Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Innledningsvis vil jeg gjerne nevne at jeg nå snart har besøkt alle politidistriktene i landet - noen gjenstår. Det inntrykket jeg sitter igjen med, er at det gjøres veldig mye godt politiarbeid i Norge. Statistikken viser oss også at kriminaliteten i Norge går ned på flere områder i flere distrikter. Jeg har nettopp besøkt volds- og sedelighetsseksjonen i Oslo politidistrikt, som for øvrig er styrket med 16 stillinger. Jeg ble imponert over den innsatsen og de resultatene de kunne melde om. Alle drapssakene i Oslo i år er oppklart, og flere serievoldtektssaker er under oppklaring. Et annet eksempel jeg gjerne vil nevne, er fra Helgeland politidistrikt, hvor de har en sterk nedgang på hele 43 pst. på vinningskriminaliteten i løpet av de senere årene, og 20 pst. på voldskriminaliteten. Jeg er allikevel enig med parlamentarisk leder i Høyre, Erna Solberg, i at det er grunn til å være bekymret over den bemanningsmessige situasjonen i politiet, og at det kreves tiltak. Særlig bekymret kan man bli når man leser og hører i media hva slags situasjonsbeskrivelse som f.eks. gis om Oslo politidistrikt 14.9.2008, altså natt til forrige søndag. Dette har gitt meg grunnlag for å innhente nærmere opplysninger fra Politidirektoratet og politimesteren i Oslo, og også, på bakgrunn av spørsmål som er reist her, fra politimesteren i Rogaland. Det blir i spørsmålet påstått at natt til søndag 14.9.2008 var situasjonen i Oslo slik: Det var kun sju politifolk på jobb i Oslo sentrum. Vanligvis går politiet av sikkerhetsmessige grunner ikke ut med detaljerte opplysninger om bemanninga på de enkelte dager. På bakgrunn av dette oppslaget og denne debatten vil jeg likevel denne gangen gi konkrete opplysninger basert på opplysninger fra Oslo politidistrikt, ikke minst for å skape et mer korrekt bilde, etter min mening, men også for å skape nødvendig trygghet for oss som bor i Oslo. Jeg har mottatt følgende opplysninger fra Oslo politidistrikt om denne natten: Operasjonssentralen ved Oslo politidistrikt var bemannet med én operasjonsleder og fire operatører. Det var åtte innsatsenheter tilgjengelig denne natten i Oslo, bemannet med to eller tre tjenestepersoner. Disse innsatsenhetene brukes over hele Oslo, uavhengig av i hvilken politistasjon de hører hjemme. Operasjonssentralen bruker ressursene der det er mest behov, både reaktivt og proaktivt. Slik har det alltid vært, og slik bør det også være. I tillegg var ni øvrige operative enheter tilgjengelige for operasjonssentralen dersom situasjonen krevde det. Dette er enheter som kan bestå av én eller flere tjenestepersoner, det er lederbiler, politihelikopteret mv. Totalt var det 43 tjenestemenn på vakt. I tillegg kommer tre på politihelikopteret. Dette er lavere enn den normale bemanningen i helgene. Visepolitimester Sponheim forsøkte å korrigere opplysningene i innslaget på TV 2, som angivelig skal komme fra Oslo Politiforening, men det ble ikke tatt med i sendingen. Sjøl om Oslo politidistrikt kunne ønsket seg flere tilgjengelige politipatruljer til disposisjon gjennom nattskiftene denne helgen, anser politimesteren ikke situasjonen på noe tidspunkt for å være kritisk. Jeg har fått opplyst at sist helg var situasjonen bedre. Det hevdes videre at 400 telefonsamtaler ikke ble besvart, 15 nødanrop til telefonnummeret 112 forble ubesvarte og 65 oppdrag ble aldri utført. Jeg har mottatt følgende orientering fra Oslo politidistrikt om dette: Operasjonsleder har anført at det natt til 14. september 2008 i tidsrommet kl. 22.00-06.00 ble loggført 130 oppdrag. Det ble registrert 535 ordinære telefonhenvendelser. 