Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-19:
Det er en rekke innstillinger som behandles samtidig her i dag, og først vil jeg bruke litt tid på det som vanligvis er saken i det siste møtet før sommeren, nemlig revidert nasjonalbudsjett. Den økonomiske situasjonen, både rundt oss og også i Norge, er mer krevende enn tidligere. I andre land kan man snakke om en vedvarende – delvis – krise, og vi ser vel alle i spenning fram til hvordan situasjonen mellom EU og Hellas vil utvikle seg. Den kan få et klimaks i slutten av denne måneden. Det siste året har også utviklingen snudd noe i norsk økonomi. Det er fortsatt vekst i norsk økonomi, men det er også krevende utfordringer for næringer og dermed også for enkeltmennesker. Jeg har lyst til å si at det er veldig lett å fortape seg i makrotall og de store tall, men for den enkelte vil f.eks. det å miste jobben bety svært mye både økonomisk og på andre måter. Det kan vi aldri miste av syne. Men i Norge er situasjonen også mer sammensatt. Vi har en oljerelatert næring som åpenbart sliter som følge av et fall i oljeprisene over tid som er betydelig, nesten en halvering. Det vil få konsekvenser, og det vil nødvendigvis merkes. Dette er en næring som også har hatt et rekordhøyt nivå før fallet kom. Dermed blir den kortsiktige effekten ekstra merkbar. Men jeg har likevel lyst til å si at i et lengre perspektiv er det fortsatt betydelig aktivitet og investeringsvilje i olje- og gassnæringen. Jeg tror også det er riktig å si at næringen har hatt høye kostnader, og at den situasjonen vi nå er i, bidrar til en mer effektiv bruk av de ressursene næringen sitter på, med betydelige kostnadsbesparelser i mange selskap, som kanskje på sikt vil være viktig også for de angjeldende selskapene. Vi ser også at en del av eksportnæringen går godt. Det gjør den selvfølgelig som følge av en betydelig lavere kronekurs, men vi ser også at det i innenlandsk næring på mange steder også går ganske bra. Så det er et sammensatt bilde, og de prognosene vi fikk presentert i går, og det vi har fått i revidert nasjonalbudsjett, tilsier jo at det er særlig 2015 og 2016 som vil oppleves mer krevende. I det store bildet – nå skal man være forsiktig med metaforer, men Trygve Bratteli sa jo da det var oljekrise tidlig på 1970-tallet, at den norske situasjonen er en krusning på velstandens hav sammenlignet med mange land rundt, og tross alt synes jeg det er en sammenligning som kan stå seg. Men tatt høyde for den enkelte som blir berørt, er det alvorlig. Vi, de fire partiene som står bak innstillingen i dag, har tatt tak i dette i revidert budsjett og også med langsiktige tiltak – det skal jeg komme tilbake til. I går ble renten satt ned. Det vil også virke positivt for norsk næringsliv. Men det er ingen tvil om at også for husholdningene gir det en utfordring, i hvert fall for de litt mer pressede boligområdene i dette landet. Derfor er jeg også glad for at regjeringen har strammet til når det gjelder kapitalkrav. Det tror jeg er nødvendig og i tråd med det i hvert fall mitt parti anbefalte også tidligere. Så fikk vi i går presentert Thøgersen-utvalgets rapport, med en analyse av hvordan oljeinntektene bør innfases videre i norsk økonomi, og hvordan budsjettpolitikken bør påvirkes av det. Det kommer vi sikkert tilbake til. Da forrige sentralbanksjef anbefalte at man heller burde se på 3 pst. avkastning og bruk av oljepenger inn i budsjettene, var Kristelig Folkeparti det eneste partiet som var positiv til en slik vurdering. Jeg tror den vurderingen kommer til å stå seg også fremover, gitt det vi nå ser av rammer. Jeg skal la det ligge akkurat nå og kanskje komme tilbake til det i replikkordskiftet, men jeg må tilstå at jeg er svært spent – svært spent – på regjeringens respons på det Thøgersen-utvalget har lagt fram. Revidert nasjonalbudsjett er en revisjon. Det som er viktig for å møte utfordringene i norsk økonomi, er først og fremst hva vi langsiktig gjør. Der er jeg veldig glad for at de fire partiene står sammen, og har gjort det siden det ble et regjeringsskifte, med en bedre kurs for landet når det gjelder å sørge for at vi står parat til å møte nye tider i dette landet. Vi har i fellesskap satset på utdanning, forskning og utvikling i en helt annen grad enn tidligere. Vi har bl.a. for kort tid siden vært enige om en ny strukturmelding for høyere utdanning. Det handler ikke bare om penger – man kan alltid be om mer penger – det handler også om hvordan man bruker pengene. Det har vi også sett at de fire partiene har vært enige om når det gjelder viktige infrastrukturoppgaver. De fire partiene har stått sammen om en veireform og en jernbanereform – veldig viktig for verdiskaping fremover i vårt land. Så har vi en reform vi bør jobbe i fellesskap om fremover, og det er på skattesiden. Nå er vel dette Scheel-utvalget omdøpt til Skatteutvalget, av forståelige grunner. Men jeg håper og tror at denne sal skal kunne enes om viktige prinsipper for vårt skattesystem fremover. Det har vi maktet før, det bør vi makte igjen – i hvert fall enighet om viktige prinsipper. Så er jeg helt sikker på at vi kan komme til å diskutere skattesatser. Fra Kristelig Folkepartis side vil vi i hvert fall sterkt jobbe for at vi kan nå en slik enighet, som vil ha som mål å sikre grunnlaget for det velferdssamfunnet vi har og en god utvikling for norsk næringsliv og norske arbeidsplasser. Det var mer det langsiktige. Det følger vi også opp gjennom det kortsiktige, i lys av den økonomiske situasjonen vi er i akkurat nå. Derfor har de fire partiene vært enige om å endre permitteringsregelverket. Vi styrker lærlingtilskuddet. Vi øker antall studieplasser. Vi øker antall tiltaksplasser. Vi satser på næring ved bevilgninger til presåkornfond og til miljøteknologi via Innovasjon Norge. Og vi har en enighet på bilavgiftssiden som jeg tror er viktig for forutsigbarhet og som bidrag til et grønt skifte i vår bilpark. Vi – de fire partiene – har dessuten vært enige om en omfattende pakke mot barnefattigdom, og jeg er glad for den enigheten som kom der like før revidert budsjett. I tillegg har vi fra 1. mai i år redusert sats for barn i barnehage for dem som har dårligst råd. Det er også et bidrag inn i det viktige politiske området som vi står felles om. Så er det i dette fremforhandlede forliket mellom de fire partiene også satset på ytterligere tiltak overfor rusavhengige. Vi har styrket kommuneøkonomien, og det vil også gi en sysselsettingseffekt. Til slutt: Jeg takker for et godt samarbeid i komiteen også om denne saken, og da er ingenting bedre enn at hele Stortinget, inkludert Miljøpartiet De Grønne, står sammen om et felles forslag knyttet til land-til-land-rapportering som har som formål å sørge for at kapitalen i større grad blir der hvor verdiene skapes, og det trengs ikke minst i utviklingsland. Jeg anbefaler innstillingen.