trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg vil takke statsråden for mange fornuftige tanker, og hun viser jo til hvor alvorlig dette er. Det skal være en selvfølge for Norge at vi ikke skal bli dømt for å ha ulovlig dårlig luft. Så synes jeg det er bra at hun skryter av at det skal innføres lavutslippssoner. Det var et forslag som kom fra Stortinget som hennes egne regjeringskolleger i Fremskrittspartiet stemte imot, så vi ser fram til at regjeringen jobber videre med det. Så viser man også til at det er mindre biltrafikk i bl.a. Oslo i dag. Vi ser bl.a. bilder fra hvordan det var på Karl Johan tidligere, hvor det kjørte biler overalt. Gjennom Folketeaterpassasjen på Youngstorget var det tidligere biltrafikk, som har blitt fjernet. Det har jo ikke blitt gjort av seg selv; det har blitt gjort fordi noen har foreslått det. Statsråden uttalte seg veldig positivt til det som Oslo kommune nå er i ferd med å gjøre, og sa at hun støttet det. Det var så oppsiktsvekkende at Arne Strand ga henne terningkast 6. Det fikk henne til å trekke det tilbake. Mitt spørsmål går igjen til ministeren: Støtter hun det som nå er et forslag fra det nye byrådet om å gjøre indre by bilfri, eller er hun enig med Siv Jensen i at dette er et «dårlig mareritt» for det norske folk?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg velger da å tolke statsråden positivt. Og jeg velger å tolke henne dit hen at hun egentlig er positiv til at det tas lokale initiativ rundt omkring i kommunene våre, at hun tar avstand fra den tonen som har blitt ført i dette hus, hvor lederen av samferdselskomiteen på Stortinget mener at dette er å opprette en «Berlin-mur», hvor finansministeren sier at nå vil det norske folk komme til å ta igjen mot norske politikere, og at dette er et «dårlig mareritt» som de har våknet opp i – at hun tar avstand fra den tonen og er opptatt av å finne praktiske løsninger, helt i tråd med hva det nye byrådet i Oslo også ønsker å gjøre, å finne praktiske løsninger bl.a. med handelsnæringen. Jeg velger derfor å avslutte mitt spørsmål om hun støtter det eller ikke, jeg går til et litt mer åpent spørsmål til slutt. Luftkvalitet er jo et kjempeproblem. Vi snakker om at 1 500 mennesker får et forkortet liv hvert eneste år. Helseministeren burde jo bejublet alle lokale initiativ som kommer. Foreløpig har det vært stille fra ham. Mitt spørsmål til klima- og miljøministeren er derfor: Hvilke strakstiltak mener hun er nødvendig, og vil hun ta initiativ til å forbedre luftkvaliteten, så vi ikke skal ha en situasjon hvor det er farlig for mange mennesker å gå på gaten?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-11-04:
En av ambisjonene Norge har foran klimatoppmøtet i Paris, er å øke de økonomiske bidragene til å stanse ødeleggelsene av regnskog. Klima- og miljøminister Tine Sundtoft var senest i forrige uke i London og sa at Norge er beredt til å øke sine bevilgninger utover 3 mrd. kr hvis andre land også bidrar. Dagen etter foreslår regjeringa å kutte bevilgningene til regnskogen med 378 mill. kr. Hvor er vår troverdighet? Tror statsministeren det vil bli lettere eller vanskeligere å få andre land til å bidra etter at regjeringa foreslo å kutte bevilgningene til regnskog?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-11-04:
Det vi har sett de siste dagene, er noe som er mye mer enn bare kutt i bistand og klimafinansiering fra regjeringens side. Det er samlet sett et linjeskift i norsk utenrikspolitikk og i Norges måte å forholde seg til verden på. I løpet av noen få dager har vi sett regjeringen kutte vesentlig og dypt i den langsiktige bistanden til verdens fattige, og da særlig i sivilsamfunnsbistand, som vi vet er godt evaluert og noe av det som er mest effektivt. Det skjer samtidig som Norge har vært en pådriver for å få på plass nye bærekraftsmål. Men Erna Solberg gjør altså Norge til den største mottakeren av norsk bistand. Samtidig kuttes det 1,4 mrd. kr i klimafinansiering – like før klimatoppmøtet i Paris, der nøkkelspørsmålet for å få til framgang kan være klimafinansiering til land i sør. Natt til i går så vi at Norge skifter kurs i spørsmålet om atomvåpen, fra å være en pådriver for nedrustning til å være et land som ikke tør å mene noe annet enn det USA mener. I sum ser vi et mindre solidarisk Norge, et Norge som ikke lenger vil være pådriver, men som dilter etter i verden. Jeg mener det er en dramatisk omlegging. Så begrunner statsministeren disse omleggingene med flyktningsituasjonen, og det gjør hun få uker etter at hun la fram et statsbudsjett preget av hemningsløs pengebruk på regjeringens hjertesak, som er skatteletter i Norge. Sannheten er jo at det ikke kuttes i klima og bistand for å få råd til flyktninger, men for å få råd til Erna Solberg og Siv Jensens skatteletter. Hvorfor er lavere skatt i Norge viktigere enn bistandsprosjekter som kan gi fattige barn utdanning, fattige bønder mat på bordet og fattige land …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-11-04:
Det var jo ikke svar på hvorfor den omstillingen statsministeren nå beskriver, er viktigere enn den omstillingen som handler om å omstille verden bort fra global fattigdom og global klimaødeleggelse. Men la meg helt konkret komme tilbake til regnskogen, for jeg synes statsministerens bortforklaring av regnskogkuttene er veldig spesiell og oppsiktsvekkende. Regnskogfondet sa, etter at TV-aksjonen samlet inn 182 mill. kr til regnskogen og regjeringen kuttet 380 mill. kr: «Dette undergraver vår tillit til regjeringen på dette feltet. Det de gjør er stikk i strid med det de sier». Statsministeren var selv bøssebærer, uten å opplyse om at regjeringens egentlige plan var å gi mindre til regnskogen og ikke mer. Derfor lurer jeg på hvorfor hun ikke sa noe om det, og om hun har lyst til å be om unnskyldning til noen av dem som hun ba om å bidra, når hennes egentlige plan var å gi mindre til formålet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-11-04:
Mange av dei store demokratiske reformene me har sett i verda, har sitt opphav i sivile organisasjonar. Eit døme er Kvartetten for nasjonal dialog i Tunisia, som snart skal få tildelt årets Nobels fredspris. Kvartetten for nasjonal dialog viste korleis slike aktørar kan bidra til positiv samfunnsutvikling og store endringar. Dei frivillige organisasjonane er pålagde langt strengare kontroll med tanke på effektivitet, resultatoppnåing og korrupsjonssikring samanlikna med t.d. dei multilaterale organisasjonane. Norsk bistand til sivile samfunnsorganisasjonar er vel dokumentert og godt evaluert. I fjor sa ein samla komité at sivilsamfunnet i utviklingsland skulle styrkjast. Kvifor vel regjeringa å kutte 66 pst. i støtte til sivilsamfunn? Ligg det faglege vurderingar til grunn for dette store kuttet, og vil ein òg på dette området oppretthalde alle forpliktingar?