124 av disse ble ikke besvart. Det ble besvart 128 anrop til nødnummeret 112. Seks var ubesvart. Det er ikke uvanlig at anrop på 112 blir registrert som ubesvart. Dersom innringer venter 1 sekund og deretter legger på, blir henvendelsen registrert som ubesvart. Videre mottar operasjonssentralen opptil titalls henvendelser om samme hendelse siden alle har mobiltelefon og vil varsle om det de ser. Ubesvarte anrop er ikke det samme som at de som ikke fikk svar, var i en nødssituasjon hvor de trengte øyeblikkelig hjelp fra politiet. Antall kategoriserte telefonhenvendelser som beskrevet her kan anses som en tilnærmet normalsituasjon for politidistriktet. Av de loggførte oppdragene er 27 avsluttet med kode «ikke kapasitet» - 27. 16 av disse var meldinger om støy/høy musikk. De øvrige var av liknende mindre alvorlig karakter. Det hevdes videre at mistanker om promillekjøring, funn av død person, et brannåsted og voldsepisoder er blant sakene som ikke ble fulgt opp denne natten. Jeg har mottatt følgende svar fra Oslo politidistrikt: Det ble registrert én melding om brann: brann i søppelkasse ved en barnehage i Nedre Prinsdal. Patrulje fra Manglerud politistasjon var på stedet og fulgte opp med rapport i saken. Så til dødsfallet. Det ble ikke registrert noen dødsfall i operasjonssentralens logg, opplyser Oslo politidistrikt, og heller ingen meldinger om promillekjøring som det ikke ble satt politiressurs på. Det ble registrert to hendelser om samme voldsepisode ved Oslo S, hvor politipatrulje ikke ble sendt ut. Det ble ikke omprioritert politipatrulje fra annet oppdrag, fordi det ble opplyst at fornærmede i saka hadde kommet seg unna gjerningsmennene. Jeg syns det er uheldig at det blir så mye negativ fokusering på Oslo politidistrikt og, etter mitt skjønn, også en uriktig beskrivelse av distriktets situasjon. Etter min mening gjør distriktet svært mye bra politiarbeid, og de ansatte gjør òg en glitrende politiinnsats på mange svært krevende felt. Vi har store og viktige oppgaver som hovedstadspoliti. Vi ser at når det gjelder spørsmål om både trafficking, gjengkriminalitet, gjengangerkriminalitet og grovere organisert kriminalitet, leveres det på mange av disse områdene svært godt i Oslo. Så litt om ressursutviklinga for Oslo politidistrikt. Oslo politidistrikt har i perioden 2000-2008 økt sitt budsjett fra 973 mill. kr til 1,480 milliarder kr, dvs. en nominell økning på 507 mill. kr - 52 pst. Kompensasjon for lønns- og prisstigninga utgjør ca. 300 mill. kr. I realiteten er økninga større. Dette har sammenheng med at oppgavene i tilknytning til utlendingssakene ble overført til Politiets utlendingsenhet ved opprettelsen i 2004, og ansvaret for livvakttjenesten ble overført til Politiets sikkerhetstjeneste i 2006. Budsjettforslaget for 2008 under kap. 441, Oslo politidistrikt, er økt med 5,2 pst. - 73,6 mill. kr - fra saldert budsjett 2007. Dersom prisstigning og lønnskompensasjon på 38,2 mill. kr trekkes fra, er det likevel en økning på 35,4 mill. kr. I tillegg kommer tilleggsbevilgning i revidert nasjonalbudsjett på 4 mill. kr til styrking av utlendingsforvaltninga. Politidirektoratet hadde dessuten tilsyn med Oslo politidistrikt i september-oktober 2007. Det er gjennomgående mye positivt i rapporten, men det er også en del områder hvor Politidirektoratet mener at distriktet har muligheter for å forbedre seg. Politidirektoratet vil følge opp en del forhold i den ordinære styringsdialogen i tida framover, et arbeid som vi i Justisdepartementet følger nøye. Konsulentfirmaet AGENDA har dessuten på oppdrag fra Politidirektoratet gjennomført en undersøkelse av hvor mye av politiets ressurser som brukes til lønn og leie av lokaler. Fase 2 i dette arbeidet er en undersøkelse av hvorledes politiet benytter de ressursene som tildeles, og om dette