Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2019-12-17:
Å bedre tilbudet til personer med demens og deres pårørende er høyt prioritert av regjeringen. Vi er godt kjent med de demografiske endringene som representanten Stensland beskriver. Dette er en utfordring vi tar på alvor, og som vi har adressert bl.a. gjennom Demensplan 2020, Omsorg 2020 og Leve hele livet – kvalitetsreformen for eldre. Demensplan 2020 er regjeringens femårsplan for å forbedre tjenestetilbudet til personer med demens og deres pårørende. Målet er å skape et mer demensvennlig samfunn som tar vare på og integrerer personer med demens. Planen handler bl.a. om forebygging, diagnostisering og ikke minst oppfølging etter diagnose. Demensplan 2020 går nå inn i sitt siste år. Nasjonal kartlegging av kommunenes tilrettelagte tjenestetilbud til personer med demens 2018 viser at det har vært en positiv utvikling i planperioden. Det er utviklet og spredd betydelige mengder informasjons- og opplæringsmateriell om demens, bl.a. Pårørendeskolen, som er en møteplass for erfaringsutveksling og kunnskap for dem som er nærmest den med demenssykdom. Det er viktig for å sikre en felles basiskunnskap for dem som jobber i tjenestene, og derfor er det gledelig å se at nesten alle kommuner i landet har eller har hatt ansatte som har deltatt i kompetansehevingsprogrammene Demensomsorgens ABC og Eldreomsorgens ABC. Vi har lovfestet en plikt for kommunene til å tilby dagaktivitetstilbud for hjemmeboende personer med demens fra 1. januar 2020. Personer med demens skal få meningsfulle og gode opplevelser og pårørende nødvendig avlastning. Det er gjennomført forsøk for å utvikle modeller for systematisk oppfølging etter diagnose. Dette bidrar til at flere kommuner nå har etablert rutiner for oppfølging av den enkelte. Dette bidrar til at personer med demens og pårørende følges opp jevnlig. De får både informasjon og tilbud om rett tiltak eller tjeneste til rett tid. Norge var et av de første landene i verden som laget en nasjonal demensplan. De to demensplanene Demensplan 2015 og Demensplan 2020 har vært viktige for å sette demens på dagsordenen og har bidratt til en positiv utvikling i tjenestene. Men vi er ikke i mål. Det er fortsatt utfordringer som krever en innsats, og derfor vil vi lage en ny demensplan etter Demensplan 2020. En hovedutfordring er at altfor få blir utredet og får en diagnose. Bare 56 pst. av dem man mistenker har demens, har blitt utredet og fått en diagnose. Dette er krevende av flere årsaker. Det er bl.a. viktig å utelukke andre sykdommer og fjerne tvil og usikkerhet både for den enkelte og for den enkeltes pårørende. Videre er en diagnose viktig for å få planlagt og iverksatt nødvendige tiltak og tjenester og sørge for at den enkelte får nødvendig kunnskap. Det er derfor behov for å jobbe med hvordan demens skal utredes, og også hvorfor. Det har skjedd en positiv utvikling, men det er fortsatt en utfordring at mange personer med demens ikke får et tilpasset tilbud. REDIC-undersøkelsen fra 2015 viste at hjemmeboende personer med demens med omfattende behov ofte får forholdsvis lite hjelp av kommunen. Nasjonal kartlegging i 2018 viste at bare 40 pst. av kommunene arbeider systematisk med opplæring og innføring av personsentrert omsorg. Dermed er det fortsatt vel 60 pst. av kommunene som ikke gjør dette systematisk. Videre ser vi at for mange blir overlatt til seg selv. Vi må sørge for at personer med demens og deres pårørende får god oppfølging og meningsfulle aktiviteter etter at diagnosen er stilt, framfor å bruke tid på å lete, søke og vente. Demensplan 2020 og Demensplan 2015 har i hovedsak rettet seg mot kommunene. Kommunene er sentrale, men vi vil også fange opp andre arenaer i helse- og omsorgstjenesten og samfunnet for øvrig. OECD har påpekt at sykehus i liten grad er tilrettelagt for personer med kognitiv svikt. Dette vil vi se nærmere på i