trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
Dette får være en god oppvarming til samferdselsdebatten på torsdag! Jeg har lyst til å skru tiden litt tilbake, for når man hører på opposisjonspartiene, blir jeg litt skremt av at de nær sagt tror på det de selv sier her om hvordan man skal håndtere det som går på samferdsel. Hvis man skrur tiden litt tilbake, var jo både jernbane, veier, havner og farleder under enhver kritikk. Faktisk var det stor forvitring både på jernbanesiden og på veisiden. Og så stiller man seg opp på denne talerstolen og har alle mulige slags løsninger nå og nye verktøy. Da skjønner jeg ikke hvorfor man ikke brukte verktøyet da man hadde muligheten. Bondevik II-regjeringen var i posisjon med Fremskrittspartiet som støtteparti. Da var det jo bare å sette i gang. Men det gjorde man ikke. Man klarte ikke engang å følge opp den NTP-en som man hadde laget selv. Det var faktisk forholdet, og det synes jeg nå noen snart bør ta inn over seg. Man klarte ikke å levere i det hele tatt. Så skal jeg legge en liten visitt innom budsjettet som ligger nå. Vi har vært gjennom høringer. Jeg har registrert – og jeg tror jeg har vært på de fleste høringene – at det er veldig mye positivt som kom ut av høringene om budsjettet. Det er klart at man kunne ha ønsket seg enda mer, men situasjonen er i hvert fall den at vi innfrir den nasjonale transportplanen som ligger der pr. i dag, og vi har overoppfylt den. Da den forrige regjeringen la fram Nasjonal transportplan, kalte representanten Jan Sahl flertallets påplusninger – jeg vet at representanten Jan Sahl ikke liker å bli påminnet om det – for «luftmilliarder». Det var ordet han brukte – «luftmilliarder». Men jeg synes vi var i en situasjon der det var bra at vi hadde de «luftmilliardene» som vi fikk brukt. I tillegg har vi altså overoppfylt i forhold til Nasjonal transportplan som ligger der i dag. Når det gjelder modernisering av samferdselssektoren, kan man nå diskutere finansieringsmåter til man blir blå. Men situasjonen er faktisk slik at det handler om hvorvidt man ønsker å bevilge mer penger. Vår partileder og statsminister og samferdselsministeren har lovet store løft i forbindelse med Nasjonal transportplan. Det kommer. Jeg tror man også i forbindelse med de tiltakspakkene som kommer nå, får se en fin utvikling av samferdselssektoren i dette landet. Så vi får se fram til fortsatt å ha en konstruktiv debatt, men jeg synes man snart bør gå ut og si at vi i hvert fall har holdt det vi har lovet. Det synes jeg opposisjonen også bør være så romslige at man kan si.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2008-12-08:
Jeg takker alle ærbødigst for muligheten til å ta ordet her i dag. Nå har jo representanten Sortevik påført skattebetalerne en regning ved å invitere til denne debatten der han har annonsert at han ikke visste om han ønsket eller trodde han skulle få noen svar. Det er de sikkert veldig glad for, men da bør vi også sørge for at de får valuta for pengene, og at alle deltar. Så er også representanten Helleland glad. Det jeg reagerer litt på, er representanten Halleraker, som tok ordet og gjerne ville gå i rette med Strøm fordi han var så oppgitt over at vi nå tok opp at de ikke hadde penger til alle gode formål. Men så vidt jeg skjønte, handler denne debatten om hva slags verktøy man skal bruke i samferdselssektoren, og det var vel ingen som hindret Torild Skogsholm eller andre i den forrige regjeringen, Bondevik II-regjeringen, å komme opp med nye gode ideer og andre måter å finansiere utbyggingsprosjekter på innenfor samferdselssektoren. Hadde det da vært som det her hevdes, at ved bruk av disse verktøyene ville man fått mye mer igjen, ville det jo vært ekstra lurt å benytte seg av disse i en situasjon hvor man hadde mye lavere bevilgninger enn det man har i dag. Jeg reagerer også på Borghild Tenden, som framhever at det er fagforeningens skyld at vi ikke får til noe her i Norge. Ja, hvis det er fagforeningens skyld at vi ikke får gjort nok innenfor vei eller innenfor NSB, må det jo være det at de krever anstendige lønns- og arbeidsvilkår som er problemet. Og hvis Borghild Tenden har tenkt å ta til orde for sosial dumping fra denne talerstolen, synes jeg det er veldig alvorlig. Så er det også sånn at denne regjeringen har kommet med nye ideer. Dette er jo også den første regjeringen som har en statsminister som har brukt mye tid på å si at vi trenger nettopp nye verktøy i samferdselssektoren. Det er sikkert ikke alle i denne salen som hadde glede av å være til stede på Arbeiderpartiets landsstyremøte, men det hadde undertegnede, og der kunne Jens Stoltenberg trekke opp en del viktige momenter, bl.a. at vi skal bruke tiltalls milliarder mer på samferdsel i neste NTP. Han tok også opp at vi nå har et behov for å bygge ut vei- og jernbanestrekninger mer helhetlig, og at det er behov for at Regjeringen, staten, forplikter seg utover de enkelte budsjettårene. Og sånn jeg har skjønt det, er jo nettopp det mye av det representanten Sortevik spør om i sin interpellasjon. Men da kunne det vært en idé å vente og se hva som kom fra Regjeringen, før man følte det nødvendig å invitere til en interpellasjonsdebatt der man på forhånd annonserer at man ikke venter seg noen svar. Det synes jeg er å kaste bort veldig mye tid for veldig mange, og ikke minst kaste bort veldig mye av skattebetalernes penger – på en debatt der man ikke forventet noen svar.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-06-02:
Jeg har forstått at KS2-instituttet i forbindelse med bompengepakker er blitt praktisert ut fra pakkens totalkostnad og ikke knyttet til enkeltprosjekt. I de fleste bompengepakker der finansieringspotensialet er definert, er selskapene - og dermed kommunene og fylkeskommunene - som står bak pakkene, innforstått med at finansieringspotensialet setter rammer for pakkenes endelige innhold. Statsråden har i flere saker vist en praktisk tilnærming til å få saker fram, i dag f.eks. Haugalandspakken og KS2-vurderingene der. Kan statsråden si noe nærmere om hva det er som gjør at hun finner en smidig løsning i Haugalandspakken, og hvor denne i det vesentlige skiller seg fra andre pakker?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-06-02:
Høyre støtter flertallets syn i denne saken og mener at det nå, på terskelen til arbeidet med NTP, hvor nettopp helhetlig samferdselspolitikk står sentralt, er unaturlig å ta fatt på en så omfattende sak som fremmes i dette representantforslaget. Skulle Fremskrittspartiet eksempelvis fått flertall for alle disse forslagene, ville jo departementet vært fullt sysselsatt med disse omfattende bestillingene, og ikke med NTP-arbeidet. Med all respekt, også for Fremskrittspartiets rike flora av Dokument nr. 8-forslag og bestillinger til departementet for tiden, viser dette med all tydelighet at de ikke har hatt styringsansvar i departementet selv. Men dette kan endre seg, og da vil nok realiteten fortone seg noe annerledes, som vi også har sett fra andre debutanter i dagens regjering - rettelse: debutant, president! Forslaget fra Venstre, som ikke er så ulikt forslag nr. 5 fra Fremskrittspartiet, om kollektivmelding, vil jeg få kommentere. Høyre syns kollektivmeldingen til Bondevik II var svært bra. Nå syns vi det er oppfølging som er viktig. Jeg tror ikke vi trenger en ny kollektivmelding nå, men snarere stimulanser til at byområdene får utviklet en kollektivtransport som passer for det enkelte byområde. Derfor kan ikke vi støtte noen av de to forslagene.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-06-02:
Jeg trodde ikke jeg skulle bidra til å forlenge debatten i denne saken, men det dukket opp et helt nytt element i debatten som må kommenteres. Representanten Sortevik fra Fremskrittspartiet kjører vanligvis en ganske betydelig kanonade mot brukerfinansierte løsninger, altså det vi mer populært kaller bompengefinansiering. I dag får vi så høre at istedenfor de lån som bompengeselskapene tar opp, skal staten ta opp lån. Ja, hvem skal låne av staten? Jeg må også få spørre Sortevik om han har satt seg inn i det eneste prosjektet i Norge hvor nettopp staten bidrar med lån. Vi har bare ett prosjekt hvor staten gir lån, og det er Svinesundforbindelsen. Så vidt jeg kjenner saken, er det til betingelser som er langt dårligere enn for mange andre bompengeprosjekter i Norge, fordi lokale kommuner, fylkeskommuner og andre yter garantier som gjør at man kan låne i finansinstitusjoner som «funder seg» annerledes og kanskje like gunstig som staten. I alle fall har staten i Svinesundsprosjektet vist både med finansieringsbetingelsene og med styrehonorarene, som har vært debattert i denne saken tidligere, at det ikke nødvendigvis er slik at dersom staten, som Fremskrittspartiet absolutt vil benytte i alle sammenhenger, løser disse oppgavene, blir det så meget bedre. Jeg vet at Sortevik ikke har taletid igjen, så vi får sikkert sjanse til å debattere denne saken siden.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2008-06-02:
Jeg vil omtale et par av de sakene som legges fram for Stortinget i form av denne samleproposisjonen. Først vil jeg si at det er gledelig at arbeidet med utvidelsen av Haukelitunnelene på E134 nå går mot slutten. Med de høyere tunnelene bedres forholdene for næringstransporten mellom vest og øst på denne svært viktige veien. Utvidelse og sikring av tunnelene har kostet mer enn forutsatt. Nå får vi håpe at resultatet blir bra, og at trafikantene, og spesielt næringslivet, får en løsning de er fornøyd med. I dag er Stortinget også invitert til å gi tilslutning til en videreføring av bompengeordningen i Kristiansand. Den nye pakken som lokalpolitikerne ønsker, er først og fremst en myk pakke, med omfattende og viktige tiltak. Kristiansand har vist vilje til å satse på de myke trafikantene også tidligere, bl.a. gjennom den såkalte bussmetroen i sørlandsbyen. Den utbyggingen av et sammenhengende gang- og sykkelveinett i Kristiansand som nå prioriteres, er forbilledlig. Det har vært en del fram og tilbake når det gjelder oppgraderingen av de såkalte Ålesundstunnelene, den undersjøiske forbindelsen til Ellingsøya og Valderøya i Ålesund og Giske kommuner. Det er bra at arbeidet nå endelig kommer i gang, og da spesielt brannsikringen. Denne saken viser at det er viktig at veimyndighetene har god dialog med Arbeidstilsynet i forbindelse med slike arbeider. I denne saken er det mye som tyder på at bedre dialog kunne gitt tidligere gjennomføring av arbeidene. Samtidig er det bra at det nå er funnet en løsning som gjør at hensynet til arbeidernes helse og sikkerhet ivaretas på en god måte. Og så håper jeg at løsningen oppleves som akseptabel også for innbyggerne og de mange reisende til og fra flyplassen på Vigra. Departementet orienterer i proposisjonen om behov for 40 mill. kr til innløsning av boliger på Møllenberg i Trondheim i forbindelse med utbyggingen av E6 Trondheim-Stjørdal. Innløsningen skal finansieres ved bompenger som kreves inn til prosjektet. Innløsning av berørte boliger er en del av prosjektkostnaden, og kostnaden særpreges av at den oppstår tidlig i prosjektet. For dem som berøres av et utbyggingsprosjekt, som beboerne på Møllenberg i Trondheim, er det svært viktig at utbyggeren tar ansvar. Folk som er bosatt i en planlagt vei- eller jernbanetrasé, har ingen mulighet til å omsette boligen sin på vanlig måte. En planlagt utbygging griper sterkt inn i folks liv og frihet og kan få store økonomiske konsekvenser. Derfor er det bra at Regjeringen tar ansvar for den vanskelige situasjonen for de, ifølge proposisjonen, 74 boligeierne på Møllenberg i Trondheim som blir berørt. Det er også et uttrykk for vår ansvarsfølelse for enkeltindividet når Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett varsler nye retningslinjer for innløsning av boliger i statsbudsjettet for 2009.