trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
Fremskrittspartiet har hele tiden hatt som mål at pelsdyrbonden skal få en korrekt erstatning. Fremskrittspartiet står fortsatt fast på at de ekspropriasjonsrettslige prinsippene skal legges til grunn, så langt de passer. Da er også gjenervervsverdi en metode som etter ekspropriasjonslovgivningen kan brukes.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
For Fremskrittspartiet har det vært viktig å ivareta pelsdyrbøndene og sikre at de får en korrekt erstatning. Når man ser hva som har vært lagt på bordet tidligere, både 360 mill. kr og 1,2 mrd. kr, er ikke det en korrekt erstatning. Sluttsummen i dag kjenner vi ikke til. Det har vel også departementet uttalt, at det er veldig usikre anslag. Men Fremskrittspartiet legger til grunn at vi nå får en korrekt erstatning for pelsdyrbøndene.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
Fremskrittspartiet er et samferdselsparti. Vi kommer til å ha en betydelig satsing på samferdsel også i framtiden. Men det kommer ikke i veien for at vi ønsker å rydde opp etter at Venstre forhandlet seg inn i et regjeringssamarbeid. Denne summen og erstatningsmetoden burde vært kjent på Jeløya. Hvor pengene skal tas fra, må man se når man vet den korrekte summen. Det som er viktig for Fremskrittspartiet her, er å sørge for at vi får en korrekt erstatning for pelsdyrbøndene, som regjeringen har nedlagt et næringsforbud for.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
Først må jeg bare komme med noen kommentarer til innlegget. Det hele startet ikke med en landbruksminister ved navn Bård Hoksrud; det hele startet med en regjeringsforhandling med Venstre, for å få Venstre med inn i regjering. Så er det litt spesielt at representanten nevner en sum på 3,6 mrd. kr. Det er en sum som vi ikke har fått dokumentert fra departementet. Det hadde kanskje vært greit å kunne utdype litt hvor tallene er kommet fra. Jeg registrerer at regjeringspartiene mener at bruk av gjenervervsverdi vil føre til en overkompensasjon fordi det ikke er praksis for bruk av denne verdiutmålingsmetoden innenfor ekspropriasjonsretten. Kan lovgiver – som Stortinget er i et sånt tilfelle – ut fra prinsipielle grunner og rimelighetshensyn finne grunn til å fravike den fortolkningen Høyesterett har gjort? Kan lovgiver legge gjenervervsverdi til grunn i en sånn sak?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
Denne saken har vært litt spesiell. Regjeringen har ikke lagt fram så mye som en grunnleggende vurdering av hva bøndene faktisk taper i saken. Det er vel fordi de ikke har spurt noen, aldri har bedt om en skikkelig utredning eller foretatt en eneste taksering. Regjeringen har ikke vært interessert i hvor mye det koster. Den har bare vært interessert i hvor lite den klarer å slippe unna med. Den 11. februar 2020 instruerte Stortinget regjeringen om å gi pelsdyrbøndene full erstatning etter ekspropriasjonsrettslige prinsipp. Stortinget lovet også at vi skulle følge saken tett. Det har absolutt Stortinget gjort nå. Ordningen som skal vedtas nå, sikrer at alle oppdrettere som har et legitimt krav mot staten, kan få dekket sine tap. Det skjer ved at skjæringsdatoen flyttes fra 15. januar 2018 til 1. januar 2015, men med et krav om dyrehold i perioden, og at anlegget oppfylte forskriftens krav i 2018. Ordningen sikrer også at de alminnelige prinsippene for ekspropriasjonsretten følges, ved at oppdretterne får utmålt kompensasjon basert på høyeste bruksverdi og gjenervervsverdi. Det er helt normalt i ekspropriasjonssaker, og det er sånn det økonomiske tapet til den eksproprierte defineres. Ved å lovfeste den retten sikres likebehandling av alle oppdrettere, og det sikres at ordningen passer for flere. I motsetning til hva regjeringen hevder, er det ikke et spørsmål om å innføre en alternativ metode, men å lempe på vilkårene for når denne metoden kan benyttes i en sak som ikke har sitt grunnlag i en formell ekspropriasjon, men i et næringsforbud. I forrige runde slo Stortinget fast at erstatningene skal følge ekspropriasjonsrettslige prinsipper, så langt de passer. Flertallet påpeker at denne saken er så spesiell at det også skal gis adgang til å bruke gjenervervsverdi ved utmålingsmetode. Det er ikke en ny ordning. Som jeg var inne på, er flertallets intensjon fremdeles at de ekspropriasjonsrettslige prinsippene skal følges, så langt de rekker. Jeg er veldig fornøyd med at et stortingsflertall nå er så tydelig på hvordan vi skal gjøre opp for oss i denne saken. Prislappen er ikke klar, men nå blir den korrekt. Avslutningsvis må jeg bare si at jeg er litt bekymret. Vi registrerer at regjeringen i denne saken nesten truer med ESA, men vi forventer at regjeringen er lojal mot stortingsvedtaket og ivaretar Stortingets vilje dersom saken framlegges for ESA.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-06-03:
Representanten fra Venstre er inne på at vi har hatt statsråden i Landbruksdepartementet. Ja, det stemmer. Fremskrittspartiet satt i regjering da Venstre stilte krav om å legge ned pelsdyrnæringen for å gå inn i regjering. Det var her saken startet – da Venstre ville legge ned en lovlig næring. Det verserer veldig mange tall. Vi burde forvente at regjeringen og regjeringspartiene hadde et tallgrunnlag å vise til, men det har de dessverre ikke i denne saken. Det er veldig usikre anslag, og tallene varierer nesten fra dag til dag. Men tallgrunnlaget er i dag uvesentlig. Nå vil stortingsflertallet fatte et vedtak om å gi full erstatning – og forhåpentligvis korrekt erstatning – til pelsdyrbøndene. Det er en litt spesiell situasjon her – jeg har vært i pelsdyrdebatter tidligere, jeg er egentlig fiskeripolitisk talsperson, men har hovedansvaret for pels også nå – og i tidligere debatter har jeg blitt utfordret av bl.a. partiene som vi har dannet et flertall med i dag, på om vi er fornøyde med kompensasjonsordningen. Jeg har vært ærlig på at Fremskrittspartiet ikke har vært fornøyd med kompensasjonsordningen, og at vi kommer til å slåss fram til siste kamp for å sikre at vi får en kompensasjonsordning som vi kan leve med, og som vi kan stå rakrygget med. Det føler jeg at vi gjør i dag. Fremskrittspartiet har kjempet helt fram til klubben skal falle, og vi har vunnet fram. Jeg håper nå at også pelsdyrbøndene kan sette punktum, legge saken bak seg og løfte blikket framover etter 1 236 dager.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
I fjor på denne tiden sto Fremskrittspartiet sammen med oss i Høyre og resten av Stortinget om at det var ekspropriasjonsrettslige prinsipper som skulle legges til grunn for erstatningen til pelsdyrbøndene. Nå ligger det en ganske annen ordning på bordet, som setter pelsdyrbøndene i en særstilling. Andre som av en eller annen grunn får sin eiendom satt ut av drift, kanskje på grunn av veibygging, får ikke de samme mulighetene. Hva tenker Fremskrittspartiet om det?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Da vi begynte å lage en ordning som skulle kompensere pelsdyrbøndene, var det Bård Hoksrud fra Fremskrittspartiet som var statsråd, og da hadde ordningen en prislapp på 360 mill. kr. Så kom proposisjonen som vi har til behandling her i dag. Den har et prisoverslag på 1,2 mrd. kr. Ordningen som Fremskrittspartiet nå har bidratt til, ligger på om lag 3,4 mrd. kr. Det framstår for meg som at Pelsdyralslaget har fått akkurat det de har ønsket seg. Finnes det den ting som Pelsdyralslaget ikke har fått innfridd i det forslaget som Fremskrittspartiet har vært med på å utforme?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Disse pengene, som nå er stipulert til 3,4 mrd. kr, må jo tas fra et sted. Vil Fremskrittspartiet nå kutte ned på veisatsingen sin? Er det der man skal hente dem fra, eller hvor tenker Fremskrittspartiet å hente disse summene fra?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Jeg trodde jeg skulle komme meg unna dette, men den gang ei.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Vi vil at pelsdyroppdretterne skal ha full erstatning etter ekspropriasjonsrettslige prinsipper. Det er den typen erstatning vi bruker i Norge når vi skal kompensere personer for bl.a. å måtte avstå sin eiendom. Dette er et lovverk som brukes så langt som det er mulig, og som det passer, også i denne sammenhengen. Men det Arbeiderpartiet har vært med på, er å skape en ordning som er helt på siden av ekspropriasjonsretten, og det kan ikke vi i Høyre være med på, fordi det blir urettferdig overfor andre. En bonde på nabogården til pelsdyroppdretteren som må avstå jord, f.eks. fordi man skal bygge en vei over eiendommen, får ikke den muligheten til å velge som dere nå legger opp til at pelsdyroppdretterne skal få. Så dette blir en ordning som er urettferdig overfor andre som opplever ekspropriasjon av sin eiendom.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Jeg gjentar igjen at det er ekspropriasjonsretten som gjelder når staten ønsker å kompensere at man tar over en eiendom, og som i dette tilfellet burde ha gjeldt når pelsdyrbøndene skal kompenseres. I ekspropriasjonsretten kan man få utmålt verdiene etter tre prinsipper. Det er salgsverdi, som ikke blir aktuelt i dette tilfellet. Det er bruksverdi, som kan brukes. Og det er gjenervervelse, dersom bruksverdien ikke dekker det tapet som pelsdyrbonden har. Jeg opplever at ved den ordningen som nå er etablert, er Fremskrittspartiet med på å forskuttere den skjønnsvurderingen som skjønnsretten skal være med på. Derfor var det ikke mulig for oss i Høyre å bli med på den type ordning, som blir på siden av de prinsippene som vi har hatt i hundrevis av år i Norge.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Som representanten Pollestad veldig godt vet, har vi i Høyre ikke noe politikk som tilsier at vi ønsker å legge ned noen næring, heller ikke pelsdyrnæringen. Så ble det jo sånn at dette ble en avtale, og da er vi svært opptatt av at pelsdyrbøndene skal kompenseres. Vi opplever at vi tar ansvar med vår ordning. Den begynte på 360 mill. kr og endte opp på en stipulering på 1,2 mrd. kr. Vi sto her i fellesskap for ett år siden, og vi var da enige om at vi ønsket å gi regjeringen et oppdrag som innebar at ekspropriasjonsrettslige prinsipper skulle legges til grunn for erstatningen. Nå i dag har det kommet en rar hybrid ordning på siden av den retten, som er urettferdig overfor alle andre. Det kunne ikke vi i Høyre være med på.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
I fjor sto vi samlet her og ga den bestillingen til regjeringen at det var ekspropriasjonsrettslige prinsipper som skulle gjelde. I dag er det en ganske annen ordning som ligger framfor oss, et annet alternativ, som gjør at pelsdyrbøndene blir satt i en særstilling erstatningsmessig. Ordningen som Senterpartiet bl.a. har bidratt til i saken, kan ikke i utgangspunktet brukes av andre, så så vidt jeg kan se, er det en urettferdighet i dette. Får man ekspropriert gården sin fordi det skal bygges vei, får man ikke samme muligheter som det pelsdyroppdretterne gjør. Spørsmålet mitt til Senterpartiet er: Ønsker Senterpartiet at tilsvarende ordning nå også skal gjelde for andre? Ønsker Senterpartiet å endre gjeldende erstatningsrett?
