Nikolai Astrup (Høyre), 2014-12-05:
Norge er rikt på naturressurser, kompetanse og kapital. Vi er høyt utdannet, vi har gode fagarbeidere, vi er dyktige til å omstille oss når vi må, vi jobber hardt når det er påkrevd – dette er egenskaper som vil komme godt med i tiden fremover. Oljesektoren vil bli mindre viktig i årene fremover. Høye kostnader og lavere oljepriser kan utfordre lønnsomheten i mange prosjekter på norsk sokkel. Vi gjør stadig færre store funn og gjør flere små funn langt fra eksisterende infrastruktur. Større oppmerksomhet om klimagassutslipp er også en utfordring bransjen må ta inn over seg. Norge har i dag den høyeste karbonprisen i verden. Det betyr at petroleumssektoren er godt rustet i en konkurranse som i økende grad vil foregå på grønne vilkår. Norge har alle forutsetninger for å vise at det er mulig å kombinere høy levestandard med lave utslipp. Vi må være en pådriver for en ambisiøs klimaavtale i Paris i 2015, og vi må gjennomføre tiltak som reduserer utslippene hjemme og bidrar til et grønt skifte ute. Regjeringen er godt i gang med dette arbeidet. Aldri før har noen regjering lagt frem et mer ambisiøst klimabudsjett, heller ikke representanten Terje Aaslands parti da han satt i regjering – representanten Aaslands manglende svar på representanten Elvestuens spørsmål illustrerer vel det på en ganske god måte. Budsjettavtalen med samarbeidspartiene styrker den grønne profilen ytterligere. Det er en god begynnelse på diskusjonen om klimamålet Norge skal ha mot 2030. Vi skal sikte høyt. Samtidig må vi sørge for at de målene vi setter oss hjemme, ikke bidrar til å øke utslippene internasjonalt. Tiltakene vi gjennomfører i Norge, må bidra til kutt både hjemme og ute. Det taler for at hoveddelen av tiltakene må komme i sektorer som ikke er omfattet av EUs kvotesystem. Der er vi godt i gang med en rekke offensive tiltak innenfor jernbanesektoren, kollektivtrafikken i de store byene, høyere innblanding av bærekraftig biodrivstoff i bensin og diesel, nye retningslinjer for miljøvennlig by- og stedsutvikling, videreføring av fordeler for elbiler, billigere ladbare hybrider, mer konkurransedyktige vilkår for bruk av biogass til transportsektoren, for å nevne noe. I tillegg kommer utfasing av fyring med fossil olje og nye tekniske forskrifter som vil redusere utslippene i byggsektoren. Vi skal selvsagt også bidra til at utslippene fra kvotepliktig sektor reduseres, og da først og fremst gjennom å utvikle og ta i bruk ny teknologi. Industrien har allerede gjort en fremragende innsats. Siden 1990 er utslippene redusert med 40 pst., i samme periode er produksjonen doblet. Det viser at det er mulig å frikoble vekst og utslipp. Nå må vi videre og regjeringens sterke satsing på miljø- og klimateknologi gjennom Enova og Innovasjon Norge kan bidra til dette. Enovas støtte på 1,5 mrd. kr til Hydros nye pilotanlegg på Karmøy er et eksempel på støtte til teknologiutvikling som vil være bra for miljøet, men også bra for industriens konkurranseevne. Det ligger allerede sorte tall i å tenke grønt. Fremtiden tilhører dem som tør å ligge foran, satse og lede an i det grønne skiftet. Hydro er blant bedriftene som gjør det. Det bør være grunnlag for mer miljøvennlig energiproduksjon i Norge. Norge styrer mot et betydelig kraftoverskudd i 2020. Det må brukes til å erstatte fossil energi og kan spille en større rolle som et fornybart bidrag til EUs energiproduksjon. Regjeringens to konsesjoner til nye mellomlandsforbindelser vil gjøre det mulig å gjøre dette. Samtidig vil det være rom for å videreutvikle energiintensiv virksomhet i Norge basert på ren fornybar energi, men det forutsetter at utslipp fra industrien fortsatt kan vurderes i et europeisk perspektiv, slik f.eks. vårt naboland Sverige gjør. Regjeringen er også opptatt av å sikre at Norges andel av fornybarsatsingen i elsertifikatmarkedet realiseres i Norge. Det vil være viktig for verdiskapingen og etableringen av nye grønne arbeidsplasser i Distrikts-Norge. Derfor er Høyre meget fornøyd med at regjeringen varsler bedre avskrivningsregler for vindkraft, høyere innslagspunkt for småkraft og en utvidelse av sertifikatordningen til 2021. Norge gjør en viktig innsats i det internasjonale klimaarbeidet. Gjennom Norfund og SN Power bygger vi ut fornybar energi i stor skala i utviklingsland. Dette arbeidet styrkes i 2015. Statens pensjonsfond utland har utvidet mandatet til å investere i fornybar energi fra 30 mrd. kr til 50 mrd. kr. I tillegg har finansministeren nå varslet at det vil vurderes å åpne for investeringer i unoterte aktiva, herunder investeringer i infrastruktur for fornybar energi. Det grønne skiftet vil kreve enorme investeringer de neste årene. Her ligger det både muligheter for å bidra og muligheter for bedre avkastning for fondet. På radioen i dag kunne vi også høre statsråd Sundtoft og utenriksminister Brende som lover at Norge skal bidra med 1,6 mrd. norske kr de neste fire årene til FNs grønne fond. Norge skal ta sin del av ansvaret for klimatiltak i utviklingsland. Kunnskap om naturen er avgjørende for å ta vare på truede arter og naturtyper. Derfor prioriterer samarbeidspartiene å forsere arbeidet med å kartlegge artsmangfoldet i Norge. Bedre forståelse for og kunnskap om artene og naturtypene i Norge kan ha stor samfunnsøkonomisk verdi utover egenverdien som ligger i å ta vare på naturen og forvalte den til beste for kommende generasjoner. Også innenfor områdene marin forsøpling, kulturminnevern, friluftsliv og villaksforvaltning er det mye å glede seg over i dette budsjettet.