Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2019-12-12:
Det haster med å utrydde ekstrem fattigdom og nå de andre bærekraftsmålene før 2030. Siden 1990 har antallet ekstremt fattige i verden falt fra nesten to milliarder mennesker til rundt 800 millioner. Selv om andelen fattige er mer enn halvert, er det like mange ekstremt fattige i Afrika i dag som for 15 år siden. Det vil si at mer enn halvparten av verdens fattige befinner seg nettopp der, mot bare 15 pst. i 1990. Komitélederen var inne på at tyngdepunktet skyves fra Sør-Asia til Afrika sør for Sahara. Hovedsakelig er det der vi vil finne dette som et fenomen framover. Det er med andre ord den siste etappen som blir den tøffeste. Sult er også igjen på frammarsj, mye i de samme områdene. Sammen med sterk befolkningsvekst – vi vil antakeligvis være så mange som to milliarder flere innen 2050 – vil det gi behov for mye mer mat. 50 pst. mer må produseres med en tredjedel av klimaavtrykket, samtidig som de samme klimaendringene i mange av disse allerede sårbare områdene ødelegger for avling på avling. Det er med andre ord god grunn til at FNs generalsekretær har gitt en så tydelig beskjed. Vi må nå dem som er, og han sier «furthest behind first» enten man bor i Afrika sør for Sahara, utsettes for moderne slaveri, holdes tilbake av skadelige skikker, er personer med funksjonsnedsettelse eller får avlingene sine skylt bort som følge av klimaendringene. Vi kan ikke nå bærekraftsmålene uten å styrke innsatsen for de gruppene. Totalt vil regjeringens foreslåtte økning på 1,4 mrd. kr bringe bistandsbudsjettet opp i 39,2 mrd. kr. Men penger alene er ikke nok. Forstå meg rett, for bistandspengene er bare en liten del av det som skal til. Beregninger sier at det er kun 10 pst. av finansieringen fra bistanden som skal til for å nå bærekraftsmålene. Land kommer seg ikke ut av fattigdom uten at de selv tar eierskap og gjør det ved egen kraft. Derfor er lokal ressursmobilisering, skatt for utvikling, antikorrupsjonsarbeid – ulovlig kapitalflukt – jobbskaping og næringsutvikling avgjørende. Derfor spisser vi de verktøyene som i størst mulig grad setter myndigheter og mennesker i stand til å skape sin egen vekst. Kunnskap etterspørres derfor mer sammen med midler, slik som Kunnskapsbanken vår, bruk av teknologi og innovasjon – vi legger straks fram digitaliseringsmeldingen i utviklingspolitikken som viser nettopp hvordan teknologi brukt på rett måte f.eks. kan gi kvalitetsundervisning til nye og unådde grupper – eller dronene som Rwanda nå har tatt i bruk, som sender 1,5 liter livsviktig blod opptil 150 km, en del av en ny infrastruktur som redder liv som før ikke hadde en sjanse. Det viser at digitalisering og innovasjon kan multiplisere effektene og ikke minst nå de mest sårbare. Siden 2013 har regjeringen mer enn doblet innsatsen for at jenter og gutter verden over skal få utdanning. Men det blir ingen utdanning hvis unge jenters egne foreldre gifter dem bort, eller velger dem bort fordi de heller ønsker seg en gutt. Som nevnt flere ganger her i salen: Hver dag forbereder over 30 000 jentebarn seg på å stå brud. De som tvinger sine egne døtre til å gifte seg, tar fra dem barndommen, livet og framtiden disse jentene skulle hatt, men tvinger også sitt eget land til å forbli i fattigdom. Derfor er det moderne og framtidsrettet utviklingspolitikk når regjeringen nå styrker kampen mot skadelige skikker som barneekteskap, kjønnslemlestelse og «gendercide» – preferanse for gutter. Vi oppretter også en egen post på statsbudsjettet for sårbare grupper på nesten en halv milliard kroner. Det skal gå til personer med funksjonsnedsettelse og til bekjempelse av moderne slaveriformer som menneskehandel, tvangsarbeid og barnearbeid. Det hjelper heller ingen med utdanning hvis de rammes av sykdom eller for tidlig død. Nå tar Norge lederskap innen global helse et skritt videre ved å være det første landet i verden med en global strategi for bekjempelse av ikke-smittsomme sykdommer. I løpet av to år har vi doblet satsingen på fornybar energi i utviklingsland. Med den nye garantisatsingen tar vi nye steg og når landsbyer som ikke er tilknyttet nasjonale strømnett. Slike løsninger vil bidra til bedre luft, bedre helse, bedre klima og flere arbeidsplasser og være del av en viktig miks for å sikre at det framtidige energibehovet blir dekket av fornybar energi. Vi har verken råd til eller rett til å lukke øynene for at klimaendringene allerede ødelegger avlinger og tvinger millioner fra sine hjem. Folk dør, naturen blir brutt ned i et tempo som gjør at mange også her hjemme er i ferd med å våkne. Derfor styrker vi satsingen på klimatilpasning og forebygging av sult, bekjempelse av sult med en halv milliard kroner, slik at den samlede klimainnsatsen øker også i 2020. Skal vi lykkes med å utrydde fattigdom, er landbruk og matsikkerhet helt sentralt. En veldig stor andel av fattige og sårbare livnærer seg som småbrukere. Det viser hvor tett integrert vi må jobbe knyttet til fattigdomsbekjempelse, klimatilpasning og bærekraftige matsystem.