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Det som også skjer i denne sammenhengen – i tillegg til at ekspropriasjonsrettslige prinsipper er fraveket – er at Senterpartiet har bidratt til at skatt ikke skal betales overhodet, mens alle andre som opplever å få gården sin ekspropriert, faktisk må betale skatt. Jeg er nysgjerrig på om Senterpartiet synes at det er rettferdig at det skal være så store forskjeller.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-06-03:
Jeg registrerer at representanten Pollestad mener at pelsdyroppdrettere bør få mer i erstatning enn andre. I forbindelse med saksbehandlingen fikk vi et grunnlagsdokument fra NIBIO, en faglig rapport som sier noe om hvordan erstatningen skal utmåles. Senterpartiet har her kommet med forslag som korrigerer denne rapporten og disse prinsippene, bl.a. ønsker de at den kapitaliseringsrenten som er fastsatt av NIBIO, skal endres, og at den skal være lavere. Også flere andre prinsipper ønsker de å endre på her, og viser til Pelsdyralslaget. Er det slik at representanten Pollestad har større tiltro til Pelsdyralslagets kompetanse i denne saken enn faglig uavhengige personer i NIBIO?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Jeg føler meg utrolig bekvem med det som står i innstillingen, for det står ikke det som representanten Reiten nå refererer. Det er ikke et anmodningsvedtak Stortinget i dag kommer til å vedta, hvor en skal finne en omforent enighet om NIBIO-tallene. Men det står veldig tydelig i forslaget at en ber regjeringen, sammen med pelsdyrnæringen, om å finne en omforent forståelse av hva som ligger i NIBIO-rapporten. Så jeg ber om at representanten leser forslagene nøye og grundig, slik at vi i replikkordskiftene får en korrekt gjengivelse av hva forslagenes utgangspunkt er.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Jeg er enig med representanten Reiten i at grunnlaget for velferdsstaten er at vi også bidrar etter evne og får etter behov. Når det gjelder denne saken og kompensasjonen vi nå skal utbetale erstatning for, er den helt spesiell og kan ikke sammenlignes med noe annet. Blir det ekspropriasjon av en gård eller et hus, er det i utgangspunktet stor anledning til å kunne reinvestere disse pengene i ordinær, tilsvarende virksomhet. Men en pelsdyrbonde som får erstatningen sin tatt inn og ikke har noen mulighet til å reinvestere i tilsvarende næring, er i en helt annen situasjon. Vi har tenkt nøye på hvordan det best er å forstå hvordan vi skal håndtere et så komplisert spørsmål, og har funnet ut at det mest naturlige er å sammenligne med når en verner skog og betaler ut erstatning til den enkelte skogeier. Det foregår skattefritt, og jeg har også registrert at på spørsmål fra Stortinget understreker faktisk Finansdepartementet at dette ikke provenyføres som utgifter på statens hånd, i og med at det er vanskelig å beregne. Det er det også i denne saken.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Vi sendte av gårde noen spørsmål til departementet fordi vi ville vite litt om en del av de påstandene som ble framsatt av posisjonen i denne saken, slik at vi hadde full oversikt over de ulike spørsmålene som ikke minst Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre har brukt mot flertallets innstilling. Vi synes vi har fått gode svar fra regjeringen på det, men tallgrunnlaget er høyst usikkert. Jeg tror kanskje at de som vet minst om konsekvensene av det en gjør i dag, er Kristelig Folkeparti, for en aner ikke hvilken situasjon en setter pelsdyrbøndene og deres familier i hvis en ikke gir dem full erstatning, som en har forutsatt hele tiden underveis.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Jeg kan godt forstå at representanten helst ikke vil svare på replikker, men jeg er ikke så ille. Full kompensasjon og dekning av det faktiske økonomiske tapet er jo grunnforutsetningen her. Så sier representanten selv at en legger til grunn bruksverdien, men at i de tilfellene der bruksverdien ikke er dekkende, skal en bruke gjenanskaffelsesverdien. Det er jo nettopp det flertallets innstilling tar utgangspunkt i, å gi en valgfrihet til den enkelte pelsdyrbonde, slik at vedkommende føler tryggheten i det som blir gjort i Stortinget, som ramme for oppgjøret og utmåling av erstatningen. Da er mitt spørsmål: Hva er det som er så uansvarlig med det?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Landbruksministeren gir ut bok i disse dager. Der er tittelen: «Snakk sant om livet». Det vi nå er i ferd med å gjennomføre, er erstatning til pelsdyrbønder som gjennom vedtak i Stortinget har fått et forbud mot å holde pelsdyr og drive sin aktivitet. Full erstatning har vært et viktig prinsipp for flertallet og at en skal legge ekspropriasjonsrettslige prinsipper til grunn. I ekspropriasjonsrettslige prinsipper kan en bruke bruksverdi som hovedregel, men en kan også si at denne saken er så spesiell at en etter de samme prinsipper kan bruke gjenervervelsesverdi for nettopp å sikre full kompensasjon, for å hindre økonomiske tap som følge av forbudet. Er landbruksministeren enig i at det må være en åpning for å kunne bruke gjenanskaffelsesverdi, eller gjenervervelsesverdi, som grunnlag for å sikre trygg erstatning til den enkelte?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Regjeringen skriver selv i proposisjonen at en skal bruke ekspropriasjonsrettslige prinsipper så langt det er mulig. Det står det. Og hvis statsråden hørte etter – og det håper jeg egentlig landbruksministeren gjorde – da saksordføreren redegjorde for flertallets oppfatning av hvordan § 3 og ordlyden der er å forstå ut fra flertallets forslag, hørte hun at det veldig tydelig sies at en ikke skal fravike de ekspropriasjonsrettslige prinsippene for å bruke gjenanskaffelsesverdien, eller gjenervervelsesverdien, men at den enkelte pelsdyrbonde faktisk skal ha den muligheten. Jeg går ut fra at statsråden skjønner hva saksordføreren sa, og at han legger det til grunn for flertallets innstilling. Jeg presiserte også i mitt innlegg at for vårt vedkommende er det også grunnlaget, nettopp for å sikre et anstendig og ordentlig oppgjør, som sikrer at den enkelte ikke taper økonomisk ved det vedtaket som er gjort i Stortinget.