samsvarer med de politiske og faglige føringer som er gitt. I samråd med politidirektøren mener jeg at Oslo politidistrikt skal vies særlig oppmerksomhet i denne undersøkelsen. Grunnen til dette er at politidistriktet har eget budsjettkapittel, og at både ledelse og fagforening over lengre tid har gitt uttrykk for ressursmangel på en rekke viktige områder. Jeg mener det er grunnlag for å ta situasjonen i Oslo svært alvorlig, sjøl om de opplysningene som jeg har fått, på langt nær er så alarmerende som det som ligger til grunn for spørsmålet. Jeg vil derfor videre følge utviklingen i Oslo tett. Det hevdes videre at i Stavanger har hele spesialstyrken trukket seg, og at politifolk ikke tar telefonen når vaktsjefen ringer. Der har jeg mottatt følgende svar fra Rogaland politidistrikt: Det medfører til en viss grad riktighet at tjenestemenn ikke tar telefonen når vaktsjefen ringer, noe som skaper problemer for politidistriktet når det gjelder å beordre tjenestemenn for å sikre en tilstrekkelig bemanning. Politidistriktet har imidlertid med god og tidlig planlegging klart å sikre en forsvarlig bemanning i distriktet så langt. Politimesteren vil også beordre personell fra spesialstyrken eller utrykningsenheten i den utstrekning det oppstår situasjoner hvor dette blir nødvendig for å løse politidistriktets oppgaver. Dette er også en situasjon vi følger svært nøye. Så litt om hovedutfordringa for politiet over det ganske land. Der er jeg enig med spørrer. Den viktigste hovedutfordringa vi står overfor når det gjelder norsk politi, er at vi trenger flere politifolk. Det har alle partier i denne sal vært enige om, og det er også bakgrunnen for at Regjeringa i løpet av de to-tre siste årene har valgt å styrke bevilgninga til politiet og påtalemyndigheten med over en halv milliard kroner, om lag 260 mill. kr i løpet av 2006 og 2007 og 245 mill. kr i 2008. I tillegg ble politiet styrket med til sammen 73,5 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. Dessuten har vi nå mottatt bemanningsrapporten «Politiet mot 2020», hvor Politidirektoratet gjennomgår politi- og lensmannsetatens utdannings- og bemanningsbehov når det gjelder både politiutdannet personell og personell med annen utdanning. Politidirektoratet anbefaler at bemanningen i politiet økes med 2 700 polititjenestemenn og 1 000 sivile stillinger fram mot 2020. Deler av bemanningsplanen er allerede startet opp, bl.a. i Oslo politidistrikt, ved at de har ansatt sivile arrestforvarere for å frigjøre politiutdannede til operativt arbeid. Dette er helt nødvendig. Det er ikke mange ledige politifolk i Norge lenger. Vi er avhengige av å få politifolkene ut av mer administrative stillinger og over i operativ tjeneste. Det er også i flere distrikt iverksatt seniorpolitiske tiltak for å få polititjenestemenn til å utsette avgangen med pensjon. Det aller viktigste i forhold til politisituasjonen er opptakene ved Politihøgskolen. Under Bondevik II-regjeringa var opptaket av studenter over de fire årene fra 2002 til 2005 til sammen 1 128 studenter. Erfaring har vist at dette var for lavt. Antall ferdigutdannede politifolk i dag er med andre ord for lavt til å dekke det behovet vi har i forhold til avgang. Regjeringa økte derfor opptaket ved Politihøgskolen i 2007 og 2008 til rekordhøye 432 studenter pr. år. Allerede etter tre år med denne regjeringa er opptaket høyere - det er 1 224 studenter - enn det Bondevik II-regjeringa hadde i løpet av fire år. Forslag til opptak i 2009 vil bli lagt fram den 7. oktober. Når det gjelder politibemanning, er det viktig at vi tenker langsiktig. Så vil jeg også nevne at man har satt i verk en rekke andre tiltak for å bedre politiets ressurssituasjon. Den 1. september i år iverksatte