Jan Koløy (Fremskrittspartiet), 2002-11-07:
Fremskrittspartiet er tilfreds med at elevene har fått styrket sin rettssikkerhet knyttet til forholdene som råder på skolen. Det forslaget som Regjeringen presenterer for Stortinget, var på en del områder mangelfullt. Blant annet var det mangelfullt fordi en ikke var innstilt på å gi elevene individuelle rettigheter. Dette har imidlertid flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet, sørget for å få på plass, og dette er vi svært tilfreds med. Etter vår mening vil en individuell rett føre til en styrket rettssikkerhet for brukerne. Fremskrittspartiet er imidlertid ikke like tilfreds med at elevenes rettigheter knyttet til skolemiljø blir plassert i opplæringsloven. Etter vår mening ville det vært mer hensiktsmessig og et sterkere virkemiddel å plassere elevenes rettigheter i arbeidsmiljøloven, med nødvendige justeringer og tilpasninger. Dette vil være et signal om at barn og unge skal ha samme rettigheter til trygge og gode omgivelser på skolen som voksne har det på sin arbeidsplass. Ikke minst ville det kunne bidratt til å sette ytterligere fokus på at de midler som trengs for å pusse opp skolebygg, må komme på plass. Det er rett og slett en skam å være vitne til at våre barn og unge går på skoler som er så falleferdige at f.eks. murpussen faller ned over hodene på dem, mens statskassen renner over av penger. Dette er et strålende eksempel på at vi i vårt land er i ferd med å spare oss til fant. På toppen av det hele presterer Regjeringen i budsjettforslaget for neste år å redusere utlånsrammen som kommunene kan benytte seg av for å få en fortgang i utbedringene som er nødvendig. Vi vet at en rekke kommuner ikke har mulighet til å låne de pengene som er stilt til disposisjon fra staten, av økonomiske årsaker. Mange kommuner har gjennom en årrekke nedprioritert vedlikehold av skolebygninger, og dette har ført til den situasjonen vi har i dag, med skolebygg som ikke er helsemessig forsvarlig. Fremskrittspartiet mener det vil være fornuftig om staten tar over det økonomiske ansvaret for skolebyggene midlertidig, slik at det faktisk blir gjort noe for å bedre på situasjonen. Det hjelper ikke elevene slik det er i dag, at kommunen og staten legger ansvaret for utføringen på hverandre uten at det blir tatt et skikkelig løft for å bedre på situasjonen. Det er avgjørende at ansvaret blir plassert hos én instans, og her mener vi staten er den rette til å inneha ansvaret. Når flertallet i komiteen likevel har valgt å legge lovgivningen i opplæringsloven til grunn, har Fremskrittspartiet bidratt sterkt til at utformingen av loven er blitt til det bedre. For oss er det brukernes rettigheter som er det viktigste til syvende og sist, ikke hvilken lov disse rettighetene er plassert i. Fremskrittspartiet kommer til å oppfordre elever og foreldre til å bruke den nye lovgivningen aktivt for å presse på slik at barna får anstendige arbeidsforhold. Når det gjelder tilsynsordningen, har ikke Regjeringen på noen måte forstått vedtaket som ble fattet under behandlingen av det private lovforslaget som omhandlet elevenes rettigheter knyttet til arbeidsmiljø, og som ble behandlet av kommunalkomiteen i vår. Flertallets merknad understreket bl.a. at Regjeringens framlegg til ny lov om elevenes skolemiljø skulle inneholde bestemmelser om en uavhengig tilsynsordning med sanksjonsmyndighet. Dette er på ingen måte oppfylt. Forslaget fra Regjeringen legger opp til at det i realiteten skal være to forskjellige tilsynsinstanser. Dette ville ha medført en ansvarspulverisering. I tillegg ville det hvis Regjeringens forslag hadde fått tilslutning, blitt en situasjon der bukken passer havresekken, i og med at kommunen var tenkt å ha ansvaret for å følge opp lovgivningen.