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Jeg vil tilbake til E134 og Haukelitunnelene. Er statsråden tilfreds med fagetaten Statens vegvesens håndtering av dette prosjektet? Jeg kan minne om bakgrunnen litt mer enn det jeg rakk i innlegget mitt. Bakgrunnen er et Dokument nr. 8-forslag fremmet i 2004 av representanter fra tre partier, Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, der en tok opp spørsmål knyttet til høydebegrensning for denne viktige forbindelsen mellom øst og vest. Det var en omfattende behandling i Stortinget i 2005. Det var to høringer før Stortinget fattet sitt vedtak. Er statsråden tilfreds med måten Statens vegvesen har håndtert denne saken på? Hvis svaret er nei, kan statsråden forsikre om at man tar grep, slik at man ikke igjen risikerer en behandling der Statens vegvesen legger inn andre elementer i saken enn det Stortinget har forutsatt?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Av en statsråd som karakteriserer bruk av lokal folkeavstemning som ødeleggende for demokratiet, er det ganske sterkt å bli beskyldt for å ha en fraværende respekt for nettopp lokaldemokratiet. Jeg merket meg avslutningen på statsrådens brev, som ligger ved innstillingen, der det heter at «alle temaområder som er tatt opp i forslaget er viktige for den framtidige transportpolitikken». Det er vel slik at de temaene som tas opp i disse syv forslagene, er under behandling i forbindelse med Nasjonal transportplan. Det er altså ikke snakk om en dobbeltbehandling, vil jeg tro. Men det som skiller statsrådens og de øvrige partienes løsning fra Fremskrittspartiets løsning, er at vi tar ut syv overmåte viktige områder i egne saker - som allikevel underlegges utredning og grundige bearbeidelser fra departementet og underliggende fagetater - og behandler dem med særlig grundig lys i Stortinget, som et nasjonalt verktøy for å feste selve den store nasjonale transportplanen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Helt til slutt: Når kommer det strategidokumentet som vi nå får vite at vi skal få lov å se, men ikke å diskutere? Så har jeg lyst til å legge til en liten kommentar på veien, for det er ikke så lenge siden Stortinget behandlet stortingsmeldingen om Avinor. Der var også Fremskrittspartiet ute med moderniseringsforslag og fremtidsrettede forslag, bl.a. bad vi om å få utarbeidet en ny luftfartsplan, altså kort og godt et strategidokument for norsk luftfart. Da ble vi avvist av denne statsråden og av alle de andre partiene. Nå registrerer vi at i mellomtiden ble det gjennom hovedbudsjettet - hvis jeg husker riktig - for inneværende år varslet at det ble laget et strategidokument for norsk luftfart. Det er vi fornøyd med. Det er et halvt skritt i vår retning, så det er en god bevegelse. Når kommer det dokumentet?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Tre kjappe ting - først til representanten Rudihagen, som nå kommer etter meg, som omtalte angivelig forslag fra representanten Per Sandberg om å legge ned flyplasser: Det han glemte å ta med, var at det var i forbindelse med et forslag til en storstilt investering i stamveinettet de neste 20 årene at Per Sandberg sa noe sånt som at når vi i løpet av 20 år har et moderne stamveinett på plass, kan vi se på strukturen innenfor luftfarten vår med litt andre øyne. Det er selvfølgelig ikke det samme som å si at vi i morgen skal gå ut og legge ned spesifikke og navngitte flyplasser. Det må i beste fall bero på en misforståelse. Så til dette med dobbeltarbeid og at alt skal behandles i planen: Ja, vi er fra tidligere rulleringer vel kjent med at alt - absolutt alt - behandles i planen. Men faren er at de viktige strukturelle grepene, som jeg sa i mitt første innlegg, drukner i behandlingen knyttet til penger og prosjekter, der vi vet det er en tautrekking både mellom partier, regioner, landsdeler og ulike grupper. Vi mener da at vår løsning er bedre - å ta de strukturelle grepene ut i egne saker og behandle dem parallelt. De blir allikevel utredet av dem som kan dette, både i fagetatene og i departementene. Til slutt: La meg få lov å nevne at vi ikke er helt alene i det synet at NTP kanskje er et utilstrekkelig redskap. Jeg kunne nevnt flere eksempler, men skal nøye meg med ett - også som en liten gest til Venstre, siden vi har dem med oss litt halvhjertet når det gjelder kollektivtransport og en egen plan for det. Jeg merket meg Transportforum nr. 5 med referanse til Transportøkonomisk institutts forskere, som sier at NTP er ufullstendig som nasjonal plan for kollektivtrafikken, og at problemstillinger som er sentrale, ikke blir omtalt i planen: «NTP er et utilstrekkelig redskap for å nå de ambisiøse målene Norge har med kollektivtrafikken, konkluderer de.» Vi kunne flytte det over til andre sektorer og andre områder - noen av dem har vi pekt på i forslagene - nemlig at NTP er et utilstrekkelig redskap for å nå de ambisiøse målene vi har for å få et robust transportnett i Norge, både for transport på vei, for transport via luftfarten, for transport med jernbane og også for transport på sjø.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Veldig kort til representanten Rudihagen, som er bekymret for den økonomiske sammenhengen i Fremskrittspartiets politikk: Fondet har representanten fått med seg, det er helt riktig 300 milliarder kr og en årlig avkastning. Det representanten kanskje glemte, var at vi også vil ha en ordning med statlige lån, som også brukes i andre land. De årlige budsjettene skal vi fortsatt ha. De skal betjene drift og vedlikehold, og de skal også dekke tilbakebetalingen av de statlige lånene. Så det er en helhetlig sammenheng i det økonomiske fundamentet for en moderne samferdselspolitikk, der penger investeres i infrastruktur. På lang sikt varer gode veier i 50 år, men vi driver altså og behandler årlige investeringsmidler til veibygging i Norge i kamp med en rekke årlige utgifter. Da taper ofte det langsiktige for det kortsiktige. Derfor må vi behandle investeringer i infrastruktur på en helt annen måte enn å se på det som en utgift.