Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-11-29:
I dagens debatt om skatte- og avgiftsopplegget for 2008 vil jeg innledningsvis understreke Senterpartiets hovedpilarer i skattepolitikken. For personbeskatningen er Senterpartiets linje inntektsskatt etter evne. Senterpartiet er altså en sterk tilhenger av økende skatteprosent for økende skattbar inntekt, likeledes av en formuesskattlegging hvor formue som gir arbeidsfri inntekt over et bunnfradrag, skattlegges som formue. Bedriftsbeskatninga skal ivareta flere samfunnsmessig hensyn enn lik skatt på bedriftenes overskudd. Både næringspolitiske og miljømessige hensyn må tillegges stor vekt, og næringsnøytralitet i bedriftsbeskatninga er derfor ikke hensiktsmessig. Regjeringa foreslår endringer i skattlegging av gevinst ved utflytting av europeiske selskaper, såkalte SE-selskaper. Senterpartiet er svært glad for Regjeringas forslag til endringer i skatteloven på flere punkter som gjelder SE-selskaper. En samlet opposisjon er uenig i Regjeringas forslag. Dette er svært interessant og et viktig politisk skille i skattepolitikken for bedrifter som har anledning til å flytte til land med gunstigere skatteregler. Det er ikke Senterpartiets linje å legge til rette for flere SE-selskaper, da dette vil undergrave det nasjonale skattefundament fra bedriftene. Opposisjonen argumenterer med at dette er i strid med EU-kommisjonens oppfatning av hva som følger av EØS-avtalen, og således i strid med våre avtaleforpliktelser. Merk EU-kommisjonens oppfatning! Opposisjonens forståelse av innholdet i vår EØS-avtale er altså slik som EØS-motstanderne hevdet i 1992, men som EØS-tilhengerne da avviste. Senterpartiet legger til grunn hva daværende regjering skrev i St.prp. nr. 100 for 1991-1992 om samtykke til ratifikasjon av EØS-avtalen, kapittel 1, punkt 1.9.2, side 45, hvor det står: «EØS-avtalen omfatter ikke finanspolitikk, skatte- og avgiftspolitikk eller valutakurspolitikk.» Regjeringa etablerer nå en konkurransedyktig rederiskattemodell for framtida. Dette er Senterpartiet glad for. De maritime næringene er noen av våre sterkeste næringsmiljøer. Vi har internasjonale fortrinn, og det er viktig for Senterpartiet å bidra til å sikre dette også for framtida. Når det gjelder overgangsordninga, har Senterpartiet gått inn i denne saken med andre løsninger enn det kompromiss Regjeringa har foreslått. Flertallet i Senterpartiets stortingsgruppe har tatt Regjeringas oppfatning av rederibeskatninga til etterretning ut fra den politiske situasjonen som vi er i. Gruppa har derfor akseptert det forslag som foreligger. Når det gjelder kraftverksbeskatninga, slutter også Senterpartiet seg til Regjeringas forslag om endringer i denne, samtidig som vi legger vekt på Regjeringas uttrykte målsetting om et samlet mål om 30 TWh i økt fornybar energiproduksjon og energieffektivisering fra 2001 til 2016. Den merknad som regjeringspartiene legger til grunn i denne saken, er en merknad som skal få sin avklaring i papirer framlagt for Stortinget i revidert nasjonalbudsjett for 2008. Flertallet ber spesielt om å få en tilbakemelding på om det kan være forhold som hindrer en samfunnsmessig fornuftig opprustning, fornying og bygging av anlegg for fornybar kraft på en brei skala. Regjeringa foreslår endringer i systemet med bruttoskatt ved realisasjon av tomt i landbruket. Regjeringas forslag medfører at årets samlede gevinst ved realisasjon av tomtearealer i enkeltpersonforetak i landbruksnæringa fritas for bruttobeskatning dersom gevinstbeløpet ikke overstiger 150 000 kr. Det blir da 28 pst. skatt av gevinsten. Alle må merke seg at dette er en terskelverdi, slik at dersom gevinst overstiger grensebeløpet på 150 000, blir hele gevinsten bruttoskattepliktig. Det er årets avskrivningsbeløp før føring av gevinst og tapskonto i næring som avgjør om det blir bruttoskatteplikt eller ei for den inntektsføring som over tid skal skje fra konto. Senterpartiet er fornøyd med at det skjer en positiv endring for gevinstbeskatninga av tomt m.m. for enkeltpersonforetak i landbruksnæringa. Sett i forhold til dagens regler med gunstigere beskatning for tomtegevinst utenom landbruksnæring og for aksjeselskaper, er Regjeringas forslag et skritt i riktig retning.