Abid Raja (Venstre), 2015-11-04:
Straks etter at vi er ferdig her, skal over 150 organisasjoner demonstrere mot regjeringens forslag til kutt i bistanden. Vi sier at dette er mistillit, en grov mistillit til sivilsamfunnet og deres arbeid, det er rasering av deres innsats, en provokasjon. Slik kan det framstå når regjeringen foreslår å kutte i den langsiktige bistanden, fra 1,9 mrd. kr til 670 mill. kr. To tredjedeler kuttes vekk uten faglig begrunnelse. Det er den langsiktige bistanden som gjelder menneskerettigheter, bygge sivilsamfunnet, utdanning og helse for fattige som blir lidende, og det er i strid med statsministerens ord ved en rekke tidligere anledninger. Jeg har snakket med en av organisasjonene senest i dag, som sier at de må kutte vekk over 100 avtaler de har med organisasjoner i fattige land. Det gjelder både Redd Barna og Norsk Folkehjelp, og Kirkens Nødhjelp sier det samme. Dette er en dramatisk omlegging. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hva er den faglige begrunnelsen for denne dramatiske omleggingen?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
I forrige uke fikk vi nye ledighetstall. Vi må tilbake til 1993 for å finne så mange arbeidsledige som det vi ser nå. Det er en svært urovekkende utvikling. Mange familier rammes, og usikkerheten er stor for om en klarer å beholde huset, eller om en må selge og kanskje selge med tap. Helt siden i fjor har vi hørt regjeringen si at en følger nøye med på hvordan arbeidsmarkedet utvikler seg. Men det trengs handling. Kutt i formuesskatten bidrar ikke mye for dem som nå blir arbeidsledig. Å ja, vi har registrert at regjeringen har økt antallet tiltaksplasser, sånn at det nå er like mange tiltaksplasser som i 2013, men så er jo sysselsettingssituasjonen også ganske annerledes. Og vi har sett at regjeringen foreslår å bruke 200 mill. kr mer i kommunene på Vestlandet til ekstraordinært vedlikehold – det blir i overkant av 1 mill. kr på hver kommune. Men hvis regjeringen følger med, ser en at ledighetssituasjonen har utviklet seg raskere enn forutsatt. Antallet ledige er nå på det nivået som regjeringen forventer til neste år, og det før statsbudsjettet er vedtatt her i Stortinget. Når ledighetstallene utvikler seg sånn som de gjør, er det grunn til handling. Så mitt spørsmål til statsministeren er: Vil statsministeren anbefale at det foretas justeringer i statsbudsjettet her i Stortinget, sånn at færre blir gående arbeidsledig neste år?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg takker for svaret, men jeg registrerer at statsministeren er mer opptatt av hva Arbeiderpartiet kommer til å foreslå i sine budsjetter, enn av å svare på den konkrete utfordringen for dem som nå rammes av arbeidsledighet. Jeg hadde kanskje forventet at statsministeren hadde tatt inn over seg den økningen i ledigheten som har vært de siste månedene, og vært noe mer offensiv i sitt svar. Det kan virke som om statsministeren går litt tom for nye ideer. Da vil jeg minne statsministeren om en gammel idé, som faktisk virker. Det er å gjøre endringer i permitteringsreglene. Det ber bedriftene på Vestlandet om. Bedriftene sier at dersom de kan permittere lenger, kan de beholde kapasitet og kompetanse – noe de trenger når de skal konkurrerer om nye anbud. Da er mitt spørsmål: Vil statsministeren bidra til at industribedriftene på Vestlandet gis mulighet til å sikre seg nye oppdrag ved at permitteringsreglene endres?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Bekymringa statsministeren har for denne såkalla innlåsingseffekten, verkar noko oppkonstruert. Regjeringa skriv jo sjølv i forslaget til statsbudsjett at ni av ti permitterte kjem tilbake til arbeidslivet, åtte av ti kjem tilbake til same bedrift. Det er altså ikkje snakk om innlåsing, det er snakk om inkludering. Betre permitteringsregelverk er eit unisont krav frå bedriftene langs kysten. Berre på søre Sunnmøre, der eg kjem frå, risikerer hundrevis av arbeidstakarar å bli sagde opp dei neste månadene dersom ikkje permitteringsperioden blir utvida. Når arbeidsløysa truleg allereie er høgare enn det regjeringa legg opp til i statsbudsjettet for neste år, er det ikkje då snart på tide å kome bedriftene i møte i dette spørsmålet?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-11-04:
Regjeringen foreslo i Prop. 118 S for 2013–2014 at kompensasjonsordningen til infrastrukturtiltak skal rettes mot Nord-Norge. Dette har også Stortinget sluttet seg til. Regjeringen har videre lagt til grunn at omfanget av de kompenserende tiltakene om lag skal tilsvare den avgiftsøkningen som de aktuelle sektorene har. Vi snakker da om samlet omfang på makronivå, men ikke nødvendigvis på bedrifts-, sektor- eller kommunenivå. Regjeringen har lagt til grunn en samlet ramme for perioden 2014–2018 på til sammen 1,6 mrd. kr til infrastrukturtiltak i de tre nordligste fylkene og til statlige kjøp av transporttjenester. Regjeringen har iverksatt flere kompenserende tiltak. Blant annet får de berørte bedriftene bagatellmessig støtte. De berørte bedriftene i Valdres nyter godt av denne ordningen. Videre får fylkeskommunene kompensert for de økte kostnadene de har fått til kjøp av transporttjenester. Det er riktig at vi har fått innspill fra både transportnæringen og Oppland fylkeskommune om tiltak på flaskehalser som foreslås finansiert med disse kompensasjonsmidlene. Nord-Norge har imidlertid blitt prioritert, hovedsakelig fordi det er i denne landsdelen transportnæringen blir mest berørt av omleggingen av arbeidsgiveravgiften.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-11-04:
Vi forholder oss til hva regjeringen har signalisert overfor Stortinget, og det Stortinget har sluttet seg til. Og Stortinget har sluttet seg til de kompenserende tiltakene som jeg refererte til i mitt svar. Så er det jo slik at regjeringen har en storstilt satsing på infrastruktur også i Valdres-regionen og i Nord-Gudbrandsdalen, f.eks. på E16 i Valdres, hvor man nå foretar en stor opprustning. Statens vegvesen opplyser at Bagn–Bjørgo kan starte opp i 2016. I Nord-Gudbrandsdalen satser man på E6 fra Ringebu til Otta. Man har økt bevilgningene til fylkesveier med 1,2 mrd. kr etter regjeringsskiftet i 2013. I tillegg er det en stor satsing på jernbane og økte bevilgninger til drift og vedlikehold. Det er altså store bevilgninger til infrastruktur, og den kommer Valdres-regionen og Oppland fylke til gode, de storstilte satsingene regjeringen har.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-11-04:
Jeg er glad for spørsmålene, for dette er forhold som regjeringen også er veldig opptatt av, at vi skal legge til rette for næringslivet i innlandet og sørge for at innlandets gull, skogen, kan komme raskere ut på markedet. Det er en viktig grunn til at det er en stor satsing på infrastruktur – noe jeg opplever det også er tverrpolitisk enighet om – og nettopp at man utbedrer E16, som er spesielt viktig for Valdres-regionen, og sørger for å ta igjen en del av etterslepet på vedlikehold, slik at man kan komme raskere ut på markedet. Så er vi også i den gledelige situasjonen, tross alt, at kronekursen er svak, og det kommer eksportnæringene i fylket til gode. Hvis vi ser på innlandet nå, har faktisk innlandet en positiv utvikling. Vi ønsker å legge enda bedre til rette for næringslivet i tiden som kommer, og da er infrastruktur et svært viktig tiltak.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
«Mennesker på flukt vil komme til de fleste kommunene i Norge. Enkelte kommuner har god erfaring og praksis, andre ikke. Det er avgjørende for den videre integrering at identifisering, sikkerhets- og helsevurdering, bosetting og inkludering av flest mulig skjer raskest mulig. Vil statsråden ta initiativ til at regioners/fylkers totale ressurser blir kartlagt og sett helhetlig, slik at flyktningene, uansett om de kommer til små eller store kommuner, raskt og effektivt blir godt mottatt, avklart og integrert?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Svaret fra statsråden viser hvor kompleks og alvorlig situasjonen er, og jeg synes at mange av svarene som statsråden peker på, er både viktige og nyttige. Samtidig vil jeg minne om at statsministeren sto her tidligere i dag og sa at vi måtte bevege oss fra seminarstadiet og over til handlingsstadiet, så jeg tenker at en kanskje også fra regjeringas side kan styrke handlingsrommet. Over til frivilligheten, som statsministeren også nærmest avlyste tiltak knyttet opp mot i et innlegg her tidligere i dag. De har fått nok penger, tydeligvis, og de var ikke prioritert verken når det gjaldt omdisponeringer eller friske penger. Mener barne- og likestillingsministeren dermed at frivillighetens potensial er utløst?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Det kan vi være enige om. Det hadde vært ønskelig at regjeringa kanskje fulgte opp med litt konkret handling når det gjelder økte rammer for frivillig sektor også. Jeg skal gå over til et annet punkt knyttet til flyktninger, og det er kvinner og barn: I 2013 var det et hett tema på høsten i FN. Da var det rapporter om en svær humanitær krise i Syria, og kvinner og barn var spesielt rammet. Den gangen valgte regjeringa ikke å hjelpe verken dem eller andre ofre i den regionen hvor de var, men de foreslo tvert imot kutt i grunnleggende nødhjelpstiltak til FN. Kvinner og barn som kommer til Norge, har vært utsatt for spesielle utfordringer. Hvilke tiltak har barne- og likestillingsministeren satt i verk for å innrette tiltakene her hjemme, og hvordan har barne- og likestillingsministeren båret fram dette budskapet og disse problemstillingene i de internasjonale samtalene hun har hatt med andre land?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Det er et viktig spørsmål som representanten tar opp, og det pekes på reelle utfordringer. Regjeringen har varslet at vi vil komme med en egen stortingsmelding om integreringspolitikken våren 2016. Mange store og små kommuner gjør et svært godt bosettings- og integreringsarbeid, og det er hver enkelt kommune som vedtar hvor mange de kan bosette på bakgrunn av den kapasiteten kommunen har. Samtidig ser vi at det er store forskjeller i resultater kommunene imellom når det gjelder integreringsarbeidet. Samarbeid og deling av erfaring mellom de ulike aktørene i bosettings- og integreringsarbeidet er derfor svært viktig, særlig i den situasjonen vi nå står overfor. Deling av kunnskap er noe jeg også har tatt opp i mine møter med ordførere rundt om i landet, og senest i går møtte jeg over 280 deltakere på en nasjonal konferanse om dette tema. For at innvandringen skal være bærekraftig, er det en forutsetning at en høy andel flyktninger kommer i arbeid, får brukt ressursene sine og er med og bidrar. Det er viktig at flere kommuner har et bredere og tettere samarbeid med næringsliv og frivillige organisasjoner enn de har i dag. Vi har tatt initiativ til et samarbeid med NHO om introduksjonsordningen. Formålet er å bidra til at kommunene kan få til mer arbeidsretting og bedre samarbeid med lokalt næringsliv om introduksjonsordningen. Som en del av samarbeidet mellom staten og NHO er det ønskelig å løfte fram gode måter å jobbe på. Her er et prosjekt i Sandefjord et godt eksempel. Gjennom prosjektet Ringer i Vannet har NHO utarbeidet en god metodikk for å bidra til å få flere personer med redusert arbeidsevne over i arbeid. Det er en metodikk som innebærer et nært og tett samarbeid med næringslivet, og en metodikk som passer like godt for innvandrere på introduksjonsprogram som for personer med nedsatt funksjonsevne. Fylkesmennene har i dag et samordningsansvar for den statlige innsatsen i fylket og har arenaer for samarbeid. Fylkesmannen har også tilsyn og veiledningsplikt for introduksjonsloven og har i kraft av sin rolle gode muligheter til å støtte kommunenes arbeid. Samarbeidet mellom IMDi og Fylkesmannen er under utvikling i flere fylker, og det er svært viktig i den situasjonen vi står overfor. For å engasjere fylkesmennene sterkere har regjeringen satt i gang et prøveprosjekt i Hordaland og Østfold for å se på om fylkesmennene kan bidra mer med å bosette flyktninger. I Østfold har Fylkesmannen nå etablert et nettverk for integreringsspørsmål for alle kommunene i fylket. Fylkesmannen i Oppland har tatt initiativ til å løfte integrering som et av hovedsatsingsområdene i den kommende regionale planstrategien for Oppland fylkeskommune, og skal sette i gang integreringspiloter i to–tre kommuner.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Overhodet ikke. Regjeringen har satset på frivilligheten på flere områder. Vi har allerede styrket det tilskuddet som går fra Kulturdepartementet opp mot frivilligheten for neste år. Det er viktig i den situasjonen vi står i – ikke bare nå, men også i det arbeidet som foregår på integreringsfeltet – at kommunene inviterer de frivillige lagene og organisasjonene inn i sitt arbeid. Vi var fire ministre som hadde et møte med hele frivilligheten for bare én måned siden, og vi har også sendt brev til kommunene hvor vi oppfordrer dem til å invitere med frivilligheten. Det er veldig mange frivillige lag og organisasjoner som er med og bidrar til et godt integreringsarbeid, og det er et arbeid som kommunene bør benytte seg av i mye større grad enn de gjør i dag.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
