Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Spørsmålet er om det blir nok penger til å betale veddemålene til slutt. Enhver kommune skal ha et brannvesen som kan ivareta både forebyggende og beredskapsmessige oppgaver på en sikker måte, det står i loven. Forskriften av 26. juni 2002 nr. 729, om organisering og dimensjonering av brannvesen, skal sikre at brannvesenet er organisert, utrustet og bemannet slik at lovpålagte oppgaver blir tilfredsstillende utført. Kommunene har ansvar for å sørge for at brannvesenets personell til enhver tid har den kompetanse som lovgivningen krever. La det ligge fast. Det var tidligere frivillig for kommunene om de ville gi deltidspersonellet utdanning i regi av Norges brannskole. Jeg var opptatt av å sikre at alle mannskaper i deltidsbrannvesenet skulle få den utdanningen de trengte, dette både av hensyn til deres egen sikkerhet og av hensyn til profesjonaliteten på de oppgaver de skal løse i ulike nødssituasjoner. Derfor ble det i St.prp. nr. 1 for 2006–2007 for Justisdepartementet foreslått at forskriftskravet for deltidspersonell i brannvesenet iverksettes så snart som praktisk mulig i 2007, og kravet ble gjort gjeldende fra 1. januar 2007. Dette har ligget her lenge, og Fremskrittspartiet har hatt rik anledning under det borgerlige samarbeidet til å ta grep om dette, hvis man var opptatt av det. Jeg var samtidig opptatt av at kommunene ble satt i stand til å sende deltidsbrannpersonell på kurs. Kommunal- og regionaldepartementet ble i 2007 styrket med 9 mill. kr til formålet. Kommunal- og regionaldepartementet overfører kommunenes kompensasjon som en generell overføring innenfor inntektssystemet, men det må ikke herske tvil om at disse pengene er bevilget. Forskriften stiller nå krav om at både heltids- og deltidspersonell i brannvesenet skal ha gjennomført grunnutdanning for brannkonstabel. Det er om lag 3 500 heltidsansatte og om lag 8 700 deltidsansatte i brannvesenet. Alle gjør en glitrende jobb, etter min mening. Norges brannskole i Tjeldsund kommune i Nordland er den sentrale utdanningsinstitusjonen for brannvesenpersonell. Utdanningen består av praktisk og teoretisk opplæring i eget brannvesen og kurs i brannvern og redningsoppgaver i regi av Norges brannskole. For deltidsbrannkonstabler foregår hovedtyngden av opplæringen i et brannvesen, men i regi av Norges brannskole. Siste del av opplæringen består av praktiske øvelser ved ett av 16 godkjente øvingsanlegg. Jeg er opptatt av at både heltids- og deltidspersonell skal ha forsvarlig kompetanse. Ved årsskiftet var det på landsbasis om lag 3 000 deltidskonstabler som har behov for utdanning. I tillegg er det om lag 800–900 utrykningsledere som har behov for kurs. Fram til nå har det ikke vært etterslep på heltidsutdanningen, men dette bildet er i ferd med å endres, og i 2010 og 2011 har det vært flere søkere enn plasser. Tilbud om grunnkurs for deltidspersonell har vært tilgjengelig for brannvesenet siden 2002. Fra 2002 og fram til i dag har Norges brannskole gjennomført 169 kurs med til sammen 2 564 deltakere. Dette antallet hadde vært høyere om kommunene hadde utnyttet alle de kursplassene som har vært stilt til disposisjon av Norges brannskole. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap har fra innføringen av forskriftskravet i 2007 gjennomført en rekke informasjonstiltak for å påvirke kommunene til å prioritere opplæring av deltidspersonell i brannvesen. Ved fastsettelsen av forskriftskravet ble det gitt informasjon om de nye kompetansekravene på DSBs nettsider og brannskolens nettsider. Informasjon har også vært kommunisert på ulike møteplasser hvor DSB har truffet representanter for målgruppa. Jeg kan nevne bl.a. seminarer for brannvesen/DSB-seminarer arrangert i samarbeid med Norsk Brannbefals Landsforbund, det årlige seminaret som avholdes av Oslo Brannkorpsforening/Brannmannen, dialogmøter med NBLF og informasjon gitt på deres fagmøter, brannsjefkonferanser og brukermøter ved brannskolen. DSB har videre i sitt tilsyn med kommunene/brannvesenet hatt særskilt oppmerksomhet på viktigheten av at kommunene prioriterer deltakelse på grunnkurs deltid, og har siden 2007 etterspurt hvor mange i det enkelte brannvesen som har den forskriftsmessige kompetansen, og hvilken plan brannvesenet har for å sikre at alle deltidskonstabler tilfredsstiller kravene innen utgangen av overgangsordningen i 