Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2009-03-31:
La meg først få lov til å takke saksordføreren for en godt gjennomført jobb. Det er et dokument med mange generelle vendinger, og det skal noe til å få spisset en ferdig innstilling. Dokumentet tar for seg det meste som spiller inn for bedrifter, enkeltmennesker og offentlig sektor når det gjelder innovasjon. Stortingsmeldingen som har fått tittelen Et nyskapende og bærekraftig Norge, er et dokument som på en god måte gir en helhetlig oversikt over det virkemiddelapparatet som i dag eksisterer, og som skal støtte innovasjon og det entreprenørskapsarbeid som foregår i bedrifter og blant norske gründere. Dessverre har ikke arbeidet med meldingen – som til de grader har tatt tid – ført til at Regjeringen har kommet med så mange konkrete forslag til tiltak i det ferdige dokumentet. Selv om vi er enig i de fleste tiltakene som er ramset opp i saken, er dette kun tiltak som i stor grad dreier seg om nye kontaktforum, videre kartlegging og evalueringer. Fremskrittspartiet har derfor kommet med en lang rekke forslag som vi mener er absolutt nødvendige hvis vi skal bli ledende som nasjon innen innovasjon, forskning og entreprenørskap. Når Regjeringen varslet at den skulle legge frem den første norske stortingsmeldingen om innovasjon, og det har tatt så lang tid å legge denne frem for Stortinget, har det skapt store forventninger. Tilbakemeldingene vi har fått fra mange av de aktørene som stortingsmeldingen skulle ivareta, er at dette ikke er et godt nok dokument for å utløse den skaperkraften som er nødvendig i disse tider. Blant annet kan det nevnes at Forskningsrådet i et høringsinnspill til næringskomiteen den 12. februar 2009 uttaler at meldingen er svak når det gjelder konkrete tiltak, og at flere konkrete tiltak savnes, ikke minst i lys av finanskrisen. Disse tilbakemeldingene kan bety at viktige grep for å styrke overlevelsesevnen til norske bedrifter, samt sikre norske arbeidsplasser og verdier, forringes. For å få til en vellykket strategi for innovasjon og et miljø for innovasjon og gründervirksomhet er det viktig å bevisstgjøre enkeltmennesker tidlig i utdanningsløpet. Det vil være med på å belyse muligheter, sikre kompetanse og ufarliggjøre det å starte egen virksomhet, med egne ideer. Fremskrittspartiet mener derfor at det er viktig med et tettere samarbeid mellom næringslivet og utdanningsinstitusjonene. Hvis næringslivet kan brukes mer i undervisningen allerede i grunnskolen, kan man vise den reelle nytten og bruken av skolens basisfag. På den måten kan man også øke interessen for realfagene. Dette kan være en innfallsport for den varslede satsingen innen videregående skole. Ungt entreprenørskap er også viktig i arbeidet med å øke interessen for å satse på entreprenørskap og gir samtidig gode incentiver for mange unge til å starte egne bedrifter. Fremskrittspartiet støtter arbeidet til Ungt entreprenørskap og har i alle budsjettforslag i denne perioden foreslått en betydelig økning i det statlige bidraget, utover Regjeringens bevilgninger. Vi vil også nevne det viktige arbeidet til Senter for entreprenørskap ved Universitetet i Oslo, og ber Regjeringen se nærmere på hvilke rammevilkår som kan forbedres for deres arbeid. Det er viktig å ha en helhetlig satsing på innovasjon og gründerskap i utdanningsløpet, og derfor må midlene til forskning og utvikling i utdanningsinstitusjonene økes betraktelig. Dette må gjelde midler både til stillinger, program og investeringer. Samtidig er det på sin plass å bemerke at det offentlige virkemiddelapparatet fremstår som uoversiktlig og byråkratisk. Det kan ha sin bakgrunn i at mange av tiltakene som er kontrollert gjennom virkemiddelapparatet, har sprunget ut av politisk signalpolitikk og særhensyn. Fremskrittspartiet mener at det offentlige virkemiddelapparatet må fristilles fra særlige hensyn som medfører at innovasjonsperspektivet kommer i bakgrunnen. Vi mener derfor at det er grunn til en gjennomgang av virkemiddelapparatet med sikte på å erstatte særlige ordninger med landsdekkende innovasjonsordninger, som