I det internasjonale arbeidet som regjeringen gjør på akkurat dette feltet, løfter vi opp både det med kjønnslemlestelse og arbeidet inn mot reproduktiv helse og tvangsekteskap. Men det er også tiltak som regjeringen styrker her i Norge, for det er et viktig arbeid. Det som det er viktig at vi kommer raskt i gang med når de nyankomne flyktningene får opphold, er at de får beskjed og informasjon om de rettigheter og lover som gjelder i Norge. Vi må også gi et tilbud til dem som blir utsatt for tvangsekteskap og kjønnslemlestelse, og botilbudet og ettertilbudet til de personene som blir utsatt for dette, har regjeringen styrket i budsjettet, både for inneværende år og for neste år.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Som representanten er kjent med, ble det fra 1. august i år innført en landsdekkende ordning med gratis kjernetid for fire- og femåringer i familier med lav inntekt. Dette ble besluttet av Stortinget i forbindelse med budsjettbehandlingen i 2014, og det var en følge av positive resultater fra forsøk med gratis kjernetid i barnehage, bl.a. i Groruddalen og Søndre Nordstrand. Nå går de aller fleste barna i disse bydelene i barnehage. Den nasjonale ordningen gir flere barn i hele Oslo og i hele landet anledning til å gå i barnehage. I tillegg gir den nye moderasjonsordningen for foreldrebetaling flere familier billigere barnehage. Som jeg svarte representanten Bøhler 20. mai, har gratis kjernetid i barnehagen vært en viktig del av statens bidrag i områdesatsingen. Det har vært tilbud om refusjon av foreldrebetaling 20 timer per uke for alle fire- og femåringer i bydelene i Groruddalen og i Søndre Nordstrand, altså ikke bare for barn i familier med lav inntekt. Områdesatsingen i Groruddalen har pågått siden 2007. Det har aldri tidligere vært en så omfattende og samlet satsing fra stat og kommune i et område i Norge. I august i år ble det inngått en ny avtale om områderettet innsats i Groruddalen for perioden 2017–2026. Barnehage og skole er pekt ut som ett av de tre hovedsatsingsområdene i denne områdesatsingen. Forsøket med gratis kjernetid er beskrevet mer detaljert i budsjettforslaget for 2016 enn det jeg svarte i Stortinget i mai. I budsjettforslaget framgår det bl.a. at 105 mill. kr av den foreslåtte totalbevilgningen på 143,9 mill. kr til gratis kjernetid går til å dekke den nasjonale ordningen for fire- og femåringer. De resterende 38,9 mill. kr er foreslått brukt til arbeid med rekruttering av barn til barnehage og aktiviteter for foreldre, i tillegg til refusjon av foreldrebetaling ut barnehageåret. De kommunene som har hatt forsøk med gratis kjernetid, kan nå søke på disse midlene. Det er altså ikke slutt på forsøk med gratis kjernetid, selv om bevilgningene til forsøkene er redusert som følge av den nasjonale ordningen. De nåværende områdesatsingene utgår i 2016 i Groruddalen og i 2017 i Søndre Nordstrand. Derfor er utfasingen av ordningen med refusjon av foreldrebetaling satt til utgangen av barnehageåret 2015/2016 i Groruddalen og 2016/2017 i Oslo sør. Det er naturlig å fase ut refusjon av foreldrebetaling knyttet til forsøk med gratis kjernetid ved utgangen av barnehageåret, på samme måte som det gjøres ved regelendringer i barnehage- og skolesektoren.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Som jeg svarte i mai: Denne områdesatsingen kommer til å fortsette i 2015/2016 i Groruddalen og i 2016/2017 i Oslo Sør. Men det har vært naturlig at vi faser ut den refusjonsordningen av foreldrebetaling som er knyttet til forsøk med gratis kjernetid ved utgangen av barnehageåret. Det er slik det gjøres ved andre regelendringer i barnehage- og skolesektoren, og da er det naturlig at den ordningen blir faset ut i juni. Jeg har også lagt til grunn at det ikke er hensiktsmessig å videreføre ordningen fram til årsskiftet, dvs. å starte opp med foreldrerefusjon for et halvt barnehageår fra august og fram til jul. Isteden mener jeg at det er logisk å følge barnehageåret. Så vil jeg avslutningsvis også gjøre oppmerksom på at IMDi sendte et rundskriv rundt til kommunene for andre halvdel 2015 der kommunene ble informert om at de ikke kunne regne med tilsvarende midler i årene framover.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Den områdesatsingen som har vært i Oslo, har vært veldig nyttig og har også gitt gode resultater. Så er jeg veldig glad for at Stortinget har besluttet at områdesatsingen med gratis kjernetid nå er blitt en nasjonal ordning, dvs. at flere fire- og femåringer over hele landet også vil få et bedre tilbud. Regjeringen har satt den grensen til en inntekt på 405 000 kr, dvs. at flere fire- og femåringer får dette tilbudet. Det er også flere fire- og femåringer i Oslo kommune som vil få et bedre tilbud enn det de har i dag. Så er det også viktig å understreke at den moderasjonsordningen for barnehagebetaling som regjeringen også har innført, vil komme flere familier til gode, slik at flere familier nå får lavere priser og satser i barnehagene.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren og lyder: «EU er i ferd med å vedta et nytt europeisk offshore helikopterregelverk, HOFO. Regelverket vil åpne for at utenlandske helikopterselskaper kan operere på norsk sokkel, og at Norge ikke lenger kan kreve nasjonal driftstillatelse. Dette vil kunne resultere i store konsekvenser for sikkerheten til norsk offshore helikopteroperasjoner. Vil statsråden gjennomføre en konsekvensutredning før en eventuell innføring av nytt regelverk?»