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Her handler det om å gi riktig kompensasjon ut fra et vedtak som er fattet i Stortinget. Det er kommet veldig tydelig fram at det som regjeringen har lagt fram i proposisjonen, kan det hefte tvil ved om gir full erstatning ut fra det som har vært forutsetningen for Stortinget. Når flertallet legger inn en forutsetning og en trygghetsfaktor ved at den enkelte bonde kan velge gjenervervelsesverdi som grunnlag for utmåling av erstatning, er det å etablere den tryggheten som skal være der for at en skal få en rettmessig og riktig erstatning. Det handler jo om å skape trygghet for menneskene. Og jeg vil spørre landbruksministeren: Tror du at du klarer å skape tilstrekkelig trygghet for dem som nå er rammet av det stortingsvedtaket som handler om pelsdyrforbudet fra 2019, hvis en følger regjeringens premisser for oppgjør?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Dette har vært en underlig debatt. Det å høre regjeringspartiene forsvare den urettferdigheten og den urettmessigheten de mest sannsynlig kommer til å påføre mange mennesker, er forunderlig. Det å høre representanten Steinar Reiten fra regjeringspartiet Kristelig Folkeparti si at denne saken kommer til å bli brakt inn for ESA, er også urovekkende. Det at en hele tiden legger feil grunnlag til grunn når det gjelder de ekspropriasjonsrettslige prinsippene, som saksordføreren nå nok en gang utmerket refererte til, er helt uforståelig. Feil blir jo ikke riktigere jo mer en gjentar dem. Denne saken handler først og fremst om å skaffe et godt grunnlag for at en skal yte den enkelte pelsdyrbonde den rettferdighet og den redelighet som kreves etter at Stortinget gjennom vedtak har fratatt pelsdyrbøndene muligheten for å drive sin næring videre – av ulike hensyn, enten det er Jeløya eller hensynet til dyrevelferd. Men det som er utgangspunktet nå, er å sørge for at det vi gjør, er rettferdig og redelig, og at det har en respekt og verdighet i seg. Jeg synes det er høyst merkverdig at regjeringen bruker tall som er så til de grader usikre at de ikke vet korrekt og akkurat presist hva de selv snakker om, og hva de legger inn i proposisjonen, men samtidig oppskalerer kostnader så fort flertallsinnstillingen var kjent. Det har jo vokst etter hvert også. Hvorfor vet ikke regjeringen tallene i de ulike løsningene for kompensasjon? Har det vært så mye annet å gjøre at de ikke har brydd seg om det, eller var en sikker på at det var budsjetthensyn som skulle danne grunnlaget for hvordan Stortinget skulle gjøre opp med pelsdyrbøndene? For det er det som er grunnlaget nå. Det er budsjettargumentasjonen som vinner fram. Men det som er helt klart fra flertallet, er at denne saken er så spesiell at den kan håndteres slik flertallet mener at den skal håndteres, uten at det får noen andre konsekvenser enn at en gjør opp for seg på en anstendig, ordentlig og redelig måte, ut fra det som Stortinget tidligere har vedtatt. Jeg er veldig glad for at flertallet er så tydelig gjennom innstillingen som en er, og jeg håper virkelig at regjeringspartiene – Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, med landbruksministeren i spissen – tenker seg om en gang til før de angriper flertallets innstilling og grunnlaget for det som er erstatningsutmålingene i henhold til det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Den som tåkelegger mest her, er kanskje regjeringen selv, som ikke overhodet har oversikt over det tallgrunnlaget som ligger i saken. Det er kanskje den største tåkeleggingen, og det er ganske skremmende at man tre år etter at Jeløya-erklæringen ble vedtatt, ikke vet hva man snakker om. Man vet ikke engang hvor mange pelsdyrbønder som er omfattet av de ulike ordningene. Med respekt å melde: Det er tåkelegging, og det er uklarheter og usikkerheter som jeg synes det er helt uforståelig at ikke regjeringen har klart å få en bedre oversikt over enn det man har i dag. Hvis det koster 3,4 mrd. kr, skal Arbeiderpartiet selvfølgelig stå opp for å legge det inn i budsjettet – det skulle bare mangle. Det handler jo nettopp om å gi full kompensasjon, som vi har sagt hele tiden. Men vi løper ikke fra det vi sier, i motsetning til Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre. Vi forholder oss til det vi sier, for det er ganske vesentlig for de menneskene som nå blir rammet – eller heldigvis reddet av flertallet i Stortinget.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Allerede i 2019, da proposisjonen om forbud mot hold av pelsdyr ble fremmet, fremmet Arbeiderpartiet et forslag om at oppgjøret skulle skje etter ekspropriasjonsrettslige prinsipper. Nå har regjeringen levert en proposisjon i tråd med det, der en legger bruksverdi til grunn som hovedprinsipp for taksering. I tillegg har en fått utarbeidet en omfattende rapport fra Norges fremste miljø innen landbruksøkonomi, NIBIO, som skal ligge til grunn for bruksverditakseringen. Så ser vi altså at Arbeiderpartiet, i likhet med den øvrige opposisjonen, legger inn føringer om at en ikke uten videre skal legge NIBIO-rapporten til grunn. En skal i stedet pålegge regjeringen å gå i dialog med pelsdyrnæringen om hvordan NIBIOs anbefaling om kompensasjon skal tolkes. Føler representanten Aasland seg bekvem med en slik tilnærming?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Arbeiderpartiet er et parti som, i likhet med Kristelig Folkeparti, er for en velferdsstat med godt utbygde ordninger, basert på at vi alle bidrar over skatteseddelen til fellesskapets beste. Vi registrerer at det i § 105 i Grunnloven står: «Fordrer statens tarv at noen må avgi sin rørlige eller urørlige eiendom til offentlig bruk, så bør han eller hun ha full erstatning av statskassen.» Derimot står det ingenting om at en skal være berettiget fullt skattefritak, og alle som i dag får ekspropriert eiendom i Norge, er underlagt en regel om betinget skattefritak. Mener representanten Aasland at det er mindre smertefullt for en bonde som får beslaglagt deler av farsgården, f.eks. ved framføring av en motorvei, å måtte betale skatt hvis en ikke reinvesterer oppgjøret etter tre år, sett i forhold til en pelsdyrbonde, som selvsagt også opplever dette som urimelig?