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Bare kort til det siste: Det synet deler ikke Fremskrittspartiet. Vi mener at samferdselssektoren og transportsektoren ville vært tjent med å ha samlet alle etatene i et felles transportdepartement. Det er slik at Kystverket har betydelig etterslep både på vedlikeholdssiden og investeringssiden. Når det gjelder investeringene, er det spilt inn fra etaten selv at selv med en utvidelse av den økonomiske planrammen med 20 pst. vil det være for lavt til å oppfylle anslåtte behov innenfor de fleste virksomhetsområdene til Kystverket. Poenget med å foreslå omorganisering til et statlig selskap er å gi nye finansielle verktøy, det er å gå utenfor dagens årlige budsjettramme innenfor et utgiftsbudsjett og åpne for at også denne etaten, på lik linje med dem i våre øvrige forslag, får anledning til å ta opp statlige lån. Effekten av å få statlige lån til å investere er at man kan gjøre ting mye fortere, men ut fra et langsiktig investeringsprinsipp.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
Problemet er jo ikke at vi ikke kan skaffe arbeidskraft. Det er et ganske forslitt svar. Det er også slik at det tilbakevises av mange av dem som jobber i anleggsbransjen. Problemet er å koble pengerikeligheten og den gode økonomien til det å få brukt denne innenfor store infrastrukturprosjekter, hvor det altså brukes penger til investering og ikke til utgift. Det er utfordringen, og den utfordringen er ikke noe hokuspokus. Virkemiddel og verktøy er heller ikke noe hokuspokus, men man må se forskjell på årlig utgift og en langsiktig investering som varer i 50 år. Til det kan man altså bruke statlige lån. Men da må man kanskje organisere etaten på en litt annen måte, som gjør at det er mulig å få lån. Lån betyr at man kan få en avklart finansiering av store prosjekter, og så betaler man tilbake i budsjettene det årlige avdraget og de årlige rentene. Det er løsningen, og det er ikke noe hokuspokus. Det håper jeg statsråden ser.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-02:
La meg nå bare bruke ett minutt på et problem, og så håper jeg at statsråden vil svare på det. Jeg nevnte i mitt innlegg at vi som komite på befaring to ganger har møtt problemstillinger - og nå er jeg på mikro- og ikke på makronivå - knyttet til farled, altså innseiling, til Halden havn. Senest på reisen i Akershus for ganske kort tid siden ble det igjen fra bedriften Nexans Norge tatt opp problemer knyttet til at de ikke får store nok båter inn den nokså trange innseilingen til Halden havn. Denne saken vet vi har vært oppe i Stortinget på ulike måter tidligere - så vidt jeg har kunnet se, for vel et år siden. Da sa daværende fungerende kystminister, Dag Terje Andersen, i mars, en del om dette. Det var dårlig håp, men man antydet en mulig løsning knyttet til rulleringen av planen. Nå ble dette altså tatt opp igjen med transportkomiteen da vi var på befaring, og jeg håper at statsråden - den riktige statsråden, ikke bare fungerende kystminister, men den faktiske kystministeren - også kan si noe om hvorvidt det er håp om å finne en løsning for Nexans i Halden, slik at de ikke tvinges til flytting, til nedbygging, men at denne bedriften, som er en av verdens ledende på kabler til sjøs, kan fortsette sin virksomhet der nede og ekspandere videre.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-02:
Saksordføreren har foretatt en grundig gjennomgang av samleproposisjonens innhold, og Kristelig Folkeparti stiller seg fullt og helt bak redegjørelsen. Derfor blir det bare noen korte kommentarer i tillegg. Kristelig Folkeparti er glad for at vi nå har fått en avklaring når de gjelder Haugalandspakken. Vi understreker viktigheten av at det kun er der enkeltprosjekt i pakken har en kostnadsramme som overstiger 500 mill. kr, at man skal ha KS2. Kristelig Folkeparti er opptatt av at dette skal gjennomføres som et prinsipp for framtidige samferdselspakker. Kristelig Folkeparti støtter videre forlengingen av eksisterende bompengeordning i Kristiansand, men vi mener også her at det er prosjektets samlede finansiering som avgjør innfasingen av de enkelte prosjekt. Vi mener derfor at det også i denne pakken kun er de enkeltprosjekter som overstiger 500 mill. kr, som skal ha KS2, og ikke hele pakken. Så vil jeg, i tråd med en annen sak vi skal behandle i dag, understreke viktigheten av at en snarest mulig starter innløsning av boliger på Møllenberg i Trondheim. Forsinkelser i de planlagte vegprosjektene må ikke skape unødige problemer for de beboerne som har fått beskjed om at deres hus skal innløses. Vi støtter derfor det meldte uttaket av bompenger fra eksisterende innkrevingsordning på E6 til innløsning av disse boligene. Til slutt: Jeg er svært opptatt av at fjernstyringen av Nordlandsbanen fullføres så snart som mulig. Kristelig Folkeparti vil be om at en gjør alt som er mulig for å unngå utsettelse. Da må det etter Kristelig Folkepartis mening også være mulig å forsere godkjenningen av Merkur-anlegget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-02:
Framdriften i utbyggingen av dobbeltsporet mellom Sandnes og Stavanger og utbyggingen av fjernstyring mellom Mosjøen og Bodø er avhengig av at vi får godkjent det nye sikringsanlegget Merkur. Ved å lese proposisjonen er det vanskelig - siden dette er et nytt system - å få noen klarhet i om vi kan komme i en situasjon der Jernbaneverket konkluderer med at systemet ikke er godt nok, og at man må starte prosessen på nytt. Eller er det bare slik at man er underveis i en prosess som sannsynligvis ender med godkjenning? Det ville være særdeles uheldig hvis vi ender opp med et system som ikke blir godkjent, og at prosjektene blir utsatt.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-02:
I representantforslaget tas det opp en rekke saker innen transportsektoren. Vi i Kristelig Folkeparti er enig i at det trengs et løft for samferdselen i Norge. Sektoren lider under manglende ressurser og uforutsigbare rammevilkår. Resultatet er dårlige veier, sviktende kollektivtilbud og påbegynte utbygginger som ikke blir fullført. Det går ut over både næringsliv og enkeltmennesker. Kristelig Folkeparti tar dette på alvor. Det er nødvendig å øke bevilgningsnivået, og vi må se på den totale organiseringen og om systemet fungerer optimalt ut fra hensynet til langsiktighet og rasjonell utnyttelse av ressursene. Når det gjelder forslag nr. 3, er Kristelig Folkeparti enig med forslagsstillerne. Vi har tidligere påpekt dette og bedt om en egen sak til Stortinget hvor strategi for norsk luftfart skulle være tema. Soria Moria-erklæringen har bidratt til at det er lagt fullstendig lokk på debatten om norsk luftfart. Vi registrerer at det pågår ulike luftfartsdebatter lokalt, men Regjeringens vegring for å bringe disse fram i lyset er påtakelig. Avinor har bedt om å få orientere komiteen om den vanskelige situasjonen selskapet er oppe i, noe som ytterligere viser hvor stort behovet er for en melding om norsk luftfart til Stortinget. Regjeringens vegring kan ikke skyldes noe annet enn så stor intern uenighet om luftfartspolitikken at den ikke tåler dagens lys. Men jeg kan love at vi vil komme sterkt tilbake til luftfartspolitikken i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan. Vi ser det ikke realistisk nå å sette departementet i gang med en slik melding. Derfor stemmer vi ikke for forslaget, selv om vi er enige. Som jeg påpekte, er det flere positive elementer og enkeltforslag i dokumentet. Men det meste hører hjemme i forbindelse med Stortingets behandling av Nasjonal transportplan. Moderniseringen av norsk samferdselspolitikk er viktig, men vi forholder oss til den pågående prosessen knyttet til Nasjonal transportplan. Vi vil derfor komme tilbake til våre forslag om hvordan norsk samferdselspolitikk kan moderniseres, i den forbindelse. Av samme grunn kan vi heller ikke være med på nå å sette departementet i gang med en ny kollektivmelding. Vi må bare legge til grunn det som Bondevik II-regjeringen la fram, og så får vi ta debatten i forbindelse med Nasjonal transportplan.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-02:
Vi i Kristelig Folkeparti vet at det kommer en strategiplan utarbeidet av flertallsregjeringen som et grunnlagsdokument for Nasjonal transportplan. Men Kristelig Folkeparti har ved flere anledninger og i flere debatter her etterlyst at vi trenger en debatt i Stortinget om norsk luftfarts framtid, ikke minst etter de formuleringene som ligger i Soria Moria-erklæringen. Nå ser vi at det popper opp forslag rundt omkring. Det er snakk om en ny flyplass på Helgeland, det er snakk om utsettelse av sikringstiltakene rundt omkring på de regionale flyplassene, og som jeg sa: Avinor har henvendt seg til Stortinget for å få lov til å orientere om den vanskelige økonomiske situasjonen som de er oppe i. Da blir det ikke godt nok om det skal ligge en strategiplan fra Regjeringen som grunnlag for behandlingen av Nasjonal transportplan, som er en retningsgivende handlingsplan. Hvorfor kan vi ikke få muligheten til en debatt i Stortinget om norsk luftfart?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-02:
Dette er en prinsippsak som trenger rask avklaring. Situasjonen er uholdbar for dem det gjelder. Eiere og beboere kan ikke leve i årevis i usikkerhet, slik som de nå gjør. Også statsråden erkjenner jo at det er nødvendig å endre retningslinjene som vi har i dag. En samlet komite uttrykker bekymring overfor de berørte. Alt burde ligge til rette for å få bedre ordninger hurtig på plass. Det er bra at det pågår et arbeid med å få retningslinjene ferdig, men dette gjelder altså kun saker der det dreier seg om veiprosjekter. Kristelig Folkeparti vil føye til at det også er nødvendig å se på hvordan innløsning håndteres i forhold til jernbaneprosjekter. Prinsippene for hvordan man håndterer båndlegging av boliger ved planlagte jernbane- og veiprosjekt må være like. Rett nok er saken kompleks, men dette begynner å dra veldig ut i tid. I sitt svar til komiteen opplyser statsråden at hun vil omtale saken i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Det er gjort, men der framgår det ikke annet enn at departementet vil komme tilbake til saken i forbindelse med statsbudsjettet til høsten. For at vi skal kunne planlegge og gjennomføre samferdselsprosjekt, må grunneiere av og til avstå eiendom. Det kommer vi ikke utenom. Men vi kan ikke la eiere og beboere leve i mange år i usikkerhet når det gjelder innløsningstidspunktet. Det haster nå med å komme til avklaringer som sikrer både samfunnets behov for utbygging og enkeltmenneskers rett til trygghet og forutsigbarhet. Kristelig Folkeparti mener derfor at Regjeringen må få fortgang i saken, og vi må få på plass retningslinjer som sikrer at båndlegging av boliger i forbindelse med planlegging og utbygging av samferdselsprosjekt automatisk følges opp med tilbud om innløsning. Jeg viser for øvrig til forslaget der vi er medforslagsstillere.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-06-02:
I denne stortingsproposisjonen er det lagt fram forslag til måtar å få framdrift på fleire viktige samferdselsprosjekt og tiltak på, m.a. Haugalandspakka og utbetring av tunnelane på E134 over Haukelifjellet. Det er ein som heiter Kurt Narvesen som har sagt: Det er ikkje du som er på leiting etter oppgåvene, det er dei som er på leiting etter deg. Gjer det ikkje for vanskeleg for dei. Som politikar ser eg at dette gjeld departementet og storting òg. Vi er nøydde til å gripe fatt i dei oppgåvene som leitar seg fram til oss. Heldigvis trur eg storparten av oss er innstilte på det. Senterpartiet er nøgd med at fleirtalet går inn for den framdrifta som er foreslått i dei ulike sakene som til saman utgjer samleproposisjonen. Vi merkar oss at også Karmøy kommune no har gått inn for Haugalandspakka, noko som bidreg til at prosjektet får endå større betydning for regionen. Haukelitunnelane på E134 treng utbetring, men eg vil peike på at denne strekninga kan bli endå mykje betre dersom ein på lengre sikt får til nye tunnelar over Haukelifjellet som kan redusere høgdemetrane og korte inn lengda. Det finst i alle fall interessante