Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-11:
Det er i kommunene folk bor, og det er kommunene som har det overordnede ansvaret for å sørge for at folk bor bra, har det bra og i det hele tatt har muligheten til å virke rundt omkring. Derfor har det å sørge for å ha en god kommuneøkonomi alltid vært et av de viktigste grepene fra de tre regjeringspartiene, slik at folk kan stole på at det er en god velferdsstat. Vi synes at en sterk og sunn kommuneøkonomi er en god forutsetning for et godt velferdstilbud i hele landet, og vi har en målsetting om at vi skal styrke kommunesektorens frie inntekter i løpet av perioden. Vi må huske på at det å ha en god kommuneøkonomi er den beste distriktspolitikken som er mulig å føre. Det sier også forskningsrapporter som går inn på det området. Vi vil styrke kommuneøkonomien på en sånn måte at man får et godt tjenestetilbud, både for de gamle og for de unge. Det er kommunene som sørger for at skolen tar godt vare på ungene våre sånn at de blir gagns mennesker og lærer det de trenger å lære for å kunne bidra til fellesskapet senere, og realisere seg selv. Og vi vet at kommunene er nødt til å få styrket økonomien sin hvis vi skal kunne gjøre den jobben som er så viktig for å hindre frafall i videregående skole. Kommunene har også gjort en kjempejobb i forbindelse med det som jeg mener var den viktigste velferdsreformen, i den første perioden den rød-grønne regjeringen satt, nemlig barnehagereformen. Jeg har selv tidligere fortalt om hvordan det da jeg ble født, og da jeg var liten, nesten ikke fantes barnehageplasser. Det var bare 2–3 pst. som gikk i barnehage. Selv fikk jeg ikke barnehageplass før jeg var seks år gammel, og på grunn av det året jeg var i barnehage, ble jeg barnehagefundamentalist. Jeg jobber for det – jeg er rett og slett tilhenger på min hals av at alle unger skal få et skikkelig tilbud. Det er et løft vi lovet, og det klarte vi å gjennomføre. Men vi hadde ikke klart å gjennomføre det hvis det ikke hadde vært for en god kommuneøkonomi og folk og lokalpolitikere rundt omkring over det ganske land som forsto viktigheten av det løftet det var nødvendig å gjøre. Vi styrker kommuneøkonomien også i 2010, og da styrker vi særlig de frie inntektene. Det er altså sånn at de samlede midler som kommunene disponerer i 2010, er på 333 milliarder kr. Det er et formidabelt beløp. Økningen er på 4 milliarder kr – drøyt 4 milliarder – i frie inntekter, samlet sett 8 milliarder kr. Vi vet at 2008 var et tøft år for kommunene. En kan si at finanskrisen rammet kommunene hardt, sånn som den rammet mange andre. En hadde hatt et skikkelig løft, en fikk høyere lønninger enn vi hadde forventet, og det gjorde at ganske mange kommuner slet i 2008. Men gjennom 2009 og inn i 2010 mener vi at de samlede pengene som vi har bevilget fra Stortinget, og som Regjeringen har lagt til rette for, skal sørge for å få kommunene konsolidert og få en bedre ryddighet og mer stabil økonomi. Men vi mener også at det skal være mulighet for et løft innenfor flere av områdene. En av de tingene vi trekker fram som spesielt viktig, er muligheten for kommunene til å ansette flere folk i barnevernet. Vi har store økninger i statlige utgifter til barnevernet, og vi vet at den beste måten å hjelpe ungene på, er å være tidlig inne, før de har behov for hjelp fra det statlige barnevernet. Derfor legger vi til rette for at det skal være plass til 400 nye årsverk. Det er mange ting jeg kunne sagt om styrkingen av kommuneøkonomien: Hvordan det gir rom for flere timer i grunnskolen, hvordan vi sørger for å ruste opp skolebygninger som er, hvordan vi sørger for når vi nå overfører ansvaret for veiene til fylkeskommunene og overfører 1 milliard kr ekstra, at fylkeskommunen skal få frihet til å kunne drive vedlikehold av veier, vedlikehold av skoler og få en satsing på videregående skole. Vi har i kommunalkomiteen også ansvaret for den offentlige forvaltningen. Vi mener at det å sørge for en god offentlig forvaltning som tilbyr de tjenestene som trengs, er ekstremt viktig. Vi gjør også en satsing: Vi har ansvar for Statsbygg og ønsker å gjøre en satsing innenfor mange områder ved bygging av viktige bygg for samfunnet. Vi gjør en jobb for å dra lasset for å møte klimautfordringene ved å la Statsbygg gå i front og være arbeideren og figuren – frontfiguren – for en skikkelig effektivisering i energibruken. Det trenger vi for å løse klimaproblemene. Vi har også en jobb å gjøre for å sørge for likelønn. De to ministrene