Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-12-13:
La meg først minne om at det i budsjettavtalen mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene fra finanskomiteen, videreført gjennom Stortingets vedtak om statsbudsjett for 2005, ligger tre viktige fremskrittspartisaker som angår kirke-, utdannings- og forskningskomiteens saksfelt. Ordningen med rentefrie lån til opprustning av skolebygg får 1 milliard kr i påfyll i stedet for Regjerings forslag om 0. Det er godt nytt for elever, for foreldre og for kommunene. Det innføres etter samme opplegg en ny låneordning for kirkebygg, der det legges inn 500 mill. kr. Dette er en god løsning for Kirken, som på denne måten får avhjulpet et omfattende og økende vedlikeholdsproblem. Det er også en god nyhet for kommunene, som har vedlikeholdsansvaret for kirkebyggene. La meg legge til at Fremskrittspartiet håper dette er starten på en ordning som vil gå over flere år og med mer penger, slik at vi får tatt et løft med hensyn til nødvendig vedlikehold av våre kirker. Det dreier seg om å ta vare på vår kulturarv. Sist, men ikke minst, ligger det 25 mill. kr til oppstart av en ordning med husleietilskudd til frittstående skoler. Oppstart skjer fra skoleåret 2005/2006. Dette har vært en viktig sak for alle private skoleeiere gjennom mange år. Fremskrittspartiet er glad for at ordningen med dette er på plass, og forutsetter selvsagt at det blir foretatt en vurdering av behov og tildelingsprinsipper samt en plan for opptrapping av husleietilskudd. Også innenfor kirke-, utdannings- og forskningskomiteens område er det blitt enighet mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene. Enigheten omfatter bl.a. omprioritering av 58 mill. kr, ikke et kjempebeløp i forhold til komiteens samlede ramme, men likevel den største beløpsmessige rammeendring på de tre siste årene. Det ble flyttet på 34 mill. kr i 2003 og 39 mill. kr for inneværende år. Fremskrittspartiet har hatt klare mål i forhandlingene, og resultatene er etter vårt syn godt i tråd med målene. Det har vært viktig for Fremskrittspartiet å avvise nok et angrep på landslinjene. Det har Fremskrittspartiet fått til. Det legges tilbake 21 mill. kr i 2005, og det heter i en fellesmerknad: «Styrkingen innebærer at finansieringsopplegget for nåværende ordning med landslinjer ikke endres i første halvår 2005.» Fremskrittspartiet har nå samlet hele komiteen til en felles merknad om landslinjenes fremtid, der det bl.a. pekes på at vurdering av organisering og finansiering av de skoler og linjer som omfattes av landslinjeordningen, blir forelagt Stortinget på egnet måte før – og jeg understreker før – behandling av revidert nasjonalbudsjett våren 2005. Det betyr ikke tekst i en kolonne i revidert budsjett, det betyr sak fremlagt til behandling før revidert. Dette regner jeg med at statsråden merker seg, i og med at også Regjeringens egne partier er med på å sende bestillingen. Så til Fremskrittspartiets forhandlingsmål nr. 2, nemlig reisestipend for studenter. Regjeringen har foreslått å fjerne ordningen med reisestipend i Norge og i Norden fra undervisningsåret 2005/2006. Avtalen mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene gir videreføring av reisestipendet. Riktignok er innretningen på stipendet endret noe, det er blitt to reiser pr. år i stedet for tre, men det blir fortsatt stipendordning. Gjennom økt egenandel er også ordningen bedre innrettet mot dem som har de høyeste reiseutgiftene. Avtalen er derfor godt nytt for studentene. Fremskrittspartiets har gjennom forhandlinger sikret Foreldreutvalget for grunnskolen, FUG, en videreført selvstendig stilling, ved at eget kapittel og egen post opprettholdes. Dette er i tråd med hva komiteens flertall, alle partier unntatt regjeringspartiene, sa da St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring, ble behandlet tidligere i år, den 17. juni. Flertallet var særlig tydelig på dette punktet at «FUGs rolle, ansvarsområder og organisatoriske tilknytning og plassering opprettholdes». Likevel har departementet flyttet FUG til Utdanningsdirektoratet. Under dette nye kapitlet er riktignok FUG omtalt, og det er henvist til Innst. S. nr. 268 for 2003-2004 i forbindelse med St.meld. nr. 30, men ikke