Åge Konradsen (Høyre), 2002-11-05:
Det moderne samfunnet er sårbart. Trusselbildet består av både utilsiktede hendelser som flom, skogbrann eller skred og tilsiktede hendelser som terrorangrep og internasjonal kriminalitet. Derfor er det viktig at beredskapen er så godt samordnet at de ulike sektorenes tiltak på sikkerhets- og sårbarhetsområdet fremstår som en helhet. Både Forsvaret og Kystverket spiller en betydelig rolle når det gjelder maritim overvåking. Regjeringen er enig med Sårbarhetsutvalget i at Norge som kystnasjon, med suverene rettigheter i store havområder, må ha god evne til maritim overvåking. I denne sammenheng er det verdt å merke seg at Kystvakta får en sentral rolle. Økt fiskeriovervåking i norsk og internasjonalt farvann, økt fokus på miljø, og den nært forestående utvidelsen av territorialfarvannet fra fire til tolv mil vil gi Kystvakta store arbeidsoppgaver i årene fremover. Det er også gledelig at Forsvarsdepartementet sammen med berørte departementer og etater har vurdert mulige tiltak for å bedre samordningen av sivile og militære kystovervåkingsressurser. Etablering av en trafikksentral i tilknytning til f.eks. radioen i Vardø er et synlig bevis på dette og vil være et godt framtidig tiltak. Det samme vil opprettelsen av en miljøovervåkingsenhet for nordområdene være. Reitan må i framtiden ha en viktig rolle som senter for beredskap og overvåking. Det må opprettes en krisestyringskommando for nordområdene på Reitan, slik komiteene samlet har foreslått i sin innstilling. Mye tyder på at det vil bli en stadig økende frakt av farlig last i farvannene utenfor hele norskekysten, herunder også sjøveis frakt av olje fra produksjonsområdene i Nordvest-Russland til markedene i Europa. Det er etablert et norsk-russisk samarbeid om varslings- og redningssamarbeid på bakgrunn av intensjonsavtalen som ble inngått i 2000. Regjeringen sier i St.meld. nr. 17 at den vil ta initiativ til å inkludere sjøtransport av farlig last i varslingsrutinene. Dette er viktig, og det bør skje raskt. Forsvaret har ressurser for maritim overvåking og overvåking av skipstrafikken langs norskekysten – og det er et godt forebyggende tiltak. Men overvåking er ikke bare å se på satellittbilder; synergi mellom ressurser er nødvendig. Vi må derfor snarest mulig komme oss forbi byråkratnivåene. Heimevernet har spesielle kvaliteter, ikke minst lokalkunnskap og tilstedeværelse, som gjør at HV-avdelinger har et potensial til å være en viktig ressurs innenfor landets sikkerhets- og beredskapsarbeid. Men dersom potensialet i Heimevernet skal realiseres, kreves det at heimevernsavdelinger og mannskaper gis en trening og et utstyr som gjør dem i stand til å håndtere forskjellige typer oppgaver. Men for at Heimevernet skal ha en nyttig funksjon i beredskapsarbeidet, er det viktig at Regjeringen avklarer hvordan heimevernsressursene også skal brukes i forbindelse med sivile kriser. Jeg vil derfor be Regjeringen om å informere Stortinget om dette på en dertil egnet måte. Til slutt vil jeg rette oppmerksomheten mot en sak som forsvarsministeren urettmessig har blitt kritisert for i Dagsavisen i går. Dagsavisen hevder at lenge før Stortinget har vedtatt noe som helst angående Nasjonal sikkerhetsmyndighet, skal Forsvaret angivelig ha startet en omorganisering av NSM. Dagsavisen viser til et brev undertegnet av sjefen for sikkerhetsstaben i Forsvarets overkommando som har beskrivelser av organisasjonsstrukturen, og navngitte personer er ført opp i stillinger som formelt ikke eksisterer. Problemet med å knytte dette brevet til forsvarsministeren er at brevet er datert 9. april 2001, flere måneder før nåværende statsråd og nåværende regjering tiltrådte. Oppslaget i Dagsavisen i går er feil fra ende til annen. Det er i dag Stortinget tar stilling til å opprette NSM som eget direktorat. Derfor har selvfølgelig ingen forskuttert noen beslutninger før dette blir vedtatt nå i dette møtet i dag.