vi den store DNA-reformen. På sikt er det vår ambisjon at DNA-registrering vil bidra til å oppklare flere innbrudd, heve oppklaringsprosenten og bedre politiets kraft og ressurser ved å ta i bruk økt bruk av teknologi. Fra 1. september har vi sentral finansiering av DNA-analyser, som bidrar til at flere prøver tas. Vi senker terskelen for hvem som skal registreres, og forhåpentligvis vil oppklaringsprosenten øke, noe som er svært nødvendig for mange distrikter. Det er iverksatt økt innsats mot gjengkriminalitet og økt innsats mot økonomisk kriminalitet, bl.a. med et eget hvitvaskingssystem og 30 mill. kr til etterforskning av særskilt sak. For å møte dagens trusselbilde og beskyttelsesbehov er tjenestetilpasset verneutstyr til polititjenestemenn utviklet og innkjøpt. En planmessig utskifting av verneutstyr er nå i full gang. I løpet av 2008 vil det bli anskaffet nye pistoler, og det blir gitt opplæring i bruk. I tillegg kommer innføring av et nytt nødnett. Stortinget har vedtatt iverksetting av et første utbyggingsområde innenfor en kostnadsramme på 900 mill. 2006-kroner. Dette er jo en av de store investeringene vi står overfor, bl.a. i politiet. Det har blitt opprettet nye soningsplasser. Fengslene har stor betydning for politiets arbeid ved at man snart ikke har soningskø og kan få plassert folk i varetekt, som i sum også handler om hva slags politikraft vi står overfor. Til slutt: Det er ikke min oppgave i Regjeringa å drive lønnsforhandlinger med politiet. Jeg vil likevel få minne om at det er fornyings- og administrasjonsministeren som gjennom tjenestetvistloven § 31 og kgl. resolusjon har ansvaret for å inngå sentrale tariffavtaler på vegne av staten. Hovedtariffavtalen og hovedavtalen er de viktigste avtalene som inngås i Forbruker- og administrasjonsdepartementet. I tillegg inngås enkelte sentrale særavtaler. Forbruker- og administrasjonsdepartementet forhandler utelukkende med hovedsammenslutningene: LO Stat, YS Stat, Unio og Akademikerne. Politiets Fellesforbund er et særforbund i Unio. Når det gjelder forhandlingene som var, vil jeg bare bemerke at forhandlingslederen for Unio, Arne Johannessen, i en pressemelding den 26. juni 2008 etter justeringsforhandlingene uttalte følgende: «Forhandlingene har vært tøffe. Slik det utviklet seg er jeg tilfreds med resultatet. Staten har vist vilje til å møte oss på de viktigste prioriteringene våre(…)(politibetjenter) som får mest uttelling i politiet.» (…) (politibetjenter) Flertallet av medlemmene i Politiets Fellsforbund stemte dessuten «ja» til forhandlingsresultatet. Så helt til slutt: Når det gjelder sykefraværet i politi- og lensmannsetaten, finner jeg grunn til å opplyse om at det tradisjonelt har vært noe lavere enn for gjennomsnittet i staten. Sykefraværet i 2007 var totalt på 5,16 pst. i politi- og lensmannsetaten. Totalt i staten var sykefraværet på 6 pst. i første kvartal i år. Jeg er svært opptatt av at befolkninga kan føle seg trygg på at politiet rykker ut ved behov. Bemanningsrapporten som nylig er avlevert, viser at vi har en gjennomsnittlig responstid i Norge - i dette langstrakte landet - på mellom 9 og 10 minutter. Likevel er jeg av den oppfatning at det er riktig å videreføre den satsinga Regjeringa har gjort ved både å bevilge mer penger til politiet - det har aldri vært bevilget så mye penger som det gjøres i dag - og å øke opptakene til Politihøgskolen. Vi må frikjøpe flere sivile, og vi er nødt til å sette inn aktive seniorpolitiske tiltak. Politidirektøren har hatt møte med alle politimestrene om den aktuelle situasjonen vi nå er i, og skal få rapporter om ekstraordnære situasjoner i det enkelte politidistrikt. Dette er en situasjon som Justisdepartementet følger svært nøye.