gir gode resultater, og at både økt produksjon og bruk av bioenergi blir vel ivaretatt innenfor de overordnede strategiene for energiomleggingen og utviklingen av ny næringsvirksomhet innen landbrukssektoren.