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
På britisk side i Nordsjøen ble det i perioden 1992–2013 rapportert om 25 ulykker, hvorav sju var fatale og kostet til sammen 51 liv. Shetland-ulykken for to år siden var den femte på under fem år i britisk sektor. I samme periode skjedde én dødsulykke i norsk sektor: Norne-ulykken, med tolv omkomne. Samarbeidsforum for helikoptersikkerhet på norsk kontinentalsokkel har, som spørsmålet gikk ut på, anmodet om en konsekvensutredning av uavhengig tredjepart. Nå hører vi at det vil man foreløpig vente med. Innføres regelverket, mener samarbeidsforumet at det vil kunne få alvorlige konsekvenser for norske offshoreoperasjoner: reduksjon av sikkerhet, fjerne muligheter for nasjonale krav, legge for stor vekt på britiske studier, tap av kontroll og sanksjonsmuligheter for norske myndigheter, Luftfartstilsynet mister tilsynsansvar. Spørsmålet mitt er da: Deler ministeren bekymringene til samarbeidsforumet, som er et bredt sammensatt forum?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg er fornøyd med svaret og at man fokuserer på sikkerhet, som må være det viktigste i denne saken. Jeg ser at partene spør om hva de tungtveiende argumentene for å innføre dette regelverket er. Alle de berørte partene, ikke minst de ansatte, sier at dette vil føre til tap av norske sikkerhetskrav og tap av nasjonal driftstillatelse. Det vil svekke ikke minst den flotte samarbeidsmodellen som er i dette forumet. Jeg forstår det slik – som for så vidt også ministeren bekrefter – at Norge kan si nei til implementeringen av dette regelverket, da norsk sokkel ikke er berørt av EØS-avtalen. Jeg forstår det slik at ministeren vil avvente ferdigbehandlingen før han tar stilling til både en eventuell ekstern utredning, en konsekvensutredning, og eventuelt om vi skal si ja eller nei. Vurderer ministeren allerede på dette tidspunktet å si nei til implementering av det man kjenner til så langt av regelverket?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
EU er nå i sluttfasen med å få på plass nye tilleggsregler for offshore helikopteroperasjoner. Norge har engasjert seg i dette regelverksarbeidet for å få det europeiske sikkerhetsnivået opp på et akseptabelt nivå. Vi har en veldig god historikk for norsk offshoresokkel, heldigvis. Norsk kontinentalsokkel er ikke automatisk en del av EØS-avtalen. Dermed er det ingen automatikk i at disse reglene skal gjelde for Norge. Vi kan likevel velge å la reglene få anvendelse. Utkastet til regler må ses i sammenheng med det felles europeiske flysikkerhetsarbeidet og med arbeidet for å utvikle et felles indre marked i Europa. Regelverket har som formål å gi like sikkerhetsregler og konkurransevilkår for alle europeiske operatører, noe som legger til rette for et åpent marked for offshoreoperasjoner, i likhet med resten av den europeiske luftfarten. I likhet med andre utkast til regelverk vil jeg analysere og vurdere antatte vesentlige konsekvenser som de foreslåtte tilleggsreglene vil kunne få. Jeg vil vurdere både konsekvensene av å innføre reglene og konsekvensene av ikke å innføre reglene. Jeg er opptatt av hvilke konsekvenser min vurdering vil få for både helikopteroperatørene, de ansatte i helikopternæringen, de ansatte i petroleumsnæringen og oljeselskapene. Samarbeidsforum for helikoptersikkerhet på kontinentalsokkelen har bedt om at jeg skal engasjere en ekstern utreder for å kartlegge konsekvensene av regelverket. Fram til nå har jeg ikke funnet det nødvendig. Jeg kan forsikre om at jeg vil legge ned de ressurser som trengs for å kartlegge både sikkerhetsmessige, sysselsettingsmessige og næringsmessige konsekvenser regelverket vil få for Norge, før de eventuelt blir tatt inn i EØS-avtalen. Foreløpig konkluderer jeg verken med ja eller nei til en utredning. Vi må se hva regelverket blir til slutt, og hvilke vurderinger vi gjør med de ressursene vi allerede har til vår disposisjon.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Norsk luftfart har en veldig god sikkerhetshistorikk. Helikopter på norsk sokkel har også en god historikk, som ble tatt opp. Det har jeg alle intensjoner om at vi skal videreføre. Det er derfor vi også ser an hva EU vedtar før vi selv konkluderer med hva vi vil være med på. Vi ønsker ikke å være med på endringer som betyr at vi får svekket sikkerheten, verken for dem som flyr helikopter, eller for dem som er passasjerer. Det handler også om omdømmet til norsk petroleumssektor. Det handler om at vi skal ha en oljesektor som både skal være renere enn det som er vanlig i verden, og tryggere. Det må vi opprettholde på en god måte. Derfor er det viktig at vi ser på hva de til slutt vedtar, og får Luftfartstilsynet og andre ekspertgrupper til å gjøre en vurdering av det. Så må vi gjøre en vurdering av de øvrige konsekvenser dette vil ha for helikopternæringen, for oljenæringen, for arbeidstakere og de sidene av det. Siden dette ikke er ferdig i EU, er det ennå heller ikke riktig, mener jeg, å konkludere med om en trenger en ekstern utredning, eller om våre interne ressurser er mer enn gode nok.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Jeg vil ikke forhåndskonkludere verken den ene eller den andre veien. Vi har også hatt møte med samarbeidsforumet og mange andre interessenter i dette. Vi har gjort mange vurderinger underveis. Vi har vært på konferanser. Vi har truffet fagbevegelse og andre, som har løftet opp sine argumenter. Her er det mange ulike interesser som skal veies opp mot hverandre. Jeg mener at vi må se på hva Norge er best tjent med, både på sikkerhetssiden, på arbeidstakersiden, i oljebransjen, i helikopternæringen og når det gjelder trygghetsfølelsen folk skal ha i luftfartsnæringen generelt. Vi har et luftfartstilsyn som etter mitt skjønn gjør en fremragende jobb, som har god historikk å vise til. Og selv om en skulle ende opp med et europeisk regelverk, vil Luftfartstilsynet fortsatt være den avgjørende myndighet som kan stoppe flygninger fra å skje hvis de mener at dette ikke er godt nok. Så kan det godt hende at en sier at til tross for at Luftfartstilsynet har den muligheten på alle flygninger allerede, vil ikke det være tilstrekkelig hvis en opplever at et felles europeisk regelverk praktiseres veldig ulikt av ulike tilsynsland, og dermed skaper problemer i Norge.