Peter Angelsen (Senterpartiet), 1999-11-17:
I Norges økonomiske sone er det forbudt å kaste ut torsk, hyse, sei, uer, makrell, sild, vassild, lodde og blåkveite. Formålet med utkastforbudet er bl.a. å ha kontroll med det reelle uttaket fra havet. Til tross for myndighetenes tiltak for å motvirke utkast har jeg grunn til å anta at utkast faktisk skjer. Omfanget av dette utkastet kan imidlertid ikke fastslås. Det må videre kunne legges til grunn at det foregår såkalt svart omsetning av fisk, men vi vet ikke i hvor stor utstrekning dette foregår. Både utkast og svart omsetning av fisk medfører at den offisielle fangststatistikken ikke blir korrekt. Dette gjør at forskerne får gale tall å forholde seg til, noe som igjen kan vanskeliggjøre forskernes beregninger i forbindelse med bestandsmålinger. Fiskerimyndighetene arbeider kontinuerlig med å forbedre beskatningsmønsteret i de forskjellige fiskeriene. Kontroller blir foretatt til havs ved hjelp av Kystvakten, og det blir foretatt kontroller på land i forbindelse med landing av fangster og ved gjennomgang av dokumenter i ettertid. Jeg har tidligere i høst hatt møter med representanter for næringen hvor vi bl.a. har diskutert mulighetene for å kunne forbedre og intensivere kontrollene både til havs og på land. Når det gjelder utkast og svart omsetning av fisk, kan problemet imidlertid ikke løses gjennom kontroll alene. Det er derfor avgjørende at hver enkelt fisker er seg sitt ansvar bevisst ved å la være å kaste ut fisk, samt å bidra til at ulovlig omsetning av fisk ikke finner sted. I samarbeid med formannen i Norges Fiskarlag, Oddmund Bye, har jeg derfor startet arbeidet med å sikre at de fastsatte reguleringer blir fulgt opp i det praktiske fisket. Norges Fiskarlag vil nå, i samarbeid med Fiskerinæringens Landsforening og fiskerimyndighetene, ta initiativet til en konferanse hvor søkelyset skal settes på sammenhengen mellom ulike reguleringsformer og de kontrollproblemer som oppstår. En skal også analysere hvilke virkemidler som må tas i bruk for å få til en regulering og avvikling både av fiske og førstehåndsomsetning som kan bidra til en lovlydig næring. I den hensikt å motvirke utkast av fisk har Fiskeridepartementet tidligere i år fastsatt regler om kompensasjon til fiskere for utgifter i forbindelse med ilandbringelse av fangst som enten er under minstemål eller i medhold av reguleringene er ulovlig fangst. Videre har jeg tro på at Overvåkningsprogrammet for fiskefelt med midlertidig stenging og åpning av felt samt innføring av sorteringsrist i torsketrål, reketrål og snurrevad vil hjelpe fiskerne slik at de ikke fristes til å kaste ut fisk. Etter ikrafttredelsen av den nye deltakerloven neste år vil fiskerimyndighetene kunne inndra konsesjoner ved alvorlige overtredelser av fiskerilovgivningen. Strafferammen for slike overtredelser vil dessuten bli utvidet. Dette vil, kombinert med kontroll til havs og på land, forhåpentligvis ha en preventiv effekt når det gjelder utkast og ulovlig omsetning. Fiskeridepartementet har videre hatt på høring et forslag om endring i saltvannsfiskeriloven. Her blir det bl.a. foreslått å utvide lovens saklige virkeområde. Dersom innholdet i dette forslaget blir vedtatt, vil fiskerimyndighetene få mulighet til å kontrollere bl.a. transportleddet på land, noe som igjen vil kunne bidra til å vanskeliggjøre mulighetene til å drive svart omsetning av fisk. Arbeidet med å forbedre beskatningsmønsteret og kontrollen av fisket i Barentshavet skjer i samarbeid med Russland. Det har lenge vært et prioritert mål for meg at tiltakene effektivt kan gjennomføres i hele Barentshavet. Dette er derfor et viktig tema under møtet i Den blandete norsk-russiske fiskerikommisjon, som har møte i Murmansk i denne uken. Beregning av en fiskebestandsstørrelse er vanskelig, og en må derfor ta med at det kan hefte feil ved de anslag som gjøres det enkelte år. Jeg vil i den sammenheng vise til mitt forrige svar om det prosjekt som skal iverksettes for å få til en bedre beregning av torskebestanden i Barentshavet.