på en effektiv måte kan legge grunnlaget for nye bedrifter over hele landet. Samtidig er det viktig å erkjenne at grunnlaget for, og utsiktene til, en økonomisk avkastning er en drivende faktor for innovasjon. Fremskrittspartiet mener derfor at en forutsetning for at en bedrift skal kunne drive innovasjon og utvikling, er at mer av verdiene blir igjen i bedriften. Dessverre er det slik at Regjeringens skatte- og avgiftspolitikk motvirker innovasjon og svekker norske bedrifters konkurransekraft. Det er viktig at det finnes gode finansieringsordninger for bedrifter som ønsker å utvikle seg, men også på det området gir Regjeringen norske bedrifter stadig nye utfordringer. Regjeringen valgte å stramme inn SkatteFUNN-ordningen, selv om alle undersøkelser viste at denne ordningen fungerte godt for å få utløst mer privat kapital til forskning. Fremskrittspartiet ønsker å reversere denne innstrammingen samt å gjøre mer statlig kapital tilgjengelig gjennom nye fondsordninger. Samtidig er det viktig at Regjeringen øker sitt fokus på forenklingsarbeidet overfor næringslivet, fordi dette også er med på å tappe bedrifter for ressurser. En markedsøkonomi med forbrukernes valgfrihet og en velfungerende konkurranse er forutsetninger for et innovativt samfunn. Det er et faktum at innovasjon først og fremst drives i privat sektor, og for å øke innovasjonsgraden i samfunnet er det nødvendig å innføre mer valgfrihet for forbrukerne og konkurranse innenfor flere samfunnssektorer. Det er av stor betydning for innovasjonsevnen i næringslivet at man slipper til på alle sektorer der man har et fortrinn. Det er derfor beklagelig at Regjeringen av ideologiske årsaker ikke vil åpne store deler av offentlig sektor for konkurranse. Offentlig sektor er vel kanskje det området som har størst potensial og behov for fornyelse. Den vekst og innovasjon man har vært vitne til i privat sektor, har offentlig sektor i stor grad vært holdt utenfor. Det vil føre til store utfordringer når eldrebølgen slår inn for alvor. Skal vi bedre kvaliteten på velferdstilbudet, må vi organisere offentlig sektor på en mye smartere måte. Regjeringens konkurransepolitikk innenfor velferdssektoren motvirker bedriftsetableringer og setter allerede etablerte bedrifter og arbeidsplasser i fare. Det medfører også at brukernes behov og muligheter for å påvirke sitt velferdstilbud svekkes. For å sikre gode velferdsordninger er det viktig at den beste tjenesteproduksjonen benyttes. Det foreligger flere forhold som vanskeliggjør likeverdig konkurranse mellom offentlige og private aktører innenfor denne sektoren. Vi fremmer derfor forslag som vil gjøre det enklere for private aktører å tilby velferdstjenester på områder der Regjeringen sperrer for reell konkurranse. Samtidig er det begrensinger på konkurranse og handel med mat som hindrer innovasjonsgraden innenfor den sektoren. Innovasjon i næringslivet kan økes dersom deler av næringslivet som i dag er beskyttet av tollmurer, gradvis åpnes for konkurranse på like vilkår med utlandet. Dette vil skape grunnlag for nye bedrifter og arbeidsplasser og samtidig gi norske forbrukere nye valgmuligheter. Vi ønsker også at dagens unntak fra konkurranseloven må avvikles, og at Konkurransetilsynet må fristilles fra politisk overstyring. Vi mener at det vil gi grunnlag for mer innovasjon og utvikling i flere samfunnssektorer. Vi fremmer derfor en rekke forslag som vil bidra til økt konkurranse og et tettere samarbeid mellom offentlig og privat sektor innenfor flere samfunnsområder. Regjeringen mangler handlekraft og klare mål for innovasjonspolitikken. Internasjonale målinger viser at vi ligger langt etter i innovasjonsarbeidet. Det er derfor nødvendig for Regjeringen å være mer resultatorientert i sitt arbeid med innovasjon. Regjeringen bør også gå gjennom alle innovasjonsvirkemidlene for å se om de samlet utfyller de behov som stilles for å oppnå en fullverdig satsing på innovasjon, forskning og utvikling samt entreprenørskap. Til slutt vil jeg fremme de forslag som Fremskrittspartiet står alene om eller har sammen med andre.