planar for dette. Når det gjeld planane om å oppgradere Ålesund-tunnelane, er det ei trist sak. Det reviderte kostnadsoverslaget er på 430 mill. kr, langt over det som opphavleg var føresett. Krava frå Arbeidstilsynet om å stengje tunnelane under arbeidet har ikkje berre medført utsetjing av dette prosjektet, men dessverre også indirekte skuva utbetringa av Freifjordtunnelen ut i tid. Eg håpar det er mogleg å finne ei løysing på den sistnemnde tunnelen, for det er til ulempe for både innbyggjarar og næringsliv i distriktet når saltvatnet lek inn i ein lang og mørk tunnel, slik det gjer no. No seier det seg sjølv at Arbeidstilsynet skal setje liv og helse i høgsetet. Men det kan hende at dei som forvaltar arbeidsmiljølova, til tider vurderer omsynet til liv og helse ut frå ei samanlikning med 8-16-jobbar på eit skjerma kontor. Samfunnet kan ikkje fungere ut frå slike prinsipp. Til slutt nokre ord om E6 mellom Stjørdal og Trondheim, der det har vore ei utfordring å få midlar til å løyse inn bandlagde bustader. Med det framlagde løysingsframlegget skal det vere mogleg å gjennomføre dette, men Senterpartiet vil saman med dei to andre regjeringspartia streke under at omsynet til bebuarane må liggje til grunn for den framgangsmåten som blir vald. Vi vil òg vise til at det for tida pågår eit arbeid med nye retningsliner for innløysing av bustader, og at Regjeringa har varsla at dei vil kome tilbake med ei sak om dette i samband med statsbudsjettet for 2009.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-06-02:
Denne saka handlar om eit viktig tema, nemleg korleis storsamfunnet skal innrette seg i høve til enkeltmenneske i saker der eigedommane deira blir bandlagde på grunn av planlagde samferdselsprosjekt. For at samfunnet skal kunne utvikle seg, må infrastrukturen også gjere det. Det inneber nye og breiare vegar og jarnbanetrasear, og tunnelar gjennom fjell som ein tidlegare måtte gå eller køyre over. Dessverre medfører mange samferdselsprosjekt at hus og eigedommar må takast, og dette er ikkje - og skal aldri vere - lett for oss politikarar å gjere. Det handlar om hus der eigarane har levd liva sine, fått ungar og har planlagt eit triveleg pensjonisttilvere. Det handlar om hus der folk har lagt ned mykje tid og arbeid for å skape seg ein heim. Og for dei som ikkje har tenkt å bu der lenge, er det ein eigedom som dei må selje til best mogleg pris for å kunne kjøpe seg noko nytt ein annan plass. Det er viktig at gode retningsliner kjem på plass for korleis staten skal løyse inn eigedommar som blir bandlagde på grunn av samferdselsprosjekt, både veg- og jarnbaneprosjekt. Retningslinene må sikre at det blir teke godt omsyn til eigarane, slik at økonomien deira ikkje skal lide av dette, og at framtidsplanane deira ikkje skal bli unødvendig skipla. Senterpartiet er like utolmodig når det gjeld å løyse denne utfordringa, som alle andre, og vi ser fram til at Samferdselsdepartementet kjem tilbake til saka om innløysing av bandlagde eigedommar i samband med budsjettbehandlinga for neste år.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Saka om utbetring av Haukelitunnelane er kompleks. Det som skjedde då ein skulle vurdere arbeidet, var at ein såg at det elektriske anlegget i fleire av tunnelane var gamalt og modent for utskifting. Og då meinte ein at det ikkje var ynskjeleg å demontere og så montere opp igjen det gamle utstyret - i og for seg ein både relevant og sakleg grunn til at arbeidet vart meir omfattande. Likevel var det sjølvsagt ikkje i tråd med dei føresetnadene som Stortinget hadde lagt. Det var òg årsaka til at arbeidet vart stoppa før kostnadene vart mykje større enn planlagt. Eg vil ikkje kome med kritikk av Statens vegvesen, for eg veit at dette var nybrotsarbeid og komplisert. Men det er ei sak som kunne ha vore handtert betre.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Haugalandspakka består i all hovudsak av ei rekkje prosjekt av beskjeden storleik. Dei ulike prosjekta har kome ulikt i planlegginga. Når det gjeld KS2, er det normalt krav om at vedtekne reguleringsplanar skal vere tekne med i prosjektet før ein gjennomfører KS2. Det er derfor ein etter ei samla vurdering - saman med Finansdepartementet - har vedteke at ein kan gi fritak frå KS2 for Haugalandspakka. Kristiansandspakka er av ein litt annan karakter. Prosjekta er større, og ein finn òg at grenseflatene mellom prosjekta er større enn for Haugalandspakka. Det er vel eigentleg dei to hovudårsakene til at ein har vurdert pakkene ulikt - og slik sett har gitt dei ulik handtering.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Merkur er, som representanten seier, eit nytt system og krev såleis godkjenning av Jernbanetilsynet. I og med at godkjenninga av Merkur i Noreg òg vil innebere godkjenning for andre land - slik er systemet innanfor EØS-området - er det klart at dette er eit krevjande og komplisert arbeid teknisk sett, men òg krevjande ved at ein tek på seg heile godkjenninga for eit større område. Eg har ikkje fått signal om at ein ikkje får godkjent systemet. Det har teke tid, fordi det i dei tekniske prøverundane ein har hatt - kanskje er det best å seie det slik - har vore nokre komplikasjonar. Dei siste signala eg har fått, er likevel positive. I møte med Jernbaneverket om eit anna tema der òg dette vart omtala, fekk eg eit klart inntrykk av at det er på god veg mot ei godkjenning. Det er det som er målet - at det skal verte ein realitet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Det er no eingong slik at det er lokale initiativ som ein følgjer opp når bompengeprosjekt vert fremja. Det veit representanten Hoksrud, og det veit statsråden og alle andre. Førre veke var eg i Leipzig på ein stor verdskongress om transport og klima, og som einaste statsråd av 54 vart eg invitert til å sitje i eit panel med leiarar frå verdas bilprodusentar, flyprodusentar, produsentar av energi og olje. Det var interessant. Årsaka til at eg vart invitert, var at Noreg har eit system, og har hatt det lenge, med bompengar som resten av Europa og faktisk resten av verda ser til og synest er særs vellukka, i ein kombinasjon av å få bygt ut samtidig som ein har - noko ein verda over, ikkje berre i Europa, leiter etter - eit system for å kunne gjere det på ein kosteffektiv måte som ikkje set resten av økonomien i fare. Så det systemet som Framstegspartiet er så imot her, kikar ein faktisk veldig positivt på frå andre delar av verda rundt oss.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