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Luftkvalitet er et problem i mange norske kommuner. Norge er dømt for dette forholdet av EFTA-domstolen, fordi vi brøt luftkvalitetsdirektivet i årene 2009–2012. Luftkvaliteten har bedret seg de siste årene. I 2014 var det ingen norske byer som hadde overskridelser av grenseverdiene for svevestøv. Kun Oslo og Bergen overskred grenseverdiene for nitrogendioksid. Allerede i dag kan kommuner ta i bruk en rekke virkemidler for å bedre den lokale luftkvaliteten. Men Regjeringen jobber med å gi byene flere verktøy. Regjeringen har vedtatt at et lovarbeid for lavutslippssoner skal igangsettes, slik noen kommuner har etterspurt. Arbeidet er i gang – i går hadde samferdselsministeren et møte med en rekke kommuner for å høre deres mening om saken. Regjeringen støtter det lokale selvstyret og vil derfor være åpen for å lytte til forslag om tiltak basert på lokale ønsker. Det har så langt ikke blitt fremmet noe konkret forslag fra det nye byrådet om bilfritt sentrum i Oslo. Imidlertid er et totalforbud mot bruk av bil i hele Oslo sentrum ikke en politikk som regjeringen mener er hensiktsmessig. Jeg mener det er viktig å føre en politikk som gir reisende gode alternativer, slik at flere ønsker å velge buss og bane og færre ønsker å velge bil. Flere bilfrie gater og færre biler i bysentrum er en positiv utvikling som vi skal hilse velkommen. Regjeringens mål er at trafikkveksten skal tas gjennom kollektivtrafikk, sykkel og gange. Derfor er det logisk at bilen relativt sett vil spille en mindre rolle for persontransporten i storbyene i årene som kommer. Satsingen på kollektivtransport i byområdene har økt betraktelig under denne regjeringen. I tillegg har det forrige byrådet i Oslo gjort en god jobb. Faktum er at 93 pst. av arbeidsreisene inn til Oslo sentrum gjennomføres med miljøvennlige transportmidler. I tillegg har regjeringen i statsbudsjettet for 2016 foreslått å øke bevilgningene til sykkel- og gangveier med 50 pst. Det er et godt grunnlag for dette arbeidet framover.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Som jeg sa i mitt første svar, er flere bilfrie gater og færre biler i bysentrum en positiv utvikling som vi skal hilse velkommen. Det er en utvikling vi har sett i Oslo de senere år. Jeg prøvde også å si i det omtalte intervjuet i VG at det forrige byrådet har gjort en formidabel jobb innenfor dette området, slik at 93 pst. av arbeidsreisene nå foregår enten med kollektivtrafikk, sykkel eller gange. Det er totalforbudet vi har vært imot. Jeg tenker at det arbeidet som det forrige byrådet har startet, og det regjeringen legger opp til med mer satsing på kollektivtrafikk og mer til gang- og sykkelveier, er en utvikling som vi ser kommer. Det gir hyggeligere bysentrum, det gjør det mer attraktivt også for andre både å bruke sykkel og å spasere mer, men det er dette totalforbudet, uten å tenke praktiske løsninger, som regjeringen er imot.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Regjeringen tar utfordringen med luftkvalitet på alvor. Vi er blitt dømt i EFTA-domstolen for dårlig luftkvalitet i perioden 2009–2012. Dette har vi et tverrpolitisk ansvar for å rydde opp i. Derfor har vi nå, som jeg sa i mitt første svar, vedtatt at lovarbeid for lavutslippssoner skal igangsettes – arbeidet er i gang. Vi ser også på et lovendringsforslag for å gi kommunene og fylkeskommunene grunnlag for å stille krav om at drosjenæringen skal ha lavutslipps- eller nullutslippsteknologi. Det er nå sendt på offentlig høring av Samferdselsdepartementet. Miljødifferensiering gjennom AutoPASS er under utredning hos Vegdirektoratet. I tillegg har denne regjeringen foreslått store økninger innenfor kollektivtransportbevilgninger og mer til gang- og sykkelvei. Så jeg mener at vi gjør veldig mye konstruktivt når det gjelder dette, og ønsker her et godt samarbeid også med det sittende byrådet i Oslo for å løse denne utfordringen.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Regjeringen besluttet i 2014 å se planleggingen av ny E16 og ny Ringeriksbane i sammenheng – dette for å kunne planlegge mer hensiktsmessig og redusere de totale kostnadene. Etter debatt, der også representanten Rasmus Hansson bidro med sine synspunkter i saken, vedtok Stortinget i juni 2015 å fristille regjeringen fra det tidligere vedtaket om å bygge en ny jernbane om Åsa. Regjeringen har dermed fått muligheten til å vurdere om felles planlegging av vei og jernbane er den beste løsningen. Jeg er klar over at bygging av ny E16 og ny Ringeriksbane fra Kroksund til Hønefoss er utfordrende for natur- og kulturverdier. Regjeringen har på best mulig måte søkt å vektlegge hensynet til disse verdiene i sitt valg av løsninger. Strekningen mellom Skaret og Hønefoss er delt opp i fem delstrekninger. På delstrekning 3, Gjesvalåsen–Bymoen, er det valgt å planlegge med en lang tunnel. Dette skjermer viktige landskaps-, natur- og kulturverdier. Det er på delstrekning 4, Bymoen–Styggedalen, vi har de største utfordringene for natur- og kulturverdier. Blant annet gjelder dette våtmark, slik representanten tar opp i sitt spørsmål. Regjeringen mener det er behov for å få et bedre plangrunnlag før det fattes en endelig beslutning om trasévalg. Det gjennomføres derfor nå et forprosjekt som vil gi oss den nødvendige kunnskapen for å foreta et valg mellom de tre alternative traseene som er presentert. Samtidig med at vi jobber med å finne fram til den beste løsningen for ny Ringeriksbane, jobber vi med å avslutte verneplanen for Tyrifjorden. Jeg kan berolige representanten Rasmus Hansson med at planen ikke ligger i skuffen, men at det jobbes med å få sluttbehandlet verneplanen. Ny Ringeriksbane vil både utvikle Bergensbanen og gjøre den mer konkurransedyktig mot fly. I tillegg vil den legge forholdene bedre til rette for mer klimavennlig transport i Østlandsregionen. Med et nytt oppdatert kunnskapsgrunnlag er målet at vi også får en løsning som ivaretar viktige naturverdier. Sluttføring av verneplanen for Tyrifjorden er et viktig ledd i dette arbeidet.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Som jeg sa i mitt første svar, har Stortinget nå fristilt regjeringen, slik at vi kan se planlegging av ny E16 og Ringeriksbanen i sammenheng – det er det vi nå gjør – for å få en hensiktsmessig planlegging. I et klimaperspektiv er Ringeriksbanen et veldig viktig tiltak. Så ser vi nå på de ulike alternativene, for vi ser at det er noen utfordringer når det gjelder naturverdier. Det er derfor vi har tre ulike traseer til utredning, som vi også ønsker å se i sammenheng med verneplanen for Tyrifjorden. Det er når den kunnskapen foreligger, at regjeringen vil foreta sin vurdering og velge den traseen som totalt sett gir den beste samfunnsmessige nytten.
