Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-02-16:
Norge har stolte tradisjoner som en stormakt innenfor skipsfarten. Dette har vi klart å få til gjennom svært dyktige redere og sjøfolk i alle kategorier. Dette har vi klart til tross for at Norge er et lite land. Norske rederier og sjøfolk har vist seg å takle både frakt med seilskuter, dampskip og nå motordrevne fartøy på alle verdens hav. Dette står det stor respekt av. For også å kunne være en konkurransedyktig sjøfartsnasjon i moderne tid har vi i likhet med en rekke andre land opprettet forskjellige typer skipsregistre. Det er viktig at disse registrene til enhver tid er konkurransedyktige, slik at vi ikke får en utflagging av flåten til andre land som har bedre ordninger enn det vi selv har. Det er helt åpenbart en sammenheng mellom antallet norske sjøfolk på norske båter og det faktum at de er registrert i Norge. Jeg er også overbevist om at dersom et fartøy har tilknytning til et av de norske skipsregistrene, enten det er NIS eller NOR, så vil denne tilhørigheten også medføre at man i større grad enn ellers vil benytte seg av norske tjenester, som f.eks. reparasjoner, leveranser osv. Jeg er glad for at Regjeringen i sin Soria Moria II, i kapittel 4 Næringspolitikk, slår fast at en skal videreføre nettolønnsordningen for sjøfolk, følge opp den maritime strategien samt videreføre rederiskatteordningen som ble vedtatt i 2007. Dette framkommer av den regjeringserklæringen som Regjeringen er tuftet på. Langsiktighet og forutsigbarhet er svært viktig for en næring som er helt avhengig av at de til enhver tid gjeldende rammebetingelsene for å kunne konkurrere i et meget stramt og kapitalkrevende marked er skikkelig på plass. Jeg vil faktisk også fra denne talerstol gi honnør til statsråden for det initiativet som er blitt tatt for å få norske redere til å flagge sine skip tilbake til Norge. Det er et meget godt initiativ. I den forbindelse vil jeg bare vise til medieoppslag der skipsreder John Fredriksens rederier har varslet hjemflagging av – det er vel – fire fartøy. Det er i hvert fall det som framkommer i media. Den 3. januar i år kunne vi lese på E24 at Næringsdepartementet, med statssekretær Rikke Lind i spissen, har arbeidet hardt for å få flere «norske» rederier inn i Norsk Internasjonalt Skipsregister, NIS, etter at norske rederier, slik det framkommer i oppslaget i E24, nå får de samme gode skattereglene som i EU. Dette blir på mange måter fulgt opp av Norges Rederiforbund i et oppslag i Dagbladet.no fredag 15. januar, der det vises til at flere hundre skip kunne vært flagget hjem til Norge dersom reglene i NIS ble endret. Det som en viser til i denne artikkelen, er at skip som i dag er registrert i NIS, ikke kan gå til norske havner. Disse begrensningene framkommer av § 4 i NIS-loven, der det står at det er forbud mot «å føre last eller passasjerer mellom norske havner», forbud mot «å gå i fast rute med passasjerer mellom norsk og utenlandsk havn» og forbud mot å gå med last eller passasjerer mellom havn i Norge og innretning på norsk kontinentalsokkel. Det vises i artikkelen videre til at administrerende direktør i Rederiforbundet har uttalt til Dagens Næringsliv: «Det er et paradoks at NIS-registrerte skip i motsetning til skip i alle andre registre, ikke har adgang til norsk sokkel eller norsk kystfart. Dette er ren diskriminering av NIS-skip i våre nærområder.» I motstrid til dette står Norsk Sjøoffisersforbund, som viser til gjennom en uttalelse på sin hjemmeside at de på sin side mener at en oppheving av fartsområdebegrensningene vil kunne gi en «massiv utflagging fra NOR og tap av norsk kompetanse». Dette viser selvfølgelig at en er helt nødt til å finne en balansegang som sikrer konkurransedyktige vilkår i skipsregistrene, samtidig som en sikrer norske arbeidsplasser og norsk kompetanse. Dersom man skal få dette til, må man nå foreta en gjennomgang av vilkårene i skipsregistrene for nettopp å se på hvordan en kan få til de spesifikke endringene som gjør de norske skipsregistrene mer konkurransedyktige enn i dag. I dagens utgave av Dagens Næringsliv, under tittelen «Færre med norsk flagg», kan vi lese: «Til tross for regjeringens kampanje for å få flere rederier til å velge norsk flagg på sine skip synker antallet fartøyer i de norske skipsregistrene. Statssekretær Rikke Lind mener» – ifølge artikkelen – «finanskrisen er noe av forklaringen på nedgangen.» Dette er, med respekt å melde, en for lettvinn forklaring. Nedgangen vi nå ser, både i antall skip og ikke minst i tonnasje, er foruroligende. Bare i løpet av 2009 ble det 48 færre skip i norske skipsregistre. Dersom forklaringen til statssekretær Rikke Lind var korrekt, skulle jo heller ikke andelen av norske skip registrert i utlandet ha økt. Men vi ser, dessverre, at norske redere i større grad registrerer sine skip i utlandet. I henhold til statistikken har vi de siste årene hatt en svært negativ utvikling hva gjelder de norske skipsregistrene. Det er særlig verdt å merke seg nedgangen de siste ti årene. Vilkårene i de internasjonale skipsregistrene må være konkurransedyktige. Vi må sørge for at rammebetingelsene som vi tilbyr våre redere og andre som vil registrere seg i Norge, er stabile, forutsigbare og internasjonalt konkurransedyktige. Videre er det helt åpenbart at man må lovfeste nettolønnsordningen på et nivå der vi er konkurransedyktige overfor f.eks. våre naboland. Dette er viktig å få på plass, slik at man har trygghet for at man, enten man flagger hjem eller går inn i disse registrene, har den forutsigbarheten vi tidligere snakket om, at man vet hva man har å forholde seg til når man går inn og investerer relativt høye beløp i skip. Så vil jeg helt avslutningsvis bare si at det også er viktig at man viderefører rederibeskatningen, at man ikke nå – som en følge av høyesterettsdommen som kom før helgen – begynner å se etter andre måter å hente inn de samme pengene på, gjennom å endre rammebetingelsene. Det ville være et svært uheldig og dårlig signal å sende ut til en næring som på mange områder allerede sliter, og som ikke minst trenger forutsigbarhet. Jeg mener videre at man må se på de områdebegrensningene som legges for NIS. Dette bør man inngå et samarbeid om og se på sammen med sjømannsorganisasjonene, slik at man kan komme fram til en omforent løsning som gjør at skipsfartsnasjonen Norge får ytterligere en positiv utvikling. Jeg tror relativt mange av oss fulgte programserien som gikk på TV 2 – var det vel – om norsk skipsfartsnæring og dens historie. Det er viktig at vi også i framtiden kan framstå som en stolt stormakt innenfor skipsfarten – også internasjonalt.