Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-06-04:
Fingeravtrykksregisteret ble opprettet i 1992. På visse vilkår gir det hjemmel for å ta fingeravtrykk av utlendinger som søker asyl her i landet, og å registrere avtrykkene elektronisk. Formålet med registeret er å hindre at asylsøkere søker om oppholdstillatelse under flere identiteter og får søknader om asyl realitetsbehandlet i flere land. Det følger samtidig av utlendingsforskriften § 131 at søk i utlendingsregisteret ikke skal finne sted i forbindelse med etterforskning av straffbare handlinger begått i Norge. Men nå foreslår Regjeringen at politiet skal kunne gis adgang til å bruke det EDB-baserte fingeravtrykksregisteret i forbindelse med etterforskning av straffbare handlinger. Det stilles en del betingelser for at slikt søk skal tillates. Blant annet skal slik tillatelse gis dersom en forbrytelse medfører fengsel i mer enn seks måneder, eller dersom det er avsatt fingeravtrykk på åstedet. Det foreslås at det for å søke ikke må foreligge en mistanke knyttet til en bestemt person, en bestemt nasjon eller en bestemt etnisk gruppe, eller foreligge mistanke om at en utlending står bak den straffbare handlingen. I utgangspunket burde dette vært en enkel sak, der en endring i dagens lov ville gjøre det enklere å avdekke asylsøkere som er involvert i innførsel og omsetting av narkotika og annen organisert kriminalitet, både internasjonalt og her i landet. Men saken har også en viktig prinsipiell side: Skal det tillates at politiet får tilgang til utlendingsregisteret, et register tiltenkt en forvaltningsfunksjon i etterforskningen av straffbare forhold der bare en forholdsvis liten gruppe er registrert? Med bakgrunn i dette har flere av høringsinstansene gått imot. Det hører vel også med til saken at både Sverige, Finland og Danmark tillater søk i utlendingsregisteret ved straffbare forhold. Arbeiderpartiet vil gå inn for lovforslaget om å tillate politiet å søke i fingeravtrykksregisteret, selv om det kan være prinsipielle grunner for å gå imot. Når vi har kommet til den konklusjonen, er det ikke minst på bakgrunn av de opplysninger som er kommet fram etter at saken kom til Stortinget. I brev datert 16. mai i år går det fram at registeret kun gjelder dem som søker asyl, og at fingeravtrykkene blir slettet innen en viss tid dersom søknaden avslås. Fingeravtrykkene slettes også dersom det innvilges asyl eller oppholdstillatelse i Norge. Innvandrere som bor i Norge, omfattes altså ikke av registeret. Dette er en vesentlig begrensning i forhold til det som man nok kan lese av Ot.prp. nr. 49. Hensikten med å gå inn for et slikt vedtak er selvfølgelig å gi politiet et effektivt virkemiddel i arbeidet med å bekjempe kriminalitet samt å motvirke at kriminelle utlendinger uten lovlig opphold får etablere seg i Norge. Vedtaket vil være et bidrag til å forhindre organisert internasjonal kriminalitet og kriminalitet generelt her i landet. Arbeiderpartiet støtter derfor lovendringen. Når det gjelder å motvirke at tredjelandsborger som er bortvist eller utvist fra en Schengen-medlemsstat, kan unngå en slik avgjørelse ved å forflytte seg fra en medlemsstat til en annen, mener Arbeiderpartiet at dette må følges opp av det nedsatte Utlendingslovutvalget og utredes nærmere, bl.a. ved ny høring osv. Så må Stortinget eventuelt ta stilling til dette på et senere tidspunkt.