2012. Jeg tillater meg i denne forbindelse også å vise til mitt svar på skriftlig spørsmål fra representanten, datert 4. mai 2011, om hvor mange kommuner som har fått pålegg om at de ikke tilfredsstiller kravene til utdanning av brannpersonell. Det framgår der at DSB ikke har hjemmel til å gi pålegg om kurs for deltidspersonell før etter utløpet av overgangsordningen i forskriften for grunnkurs for deltids brannpersonell, dvs. etter 31. desember 2012. Først de to siste år har antallet søknader fra kommunene tatt seg opp. Det må vi være glade for. Etterspørselen er nå mer enn fordoblet sammenlignet med tidligere år. Den store pågangen er en utfordring for DSB og Norges brannskole. For 2011 er det om lag 800 deltidspersonell som ønsker kurs. Det er satt opp 16 grunnkurs, som totalt vil kunne utdanne ca. 300 deltidskonstabler. Jeg vektlegger at deltidsbrannpersonell som søker om kurs, skal få gjennomført dette. Derfor er kapasiteten økt de siste to år ved å omprioritere enkelte kurs for heltidspersonell til fordel for deltidspersonell. Dette har imidlertid bidratt til et visst etterslep på utdanning for heltidspersonell. Dette er ikke en farbar vei på lengre sikt. I så måte er interpellanten og jeg enig. Jeg er opptatt av at dette etterslepet ikke skal fortsette, og at personell som søker kurs, skal få tilbud om dette. Samtidig har det siste år vært en tendens til at flere heltidsbrannpersonell søker kurs enn tidligere. Status for heltidsutdanning for 2011 er at det er 235 søkere til beredskapstrinn 1, og det er satt opp 100 plasser. Til grunnkurset for heltid er det 112 søkere til 60 plasser. Det er nødvendig å sikre at både hel- og deltidspersonell har forsvarlig kompetanse. Med bakgrunn i det store behovet for opplæring av brannpersonell mener jeg det er nødvendig med ytterligere tiltak som kan sikre en balanse mellom tilbud og etterspørsel etter kvalifiserende kurs, både for hel- og deltidspersonell i brannvesenet. Det kan herunder bli nødvendig både å vurdere en utvidelse av overgangsordningen for deltidspersonell, som jo interpellanten var inne på, og en økning i utdanningskapasiteten. Det samlede behovet for brannutdanning ble omtalt i St.meld. nr. 35 for 2008–2009. På denne bakgrunn oppnevnte regjeringen 17. desember 2010 et utvalg som innen utgangen av januar 2012 skal utrede det samlede utdanningsbehovet i brannvesenet. Jeg mener at vi har behov for en slik samlet gjennomgang nå. Det er korrekt å se hen til denne utredningen også i vurderingen av ytterligere tiltak i forbindelse med brannutdanningen. I utvalgets mandat står det at en gjennomgang av det framtidige utdanningsbehov må belyses ut fra dagens og framtidens utfordringer i brannvesenet både på det forebyggende og beredskapsmessige området. Utvalget er bedt om å beskrive styrker og svakheter ved dagens undervisningstilbud og gi en anbefaling om hvilke elementer som bør videreføres, og hvor det er behov for endringer i lys av de kompetansemessige utfordringer som brannvesenet står overfor i dag, og vil kunne stå overfor i framtida. Utvalget er også bedt om å vurdere om økt interkommunalt brannsamarbeid vil kunne styrke kompetansen i deltidsbrannvesenet. Generelt mener jeg derfor det er mest hensiktsmessig nå å avvente ytterligere tiltak i forbindelse med utdanning av hel- og deltidsbrannvesenet til brannutdanningsutvalget har levert sin rapport. Vi har behov for det. Presset inn mot utdanningsinstitusjonene viser det. Jeg mener videre at det kan bli nødvendig å utvide overgangsordningen for deltidspersonell, men at en slik beslutning eventuelt må tas etter at jeg har mottatt brannutdanningsutvalgets rapport, dette fordi jeg da vil ha et bedre grunnlag for å gi nærmere anvisning for hvordan brannutdanningen bør innrettes i tida framover. Med utgangspunkt i at utvalget leverer sin rapport nær ett år før overgangsordningen utløper, mener jeg dette er en forsvarlig strategi. Så er det jo helt opplagt at mye av dette er avhengig av ikke bare statlige bevilgninger, men også det kommunale ansvaret man har for å ha et tilstrekkelig brannvesen i sin kommune, og i stor grad også dreier seg om budsjettmessige spørsmål. I så måte er det jo interessant å merke seg at heller ikke Fremskrittspartiet har glitret med tilleggsbevilgninger som kunne løse den utfordringen som vi nå står overfor, så vi må med all respekt si at vi står overfor en felles utfordring.