Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2000-01-26:
Ettersom kostholdet er forskjellig fra land til land, mener Norge at avgjørelse om beriking av matvarer bør gjøres på nasjonalt nivå som en del av det enkelte lands ernæringspolitikk. Dette er i tråd med anbefalinger fra internasjonale organer som Codex Alimentarius. Tilsetting av næringsstoffer for å forebygge mangeltilstander i grupper av befolkningen har i lang tid vært et sentralt virkemiddel i norsk mat- og ernæringspolitikk. Norske helsemyndigheter mener at det fortsatt er viktig å beholde muligheten til å regulere tilsetning av næringsstoffer til matvarer beregnet på det norske markedet ut fra helsemessige hensyn som en del av vårt nasjonale helsefremmende arbeid. I Norge er det helsemyndighetene ved Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet som fortløpende vurderer behovet for å berike næringsmidler ut fra bl.a. kostholdsundersøkelser. Deres vurdering er at det norske kostholdet gir tilstrekkelige mengder av de fleste næringsstoffer. Det viktigste unntaket er vitamin D. Mangel på vitamin De kan føre til rakitt, såkalt engelsk syke. I Norge skyldes D-vitaminmangel bl.a. lite sollys i vinterhalvåret. D-vitaminmangel er særlig påvist hos en del eldre mennesker og i grupper av innvandrere. Det vil alltid være en balanse mellom det å forebygge mangel på et næringsstoff og det å unngå risiko for helseskade. Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet anbefaler alle å ta en teskje tran om dagen. I tillegg har vitamin D lenge vært tillatt i smør og margarin. I 1994 påpekte det daværende Statens ernæringsråd at en ytterligere økning av vitamin D-tilførselen til den norske befolkning enklest og best kunne gjøres ved at lettmelk og skummet melk ble vitaminisert. Melk egner seg godt til å øke inntaket av vitamin D, fordi det er en av våre vanligste matvarer. Tillatelse til å tilsette vitamin D i melk ble gitt av Statens Næringsmiddeltilsyn etter råd fra Ernæringsrådet i 1998. Som en del av den løpende vurdering av norsk berikingspraksis har Ernæringsrådet i 1999 nedsatt en arbeidsgruppe som skal se på vitamin D i kosten, særlig i relasjon til vitaminmangel hos innvandrere. Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet anbefaler bruk av magre melketyper, helst skummet melk. TINE Norske Meieriers nye lettmelk er tilsatt 0,4 mikrogram vitamin D pr. desiliter melk. Også laktoseredusert lettmelk er tilsatt vitamin D. Det er ingen fare for å få vitamin D-forgiftning ved å drikke vitaminisert lettmelk. Anbefalt daglig inntak av vitamin D er 10 mikrogram for barn under 3 år og for eldre, og 5 mikrogram for de mellomliggende aldersgruppene. Beregninger viser at voksne må drikke mer enn 10 liter beriket melk daglig før man nærmer seg grensen for toksisitet, eller forgiftning. Heller ikke ved et vanlig sammensatt kosthold med ulike vitamin D-kilder vil det ved norsk berikingspraksis være mulig å nærme seg grensen for toksisitet. Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet anbefaler at spedbarn enten ammes eller får morsmelkerstatning fram til ettårsalder. Beriket melk vil derfor sannsynligvis ikke være noe stort innslag i barnas kost før etter den tid. EUs barnematdirektiv regulerer sammensetning og markedsføring av kornbaserte produkter og annen barnemat beregnet for sped- og småbarn. Norske barn har et ganske høyt forbruk av barnegrøt sett i internasjonal sammenheng. Sammen med bruk av morsmelkerstatning og tran vil en del barn ved en eventuell implementering av EUs barnematdirektiv kunne komme opp mot øvre grense for daglig inntak av vitamin D for denne aldersgruppen – dette ifølge en undersøkelse foretatt av Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet. Barnematdirektivet åpner for tilsetting av en rekke næringsstoffer, bl.a. vitamin D. Industrifremstilt grøt vil i henhold til direktivet kunne inneholde fra 2,3 til 6,8 mikrogram vitamin D pr. porsjon grøt, dvs. at tillatt mengde i direktivet er av en helt annen størrelsesorden enn ved den tillatte berikingen av melk. Dersom EUs barnematdirektiv gjennomføres i Norge, kan dette etter Ernæringsrådets og Næringsmiddeltilsynets vurderinger føre til at spedbarn får et svært høyt og for noen et helsemessig uheldig inntak av vitamin D ved tilsetting opp mot den foreslåtte maksimumsgrensen. Det er altså de norske fagmyndighetenes vurderinger som ligger til grunn både for tillatelsen til beriking av melk og for den norske holdningen til EUs barnematdirektiv, og som gjør at vi har bedt EUs vitenskapskomite vurdere dette direktivet på nytt.