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Til slutt vil jeg sitere fra dagens lederartikkel i Aftenposten: «Legg merke til tidslinjen her: Fredag var Ap med i et flertall som vil gi mer erstatning til bønder som ikke lenger skal få drive med pelsdyr. Mandag – altså tre dager senere – sendte Ap brev til landbruksminister Olaug Bollestad for å spørre om konsekvensene av hva partiet selv hadde vært med på. Noen vil kanskje tro at Ap, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV ville vært interessert i å vite konsekvensene av å overkjøre regjeringen før de bestemte seg for å gjøre det. Det er selvsagt opp til Stortinget å gjøre slike vedtak. Men det er en fordel om de er godt underbygget. Denne gangen er det ikke det.» Har representanten Aasland en kommentar til dette?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
La meg være litt personlig. Da jeg for fire år siden gikk inn i salen her for første gang, tok jeg på meg en rolle som lovgiver og etter hvert også en rolle som representant for et parti som sitter i regjering. Samtidig er vi alle mennesker og medmennesker. Når jeg skal se tilbake på de fire årene jeg har vært representant på Stortinget, vil dette uten sammenligning være den saken der jeg har opplevd størst indre konflikt mellom det å være et menneske og det å samtidig måtte være en lovgiver som skal sikre at Norges befolkning blir likebehandlet, og at en ikke begynner å forskjellsbehandle på måter som kan bli opplevd urettferdig. Jeg har også måttet ta på meg ansvaret for det å sitte i en regjering, som innebærer at en er nødt til å ta ansvar for at statens utgifter og inntekter går i hop. Det er utrolig krevende avgjørelser og avveininger. Denne saken kommer jeg til å ha med meg i mange år framover.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
La meg først få sagt at representanten selv i sitt innlegg hevdet at Kristelig Folkeparti hadde latterliggjort prinsippet om ekspropriasjonsrettslige oppgjør. Det kan ikke jeg huske at jeg har gjort. Men denne saken er også et eksempel på at det norske demokratiet fungerer. Et flertall på Stortinget var ikke fornøyd med det som kom fra regjeringen. En la inn en bestilling om at det skulle skje etter ekspropriasjonsrettslige prinsipper, og det har regjeringen levert på fullt ut. Når en da legger fram denne proposisjonen, som skal sikre full erstatning etter Grunnloven § 105 og etter ekspropriasjonsrettslige prinsipper, kommer opposisjonen plutselig med en ny liste med krav som skal legges oppå det igjen. Da er jeg ikke umiddelbart enig i at demokratiet fungerer like godt lenger. Da blir det problematisk, og det tror jeg faktisk også at representanten Pollestad innerst inne ser at det er. For vi har, som sagt, et ansvar som lovgivere for å sørge for at Norges befolkning blir behandlet på samme vis, og at det blir opplevd rettferdig, det skattesystemet som vi har.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Det var et godt spørsmål. Jeg tror nok at når jeg tenker tilbake på dette, vil det jeg først og fremst vil være glad for, iallfall, være at demokratiet fungerte slik som demokratiet skal fungere i Norge, og at saken til slutt fikk en løsning. La meg også si at når jeg tenker tilbake på de fire årene, vil ikke dette være den saken jeg tenker tilbake på der jeg hadde høye skuldre fordi vi gikk på en skrell.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Representanten Knag Fylkesnes sto sammen med undertegnede i 2019, da vi faktisk gjorde vedtaket i denne salen, der resultatet ble 101 mot 68. Det har tydeligvis vært en reise fra da til nå. Knag Fylkesnes uttaler her at en skal ha en erstatning på et tidligere tidspunkt som er basert på realverdi. Der vi står i dag, er vel det kanskje litt annet, 3,4 mrd. kr fordelt på om lag 170 brukere, for vi vet at fôrkjøkkenene osv. også på mange måter er eid av oppdretterne. Synes Knag Fylkesnes at dette står i forhold til det vedtaket han selv var med på i 2019?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
De samme tallene jeg er i besittelse av, har for så vidt representanten Knag Fylkesnes også fått. Representanten sa selv i sitt innlegg: Hvem skal staten være for? Hvem skal staten være for – med det som ligger her i dag? En må gjerne bestride de 3,4 milliardene, gjerne bestride at det kan være noen flere enn 170 – kanskje opptil 250, så estimatet ligger da rundt mellom 20 mill. kr og 13,6 mill. kr til hver enkelt. Synes representanten Knag Fylkesnes at dette er en rettvis kompensasjon, eller synes han at det kanskje her er litt mer enn det han selv hadde tenkt da han var med på vedtaket i 2019?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Jeg mener at staten er folket, og staten er for folket. I dagens Aftenposten, som det også har blitt referert til tidligere, under replikkvekslingen etter representanten Aaslands innlegg, er det som står i lederen, ganske interessant. Den peker på at dette også vil få konsekvenser for andre næringsutøvere, for framtidig lovgivning. Er dette gjennomtenkt for representanten Knag Fylkesnes? Jeg skjønner at han vil ha en vesentlig høyere stjerne hos Pelsdyralslaget enn undertegnede, at han plutselig har blitt Pelsdyralslagets nye helt nå. Det kan også være noen spørsmål om dette, men jeg kunne godt ha tenkt meg en refleksjon rundt framtidige lovgivninger og hva dette vil ha konsekvenser for framover.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Jeg vet ikke om oppsangen til representanten her var like presis – jeg må si at jeg stusser litt over den oppsangen. Jeg trodde for så vidt at ingen av oss i denne sal driver med politikk for personlig økonomis skyld. Det kan godt hende at det er litt annerledes i Arbeiderpartiet – la meg håpe at jeg tar feil – men jeg har i hvert fall ingen tro på at det er noen i resten av denne sal som gjør det. Så kan man si at ja, også fra minister Bollestad ble det lagt fram et anstendig tilbud. Jeg skjønner godt at representanten mener at det ikke var det, ut fra spørsmålsstillingen hans. Men når han begynner å spekulere i at det å bli statsråd handler om egen vinning, må jeg si at jeg trodde ikke det var det vi drev med politikk for.