den nye planen. En tilbakemelding vi har fått i arbeidet med ny demensplan, er at mange opplever stigma, og at personer med demens ikke blir hørt i saker som angår dem selv. Det er sårt og gjør sykdommen enda tyngre å leve med. Det er derfor viktig å fjerne fordommer og øke kunnskapen om demens. Dette gjelder både helsepersonell, pårørende og alle som møter mennesker med demens i hverdagen. Mer kunnskap vil hjelpe flere til å se symptomer på demens og søke helsehjelp tidligere. Det finnes ingen kur mot demens. Det eneste vi vet virker, er mer kunnskap. Flere trenger kunnskap, slik at vi kan møte mennesker som har demens, med forståelse, respekt og omtanke. Derfor må vi fortsette å forske på årsaker, forebygging og behandling. I høst åpnet et nytt forskningssenter i Bergen, som skal forske på alvorlige hjernesykdommer som ALS, MS, Parkinsons sykdom og demens. Senteret vil gi flere pasienter muligheten til å delta i kliniske studier. Vi må også se nærmere på voldsproblematikken som Aftenposten har avdekket. Omfanget av avvik som følge av voldsepisoder mot ansatte og beboere som er avdekket, er urovekkende stort. Vi vet at over 80 pst. av beboerne ved sykehjem har en eller annen form for demenssykdom. Det er viktig at det enkelte sykehjem bygger opp ansattes kompetanse om hvordan man skal håndtere og forebygge vold på sykehjem. Vi vet også at mange med demens fortsatt er friske og raske i kroppen, og det å være i aktivitet vil kunne virke positivt og forebygge uro og aggresjon. Vi er allerede i gang med arbeidet med ny demensplan og henter inn innspill fra brukere, pårørende, ansatte i tjenestene og fagfolk. Som følge av de demografiske endringene venter vi at det blir økt etterspørsel etter helse- og omsorgstjenester, særlig blant dem over 80 år. Vi må derfor tenke nytt om hvordan vi skal møte denne utviklingen. Regjeringen er opptatt av å sikre et mangfold av boligløsninger. De fleste vil bo hjemme, og vi må se på løsninger som bidrar til at flere planlegger og tar ansvar for å tilrettelegge for sin egen alderdom. Så må vi selvsagt sørge for nok heldøgns omsorgsplasser for dem som har behov for det. Regjeringen har derfor startet arbeidet med et kunnskapsgrunnlag der vi vurderer hvordan statens virkemidler best kan innrettes for å sikre et mangfold av boformer. Vi har bl.a. lyst ut et konsulentoppdrag som skal foreslå konkrete modeller eller tiltak for framtidens boformer for eldre. I oppdraget ber vi spesielt om at det ses nærmere på modeller av typen generasjonshus og løsninger som setter folk i stand til å bo hjemme. Vi er i gang med gjennomføringen av kvalitetsreformen Leve hele livet. Målet med reformen er at eldre skal kunne mestre livet lenger og ha en trygg og aktiv alderdom. Leve hele livet skal bidra til at kommunene lærer av hverandre og implementerer gode løsninger for aktivitet og fellesskap, mat og måltider, helsehjelp, sammenhenger og et aldersvennlig samfunn. Det er etablert et råd for et aldersvennlig Norge, og i alle kommuner og fylkeskommuner skal det opprettes eldreråd for at eldre skal høres i viktige beslutningsprosesser på alle nivåer. Regjeringen vil også opprette et eget eldreombud. Alle disse initiativene skal til sammen være med på å forankre og gi retning. Eldre skal bli hørt, og samfunnet skal bli mer aldersvennlig. De kommunene som integrerer løsningene i Leve hele livet i sine kommunale planer, vil fra 2021 bli prioritert i øremerkede ordninger. Det vil vi komme tilbake til i budsjettsammenheng. For å stimulere til aktivitet i kommunene allerede i 2020 foreslår vi et nytt tilskudd på 23 mill. kr for utvikling av gode modeller for bedre kvalitet, kompetanse og kontinuitet i omsorgstjenestene – i tråd med områdene i Leve hele livet. Vi tar den demografiske utviklingen på alvor, og denne utviklingen ligger til grunn for flere av våre satsinger og tiltak og vil selvsagt gjøre det også i nye satsinger.