Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-12-11:
«Trygg oppvekst – Bedre alderdom» er mottoet til Kristelig Folkeparti. Under parolen «Livskvalitet for alle» utformer vi vår politikk. Vi vet at framkommelighet handler om livskvalitet. Vi vet at trafikksikkerhet handler om livskvalitet. Vi vet at tilgjengelighet handler om livskvalitet. Derfor satser vi på samferdsel. Vi vet at miljøutfordringene krever nye løsninger, ikke minst i samferdselssektoren. Vi kan ikke godta at folk får sin livskvalitet redusert som følge av rasfare. Vi kan heller ikke godta at folk dør i trafikken på grunn av dårlige veier eller mangel på sikringstiltak, eller at vi får en overhyppighet av astma i storbyene på grunn av forurensning fra biltrafikken. Livskvalitet for alle forutsetter gode samferdselsløsninger. Det er en viktig del av livssituasjonen for alle innbyggere – og da mener vi alle. Derfor må infrastrukturen være universelt utformet. Når ny infrastruktur planlegges, skal det legges opp til én hovedløsning som er tilgjengelig for alle. Transportsektoren har spesielt store utfordringer på dette området. Politiske hensyn til krav om universell utforming og tilrettelegging for alle må telle mer enn økonomiske hensyn og markedskrav. Derfor er det gledelig at en samlet opposisjon ber Regjeringen i all transportplanlegging prioritere hensynet til funksjonshemmede og hensynet til eldre med nedsatt funksjonsevne. For Kristelig Folkeparti er forvalteransvaret grunnleggende og miljøaspektet helt sentralt enten det gjelder flere og bedre sykkel- og gangveier, bedre kollektivtilbud eller aktiv bruk av skatte- og avgiftssystemet for å fremme miljøvennlige løsninger innen transportsektoren. Jeg vil særlig trekke fram forslaget vi står sammen med Venstre om, der vi ber Regjeringen utarbeide en handlingsplan for utskifting av forurensende dieselferjer med miljøriktige gassferjer. Jeg trekker også fram forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om å legge til grunn krav om klimavennlig teknologi for alle nye riksveiferjer. Bedre veier gir også en miljøgevinst, dersom vi sørger for at de nybygde veiene ikke får betydelig økt trafikk. Da må vi vurdere ulike trafikkregulerende tiltak, samtidig som vi satser storstilt på kollektivløsninger. I et miljøperspektiv er det også viktig å få mer gods over fra vei til bane og sjø. Men for å få det til må godstransporten få høyere prioritet på sporene, og det må bygges flere krysningsspor på 600 meter. Flere lange krysningsspor vil også bedre regulariteten og øke kapasiteten for persontrafikken. Gods på bane handler i det alt vesentlige om langtransport. Godset må også flyttes fra terminalene og ut til brukerne. Vi kommer ikke unna godstransport på veiene, men vi må sørge for å avlaste stamveinettet mest mulig. Det er forskjell på by og land. Vi skal satse på kollektive løsninger der det er mulig, spesielt i de større byene og i sentrale strøk. I østlandsområdet er det særlig viktig å få fart på utbyggingen av jernbanenettet. Derfor har Kristelig Folkeparti foreslått 100 mill. kr ekstra, utover Regjeringens forslag, til raskt realiserbare prosjekter i intercitytriangelet. Men mange steder er kollektivtransport ikke et alternativ til bil. Der må vi satse på flere og bedre – og ikke minst sikrere – veier. Vi kan ikke prioritere samferdselsmidler bygd på statistikk for ulykkeshyppighet og befolkningstetthet alene. Ikke minst av hensyn til næringslivet er effektive transportløsninger i distriktene svært viktig. Utbygging av gode og sikre veinett i distriktene er god næringspolitikk. La meg si det slik som jeg hørte en oppdretter si: Det er ingen som har det så travelt på veien som fersk, død laks. For øvrig vil jeg understreke forslaget fra en samlet opposisjon som går på bedre knutepunktløsninger. Bedre kollektivknutepunkt og havner der flere transportmidler møtes er gode eksempler på dette. Behovet for gang- og sykkelveier er stort både i tettbygde og høyt trafikkerte områder og i spredtbygde strøk. Mange steder er f.eks. bygdeveiene eneste vei til skolen. Slik situasjonen er i dag, ferdes barn, syklister, rullestolbrukere og barnevogner mange steder i samme