Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2004-06-10:
Den foreliggende innstillinga viser ikke overraskende at det er bred enighet om at barn og unge skal ha et trygt og sikkert skolemiljø hvor overgrep mot elevene ikke skal finne sted. Uenigheten i innstillinga gjelder derfor forskjellige vurderinger av i hvilken grad dagens regelverk er tilstrekkelig for å sikre at elevenes sikkerhet og trygghet blir ivaretatt, i den grad lover og regler kan hindre slike overgrep. Uenigheten betyr altså ikke at noen er mer opptatt av å hindre overgrep enn andre. Innstillinga er litt forvirrende, siden det er en samlet komite som ber Regjeringa foreta en helhetlig gjennomgang og evaluering av dagens praksis når det gjelder bruk av politiattester innenfor utdanningssektoren, med sikte på at Regjeringa skal komme tilbake med en bred vurdering av hvordan ordninga med politiattester bør utformes i framtida, også sett i sammenheng med bruk av politiattester på andre områder. Men samtidig er det altså et flertall i komiteen som riktignok med litt forskjellige ord vil trekke iallfall én konklusjon med en gang: Lovbestemmelse om framleggelse av politiattest skal utvides til også å omfatte personer som skal ansettes i videregående skole. Regjeringspartiene er ikke med på kravet om at dagens lovbestemmelse om politiattest for ansettelse i grunnskolen skal utvides også til å omfatte videregående skole. Den viktigste grunnen til det er at det ikke synes å være det samme behovet for en slik utvidelse i lovverket, samtidig som en ny regel bare i beskjeden grad vil gi noen sikkerhet mot at elevene utsettes for overgrep. Man vil riktignok kunne oppnå at personer som er dømt for tidligere overgrep, blir stengt ute fra ansettelse i videregående opplæring, men man har ingen garanti for at også ikke-domfelte ikke begår overgrep. Dette innrømmer også Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i innstillinga, hvor de advarer i forhold til at innføring av politiattest ikke må bli en sovepute, men bare et supplement til andre tiltak. Samtidig er det uklart hva de egentlig mener å oppnå med forslaget, utover det å være et signal til potensielle overgripere om at man er oppmerksom på problemet. Personlig er jeg overbevist om at eventuelle overgripere utmerket godt vet at deres handlinger både er lovstridige og fordømt av samfunnet, sjøl uten et krav om politiattest ved ansettelse. Det spørs om ikke Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er nærmere sannheten når de i merknadene skriver at innføring av politiattest kan være et enkelt virkemiddel. Fraksjonen advarer riktignok mot dette, men det kan vel være ønsket om å virke handlekraftig som har vært avgjørende i saken, selv om den reelle effekt av tiltaket er og blir diskutabel, etter min oppfatning. Regjeringspartiene mener at vi allerede i dag har regler i opplæringsloven som gir skoleeier og skole tilstrekkelig myndighet til å gripe inn overfor dem som måtte utgjøre en trussel mot elevenes sikkerhet og trygghet. Jeg skal ikke gjenta detaljene fra innstillinga, men det er også grunn til å minne om at straffeloven § 29 gir domstolene anledning til å fradømme en person retten til å inneha en stilling "som den skyldige ved den straffbare handling har vist seg uskikket til eller må fryktes å ville misbruke eller som i særlig grad krever almen tillit". Her har man allerede på plass et virkemiddel som gjør det mulig å reagere på straffbare handlinger som bør diskvalifisere fra arbeid i skolen. Det er også naturlig å legge vekt på at regler som i praksis betyr et yrkesforbud, ikke er prinsipielt ubetenkelige. Man kan selvsagt innvende til det at man har funnet grunn til å se bort fra disse prinsipielle betenkelighetene når det gjelder grunnskolen. Er det da mer betenkelig å gjøre det samme for videregående skole? Jeg syns det kan være det, rett og slett fordi elevene i videregående skole på grunn av høyere alder har et annet beskyttelsesbehov. De har et beskyttelsesbehov, men det er annerledes enn små barns. Hvor skal man egentlig sette grensen? Allerede nå diskuteres det jo andre skoleslag, f.eks. folkehøyskolene. Men hvorfor skal man stoppe der? Har opposisjonen tenkt tankene om lærlinger i lærebedrifter, som altså ikke bare møter en veileder og en sjef, men en hel mengde ansatte, potensielt sett kanskje flere hundre. Hvis man ikke har tenkt tanken, betyr det da at man godtar dårligere sikkerhet for lærlinger enn for skoleelever? Inntil en helhetlig gjennomgang av dagens praksis med bruk av politiattester foreligger, er kanskje det tryggeste å holde seg til det vi allerede har av lovgivning på området, altså inntil dette er gjennomgått på en skikkelig måte.