I Dokument nr. 8:80 gjer representantane Sortevik, Sandberg og Hoksrud framlegg om at Regjeringa i løpet av 2008 skal leggje fram eigne saker om store delar av transportpolitikken uavhengig av - og i forkant av - Regjeringa sitt framlegg av stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan, NTP, 2010-2019. Noreg er ikkje det einaste landet som for å få ein føreseieleg transportpolitikk legg fram tiårsplanar eller andre langtidsplanar om samferdslepolitikken. Sverige legg fram sin tiårsplan i september, England arbeider med det same - eg har hatt møte med mine kollegaer i dei to landa nyleg - og eg veit at mange andre land i Europa og elles gjer det same. Det handlar om at planlegging tek tid, det handlar om at me skal vareta heile landet og sjå prioriteringane for heile landet samla, og ikkje gjere som Framstegspartiet, som med sin fråverande respekt for lokaldemokrati og ved å ynskje det regionalpolitiske demokratiet vekk vil lyfte fram det dei herfrå, med Oslo-auge, ser på som dei viktigaste prosjekta å få realisert, uavhengig av samanhengar dei prosjekta står i i forhold til både regional vekst og lokal utvikling, og ikkje minst lokale vedtak, som Regjeringa er oppteken av å følgje opp. Som både dei tre representantane frå Framstegspartiet og resten av komiteen er vel kjende med, arbeider Regjeringa no med stortingsmeldinga om NTP. Dette er eit omfattande arbeid, som gjeld alle delar av transportpolitikken. Det har vore gjennomført ei brei høyring knytt til grunnlagsmaterialet frå transportetatane og Avinor AS, der nær 200 uttalar er komne inn frå heile landet. Eg legg saman med fiskeri- og kystministeren opp til at stortingsmeldinga skal verte lagd fram mot slutten av 2008. Dei tema som vert reiste i representantforslaget, høyrer etter mi meining naturleg heime i ei heilskapleg og samla drøfting i Nasjonal transportplan - ikkje stykkevis og delt som hastesaker utover hausten. Eg er svært glad for at eit breitt fleirtal i komiteen støttar opp om dette. På grunnlag av Nasjonal transportplan og Stortinget si handsaming av meldinga vil konkrete saker verte lagde fram for Stortinget til avgjerd gjennom dei årlege budsjetta eller på annan høveleg måte. Denne regjeringa vil fremje ein nasjonal transportplan som er realistisk, og som me vil følgje opp, både gjennom framlegg til løyvingar og på andre måtar, som me gjer med inneverande Nasjonal transportplan, som fyrste regjering. Eg vil på denne bakgrunnen heller ikkje no gå inn i ein diskusjon om dei enkelte framlegga som vert gjorde av mindretalet, men syner til opplysningane som er gitt i brev til komiteen 18. april, og som ligg som vedlegg til innstillinga. Til Jan Sahl sitt utfall om luftfartspolitikken og den påståtte ueinigheita om denne i Regjeringa vil eg berre kort seie at det kjem ein strategi for norsk luftfart som vert lagd fram frå Samferdsledepartementet på vegner av Regjeringa før sommaren.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Ei av dei store utfordringane for å fremje gode transportårer er å sjå transportgreinene i samanheng. Det er å utvikle knutepunkt, det er å utvikle intermodalitet, det er å få meir transport frå veg over på jernbane og over på sjø. Blant anna derfor er det viktig at me har ein nasjonal transportplan som ser transportgreinene i samanheng, der me òg ser på korleis me kan binde transportgreinene saman for å få effektive transportnett både for personar og for gods i dette landet. Det er mange andre gode grunner òg til at me treng ein nasjonal transportplan. Det handlar ikkje minst om at planlegging tek tid, og det å prioritere prosjekt i ein handlingsplan gjer at etatane kan gå inn og planleggje prosjekt i forvissing om at dei står i ein kø for å verte realiserte i tida som kjem. Så Nasjonal transportplan kan klart gjerast endå betre enn i dag, men iallfall er det eit instrument for å få fram gode og viktige prioriteringar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Skule- og studentrabatt er viktig. Det er òg viktig å få fram rabattar som kjem alle til gode, og det har denne regjeringa jobba med, både når det gjeld ferjer, og når det gjeld betre tilbod på tog, på buss og på andre kollektivgreiner. Det nemnde forslaget er òg eit forslag som Regjeringa vurderer i budsjettprosessen, men det kan eg ikkje seie noko ytterlegare om i dag. Men det er klart at det er like viktig no som då, og det er heile tida eit spørsmål som vert vurdert i budsjettsamanheng.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Stortinget står heilt fritt til når som helst - anten på grunnlag av interpellasjonar eller andre innspel - å reise ein debatt i Stortinget om norsk luftfart. Det kan ein sjølvsagt òg gjere i samband med budsjettet. Debatten om norsk luftfart vil elles kome som eit resultat av stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan, der sjølvsagt luftfarten er ein viktig del. På same måten som me slusar det som er på dagsordenen i denne saka - mange forslag som isolert sett er greie og gode, men som alle høyrer heime i Nasjonal transportplan - slusar me òg den store luftfartsdiskusjonen inn i Nasjonal transportplan, der han høyrer heime. Det er ingen tvil om at det er store utfordringar i luftfarten i Noreg - i eit land som er såpass tynt befolka, men som har befolkninga spreidd over store areal, seier det seg sjølv at det er utfordringar i å takle det på ein god måte. Men anledningane vil by seg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Punkt 1: Eg oppfattar ikkje at eg har fått noko