André N. Skjelstad (Venstre), 2021-06-16:
Saksordføreren har på en god måte redegjort for innstillingen i dag og ikke minst også for posisjonen til regjeringspartiene. Da er det kanskje naturlig også å gripe fatt i hva som er Venstres ståsted i dette. Vi har, i likhet med flere, stor tiltro til og vil beholde jordbruksinstituttet. Som saksordføreren var innom, har dette i 70 år vært et svært nyttig og godt redskap for jordbruket. Venstre har sterk tro på det norske landbruket. Norge trenger bonden. Vi har sterk tro på den norske moderne bonden som produserer mat av høy kvalitet. Ikke minst har vi sterk tro på at bonden er en del av klimaløsningen, som bidrar til å redusere utslipp av klimagasser og tar vare på kulturlandskapet. Vi har sterk tro på at bonden også tar vare på dyrene sine og sørger for at de har det bra i fjøset, selv om noen har en vei å gå, som vi var innom litt tidligere i dag. Ikke minst har vi en sterk tro på den unge bonden som tør å satse, investere i nye løsninger og ny teknologi for å produsere mat av høy kvalitet og bidra med klimakutt og bedre dyrevelferd. Det er sådd tvil om hvor sterk tro bondeorganisasjonene og vi politikere har på den institusjonen som heter jordbruksoppgjøret. At vi står her i dag i en stortingsbehandling av jordbruksoppgjøret uten at det har vært ført forhandlinger mellom staten og organisasjonene, rokker kanskje for en del litt ved troen på jordbruksoppgjøret som institusjon, på beregningsgrunnlaget og kanskje også hvilken politisk agenda organisasjonene muligens har hatt. Et oppgjør uten forhandlinger har i hvert fall ikke vært gunstig for bøndene selv. Nå er det statens opprinnelige tilbud som i all hovedsak blir stående. Når det er sagt – det å bryte forhandlingene er selvfølgelig en soleklar rett organisasjonene har. Venstre har tro på at vi nå må se framover, se på nye og bedre løsninger, slik at vi får tilbake troen på jordbruksoppgjøret som institusjon og redskap for å fornye det norske jordbruket. Vi må erkjenne at mange krav har gitt bonden større investeringsutgifter. Det er skapt en krevende økonomisk situasjon. Inntektene er lave for mange, og belastningen av investeringene tynger. Vi må utvikle bedre løsninger for bonden framover. Venstre har vært sentralt i å stille større krav når det gjelder både klimautslipp, miljøavtrykk og ikke minst bedre dyrevelferd, som å fjerne bås og innføre løsdrift for kyr i fjøs. Vi vil derfor også ta ansvar og se på ordninger som gjør at den enkelte bonden kan bære disse investeringene og satse på framtidens landbruk. Vi ønsker et landbruk som er klimavennlig, har god dyrevelferd og et lavt miljøavtrykk. Ved å bruke ny teknologi vil bonden bidra til dette og holde et høyt nivå på norsk matproduksjon. Det vil også gi en enklere hverdag for bonden og dermed også tid til å bli mer aktiv både i forhold til familien og til det som skjer utenfor gården. Investeringene må ikke bli en så stor økonomisk belastning at bonden får en dårlig livskvalitet. Framover må vi utvikle politikken. Vi må se på dagens finansieringsordninger. For det første må vi bidra med ordninger som gjør det mulig for bønder å satse. Derfor mener jeg at fleksibilitet i tilskudds- og låneordninger bl.a. må bli større. Det er nødvendig for å investere i bedre dyrevelferd, løsdrift for kyr og investeringer som gir et lavere klimautslipp. Så må vi ta med at de siste 30 årene er det knapt en næring som har vært så pass innovativ som det landbruket er. Det har vært satset stort, spesielt under den siste perioden. Ikke minst er det viktig med mangfold og variasjon, for landet er ikke homogent. Derfor er mangfold og variasjon noen av de viktigste grepene vi har vært med på å ta både i den inneværende perioden, da vi har sittet i regjering, og perioden før vi kom inn i regjering.