Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-12:
Oppdaginga av antibiotika er heilt klart eit av vår tids største vitskapelege gjennombrot – oppdaga av ein enkeltforskar som ikkje var del av noko større nasjonalt forskingsprogram. Han gjorde dette store gjennombrotet for penicillin. Ti år etter kom det i vanleg bruk. Jakta på nye antibiotikum begynte for fullt i siste halvdelen av 1940-åra. Det var stort sett med utgangspunkt i jordmikrobar, der stadig nye verksame stoff blei oppdaga i det som kan beskrivast som antibiotikumets gullalder. Dei siste tre tiåra har utviklinga av nye typar antibiotikum langt på veg stoppa opp, samtidig som resistensen til mikrobane har auka. Oppdaginga av antibiotika er annleis enn andre oppdagingar, f.eks. hjulet. Forvalta riktig kan ein nyte godt av oppdaginga til evig tid. Forvalta dårleg kan ein stå i fare for å øydeleggje oppdaginga, med svært alvorlege konsekvensar både for menneske og på dyr. Antibiotikaresistens handlar om folkehelse, dyrehelse, mat og miljø – for å nemne noko – og det er ei global utfordring. Derfor er det heilt riktig når regjeringa – med fire departement – no varslar ein tverrsektoriell strategi mot antibiotikaresistens. Utfordringane knytte til antibiotikaresistens er sjølvsagt tverrsektorielle. Derfor er det også riktig at det no straks kjem ei sak frå helsekomiteen som også handlar om resistens mot antibiotika. Samtidig som Noreg brukar lite antibiotika samanlikna med andre land, brukar vi for mykje – så mykje at vi bidreg til å svekkje denne fantastiske oppdaginga. Lat meg ta eit eksempel: Nesten alle norske produsentar av broilerar gir broilerane eit stoff som heiter narasin i stoffet kvar dag. Narasin er patentert som antibiotikum, og det er antibakterielt. Dersom bakteriar først blir resistente mot narasin, kan dette føre med seg resistens mot andre typar antibiotikum som er viktige for å kunne kurere menneske. Ifølgje forskarane kan det i verste fall føre til uønskte, resistente bakteriar som kan vere farlege for menneske. Samtidig har ein innanfor fiskeoppdrettsnæringa stort sett lukkast med å fjerne bruken av antibiotikum gjennom vaksinasjon mot sjukdomar. Det er altså eit blanda bilde. SV meiner Noreg bør bli langt meir offensivt i kampen mot antibiotikaresistens og i jakta på å oppdage nye typar antibiotikum eller behandling mot infeksjonssjukdomar. Da handlar det om tiltak for å avgrense bruk både nasjonalt og globalt og auke innsatsen for å oppdage nye typar antibiotikum samt å få auka kompetansen når det gjeld både mat og menneske. Diverre har regjeringa i det siste opptredd med motsett målsetjing. Regjeringa vedtok i desember i fjor å doble produksjonen av slaktekylling og kalkun. Det vil kunne bidra til å gi farlege konsekvensar for mattryggleiken. Eit fleirtal av høyringsinstansane åtvara på fagleg grunnlag mot denne doblinga. Vidare har landbruks- og matministeren avvist at det er behov for å utarbeide ein opptrappingsplan for innsatsen i forsking og utvikling for å stoppe spreiinga av antibiotikaresistente bakteriar. Regjeringa føreslo også å kutte i løyvingane til landbruksforskinga, noko som openbert vil kunne ramme forskinga når det gjeld mattryggleik. SV støttar forslaget frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet, og vi vurderer også å støtte enkelte forslag frå Miljøpartiet Dei Grøne. Vi treng å ha ei offensiv haldning til desse spørsmåla, viss ikkje står vi i fare for å øydeleggje den fantastiske oppdaginga til Fleming på 1920-talet.