spørsmål om lokaldemokratiet. Eg er veldig glad i det lokaldemokratiet me har i dag. Både Senterpartiet og Regjeringa er heldigvis av den oppfatninga at det skal me ha respekt for. Og dei diskusjonane me tek, vert tekne i samråd med lokaldemokratiet. Me lyttar veldig nøye til både det lokale og det regionale demokratiet, som begge gir vesentlege innspel til vår politikk. Når det gjeld punkt 2, forslaget som er lagt på bordet og diskutert her i dag, ser eg ikkje eit einaste punkt her som ein ikkje kan diskutere i Nasjonal transportplan, i all den breidda ein måtte ynskje seg. Då har ein i tillegg 200 høyringssvar frå lokalt hald. Ein kan òg vende seg til alle kommunar, som igjen har gitt sine høyringar til fylka, dersom ein vil gå endå lenger ned i det levande, vitale, flotte, fantastiske lokaldemokratiet me har i kommunane i Noreg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Sortevik har ein framifrå hugs. Eg er heilt sikker på at Sortevik hugsar tilbake til uroa i Avinor hausten 2005, like etter at denne statsråden var komen i stolen. I etterdønningane etter den uroa vart det vinteren 2005/2006 bestemt at me skulle lage eit strategidokument for norsk luftfart. At det har teke tid, har ulike årsaker, bl.a. at det òg har vore nye rundar med uro på anna hald i luftfarten. Men dokumentet kjem før sommaren, og eg meiner bestemt at eg har skrive om det same dokumentet i svaret til Stortinget datert 18. april 2008.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Eg bad om ordet fordi representanten Sahl gjorde eit forholdsvis stort nummer av at Avinor ynskjer å kome til Stortinget for å fortelje om dei store problema selskapet visstnok skal ha økonomisk. Faktum i den saka er at Avinor kom til departementet og bad om å få gi ei generell orientering til komiteen. Det har dei gjort før, eg hugsar at eg var med komiteen og fekk ei orientering - saman med representanten Sahl - då eg var vararepresentant for Jorunn Ringstad tidlegare, då Flesland var direktør. Departementet sa sjølvsagt ja til ei slik orientering. Me synest det er viktig at komiteen er godt orientert, det er viktig at selskapa kan kome hit, eventuelt invitere komiteen til seg. Så vidt eg veit har ikkje komiteen hatt tid til det enno. Men det er sjølvsagt ei sak som ikkje eg legg meg opp i, komiteen brukar jo tida som dei ynskjer. At det er utfordringar knytte til luftfarten, sa eg òg i stad. Det er klart at det er det, men eg synest nok Framstegspartiet snur saka ganske betydeleg på hovudet, som dei har for vane å gjere med mange saker. Det er klart at det som leiaren i komiteen og nestleiaren i Framstegspartiet har lagt fram forslag om, kan høyrast forlokkande ut. Men dersom eg budde i Finnmark, ville eg ha vore ganske betenkt med tanke på å misse flyplassen min til fordel for ein betra stamveg, for når det gjeld store delar av Noreg, vil eg nesten kalle det regionale nettet kollektivtransport, og det er ikkje eit alternativ for mange innbyggjarar. Dersom ein skal kunne kome seg til og frå regionsenter eller hovudstaden på dagsmøte, er det fly som er alternativet. Det er inga motsetjing mellom det og å ta noko av den veksten me ser i luftfarten, over på jernbana. Det er eit uttrykt mål frå denne regjeringa at me skal gjere det. Flyplassane har gått godt i mange år, men me har dei seinare åra hatt ein formidabel vekst innan luftfarten - mest på utland, men òg på innland. Og for dei av oss - og det gjeld jo heile Stortinget med unntak av Framstegspartiet - som ynskjer å få gjort noko med dei klimaendringane me ser, og som me òg ser får store kostnadsmessige konsekvensar ikkje minst for samferdslenettet vårt, er sjølvsagt det å finne alternativ til flytransporten viktig. Men det er òg viktig at flytransporten sjølv finn ny teknologi, nye måtar å verte meir miljøvenleg på. Eg synest det som våre selskap og Avinor no gjer gjennom å utvikle grøne landingar, gjennom å sjå på nye typar drivstoff, og ikkje minst det eg høyrde om på den nemnde verdskongressen som eg var på, at selskapa no kjøper inn nye fly med motorar som bruker mindre energi, er strålande.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-02:
Eg vil ikkje verte teken til inntekt for at eg ikkje kan lese. Det er mogleg at eg har lese ein annan artikkel enn den Hoksrud viste til. For meg er det ikkje noko poeng om det gjeld Finnmark, Helgeland eller Sogn og Fjordane, og i Sogn og Fjordane skulle vel tre av fire flyplassar leggjast ned. Det er det eg har lese. Men det er mogleg at me her har lese ulike innlegg. Det er likevel slik at når eg i dag køyrer til Oslo, er det 300 km, og eg bur heilt inst i Sognefjorden. Dersom eg hadde budd i Florø eller i Måløy, kan ein leggje til ganske mange mil. Då er det ikkje så enkelt å kome seg til og frå, i alle fall på dagsmøte. Då er det faktisk fly som er den einaste reisemåten, sjølv om vegen hadde vorte betre enn det han er mellom aust og vest i dag. Poenget mitt er ikkje om det er i Finnmark eller i eit anna fylke, poenget mitt er at dersom eg hadde budd i eit distrikt der det er så store avstandar som det er i delar av Noreg, der det finst korkje jernbane eller anna alternativ til flyplassen og vegen, ville eg ha vore betenkt over det Framstegspartiet legg opp til. Men dersom ein legg det saman med andre, tidlegare utsegner som eg har i mitt arkiv, om kvar ein ynskjer å byggje ut vegar, ville eg ha vore endå meir betenkt, for då ville ein nok sannsynlegvis ha starta utbygginga der det er mest folk, for der er det mest kostnadseffektivt å byggje ut. Det er ikkje der dei små, regionale flyplassane ligg. Dei ligg der det kanskje ikkje er så mykje folk, men der det er stor verdiskaping, der det er viktig for dei næringsdrivande som er der, å kome seg raskt til og frå, ikkje minst til og frå utlandet, til sine marknader for å gjere gode forretningar. Så eg ville tenkt meg nøye om når det gjeld den typen signal, dersom eg var busett, som eg er, i eit distrikt der ein har ein slik flyplass, for alternativet er dessverre ikkje godt nok.