Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-12-15:
Arbeiderpartiet hadde i sitt budsjett en større satsing på kommunene, med 3,2 milliarder kr i frie inntekter utover Regjeringens forslag. Dobbelt så mange skulle få tilbud om arbeidsmarkedstiltak. Barnefamilier med svært lave inntekter skulle få bostøtte. Helsetilbudene skulle opprettholdes. Vårt opplegg ville gitt 24 000 flere mennesker jobb eller opplæring. Økt aktivitet i kommunesektoren, i helseforetakene og i utbygging av infrastruktur ville bidratt til at 10 000 nye arbeidsplasser kom på plass. Det ville ha vært et godt grep for å få ned den høye ledigheten. Budsjettforliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene var et godt skritt i riktig retning. Regjeringens «Høyre-budsjett» fikk en vesentlig venstrevri: mindre til skattelette, 2,2 milliarder kr mer til kommunene, mer til sykehusene og mer til de ledige. Det er mange glad for, ikke minst i kommunene, der alle politiske partier jubler. Jeg har merket meg at Høyre-ordførerne er spesielt fornøyde. Høyre-ordføreren i Ålesund sier at de har gjennomført smertefulle kutt, og snakker om sykehjem og rehabilitering. «Alt som kan øke våre budsjetter, er gull verdt», sier Høyre-ordføreren i Kvænangen om forliket. Ordføreren i Svelvik, også fra Høyre, sier: «For oss betyr den økte overføringen at SFO og barnehagene reddes. Det er veldig gledelig.» Men også arbeiderpartiordfører Ole Haabeth i Fredrikstad er fornøyd. Fredrikstad kommune er en by med 70 000 innbyggere som sliter med underskudd, selv etter både kommunesammenslåing og stadige omstillinger. Fredrikstad kommune har lave overføringer fra staten og skal få enda mindre etter at kostnadsnøkkelen for rus og psykiatri ble vedtatt i Stortinget i forrige uke, av regjeringspartiene ved hjelp av Fremskrittspartiet. Men budsjettforliket gav Fredrikstad kommune 26,5 mill. kr mer. Pengene brukes godt, og ordføreren får mye bra arbeiderpartipolitikk ut av pengene: De øker timetallet i skolene.De unngår å øke satsene til SFO.De unngår kutt i aktivitetstilbudet til barn og unge.De unngår innføring av egenbetaling på hjemmetjenester.De opprettholder søskenmoderasjonen i barnehager.De unngår å legge ned to kirker.De unngår å innføre egenbetaling i idrettshaller for ungdom opptil 19 år.De reduserer underskuddet med 9,6 mill. kr. Det er bare statsråd Solberg og stortingsrepresentant Martin Engeset fra Høyre som ikke er like fornøyde med at kommunene får mer penger. Representanten Engeset refser kommunene som ikke har greid å takle dårlig økonomi, og skriver i sitt ukebrev: «Det er ikke til å stikke under en stol at de kommunene som er verst stilt er de som for lenge har unnlatt å ta problemene på alvor.» Jeg regner med at han bl.a. sikter til Moss kommune og Askim kommune, der Høyre har styrt i åtte år og etterlatt seg kjempestore underskudd. Nå har Arbeiderpartiet overtatt styringen og startet ryddejobben, men det er ikke gjort over natten. Derfor er det behov for økte overføringer til kommunene hvis det ikke skal kuttes dramatisk i tjenestetilbudet. Så over til noe helt annet, til innvandrings- og integreringspolitikken. Her er vi på et område som favner vidt, fra innreise til mottak, opphold, utreise, helse, språk, integrering, arbeidsinnvandring, osv. Innenfor hvert av disse områdene igjen er det mange utfordringer. Det er utfordringer som må løses i nær framtid dersom vi skal lykkes. Her kan i hvert fall ikke statsråden være tilfreds med situasjonen. For aldri før har så mange ubegrunnede asylsøkere kommet til Norge som i år. Aldri før har så mange oppholdt seg i mottak som nå. Aldri før har så mange ventet på å få bosette seg i en kommune som nå. Og aldri før har så mange ventet på å bli sendt ut av landet som i år. Samtidig mener statsråden at dette skal bli helt annerledes til neste år. Neste år forventer Regjeringen at antall asylsøkere skal synke til 10 000 personer, mot om lag 16 000 i år. Arbeiderpartiet mener at dette er et vel optimistisk tall, som er usikkert. Derfor forventer vi at Regjeringen kommer tilbake i revidert nasjonalbudsjett dersom det viser seg at det kommer flere enn forutsatt. Arbeiderpartiet mener at det som nå skjer med etablering av stadig nye mottak rundt omkring i landet, er urovekkende. I stort tempo etableres mottak uten at lokalsamfunnene trekkes