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Representanten Nils Kristen Sandtrøen fra Tynset vet utmerket godt at det ikke er Trine Skei Grande som står foran ham her. Jeg har stor forståelse for at dette kunne være vondt for mange pelsdyroppdrettere. Det er ingen tvil om det. Jeg har til og med vært med og besøkt dem etterpå. Hjemme på gården min har jeg et anlegg fra 1930-tallet av denne typen, som det den gang var ganske mange av på grunn av de tilstandene som rådde da. Men jeg mener at den kompensasjonen som vi la opp til, fra sittende regjering, var en god kompensasjon. Ikke minst peker jeg på følgende, som jeg også sa i en replikkveksling med Knag Fylkesnes: Hvordan vil dette se ut framover, med tanke på det Aftenpostens leder skrev i dag? Har representanten Nils Kristen Sandtrøen tenkt over det?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Jeg hadde litt vanskelig for å få med meg spørsmålet til representanten Nils Kristen Sandtrøen der. Men det jeg synes er spesielt med Arbeiderpartiet, som skal være et styringsparti, er at en da ikke bryr seg om noe så viktig innenfor norsk landbruk som NIBIO, som har grunnlagstall som har vært krystallklare og tydelige, men velger å se helt bort fra dem. Jeg er også litt overrasket over at den samme Sandtrøen – som tydeligvis ønsker å være med på ferden til Senterpartiet, selv om også Arbeiderpartiet har vært enig i at det har vært nødvendig å legge ned pelsdyrnæringen – ikke ser tilbake til f.eks. 2009, da inspeksjoner fra Mattilsynet avdekket regelbrudd i 86 pst. av tilfellene. Ikke bare er jeg overrasket, jeg synes også det er litt beklagelig at Arbeiderpartiet ikke vil sette dyr først i denne saken.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
1 236 dager sa representanten Morten Ørsal Johansen. Ja, det har tatt tid fra den gangen daværende minister, Bård Hoksrud fra Fremskrittspartiet, la fram det første anslaget. Det er det ikke noen tvil om. På det tidspunktet var vel også Fremskrittspartiet i regjering. Så er jeg enig når det gjelder anstendighet. Anstendighet har også vært regjeringens mantra i dette, og det har helt og holdent også vært ment – og det har det vært – fra vår side. Selvfølgelig fungerer demokratiet i denne salen, også med hensyn til at vi som regjeringspartier er i mindretall, og statsråd Bollestad svarte ut på en god måte at vi selvfølgelig skal følge opp denne saken. Det er det ikke noen tvil om. Sånn er det. Det er en del av demokratiet. Det jeg reagerer på, er det som kom fra representanten Aasland på denne talerstolen. Vi har sittet på det samme tallgrunnlaget, både representanten Aasland og jeg. Jeg skjønner kanskje behovet for nå å tåkelegge litt rundt de 3,4 mrd. kr, men akkurat det samme grunnlaget har også representanten Aasland. Er det sånn å forstå at representanten Aasland hele tiden har ment at denne summen var mindre, at det er det han går ut fra? Men når regningen kommer på 3,4 mrd. kr, og det kanskje er en annen regjering til høsten – la oss nå for all del håpe at det ikke er det – så skal representanten Aasland være med og finne de pengene som han tydeligvis trodde var et vesentlig mindre anslag. Men han har sittet på akkurat det samme tallgrunnlaget som vi andre. Jeg skjønner selvfølgelig behovet for en tåkelegging rundt det, det har jeg forståelse for, ut fra Arbeiderpartiets posisjon i denne saken, men det gjør jo ikke at det blir noe mer tydelig fra det partiet. Det er ikke så lenge siden vi hadde en tilsvarende sak, der en også ønsket en tåkelegging rundt det som er tallgrunnlaget, og det som er saken. Det hadde vært interessant om representanten Aasland kunne svart på akkurat dette: Går han fortsatt og tror at det her er en milliard mindre?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-03:
Det var oppklarende fra representanten Aasland da han kom med at man vil stå på det også hvis det er 3,4 mrd. kr. Det er for så vidt ikke noe nytt med tanke på tallgrunnlaget, selv om representanten Strifeldt sa ganske tydelig det som jeg har trodd hele tiden, at pengene ikke har så stor betydning for Fremskrittspartiet, det er uansett det man ønsker å bruke. Vår inngang til dette har hele tiden vært dyrevelferd. Jeg skjønner at det er en del som har litt andre innganger til det, men dyrevelferd har hele tiden vært Venstres inngang til å løfte saken. Jeg er fornøyd med at vi i dag forhåpentligvis lander saken, ikke minst for dem det gjelder, pelsdyroppdretterne, som – uavhengig av om vi har vært uenige og har hatt en debatt om det – får en anstendig avslutning på dette.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Det var tidligere leder av Venstre, Trine Skei Grande, som fikk forhandlet inn forbudet på Jeløya. Hun og statsminister Erna Solberg sikret seg maktposisjoner, statsrådsposisjoner – og selvfølgelig god personlig økonomi som en del av det å kunne være statsråd og få over 1 mill. kr i lønn. Det er selvfølgelig helt greit i seg selv. Men ser ikke representanten at de som har tatt den beslutningen og fått sikret seg både makt og trygg personlig økonomi, er de som har kjempet hardest for at personene som er blitt rammet av denne beslutningen, skulle få enda dårligere økonomi? De maktesløse skulle få mindre, mens de som hadde mest, skulle sitte igjen med alt.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Det er bare et faktum at man får makt som følge av at man sitter i en regjering. Det er et ansvar, og man bør kjenne på det ansvaret fordi man tar beslutninger som påvirker folk i så stor grad. Den gylne regel sier at du skal behandle andre slik du vil at de skal behandle deg. Det er kjernen i denne saken, og så enkelt er det, ut fra den kulturen vi egentlig skal ha i dette landet, og som vi kan være stolt av. Så spørsmålet er egentlig ganske enkelt: Tror representanten André N. Skjelstad at både han og hans tidligere partileder, hvis Trine Skei Grande hadde vært en av dem som hadde sittet her oppe på galleriet og vært i pelsdyrnæringen selv, ville ha ønsket å bli behandlet på den måten opposisjonen i dag gjør? Eller tror han at det ville ha vært greit for Trine Skei Grande å bli behandlet slik høyreregjeringen valgte å behandle pelsdyrbøndene?