Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
I SV går vi imot å omdanne Luftfartsverket til aksjeselskap. Vår begrunnelse er at flyplassene er en så viktig del av den nasjonale infrastrukturen at de må være 100 pst. politisk styrt, på samme måten som veinettet og jernbanenettet er det. Vi har en unik flyplasstruktur i Norge, med mange flyplasser. Det bør Norge også ha i framtiden, skal vi beholde bosetting og næringsliv i distriktene. Det hadde etter min vurdering aldri blitt bygd ut et slikt flyplassnett dersom det hadde vært AS-modellen og bedriftsøkonomiske prinsipper som hadde vært lagt til grunn på 1960- og 1970-tallet, da flyplassene ble bygd ut. Jeg tror det skal bli vanskelig å beholde dette nettet av flyplasser når det blir bedriftsøkonomiske prinsipper som i sterkere grad skal legges til grunn i framtiden. Regjeringen legger opp til at det skal være samferdselsministeren, som generalforsamling, som skal avgjøre når vesentlige saker av samfunnsmessig betydning skal legges fram for Stortinget, videre at det er samferdselsministeren som skal ta stilling til spørsmål om utskilling, privatisering av selskapets virksomhet. Dette er å gå langt i å redusere Stortingets styring med luftfarten. SV mener at privatisering/utskilling av Luftfartsverkets virksomhet ikke skal kunne skje uten at det blir lagt fram for Stortinget. Vi snakker om en del av samfunnets infrastruktur, som mer enn noe er basert på sikkerhet. Å bringe nye selskaper/nye drivere på flyplassene vil automatisk være et spørsmål som berører sikkerheten. Når det gjelder de ansattes rettigheter ved overgang til nytt selskap, forutsetter vi at disse blir gitt en forutsigbar og god behandling. Ikke minst gjelder det pensjonsspørsmålet, der vi forventer at det blir funnet løsninger i samarbeid med de ansattes organisasjoner. Åpningsbalansen vil ha stor betydning for selskapets økonomiske fundament. Luftfartsverket står overfor store investeringer i forbindelse med flyplassene i årene som kommer, ikke minst i forhold til nye og strengere krav til sikkerhet: 650 mill. kr årlig på stamrutenettet fram til 2020150 mill. kr årlig på kortbanenettet fram til 2013 I tillegg er det et etterslep på 1,3 milliarder kr i vedlikehold. Da mener vi at Regjeringens forslag til egenkapital på 7,6 milliarder kr er for lavt. Vi tror at Luftfartsverkets styre har gjort en riktigere vurdering når de foreslår 40 pst. av totalkapitalen, eksklusiv OSL, som betyr en økning på 1,6 milliarder kr, til 9,2 milliarder kr. Det vil vi gå inn for under behandlingen av Budsjett-innst. S. nr 6, fra finanskomiteen. Til slutt vil jeg nevne Arbeiderpartiets forslag om å få utredet muligheten for at de flyplasser som går med overskudd, skal få beholde deler av det selv. Her må jeg si meg helt enig i representanten Kjæstads overraskelse og bekymring. Forslaget overrasker meg fordi det er et brudd med det solidariske grunnprinsippet i vår luftfartspolitikk, nemlig kryssubsidieringen. Ingen har støttet forslaget, men dersom det skulle bli vedtatt, vil det bety enten økte utgifter for staten eller reduserte investeringer på de flyplassene som ikke går med overskudd. Det er tilfellet med de fleste av våre flyplasser; det er bare 3–4 flyplasser som går med overskudd. Jeg håper at Arbeiderpartiet legger bort forslaget etter dette forsøket. Hvis ikke, tror jeg vi går mot en større, prinsipiell debatt om driften av flyplassnettet i framtiden.