Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-19:
A-opplysningsloven etablerte fra 1. januar 2015 en ny felles ordning for arbeidsgivers innrapportering av ansettelsesforhold og inntektsopplysninger til skatteetaten, Arbeids- og velferdsetaten og Statistisk sentralbyrå, den såkalte a-ordningen. Formålet med a-ordningen har, som flere har vært inne på, i første rekke vært å forenkle arbeidsgivers rapportering ved at man unngår at arbeidsgiver må gi de samme opplysningene til flere etater. Ordningen medvirker også til økt effektivitet og bedre oppgaveløsning i etatene og bedre tjenester fra det offentlige. Mest mulig oppdatert informasjon om brukernes arbeids- og inntektsforhold reduserer risikoen for forlenget saksbehandling og feilutbetalinger i Arbeids- og velferdsetaten. Tilgang til opplysninger som blir innrapportert hver måned, bidrar også til effektiv og korrekt forvaltning av ytelsene. Arbeids- og velferdsetaten har i dag tilgang til opplysningene fra a-ordningen i forbindelse med forvaltning av ytelser etter folketrygdloven og forvaltning av arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret. Forslaget i proposisjonen innebærer at Arbeids- og velferdsetatens tilgang skal omfatte opplysninger i forbindelse med forvaltning av alle ytelsene etaten administrerer, som barnetrygd, kontantstøtte, supplerende stønad, lønnsgarantiordningen og avtalefestet pensjon. Videre skal etaten ha tilgang til opplysninger i forbindelse med fastsettelse og innkreving av underholdsbidrag etter barneloven, barnevernsloven, ekteskapsloven og i forbindelse med utredning og produksjon av statistikk. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet etterlyser anslag på gevinsten av ytterligere forenklinger og ber regjeringen på egnet måte melde tilbake til Stortinget om effekten av de foreslåtte tiltakene. Den utvidede tilgangen til a-ordningen vil medføre ytterligere tidsbesparelse for arbeidsgiverne ved at det ikke lenger blir nødvendig å ta kontakt direkte med disse ved forvaltningen av de områdene som nå innlemmes i tilgangen. Dette er informasjon som i så tilfelle må innhentes fra arbeidsgiverne, og departementet har ikke sett det som hensiktsmessig å be om en slik rapportering fra arbeidsgiverne. Forslaget vil også gi etaten bedre muligheter for effektiv forvaltning av ytelsene som den administrerer. Dette vil imidlertid primært gi gevinster i form av økt kvalitet i forvaltningen, noe som er til fordel for både brukere og etaten, men som vanskelig lar seg tallfeste. Til forslagene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti vil jeg bemerke: Som det framgikk av tidligere statsråd Robert Erikssons svar til Riksrevisjonens merknader og anbefalinger i brev av 8. september 2015 vil en online-løsning for innhenting av data fra utlendingsmyndighetene kreve tilrettelegging av systemløsninger hos både utlendingsmyndighetene og Arbeids- og velferdsetaten. Som sakens ordfører var inne på: Utlendingsforvaltningen har i samarbeid med skatteetaten nå utviklet en elektronisk løsning for å dele opplysninger om enkeltpersoners opphold i Norge, dvs. hvorvidt en utenlandsk borger har et lovlig opphold i Norge eller ikke. Arbeids- og velferdsetaten vil gjenbruke den nevnte løsningen og planlegger å gjøre nødvendig systemutvikling første halvår 2017, slik at opplysninger om konkrete personer kan innhentes elektronisk. Avslutningsvis vil jeg understreke viktigheten av å få på plass disse lovendringene for at offentlig forvaltning og arbeidsgivere kan oppnå størst mulig effektiviseringsgevinster av a-ordningen, og jeg er derfor glad for den støtten som Stortinget i dag gir til lovforslaget.