til flertallets merknad om FUGs plassering. Fremskrittspartiet er særlig opptatt av å sikre foreldreinnflytelsen – økt foreldreinnflytelse og innføring av foreldremakt i skolen. Da blir det faktisk ganske provoserende at en så klar politisk avmelding som ble gitt om Foreldreutvalget for grunnskolen, blir oversett i departementet. Fremskrittspartiet er fornøyd med at eget kapittel og egen post blir videreført. Vi ville helst sett et høyere beløp enn det som er videreført fra i år. Det skal Fremskrittspartiet fortsatt forsøke å gjøre noe med, i revidert budsjett. Det er grunn til å trekke linjen fra dette budsjettpoenget til dagens aktuelle skoledebatt, der norsk skole igjen er målt mot andre lands skoler. Med dårligere resultat i 2003 enn på målingen i 2000 står norsk skole igjen som taper, i tillegg også på en ydmykende jumboplass: Norske elever bråker mest. Her må mange ta tak. I Fremskrittspartiet mener vi at et omfattende engasjement fra foreldre kan være et viktig bidrag til å fjerne nettopp bråket i skolen. Da er det viktig at Foreldreutvalget for grunnskolen finnes, at det kan jobbe selvstendig som nasjonalt organ for foreldre, og at FUG får ressurser til å gi foreldre over hele landet informasjon, hjelp og støtte. La meg si at Fremskrittspartiet selvsagt også er fornøyd med at det ble noen millioner mer til private høyskoler og noen millioner i tilskudd til lærebøker innenfor høyere utdanning. Men la meg også være helt tydelig på at det er ting Fremskrittspartiet ikke har fått til. Vi skulle gjerne hatt 58 mill. kr et par ganger til! Vi har dessverre ikke klart å bevege regjeringspartiene til å legge tilbake studieplasser, spesielt på universiteter og vitenskapelige høyskoler. Vi synes kutt i basisbevilgning og reduksjon av studieplasser innenfor høyere utdanning ikke er god oppfølging av Kvalitetsreformen. Vi mangler penger til byggestart for viktige bygg som er byggeklare, og vi mangler penger til videre arbeid med prosjektering av prioriterte bygg som fortsatt er under planlegning. Gode bygg er en av pilarene i Kvalitetsreformen. Derfor er vi ikke fornøyd med at penger for å sikre prosjektfremdrift mangler. Vår totalvurdering har likevel vært at det er blitt en bra avtale også innenfor kirke-, utdannings- og forskningskomiteens rammer. Fremskrittspartiet har som basis for sitt alternative budsjett i finanskomiteen også laget et detaljert budsjettforslag for rammeområde 17. Det er tatt inn i budsjettinnstillingen. Men vi har på basis av avtalen mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene valgt ikke å legge frem alternativt budsjett innenfor rammen. Vi har med de endringer som følger av avtalen, felles forslag med regjeringspartiene. I tillegg til dette fremmer vi denne gang ett forslag – for øvrig sammen med Arbeiderpartiet. Jeg tar herved opp forslaget, som lyder: «Stortinget ber Regjeringen legge til rette for å etablere et kiropraktorstudium i Norge.» Jeg viser til at Stortinget ved ulike anledninger har påpekt behovet for økt kompetanse og styrking av det tverrfaglige arbeidet innen fagområdet muskel- og skjelettlidelser. Dette er en utdanning som mange nordmenn tar i utlandet. Vi mener det er på tide at vi får etablert en slik utdanning også i Norge. Til slutt: Budsjettet inneholder varslet satsing på kompetanseheving hos lærere i grunnutdanningen, i tråd med de vedtak som ble fattet da vi behandlet St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring. Etter Fremskrittspartiets mening er det ikke kommet tydelig nok frem hva som er friske midler. Vi skulle gjerne sett en tydeligere oppfølging av flertallsvedtakene da St.meld. nr 30 ble behandlet, da vi i hvert fall fra Fremskrittspartiets side forsøkte å peke på at det vi gjerne ville ha gjort tydelig, var hvilke midler som kommer fra hvor, og når, slik at de gode ønskene i en så viktig sak som kompetanseløft for lærere i norsk skole også ble fulgt helt frem, med en tydeliggjort ressurssatsing og en redegjørelse for hvor ressursene faktisk kommer, og hvordan de brukes, for lærere med bedre kompetanse er det åpenbart at elever, foreldre og nasjonen trenger. Jeg har tatt opp det ene forslaget vi har. Ellers er altså vi sammen med regjeringspartiene om selve rammedisponeringen.