Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Dette er jo en viktig debatt, og det er viktige spørsmål som er satt på dagsordenen. Men samtidig har jeg et behov for å moderere, tror jeg, et utsagn fra interpellanten der det i hvert fall kunne høres ut som om det er en slags vilkårlighet i den behandlingen som både bedrifter og andre får i skatteetaten, at skattesystemet på en måte har andre hensikter enn å sørge for at en betaler riktig skatt, og at det er en likebehandling mellom skattytere som legges til grunn. Når det gjelder det norske skattesystemet og skatteforvaltningen: Det ene er at de behandler millioner av saker, og det andre er at kvaliteten gjennomgående er god. Jeg tror det er viktig at vi også legger det til grunn i en slik diskusjon som vi har i dag. Samtidig er det viktig – og der tror jeg både interpellanten og undertegnede har et felles syn – at en hele tiden skal se på forbedringer, at en hele tiden skal vedlikeholde og sørge for at både skattesystemet, lover og regler og måten skattesystemet blir forvaltet på, er det beste vi kan få, med andre ord at næringslivet har tiltro til at rettssikkerheten er betryggende i møte med skattemyndighetene. Det andre, som egentlig er helt opplagt, er at skattemyndighetenes oppgave er å fastsette riktig skatt ut fra de regler som Stortinget til enhver tid har vedtatt. Dette går fram av Finansdepartementets styring med skatteetaten ved at hovedmålet er at skatter skal fastsettes riktig og til rett tid. Dagens regelverk og skatteetatens praksis skal legge et godt grunnlag for en betryggende behandling av skattyterne. Men det er som sagt likevel et behov for å se på regelverket og praktiseringen av det, slik at kvaliteten på saksbehandlingen og rettssikkerheten blir best mulig. Representanten Flåtten viser til en del tilfeller. Det ene er at næringslivet ofte møter de samme personer som både gjør bokettersyn, lager vedtak og skriver innstilling til klagenemndene. Representanten mener at dette fører til at det ikke foregår noen reell overprøving i systemet. For å si det slik: Det er viktig at kvaliteten og troverdigheten knyttet til skattemyndighetenes avgjørelser er høy. Skattedirektoratet har derfor gitt retningslinjer om at det som hovedregel skal være en ny saksbehandler som behandler saken på ethvert nytt trinn i saksbehandlingen. Det følger av retningslinjene at dersom en klage til skattekontoret gjelder forhold som er fraveket under ligningsbehandlingen, skal det alltid være en ny saksbehandler som behandler klagen. Videre følger det at en klage over skattekontorets vedtak som hovedregel skal saksforberedes for nemnda av en ny saksbehandler. Unntak fra denne hovedregelen kan være aktuelt i større, kompliserte saker der skifte av saksbehandler vil være uhensiktsmessig både med hensyn til ressursbruk, saksbehandlingstid og kontinuitet. Grunnen til at en har slike retningslinjer er å forebygge at en tjenestemann eller -kvinne kan bli ansett som inhabil i saken. En saksbehandler er normalt ikke inhabil til å delta i saksforberedelsen av et vedtak selv om vedkommende tidligere har hatt befatning med saken, f.eks. gjennom å ha deltatt i et bokettersyn hos skattyteren. Stortingets ombudsmann for forvaltningen har bl.a. lagt til grunn at det ikke er i strid med verken gjeldende rett eller god forvaltningsskikk om en bokettersynsrevisor også utarbeider utkast til endringsvedtak. Representanten Flåtten uttaler også at personbruken ikke gir noen garanti mot usaklig forskjellsbehandling. Likebehandling av skattytere er viktig for skatteetaten. For å få en mer ensartet og samordnet saksbehandling ved skattekontorene utarbeider Skattedirektoratet en rekke instrukser og retningslinjer. Ikke minst er Lignings-ABCen viktig for å sørge for en riktig og enhetlig praksis av skattereglene. Så kan det hende at det ikke skjer, og da er det skatteetatens oppgave å følge opp dette. Eventuelt kan også Finansdepartementet klargjøre dette ytterligere i sin styringsdialog – som det heter – med skatteetaten. Så er det også etablert en egen rutine for samarbeid mellom skattekontoret, skatteopplysningen og skatteoppkreverne i klage- og endringssaker. Rutinen skal sikre god informasjonsutveksling mellom skattekontor og skatteoppkrever, slik at skatteoppkrever ikke skal iverksette en mer omfattende innkreving enn det som er nødvendig når skattekravet er påklaget. Det er viktig at rutinen har fokus på å unngå at det iverksettes innfordring i saker der det foreligger åpenbare feil ved ligningen. Det er også etablert en ny systemløsning som gjør det enklere for skatteoppkreverne å se om det er en åpen klage- eller endringssak på skattyter. Så sier representanten Flåtten at myndighetene ofte gir skattyter for korte tidsfrister i kompliserte saker, mens tilbakemeldinger fra skatteetaten kan ta svært lang tid. Det er lovbestemte regler om at skattyter skal ha varsel dersom myndighetene vil fravike skattyters oppgaver. Dette er en regel som etter mitt syn ivaretar skattyternes rettssikkerhet og bidrar til økt kvalitet på fastsettelsen av skatten ved eventuelle feil, og at misforståelser mv. kan bli avklart før skattyters oppgaver eventuelt fravikes. Bruk av varslingsregler, både når det gjelder skatt og i andre deler av forvaltningen, er viktig både av hensyn til skatteetatens servicemål, andre etaters servicemål og overfor skattytere og andre som har klager på offentlig forvaltning. Det er slik at regler og praksis skal være utformet for å ivareta hensynet til skattyters rettssikkerhet, men det er likevel alltid grunn til å se etter muligheter for forbedringer. Det er viktig at skatteforvaltningsreglene ikke er urimelige eller strengere enn nødvendig. Som et resultat av den debatten vi hadde tidligere, ble f.eks. området for såkalte unnskyldningsgrunner når det gjelder tilleggsskatt, nylig utvidet. I tillegg er satsen for tilleggsskatt redusert fra 30 pst. til 15 pst. i de tilfellene der skattyter har gitt ligningsmyndighetene uriktige eller ufullstendige opplysninger om poster i selvangivelsen som senere er blitt oppgitt ukrevet av arbeidsgiver eller andre tredjeparter. Videre er regelen om at skattyter kan miste klageretten når han ikke har oppfylt sin opplysningsplikt, opphevet. Når det gjelder det siste spørsmålet som interpellanten brukte mesteparten av tiden sin på, forholdet til klagenemndene, er det viktig at en både i regelverk og i praksis sørger for at klagenemndene har en uavhengig posisjon og stilling i forhold til det de skal behandle. Departementet er derfor nå i gang med en større revisjon av regelverket om forvaltningen av skatter og avgifter, herunder klagereglene. Et viktig mål med dette arbeidet er å bidra til en forenkling, en harmonisering av regelverket, som jeg tror også vil bidra til å ivareta skattyters rettssikkerhet. I den sammenheng skal jeg også ta med meg det interpellanten sier både om kompetanse og om den kunnskapsmessige og faglige tyngden som skal og bør ligge i klagenemndene. Det er et viktig punkt at det blir ivaretatt på en god nok måte, og jeg skal se på om dagens regelverk for sammensetning av nemndene, også når det gjelder kompetanse, er godt nok.