Tine Sundtoft (Høyre), 2015-11-04:
Det samme Stortinget har jo fristilt regjeringen, slik at regjeringen nå kan planlegge ny E16 og Ringeriksbanen i en sammenheng. Det er det vi gjør, for vi ser at det å få Ringeriksbanen på plass er veldig viktig ut fra klimahensyn. Så det å kunne planlegge dette i en sammenheng er vi opptatt av. Så vet vi at uansett hvilken trasé som blir valgt, skal hensyn til natur og kulturverdier innarbeides i de kommende detaljplanene. Det vil gjelde også for eventuelle nødvendige avbøtende og kompenserende tiltak. Vi ønsker også å se verneplanen for Tyrifjorden i sammenheng med planleggingen av både ny vei og ny jernbane.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-11-04:
Spørsmålet går til klima- og miljøministeren og lyder: «I 2002 vedtok Stortinget etter omfattende debatt å legge traseen for Ringeriksbanen over Åsa i stedet for Kroksund ved Tyrifjorden. Begrunnelsen var «de store negative konsekvensene for landskap, kulturminner, naturmiljø og landbruk». I juni 2015 ble vedtaket opphevet helt uten begrunnelse slik at vi nå risikerer en jernbane tvers gjennom verneverdige våtmarksområder omfattet av verneplanen for nordre Tyrifjorden våtmarkssystem. Vil statsråden ta verneplanen opp av skuffen og gjøre noe for å hindre disse inngrepene?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-11-04:
Jeg takker for svaret fra statsråden. Dette området i Nordre Tyrifjorden er Norges nest viktigste våtmarksområde, et ekstremt viktig område for kulturlandskap og kulturminner. Flere områder der er internasjonalt vernet etter Ramsarkonvensjonen. Stortinget har etter en grundig debatt slått fast at dette området ikke bør få en jernbane gjennom seg. Kan miljøministeren forklare hva det er som har endret seg, sett fra et miljø- og natursynspunkt, som gjør at det nå plutselig er greit for miljøministeren å legge en jernbane gjennom det området, som Stortinget for noen år siden var så unisont enig om at man burde bevare og redde fra en slik jernbane?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-11-04:
Jernbanetraseen rundt Åsa, som opprinnelig var foreslått fra Stortinget, tar noe sånt som to minutter ekstra og gjør selvfølgelig ingen skade med tanke på klimafordelene ved å bygge ut Ringeriksbanen. Spørsmålet jeg stilte statsråden som altså miljøstatsråd, er: Hva er det ved naturvernvurderingene, de naturfaglige og kulturfaglige vurderingene, som gjør at det nå plutselig er greit for statsråden å legge en jernbane gjennom dette området, som Stortinget tidligere har sagt at har så høy verneverdi?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til barne-, likestillings- og inkluderingsministeren: «I Stortingets spørretime den 20. mai svarte statsråden, på spørsmål om videreføring av gratis kjernetid for alle fire- og femåringer i bydelene i Groruddalen og Søndre Nordstrand med områdesatsinger: «Denne ordningen vil fortsette ut avtaleperioden for områdesatsingen, henholdsvis 2016 og 2017.» I statsbudsjettet er imidlertid bevilgningene til dette kuttet fra vel 60 mill. kr til 39 mill. kr, og bydelene har fått beskjed om at gratis kjernetid for alle avsluttes etter juni 2016. Vil statsråden følge opp det hun svarte i Stortinget i mai?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg takker for svaret. Det jeg spurte om i mai, gjaldt om man ville fortsette med denne ordningen, som gjelder alle fire- og fem-åringer, etter at regjeringen har innført den nasjonale ordningen med gratis kjernetid for de aller fattigste familiene, fordi man i disse områdene har spesielle inkluderingsutfordringer, som er mye mer omfattende enn vi har ellers i landet hvor den ordningen for de aller fattigste gjelder. Statsråden svarte da at denne ordningen, som gjelder alle, vil fortsette ut avtaleperioden for områdesatsingen, henholdsvis 2016 og 2017 – altså ut året, ikke til og med juni neste år, altså halvåret. Jeg må si at med tanke på planlegging av inkluderingsarbeidet i bydelene og med tanke på de 3 000 barna som ikke får gratis kjernetid lenger fra juni neste år, er dette en alvorlig endring i signalene fra statsråden i forhold til hva som ble svart i mai.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Jeg tror nok ikke at foreldrene til de 3 000 barna som nå får gratis kjernetid i Groruddalen og Søndre Nordstrand, oppfatter at det er naturlig når man sier «ut avtaleperioden», altså ut 2016 og 2017, at man regner det som bare et halvt år. Så den meddelelsen som ble gitt bydelene i et møte i midten av oktober, kom som en stor overraskelse. Det spørsmålet mitt i mai gjaldt, var om man ville fortsette ordningen med gratis kjernetid for alle i disse områdene med spesielle inkluderingsutfordringer i neste satsingsperiode, altså den som går fra 2016 og 2017, og hvor i hvert fall Oslo kommune mener at den bør gå i ti år til. Da svarte statsråden at det skulle man komme tilbake til. Man hadde ennå ikke tatt standpunkt til om man skulle fortsette med ordningen som gjelder alle – altså at man der har en annen ordning enn den som bare gjelder de fattigste familiene, som er ca. en femtedel av dem som nå får gratis kjernetid i disse bydelene. Spørsmålet er: Hva er grunnen til at man så raskt har besluttet å kutte ut denne ordningen?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Mitt spørsmål til justisministeren lyder slik: «Vil Stortinget få anledning til å behandle eventuelle endringer i tingrettsstrukturen, eller vil dette avgjøres i departementet?»
