Helge Orten (Høyre), 2019-04-09:
Først av alt: Takk til interpellanten for å løfte fram betydningen av ny teknologi i transportsektoren. Dette blir stadig viktigere framover. Kombinasjonen av banebrytende ny teknologi og god tilgang vil endre hverdagen vår i årene som kommer. Vi har bare sett begynnelsen på mulighetene som ligger i denne utviklingen, og det skjer stadig raskere. Teknologien kan gi oss bedre mobilitet og en grønn transportsektor. For innbyggerne betyr det enklere, raskere og tryggere hverdagsreiser, og for næringsvirksomheten betyr det mer effektiv og klimavennlig godstransport. Som både interpellanten og statsråden har vært inne på, er det noen sentrale utviklingstrekk vi ser i dag. Elektrifiseringen skjer gjennom sterk virkemiddelbruk og bedre batteriteknologi. Autonome og automatiserte løsninger er i ferd med å bli en del av hverdagen. Diverse delingsløsninger er også i ferd med å bli en del av transporthverdagen, og vi ser framvekst av intelligente transportsystem, såkalt ITS, og ikke minst en framvekst av nye forretningsmodeller basert på ny teknologi. Det er mange områder vi kan trekke fram der Norge er helt i verdenstoppen, særlig på områder der vi ikke bare er flinke til å ta i bruk teknologien, men også bidrar til å ta i bruk nye og banebrytende løsninger – som også skaper nye arbeidsplasser i Norge. Norge har en verdensledende maritim sektor, vi er en sjøfartsnasjon og har velutviklede maritime klynger. Når jeg er i Ulsteinvik og besøker Ulstein Verft, kan jeg bivåne bygging av hybridskipet Color Hybrid. Ser jeg over fjorden, pågår arbeidet med Hurtigrutens nye og mer miljøvennlige passasjerskip. Drar jeg til nabokommunen Herøy, bygger Havila Kystruten topp moderne skip med betydelig lavere utslipp. Ikke bare bidrar det til lavere utslipp, men også til nye og spennende arbeidsplasser i Norge. Vi har hatt mange besøk fra utlandet i transportkomiteen i det siste – de ønsker å vite mer om det som skjer i Norge, ikke minst det som skjer med innfasing av elbiler, som er helt ekstraordinært. For en tid tilbake hadde vi besøk av noen parlamentarikere fra Storbritannia, og de oppsummerte veldig godt: Norge har rikelig tilgang på ren energi, har et godt utbygd strømnett og god digital tilgang gjennom et godt utbygd mobil- og bredbåndsnett. Derfor er vi også kommet relativt langt med den teknologiske utviklingen og ikke minst bruken av teknologien. Men for at Norge skal fortsette å være helt i tet i den teknologiske utviklingen og den grønne omstillingen av transportsektoren, må vi fortsette å være framoverlent. Den nye teknologien som utvikles i dag, har nye behov for tilrettelegging fra staten. Ifølge internasjonalt anerkjente miljø vil den teknologiske utviklingen i transportsektoren bli sentral i årene som kommer. Boston Consulting Group har regnet på at mobilitet vil være et av verdens viktigste forretningsområder i 2030. Dette gir mange muligheter for videreutvikling også for Norge. For å ta del i disse framtidige mulighetene er vi nødt til å se mer sammenhengende på mobilitet. FNs bærekraftsmål ble vedtatt i Paris i 2015. Norge har tilsluttet seg disse målene. Om Norge skal nå målene om grønnere mobilitet, må vi regne inn infrastrukturen. Da må transporten optimaliseres, vi må etablere smarte byer og samfunn, og vi må få bærekraftige transportkjeder for industrien og en bærekraftig infrastruktur for gods og personer. For at vi skal komme enda lenger, og for virkelig å utnytte potensialet som ligger i teknologien, er det noen nye forutsetninger som ledende forskningsmiljø i Norge og internasjonalt sier at vi som utøvende lovorgan må fokusere på framover. Det ene er tilgang til og håndtering av stordata. Det andre kan være standardisering, og det tredje – ikke minst – er sanntids kommunikasjonsløsninger som muliggjør bruken av teknologien. Jeg er overbevist om at nøkkelen ligger i å legge til rette for å ta i bruk ny teknologi på en måte som skaper et bedre tilbud til folk. Det betyr også at vi må ha flere slike debatter framover, møte den teknologiske utviklingen med et åpent sinn og ikke bruke kreftene på å jobbe mot, men med utviklingen. Det betyr også at vi i framtida må være villig til i større grad å tenke nytt, tenke større og tenke mer helhetlig. Vi må teste ut nye løsninger og kjøre flere piloter, og vi må bruke mer penger på å forske på hvordan ny teknologi kan og bør påvirke transportsektoren. Det er en diskusjon vi må ta i arbeidet med ny nasjonal transportplan, som statsråden var inne på, og i de løpende budsjettene, og som er helt nødvendig om Norge fortsatt skal være i tet i omstillingen av transportsektoren.