Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2013-05-27:
Stortinget har i denne perioden behandlet en rekke forslag med sikte på å øke pasient- og brukersikkerheten for mottakere av helse- og omsorgstjenester. Det er viktig for komiteen å understreke målet om at alle pasienter skal kunne oppleve god og trygg behandling i den norske helse- og omsorgstjenesten, og vi vet at de fleste pasienter og brukere opplever god og trygg behandling. Tross det vet vi også at såkalte uheldige hendelser årlig fører til et stort antall døde og varig skadde pasienter. I tillegg til de menneskelige lidelsene dette påfører de som blir rammet, og deres nærmeste, er dette også en belastning for tjenesteyterne samt at det påfører samfunnet store kostnader. Derfor er det særdeles viktig å drive systematisk læringsarbeid for å kunne lære av sine egne og andres feil, slik at kvaliteten på tjenestene blir bedre og antallet uheldige hendelser kan reduseres. Skal dette kunne lykkes, er det viktig med en utstrakt åpenhetskultur. De som har gjort feil, må trygt kunne melde fra om det, og det må skisseres tiltak for å unngå at den samme feil skal kunne skje igjen. Helsepersonell, tilsynsmyndigheter, pasienter, brukere og pårørende har alle interesse av at tjenestene skal bli så trygge og gode som mulig. Derfor er det også positivt at de lovendringene vi skal behandle her i dag, styrker pasientenes, brukernes og pårørendes stilling i tilsynssaker. Komiteen er overbevist om at de bidrag de som mottar tjenestene, og deres nærmeste kan gi når uhellet først har skjedd, vil kunne være av stor betydning i en læringsprosess for å forbedre helse- og omsorgstjenestene, og at den styrkede retten de nå får, i seg selv vil kunne være trygghetsskapende. Vi vet at det arbeidet som gjøres i helse- og omsorgssektoren, i større eller mindre grad kan være forbundet med risiko, og det er viktig at dette kommuniseres på en god måte. Helse- og omsorgstjenesten får nå tydeliggjort og utvidet sin informasjonsplikt overfor de som skal motta tjenestene. I og med at begrepet «bruker» tas inn i lovteksten i tillegg til «pasient», synliggjøres at i tillegg til dem som mottar helsehjelp, har også de som mottar omsorgstjenester, en rett til å få informasjon når en uheldig hendelse har inntruffet. Gjennom lovforslaget får nå pasienter, brukere og pårørende mulighet til å anmode tilsynsmyndighetene om å vurdere mulige pliktbrudd, uavhengig av om det dreier seg om individfeil eller systemfeil. Den innsyns- og uttaleretten som det nå legges til rette for, vil selvsagt føre til behov for økte ressurser hos tilsynsmyndighetene, noe Stortinget vil komme tilbake til i de kommende budsjettbehandlinger. Fra komiteens side er det imidlertid viktig å understreke at det tilstrebes en rask, men også forsvarlig saksgang, da slike tilsynssaker, som nevnt, er en belastning for mange parter. Departementet har under tvil kommet fram til at det ikke skal legges opp til at det skal være mulig å påklage Fylkesmannens avgjørelser i tilsynssaker. Regjeringspartiene stiller seg bak denne beslutningen ut fra at det ikke nødvendigvis vil gi bedre kvalitet og økt pasientsikkerhet, og samtidig genererer merkostnader og økt behandlingstid. Regjeringspartiene understreker imidlertid at det må tilstrebes en langt mer ensartet praksis ved Fylkesmannens behandling av tilsynssaker enn det en ser i dag. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti har registrert den tvilen som departementet har hatt, når de har landet på dette standpunktet. Disse partiene mener at den tvilen må komme dem som blir rammet av disse uheldige hendelsene, til gode. Derfor tar opposisjonen opp igjen et forslag som Fremskrittspartiet fremmet i 2011, om at pasienter og pårørende må gis status som part i tilsynssaker som Helsetilsynet behandler, slik at det åpnes opp for at de kan påklage Helsetilsynets avgjørelser. Vi har gjennom ulike oppslag i media og gjennom henvendelser fått innsyn i en rekke uheldige hendelser som har hatt dødelige konsekvenser. Det har vært uhell med teknisk utstyr og uhell som følge av feil behandling i tilknytning til relativt ukomplisert behandling. I tillegg til det tapet og den sorgen de etterlatte sitter med i slike saker, ser vi at de må bruke mye tid og krefter på å få helsetjenesten til å innrømme feil og på å få en unnskyldning. Gjennom å åpne opp for at pårørende skal få partsrettigheter i slike saker, vil de løpende kunne få oppdatering ved etterforskning eller når Helsetilsynet har åpnet tilsynssak. De pårørende vil også gjennom opposisjonens forslag få mulighet til å påklage det vedtak Helsetilsynet kommer fram til. Forslagsstillerne er klar over at en slik mulighet til å overprøve Helsetilsynets vedtak vil føre til økt behandlingstid og økt ressursbruk, men mener at den økte rettssikkerheten og økte tryggheten dette også vil medføre, er viktigere i denne sammenheng. Jeg vil med dette ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti i denne saken.