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
Eg takkar for svaret. I statsbudsjettet står det: «Regjeringen tar sikte på å gjennomføre de ovennevnte sammenslåinger i løpet av 2016.» For meg er det då litt vanskeleg å sjå at ein ikkje har teke stilling til det. Eg synest også det er synd at ein ikkje legg opp til at ein får behandla det i Stortinget, i og med at eg har stilt skriftleg spørsmål til justisministeren om det tidlegare og fått ja som svar på det spørsmålet. Så skal rett vere rett: Det ligg i statsbudsjettet no, så det er jo, slik sett, i Stortinget no, men det er ikkje ein god måte å gjere det på. Me ser òg at organisasjonar som Parat er tydelege på at Domstoladministrasjonen har brote hovudavtalen i prosessen med dei domstolane som dette gjeld. Me meiner òg at desse tingrettane, i tillegg til dei som sikkert vidare kjem til å bli planlagt slått saman, hadde fortent ei skikkeleg politisk behandling og ei behandling som er i tråd med arbeidslivets spelereglar. Eg lurar på om justisministeren er einig i det, om han er villig til å ta grep for å sikre det, eller vil han ignorere kritikken frå Parat og dei tilsette som dette har direkte følgjer for?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-11-04:
For meg som kjem frå Telemark, som blir berørt av det som no ligg i statsbudsjettet, er det nok litt vanskeleg å skjøne at dette skal vere noko anna enn for andre tingrettar som måtte ha blitt slått saman. Det er jo spesielt at ein ikkje ynskjer å sjå alt i ein større samanheng, og eg må seie at me reagerer på måten det er gjort på. Her veit me at domstolsleiarane er spurde, og ikkje dei tilsette. Berre det er ein dårleg prosess. Og om den førre regjeringa gjorde det på den måten, meiner eg framleis at det er ein elendig prosess, og det burde ein i så fall lære av og gjere på ein mykje betre måte. Aftenposten viser i dag ei oversikt over dei totale reduksjonane me kan få viss Domstoladministrasjonen får det som dei vil. Det vil jo bety betydeleg lengre reiseveg, igjen, for mange. Det vil bety at kompetansearbeidsplassar i distrikta kan forsvinne. Men det viktigaste av alt, uansett – òg for Arbeidarpartiet – er kvaliteten, og eg kan ikkje finne nokon dokumentasjon på at dei mindre tingrettane er dårlegare enn dei større. Kva konkret dokumentasjon har justisministeren i så fall på at større tingrettar er betre enn mindre?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
La meg først få takke representanten for spørsmålet. Justis- og beredskapsdepartementet har, som representanten er kjent med, hatt ute på høring et forslag om sammenslåing av ti tingretter. Det gjelder Nedre Telemark tingrett og Aust-Telemark tingrett med forslag om lokalisering i Skien Jæren tingrett og Dalane tingrett lokalisert i Sandnes Sør-Trøndelag og Fosen tingrett lokalisert i Trondheim Eiker, Modum og Sigdal tingrett og Kongsberg tingrett med lokalisering i henholdsvis Kongsberg og Hokksund Bergen tingrett og Nordhordland tingrett lokalisert i Bergen, som i dag Høringsfristen var den 5. september 2015, og vi jobber nå med gjennomgangen av de høringsinnspillene. Regjeringen har derfor ikke tatt endelig stilling til disse sammenslåingsforslagene. Sammenslåingsforslagene er omtalt i Prop. 1 S for 2015–2016, og jeg har ikke lagt opp til at disse sammenslåingsforslagene skal fremmes som egen sak for Stortinget.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-04:
Det spørsmålet dreier seg om flere ting samtidig. Jeg registrerer at representanten er misfornøyd med prosessen knyttet til disse ti sammenslåingsforslagene. Den forrige regjeringen gjorde det på den samme måten når det gjelder Sør-Trøndelag og Trondheim tingrett i 2010, så det er ikke noe nytt at Stortinget involveres i denne typen strukturendringer på denne måten. Så jeg er litt overrasket over den skarpe kritikken på det området. Sånn sett er jo dette omtalt i statsbudsjettet, og Stortinget er således involvert. Når det gjelder den øvrige prosessen, så gjennomfører Domstoladministrasjonen nå en større gjennomgang av eventuelle større strukturendringer. Det er helt naturlig at en sånn type strukturendring – hvis den blir fulgt videre opp fra regjeringens side – blir fremlagt for Stortinget i sin helhet. Så jeg tror det er viktig at en skiller mellom de konkrete sammenslåingsforslagene som her ligger, og den videre prosessen knyttet til en eventuell større strukturendring i tingretten.