Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-12-18:
«Skarv har lettet, vi er i gang». Dette kan leses på baksiden av SAS Norge magasinet. Videre står det at dette er den største industrielle investeringen som kommer på Nordlands sokkel de neste årene, at BP driver kompetansefremmende tiltak for å styrke interesserte bedrifter i Nord-Norge, og at dette vil bli synlig på Helgeland. Som saksordfører er jeg glad for at komiteen valgte å behandle saken om utbygging, anlegg og drift av Skarv før nyttår, da operatøren har avtaler på vent. Jeg skal ikke gå gjennom hele Skarv-konseptet, men utbyggingsløsningen inkluderer et flytende produksjons- og lagringsskip, installasjoner på havbunnen og eksportrør for gass. Investeringsvolumet er på over 31 milliarder kr. Komiteen er enig i løsningen som den ligger i dag, og vet at operatøren har vurdert andre utbyggingsløsninger, men på grunn av fleksibilitet og kostnader ble produksjonsskip med dreieskive valgt. Det er litt rart at Kristelig Folkeparti og Venstre er skuffet over den utbyggingsløsningen som Regjeringen legger til grunn. Da er de skuffet over egen Bondevik-regjering, for dette konseptet ble utviklet i Bondevik-regjeringens tid og endelig vedtatt høsten 2005. Hvorfor Kristelig Folkeparti og Venstre ikke hadde større innflytelse den gangen, kan ikke denne regjeringen lastes for. Det som er beklagelig, er at elektrifisering fra land ikke kan nyttes på denne type skip. Med denne utbyggingen vil CO2-utslippene øke med oppimot 1 pst. i Norge. Regjeringen ved Olje- og energidepartementet har tatt følgene av det og pålegger nå rettshaverne i Skarv å utarbeide et program som skal legge til rette for overføringer av store kraftmengder til produksjonsskip. Dette programmet skal legges fram i løpet av 2008. Det er viktig at rettshaverne får bruke hele 2008 til dette arbeidet. Ingen er tjent med et halvgjort arbeid. Vi ønsker oss en fullverdig utredning som forteller oss om mulighetene for å elektrifisere produksjonsskip. Skarv vil også ha utslipp til sjø, men det er vurdert slik at de løsningene som er valgt, er de beste sett fra et miljøståsted. Jeg mener at utbygging og drift av Skarv-feltet vil gi ringvirkninger på land, spesielt på Helgeland, og gi regionens næringsliv et oppsving. Det allerede etablerte samarbeidet mellom BP og leverandørnettverket for olje og gass i nord, LOG Nord, gjør at man forventer store leveranser i regionen, og i Nordland. Petroleumsutbygginger skal komme lokalmiljøene og landsdelene til gode. Det er derfor gledelig at hele komiteen legger til grunn at Nordland er en regional enhet for ringvirkninger, siden Skarv er et felt utenfor Nordland. Jeg er redd for at en del politiske handlinger kan stenge for mangfoldet på norsk sokkel. Dette var alle partiene bekymret for under behandlingen av StatoilHydro-saken. Ettersom det er et politisk ønske om at de mindre utenlandske selskapene tar flere og flere operatøroppgaver, mener jeg det er viktig å se på de totale rammene for disse selskapene. Skal vi i framtiden kreve bare elektrifisering, koste hva det koste vil for selskapene, med eller uten nok forsyning fra land, og skal vi i framtiden kreve at hele deres driftsorganisasjon legges nord for 62. breddegrad ved feltutbygginger i Norskehavet og Barentshavet, selv om selskapene ikke har mulighet til å etablere to eller flere fullverdige driftsorganisasjoner? Blir de da operatører på norsk sokkel, eller velger de å flytte ut av landet? Dette skal vi diskutere når petroleumsmeldingen er lagt fram i 2008. Jeg mener at den modellen som BP har brukt for Skarv-utbyggingen, er en god løsning i dette tilfellet. Den skaper arbeidsplasser i regionen, og den synliggjør verdiskaping knyttet til petroleumsvirksomhet i nord. Dette er avgjørende for framtidig petroleumsvirksomhet i de nordlige havområdene.