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Ja, representanten har tenkt grundig over det, og jeg er kommet fram til at det er veldig viktig, det stortingsflertallet i dag gjør, av flere grunner. Den første grunnen er at alle innbyggere i Norge gjennom dette kan være tryggere på at hvis de driver næringsvirksomhet, vil både de personlig og familiene deres være langt sikrere i framtiden. Det burde jo egentlig Venstre, som påberoper seg å være et parti for små og mellomstore bedrifter, se krystallklart: Det Stortinget vedtar i dag, er rett og slett en forsikring for at folk ikke skal bli behandlet så tilfeldig som det Erna Solberg og Trine Skei Grande har forsøkt seg på i denne saken. Så vi har tenkt veldig grundig og godt gjennom det, og det burde egentlig lederskribenten for den såkalt liberalkonservative avisen Aftenposten også tenke på. Det som er skjedd i denne saken, er mye mer autoritært enn det er liberalt.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Dagen i dag er historisk på flere måter. For det første er dette en sak som i seg selv er helt unik i norsk historie. Jeg husker godt tilbake til høringen i 2019, da vi på Stortinget skulle ta ansvar for å behandle denne saken. Da påpekte høyesterettsadvokat Arne Fliflet at det finnes ingen parallell til denne saken i norsk historie. Vi i Arbeiderpartiet er for den styrte avviklingen. Det bestemte Arbeiderpartiets landsmøte allerede i 2011. Men da har vi hele veien i behandlingen i Stortinget vært bevisst på at det påhviler oss et ekstra stort ansvar, både for å ta vare på folk og familier som har blitt påvirket sterkt av vedtaket i Stortinget, og for hvilke konsekvenser det vedtaket får for andre arbeidsplasser og næringer i framtiden. Det er det som er det veldig viktige og positive med det stortingsflertallet vi får i dag, for det betyr i praksis at regjeringer i framtiden ikke kan gjøre sånn som det Solberg-regjeringen har forsøkt å gjøre i denne saken: å ta så inngripende valg med så dårlig kompensasjon. Hvis vi skal snakke om presedens, er det én ting som er viktig, og det er at dagen i dag setter en presedens som betyr at folkestyret må behandle folk og familier på en skikkelig måte. Det er en god presedens. Derfor er det mange som egentlig har grunn til å være glade i dag, selv om det er en svært alvorlig sak, fordi vi forhåpentligvis får sluttbehandlet saken på en ryddig måte. De som virkelig også burde feire i dag, er alle andre næringsdrivende og Næringslivets Hovedorganisasjon. Egentlig hadde det vært veldig ryddig nå om de gikk ut og sa at de er veldig glade for at Stortinget har tatt ansvar og virkelig satt skapet på plass. Når man kommer med et lovmessig forbud mot en næring, må selvfølgelig de næringsdrivende og familiene behandles på en ordentlig måte, slik alle innbyggere i Norge skal. Derfor synes jeg også det er rart at det blir så mye snakk om det ekspropriasjonsrettslige prinsippet, for det prinsippet var jeg, på vegne av Arbeiderpartiet, sammen med Senterpartiet, med og kjempet fram nettopp etter den høringen, fordi det fantes ingen sak som kunne sammenlignes med dette. Da er det åpenbart at vi også må gjøre justeringer, for det er ikke noe lovverk som i utgangspunktet er tilpasset denne helt unike saken. Men Stortinget berger det veldig godt inn i dag.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Dette er en helt særegen situasjon. Det å fortsette å sammenligne det med alle de andre holder ikke, for det går ikke an å sammenligne det med noen andre. Kristelig Folkeparti har et slagord: menneskeverd i sentrum. Det er nettopp det dette handler om. Det handler om rettferdighet, det handler om folk, det handler om familier, det handler om lidelse, det handler om svarte dager og svarte netter. I flere år har disse bøndene stått i dette, og vi fikk høre på høringen fra statsforvaltere og næringen at det som regjeringen la fram, ikke ville gi full kompensasjon. Hvorfor mener Kristelig Folkeparti og representanten Reiten at det er rettferdig og anstendig at disse bøndene skal måtte betale prisen for at de må legge ned hjem og virke?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-03:
Til alle de bøndene med sine familier – det er over 260 av dem: Disse familiene skulle ikke måttet tåle alt dette, disse dagene og nettene og alt det mørke, årevis nå med kamp i oppoverbakke, med all usikkerheten. Vi vet at dette har kostet, for det har vi blitt fortalt. Disse familiene har blitt tvunget til å brette ut de innerste, mest sårbare tankene om livet. Det har vært uverdig. Det er jeg lei meg for at de har måttet gjøre. Vi ser disse bøndene. Vi har hørt. Med «vi» mener jeg Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Fremskrittspartiet. Jeg er veldig glad for den enigheten som er kommet. Det har vært ulike syn, men det har vært mulig å sette folk, anstendighet og rettferdighet først, for disse folkene skulle ikke ha måttet tåle så mye. For det er det det handler om: folk – fine folk, som det har vært sagt her flere ganger. Det snakker ikke regjeringspartiene om nå. De snakker om teknikaliteter, om kroner og øre. Det er familier som ikke har gjort noe galt, men vi har gjort noen politiske vedtak. Da må vi ta ansvar for det, og ansvar handler om anstendig behandling. Da må jeg si at jeg får en flau bismak i munnen når jeg hører Høyre på talerstolen i dag. Det å sette dette opp mot veibygging – dette er folk som blir fratatt alt de driver med. De kan ikke fortsette på et annet sted eller på et mindre sted. De har ingenting igjen. Det er en helt særegen sak, så slutt å sammenligne det med alle de andre. For hvem er alle de andre som er sammenlignbare? Jeg har ikke hørt om noen. Prisen må fellesskapet betale når man har gjort det politiske vedtaket som er gjort. Det er det eneste riktige å gjøre. Det er det eneste anstendige å gjøre. Folk må kunne ha troen på staten, at man stiller opp når man gjør politiske vedtak. Jeg er lei meg for at det har tatt tid. Jeg er lei meg for at så mange har måttet dele ting de ikke skulle vært nødt til å dele, har måttet sende personlige beretninger. Jeg setter pris på hver og en av dem som har sendt det til meg, og det skal jeg huske på. Jeg håper vi nå setter et punktum, at det blir mulig å gå videre, at det blir lyst, og at det blir mulig å tenke på framtiden.