Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2010-03-09:
Forslagsstillerne har fremmet en sak hvor de tar opp hvordan barn med nedsatt funksjonsevne skal få mulighet til å utvikle seg og leve sitt liv på best mulig måte, samt hvordan foreldrene gjennom ulike ordninger skal få en bedre mulighet til selv å bidra og til å få nødvendig avlastning. Alle partier ser behovet for å vurdere tiltak og ordninger under ett, slik at ordningene blir forutsigbare, oversiktlige og enkle å forholde seg til. Alle utenom Fremskrittspartiet har tro på at dette vil være et sentralt tema i Samhandlingsreformen, og disse partiene viser til at arbeidet med en ny felles helse- og sosialtjenestelov i kommunen vil omfatte mer koordinert bistand. Fremskrittspartiet har liten tro på at den nye loven eller Samhandlingsreformen vil løse de utfordringene som tas opp i denne saken. Foreldre som får vite at de venter eller har fått et barn med nedsatt funksjonsevne, går igjennom en vanskelig fase, og det blir derfor ekstra belastende å måtte forholde seg til et komplisert og lite oversiktlig hjelpeapparat. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti ønsker å styrke rådgivningstjenesten for foreldre i forbindelse med ultralydundersøkelse, hvis man får vite at man får et barn med nedsatt funksjonsevne. De samme partiene fremmer forslag om å sikre at det er ansatt fagpersoner som innehar en rådgiverfunksjon for familier som venter barn med nedsatt funksjonsevne, ved sykehus med barneavdelinger. Opposisjonspartiene ber Regjeringen følge opp strategiplanen for 2005 for familier med barn med nedsatt funksjonsevne, og de tar også opp forslag i forbindelse med omsorgslønnsordningen. Det er en ordning som oppfattes som lite tilfredsstillende, noe som også kom tydelig fram under interpellasjonsdebatten her i salen forrige tirsdag. Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ser det som uheldig at ordningen fungerer veldig forskjellig fra kommune til kommune, og mener det er viktig å få på plass en ordning som legger til rette for at foreldrene eller nære pårørende skal kunne bidra med pleie og omsorg der det er riktig også for brukeren. Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ber også om at det foretas en helhetlig gjennomgang av ordningen med omsorgslønn, slik at like tilfeller behandles likt i de ulike kommunene. Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ber også Regjeringen legge fram forslag om rett til pleiepenger, på lik linje med ordningen for arbeidstakere, for personer med trygdeytelser som bortfaller i barnets sykdomsperiode. De samme to partiene ber Regjeringen indeksere grunnstønaden, en stønad som har vært underregulert gjennom flere år, og som Fremskrittspartiet ba om oppjustering av i forbindelse med budsjettbehandlingen. Men da fikk vi ikke støtte fra noen partier. Så til det kanskje aller viktigste forslaget som Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti fremmer i denne saken, hvor vi ber Regjeringen legge fram et forslag til hvordan hjelpestønad, pleiepenger og omsorgslønn kan slås sammen til én statlig ordning for å sikre et enklest og best mulig regelverk som kan tilbys på en lik måte over hele landet. Mange venter på en slik gjennomgang og på de endringene som bør komme. Fremskrittspartiet ber Regjeringen vurdere å lovfeste retten til brukerstyrt personlig assistanse med statlig finansiering. Mange ønsker BPA, men mange får avslag. Vi mener det er viktig med en statlig finansieringsordning, slik at en blir sikret et likeverdig tilbud i hele landet. Kristelig Folkeparti og Høyre ber om at det fremmes en lovendring som sikrer BPA-ordningen, og også at brukerne får rett til valg av arbeidsgivermodell. Fremskrittspartiet vil subsidiært støtte dette forslaget, forslag nr. 11. Det er et stort problem at det er mangel på en koordinering av tjenestene, og alle opposisjonspartiene fremmer forslag om at det skal lovfestes en plikt til å tilby koordinator. Kristelig Folkeparti ber om at koordinatoren blir nedsatt i regi av kommunene. Høyre og Fremskrittspartiet mener at de skal opprettes i regi av Nav. Og Fremskrittspartiet har i sitt forslag med at det skal være en statlig finansiert tjeneste hvor midlene følger brukeren. Kristelig Folkeparti ber også Regjeringen gi rett til en individuelt tilpasset SFO-ordning for barn i hele utdanningsløpet. Fremskrittspartiet kommer ikke til å støtte det forslaget, da vi ser at det faktisk kan hindre at en del av de barna som ønsker brukerstyrt personlig assistent eller andre tiltak i stedet, får det, og at de vil bli henvist til disse SFO-ordningene. Kristelig Folkeparti ønsker å øke satsene for omsorgslønn i kommunene. Fremskrittspartiet kommer heller ikke til å støtte dette forslaget, da det ikke utjevner forskjellene eller sier noe om nivået på omsorgslønnen. Fremskrittspartiet foreslår i stedet en statlig ordning som sørger for likebehandling og ber Regjeringen utarbeide bindende normerte satser for omsorgslønn. Så er det fra Kristelig Folkeparti foreslått å gi rett til omsorgslønn i inntil tre måneder etter at barnet dør. Der vil Fremskrittspartiet – og også noen andre, regner jeg med – vise til det forslaget som i hvert fall jeg mener er det viktigste i saken her: en gjennomgang av de tre ordningene. Alle disse tingene bør komme opp der. Regjeringspartiene har ikke fremmet noen forslag i denne saken. Jeg tar herved opp de forslagene Fremskrittspartiet har fremmet alene eller sammen med andre, og meddeler igjen at vi subsidiært kommer til å stemme for forslag nr. 11.