med. Skal det fortsette å skje på den måten, vil vi aldri lykkes med å få til en god integrering. Derfor fremmer et flertall, alle utenom regjeringspartiene, forslag om at Regjeringen skal legge fram en egen sak om asylmottaksituasjonen, herunder tiltak for å bedre kontakten mellom asylmottaket og lokalsamfunnet. Jeg forutsetter at også statsråden mener at dette haster, og at han kommer tilbake til Stortinget med en egen sak i vårsesjonen. De samme partiene mener også at det er behov for å differensiere mottakene. I dag er det slik at personer med store behov for psykiatrisk behandling bor i vanlige mottak. Dette skaper utrygghet for beboerne, store problemer for de ansatte og vansker i lokalmiljøet. Mange av disse personene sendes fra mottak til mottak landet rundet. Slik kan det ikke fortsette. Derfor mener alle partiene, med unntak av Høyre og Kristelig Folkeparti, at det må opprettes noen spesielle mottak som kan ta hånd om dem med store psykiske lidelser. Det må opprettes mottak der de ansatte har den kompetansen som er nødvendig for å håndtere problemene, slik at alle kan føle seg trygge. Et flertall, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, kommer i dag til å vedta at Regjeringen skal utrede behovet for en differensiering av asylmottakene, der kompetansemottak er en del av mottakskjeden. Det sitter nå 2 500 personer i mottak som venter på å få bosette seg i en kommune. Mange har sittet der lenge. Arbeiderpartiet mener at de viktigste grunnene til at kommunene ikke kan påta seg ansvaret for å ta imot raskere, er: dårlig kommuneøkonomistøtten til tilskudd gjennom Husbanken har gått nedRegjeringen har ikke innført den supplerende stønadsordningen for eldre innvandrere som Stortinget har vedtatt Derfor vil en samlet komite ha en evaluering av dagens ordning. Hva er det som gjør at kommunene avventer å ta imot flere? Vi vil ha en vurdering av nye modeller. Det skal fortsatt være en frivillig ordning for kommunene, og jobben må gjøres i nært samarbeid med Kommunenes Sentralforbund. Fortsatt skal det gis statstilskudd til norske statsborgere som gjennomfører språkopplæring, men tilskuddet skal fases ut over en seksårsperiode. Regjeringen strammer inn tilskuddet til språkopplæring for andre innvandrere, bl.a. EØS-borgere. Arbeiderpartiet viser til at det kommer et lovforslag om dette til våren, og at man vil komme tilbake til denne saken da. Jeg vil også vise til en merknad i innstillingen der komiteen spesielt understreker viktigheten av organisasjoner som arbeider med likestilling og kvinners rettigheter, og ber om at slike organisasjoner prioriteres når det gjelder prosjektstøtte. Komiteen mener at Human Right Service er en slik organisasjon, som jobber med likestilling og kvinners rettigheter, og får fokusert på mange kvinnesaker. Arbeiderpartiets budsjett økte rammene til Husbanken med 2,5 milliarder kr. Dette var et viktig grep, bl.a. for å øke sysselsettingen i byggebransjen, og for at flere kan få lån. Etter forliket ble økningen på 1 milliard kr. Så lenge vi vet at vi har en regjering som ønsker å bygge ned Husbanken fra å være en bank for folk flest til en bank for kun dem som har det aller vanskeligst på boligmarkedet, ser vi at dette går ut over mange som ikke kan få lån i andre banker. Arbeiderpartiet mener at dette er feil politikk. Regjeringen hevder de er opptatt av fattigdom og ønsker å hjelpe dem som har det vanskeligst. Det stemmer lite med virkeligheten. Etter forslag fra Arbeiderpartiet vedtok Stortinget våren 2003 at inntektsgrensen for bostøtte skulle heves med 30 000 kr. Vedtaket gav 12 000 barnefamilier rett til bostøtte, og disse har fått utbetalt bostøtte i 2003. I budsjettet reverserer Regjeringen hele ordningen, og alle disse familiene blir fratatt sin støtte. Dette er helt urimelig, og for Arbeiderpartiet en så viktig sak at vi kommer tilbake til denne saken igjen ved første anledning. Til slutt noen ord om Norges Velforbund. Hvem skulle trodd at en regjering som prøver å framheve frivillige organisasjoner som noe viktig, hadde kommet til Stortinget med et budsjett der støtten til Norges Velforbund var strøket, et forbund med 800 000 medlemmer som utøver en meget stor innsats i frivillig arbeid i nærmiljøene rundt omkring. Jeg er glad for at komiteen har fått på plass 1 mill. kr til Norges Velforbund.