som sitter her som har ansvar for og jobber fra statens side med likelønn og med likestilling, har en jobb å gjøre for å sørge for at vi faktisk lykkes med likestillingsarbeidet. Soria Moria-erklæringen viser klart vei for hvordan vi skal klare å gjøre dette i samarbeid med partene. Vi satser stort på innføring av nye datasystemer, opprusting av datasystemer, fordi det å gi folk mulighet til å benytte seg av IKT og eID slik at flere av tjenestene kan være tilgjengelige for folk, betyr en viktig effektivisering innenfor offentlig sektor, og det er viktig for at folk faktisk får det tilbudet de har behov for. Høyre hadde et helt vanvittig forslag under valgkampen, der de foreslo mye, mye lengre åpningstider i offentlig sektor. Jeg vil heller si: Når vi vet at flesteparten av søknadene om barnehageplass leveres kl. 2 om natten av foreldre som vil sende ungene sine i barnehagen – så kan vi jo selvfølgelig alltid stille spørsmål om det er bra at foreldre er våkne kl. 2 om natten – må vi legge til rette for dataløsninger og de muligheter for åpningstider i offentlig sektor som er der, og gjøre offentlig sektor tilgjengelig for folk når de trenger det. Det er det vi satser på fra Regjeringens side. Så har vi også i kommunalkomiteen ansvaret for distrikts- og regionalpolitikken og boligpolitikken. Det er ingen tvil om at det at vi har en husbank, er det viktigste redskapet vårt for å sørge for sosial boligbygging – det er det aller viktigste – og den styrker bostøtten, som gir et løft for de mange som har behov for ekstra støtte, ekstra hjelp, så de klarer høye bokostnader. Dette er et viktig grep for å sørge for å utjevne forskjeller og bekjempe fattigdom. Men i tillegg har det vært avgjørende at vi har en husbank i disse tider for å sørge for en ordentlig motkonjunkturpolitikk. Hadde vi ikke hatt en husbank, hadde vi hatt mye større problemer i byggenæringen enn det vi har når vi har en husbank. Og Regjeringen har lagt til rette for å bruke mer penger til lån for å sørge for å utjevne svingningene i økonomien. Det har vist seg viktig og nyttig. Vi gjorde viktige satsinger i løpet av året som gikk, for å sørge for å bygge flere utleieboliger. Vi fortsetter i år med å bygge flere utleieboliger. Når jeg ser på Fremskrittspartiets og Høyres merknader – Fremskrittspartiets merknader spesielt, hvor de sier at det frie markedet burde vært også innenfor boligsektoren – mener jeg at vi skal peke på Oslo, og da vil vi se at i den byen som styres av Fremskrittspartiet, der Fremskrittspartiet har ansvar, blir det mer marked og flere bostedsløse. Det er konsekvensen av Fremskrittspartiets politikk, selv om de til enhver tid prøver å late som noe annet. På innvandrings- og inkluderingsfeltet gjør vi en kjempejobb. Når vi nå har en økning i antall asylsøkere, gjør vi en jobb for å sørge for å rigge opp og bemanne bedre det systemet vi har, for raskt å kunne behandle antallet asylsøknader. Jeg kommer tilbake med kritikk av Fremskrittspartiets voodooforslag på innvandringsfeltet, der de nærmest skal få halvparten av menneskene som bor i asylmottak, til å forsvinne, uten noen kontroll med hvor de drar hen, og samtidig påstår de at deres politikk vil halvere antallet asylsøkere nærmest fra 1. januar 2010. Alle skjønner at det er voodoo og ikke virkelighet. Distriktspolitikken er også viktig for vår regjering, og der ser vi hvordan vi satser mer for å sørge for at det skal kunne skapes arbeidsplasser over hele landet. Det trenger vi når vi skal møte en økende arbeidsløshet, som vi særlig ser innenfor deler av næringslivet, og som spesielt finner sted i distriktene, innenfor verftsindustrien og andre deler av industrien som sliter, ikke fordi ikke Regjeringen gjør nok, men fordi etterspørselen etter varene deres er lavere enn det den har vært tidligere. Når det gjelder bosetting og arbeidet for et mer inkluderende samfunn, gjør vi grep i budsjettet for å sørge for at flere mennesker blir bosatt rundt omkring i alle landets kommuner. Vi samarbeider godt med landets kommuner. I år skal kommunene ta imot flere flyktninger enn de noensinne har gjort. Til neste år har vi også nye, ambisiøse mål. Det å sørge for at integreringen begynner i asylmottakene og fortsetter i det øyeblikk en kommer til landets kommuner, er viktig. Derfor har vi styrket kommunene i det arbeidet, vi har økt bevilgningene. Og vi har sørget for at dette skal gå bra. Til slutt vil jeg ta opp det forslaget som vi har levert inn i dag, som handler om flytting av noen penger.