kjørefelt som tungtrafikk, biler og traktorer. Det er ikke akseptabelt. Mye av nøkkelen til flere og bedre gang- og sykkelveier ligger hos kommuner og fylkeskommuner. Derfor foreslår vi at det opprettes en statlig belønningsordning. Det vil bidra til flere og bedre gang- og sykkelveier, og ikke minst tryggere skoleveier. For Kristelig Folkeparti er slagordet: «Trygg oppvekst» – og det tar vi på alvor! Trafikksikkerhet må ha første og høyeste prioritet. Særlig viktig er det å få på plass flere strekninger med midtdelere og sikre rasutsatte områder. Derfor foreslår Kristelig Folkeparti 150 mill. kr ekstra til rassikring i vårt alternative budsjett. Det er nødvendig med et langt raskere tempo i rassikringsarbeidet. La meg også nevne rusproblematikken. Vi må gjøre mer for å fjerne alkoholpåvirkede sjåfører fra trafikken. Ett virkemiddel er alkolås. Jeg skal ikke gjengi hele komiteens merknad i innstillingen, men det er gledelig at alle partier er positive til alkolås som virkemiddel. Gledelig er det også at opposisjonen står samlet bak et forslag i denne saken. NEW Corridor har vært under utredning med det formål å utvikle en ny transportkorridor gjennom Narvik til Kina og videre til USA. Forretningsplanen for selskapet NEW Corridor AS skisserer en gradvis utbygging av transportlinjen, men denne regjeringen stoppet prosjektet på oppløpssiden. Uten statlig støtte blir det ingen NEW Corridor. Nå er ildsjelene i gang igjen, og utenriksministeren gav en viss åpning for støtte i utenriksdebatten forleden, slik Kristelig Folkeparti har støttet med 2 mill. kr i Utenriksdepartementets budsjett. Regjeringen må gå inn i dette prosjektet på en langt mer offensiv måte enn det den gjør i dag. Etablering av en permanent transportkorridor mellom Narvik og Kina vil gi svært positive ringvirkninger for næringslivet og sysselsettingen i regionen. Hurtigruten har betydelige økonomiske utfordringer. Regjeringen har vist svært lite aktivitet i denne saken de siste to årene. Forhandlingene om en revidert avtale tok etter Kristelig Folkepartis syn altfor lang tid. Det er bra at Regjeringen nå har kommet med strakstiltak, men det måtte massivt press til. Og det kom i siste time. Hurtigruten er en viktig del av infrastrukturen langs kysten. Med sine 34 anløpssteder, fra Bergen til Kirkenes, betyr Hurtigruten svært mye for lokalsamfunn langs leia, og ikke minst for turistnæringen. Hurtigruten byr ikke bare på vakre naturopplevelser for turistene, men betydelige mengder gods går med Hurtigruten. For mange fiskerikommuner, spesielt i Finnmark, utgjør kjøl og frys med Hurtigruten eneste farbare vei vinterstid. Det kan ikke være noen som helst tvil om at staten sitter med hovedansvaret for Hurtigrutens framtid i nåværende form. Redningsselskapet har sett seg nødt til å gjennomføre store omorganiseringer og effektiviseringstiltak. I en slik situasjon er det trist at bevilgningsforslaget fra Regjeringen ikke engang kompenserer for prisstigningen. Jeg ber statsråden merke seg at det er en samlet komité som nå forutsetter at Regjeringen følger utviklingen i Redningsselskapet nøye, slik at organisasjonens virksomhet kan opprettholdes på et høyt nivå langs hele kysten. Regjeringen har tidligere lovet å komme tilbake til saken om Stad skipstunnel i 2009. Regjeringen bevilget seg tre år til ny konsekvensutredning, men en samlet opposisjon krever nå at saken kommer på Stortingets bord tidlig på våren. Det trengs et løft i form av betydelige investeringsmidler til bygging av ny infrastruktur, og vi trenger å ta igjen etterslepet på vedlikehold. Derfor har Kristelig Folkeparti bevilget 1 milliard kr ekstra til samferdsel utover Regjeringens budsjett i håp om at vi skulle få en tiltakspakke før jul. Nå kommer denne tiltakspakken først til våren, men Kristelig Folkeparti ønsker å være en aktiv medspiller på det området. Jeg skal komme tilbake til strukturtiltak på et senere tidspunkt – jeg ser klokken går. La meg bare avslutte med å si at Kristelig Folkeparti satser på samferdsel. Vår samferdselspolitikk hviler på fire hovedsøyler: framkommelighet, tilgjengelighet, trafikksikkerhet og miljø. Vi tar parolen «Livskvalitet for alle» på alvor!