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Da vedtaket i fjor ble gjort om at vi skulle bruke ekspropriasjonsrettslige prinsipper, sa ikke flertallet i denne salen noe om at vi skulle bruke unntak. Vi skulle bruke ekspropriasjonsrettslige prinsipper, og i de prinsippene er det enten salgsverdi, eller man kan bruke bruksverdi, og i helt spesielle tilfeller kan man bruke gjenervervelse. Men det som var sagt, var at vi skulle bruke ekspropriasjonsrettslige prinsipper. Det har jeg lagt til grunn – med full erstatning som mål og at ingen skulle lide personlige tap – da jeg laget den proposisjonen som behandles i dag.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Ja, statsråden skjønner både hva saksordføreren sa, og hva representanten sa. Jeg skjønner også såpass at det ble sagt i det som ble vedtatt, ekspropriasjonsrettslige prinsipper. Og ut fra det som den gangen også ble sagt, skulle en følge det som var vanlig ved ekspropriasjon når det gjelder skatt. Det er annerledes nå. En sa ingenting om hvilke flere som skulle involveres i denne ekspropriasjonen. Det er endret nå. I det forslaget som jeg legger til grunn her, hadde jeg som statsråd foreslått noen flere som skulle inkluderes, men vi hadde et felles tidspunkt som det skulle gjelde fra. Nå inkluderer flertallet enda flere. Det er klart at det også vil medføre noen kostnader i det som vi nå skal legge fram.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Når jeg som statsråd skal legge til grunn en løsning som gir full erstatning, har jeg som statsråd tillit til det som har vært praksis, det som lovgiver i denne sal har bestemt skal gjelde ved ekspropriasjon. Det har jeg tro på gir den mest rettferdige erstatningen, og full erstatning. Det mener jeg ligger til grunn for det arbeidet som ligger i dette forslaget, det ligger i lovverket vårt, det ligger i det som denne sal har vedtatt, og som skal følges på den måten at det skal gis full erstatning til dem som mister eiendom eller rettigheter når staten griper inn. Jeg har tiltro til at det er mulig å gjøre, ut fra det som loven gir rom for.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Det er riktig som representanten sier, at vi hadde en avtale som gjaldt ut fra et helt annet grunnlag enn det som ligger her. Så har Fremskrittspartiet valgt å ri to hester. På den ene siden har de inngått en avtale med noen, og så legger de fram et annet tilbud, eller en annen beslutning, som er helt annerledes enn det som vi la til grunn da vi hadde forhandlinger. Så det er grunnen til at jeg sier at vi har lagt inn det forslaget som ligger, og det står jeg på. Hva det er i kroner og øre, kan jeg ikke si akkurat nå.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Mitt prinsipp i dette handler i utgangspunktet ikke om penger. Dette handler faktisk først og fremst om å få en rettferdig behandling. Hvis Fremskrittspartiet hadde vært så opptatt av at det kun handlet om penger, burde også Fremskrittspartiet lagt mer på bordet i utgangspunktet da det ble foreslått å legge ned pelsdyrnæringen. Det gjorde ikke Fremskrittspartiet – sammen med de andre partiene – før Kristelig Folkeparti kom inn i regjering.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
For det første tror jeg representanten vet veldig godt, like godt som meg, at man skal ha ekspropriasjon. Den som har en gård, får et tilbud. Er han ikke fornøyd med det, går han inn i et rettssystem knyttet til det, og der går en inn på hver enkelt gård. Det kan ikke jeg sitte med, for jeg har ikke oversikt over verdien på hver enkelt gård. Det har heller ikke representanten. Men det som er saken her, er hvilket prinsipp en skal legge til grunn for å kunne ta de vurderingene, og jeg har lagt til grunn det som Stortinget ba om, nemlig full erstatning etter ekspropriasjonsrettslige prinsipper. Det i seg selv mener jeg skal være full erstatning ut fra den enkelte gård, hva som skal dekke den enkelte gård. Det er sånn dette virker.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-03:
Jeg ønsker å svare representanten Aasland først på hvorfor vi ikke vet den eksakte summen. Det er fordi ekspropriasjon er skjønn. Derfor vet vi ikke den eksakte summen. Det er grunnlaget for det. Så ble det også sagt fra talerstolen – jeg tror det var representanten Pollestad som sa det, og hvis jeg tar feil, beklager jeg det – at statssekretæren min hadde brukt dette i en debatt for å trenere med å si noe om ESA. Det er på ingen måte sånn at verken jeg som statsråd eller regjeringen ønsker å trenere denne saken. Jeg skal gjøre det jeg kan for at dette finner en løsning så fort som mulig, ut fra det som er vedtaket i dag, men det handler også om at vi som regjering, og dette hus som storting, har et ansvar for å følge inngåtte internasjonale avtaler. Jeg forstår at noen partier ikke ønsker EØS-avtalen, men her snakker vi om å følge opp både lov om gjennomføring av EØS-avtalen og lov om offentlig statsstøtte. Det er i respekt for at pelsdyrbønder skal slippe å komme i en situasjon hvor ESA tar saken – og de må betale tilbake – at vi ser på om vi må gjøre dette for å sikre pelsdyrbøndene. Jeg har ikke sagt at vi skal gjøre det, men vi ser på det. Det er ingenting annet. Det er ingen trussel, det er ingen trenering, det er faktisk for å gjøre dette på en sånn måte at det ikke blir flere lidende i dette. Det er utfordringene som jeg kan legge til grunn for det utsagnet.