Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2008-04-03:
Vern om Trillemarka-Rollagsfjell har vært en mye omdiskutert sak. Den har også vært gjenstand for diskusjon i denne salen tidligere i denne perioden. Jeg har stor respekt for at noen fremdeles ønsker å få debatten om selve vernet opp igjen i stortingssalen. Men komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, vil i denne sammenheng peke på at det er Kongen i statsråd som i henhold til gjeldende lov er tillagt vedtaksmyndighet. Det er naturvernlovens bestemmelser som regulerer forhold knyttet til å legge ut et område til henholdsvis nasjonalpark, landskapsområde eller naturreservat. Ansvaret for å vedta de endelige grensene for verneområder og tilhørende verneforskrifter er altså med all tydelighet tillagt Kongen i statsråd. Flertallet ser ingen grunn til at gjeldende prosedyre og ansvarsfastsettelse skal fravikes i forbindelse med vern av Trillemarka-Rollagsfjell. Det er utvilsomt slik at forslagsstillernes mål nok først og fremst er å få en debatt om verneomfanget i Stortinget. Når forslagsstillerne gjennom forslaget først ber Regjeringen om å legge det frivillige vernet til grunn for så å legge fram sak om dette for Stortinget før endelig vedtak fattes, ja, da blir behandlingsprosessen som foreslås av forslagsstillerne, etter mitt skjønn noe merkelig. Jeg ville synes det var litt rart at Stortinget i denne saken skulle være en debattarena for et tema som ikke skal konkluderes av Stortinget. Det er bra med gode debatter i stortingssalen, men jeg må understreke at så lenge prosessen og vedtaksmyndigheten i denne type saker er så tydelige som de faktisk er, ja så blir stortingssalen etter mitt skjønn mer en arena for markering av standpunkter enn for et godt innslag i en vedtaksprosess hvor vernet og bruk av områdene er hovedfokus. Så til selve verneproblematikken. Det er ingen tvil om at dette vernet er viktig, og at det er komplisert. Meningene er mange både mellom partiene og i partiene, slik jeg tror alle verneprosesser har vært og er og vil være. Det er også bred enighet i denne sal om at Trillemarka har unike verdier, verdier som må tas vare på i et nasjonalt perspektiv. På denne bakgrunn kom også hovedutfordringen ganske tydelig fram. Hovedutfordringen var at omkring Trillemarka-Rollagsfjell var det en betydelig vilje lokalt, gjennom et sterkt engasjement, til å oppnå som resultat et frivillig vern. Jeg tror det er god grunn til å gi ros for dette lokale engasjementet. At konklusjonen ikke fullt og helt bygget på det frivillige vernet, betyr ikke på noen som helst måte at lokaldemokratiet ble parkert eller er satt på sidelinjen. Det lokale engasjementet som har vært og er omkring Trillemarka-Rollagsfjell, ses nå opp mot det arbeidet som gjøres for å ferdigstille hele verneprosessen, både med tanke på kompensasjon fra storsamfunnet og - ikke minst - det forskriftsarbeidet som nå foregår for bruk og skjøtsel av området. De tilbakemeldinger som kommer til meg, er av positiv karakter. Det lokale engasjementet, den gode lokale kunnskapen, den lokale viljen og det store ønsket om å kunne utnytte området fornuftig i samspill med de verdiene som ligger i Trillemarka - alt dette er verdifullt i sum, og dette blir nå fullt og helt et verdifullt bidrag i forhold til de endelige konklusjonene som skal fattes. Jeg vet faktisk at statsråden også setter stor pris på dette. Så kan vi godt ønske oss at framtidige prosesser samlet sett blir ført på et enda bedre og enda mer inkluderende grunnlag enn det denne prosessen har blitt, uten at man flytter vedtaksmyndigheten fra sentrale myndigheter til lokale myndigheter. Det å få til gode prosesser er noe man må bestrebe seg på til enhver tid. Jeg tror at det fra start til mål må være et grunnleggende samspill mellom nasjonale interesser og hensyn og lokal kunnskap, lokale behov og lokalt engasjement. Det vil gi de beste prosesser, og der føler jeg at Trillemarka-Rollagsfjell nå er. Mine observasjoner går nå ut på at Trillemarka faktisk er underlagt gode prosesser fram mot de siste konklusjonene som skal trekkes. Avslutningsvis vil jeg bare igjen minne om at selv om prosesser stort sett alltid kan bli bedre, er det ingen grunn til å endre ansvarsforhold eller systematikk i gjeldende prosesser. Oppgangen i forbindelse med deltakelse ble tatt i den nye plan- og bygningsloven. Derfor er komiteens flertall ikke innstilt på å imøtekomme forslaget fra Fremskrittspartiet.